[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel,

KOM(2008) 450/5

2008/0149 (COD)

.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Sissejuhatus

2007. ja 2008. aasta toiduainete hinnatõus mõjutab negatiivselt paljusid arengurike ja nende elanikkonda. Vaesus on miljonite inimeste jaoks süvenenud ja hiljutised edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ohus. Lisaks on toiduainete hinnatõus põhjustanud mitmes riigis mässe, rahutusi ja ebastabiilsust, pannes ohtu aastate jooksul poliitikasse, arengusse ja rahuvalvesse tehtud panustest tõusnud tulu.

Samas võib hinnatõus anda ka võimaluse stimuleerida arengumaade põllumajandustootjaid toodangut suurendama. Kõrgemad hinnad pakuvad uusi teenimisvõimalusi, et tuua maakogukonnad välja vaesusest, ning võiksid suurendada põllumajanduse panust majanduskasvu, stimuleerides investeerimist ja tootlikkuse tõstmist.

Euroopa Komisjon soovib käivitada vastuseks toiduainete hinnatõusule lühiajalise rahastamisvahendi, kasutades osa finantsraamistiku 2. rubriigi varust enim kannatavate arengumaade toetamiseks. Nimetatud rahastamisvahend toetaks peamiselt arengumaade põllumajandust, võimaldades neil suurendada toodangut. See aitab neil riikidel ka leevendada toiduainete kõrgete hindade negatiivset mõju kõige vaesematele ja seega vähendada äärmist vaesust ja nälga.

Poliitiline vastus

Komisjon võttis 20. mail 2008 vastu teatise „Toimetulek toiduainete kerkivate hindade probleemiga - ELi tegevussuunad“.[1] Selles teatises kirjeldatakse, millistest osadest koosneb ELi vastus toiduainete hinnaprobleemidele, pakutakse välja ELi siseseid meetmeid ja meetmeid võitlemiseks kriisi mõjuga rahvusvahelisel tasandil.

22. mail võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni[2] toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades, milles soovitatakse nõukogul tagada sidusus kõigi riiklike ja rahvusvaheliste toiduainetega seotud poliitikavaldkondade vahel, mille eesmärk on realiseerida elanikkonna õigus toidule.

Ka ELi ministrid väljendasid 27. mail kohtunud üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldustes muret seoses toiduainete kõrge hinna mõjuga arengumaades ning kohustusid andma kollektiivse vastuse toiduainete hinnaväljakutsele, püüdes lahendada mitmesuguseid lühiajalisi, keskmise pikkusega ja pikaajalisi probleeme ja pakkudes abi partnerriikide poliitika ja strateegiate raames.

Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 19.-20. juuni kohtumisel, et toiduainete kõrged hinnad mõjutavad tõsiselt maailma kõige vaesemate rahvastikukihtide olukorda ning ohustavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamist. Ülemkogu järeldas, et Euroopa Liit peab võtma arengu- ja humanitaarabimeetmeid. Euroopa Ülemkogu tervitas komisjoni kavatsust esitada ettepanek luua praeguses finantsraamistikus uus fond arengumaade põllumajanduse toetamiseks ja kinnitas, et EL toetab tugevat abi põllumajandustoodangu tõstmiseks arengumaades, eraldades eelkõige vajalikud vahendid põllumajandusliku tooraine rahastamiseks ning abi turupõhiste riskijuhtimise vahendite kasutamiseks. Ülemkogu teatas ka, et Euroopa Liit teeb oma strateegias tihedat koostööd ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ning partnerriikide poliitika ja strateegiate raames.

Toiduainete hinnatõusule reageerimiseks vajaliku rahastamise prognoos

Komisjoni talitused prognoosivad kõige enam kannatavate arengumaade lühiajalise (2008-2009) rahastamise vajaduseks ligi 18 miljardit eurot. See arv põhineb hiljutiste riigikohaste hinnangute uurimisel. Seda kinnitas veel kord võrdlus lühiajaliste meetmete maksumusega muudes riikides. Lisaks toetab suurusjärku ÜRO ülemaailmse toidukriisi kõrgetasemelise rakkerühma esialgne kalkulatsioon,[3] milles hinnatakse täiendavaks vajaduseks kõigi arengumaade põllumajanduse arendamiseks 2008. ja 2009. aastal 18,0 kuni 25,0 miljardit eurot.

Senine tegevus olemasolevate koostöövahendite alusel

Ühenduse käsutuses olevate väliste koostöövahendite hulgas on:

- kriisile kiire reageerimise vahendid: humanitaarabivahend,[4] stabiilsusvahend[5] ja

- pikaajaliseks arengukoostööks: arengukoostöövahend[6] temaatiliste programmide – sh toiduainetega kindlustamise – ja geograafiliste programmide jaoks arengumaades, sh Lõuna-Aafrika, kuid mitte muud Aafrika ja Kariibi mere piirkonna riigid, ning Euroopa Arengufond ülejäänud Aafrika ja Kariibi mere piirkonna riikide heaks[7].

