Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2021/C 418/14)

Käesolev teatis avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEATIS STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Huşi“

PDO-RO-A1583-AM02.

Teatise esitamise kuupäev: 13. juuli 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Märge konkreetsete märgistamistingimuste kohta

Spetsifikaati on täiendatud muude viinamarjaistanduste nimedega, nagu Colina Mănăstirii, La Schit ja Dealul lui Moțoc, mida võib kasutada kaitstud päritolunimetusega veinide märgistamisel, kui veinid on pärit/saadud nendest kohtadest.

Muudetakse spetsifikaadi III peatükki ja koonddokumendi punkti 9.

2. Uute veiniviinamarjasortide kasutuselevõtmine tootmises

Valgete/roosade/punaste veinide spetsifikaadile on lisatud uued veiniviinamarjasordid, st valgete veinide puhul „Grasă de Cotnari“, „Riesling de Rhin“, „Muscadelle“ ja „Semillon“ ning punaste veinide puhul „Syrah“, „Zweigelt“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“. Neid sorte eelistatakse roosade veinide puhul mitte ainult seetõttu, et need on aromaatsed sordid, mille viljadesse võivad koguneda aroomid (eriti puuviljade aroomid) ja suhkrud, vaid ka seetõttu, et roosades veinides võivad koos aroomide kontsentratsiooniga koguneda värvi andvad tanniiniühendid.

Muudetakse spetsifikaadi IV peatükki ja koonddokumendi punkti 7.

3. Veini saagikuse muutmine

Muudatused selliste veinivalmistustegurite tõttu, mis tulenevad uutest veinivalmistusseadmetest ja uute tehniliste lahenduste kasutamisest veinivalmistusmaterjalide valdkonnas, mis aitavad suurendada Huși veinide kogust ja parandada nende kvaliteeti.

Pärast piirkonna viinamarjaistanduste ulatuslikke ümberkorraldus- ja ümberkujundusprojekte on märkimisväärselt muutunud nende tihedus ja puhtus ning võrreldes varasemate viinamarjaistanduste keskmise tihedusega on tihedus suurenenud. Kloonide valimise kohandamine ja sobiva pookealuse struktuuri kasutamine on aidanud oluliselt suurendada piirkonna veini- ja viinamarjasaagikust.

Ümberkorraldatud ja -kujundatud viinamarjaistandused, eriti need, kuhu on istutatud kohalikud sordid, nagu „Tămâioasa Românească“, „Busuioacă de Bohotin“, „Fetească regală“, „Fetească albă“ ja „Feteasca neagră“, samuti välismaised sordid, nagu „Traminer roz“, „Riesling de Rhin“, „Chardonnay“, „Sauvignon“ või „Cabernet Sauvignon“, on kasutanud selliseid kloonivalikuid, mille tulemuseks on märksa suurem veinitootmine kaitstud päritolunimetusega „Huși“ hõlmatud piirkonnas, kus kliima on soodne (optimaalne päikesekiirgus vegetatsiooniperioodil viinamarjade hea küpsemise jaoks, mõõdukas kliima mägisemates piirkondades, mõõduka sageduse ja pikkusega külmaperioodid jne). Pealegi on nende sortide tootmispotentsiaal oluliselt suurem.

Üks määratletud piirkonna viinamarjaistandusi mõjutav kliimamuutuste ilming on see, et ajavahemikul 1961–1990 ja 1991–2018 on piirkonnas analüüsitud pidev temperatuuritõus vahemikus juunist oktoobrini vähemalt 1,4 °C intervalli kohta, vaheldumisi sademeterohke ja väga kõrge temperatuuriga perioodidega. See on kooskõlas Rumeenia kliimastsenaariumiga ajavahemikuks 2001–2030.

Lisatud on ka tingimused soodsa kliimaga aastate puhuks, mil kliima mõjutab tootmistaset, nii et veini saagikust on võimalik ületada maksimaalselt 20 % võrra.

Muudetakse spetsifikaadi V ja VI peatükki ja koonddokumendi punkti 5.

4. Viljelustavasid käsitlevate sätete väljajätmine

Spetsifikaadist on välja jäetud mitu väetamist käsitlevat viinamarjaistanduste viljelustava, kuna need ei ole kaitstud päritolunimetusega „Huși“ hõlmatud piirkonnas enam vajalikud.

Spetsifikaadi VIII peatükki muudetakse ilma koonddokumenti muutmata.

