[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 7.3.2011

KOM(2011) 71 lõplik

2011/0045 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (Euratom)

millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012-2013)

{KOM(2011) 72 final}{KOM(2011) 73 final}{KOM(2011) 74 final}{SEK(2011) 204 final}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Komisjoni ettepanekule Euratomi 2012.–2013. aasta raamprogrammi kohta on lisatud osalemiseeskirju käsitlev ettepanek.

See ettepanek võimaldab rakendada raamprogrammi (2012–2013) nendel samadel põhimõtetel, mis kehtestati Euratomi seitsmendas raamprogrammis (2007–2011). Kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 kasutatakse nõukogu otsusega 2006/970/Euratom vastu võetud toetuslepingu näidist ka Euratomi raamprogrammi (2012–2013) puhul. Sellest tulenevalt saab ka kõnealune raamprogramm kasu komisjoni algatustest, mis sisalduvad komisjoni otsuses, milles käsitletakse kolme meedet Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1982/2006/EÜ, otsuse 2006/970/Euratom ning muutmisotsuste K(2007) 1509 ja K(2007) 1625[1] rakendamise lihtsustamiseks . Need meetmed hõlmavad keskmise personalikulu metoodika tunnustamist, ühikuhindade astmestike kasutamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete omanike (VKEd) või muude palka mittesaavate füüsiliste isikute tehtud töö väärtuse määramiseks ning komisjonisisese komitee loomist, et saavutada õiguslike ja finantsalaste eeskirjade ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine seitsmenda raamprogrammi rakendamisel.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Käesolev nõukogu määruse ettepanek põhineb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingu artiklitel 7 ja 10. Kõnealuste osalemiseeskirjadega määratletakse raamprogrammis osaleda soovivate õigussubjektide õigused ja kohustused ning kehtestatakse põhimõtted osalemise tulemusena tehtud töö kasutamiseks ja levitamiseks. Euratomi 2012.–2013. aasta raamprogrammi rakendatakse vastavalt finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sätestatule ning riigiabi eeskirjadele, eriti uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi eeskirjadele.

3. SISU

Käesolev ettepanek koosneb neljast peatükist: sissejuhatavad sätted (sisu, mõisted ja konfidentsiaalsus), osalemine (osalemise miinimumtingimused, menetluslikud aspektid, sealhulgas minimaalne osalejate arv, nende asukoht, ettepaneku esitamine ja hindamine, rakendamine ja toetuslepingud, projektide ja programmide järelevalve, ühenduse rahaline toetus: abikõlblikkus ja toetuste vormid, hüvitiste määrad, maksed, jaotamine, sissenõudmine ja tagatised), levitamise ja kasutamise ning kasutusõiguste eeskirjad (omandiline kuuluvus, kaitse, avaldamine, levitamine ja kasutamine ning taustteabe ja teadmiste kasutusõigused) ning termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmetes osalemise erieeskirjad .

Minimaalne osalejate arv ja asukoht sõltuvad endiselt tegevuse liigist. Ka assotsieerunud riikides asuvad õigussubjektid võivad osaleda samadel alustel liikmesriigis asuvatega.

Eeskirjades määratakse kindlaks konkursikutsete avaldamise kord ja konkursikutsete ning taotluste esitamise, hindamise ja valiku ning toetuse andmise suhtes kohaldatavad erandid. Lisaks kehtestatakse neis välisekspertide nimetamise kord. Jätkuvalt kohaldatakse üksikasjalikke sise-eeskirju (sh sõltumatute ekspertide nimetamist käsitlevad sätted), mis reguleerivad taotluse esitamise, hindamise, valiku ja toetuse andmise menetlusi ja mille komisjon on seitsmenda raamprogrammiga kehtestanud. Praegused eeskirjad sisaldavad sätteid taotluse kaheetapilise esitamise kohta (mida tuleks võimaluse korral varasemast enam kasutada, näiteks juhtudel, kui oodatakse ülepakkumist, väga mahukate projektide puhul ja kulude piiramiseks projektide ettevalmistamisel, mis ei pruugi kunagi rahastamist saada jne) ning kaheetapilise hindamismenetluse kohta (ühekordse esitamisega). Hindamismenetlus , mis on välja arendatud eelmise raamprogrammi käigus ja kajastub sise-eeskirjades, jääb kehtima ilma olulisemate muudatusteta. Kui vähegi võimalik, tuleks rohkem kasutada kaughindamist.

Nagu eelmises raamprogrammis, on ka selles raamprogrammis reegliks taotluste elektrooniline esitamine (kuigi seda ei ole eeskirjades ära märgitud). Samuti kasutatakse edasi eeltäidetud avaldusi /eelregistreerimisi, milles kasutatakse kesksest allikast saadud andmeid, ja võimalust teha muudatusi ettepanekute sisus ja vormis, et võimaldada edukate taotlustega varem alustada.

Selleks et tagada kaudsetes meetmetes osalejate rahalise elujõulisuse ja sarnaste aspektide järjepidev hindamine, jätkab komisjon Euratomi uue raamprogrammi (2012–2013) puhul seitsmenda raamprogrammiga kehtestatud sise-eeskirjade kasutamist.

Euratomi seitsmenda raamprogrammi raames vastuvõetud toetuslepingu näidist, mida on muudetud komisjoni otsusega K(2011) 174, kasutatakse edasi ka selles raamprogrammis. Kõnealuse toetuslepinguga kehtestatakse osalejate õigused ja kohustused ühenduse ning üksteise suhtes. Jätkuvalt kohaldatakse konsortsiumide autonoomia ja paindlikkuse nõuet, eriti nende koosseisu muudatuste osas, mis kehtestati toetuslepinguga. Toetusleping jõustub siis, kui koordinaator ja komisjoni volitatud ametnik on selle allkirjastanud. Selleks et projektiga seotud õigustest ja kohustustest osa saada, peavad kõik osalejad toetuslepinguga ühinema.

Seitsmenda raamprogrammi kohaselt nõutakse osalejatelt, et nad sõlmiksid konsortsiumikokkulepped, v.a juhul, kui nad on konkursikutse alusel sellest vabastatud.

Komisjon teostab ühenduse poolt rahastatavate kaudsete meetmete ning raamprogrammi (2012–2013) ja selle eriprogrammide üle järelevalvet, kasutades vajadusel välisekspertide abi.

Osalejad, kellel on õigus ühenduse rahalisele toetusele, on määratletud ühenduse rahalist toetust käsitlevas alajaos, milles käsitletakse ühtlasi ka toetuse vorme, hüvitiste määrasid, makseid, toetuse jaotamist, sissenõudmist ja tagatisi.

Ühenduse rahalise toetuse saamiseks pakutakse endiselt välja kolme liiki toetusi : abikõlblike kulude hüvitamine, kindlasummalised maksed ja ühtsetel määradel põhinev rahastamine (viimane võib põhineda ühikuhindade astmikul, kuid hõlmab ka ühtsetel määradel põhinevat kaudsete kulude rahastamist). Neid võib kasutada kogu ühenduse rahastamiskava katmiseks või kombineerituna. Enamiku rahastamiskavade puhul on eelistatuim meetod abikõlblike kulude hüvitamine.

Osalejatel on võimalik arvesse võtta kõik otsesed ja kaudsed kulud ning valida kaudsete kulude puhul ühtsetel määradel põhinev rahastamine. Nagu ka eelmises Euratomi raamprogrammis määratakse kulud kindlaks vastavalt osalejate tavapärastele raamatupidamis- ja halduspõhimõtetele, et saavutada projekti eesmärgid, tuginedes säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetele.

Ühenduse rahaline toetus katab maksimaalselt 50 % abikõlblikest kuludest, millest on maha arvatud uurimistööst ja tutvustamistegevusest saadud tulud. VKEde, mittetulunduslike avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste ja uurimisasutuste puhul kehtib kuni 25 %line lisarahastamise võimalus uurimistegevuseks. Kõiki teisi tegevusi, sealhulgas koordineerivaid ja toetavaid meetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetmeid, hüvitatakse kõigi õigussubjektide puhul kuni 100 % ulatuses.