Pikaajalise arengukoostöö rahastamisvahendid on hiljuti programmeeritud vastavalt partnerriikide arenguprioriteetidele, jättes vähe või üldse mitte võimalusi lühiajalisteks kohandusteks, kui üldse. Pealegi on olemasolevad vahendid 2008. aastal kõik maksimaalsel võimalikul määral kasutusele võetud või ümber programmeeritud, et nende kaudu saaks tegeleda toiduainete hinnatõusuprobleemiga. 2009. aastal saaks neid selleks piiratud määral kasutada, kuid lühiajaliste varude kasutuselevõtmisest oleks ikkagi äärmiselt vähe abi. Edasine ümberprogrammeerimine võtaks lühiajaliseks reageerimiseks liiga kaua aega ning võiks mõjutada ka olemasolevate partnerriikidega loodud koostööprogrammide sidusust. Praeguses olukorras, kus toiduainete kõrged hinnad vähendavad kulusid ühtsele põllumajanduspoliitikale, teeb komisjon ettepaneku suunata osa saavutatud säästust ümber arengumaade põllumajandustootmisse.

Rahastamisvahendiga pakutav vastus

Käesolevas määruses osutatud summa põhineb Euroopa Ühenduse 10 % osal lühiajalises abis seoses toiduainete hinnakriisiga, arvestades, et ühendus rahastab keskmiselt 10 % maailma arengukoostööst. See tähendab, et ühenduse 2008. ja 2009. aasta rahastamisosa moodustaks 1,8 miljardit eurot. Et praegu kasutadaolevad EÜ vahendid võimaldaksid eraldada 2008.-2009. aastal 800 miljonit eurot (550 miljonit 2008. aastal ja hinnanguliselt 250 miljonit 2009. aastal), kaetaks ülejäänud 1 miljard eurot rahastamisvahendiga.

Määrus oleks arengumaadele toiduainete hinnaprobleemide lahendamiseks antava ühenduse lühiajalise abi õiguslik alus. Rahastamisvahend on ajaliselt piiratud ning toimiks aastal 2008 ja 2009, kasutades osa finantsraamistiku 2. rubriigi olemasolevast varust. See täiendaks olemasolevaid kriisile reageerimise ja arengukoostöö vahendeid nii kasutusaja (hädaabi ja pikaajalise arengukoostöö vahel) kui ka sihtotstarbelisuse (seotud otseselt toiduainete hinnatõusu põhjuste ja tagajärgedega tegelevate meetmetega) mõttes.

Rahastamisvahendi eesmärgid

Rahastamisvahendi peamine eesmärk on stimuleerida arengumaade põllumajandustootjate tootlikkuse tõusu lühikese ja keskpika aja jooksul jätkusuutliku arengu raames. Rahastamisvahend toetab ka meetmeid kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule ja selle negatiivsete tagajärgede leevendamiseks kooskõlas toiduainetega kindlustamise eesmärkidega. Oodatud tulemusteks on muu hulgas: i) põllumajandustoodangu mahu kasv ja toiduainetega kindlustamine abistatavates riikides, ii) alatoitluse määra vähendamine, eriti ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade puhul, ja iii) toiduainete hinnainflatsiooni vähendamine.

Rahastamisvahendi kaudu rahastatavate meetmete valimine

Komisjon võtab rahastamisotsused käesoleva määruse rakendamiseks. Nimetatud otsuste kaudu rahastatakse ülemaailmseid algatusi, mis toetavad käesoleva määruse otstarvet ja eesmärke ning mida rakendatakse rahvusvaheliste, sh piirkondlike organisatsioonide kaudu.

Komisjon võtab need otsused vastu kohe pärast seda, kui parlament ja nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud ning see on avaldatud.

Kuigi kõik arengumaad võivad olla abikõlblikud, antakse abi vaid neile, kes kannatavad tõsiselt toiduainete hinnakriisi tõttu sotsiaalmajanduslikus ja poliitilises mõttes, kellel on vajadus meetmete järele, kuid puuduvad vahendid või suutlikkus iseseisvaks tegutsemiseks. Seetõttu hõlmavad meetmed sihtriikide nimekirja, mis on koostatud määruse lisas sätestatud soovituslike kriteeriumide alusel, ja mille hulka kuuluvad sõltuvus toiduainete impordist, toiduainete hinnainflatsioon ning ebasoodus sotsiaalne ja rahanduslik olukord. Arvesse võetakse ka muud rahastust, mida riik saab rahastajate kogukonnalt, ja riigi potentsiaali suurendada oma põllumajandustoodangut. Rahastamisvahend võimaldab ka piirkondliku tasandi programme, mis hõlmavad kõnealuse piirkonna kõiki arengumaid. Ülemaailmseid algatusi võib samuti rahastada, kuid neid rakendatakse piirkondliku või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu. Komisjoni otsused põhinevad teabel, sh konkreetse riigi vajaduste kohta, mis pärineb delegatsioonidelt neis riikides ja asjakohastest rahvusvahelistest hinnangutest, mille on koostanud mitmesugused organisatsioonid, näiteks ÜRO alla kuuluvad. Komisjoni otsustele lisatakse üksikasjalik selgitus, milliseid meetodeid on sihtriikide valimisel kasutatud. Kasutatakse ÜRO rakkerühmalt ja rahvusvalelistelt organisatsioonidelt (peamiselt ÜRO asutused – FAO ja WFP, Maailmapank ja IMF) saadavaid andmeid, mida täiendatakse, kui neist ei peaks jätkuma, EÜ delegatsioonidelt saadud riigikohase teabega.