5. Tingimuse lisamine koristatud viinamarjade jaoks

Spetsifikaadile on lisatud tingimus, et ebasoodsa kliimaga aastatel võib koristatud viinamarjade suhkrusisaldust aktsepteerida tasemel 160 g/l – see on väärtus, millega on võimalik tagada kaitstud päritolunimetusega „Huși“ veinide kvaliteet, säilitades toodetud veinide erilised kvaliteediomadused.

Spetsifikaadi VII peatükki muudetakse ilma koonddokumenti muutmata.

6. Roosa veini tootmistingimuste lisamine

Spetsifikaadile on lisatud sätted võimalusega valmistada viinamarjasortidest „Pinot Gris“ ja „Traminer Roz“ valgeid ja roosasid veine, mis vastavad tarbijate nõudmisele nende veinide suhtes; see vastab vajadusele mitmekesistada selle kaitstud nimetuse all toodetud veine.

Muudetakse spetsifikaadi IX peatükki ja koonddokumendi punkti 5.

7. Erand veinide üldalkoholisisalduse kohta

Lisatud on erand ilma rikastamiseta valmistatud veinide üldalkoholisisalduse suhtes, et saavutada kaitstud päritolunimetusega „Huși“ veinide puhul väärtus 15 mahuprotsenti.

Muudetakse spetsifikaadi IX peatükki ja koonddokumendi punkti 5.

8. Tootmistehnoloogiaid käsitlevate sätete lisamine

Spetsifikaadile on lisatud märge sätete kohta, mille kohaselt võib kaitstud päritolunimetusega „Huși“ veinide tootmisel lubada kasutada ka neid tehnoloogilisi etappe, mida kasutatakse tootmis-/veinitootmistavade puhul rahvusvaheliste tavade raames veinivalmistamise valdkonnas. Nende tehnoloogiate kohaldamisel peaks siiski alati säilima kaitstud päritolunimetusega kaasnev erikvaliteet.

Spetsifikaadi IX peatükki muudetakse ilma koonddokumenti muutmata.

9. Märgistamis-/turustamistingimuste ümbersõnastamine

Veine võib märgistada mis tahes viisil tingimusel, et kohustuslik teave on märgitud samasse vaatevälja. Märgis ja tagakülje etikett ei ole kohustuslikud, märgistada võib ühe või mitme komponendina, märgis võib olla erineva kujuga ja erinevast materjalist ning valmistatud mis tahes meetodi abil.

Märgistusel võib kasutada ka veinide suhtes kehtivates õigusaktides sätestatud traditsioonilist nimetust, mis näitab saagi kvaliteeti, mis tuleneb saagi suhkrusisaldusest koristamisel (kui viinamarjataimedel on hahkhallitus).

Muudetakse spetsifikaadi XII ja XIII peatükki ja koonddokumendi punkti 9.

10. Veinitootmistingimuste ümbersõnastamine tingimustele mittevastavuse korral

Kui tootja poolt tootmisprotsessi mis tahes etapis tehtud toodangu hindamise käigus, mis käsitleb kvaliteedi/eriomaduste omandamist, leitakse, et veinitooted on vaja liigitada teise kategooriasse, tuleb spetsifikaadis märkida tingimused, mille kohaselt võib tootmise liigitada kehtivate õigusaktide kohaselt muude kategooriate alla.

Spetsifikaadi XIV peatükki muudetakse ilma koonddokumenti muutmata.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Huşi

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Organoleptilised omadused

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

1. Muscat Ottonel: õlgkollane / intensiivne kollane, tüüpiline aroom, harmooniline, ümar.

2. Sauvignon: rohekaskollane, intensiivne viinapuuõite, leedriõie, rohelise tsitruse, puuviljane aroom, laagerdumisel meloni lõhnanoodid.

3. Pinot Gris: sidrunkollane, rohekas, suveõunte või värskelt lõigatud heina lõhn, kergelt mõrkjas.

4. Fetească regală: sidrunkollane, kuldne, põllulillede lõhn, pärast laagerdumist värskelt lõigatud heina aroom, mesi, puuviljane.

5. Fetească albă: õlgkollane/rohekas, tüüpiline õitseva viinapuu aroom, tüüpiline loomulik peensus.

6. Riesling italian: õlgkollane, küpse viinamarja peen aroom, kergelt happeline maitse, elav, puuviljane, ümar, meeldiv järelmaitse.