Eespool märgitud maksimummäärasid kohaldatakse õigussubjektide kõigi abikõlblike kulude suhtes isegi siis, kui osa hüvitatavatest kuludest põhineb kindlasummalistel maksetel või ühtsetel määradel põhineval rahastamisel. Maksimummäärasid kohaldatakse ka selliste õigussubjektide puhul, kes osalevad projektides, mille puhul kasutatakse ühtsetel määradel põhinevat rahastamist või kindlasummalisi makseid kogu projekti vältel.

Pädevusvõrgustikele tehakse spetsiaalne kindlasummaline makse . Kõnealuse summa suurus kehtestatakse ühe teadlase ja aasta kohta. Perioodilisi makseid kõnealusest summast tehakse vastavalt näitajatele, mis tõestavad ühise tegevusprogrammi rakendamise edenemist.

Avalik-õiguslikud asutused, uurimisasutused ning kõrg- ja keskharidusasutused võivad esitada auditeerimistõendi, mille on väljastanud pädev riigiametnik.

Konsortsiumis osalejad vastutavad täielikult neile usaldatud ülesannete täitmise eest isegi siis, kui üks osaleja ei suuda talle määratud ülesandeid täita. Finantsriski mehhanism, mille alusel hüvitatakse kõik mõne osavõtja poolt ülesannete täitmata jätmise tagajärjel ühendusele võlgnetavad summad, jääb käesolevas ettepanekus kehtima. Seda mehhanismi rahastatakse ettevõtjate ja kõigi selliste osalejate väikestest osamaksetest, kes ei ole avalik-õiguslikud asutused või kesk- ja kõrgharidusasutused või kelle osalust ei taga nende päritoluliikmesriik või assotsieerunud riik.

Levitamist, kasutamist ja juurdepääsuõigusi (omandiline kuuluvus, kaitse, avaldamine, levitamine ja kasutamine ning teadmiste ja taustteabe kasutusõigused) reguleerivad sätted on samasugused nagu eelmises raamprogrammis . Eeskirjades täpsustatakse taustteabe ja teadmiste ning kasutusõiguste määratlused ning nende suhtes kohaldatavad eeskirjad, võttes arvesse asutamislepingu erisätteid. Eelkõige eeskirjade artikkel 45 annab komisjonile õiguse levitada teadmisi, kui osalejad sellega toime ei tule. Termotuumasünteesiuuringute valdkonna intellektuaalomandit käsitlevad sätted on ette nähtud spetsiaalsete õigusaktidega.

Ning viimaks – eeskirjades on säilitatud samad erieeskirjad termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmetes osalemiseks kui eelmises, Euratomi seitsmendas raamprogrammis.

4. Mõju eelarvele

Nõukogu määruse ettepanekul, millega kehtestatakse osalemiseeskirjad, ei ole mõju eelarvele.

2011/0045 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (Euratom)

millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012-2013)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 7 ja 10,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],

võttes arvesse kontrollikoja arvamust[4],

pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogramm (2012–2013), edaspidi „raamprogramm (2012–2013)”, võeti vastu nõukogu … otsusega nr …/…/Euratom[5] Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) kohta [6] . raamprogrammi (2012–2013) ja selle eriprogrammide rakendamine, sealhulgas sellest tulenevad finantsaspektid, kuuluvad komisjoni vastutusalasse.

(2) raamprogrammi (2012–2013) tuleb rakendada kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[7] edaspidi „finantsmäärus”, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad[8].

(3) raamprogrammi (2012–2013) tuleb rakendada ka vastavalt riigiabi eeskirjadele, eelkõige uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi eeskirjadele, mille raamistikuks on praegu uurimis- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks riigiabi andmise ühenduse raamistik[9].

(4) raamprogrammiga (2012–2013) säilitatakse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011),[10] vastuvõetud ühenduse seitsmenda raamprogrammi üldine ulatus ja üldpõhimõtted.

(5) Ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad peaksid looma ühtse, tervikliku ja läbipaistva raamistiku, et tagada võimalikult tõhus rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada lihtne juurdepääs kõikidele osalejatele, kasutades proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas olevat lihtsustatud korda.

(6) Kõnealune raamprogramm saab kasu komisjoni algatusest, mis hõlmab teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamist ja mis sisaldub komisjoni otsuses, milles käsitletakse kolme meedet Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1982/2006/EÜ, otsuse 2006/970/Euratom ning muutmisotsuste K(2007) 1509 ja K(2007) 1625[11] rakendamise lihtsustamiseks. Komisjoni kõnealuse otsusega muudetakse nõukogu otsusega 2006/970/Euratom vastuvõetud toetuslepingu näidist.

(7) Eeskirjad peaksid jätkuvalt hõlbustama raamprogrammis osalejate loodud intellektuaalomandi kasutamist, võttes arvesse osaleja rahvusvahelise tegutsemise spetsiifikat ning kaitstes samal ajal teiste osalejate ja ühenduse õigustatud huve.

(8) raamprogrammi (2012–2013) meetmed peaksid soodustama ühenduse äärepoolseimate piirkondade osalemist ning samuti paljude ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist.

(9) Ühtsuse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks kohaldada mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust, mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust[12].

(10) Tuleb kehtestada osalemise miinimumtingimused nii üldreeglina kui ka raamprogrammi (2012–2013) konkreetsete kaudsete meetmete puhul.

(11) Iga õigussubjekt võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud. Kui osalemise puhul on täidetud rohkem kui miinimumtingimused, peaks see tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa rakendamise.

(12) Rahvusvahelisi organisatsioone, kelle eesmärk on arendada tuumaenergiavaldkonnas teadus- ja koolitustegevuse alast koostööd Euroopas ning mis koosnevad peamiselt liikmesriikidest või assotsieerunud riikidest, tuleks julgustada raamprogrammis (2012–2013) osalema.

(13) Kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine tuleks samuti ette näha vastavalt asutamislepingu artiklile 101. Kõnealune osalemine peaks olema õigustatud raamprogrammi (2012–2013) eesmärkide saavutamiseks tehtud suurema panuse andmise kaudu.

(14) Vastavalt asutamislepingu artiklile 198 võivad raamprogrammis (2012–2013) osaleda liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevate Euroopa-väliste territooriumide õigussubjektid.

(15) On vaja kehtestada tingimused ühenduse toetuse andmiseks kaudsetes meetmetes osalejatele.

(16) Komisjon peab lisaks finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ning käesolevas määruses sätestatule kehtestama eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist ja valikut ning toetuste andmist, ning kehtestada osalejate vaidlustusmenetlus. Eelkõige tuleks kehtestada sõltumatute ekspertide kasutamise eeskirjad.

(17) raamprogrammi (2012–2013) kestus on piiratud kahe aastaga, samas kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013),[13] vastuvõetud seitsmes liidu raamprogramm, mille eeskirjad on sarnased nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/970/Euratom vastuvõetud Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadusuuringute ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011)[14] eeskirjadega, kehtib paralleelselt kuni 2013. aasta lõpuni. Seega on asjakohane kohaldada Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi eeskirjadega sarnaseid eeskirju ning vältida suuremaid muudatusi osalejate jaoks.

(18) Komisjon peaks lisaks finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud eeskirjadele kehtestama raamprogrammi (2012–2013) raames eeskirjad ja menetlused, et reguleerida raamprogrammi (2012–2013) kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist. Nimetatud eeskirjadega peaks saavutama tasakaalu liidu finantshuvide kaitsmise ning õigussubjektide raamprogrammis (2012–2013) osalemise lihtsustamise ja hõlbustamise vahel. Selleks et tagada kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine ning vältida suuremaid muudatusi osalejate jaoks, tuleks raamprogrammi (2012–2013) suhtes kohaldada komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2466 vastuvõetud eeskirju, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine, kes saavad mõnda toetust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames.

(19) Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[15] muu hulgas liidu finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetuse andmise menetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle.

(20) Ühenduse rahaline toetus peaks osalejateni jõudma põhjendamatute viivitusteta.

(21) Iga meetme jaoks sõlmitud lepingutega tuleks ette näha komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja tehtav järelevalve ja finantskontroll, samuti kontrollikoja auditid ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohapeal läbiviidavad kontrollid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[16] sätestatud korrale.