Reageerides vahetult toiduainetekriisile ja võttes arvesse riigikohaseid tingimusi, võib rahastamisvahendi kaudu toetada järgmisi operatiivmeetmeid: i) meetmed põllumajandusliku tooraine ja teenuste, sh väetise ja seemnete kättesaadavuse suurendamine; ii) turvavõrgumeetmed põllumajanduse tootmisvõimsuse säilitamiseks või suurendamiseks ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide esmaste toitumisvajaduste rahuldamiseks.

Väikest osa rahastamisvahendist (kuni 1 %) kasutatakse käesoleva määruse tulemuslikuks rakendamiseks vajalike meetmete toetamiseks.

Võetavaid meetmeid peab vaatlema abisaajariigi pikaajalise arengu vajaduste seisukohast, need peavad olema (sotsiaalselt, keskkondlikult, majanduslikult) jätkusuutlikud ning aitama kaasa põllumajandustoodete hindade moonutuste vähendamisele. Subsideeritud toorainetarnete puhul tähendab see, et need peavad olema sihipärased, kohalike vajaduste ja tingimuste kohased, turgu arendavad, ajaliselt piiratud, finantsiliselt jätkusuutlikud ning aitama kaasa põllumajanduse tootmissüsteemide jätkusuutlikkusele. Vajadusel, tugevdatakse infosüsteeme ja läbipaistvust, et suurendada turusüsteemide tulemuslikkust, vältida privilegeeritud seisundeid ja võimaldada väikepõllupidajatele kasu võetud meetmetest.

Rahastamisviisid ja rakendamistingimused

Abi antakse toiduainete hinnatõusu tõttu kannatavatele riikidele rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide kaudu. Kogu abi vastab riigikohastele vajaduste hinnangutele ja kavadele.

Rahvusvaheliste, sh piirkondlike organisatsioonide kaudu edastatava abi andmine otsustatakse nende suhteliste eeliste ning välja pakutud ja hinnatud algatuste alusel. See võiks kehtida näiteks FAO, IFADi, UNICEFi, WFP või Maailmapanga kohta. Rahastamine võiks toimuda ka piirkondlike organisatsioonide kaudu.

Lühiajaline reageerimine toiduainete tõusvatele hindadele nõuab rahaliste vahendite kiiret kasutuselevõtmist, et oleks võimalik anda hädaolukorrajärgset abi ja tooraineabi järgmistel põllumajandushooaegadel. Määrus võimaldab kiiret otsustamis- ja jaotamiskorda, kasutades rahvusvaheliste, sh piirkondlike organisatsioonidega sõlmitud toetuslepinguid.

Programmeerimisel ja rakendamisel järgitakse abi tulemuslikkust käsitleva Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid, sh kooskõlastamine liikmesriikide ja muude abiandjatega tagamaks, et ükski riik ei saaks abi vajalikust enam ega jääks sellest üldse ilma.

Ettevalmistustöö algab kohe pärast seda, kui komisjon on määruse eelnõu vastu võtnud, ning viiakse lõpule piisavalt aegsasti, et jõuda kohe pärast määruse jõustumist vastu võtta artikli 1 lõikes 2 viidatud rakendusotsused.

Rahastamisotsused (artikkel 3) võetakse võimalusel vastu samal ajal, vastasel juhul pärast jõustumist niipea kui võimalik ning 2008. aasta vahenditel põhinevad otsused igal juhul enne 2008. aasta lõppu.

Rahastamisvahendi eelarve allikas

Põllumajandustoodete kõrged hinnad on vähendanud turukulusid 2008. aasta eelarves ja 2009. aasta eelarve prognoosi finantsraamistiku 2. rubriigis. Praegused prognoosid näitavad, et selles rubriigis tekib 2008. aastal märkimisväärne varu. 2009. aasta varu on eeldatavasti väiksem.

Tagamaks, et ühendus suudaks täita oma kohustusi turu ja põllumajandustootjatele tehtavate otsemaksetega seotud kulutuste osas, sisaldab määrus sätet (artikli 10 lõige 4), mis tagab igal aastal 2. rubriigis vähemalt 600 miljoni euro suuruse varu. Kui prognoositav varu on mingil aastal sellest tagatud tasemest madalam, tuleb sel aastal vastavalt vähendada maksimaalset rahastamisvahendile eraldatavat summat.