7. Zghihară de Huşi: rohekaskollane, puuviljane, rohelise õuna ja tsitrusviljade aroom, happeline maitse.

8. Chardonnay: kuldkollane, akaatsiaõite aroom, värske või noodid, lilleline, tasakaalustatud happesus.

9. Tămâioasă românească: rohekaskollane/õlgkollane, viiruki ja basiiliku eriomane aroom.

10. Aligoté: õlgkollane, kergelt mõrkjas järelmaitse.

11. Pinot noir: rubiinpunane, kirsi, maasika ja hapukirsi aroom, sametine.

12. Fetească neagră: granaatpunane, ploomi aroomi noodid, täidlane.

13. Cabernet Sauvignon: lillakaspunane, punasesõstra, jõhvika ja muraka aroom, tugevalt ürdine.

14. Merlot: erkpunane/tumepunane, küpsete metsamarjade aroom, sametine.

15. Băbească neagră: erkpunane, lillebukett, tanniinine.

16. Busuioacă de Bohotin: sibulakoorekollane, roosi kroonlehtede ja basiiliku lõhn, pikk järelmaitse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

2. Organoleptilised omadused

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Valgetest sortidest „Grasă de Cotnari“, „Muscadelle“, „Semillon“ ja „Riesling de Rhin“ saadud veinide üldised organoleptilised omadused:

aromaatsetel ja poolaromaatsetel sortidel on keskmisest tugevamad aromaatsed noodid, mis võivad tekitada aroomide või suhkrute kogunemist, tänu millele on tarbijatele pakutavad tooted selgelt eristatavad.

Punastest sortidest „Syrah“, „Zweigelt“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“ saadud veinide üldised organoleptilised omadused:

veinidesse on kogunenud rohkelt värviandvaid tanniine ja nende aromaatsuse kontsentratsioon on samasugune. On väga suur tõenäosus, et see tuleneb viimastel aastatel kõnealuses piirkonnas toimunud kliimamuutustest.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,5 Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Viljelustavad

Viljelustava

— vähemalt 3 000 taime/ha ehk vähemalt 75 % taimi võrreldes kavandatud viinamarjaistandusega;

— niisutamine: kastmine on lubatud üksnes põuastel aastatel ning ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui veesisaldus mullas 100 cm sügavusel langeb alla 50 % AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3/ha);

— roheline korje – viinamarjakobarate arvu vähendamine küpsemise faasis, kui võimalik toodang ületab tootespetsifikaadis lubatud ülempiiri.

2. Veinide tootmine

Asjakohane piirang veinide valmistamisel

Kui teatavate kliimatingimuste ja sortide potentsiaali koostoime avaldab positiivset mõju määratletud piirkonna istanduste saagikusele, on võimalik töödelda kaitstud päritolunimetusega „Huși“ veine ka väljaspool määratletud piirkonda, kus veinikeskused pakuvad parimat võimekust.

Selleks ettenähtud (kiire veinivalmistamine ja kääritamine kontrollitud temperatuuril, et säilitada teatavate sortide, sealhulgas „Fetească regală“, „Sauvignon“, „Muscat Ottonel“, „Tămâioasă românească“, „Busuioacă de Bohotin“, aroomipotentsiaal) naaberpiirkond hõlmab järgmisi Vrancea maakonna linnu ja külasid:

— Panciu, Movilița;

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești;

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Valge ja roosa veini tootmine

Veinivalmistuse eritavad

Valgeid ja roosasid veine saab sõltuvalt tootja valikutest saada viinamarjasortidest „Pinot gris“ ja „Traminer roz“, kasutades tehnoloogiaid, mis aitavad säilitada nende sortide viinamarjadest valmistatud kaitstud päritolunimetusega veinide kvaliteeti.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Sordid „Aligoté“, „Fetească Regală“, „Zghihară de Huși“, „Crâmpoșie Selecționată“, „Francușă“, „Plăvaie“, „Donaris“ ja „Grasă de Cotnari“ 16 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Sordid „Riesling Italian“, „Semillon“, „Băbească Gri“, „Codană“ ja „Portugais Bleu“ 16 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. Sordid „Riesling de Rhin“, „Muscadelle“, „Fetească Albă“, „Chardonnay“, „Aromat de Iași“, „Syrah“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“ 15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Sordid „Muscat Ottonel“, „Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Tămâioasă Românească“, „Șarba“, „Traminer roz“, „Busuioacă de Bohotin“, „Merlot“ ja „Zweigelt“ 13 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. Sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“ ja „Băbească Neagră“ 12 600 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Valge ja roosa veini sordid „Aligoté“, „Fetească Regală“, „Zghihară de Huși“, „Crâmpoșie Selecționată“, „Francușă“ ja „Plăvaie“ 123 hektoliitrit hektari kohta