(22) Komisjon peaks teostama järelevalvet nii raamprogrammi (2012–2013) raames võetavate kaudsete meetmete kui ka raamprogrammi (2012–2013) ja selle eriprogrammide üle. Selleks et tagada kaudsete meetmete rakendamise tõhus ja ühtne järelevalve ja hindamine, peaks komisjon kehtestama asjakohase infosüsteemi ja seda haldama.

(23) raamprogramm (2012–2013) peaks kajastama ja edendama Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit käsitleva 11. märtsi 2005. aasta soovitusega nr 2005/251/EÜ[17] kehtestatud üldpõhimõtteid, arvestades sealjuures harta ja töölevõtmise juhendi vabatahtlikku iseloomu.

(24) Uurimistulemuste levitamise eeskirjadega tuleks tagada, et vajaduse korral kaitsevad osalejad tegevuse käigus loodud intellektuaalomandit ning kasutavad ja levitavad neid tulemusi.

(25) Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel ning nendega seotud ja liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvatel õigussubjektidel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena, sellises ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.

(26) Seitsmenda raamprogrammi raames loodud ja komisjoni hallatav osalejate tagatisfond peaks tegevust jätkama ning katma raamprogrammi (2012–2013) raames oma kohustusi mittetäitvate partnerite võlgnetavad ja hüvitamata summad. Sellise fondi loomine on edendanud lihtsustamist ja hõlbustanud osalemist, tagades liidu finantshuvid viisil, mis on asjakohane ka raamprogrammi (2012–2013) jaoks.

(27) Ühenduse toetus asutamislepingu artiklite 45–51 kohaselt loodud ühisettevõtetele ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

(28) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid.

(29) Ühendus peaks andma rahalist toetust finantsmääruse kohaselt muu hulgas ka riigihangetena, mis põhinevad kaupade või teenuste lepingulistel hindadel ja on valitud välja pakkumismenetluste alusel, ning toetuste, organisatsioonide liikmemaksude ja sõltumatute ekspertide honoraridena,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK SISSEJUHTAVAD SÄTTED

Artikkel 1Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide ning teiste õigussubjektide osalemiseks meetmetes, mida teostab üks või enam osalejat otsuse nr …/…/Euratom[18] (raamprogrammi (2012–2013) kehtestamise kohta) II lisas kindlaks määratud rahastamiskava kohaselt (edaspidi „kaudsed meetmed”).

Ühtlasi sätestatakse käesolevas määruses raamprogrammi (2012–2013) kaudsetes meetmetes osalejatele ühenduse rahalise toetuse maksmise eeskirjad vastavalt määruses (EÜ/Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) ja määruses (EÜ/Euratom) nr 2342/2002 sätestatule.

raamprogrammi (2012–2013) raames läbi viidud teadustöö tulemuste puhul sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad teadmiste avalikustamiseks kõigi asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites (edaspidi „levitamine”).

Lisaks sätestatakse eeskirjad teabe otseseks või kaudseks kasutamiseks edasises uurimistegevuses, mida asjaomased kaudsed meetmed ei kata, sh tegevus toote või protsessi arendamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks (edaspidi „kasutamine”).

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad nii teadmiste kui ka taustteabe litsentside ja kasutaja õiguste kohta (edaspidi „kasutusõigused”).

Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „õigussubjekt” − füüsiline isik või asukohariigi õiguse või Euroopa Liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi;

(2) „seotud õigussubjekt” – mis tahes õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli, nagu programmis osaleja üle; kontrolli teostatakse artikli 7 lõikes 2 sätestatud vormides;

(3) „õiglased ja mõistlikud tingimused” – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused, mille puhul võetakse arvesse kasutusõiguse taotluse spetsiifilisi asjaolusid, nagu kasutusõiguse taotluse objektiks olevate teadmiste või taustteabe tegelik või potentsiaalne väärtus ja/või kavandatava kasutuse ulatus, kestus või muud tingimused;

(4) „teadmised” – asjaomaste kaudsete meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte; need hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;

(5) „taustteave” – enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, sealhulgas sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida osalejad on taotlenud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks;

(6) „osaleja” – kaudses meetmes osalev õigussubjekt, kellel on ühenduse suhtes õigusi ja kohustusi;

(7) „uurimisorganisatsioon” – mittetulundusliku organisatsioonina määratletud õigussubjekt, mis ühena oma põhitegevustest teostab teadusuuringuid või tehnoloogiaarendust;

(8) „kolmas riik” – riik, mis ei ole liikmesriik;

(9) „assotsieerunud riik” – kolmas riik, mis on Euroopa Aatomienergiaühendusega sõlmitud sellise rahvusvahelise lepingu osaline, mille tingimuste kohaselt või mille alusel ta annab rahalist toetust kogu raamprogrammile (2012–2013) või selle osale;

(10) „rahvusvaheline organisatsioon” – valitsustevaheline organisatsioon, välja arvatud Euroopa Liit, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel õigussubjektsus, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused;

(11) „Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon” – rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmetest enamik on Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

(12) „avalik-õiguslik asutus” – siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selliselt määratletud mis tahes õigussubjekt;

(13) „VKEd” – mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad soovituse 2003/361/EÜ tähenduses;

(14) „tööprogramm” – kava, mille komisjon on vastu võtnud otsuse nr…/…/Euratom[19] artiklis 6 määratletud eriprogrammi rakendamiseks;

(15) „rahastamiskavad” – ühenduse mehhanismid otsuse nr …/…/Euratom II lisas sätestatud kaudsete meetmete rahastamiseks.

Esimese lõigu punkti 1 puhul loetakse viiteid füüsiliste isikute asukoha kohta viideteks nende alalisele elukohale.

Artikkel 3Konfidentsiaalsus

Toetuslepingu näidises, töölevõtu kirja näidises või lepingus sätestatud tingimustest lähtudes hoiavad komisjon ja osalejad kõigi neile konfidentsiaalselt edastatud andmete, teadmiste ja dokumentide konfidentsiaalsust.

II PEATÜKKOSALEMINE

Artikkel 4Erisätted termotuumasünteesi uuringute kohta

Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse ilma, et see piiraks erieeskirju, mis reguleerivad IV peatükis sätestatud teemavaldkonnaga „Termotuumasünteesiuuringud” seotud meetmeid.

1. JAGUMIINIMUMTINGIMUSED

ARTIKKEL 5 ÜLDPÕHIMÕTTED

1. Kui käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimused, kaasa arvatud vastavalt artiklile 11 sätestatud tingimused, on täidetud, võib mis tahes liikmesriigis, assotsieerunud riigis või kolmandas riigis asuv ettevõte, uurimiskeskus või ülikool või muu õigussubjekt osaleda kaudses meetmes.

2. Ent seoses artiklites 6 ja 8 osutatud kaudse meetmega, mille puhul on võimalik miinimumtingimuste täitmine, ilma et osaleks ükski liikmesriigis asuv õigussubjekt, peab osalemiseks täitma täiendavad tingimused, mis aitavad saavutada asutamislepingu artiklites 1 ja 2 sätestatud eesmärke.

3. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, edaspidi „Teadusuuringute Ühiskeskus”, võib osaleda kaudsetes meetmetes samadel alustel liikmesriigis asuva õigussubjektiga ning tal on samad õigused ja kohustused.

Artikkel 6 Miinimumtingimused

1. Kaudsete meetmete miinimumtingimused on järgmised:

a) osaleb vähemalt kolm õigussubjekti, kes asuvad liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning kellest kaks ei asu samas liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

b) kõik kolm õigussubjekti on vastavalt artiklile 7 üksteisest sõltumatud.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel, kui üks osalejatest on Teadusuuringute Ühiskeskus või rahvusvaheline Euroopa huve esindav organisatsioon või Euroopa Liidu õiguse alusel asutatud subjekt, käsitatakse seda osalejat muus liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvana kui see liikmesriik või assotsieerunud riik, kus asub mis tahes teine samas kaudses meetmes osaleja.

Artikkel 7 Sõltumatus

1. Kahte õigussubjekti tuleb käsitleda teineteisest sõltumatutena, kui üks neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui nad ei ole ühe ja sama otsese või kaudse kontrolli all.