Osaline tagasiulatuv rahastamine

Arvestades, et käesoleva määruse kohaste rahastamismeetmetega toetatakse rahvusvaheliste, sh piirkondlike organisatsioonide kaudu valitud riike, sh meetmeid, mille need riigid on algatanud enne käesoleva määruse vastuvõtmist, sisaldab määrus sätet (artikli 6 lõige 2), mis võimaldab rahastamist alates 20. juunist 2008 ehk Euroopa Ülemkogu järelduste kuupäevast.

Kavandatav ajakava

Pärast komisjonipoolset vastuvõtmist kohaldatakse eelnõu suhtes kaasotsustamismenetlust parlamendis ja nõukogus. Tavamenetluse puhul võiks määrus jõustuda kõige varem, s.o vaid ühe lugemisega parlamendis, novembri lõpuks.

Prognoositav soovituslik ajakava on järgmine:

Juuli – september 2008 : komisjoni otsuste tehniline ettevalmistamine (rahvusvahelised, sh piirkondlikud organisatsioonid, abisaajariigid, soovituslikud osad abist, meetmete kindlaksmääramine käesoleva määruse ja muude õigusaktide alusel, et tagada vastastikune täiendavus).

September 2008 : 2008. aasta eelarve esialgne paranduseelarve projekt ja 2009. aasta eelarve kirjalik muutmisettepanek, et viia sisse uued eelarveread.

November 2008 : Määruse vastuvõtmine kaasseadusandjate poolt, selle avaldamine ja jõustumine.

Detsember 2008 : Komisjoni esimesed rakendusotsused. Eelhindamised tehakse komisjoni rakendusotsuste tehnilise ettevalmistamise käigus.

Detsember 2008 : Eelarveliste kulukohustuste algus.

2009. aasta algus : Esimeste meetmete rakendamise algus.

Komisjon esitab 31. detsembriks 2012 nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande meetmete rakendamise kohta, sh võimaluste piires määruse alusel antud abi peamised tulemused ja mõju. Aruanne sisaldaks eraldatud inim- ja rahaliste ressursside ning saavutatud tulemuste tagasiulatuvat hinnangut võrreldes määruses püstitatud eesmärkidega. (Artikkel 9).

Seepärast tehakse ettepanek, et komisjon võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu.

2008/0149 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[8]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[9]

ning arvestades järgmist:

(1) Toiduainete hiljutine hinnatõus on asetanud paljud arengumaad ja nende elanikud raskesse olukorda. See tekitab ohu paisata veel sajad miljonid inimesed äärmisse vaesusse ja nõuab suuremat solidaarsust asjaomaste rahvastega.

(2) Seetõttu tuleks käesoleva määrusega luua rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete kõrgetest hindadest põhjustatud kriisile arengumaades.

(3) Euroopa arengukonsensuses,[10] mille nõukogu, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad, Euroopa Parlament ja komisjon 22. novembril 2005 vastu võtsid, on kirjas, et Euroopa Ühendus (edaspidi „ühendus“) jätkab tööd toiduainetega kindlustamise parandamiseks rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil – see on eesmärk, mille saavutamisele peab käesolev määrus kaasa aitama.

(4) Euroopa Parlament võttis 22. mail 2008 vastu resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades,[11] milles soovitatakse nõukogul tagada sidusus kõigi riiklike ja rahvusvaheliste toiduainetega seotud poliitikavaldkondade vahel, mille eesmärk on realiseerida elanikkonna õigus toidule.

(5) Ülemkogu 20. juuni 2008. aasta kohtumisel järeldati, et Euroopa Liit peab võtma arengu- ja humanitaarmeetmeid. Lisaks kinnitati, et Euroopa Liit võtab kasutusele vahendid, et rahastada peale toiduabi turvavõrke vaestele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele, et EL toetab tugevat abi põllumajandustoodangu tõstmiseks arengumaades, eraldades eelkõige vajalikud vahendid põllumajandusliku tooraine rahastamiseks, ning abi turupõhiste riskijuhtimise vahendite kasutamiseks ning tervitati komisjoni kavatsust esitada ettepanek luua praeguse finantsraamistikus uus fond arengumaade põllumajanduse toetamiseks.

(6) Lisaks on Euroopa Ülemkogu järeldustes kinnitatud, et EL edendab kooskõlastatumat ja pikaajalisemat rahvusvahelist reageerimist praegusele toiduainetekriisile, eriti ÜROs ja rahvusvahelistes organisatsioonides; EL tervitab ka ülemaailmset toidukriisi käsitleva kõrgetasemelise rakkerühma asutamist ÜRO peasekretäri poolt ning on otsustanud täita täiel määral oma rolli 5. juunil 2008 Roomas toimunud FAO kõrgetasemelisel maailma toiduga kindlustamist käsitleval konverentsil kokkulepitud avalduse rakendamisel. ÜRO rakkerühm valmistab ette terviklikku tegevusraamistikku (CAF) ning FAO on käivitanud algatuse toiduainete hinnatõusuga tegelemiseks (ISFP); muud rahvusvahelised organisatsioonid nagu IFAD, Maailmapank ja piirkondlikud organisatsioonid on käivitanud oma algatused.