7. Valge ja roosa veini sordid „Grasă de Cotnari“, „Donaris“, „Riesling Italian“, „Semillon“, „Băbească Gri“, „Codană“ ja „Portugais Bleu“ 123 hektoliitrit hektari kohta

8. Punase veini sordid „Codană“ ja „Portugais Bleu“ 119 hektoliitrit hektari kohta

9. Valge ja roosa veini sordid „Riesling de Rhin“, „Muscadelle“, „Fetească Albă“, „Chardonnay“ ja „Aromat de Iași“ 115 hektoliitrit hektari kohta

10. Punase veini sordid „Syrah“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“ 111 hektoliitrit hektari kohta

11. Valge ja roosa veini sordid „Muscat Ottonel“, „Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Tămâioasă Românească“, „Șarba“ ja „Traminer roz“ 104 hektoliitrit hektari kohta

12. Punase veini sordid „Busuioacă de Bohotin“, „Merlot“ ja „Zweigelt“ 100 hektoliitrit hektari kohta

13. Roosa veini sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“ ja „Băbească Neagră“ 97 hektoliitrit hektari kohta

14. Punase veini sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“ ja „Băbească Neagră“

93 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „HUȘI“ veinide tootmiseks määratletud piirkond asub järgmistes Vaslui maakonna üksustes:

1.1. Nimetus „HUȘI“: — Huși linn; — Duda-Epureni haldusüksus, Epureni ja Duda küla; — Pădureni haldusüksus, Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești, Rusca küla; — Tătărăni haldusüksus, Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați ja Manțu küla; — Stănilești haldusüksus, Stănilești ja Pogănești küla; — Buneşti-Avereşti haldusüksus, Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti ja Plopi küla; — Arsura haldusüksus, Arsura, Fundătura ja Pâhnești küla; — Drânceni haldusüksus, Drânceni, Ghermănești ja Râșești küla; — Boțești haldusüksus, Boțești ja Gugești küla; — Banca haldusüksus, Banca, Stoișești, Sârbi ja Țifu küla; — Fălciu haldusüksus, Fălciu, Bozia, Copăceana ja Rânzești küla; — Blăgești haldusüksus, Blăgești ja Igești küla.

1.2. Alamnimetus „VUTCANI“: — Vutcani haldusüksus, Vutcani ja Mălăiești küla; — Roșiești haldusüksus, Roșiești, Gara Roșiești ja Valea lui Darie küla; — Şuletea haldusüksus, Şuletea, Râşcani ja Fedeşti küla; — Epureni haldusüksus, Horga küla; — Berezeni haldusüksus, Berezeni, Rânceni ja Mușata küla.

7. Peamine viinamarjasort või peamised viinamarjasordid, millest veinid on valmistatud

„Aligoté B“ – „Plant de trois“, „Plant gris“, „Vert blanc“, „Troyen blanc“

„Aromat de Iași B“

„Barbera N“

„Busuioacă de Bohotin Rs“ – „Schwarzer Muscat“, „Muscat fioletovâi“, „Muscat violet cyperus“, „Tămâioasă violetă“

„Babeasca gri G“

„Băbească neagră N“ – „Grossmuttertraube“, „Hexentraube“, „Crăcana“, „Rară neagră“, „Căldăruşă“, „Serecsia“

„Cabernet Sauvignon N“ – „Petit Vidure“, „Bourdeos tinto“

„Chardonnay B“ – „Gentil blanc“, „Pinot blanc Chardonnay“

„Codană N“

„Crâmpoşie selecţionată B“

„Donaris B“

„Fetească albă B“ – „Păsărească albă“, „Poama fetei“, „Mädchentraube“, „Leanyka“, „Leanka“

„Fetească neagră N“ – „Schwarze Mädchentraube“, „Poama fetei neagră“, „Păsărească neagră“, „Coada rândunicii“

„Fetească regală B“ – „Königliche Mädchentraube“, „Königsast“, „Kiralyleanka“, „Dănășană“, „Galbenă de Ardeal“