2. Lõike 1 tähenduses võib kontroll esineda eelkõige järgmises vormis:

a) otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;

b) otsene või kaudne tegeliku või õigusliku otsustamisõiguse omamine asjaomases õigussubjektis;

3. Järgmised suhted õigussubjektide vahel ei kujuta endast siiski veel kontrollisuhet:

a) samal avalik-õiguslikul investeerimisühingul, institutsionaalsel investoril või riskikapitaliettevõttel on üle 50 %-ne otsene või kaudne osalus aktsiakapitali nimiväärtusest või osanike häälteenamus;

b) üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende järelevalvet.

Artikkel 8 Koordineerimis- ja toetusmeetmed ning teadlaste koolitamine ja karjääri kujundamine

Koordineerimis- ja toetusmeetmete ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise puhul on miinimumtingimuseks ühe õigussubjekti osalemine.

Esimest lõiku ei kohaldata selliste meetmete suhtes, millega koordineeritakse teadustegevust.

Artikkel 9Üksikosalejad

Kui kaudse meetme miinimumtingimusi täidavad mitu õigussubjekti, kes koos moodustavad ühe õigussubjekti, võib viimane olla kaudse meetme üksikosaleja tingimusel, et ta asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

Artikkel 10Kolmandates riikides asuvad rahvusvahelised organisatsioonid ja õigussubjektid

Kui käesolevas peatükis kehtestatud miinimumtingimused ning eriprogrammides või asjakohastes tööprogrammides sätestatud tingimused on täidetud, on kaudsetes meetmetes osalemine avatud kolmandas riigis asuvatele rahvusvahelistele organisatsioonidele ja õigussubjektidele.

Artikkel 11Täiendavad tingimused

Lisaks käesolevas peatükis sätestatud miinimumtingimustele võidakse eriprogrammides või tööprogrammides kindlaks määrata tingimused osalejate minimaalse arvu kohta.

Ühtlasi võib neis sätestada lisatingimusi osalejate liigi ja vajaduse korral nende asukoha kohta, lähtudes kaudse meetme iseloomust ja eesmärkidest.

2. JAGUMENETLUSED

1. ALAJAGUKONKURSIKUTSED

Artikkel 12Konkursikutsed

1. Komisjon avaldab kaudsete meetmete konkursikutsed vastavalt asjaomastes eriprogrammides ja tööprogrammides sätestatud nõuetele.

Lisaks määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 märgitud avaldamisele avaldab komisjon konkursikutsed Euroopa Komisjoni raamprogrammi (2012–2013) veebisaidil, kindlates teabekanalites ning liikmesriikides ja assotsieerunud riikides loodud riiklikes teabepunktides.

2. Vajadusel täpsustab komisjon konkursikutses, et osalejad ei pea sõlmima konsortsiumikokkulepet.

3. Konkursikutsetel on selgelt määratletud eesmärgid, mis tagab selle, et taotlejad ei esita asjatuid taotlusi.

Artikkel 13Erandid

Komisjon ei avalda konkursikutseid järgneva osas:

a) eriprogrammides või tööprogrammides määratletud õigussubjektide võetavad koordineerivad ja toetavad meetmed, kui eriprogramm lubab tööprogrammides nimetada abisaajaid vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002;

b) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis hõlmavad vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele kaupade ostmist või teenuste osutamist;

c) sõltumatute ekspertide nimetamisega seotud koordineerivad ja toetavad meetmed;

d) muud meetmed, kui see on sätestatud finantsmääruses või määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

2. ALAJAGUETTEPANEKUTE HINDAMINE JA VALIKNING TOETUSTE MÄÄRAMINE

Artikkel 14Hindamine, valik ja toetuse määramine

1. Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt sätestatud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise kriteeriumide põhimõtetele.

Kriteeriumid on tipptase, mõju ja rakendamine. Nende tingimuste raames täpsustatakse tööprogrammidega hindamis- ja valikukriteeriumid ning võidakse lisada täiendavaid nõudeid, koefitsiente ja lävendeid või kehtestada kriteeriumide kohaldamise täiendavad üksikasjad.

2. Ettepanekut, mis on vastuolus eetika alusmõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita. Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlusest välja arvata.

3. Ettepanekud seatakse vastavalt hindamistulemustele paremuse järjekorda. Rahastamisotsused tehakse selle järjekorra alusel.

Artikkel 15Esitamise, hindamise, valiku jatoetuse määramise menetlus

1. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need taotlused, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse taotlusi piiratud hindamiskriteeriumide alusel.

2. Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku taotlust esitama üksnes need taotlejad, kelle taotlused läbivad esimese etapi hindamise.

Kõiki taotlejaid teavitatakse kiirelt hindamise esimese etapi tulemustest.

3. Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii taotluste esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust ning avaldab juhised taotlejatele ja sealhulgas ka juhised hindajatele. Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad (sealhulgas esimese etapi taotluse ja teise etapi täieliku taotluse ulatuse ja liigi kohta) ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.

Komisjon annab taotlejatele teavet ja määrab kindlaks vaidlustusmenetluse osalejate jaoks.

4. Raamprogrammi (2012–2013) suhtes kohaldatakse komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2466 vastuvõetud eeskirju, millega tagatakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende tegutsemisvõime ja finantssuutlikkuse pidev kontrollimine, kes saavad mõnda toetust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) raames.

Komisjon hoidub nimetatud kontrolli korduvast läbiviimisest, välja arvatud juhul, kui asjaomase osaleja olukord on muutnud.

Artikkel 16Sõltumatute ekspertide nimetamine

1. Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda taotluste hindamisel.

Artiklis 13 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.

2. Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalike oskuste ja teadmiste alusel. Juhul kui sõltumatutel ekspertidel tuleb tegeleda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

Sõltumatud eksperdid määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja asjakohastele organisatsioonidele, nagu riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.

Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.

Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid.

3. Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.

4. Komisjon allkirjastab komisjoni poolt seitsmenda raamprogrammi (2007-2011) kohaselt vastu võetud töölevõtmise käskkirja näidise[20] alusel töölevõtmise käskkirja ühenduse ja iga sõltumatu eksperdi vahel.

5. Komisjon avaldab kord aastas sobivates teabekanalites teda raamprogrammi (2012-2013) ja iga eriprogrammi juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja.

3. ALAJAGURAKENDAMINE JA TOETUSLEPINGUD

Artikkel 17Üldist

1. Osalejad rakendavad kaudse meetme ja võtavad kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed. Samas kaudses meetmes osalejad rakendavad meedet ühenduse suhtes solidaarselt.

2. Komisjon koostab artiklis 18 esitatud näidise alusel ning asjaomase rahastamisskeemi kriteeriume arvesse võttes komisjoni ja osalejate vahelise toetuslepingu.

3. Osalejad ei tohi võtta toetuslepinguga vastuollu minevaid kohustusi.

4. Kui osaleja ei täida kaudse meetme tehnilise rakendamise osas oma kohustusi, peavad toetuslepingust tulenevad kohustused täitma teised osalejad ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.

5. Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise.

6. Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.

7. Kaudses meetmes osalejad võivad töö teatud osasid kolmandatelt osapooltelt alltöövõtu korras sisse osta, juhul kui see on toetuslepingus ette nähtud.

8. Komisjon näeb osalejate jaoks ette vaidlustusmenetluse.

Artikkel 18 Toetuslepingu üldsätted

1. Komisjoni 10. aprilli 2007. aasta otsusega K(2007) 1509 seitsmenda raamprogrammi (2007-2011) jaoks vastuvõetud toetuslepingu näidis kehtib ka raamprogrammi (2012–2013) suhtes.

Toetuslepingus nähakse ette osalejate õigused ja kohustused ühenduse ees vastavalt otsusele 2006/970/Euratom, käesolevale määrusele, finantsmäärusele ja selle rakendamiseeskirjadele ning vastavalt ühenduse õiguse üldpõhimõtetele.

Ühtlasi nähakse samadel tingimustel ette ka nende õigussubjektide õigused ja kohustused, kes ühinevad kaudse meetmega selle elluviimise käigus.