(7) Rahavajadus toiduainete kõrgete hindade vahetute tagajärgede täielikuks kõrvaldamiseks on väga suur. Meetmed peaksid tulema rahvusvaheliselt kogukonnalt tervikuna ja Euroopa Ühendus on püüdnud anda oma õiglase osa.

(8) Samad tingimused (toiduainete kõrged hinnad), mis on põhjustanud vajaduse kõnealuse rahastamisvahendi järele, on põhjustanud ka väiksemad põllumajandusturu kulud finantsraamistiku rubriigis 2. Praegused prognoosid näitavad märkimisväärset mittesihtotstarbelist varu võrreldes rubriigi 2 ülemmääraga 2009. aastal.

(9) Ühenduse vastustrateegia peaks püüdma innustada positiivset põllumajandustoodangu tõusu arengumaades lühikese kuni keskmise ajavahemiku jooksul, vähendades samal ajal oluliselt toiduainete hinnatõusu negatiivset mõju nende riikide kõige vaesematele elanikele. Tootlikkuse tõstmine on ka ühenduse huvides, aidates leevendada praegust survet põllumajandustoodete hindadele.

(10) Ühenduse käsutuses on mitu pikaajalist arenguabi käsitlevat õigusakti, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend[12], ja Euroopa Arengufond, millest antakse ametlikku arenguabi Aafrika ja Kariibi mere piirkonna riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele, mida on hiljuti kohandatud vastavalt abikõlblike riikide keskmise ja pika perspektiivi arenguprioriteetidele. Nende rahastamisvahendite põhjalik kohandamine reageerimaks lühiajalise kriisile ohustaks praeguste kõnealuste riikide suhtes koostatud tegutsemisstrateegiate tasakaalu ja sidusust. Ühenduse käsutuses on ka nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta[13] hädaabi andmiseks ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend[14].

(11) Nimetatud rahastamisvahendid on aga 2008. aastal juba maksimaalsel võimalikul määral kasutusele võetud või ümber kohandatud, et nende kaudu saaks tegeleda toiduainete kõrgete hindade negatiivsete tagajärgedega arengumaades. 2009. aastal saaks seda sama teha väga piiratud määral, mis ei oleks aga kaugeltki piisav vajaduste rahuldamiseks.

(12) Praeguses olukorras, kus toiduainete kõrged hinnad vähendavad kulusid ühtsele põllumajanduspoliitikale, teeb komisjon ettepaneku suunata osa saavutatud säästust ümber arengumaade põllumajandustootmisse.

(13) Siiski on vaja kaitsta Euroopa põllumajandustootjate huve ja tagada, et käesolev ettepanek ei käivitaks mingil juhul finantsdistsipliinimehhanismi, mis on sätestatud nõukogu määrustes (EÜ) nr 1782/2003[15] ja nr 1290/2005[16].

(14) Järelikult on vaja võtta kasutusele eriline rahastamisvahend, mis täiendaks olemasolevaid arenguvahendeid ja humanitaarabivahendit, ning võtta kiireloomulised ja täiendavad meetmed kiireks reageerimiseks toiduainete praeguse hinnatõusu tagajärgedele arengumaades.

(15) Kõnealuse rahastamisvahendi abil võetavad meetmed peaksid aitama arengumaadel suurendada järgmistel hooaegadel põllumajandustoodangut, reageerida kiiresti riikide ja nende elanike vahetutele vajadustele, astuda esimesi samme, et vältida võimaluste piires edasist ebakindlust toiduainetega varustamisel ja samuti aidata leevendada toiduainete kõrgete hindade tagajärgi kogu maailmas. Sellest oleks kasu kõige vaesematele, aga ka Euroopa tarbijatele ja põllumajandustootjatele.

(16) Käesolevas määruses käsitletavate meetmete olemus nõuab tõhusa, paindliku, läbipaistva ja kiire otsustuskorra kehtestamist nende meetmete rahastamiseks, ning kõikide asjaomaste institutsioonide tugevat koostööd. Eriti peaks käesolev määrus võimaldama rahastada meetmeid, mida rahvusvahelised organisatsioonid toetavad või on valmis toetama, ja mis on käivitatud juba enne käesoleva määruse vastuvõtmist alates 20. juunist 2008 ehk Euroopa Ülemkogu järelduste kuupäevast.

(17) On vaja tagada ühenduse finantshuvide kaitse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[17], nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[19].

(18) Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja nõutavate meetmete ulatuse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(19) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks ja arvestades nende olemusest tulenevat edasilükkamatust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala

1. Ühendus rahastab meetmeid, mille eesmärk on kiire ja otsene reageerimine toiduainete hinnatõusule arengumaades hädaabi andmise ja keskmise pikkusega kuni pikaajalise arengukoostöö vahelisel perioodil.

