ET

(...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON|

Brüssel 7.5.2008

SEK(2008) 573 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Taust

Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja parandamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). , mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini täitmist, võttes aluseks kaks kriteeriumi: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 3-lise % kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane; ja b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60-lise % kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega.[1]

EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . [2][3]

EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .

22. juunil 2005 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande vastuvõtmisega Portugali suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines kavandataval valitsemissektori eelarve puudujäägil 6,8 % SKTst ja oodataval valitsemissektori võlal 66,5 % SKTst 2005. aastal, pärast seda, kui see ületas kontrollväärtuse 60 % SKTst juba 2003. ja 2004. aastal, nagu selgus Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammist 2005. aasta juunis. SEK(2005) 836. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 20. septembril 2005. aastal, et Portugalil on artikli 104 lõike 6 kohane ülemäärane eelarvepuudujääk. ELT L 274, 20.10.2005, lk 91. Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Portugalile soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2008. aastaks Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. . [4][5][6]

SEK(2005) 836.

ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

Artikli 104 lõike 7 kohases soovituses soovitas nõukogu , et Portugali ametiasutused peaksid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viima valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3 % SKTst hiljemalt 2008. aastaks, võttes meetmeid kesk-pika ajavahemiku jooksul. Selleks peaksid Portugali ametiasutused: piirama eelarveseisundi halvenemist 2005. aastal, tagades, et väljakuulutatud parandusmeetmed rakendatakse rangelt; rakendama põhjalikult vajalikke meetmeid, et tagada tsükliliselt kohandatud puudujäägi (välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) jätkusuutlik ja oluline korrigeerimine, vähendades 2005. aastaga võrreldes 2006. aastal oluliselt eelarve puudujääki 1,5 % SKTst, millele järgneks kahel järgmisel aastal oluline puudujäägi vähendamine, vähemalt 0,75 % SKTst aastas; rakendama kiiresti meetmeid, millega piiratakse ja vähendatakse kulusid järgmistel aastatel; kasutama ära kõik võimalused, et kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist, ning olema valmis vastu võtma lisameetmeid, mis võivad olla vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2008. aastaks. Nõukogu soovitas lisaks, et Portugali ametiasutused peaksid tagama, et valitsemissektori koguvõlg langeb kindlalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega, kindlustades, et võla areng kajastab eelarvepuudujäägi vähendamisel saavutatud edusamme, vältides võlga suurendavaid finantstehinguid ja hoolikalt arvestades ulatuslike avaliku sektori investeerimisprojektide, sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavate projektide võimalikku mõju võlale. Nõukogu nõudis, et Portugali ametiasutused parandaksid veelgi valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist.

Lisaks sellele kutsus nõukogu Portugali ametiasutusi üles tagama eelarve tugevdamist riigi rahanduse keskpika perioodi sellise seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis on saavutatud, vähendades tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääki (välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,5 % võrra SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.

Tabel 1. Nõukogu 20. septembril 2005 kinnitatud kohandused

% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2005|2006|2007|2008|

Valitsemissektori eelarve seisundstruktuurse seisundi muutusp.m: SKT reaalkasv (%)|eelarvepuudujääk (kõige rohkem) 6,2 %0,8|–4,8+1.51,4|eelarvepuudujääk < 4+0,75 (vähemalt)2,2|eelarvepuudujääk < 3+0,75 (vähemalt)2,6|

Märkus : struktuurne eelarveseisund = tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed

Allikas : artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus , milles tuginetakse 2005. aasta juunis ajakohastatud stabiliseerimisprogrammile.

22. juunil 2006, s.t pärast seda, kui aegus nõukogu soovituses sätestatud kuuekuuline tähtaeg meetmete võtmiseks, hindas komisjon meetmeid, mida Portugali ametiasutused olid võtnud valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks. Selle põhjal võttis nõukogu vastu teatise, milles järeldati, et Portugal oli võtnud meetmeid, mis aitasid saavutada piisavat edu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel nõukogu määratud tähtaja jooksul ning Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemiseks ei olnud edasised sammud sel ajal vajalikud. SEK(2006) 786. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 11. juuli 2006. aasta istungil.[7]

SEK(2006) 786.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.