2. Vajaduse korral sätestatakse toetuslepingus, millise osa ühenduse rahalisest toetusest moodustab abikõlblike kulude hüvitamine ja millise osa ühtsetel määradel põhinev rahastamine (sealhulgas ühikuhindade astmikul põhinev) või kindlasummalised maksed.

3. Toetuslepingus määratakse kindlaks, millised muudatused konsortsiumi koosseisus nõuavad eelnevat konkursikuulutuse avaldamist.

4. Toetuslepingus nõutakse korrapäraste asjaomase kaudse meetme rakendamist käsitlevate eduaruannete esitamist komisjonile.

5. Vajadusel nähakse toetuslepinguga ette, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast teadmiste omandiõiguse üleandmisest kolmandale osapoolele.

6. Kui toetuslepinguga nõutakse osalejatelt selliste tegevuste läbiviimist, millest saavad kasu kolmandad osapooled, teavitavad osalejad sellest laialdaselt ning määravad kolmandad osapooled kindlaks, hindavad neid ja valivad nad välja läbipaistvalt, õiglaselt ning erapooletult. Kui see on tööprogrammis sätestatud, määratakse toetuslepingus kindlaks kriteeriumid selliste kolmandate osapoolte valimiseks. Komisjonil on õigus kolmandate osapoolte valiku osas vastuväiteid esitada.

7. Kõnealuse toetuslepingu näidise koostas komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega. Kui osutub vajalikuks toetuslepingu näidise oluline muutmine, siis muudab komisjon seda vastavalt vajadusele tihedas koostöös liikmesriikidega.

8. Toetuslepingu näidis kajastab Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis sätestatud üldpõhimõtteid. See käsitleb sobival viisil kõigi haridustasemete vahelist sünergiat, valmidust ja võimet teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevaks dialoogiks ja aruteluks laiema avalikkusega väljaspool teadusringkondi, meetmeid naiste osaluse suurendamiseks teadustöös ja meetmeid teadustöö sotsiaal-majanduslike aspektide käsitlemiseks.

9. Toetuslepingu näidises nähakse ette komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja ning kontrollikoja tehtav järelevalve ja finantskontroll.

10. Toetuslepinguga kehtestatakse tähtajad, mille jooksul osalejad peavad esitama käesolevas määruses nimetatud teatised.

Artikkel 19 Kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist käsitlevad sätted

1. Toetuslepinguga määratakse kindlaks osalejate õigused ja kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid ei ole käesoleva määrusega kehtestatud.

Sellega seoses on nõutav teadmiste kasutamise ja levitamise kava esitamine komisjonile.

2. Toetuslepingus täpsustatakse tingimused, mille alusel osalejad võivad esitada vastuväiteid seoses teadmiste kasutamise ja levitamise tehnoloogilise kontrolliga, mida teevad teatavad komisjoni volitatud esindajad.

Artikkel 20 Lõpetamisega seotud sätted

Toetuslepingus täpsustatakse toetuslepingu osalise või täieliku lõpetamise põhjused, eelkõige seoses käesoleva määruse täitmata jätmise, kohustuste mittetäitmise või rikkumisega, samuti määratakse kindlaks, millised tagajärjed on osalejatele mõne teise osaleja suutmatusel lepingut täita.

Artikkel 21Erisätted

1. Selliste kaudsete meetmete puhul, millega toetatakse olemasolevaid teadusuuringute infrastruktuure ja vajaduse korral uusi teadusuuringute infrastruktuure, kehtestatakse toetuslepingutega erisätted seoses konfidentsiaalsuse, avalikustamise ja kasutusõiguse ning kohustustega, mis võivad infrastruktuuri kasutajaid mõjutada.

2. Selliste kaudsete meetmete puhul, millega toetatakse teadlaste koolitamist ja karjääri kujundamist, kehtestatakse toetuslepingutega erisätted seoses konfidentsiaalsuse, kasutusõiguse ning kohustustega, mis on seotud meetmest kasu saavate teadlastega.

3. Liikmesriikide kaitsehuvide kindlustamiseks asutamislepingu artikli 24 tähenduses kehtestatakse toetuslepingutega erisätted konfidentsiaalsuse, teabe klassifitseerimise, kasutusõiguste ning teadmiste omandiõiguse ülemineku ja kasutamise kohta.

Artikkel 22Allkirjastamine ja ühinemine

Toetusleping jõustub siis, kui koordinaator ja komisjon on selle allkirjastanud.

Toetuslepingut kohaldatakse toetuslepinguga ametlikult ühinenud kõikide osalejate suhtes.

4. ALAJAGUKONSORTSIUMID

Artikkel 23Konsortsiumikokkulepped

1. Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kõik kaudses meetmes osalejad kokkuleppe (edaspidi „konsortsiumikokkulepe”), et reguleerida muu hulgas järgmist:

a) konsortsiumi sisemine korraldus;

b) ühenduse rahalise toetuse jagamine;

c) eeskirjad, mis täiendavad III peatükis sisalduvaid eeskirju ja nendega seotud sätteid toetuslepingus;

d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine, sealhulgas võimu kuritarvitamise juhtumite lahendamine;

e) vastutus, kahjude hüvitamine ja osalejate vahelise konfidentsiaalsuse kord.

2. Komisjon kehtestab ja avaldab juhised, mis käsitlevad põhiküsimusi, mida osalejad oma konsortsiumikokkulepetes käsitleda võivad.

Artikkel 24Koordinaator

1. Kaudses meetmes osaleda soovivad õigussubjektid määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ja toetuslepingule:

a) jälgida, et kaudses meetmes osalejad täidavad oma kohustused;

b) kontrollida, kas toetuslepingus märgitud õigussubjektid täidavad toetuslepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi;

c) võtta vastu ühenduse rahalist toetust ja jaotada seda kooskõlas konsortsiumikokkuleppe ja toetuslepinguga;

d) pidada ühenduse rahalise toetusega seotud arvestust ja raamatupidamisarvestust ning teavitada komisjoni selle jaotamisest vastavalt artikli 23 lõike 1 punktile b ja artiklile 35;

e) vahendada tõhusalt ja korrektselt teavet osalejate vahel ning esitada osalejatele ja komisjonile korrapäraseid aruandeid projekti edusammudest.

2. Koordinaator märgitakse toetuslepingusse.

Uue koordinaatori nimetamiseks on vaja komisjoni kirjalikku nõusolekut.

Artikkel 25Muudatused konsortsiumi koosseisus

1. Kaudses meetmes osalejad võivad heaks kiita uue osaleja lisamise või olemasoleva osaleja väljajätmise, tehes seda kooskõlas konsortsiumikokkuleppe vastavate sätetega.

2. Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv õigussubjekt ühineb toetuslepinguga.

3. Erandjuhtudel, kui toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige raamprogrammi (2012–2013) veebisaite, erialaajakirjandust ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabe- ja kontaktpunkte.

Konsortsium hindab pakkumisi lähtuvalt esialgset meedet reguleerivatest kriteeriumidest koos sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklis 14 ja 16 sätestatud põhimõtetele.

4. Konsortsium peab igast koosseisu kavandatud muudatusest teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.

Konsortsiumi koosseisu muudatused, mis on seotud teiste toetuslepingu muutmise ettepanekutega, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.

5. ALAJAGUPROGRAMMIDE JA KAUDSETE MEETMETEJÄRELEVALVEJA HINDAMINE NING TEABE EDASTAMINE

Artikkel 26Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artiklis 18 osutatud toetuslepingu näidisele.

Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 19 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist.

Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 16.

2. Komisjon kehtestab infosüsteemi, mis võimaldab tagada lõikes 1 osutatud järelevalve tõhususe ja järjepidevuse kogu raamprogrammi (2012–2013) ulatuses, ning hooldab seda.

Artikli 3 kohaselt avaldab komisjon sobivates teabekanalites teavet rahastatud projektide kohta.

3. Otsuse nr …/…/Euratom[21] artiklis 6 nimetatud järelevalve ja hindamine hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisega seotud aspekte ning käsitlevad kulude arvutamise korra muudatuste eelarvelist mõju võrreldes nõukogu otsusega 2002/668/Euratom[22] vastuvõetud kuuenda raamprogrammiga ning selle mõju osalejate halduskoormusele.