2. Meetmed on suunatud arengumaadele, nii nagu neid on määratlenud OECD/DAC, ja nende elanikele kooskõlas järgnevate sätetega.

Komisjon võtab vastu lõikes 1 viidatud meetmed. Nimetatud meetmete kaudu rahastatakse rahvusvahelisi algatusi, mis toetavad käesoleva määruse otstarvet ja eesmärke ning mida rakendatakse piirkondlike ja ülemaailmsete rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Ta teavitab sellest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

3. Selliste meetmetega määratakse kindlaks sihtriikide loend, mis on koostatud kasutades lisas sätestatud objektiivseid kriteeriume ja teavet, sh konkreetse riigi vajaduste kohta, mis pärineb delegatsioonidelt neis riikides ja asjakohastest rahvusvahelistest hinnangutest, mille on koostanud mitmesugused organisatsioonid, näiteks ÜRO alla kuuluvad.

4. Komisjon võib otsustada ühenduse abi järjekindluse ja tulemuslikkuse tagamiseks, kui rakendatav programm on piirkondlik või piiriülene, et kõnealusest programmist võivad kasu saada ka nende riikide elanikud, mis ei kuulu sellesse piirkonda.

5. Rahvusvahelised, sh piirkondlikud organisatsioonid (edaspidi „rahvusvahelised organisatsioonid“) valitakse vastavalt nende suutlikkusele reageerida kiiresti ja kvaliteetselt sihtmärgiks olevate arengumaade erivajadustele vastavalt käesoleva määruse eesmärkidele.

Artikkel 2Eesmärgid ja põhimõtted

1. Käesoleva määruse alusel antava abi ja tehtava koostöö peamised eesmärgid on stimuleerida põllumajanduse tootlikkuse tõstmist sihtriikides ja piirkondades jätkusuutliku arengu raames ning toetada toiduainete hinnatõusule kiire ja otsese reageerimise ning selle tagajärgede leevendamise meetmeid kooskõlas toiduainete varustuskindluse eesmärkidega.

2. Lähenemisviisi tuleb diferentseerida sõltuvalt arengukontekstist ja toiduainete hinnatõusu mõjust, et sihtriigid või piirkonnad ja nende elanikkond saaksid sihipärast, olukorrale vastavat ja kohandatud abi, mis põhineks nende vajadustel, prioriteetidel ja suutlikkusel.

3. Olenemata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1905/2006 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1717/2006, rahastatakse kavandatavaid täiendavaid meetmeid käesoleva määruse alusel, kui need on kooskõlas käesoleva määruse artikli 1 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 2.

Koostöö jätkuvuse tagamiseks, eriti seoses üleminekuga hädaabi andmiselt keskmise pikkusega ja pikaajalistele meetmetele, tuleb rakendada koos kõnealuse rahastamisvahendiga ka muid arengu rahastamisvahendeid.

4. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetavad meetmed on kooskõlas ühenduse asjaomase riigi või asjaomaste riikide suhtes kehtiva üldise strateegilise poliitikaraamistikuga.

Artikkel 3Rakendamine

1. Ühenduse abi ja koostöö rakendatakse komisjoni tehtavate otsuste kaudu abimeetmete rahastamiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 1 lõigetes 1, 2 ja 3.

2. Võttes arvesse konkreetseid riigi tasandi tingimusi, on rakenduskõlblikud järgmised abimeetmed:

1. meetmed põllumajandusliku tooraine ja teenuste, sh väetiste ja seemnete kättesaadavuse parandamiseks;

2. turvavõrgumeetmed põllumajanduse tootmisvõimsuse säilitamiseks või suurendamiseks ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide esmaste toitumisvajaduste rahuldamiseks.

3. Käesolevas määruses sätestatud eesmärkidele vastavaid abimeetmeid võib rahastada maksimaalselt 1 % ulatuses artikli 10 lõikes 1 viidatud summast.

Artikkel 4Abikõlblikkus

Abikõlblikud on rahvusvahelised organisatsioonid, kes vastavad komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002[20] artiklis 43 sätestatud tingimustele.

Artikkel 5Rahastamis- ja halduskord

1. Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed tuleb rakendada kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,[21] võttes vajadusel arvesse asjaolu, et meetmeid võetakse kriisi leevendamiseks.

2. Ühenduse abi ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks abikõlblikus riigis.

3. Osalemine asjaomastes lepingulistes toimingutes on lubatud kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes on abikõlblikud meetme toimumisriigi suhtes kohaldatava geograafilise arengu rahastamisvahendi kohaselt ning kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes on abikõlblikud rakendava rahvusvahelise organisatsiooni eeskirjade kohaselt. Sealjuures tuleb hoolitseda selle eest, et kõigile abiandjatele tagataks võrdne kohtlemine. Samad põhimõtted kehtivad tarvikute ja materjalide suhtes. Eksperdid võivad olla mis tahes riigi kodanikud.