2. Eelarvepuudujäägi hiljutised arengud

Komisjoni (Eurostat) esitatud andmete põhjal pärast Portugali enne 1. aprilli 2008 esitatud aruannet oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal 2,6 % SKTst, Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. mis järgneb valitsemissektori eelarve puudujäägile 1,6 % SKTst 2005. aastal ja 3,9 % SKTst 2006. aastal (vt tabel 2). Võttes arvesse viimati esitatud eelarvepuudujääki ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, on väga väike tõenäosus, et edasiste läbivaatamiste korral tõuseb valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal üle 3 % SKTst. Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem. [8][9]

Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.

Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem.

Hiljutine valitsemissektori eelarve puudujäägi areng toimus väikese, kuid järjepidevalt paraneva majanduskasvu tingimustes, kusjuures SKT reaalkasv tõusis 0,9 %-lt 2005. aastal kuni 1,3 %ni 2006. aastal ja 1,9 %ni 2007. aastal. Hinnanguliselt väheneb SKT lõhe mingil määral sama perioodi jooksul.

Eelarve täitmine oli 2006. ja 2007. aastal artikli 104 lõike 7 kohase soovituse väljaandmise ajal kavandatust parem. Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos. Nimelt oli eelarvepuudujääk neil kahel aastal ligikaudu 1 protsendipunkt SKTst väiksem kui esialgselt kavandatud 2005. aasta juulis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis. SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst . 2007. aasta eelarve tulemus on samuti võrreldav 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud hinnanguga 3% SKTst. Kokkuvõttes saavutati valitsemissektori eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKTst üks aasta enne nõukogu kehtestatud tähtaega. Nagu nõukogu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses tungivalt nõudis, kasutati võimalust kiirendada eelarve puudujäägi vähendamist eelkõige oodatust parema tulude sissenõudmise abil.[10][11]

Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos.

SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst .

Eelarve puudujäägi vähendamine 2006. ja 2007. aastal saavutati tänu valitsemissektori kulude suhte SKTsse vähenemisele ja tulude suhte SKTsse suurenemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKTst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst. Eelarve tugevdamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKTst Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale. .[12]

Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale.

Kulude poolel saavutati jooksvate esmaste kulutuste stabiliseerimine reaalselt nii 2006. kui ka 2007. aastal. Riigiteenistujate hüvitiste vähendamine oli eriti oluline kõnealuste kulutuste piiramisel , mis saavutati riigiteenistujate arvu vähendamisega ja vähemal määral palgapiirangutega, mis tulenesid inflatsioonitasemele alla jäävast iga-aastasest palga ajakohastamisest ja staažiga seotud palga suurendamise külmutamisest. Samal ajal aeglustus sotsiaaltoetuste (v.a mitterahaliste toetuste) kasvutempo, võrreldes eelmiste aastate väga kõrge kasvuga. Sellele aitas kaasa vanaduspensioni väljamaksete kasvu aeglustumine, mis tulenes peamiselt vanaduspensionile minevate elanike arvu vähenemisest ja töötushüvitiste vähendamisest 2007. aastal. Riiklike investeeringute vähendamine aitas kaasa kulude kärpimisele ja seejärel eelarvepuudujäägi vähendamisele ligikaudu 0,5 % SKTst 2006. aastal. Üldiselt on need näitajad kooskõlas nõukogu soovitusega rakendada kulude piiramiseks meetmeid, mille üks näide on vanaduspensioniskeemi reform.

Tulude poolel suurenes kiiresti maksulaekumine, eriti võttes arvesse madalat majanduskasvu (ning täpsemalt sisenõudlust). See näib tulenevat käibemaksu standardmäära suurenemisest 2 protsendipunkti võrra (19 %lt 21 %ni) 2005. aastal, oma äranägemisel võetud meetmetest seoses teatavate maksude (aktsiisimaks, sotsiaalmaksumäär teatavatele töötajate kategooriatele, uus üksikisiku tulumaksu piirmäär suurtele sissetulekule) suurendamisega ning teatavate otseste maksude kavandatust väiksemast vähendamisest. Lisaks võib suure osa maksulaekumise suurenemisest panna paranenud maksuhalduse ja nõuete täitmisest saadud tulu arvele, mis näib olevat kaasa toonud maksubaasi laienemise, mis on jäänud suurel määral püsima. Lisaks on tõhusam maksuhaldus võimaldanud märksa tõhusamalt sisse nõuda maksuvõlgu. 2007. aastal saadi täiendavat maksutulu ettevõtte tulumaksu suuremast laekumisest, mis tulenes teatavate suurte ettevõtete kasumlikkuse suurenemisest, ning kinnisvaramaksudest. Muud tulud (sealhulgas valitsuse müüdud kaubad ja teenused) kasvasid kokku ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKTst 2006. ja 2007. aastal. Teataval määral tulenes see ka sellest, et saadi üle riigiettevõtete poolt valitsusele tasutavate dividendimaksete puudujäägist, mida täheldati 2005. aastal.