„Frâncuşă B“ – „Vinoasă“, „Mildweisser“, „Mustoasă de Moldova“, „Poamă creaţă“

„Grasă de Cotnari B“ – „Dicktraube“, „Grasă“, „Köver szölö“

„Merlot N“ – „Bigney rouge“

„Muscadelle B“ – „Moscatello bianco“, „Mouscadet doux“

„Muscat Ottonel B“ – „Muscat Ottonel blanc“

„Nebbiolo N“

„Negru Aromat N“

„Pinot Gris G“ – „Affumé“, „Grauer Burgunder“, „Grauburgunder“, „Grauer Mönch“, „Pinot cendré, „Pinot Grigio“, „Ruländer“

„Pinot Noir N“ – „Blauer Spätburgunder“, „Burgund mic“, „Burgunder roter“, „Klăvner Morillon Noir“

„Pinot noir N“ – „Spätburgunder“, „Pinot nero“

„Plăvaie B“ – „Bălană“, Plăvană“, „Poamă bălaie“

„Portugais Bleu N“ – „Blauer Portugieser“, „Oporto“, „Portugieser“

„Riesling de Rhin B“ – „Weisser Riesling“, „White Riesling“

„Riesling italian B“ – „Olasz Riesling“, „Olaszriesling“, „Welschriesling“

„Sangiovese N“ – „Brunello di Montalcino“, „Morellino“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon verde“

„Syrah N“ – „Shiraz“, „Petit Syrah“

„Sémillon B“ – „Semillon blanc“

„Traminer Roz Rs“ – „Rosetraminer“, „Savagnin roz“, „Gewürztraminer“

„Tămâioasă românească B“ – „Busuioacă de Moldova“, „Muscat blanc à petit grains“

„Tămâioasă românească B“ – „Rumänische Weihrauchtraube“, „Tamianka“

„Zghihară de Huși B“ – „Zghihară“, „Zghihară galbenă“, „Zghihară verde bătută“

„Zweigelt N“ – „Blauerzweigelt“, „Negru de Zweigelt“, „Zweigelt blau“

„Şarba B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Litoloogiline substraat moodustab tüpoloogiliselt mitmekesise kattekihi. Savi-loopealsel pinnasel võib metsa tasandil esineda alternatiivseid steppide ja metsasteppide aktiivkihte. Leostunud mustmuld ja hallmuld, Huși nõo kõige levinumad mullatüübid, on viinamarjaistanduste jaoks ka kõige väärtuslikumad, kuna nende liivane/savitaoline tekstuur parandab füüsikalisi omadusi ning ka põhilisi biokeemilisi omadusi: intensiivne bioloogiline aktiivsus, märkimisväärne huumusesisaldus, väga hea katioonivahetusvõime, neutraalne kuni kergelt happeline reaktsioon, suur küllastumine alustega ja suur toitainetesisaldus.

Reljeefi moodustavad laiad ümara kupliga mäed loode-kagu suunal. Mäed on erineva suuna, morfoloogiliste omaduste ja kallakutega. Kõnealune viinamarjakasvatuspiirkond koondab erinevaid allüksusi: üks künklik ala umbes 300 m kõrgusel ja madalam jalamiala, mille keskmine kõrgus on 150 m. Mäed on erineva suuna, morfoloogiliste omaduste ja kallakutega, mis moodustavad fooni piirkonna mõnele viinamarjaistandusele.

Huși nõgu piirneb kõrgmägedega lõunas, läänes ja põhjas ning Pruti oruga idas ning selles asub üle 70 % piirkonna viinamarjaistandustest. Piirkonna künkaid eraldavad veidi asümmeetriliste nõlvadega orud saavad alguse künkliku kattega rannikutasandikult ja moodustavad rea nõgusid (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura, Ghermănești), mis koos kõrgemate küngastega nõgude vahel hõlmavad kõige väärtuslikumaid viinamarjakasvatuspiirkondi.

Piirkonnas valitseb parasvöötme mandriline kliima – mägedes mõõdukalt kontinentaalne ja Huși nõos hemiboreaalne.

Summaarne päikesekiirguse hulk on umbes 120 kcal/CMP aastas, päikesepaistet on aastas keskmiselt 2 000 tundi kõrgmägedes ja üle 2 100 tunni Huși nõos ja Pruti orus. Arvestades aasta keskmisi kiirgus- ja päikesesoojusväärtusi, tuleb märkida, et need väärtused on kõrged kogu kasvuperioodi jooksul ja see aitab kaasa viinamarjade arengule ja valmimisele.