Artikkel 6Eelarvelised kulukohustused

1. Eelarvelised kulukohustused tehakse komisjoni vastuvõetud otsuste põhjal.

2. Käesoleva määruse alusel võidakse rahastada alates 20. juunist 2008 sihtriikides või artiklis 4 viidatud organisatsioonide poolt enne käesoleva määruse jõustumist algatatud jätkuvaid meetmeid.

Artikkel 7Ühenduse finantshuvide kaitsmine

1. Käesolevast määruse rakendamisest tulenevad mis tahes finantslepingud peavad sisaldama sätteid, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse, eelkõige eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ, Euratom) nr 2988/95, nõukogu määrusest (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ, Euratom) nr 1073/1999.

2. Finantslepingud peavad sisaldama sätteid, mis annavad komisjonile ja kontrollikojale juurdepääsu nende ülesannete täitmiseks vajalikule teabele, vajadusel kohapeal, kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kontrollikokkulepetega.

Artikkel 8ELi nähtavus

Käesoleva määruse alusel sõlmitavad lepingud peavad sisaldama erisätet, mis tagaks Euroopa Liidu asjakohase nähtavuse kõigis nimetatud lepingute alusel võetavates meetmetes.

Artikkel 9Aruandlus

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu meetmetest, mida ta on käesoleva määruse kohaselt võtnud, hiljemalt 31. detsembril 2009. Komisjon esitab neile hiljemalt 31. detsembriks 2012. aruande meetmete rakendamise, sh võimalust mööda käesoleva määruse kohaselt antud abi tulemuste ja mõju kohta.

Artikkel 10Finantssätted

1. Kogu eeldatav lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikus 2008-2009 on 1,0 miljard eurot.

2. 2008. aasta lähtesumma on 750 miljonit eurot.

3. 2009. aasta maksimaalne lähtesumma on 250 miljonit eurot.

4. Iga aasta jäetakse kulukohustuste summaga viimase määrusega (EÜ) nr 1290/2005 määratud varase hoiatamise süsteemi aruande prognoosi alusel finantsraamistiku rubriiki 2 vähemalt 600 miljoni euro suurune varu. Kui konkreetsel aastal seda ei jää, vähendatakse maksimaalset summat, mida võib kõnealusel aastal käesoleva määruse kohaselt kulutada, et taastada nimetatud varu rubriigis 2.

Artikkel 11Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

LISA Soovituslikud kriteeriumid sihtriikide valimiseks

Soovituslikud kriteeriumid sihtriikide valimiseks:

- Toiduainete hinnainflatsioon ja selle võimalik sotsiaalmajanduslik ja poliitiline mõju:

- Toiduainete hinnainflatsiooni tase (võrreldes üldise inflatsiooniga)

- Sõltuvus toiduainete, sh toiduabi impordist

- Sotsiaalne haavatavus ja poliitiline stabiilsus

- Toiduainete toodang protsendina omatarbimisest põllumajandusettevõtetes

- Võimaliku abikõlbliku riigi suutlikkus reageerida ja rakendada asjakohaseid vastumeetmeid:

- Valitsuse võetavad, sh varustamise ja kaubandusega seotud meetmed

- Eksporditulud

- Rahanduslik haavatavus

Arvesse võetakse ka muid sihtriigile toiduainetekriisi lahendamiseks abiandjatelt kiiresti kättesaadavaid rahastamisallikaid ja riigi potentsiaali suurendada põllumajandustoodangut pikas perspektiivis jätkusuutlikult.

ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: 21 (areng)

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Kavandatud read: 21.02.03 (kiire reageerimine toiduainete hinnatõusule arengumaades) 21.01.04.30 (haldustoetuskulud)

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Meedet rakendatakse 2008. ja 2009. eelarveaastal ettenähtud summa on 1,0 miljard eurot

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

21.02.03 | Mittekohustuslik | Liigendatud[22] | JAH | EI | EI | Nr 2 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |

Tegevuskulud[23] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 750,00 | 240,00 | 990,000 |

Maksete assigneeringud | b | 890,000 | 100,000 | 990,000 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[24] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 10,000 | 10,000 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 750,000 | 250,000 | 1000,000 |

Maksete assigneeringud | b+c | 900,000 | 100,000 | 1000,000 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[25] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 750,000 | 250,000 | 1000,000 |

Maksekohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 900,000 | 100,000 | 1000,000 |

Kaasrahastamise andmed

puuduvad

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta n | N+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[26] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 |

Vajaduste tuvastamise toimub vastavalt tingimusele, et vaid rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on abikõlblikud (määruse eelnõu artikkel 4).

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühiajalises või keskmise pikkusega perspektiivis täidetav vajadus

Rahastamisvahendiga rahuldatakse arengumaades toiduainete hinnatõusu tõttu kannatava elanikkonna vajadusi, sealhulgas põllumajandustootjate vajadust suurendada tootlikkust ja tarbijate vajadust toiduainete järele, mis vastaksid nende ostujõule.