Eespool kirjeldatud eelarve- ja majandusareng viis 2006. ja 2007. aastal struktuurse puudujäägi (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) olulise vähenemiseni. Eelneval aastal saavutati vähenemine ligikaudu 2 protsendipunkti SKTst, millele järgnes edasine langus ligikaudu 1 protsendipunkt SKTst järgmisel aastal (vt tabel 2). Need tulemused on oluliselt paremad kui artikli 107 lõike 7 kohases nõukogu soovituses nõutud struktuurse eelarveseisundi vähendamine 2006. aastal 1,5 % võrra SKTst võrreldes 2005. aastaga, ning vähemalt 0,75 % SKTst 2007. aastal.

3. Eelarvepuudujäägi prognoosid 2008. aastaks ja edasiseks

Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile, kus SKT reaalkasvuks on prognoositud 1,7 %, peaks 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema 2,2 %ni SKTst. Selline prognoos on võrreldav 2007. aasta detsembris Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärgiga 2,4 % SKTst (SKT reaalkasvuks eeldati 2,2 %) ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKTst, nagu teatati 26. märtsil pärast 2007. aasta eelarve tulemuse avaldamist.

Eelarveseisundi prognoositud paranemine 2008. aastal tuleneb peamiselt tulust. 2008. aastaks on prognoositud, et üldine maksulaekumine suureneb nominaalsest SKTst jätkuvalt kiiremini, kuigi selgelt vähem kui 2007. aastal. Maksuelastsus liigub hinnanguliselt pärast viimaste aastate suuri näitajaid ajaloolise keskmise lähedale, kajastades samuti eeldust, et paranenud maksuhaldusest ja nõuete täitmisest saadud vähene kasu võib hakata kahanema. 2008. aastal aitab maksutulule kaasa käibemaksu netotulu normaliseerimine pärast maksimaalse tagasimaksmisperioodi vähendamise rakendamist 2006. ja 2007. aastal. Käibemaksu standardmäära vähenemine 1 protsendipunkti võrra (21 %lt 20 %-le) 1. juulist 2008 vähendab maksutulu. Lisaks eeldatakse, et muu riigitulu suhe SKTsse suureneb teataval määral tänu suurenevatele ELi rahalistele vahenditele uue riikliku strateegilise tugiraamistiku rakendamise kontekstis. Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile. Prognoosi kohaselt jääb kulude suhe SKTsse samaks. Eelkõige on oodata personalikulude vähenemist ligikaudu 0,4 protsendipunkti SKTst, mis on tingitud palgakasvu aeglustumisest ja töökohtade arvu vähenemisest keskvalitsuses. Intressikulud vähenevad omal äranägemisel tehtud vähendamise tulemusena valitsuse välja antud hoiusertifikaatide intressimäära struktuuris 2008. aasta alguses. Valitsuse kontsessioonide puhul elektrit tootvatele tammidele on tegemist ühekordsete meetmetega, mis vähendavad eelarvepuudujääki peaaegu 0,2 % SKTst . Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.[13][14]

Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile.

Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.

Eeldusel et poliitikat ei muudeta, prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadises majandusprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKTst 2009. aastal, eeldades et SKT reaalkasv on 1,6 % SKTst. 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis sätestati 2009. aasta eelarve-eesmärgiks 1,5 % SKTst, eeldusel et SKT reaalkasv on 2,8 %. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile on oodata, et eelarveseisundi areng sõltub peamiselt vähenevast maksukoormusest, mis kajastab jätkuvalt käibemaksu standardmäära vähendamise mõju 2008. aasta juulis. Lisaks prognoositakse, et maksutulu olulised makromajanduslikud baasid, nagu majapidamiste tarbimine ja töötajate hüvitised, peaksid suurenema aeglasemalt kui SKT, samal ajal kui maksutulu peaks erinevalt varasematest aastatest arenema kooskõlas vastavate maksubaasidega. Seetõttu eeldatakse, et 2. jaos osutatud maksubaaside laienemine on peamiselt püsivat laadi. Kui osa sellest tulust peaks tagantjärele osutuma pigem ajutiseks või mittepüsivaks või kui seda vähendaks majandustegevuse aeglustumine, oleks eelarve väljavaade märksa süngem. 2008. aastal rakendatud ühekordsete meetmete katkestamine suurendab nominaalset puudujääki. Praegune tavapärasest suurem ebakindlus eelarve- ja majandusarengu pärast tekitab riigi rahandusele mitmeid ohtusid.

Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadisele majandusprognoosile oodatakse 2008. aastal struktuurse eelarveseisundi paranemist 0,25 protsendipunkti SKTst. 2009. aastaks prognoositakse halvenemist 0,25 protsendipunkti SKTst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Selle põhjal on vajalik oluline samm eelarve tugevdamise suunas 2008. aasta eelarve täitmisel ja ambitsioonikas 2009. aasta eelarve, et tagada artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovituse täitmine ja kohandada struktuurset eelarveseisundit keskpika perioodi jooksul tasakaalu lähedale või viia see ülejääki, vähendades pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist struktuurset eelarvepuudujääki vähemalt 0,5 % SKTst aastas.

2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis sätestati eelarve-eesmärgiks 0,4 % SKTst 2010. aastal ja 0,2 % SKTst 2011. aastal. Neid eesmärke tuleb vaadelda koos eeldusega, et SKT reaalkasv on mõlemal aastal 3 %. Oma arvamuses ajakohastatud programmi kohta oli nõukogu seisukohal, et programmi eelarvepõhimõtted ei pruugi olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu on programmis ette nähtud. Kuigi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise kiirus on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatuga, on eespool nimetatud riske arvesse võttes tõenäoliselt vaja teha täiendavaid jõupingutusi. ELT L 73, 19.3.2008, lk 6. [15]

ELT L 73, 19.3.2008, lk 6.

4. Võla areng ja prognoosid

Valitsemissektori koguvõlg ületas 2005. aastal kontrollväärtuse 60 % SKTst, jõudes 56,9 %lt SKTst 2004. aastal 63,6 %ni SKTst. Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11. 2006. aastal suurenes võla suhe veelgi 64,7 %ni SKTst ja langes 2007. aastal tagasi 63,6 %ni SKTst. 2006. aasta valitsemissektori võla suhe tulenes kõrgest valitsemissektori esmasest eelarve puudujäägist ning väiksemal määral asjaolust, et valitsemissektori võla kaudne intressimäär ületas SKT nominaalkasvu (nn lumepalliefekt). Võla suhte langus 2007. aastal tulenes peamiselt võlga vähendava varude muutuse kohandamisest. Väiksemal määral aitas SKT kasvu kiirenemine ja vähene esmane ülejääk täiendavalt kaasa võla suhte langemisele.[16]

Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11.

Sel määral, mil võla suhe 2007. aastal langes, on valitsemissektori võla areng olnud kooskõlas vastavalt artikli 104 lõikele 7 esitatud nõukogu 20. septembri 2005. aasta soovitusega. Lisaks aitasid finantstehingud 2006. ja 2007. aastal kaasa negatiivse varude muutuse kohandamisele ja seega valitsemissektori võla suhte vähenemisele: 2006. aastal oli finantsvara vähenemise peamine põhjus erastamistulude suur laekumine; 2007. aastal oli hoiuste ja sularaha vähenemine väga oluline finantsvara vähenemisel ja võlga vähendaval varude muutuse kohandamisel. Finantsvara omandamine (välja arvatud hoiused, sularaha ja erastamistulud) jäi 2006. ja 2007. aastal positiivseks, mis tõttu suurenes võla suhe.

Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile oodatakse 2008. aastal valitsemissektori võla suhte vähest suurenemist üle 64 % SKTst, ning eeldusel, et poliitikat ei muudeta, oodatakse selle jõudmist 2009. aastal 64,25 %ni SKTst. Seda arengut tuleb vaadelda selle ja järgmise aasta madala SKT nominaalkasvu ning jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi taustal. 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud kava põhjal peaks võla suhe kajastama positiivset varude muutuse kohandamist(0,4 % SKTst). See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena. Eeldusel, et võla tagastamine üle selle nominaalväärtuse suureneb lähitulevikus oluliselt, mis on tingitud 2008. aasta jaanuaris kehtestatud muudatustega hoiusertifikaatide hüvitamises, suureneb surve varude muutuse kohandamisele.. Üldiselt on võla suhte paranemine olnud vastavuses artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega , kuna selle areng kajastab edu eelarve puudujäägi vähendamisel ning keskmiselt ei ole aastatel 2006.–2009 finantstehingud võla suhet suurendanud. [17]

See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena.

5. Muud kaalutlused

Vastavalt artikli 104 lõikele 7 soovitas nõukogu Portugalil parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist, kuna avaliku sektori usaldusväärse rahandusstatistika koostamisel esinevad ilmsed puudused.

Viimastel aastatel on tehtud institutsioonilisi muudatusi ja muid tehnilisi täiustusi Portugali valitsemissektori eelarve koostamisel. See hõlmab tõhustatud koostööd ning selgemat tööjaotust riikliku statistikaameti, rahandusministeeriumi ja keskpanga vahel, samuti statistikaameti ressursside, vastutuse ja usaldusväärsuse suurendamist. 2006. aasta alguses sõlmisid kõnealused kolm institutsiooni lepingu, millega nähti ette nendevaheline koostöö ja loodi kaks töörühma, et analüüsida valitsuse eelarvet enne iga finantsteatise esitamist ja arutada metoodilisi küsimusi. ‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF. Need muudatused peaksid aitama parandada valitsemissektori statistiliste andmete kvaliteeti. Valitsemissektori kontode kvartaliandmete kogumine ja avaldamine peaks samuti aitama kaasa aastaaruannete usaldusväärsuse ja üldisele kvaliteedi paranemisele, kuna tehingud, mille puhul on vaja konkreetset raamatupidamiskäsitlust, tuvastatakse varakult. Valitsuse allsektorite andmete õigeaegne esitamine on muutunud korrapärasemaks, lisaks on teave eelarve täitmise kohta muutunud üksikasjalikumaks ja õigeaegsemalt kättesaadavaks. Selle tulemusena on viimaste aastate kohta esitatud teave olnud varasemast usaldusväärsem. Kokkuvõttes näitab selline areng nõukogu soovituse täitmist.[18]

‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.

6. Järeldused

Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes oluliselt 6,1 %-lt SKTst 2005. aastal 3,9 %ni SKTst 2006. aastal ning 2,6 %ni SKTst 2007. aastal ehk alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed on peamiselt püsivat laadi. Struktuurne eelarveseisund, s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, paranes 2006. aastal 2 protsendipunkti SKTst ja seejärel 1 protsendipunkt SKTst 2007. aastal, mis on selgelt rohkem kui nõukogu soovitatud 1,5 protsendipunkti SKTst 2006. aastal ja vähemalt 0,75 % SKTst 2007. aastal. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile on 2008. aastal oodata valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemist 2,2 %ni SKTst (sealhulgas ühekordsed meetmed, mis moodustavad ligikaudu 0,2 %ni SKTst, ilma milleta eelarvepuudujääk oleks siiski alla 3 % SKTst). 2009. aastaks prognoositakse eelarvepuudujäägi suurenemist 2,6 %ni SKTst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. See tähendab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst.

Valitsemissektori koguvõlg langes 64,7 %lt SKTst 2006. aastal 63,6 %ni SKTst 2007. aastal. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile oodatakse tingimustes, kus SKT kasvumäär on madal ning valitsemissektori eelarve puudujääk on jätkuvalt suhteliselt kõrge, võla suurenemist taas ligikaudu 64 %ni SKTst 2008. aastal ning eeldusel et poliitikat ei muudeta 64,25 %ni SKTst 2009. aastal.

Üldhinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud. seoses sellega soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis.