4. Komisjon määrab kooskõlas artikliga 16 sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda raamprogrammis (2012–2013) ja eriprogrammides ettenähtud hindamistel ning (kui seda vajalikuks peetakse) eelmiste raamprogrammide hindamisel.

5. Lisaks võib komisjon moodustada artikli 16 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat välja töötada ja rakendada.

Artikkel 27Kättesaadavaks tehtav teave

1. Võttes arvesse artiklit 3, teeb komisjon taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu tema valduses oleva vajaliku teabe, mis on saadud kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a) asjaomane teave on avalikes huvides;

b) osalejad ei ole asjaomase teabe kättesaadavaks tegemise vastu piisavalt põhjendatud argumente esitanud.

2. Teabe kättesaadavaks tegemisega vastavalt lõikele 1 ei lähe komisjoni või osalejate õigused või kohustused mingil juhul teabe saajale.

Teabe saaja käsitleb siiski mis tahes sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui see tuleb avalikuks või kui osalejad ise selle avalikustavad või kui see edastati komisjonile ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta.

3. JAGUÜHENDUSE RAHALINE TOETUS

1. ALAJAGU ABIKÕLBLIKKUS JA TOETUSTE VORMID

Artikkel 28Abikõlblikkus

1. Kõik järgmised õigussubjektid, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:

a) iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv või Euroopa Liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt;

b) iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon.

2. Juhul kui osaleb muu rahvusvaheline organisatsioon kui Euroopa huve esindav organisatsioon või kolmandates riikides (mis ei ole assotsieerunud riigid) asuv õigussubjekt, võib ta saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a) kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis;

b) kui toetus on vajalik kaudse meetme teostamiseks;

c) toetus on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja õigussubjekti asukohariigi vahelises kokkuleppes.

Artikkel 29Toetuste vorm

Otsuse nr .../.../Euratom[23] II lisas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude täielikul või osalisel hüvitamisel.

Komisjoni rahaline toetus võib olla ühtsetel määradel, sealhulgas ühikuhindade astmikul põhinevate toetuste , või kindlasummaliste maksete vormis või kombineerida abikõlblike kulude hüvitamisel ühtsetel määradel põhinevat rahastamist ja kindlasummalisi makseid. Ühenduse rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinna vormis.

Toetuse vorm, mida asjaomase meetme puhul tuleb kasutada, täpsustatakse tööprogrammides ja konkursikutsetes.

Artikkel 30Abikõlblike kulude hüvitamine

1. Osalejad kaasrahastavad kaudseid meetmeid, mida rahastatakse toetustest.

Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu.

2. Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse tulud.

3. Et kaudse meetme rakendamisel tekkinud kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:

a) kulud peavad olema tegelikud;

b) kulud peavad olema tekkinud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;

c) kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning need peavad olema tehtud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused viisil, mis on kooskõlas kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega;

d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ning kolmandate osapoolte ressursside puhul nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestusse kantud;

e) kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu liidu projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele

Lõike 1 punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.

4. Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude alusel, põhineb tagasimakse iga osaleja kuluaruandel.

Artikkel 31Otsesed ja kaudsed abikõlblikud kulud

1. Abikõlblikud kulud peavad koosnema otseselt meetmega seotud kuludest (edaspidi „otsesed abikõlblikud kulud”) ja vajaduse korral kuludest, mida ei saa otseselt meetmega seostada, kuid mis tulenevad meetmega seotud otsestest abikõlblikest kuludes (edaspidi „kaudsed abikõlblikud kulud”).

2. Osalejate kulude hüvitamine põhineb nende otsestel ja kaudsetel abikõlblikel kuludel.

Kooskõlas artikli 30 lõike 3 punktiga c võib osaleja enda kui õigussubjekti abikõlblike kaudsete kulude väljaarvutamiseks kasutada lihtsustatud meetodit, kui see meetod on kooskõlas osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavadega. Toetuslepingu näidises esitatakse põhimõtted, millest sellega seoses tuleb kinni pidada.

3. Toetuslepinguga võib piirata kaudseid abikõlblikke kulusid, kehtestades abikõlblike kulude maksimaalse määra, välja arvatud alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul.

4. Erandina lõikest 2 võib kaudsete abikõlblike kulude puhul iga osaleja valida ühtsetel määradel põhineva rahastamise, mis hõlmab tema otseseid abikõlblikke kogukulusid, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud või kolmandate osapoolte kulude hüvitamisega seotud kulud.

Asjakohased ühtsed määrad määrab kindlaks komisjon ligilähedaselt tegelike kaudsete kuludega vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

5. Mittetulunduslikud avalik-õiguslikud asutused, kesk- ja kõrgharidusasutused, teadusasutused ja VKEd, kes osalevad artiklis 32 osutatud rahastamiskavades, mis hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, ning kes ei suuda kindlalt tuvastada asjaomase meetmega seotud enda tegelikke kaudseid kulusid, võivad valida ühtsetel määradel põhineva makse, mis moodustab 60 % nende toetuste otseste abikõlblike kulude kogusummast.

6. Kõik ühtsed määrad esitatakse toetuslepingu näidises.

Artikkel 32Rahastamise ülemmäärad

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50 %-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

Mittetulunduslike avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75 %-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

2. Tutvustamistegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50 %-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

3. Koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 %-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

4. Haldusmeetmeteks, sealhulgas raamatupidamisaruande tõenditeks ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1,2 ja 3, võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100 %-ni kõigist abikõlblikest kuludest.

Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust selliste meetmete puhul, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamiskava alla ega hõlma koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.

5. Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud ja tulud

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse ühtsetel määradel põhinevat rahastamist või kindlasummalisi makseid.

Artikkel 33Aruandlus ja abikõlblike kulude auditeerimine

1. Komisjonile esitatakse korrapäraselt aruandeid, mis käsitlevad abikõlblikke kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral esitatakse ka raamatupidamisaruande tõend vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

Igast meetme kaasfinantseerimisest tuleb teatada aruandes ning vajaduse korral seda dokumentaalselt tõendada meetme lõppedes.

2. Olenemata finantsmäärusest ja määrusest (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 on raamatupidamisaruande tõend kohustuslik vaid juhul, kui osalejale kaudse meetme raames tehtud vahe- ja lõppmaksete kumulatiivne summa on 375 000 eurot või sellest suurem.

Kuni kaks aastat kestva või kaudse meetme puhul nõutakse osalejalt siiski mitte üle ühe raamatupidamisaruande tõendi, mis tuleb esitada projekti lõppedes.

Raamatupidamisaruande tõendeid ei nõuta kaudsete meetmete puhul, mille korral tagasimakse tehakse kindlasummalise maksena või ühtsetel määradel põhineva maksena.

3. Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava raamatupidamisaruande tõendi väljastada pädev ametiisik.

Artikkel 34Pädevusvõrgustikud

1. Tööprogrammis nähakse ette toetuse vorm, mida pädevusvõrgustike puhul tuleb kasutada.

2. Kui pädevusvõrgustikele antakse ühenduse rahaline toetus kindlasummalise maksena, arvutatakse see vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele. Kindlasummalise rahastamise puhul on ühikuhind 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.

Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta maksimaalse kindlasummalise makse arvutamisel. Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.

4. Rahalise toetuse väljamakseid tehakse perioodiliste maksetena.

Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimise hinnangulisele edenemisele, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.

2. ALAJAGU MAKSED, JAOTAMINE, SISSENÕUDMINE JA TAGATISED

Artikkel 35Maksed ja jaotamine

1. Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele asjatute viivitusteta koordinaatori kaudu.

2. Koordinaator peab ühenduse rahaliste vahendite kohta raamatupidamisarvestust, mis võimaldab igal ajal kindlaks teha, kui palju raha on igale osalejale eraldatud.

Nõudmisel edastab koordinaator selle teabe komisjonile.

Artikkel 36Sissenõudmine

Komisjon võib kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta sissenõudmisotsuse.