Tuuled puhuvad valdavalt lääne-, loode- ja põhjakaarest, mis kokku moodustavad üle 60 % aastastest tuultest ja millel on mäenõlvadelt allapoole puhudes fööni tuule omadused. Kirdetuul, eriti Crivăți tuul, suurendab pakasevõimalust, samas kui ida- ja kagutuuled on suvel kuumad ja kuivad, süvendades põuda – nii pakast kui ka põuda on tugevalt tunda nii Huși nõos kui ka Pruti lammil.

Linna territooriumi hüdrograafiline äravooluvõrk koosneb kahest peamisest jõearterist: Drăslăvăț lõunas ning Turbatast ja Șarast moodustuv Răiești põhjas. Need suunduvad linnast ida poole, ühinedes Huși jõeks. Drăslăvăți ja Răiești ojadel on kärestikulised hüdrograafilised omadused. Kevadel, kui lumi temperatuuri tõustes kiiresti sulab, või suvel pärast paduvihma on ojades väga palju vett, mis mõnikord lõhub kaldaid.

Selles piirkonnas toodetud veinid on valged, roosad või punased, kuivad kuni magusad veinid või liköörveinid. Need veinid on üldiselt kerged, mitte liiga ekstraheeritud, mõõduka alkoholisisaldusega, kergelt happelised piirkonna põhjaosas ning suurima happesusega Averești piirkonnas, kus looduslik happesus võib mõne aasta pärast ulatuda 11–12 grammini liitri kohta viinhappes väljendatuna, mis muudab selle piirkonna vahuveinide tootmiseks suurepäraseks kohaks.

Punaste veinide värvus ulatub kergelt värvunud veinidest piirkonna põhjaosas intensiivse värvusega veinideni lõunas.

Esimesed kirjalikud dokumendid, mis viitavad viinamarjaistanduste olemasolule nendes piirkondades, kus viinamarjaistandused tänapäeval asuvad, on pärit ajast enne seda, kui mainiti esimest korda Huși linna. Aleksander Hea 1415. aasta aktiga kehtestati vana viinamarjaistanduse piirid. Veel üks 1436. aasta augustist pärit dokument tõendab, et Epureni-Pâhnești-Huși viinamarjakasvatuspiirkondades asusid viinapuuistandused. Kaasaja dokumendid kinnitavad, et aastatel 1600–1662 istutati viinapuid intensiivselt Saca ja Ochi viinamarjaistandustes; Huși viinapuud kuulusid kohalikule maaisandale.

Huși veinide suurepärase kvaliteedi kohta leidub ajaloolisi andmeid, mille on kirja pannud keskaegsesse Moldovasse reisinud välismaalased, eelkõige Marco Bandinus 1646. aastal: „Huși, iidne Moldova viinamarjaistanduste asula, toodab imemaitsvat ja aromaatset veini, mille järele on suur nõudlus.“ Suurepärane kartograaf Dimitrie Cantemir, kes on sündinud Huși lähedal Silișteni külas (küla on tema auks nüüdseks ümber nimetatud), kirjutab väljaandes Descriptio Moldaviae, et „parim vein on valmistatud Cotnari linnas ja Huși vein on selle järel teine“.

9. Olulised kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, täiendavad nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuste liik:

märgistamisega seotud täiendavad sätted

Tingimuse kirjeldus:

sõltuvalt tootjate huvidest võib kaitstud päritolunimetust „HUŞI“ täiendada ühega järgmistest üksikutest viinamarjaistanduste nimedest (veinid, mis on toodetud ainult nende ettevõtete viinamarjadest): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Turustamistingimused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuste liik:

Märgistamisega seotud täiendavad sätted

Tingimuse kirjeldus:

veine võib märgistada mis tahes viisil tingimusel, et kohustuslik teave on märgitud samasse vaatevälja. Märgis ja tagakülje etikett ei ole kohustuslikud, märgistada võib ühe või mitme komponendina, märgis võib olla erineva kujuga ja erinevast materjalist ning valmistatud mis tahes meetodi abil.

Märgistusel võib kasutada ka veinide suhtes kehtivates õigusaktides sätestatud traditsioonilist nimetust, mis näitab saagi kvaliteeti, mis tuleneb saagi suhkrusisaldusest koristamisel (kui viinamarjataimedel on hahkhallitus).

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.