Tabel 2. Eelarvesuundumused aastatel 2005–2009

% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2005|2006|2007|2008|2009|

||||COM|SP (2)|COM (3)|SP (2)|

Valitsemissektori eelarve seisund|–6,1|–3,9|–2,6|–2,2|–2,4|–2,6|–1,5|

|||||( – 2,2)|||

– Kogutulu|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|

– Kogukulu|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|

millest:|– intressikulu|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|

|– kapitali kogumahutus põhivarasse|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|

Esmane eelarveseisund|–3,5|–1,1|0,2|0,6|0,5|0.1|1,3|

Ühekordsed ja ajutised meetmed|–0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0.0|0,0|

Struktuurne eelarveseisund (1)|–5,2|–3,2|–2,2|–1,9|–1,6|–2.2|–1,0|

Struktuurne esmane eelarveseisund (1)|–2,6|–0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|

Valitsemissektori koguvõlg (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|

Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|–1,1|0,5|–0,3|0,2|–1,6|

Sissemaksed:|– esmane eelarveseisund (b)|3,5|1,1|–0,1|–0,6|–0,5|–0,1|–1,3|

|– lumepalliefekt (c)|0,7|0,3|–0,2|0,4|–0,1|0,3|–0,4|

|– varude muutuse kohandamine (d)|1,1|–0,2|–0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|

Pm: SKT reaalkasv (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|

Pm: SKT lõhe|–1,7|–1.6|-1,1|–1,0|–1,8|–1,0|–1,1|

(...PICT...)(1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.(2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne eelarveseisund ning SKT lõhed.(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta.(4) Koguvõla osakaalu muutust saab osadeks lahutada järgmiselt:kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujutavad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev osa kujutab lumepalliefekti.(5) Ümardamise tõttu võib elementide summa erineda koguvõla näitajast..Allikas: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (COM) ja 2007. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogramm (SP). Sulgudes Portugali ametiasutuste uus ametlik prognoos 26. märtsil 2008.|

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsusega 2005/730/EÜ ELT L 274, 20.10.2005, lk 91. , millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2005. aastal oli 6,2 % SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ehk 3 % SKTst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 66,5 % SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst.[19]

ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

(2) Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 20. septembril 2005 Portugalile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati.[20]

EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

(3) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

(4) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana esitavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artiklile 4 kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). .[21]

EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

(5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Portugali poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

– valitsemissektori eelarve puudujääki vähendati 6,1 %-lt SKTst 2005. aastal 3,9 %ni SKTst 2006. aastal ja 2,6 %ni SKTst 2007. aastal, mis on alla eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse 3 % SKTst. See vastab Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 3% SKTst.

– valitsemissektori kulude suhte SKTsse vähenemine ja suurenev tulude suhe SKTsse aitas kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal 1,25 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKTst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst. Eelarve tugevdamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKTst. Struktuurse eelarveseisundi (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) paranemist oodatakse 2006. aastal 2 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal 1 protsendipunkt SKTst, mis on kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega parandada struktuurset eelarveseisundit 2006. aastal 1,5 % SKTst ja 2007. aastal vähemalt 0,75 % SKTst.

– 2008. aastaks prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, et eelarve puudujääk väheneb 2,2 %ni SKTst peamiselt tänu teatavale lisatulule, kusjuures eelarve täitmisele aitavad kaasa eelarve puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,2 % SKTst. See on üldiselt kooskõlas eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,4 % SKTst, mis on sätestatud 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis, ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKTst, millest Portugali ametiasutused teatasid 2008. aasta märtsi lõpus. 2009. aastaks prognoositi kevadprognoosis, eeldusel et poliitikat ei muudeta, valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKTst. See tähendab, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst. Prognoositavalt paraneb struktuurne eelarveseisund rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKTst 2008. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta halveneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKTst. Seda tuleb vaadelda vajaduse taustal saavutada edu eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel, milleks Portugali puhul on struktuurne puudujääk 0,5 % SKTst,

– valitsemissektori võlg vähenes 6,4 %-lt SKTst 2006. aastal 63,6 %ni SKTst 2007. aastal. Madala SKT kasvu ja jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu, mida prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosis, suureneb valitsemissektori võlg eeldatavalt ligikaudu 64,25 %ni SKTst 2009. aastal.

(6) Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud ja seega tuleks otsus 2005/730/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangu kohaselt on ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord Portugalis korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2005/730/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[3] Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .

[4] SEK(2005) 836.

[5] ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

[6] Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

[7] SEK(2006) 786.

[8] Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.

[9] Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem.

[10] Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos.

[11] SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst .

[12] Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale.

[13] Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile.

[14] Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.

[15] ELT L 73, 19.3.2008, lk 6.

[16] Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11.

[17] See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena.

[18] ‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil: http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.

[19] ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

[20] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[21] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).