Artikkel 37Riski vältimise mehhanism

1. Kui lõigetes 2–5 ei ole sätestatud teisiti, vastutab iga osaleja üksnes oma võlgade eest.

2. Et hallata riski, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, on komisjon asutanud osalejate tagatisfondi (edaspidi „fond”) ning haldab seda kooskõlas lisaga.

Fondi tegevuse tulemusena saadud intressid lisatakse fondile ning neid kasutatakse üksnes lisa punktis 3 sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks lisa punkti 4 kohaldamist.

3. Kaudses meetmes osaleja poolt toetuse vormis fondi tehtud sissemakse ei tohi ületada 5 % osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest. Meetme lõppemise korral tagastatakse osalejale (koordinaatori kaudu) fondi tehtud sissemakse summa arvestades lõikes 4 sätestatut.

4. Juhul kui fondi tegevuse tulemusena saadud intressid ei ole piisavad, et katta ühendusele tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon osalejale tagastamisele kuuluvast summast maha arvata maksimaalselt ühe protsendi osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest.

5. Lõikes 4 osutatud mahaarvamist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes, selliste õigussubjektide suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes.

6. Komisjon kontrollib eelnevalt ainult koordinaatorite finantssuutlikkust ning muude kui lõikes 5 osutatud osalejate finantssuutlikkust, kui nad taotlevad kaudse meetme raames ühenduse rahalist toetust summas, mis ületab 500 000 eurot, välja arvatud juhul, kui tegemist on erandlike asjaoludega, ja eelkõige juhul, kui olemasoleva teabe põhjal on õigustatult alus nimetatud osalejate finantssuutlikkuses kahelda.

7. Osalejate tagatisfondi loetakse finantsmääruse kohaseks piisavaks tagatiseks. Osalejatelt ei tohi nõuda täiendavat tagatist või garantiid.

III PEATÜKKLEVITAMINE JA KASUTAMINE NING KASUTUSÕIGUSED

1. JAGUTEADMISED

ARTIKKEL 38 ERISÄTTED TERMOTUUMASÜNTEESIUURINGUTE KOHTA

Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse ilma, et see piiraks erieeskirju, mis reguleerivad IV peatükis sätestatud teemavaldkonnaga „Termotuumasünteesiuuringud” seotud meetmeid.

1. ALAJAGUOMANDILINE KUULUVUS

Artikkel 39Teadmiste omandiline kuuluvus

1. Muude kui lõikes 3 viidatud kaudsete meetmete alusel tehtud töö tulemusel saadud teadmised kuuluvad osalejatele, kelle tehtud töö on need teadmised andnud.

2. Kui osaleja töötajatel või muul osaleja heaks töötaval personalil on õigus nõuda teadmiste suhtes õigusi, tagab osaleja selle, et neid õigusi on võimalik teostada viisil, mis on vastavuses tema toetuslepingust tulenevate kohustustega.

3. Teadmised kuuluvad ühendusele järgmistel juhtudel:

a) koordineerivad ja toetavad meetmed, mis hõlmavad vastavalt finantsmääruses riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjadele ostetud kaupu või osutatud teenuseid;

b) sõltumatuid eksperte hõlmavad koordineerivad ja toetavad meetmed.

Artikkel 40Teadmiste ühisomand

1. Kui mitu osalejat on teinud ühiselt tööd, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.

Osalejad sõlmivad kokkuleppe ühisomandi jagamise ja kasutamistingimuste kohta vastavalt toetuslepingu tingimustele.

2. Kui ühise omandiõiguse kokkulepet ei ole veel sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus teiste ühisomanike eelneva teavitamise ning õiglase ja mõistliku hüvitise korral anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse, ilma õigusteta anda all-litsentse, järgmistel tingimustel:

a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama;

b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist.

3. Komisjon annab taotluse korral juhiseid ühisomandiõiguse kokkuleppele lisatavate võimalike aspektide kohta.

Artikkel 41Teadmiste edasiandmine

1. Käesoleva artikli lõigete 2–5 ja artikli 42 kohaselt võib teadmiste omanik teadmisi edasi anda kõigile õigussubjektidele.

2. Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta kooskõlas toetuslepinguga vastuvõtjale üle nende teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle mis tahes hilisemale vastuvõtjale.

3. Lähtudes konfidentsiaalsusega seotud kohustustest peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil kasutada toetuslepingu järgseid kasutusõigusi.

Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.

4. Pärast teavitamist vastavalt lõike 3 esimesele lõigule võib ükskõik kes teistest osalejatest keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab tema kasutusõigusi.

Kui keegi teistest osalejatest suudab tõendada, et see kahjustab tema kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

5. Vajaduse korral võib toetuslepinguga ette näha, et komisjoni teavitatakse eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest või igast kavandatavast ainulitsentsi andmisest sellises kolmandas riigis asuvale kolmandale osapoolele, mis ei ole ühinenud raamprogrammiga (2012–2013).

Artikkel 42Euroopa konkurentsivõime säilitamine, liikmesriikide kaitsehuvi ja eetikapõhimõtted

Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või litsentsi andmisele sellises kolmandas riigis asuvale kolmandatele osapooltele, kes ei ole ühinenud raamprogrammiga (2012–2013), kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvide ega liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses, või on vastuolus eetikapõhimõtetega.

Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid kaitsemeetmeid.

2. ALAJAGU KAITSE, AVALDAMINE, LEVITAMINE JA KASUTAMINE

Artikkel 43Teadmiste kaitse

Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse enda õigustatud huve ning teiste asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.

Kui osaleja, kes ei ole teadmiste omanik, viitab enda õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et ta kannataks põhjendamatult suurel määral.

Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi, mida saab rakendada tööstuses või kaubanduses, ega anna neid koos seonduvate kohustustega üle teisele osalejale, liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvale seotud õigussubjektile või mis tahes teisele liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvale kolmandale osapoolele kooskõlas artikliga 41, ei tohi neid levitada mingil viisil enne, kui komisjoni on teavitatud.

Sellisel juhul võib komisjon asjaomase osaleja nõusolekul võtta sellised teadmised enda omandisse ja rakendada meetmeid nende piisavaks ja tõhusaks kaitsmiseks. Osaleja võib keelduda nõusolekut andmast üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema õigustatud huve võidakse põhjendamatult suurel määral kahjustada.

Artikkel 44Märge ühenduse rahalise toetuse kohta

Kõik teadmisega seotud, osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märget (mis võib hõlmata visuaalseid vahendeid) selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühenduse rahalise toetuse abil.

Selle märke tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus.

Artikkel 45 Kasutamine ja levitamine

1. Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise.

2. Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik. Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon vastavalt aluslepingu artiklile 12.

Toetuslepingus võidakse kehtestada vastavad tähtajad.

3. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitsega, konfidentsiaalsusega seotud kohustustega ja teadmiste omaniku õigustatud huvidega ning liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses.

4. Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.

Pärast teavitamist võib iga kõnealune osaleja esitada vastuväiteid, kui ta leiab, et levitamine võib kahjustada tema teadmistega või taustteabega seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.

2. JAGUTAUSTTEABE JA TEADMISTE KASUTUSÕIGUSED

ARTIKKEL 46 HÕLMATUD TAUSTTEAVE

Osalejad võivad kirjalikus kokkuleppes määratleda taustteabe, mida on vaja kaudse meetme teostamiseks, ning vajaduse korral osa taustteabest välja jätta.

Artikkel 47Põhimõtted

1. Kõik taotlused kasutusõiguste saamiseks tehakse kirjalikult.

2. Kasutusõigustega ei kaasne õigust anda välja all-litsentse, kui teadmiste või taustteabe omanikuga ei ole teisiti kokku lepitud.

3. Ainulitsentsi andmine omandatud teadmistele või taustteabele on võimalik, kui kõik teised osalejad kinnitavad kirjalikult, et nad loobuvad oma vastavatest kasutusõigustest.

4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tuleb kõikide kokkulepetega, mis annavad osalejatele või kolmandatele osapooltele teadmiste ja taustteabe kasutusõigused, tagada teiste osalejate potentsiaalsete kasutusõiguste säilimine.

5. Ilma et see piiraks artiklite 48 ja 49 ning toetuslepingu kohaldamist, teavitavad samas kaudses meetmes osalejad üksteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.