5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime

Ettepanekuga luuakse tähtajaline rahastamisvahend lühiajalise abi andmiseks hädaabi andmise ja keskmise pikkusega kuni pikaajalise arengukoostöö vahelisel perioodil. Kõnealune rahastamisvahend täiendab ühenduse käsutuses olevaid olemasolevaid välisabi vahendeid, eelkõige kriisile kiire reageerimise (humanitaarabivahend, stabiilsusvahend) ja pikaajalise arengukoostöö vahendid (arengukoostöö rahastamisvahend temaatiliste programmide jaoks, sealhulgas toiduainetega kindlustamine, ja geograafiliste programmide jaoks arengumaades, sealhulgas Lõuna-Aafrika, kuid mitte muud AKV riigid, ja kümnes Euroopa Arengufond ajavahemikuks 2008–2013 ülejäänud AKV riikidele). Koosmõju saavutatakse tagades meetmete rakendamise kooskõlas EÜ riigi abistamise strateegiatega.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Eesmärgid on stimuleerida põllumajandustootjate tootlikkuse tõstmist sihtriikides ja piirkondades jätkusuutliku arengu raames ning toetada alatoitumuse vähendamiseks toiduainete hinnatõusule kiire ja otsese reageerimise ning selle tagajärgede pehmendamise meetmeid kooskõlas toiduainetega kindlustatuse eesmärkidega.

Oodatavad tulemused :

- Abistatavate riikide põllumajandustootlikkuse kasv (tõus 2009. ja 2010. aastal võrreldes 2005.–2007. aasta keskmisega)

- Madalam toiduainete hinnainflatsioon (toiduainete hinnainflatsiooni suhte parandamine seoses üldise inflatsioonimääraga 2010. aastaks)

Järelevalvel ja hindamisel kasutatavad näitajad :

- Kogu põllumajandustoodangu aastane kasv

- Sihtrühma moodustavate põllumajandustootjate keskmise saagikuse kasv aastas

- Alatoitumise määra vähendamine abistatavates rühmades, pöörates erilist tähelepanu tõsisele alatoitumisele ja alla viieaastaste alakaaluliste laste osakaalule

- Toiduainete hinnainflatsiooni tase võrreldes üldise inflatsiooniga abistatavates riikides

5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused: Eelistatakse ühist haldamist. Mõningate programmide puhul võib siiski osutuda vajalikuks tsentraliseeritud haldamine komisjoni poolt.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Järelevalvet teostab komisjon, kasutades Euroopa Komisjoni delegatsioonidelt ja ÜRO tegevuse üldraamistiku rakendamisega tegelevatelt ametitelt kogutud teavet.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Üksikasjalikud riigipõhised rahastamisvajaduse hindamised arengumaade kohta käivitati aprillis 2008. Seda tööd kooskõlastab ÜRO ülemaailmse toidukriisi rakkerühm. Hindamised jätkuvad 2008. aasta juunist septembrini. Samal ajal on komisjoni talitused (peakorterid ja delegatsioonid) tegelenud üksikasjaliku kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsiga 110 riigi kohta.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

puudub

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Rahastamisvahendi meetmete mõju välishindamine toimub 2011. aastal.

7. Pettusevastased meetmed

Kohaldatakse tavapäraseid arengukoostöö pettustevastaseid meetmeid.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud või ajutine personal[29] (XX 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 3 |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[30] | 7 | 9 | 7 | 5 | 5 |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[31] |

KOKKU | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 |

Vajaduste tuvastamise aluseks on asjaolu, et vaid rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on abikõlblikud (määruse eelnõu artikkel 4).

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Otsuste ettevalmistamine, lepingute ettevalmistamine, maksete ettevalmistamine, uuringute, auditite ja hindamise korraldamine, aruandlus.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 jj aastad | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sise |

- välis | Kuni 10,000 |

Tehniline ja haldusabi kokku |

Sellisteks halduskuludeks nagu hindamised, uuringud ja konsultatsioonid, koosolekud ja konverentsid ning infosüsteemid on vaja kuni 10 miljonit eurot.

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj aastad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) |

Artikkel XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj aastad | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,050 | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,150 | 0,750 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komitee[33]d |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] KOM(2008) 321.

[2] P6_TA(2008)0229.

[3] Dokumendi kavand 13. juunist 2008.

[4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006.

[7] Sisekokkulepe, ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.

[8] ELT L […], […], lk […].

[9] ELT L […], […], lk […].

[10] ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

[11] P6_TA(2008)0229.

[12] EÜT L 378, 27.12.2006, lk 41.

[13] EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

[14] EÜT L 327, 24.11.2006, lk 1.

[15] EÜT L 94, 31.3.2004, lk 70.

[16] EÜT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[17] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1233/2007 (ELT L 279, 23.10.2007, lk 10).

[18] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[19] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[20] KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 23. detsember 2002 (muudetud määrustega 1261/2005, 1248/2006 ja 478/2007) , millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (muudetud määrustega 1996/2006 ja 1525/2007) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

[21] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

[22] Liigendatud assigneeringud

[23] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[24] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[25] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[26] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[27] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[28] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[29] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[30] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[31] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[32] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[33] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.