6. Osaleja osalemise lõppemine ei mõjuta mingil viisil kohustust anda kasutusõigused teistele samas kaudses meetmes jätkavatele osalejatele toetuslepingus määratletud tingimuste alusel.

Artikkel 48Kasutusõigused kaudsete meetmete rakendamiseks

1. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada teadmisi, kui neid teadmisi vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames.

Teadmiste kasutusõigused antakse kasutustasuta.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda taustteavet vajatakse oma töö tegemiseks selle kaudse meetme raames tingimusel, et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.

Sellised kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud.

Artikkel 49Kasutamiseks vajalikud kasutusõigused

1. Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmistega seotud kasutusõigusi, kui neid vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.

Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.

2. Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud taustteabega seotud kasutusõigused, kui neid vajatakse oma taustteabe kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus neid anda.

Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.

3. Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv seotud õigussubjekt omab samuti lõigetes 1 ja 2 osutatud teadmiste või taustteabe kasutusõigusi samadel tingimustel nagu osaleja, kellega ta on seotud, välja arvatud kui toetuslepingus või konsortsiumikokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel võib kasutusõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast:

a) kaudse meetme lõppemist;

b) taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.

Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.

IV PEATÜKKTERMOTUUMASÜNTEESIUURINGUTEVALDKONNA MEETMETESOSALEMISE ERIEESKIRJAD

Artikkel 50Reguleerimisala

Käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmete suhtes vastavalt eriprogrammis sätestatule. Vastuolude korral käesolevas peatükis ning II ja III peatükis sätestatud eeskirjade vahel kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud eeskirju.

Artikkel 51Termotuumasünteesiuuringute rakendamine

Termotuumasünteesiuuringute valdkonna meetmeid võib rakendada järgmistes raamistikes sätestatud levitamise ja kasutamise korra ja eeskirjade alusel:

a) assotsiatsioonilepingud ühenduse ja liikmesriikide vahel või assotsieerunud kolmandate riikidega või liikmesriikides või assotsieerunud kolmandates riikides asuvate õigussubjektidega;

b) ühenduse ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide või nende nimel tegutsevate organisatsioonide vahel sõlmitud Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe (EFDA);

c) Rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projektiks ettenähtud Euroopa ühisettevõte, mis põhineb asutamislepingu 5. peatüki II jaotisel;

d) kolmandate riikidega tehtavat koostööd käsitlevad kokkulepped, eriti ITERi kokkulepe ja laiema lähenemisviisi lepingud, või sellise kokkuleppega asutatud õigussubjektid;

e) muud ühenduse ja assotsieerunud organisatsioonide vahelised mitmepoolsed kokkulepped, eriti töötajate liikuvuse kokkulepe;

f) kaasrahastamismeetmed, millega edendatakse termotuumasünteesiuuringuid koos liikmesriikide või nende raamprogrammiga (2012–2013) assotsieerunud riikide asutuste vahel, kellega ei ole koostöölepingut sõlmitud.

Artikkel 52Ühenduse rahaline toetus

1. Artikli 51 punktis a nimetatud assotsiatsioonilepingutega ja punktis f nimetatud kaasrahastamismeetmetega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse eeskirjad asjakohastele meetmetele.

Assotsiatsioonilepingutega kehtestatud ühenduse rahalise toetuse aastane määr (baastoetus) ei tohi kogu nõukogu otsusega 2006/970/Euratom vastuvõetud ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) ega raamprogrammi (2012–2013) kestuse ajal ületada 20 % assotsiatsioonide iga-aastastes tööprogrammides määratletud meetmete kuludest.

2. Pärast konsulteerimist nõukogu otsuse nr …/…/Euratom[24] artiklis 7 osutatud termotuumasünteesiprogrammi nõuandekomiteega võib komisjon rahastada:

a) assotsiatsioonilepingute raames kuni 40 % ulatuses: kulusid, mis on seotud koostööpartnerite vaheliste erikoostööprojektidega, millele nõuandekomitee on soovitanud anda eelistoetuse ja mille komisjon on heaks kiitnud; eelistoetus on suunatud projektidega ITER/DEMO seotud meetmetele, välja arvatud projektid, millel on juba varasemate raamprogrammide käigus antud eelisstaatus;

b) meetmeid, mida viiakse ellu Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe raames (sealhulgas riigihankeid) või artikli 51 punktis c nimetatud ühisettevõtte raames;

c) meetmeid, mida viiakse ellu töötajate liikuvuse kokkulepe raames.

3. Projektide ja meetmete puhul, mis saavad rahalist toetust vastavalt lõike 2 punktidele a või b, on kõigil artikli 51 punktides a ja b nimetatud õigussubjektidel õigus osaleda katsetes, mida viiakse läbi asjaomaste seadmete peal.

4. Ühenduse rahaline toetus meetmetele, mida viiakse ellu artikli 51 punktis d nimetatud rahvusvahelise koostöökokkuleppe raames, määratakse kindlaks kõnealuses kokkuleppes sätestatud tingimustel või selle kokkuleppe kohaselt asutatud õigussubjekti poolt. Ühendus võib korraldada oma osalemist kokkuleppes ja antavat rahalist toetust asjaomase õigussubjekti kaudu.

V PEATÜKKLÕPPSÄTTED

ARTIKKEL 53

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Osalejate tagatisfond

1. Fondi haldab ühendus, keda esindab osalejate nimel komisjon, kes tegutseb vastavalt toetuslepingu näidises kehtestatud tingimustele.

Komisjon usaldab fondi finantsjuhtimise kas Euroopa Investeerimispangale või vastavalt artikli 13 punktile b asjakohasele finantsasutusele (edaspidi „hoiulevõttev pank”). Hoiulevõttev pank haldab fondi vastavalt komisjoni esitatud juhenditele.

2. Komisjon võib konsortsiumi esialgse eelfinantseerimise summast kinni pidada osaleja poolt fondile antava toetuse summa ning selle osaleja nimel fondi maksta.

3. Kui osaleja peab summa ühendusele tagasi maksma, võib komisjon (ilma et see piiraks kohustusi mittetäitvate osalejate suhtes karistuste kohaldamist vastavalt finantsmäärusele) teha järgmist:

a) anda hoiulevõtvale pangale korraldus kanda tagasimakstav summa fondist otse kaudse meetme koordinaatorile, juhul kui kaudne meede pole lõppenud ning kui teised osalejad on nõus seda rakendama täielikus kooskõlas selle eesmärkidega vastavalt artikli 17 lõikele 4. Fondist ülekantud summat käsitatakse ühenduse rahalise toetusena; või

b) nõuda mainitud summa fondilt sisse, juhul kui kaudne meede on lõpetatud või lõpule viidud.

Komisjon väljastab fondi kasuks sissenõude, mis esitatakse asjaomase osaleja vastu. Komisjon võib sel eesmärgil kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta sissenõudmisotsuse.

4. Raamprogrammi (2012–2013) kestuse ajal moodustavad fondist kinnipeetud summad sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses.

Pärast raamprogrammi (2012–2013) kõigi toetuste rakendamise lõpuleviimist nõuab komisjon sisse fondi kõik tasumisele mittekuulunud summad ning kannab need ühenduse eelarvesse vastavalt kaheksandat raamprogrammi käsitlevatele otsustele.

[1] K(2011) 174, 24.1.2011.

[2] … arvamus.

[3] … arvamus

[4] ELT C…

[5] ELT...

[6] ELT C…

[7] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[8] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[9] ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

[10] ELT L 460, 30.12.2006, lk 60.

[11] K(2011) 174, 24.1.2011.

[12] ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

[13] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[14] ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.

[15] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[16] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[17] ELT L 75, 22.3.2005, lk 67.

[18] ELT: palun sisestada põhjenduses 1 osutatud otsuse number.

[19] ELT: palun sisestada põhjenduses 1 osutatud otsuse number.

[20] K(2008) 4617.

[21] ELT: palun sisestada põhjenduses 1 viidatud otsuse number.

[22] EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34.

[23] ELT: palun sisestada põhjenduses 1 viidatud otsuse number.

[24] ELT: palun sisestada otsuse kuupäev ja number.