1.Sissejuhatus

Viimastel aastatel on Euroopa Liidu julgeolekukeskkond tohutult muutunud. ELi ida- ja lõunanaabruses annavad rahu ja stabiilsust ohustavad tegurid jätkuvalt tunnistust sellest, et liit peab julgeoleku tagajana oma võimeid kohandama ja suurendama, keskendudes seejuures eelkõige välis- ja sisejulgeoleku tihedale seosele. Paljude praegu rahu, stabiilsust ja heaolu ohustavate tegurite algpõhjus peitub ELi lähinaabruse ebastabiilsuses ja ohtude teisenevates vormides. Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker rõhutas oma 2014. aasta poliitilistes suunistes, et on vaja püüelda „tugevama Euroopa poole julgeoleku ja kaitseküsimustes” ning ühendada Euroopa ja riikliku tasandi vahendid tõhusamalt kui seni. Lisaks asus kõrge esindaja pärast välisasjade nõukogu 18. mai 2015. aasta otsuses esitatud üleskutset tööle selle nimel, et tihedas koostöös komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga ning pärast ELi liikmesriikidega konsulteerimist esitada ühine raamistik koos teostatavate ettepanekutega, mis aitaks võidelda hübriidohtudega ning suurendada ELi ja selle liikmesriikide ning partnerite vastupanuvõimet. Euroopa Ülemkogu tuletas 2015. aasta juunis meelde vajadust võtta hübriidohtude vastase tegevuse toetamiseks kasutusele ELi vahendid.

Kuigi hübriidohtu on erinevalt määratletud ja need määratlused peavad jääma piisavalt paindlikuks, et hübriidohtude olemuslikule muutlikkusele reageerida, on kontseptsiooni eesmärk tabada see sunni- ja õõnestustaktika, konventsionaalsete ja mittekonventsionaalsete meetodite (st diplomaatiliste, sõjaliste, majanduslike ja tehnoloogiliste meetodite) kooslus, mida riigid või muud jõud saavad koordineeritud viisil kasutada konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, seejuures ametlikku sõjategevust alustamata. Tavaliselt panustatakse sihtmärgi haavatavuste ärakasutamisele ja otsustusprotsesside takistamiseks ebakindluse tekitamisele. Hübriidohtude realiseerumisel võib kandev roll olla ulatuslikel väärteabe levitamise kampaaniatel, milles kasutatakse sotsiaalmeediat poliitilise narratiivi kontrollimiseks või täidesaatjate radikaliseerimiseks, värbamiseks ja suunamiseks.

Niivõrd, kui hübriidohtudega võitlemine seondub riigi julgeoleku ja riigikaitse ning avaliku korra kaitsmisega, on esmane vastutus liikmesriikidel, sest suurem osa riigi haavatavustest on just sellele riigile omased. Siiski seisavad paljud ELi liimesriigid silmitsi ühiste ohtudega, mis võivad olla suunatud ka piiriüleste võrkude või infrastruktuuri vastu. Selliste ohtudega saab tulemuslikumalt võidelda ELi tasandil kooskõlastatult reageerides, kasutades ELi poliitikameetmeid ja vahendeid, et tugineda Euroopa solidaarsusele, vastastikusele abile ja Lissaboni lepingu täielikule potentsiaalile. ELi poliitikameetmete ja vahendite kaudu saab teadlikkuse suurendamisel luua ja paljuski juba luuaksegi märkimisväärset lisandväärtust. See aitab ühistele ohtudele reageerimisel parandada liikmesriikide vastupanuvõimet. Liidu jaoks käesoleva raamistikuga kavandatavas välistegevuses juhindutakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtetest, mis hõlmavad demokraatiat, õigusriiki, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ning jagamatust ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamist.

Käesoleva ühisteatise eesmärk on lihtsustada tervikliku lähenemisviisi kasutuselevõttu, et EL saaks liikmesriikidega kooskõlastades konkreetsete hübriidset laadi ohtudega võidelda, luues sünergiad kõikide asjakohaste vahendite vahel ja edendades kõikide asjaomaste osaliste vahel tihedat koostööd. Tegevus tugineb suurema julgeoleku saavutamiseks loodud strateegiatel ja valdkondlikel poliitikameetmetel. Eelkõige Euroopa julgeoleku tegevuskava, tulevane ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ja Euroopa kaitsealane tegevuskava, ELi küberjulgeoleku strateegia, energiajulgeoleku strateegia, Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia on vahendid, millest võib kasu olla ka hübriidohtudega võitlemisel.

Kuna hübriidohtudega võitlemine on ka osa NATO tööst ning välisasjade nõukogu on soovitanud selles valdkonnas koostööd ja kooskõlastamist süvendada, on mitme ettepaneku eesmärk hübriidohtudega võitlemisel ELi ja NATO koostöö parandamine.

Ettepanekutes sõnastatud reageerimismeetmete põhirõhk on järgmistel elementidel: teadlikkuse ja vastupanuvõime suurendamine, kriisi ennetamine, kriisiga võitlemine ja kriisist taastumine.

2.Ohu hübriidse laadi äratundmine

Hübriidohtude eesmärk on kasutada ära riigi haavatavust ning tihti soovitakse sellisel viisil õõnestada demokraatlikke põhiväärtusi ja vabadust. Esimese sammuna asuvad kõrge esindaja ja komisjon koos liikmesriikidega tööle olukorrateadlikkuse suurendamiseks, jälgides ja hinnates ELi haavatavusega seonduvaid võimalikke riske. Komisjon töötab välja julgeolekuriskide hindamise metoodikad, mis oleks otsusetegijatele abiks informeeritud otsuste tegemisel ja edendaks poliitika kujundamisel erinevate riskidega arvestamist paljudes valdkondades alates lennundusjulgestusest kuni terrorismi rahastamise ja rahapesuni. Lisaks oleks asjakohane, et liikmesriigid teeksid uuringu, milles määravad kindlaks hübriidohtude suhtes kõige haavatavamad valdkonnad. Eesmärk oleks määrata kindlaks hübriidohtude näitajad, integreerida need varajase hoiatuse süsteemidesse ja olemasolevatesse riskihindamise mehhanismidesse ning neid vajaduse korral jagada.

Meede 1: liikmesriike kutsutakse algatama hübriidohtude uuringut, milles neid vajaduse korral toetab komisjon ja kõrge esindaja, et kindlaks määrata peamised haavatavused, sh spetsiifilised hübriidvormi näitajad, mis võivad riiklikke ja üleeuroopalisi struktuure ja võrke mõjutada.

3.ELi reageerimismeetmete korraldamine: teadlikkuse parandamine

3.1.ELi hübriidohtude ühisüksus

Ülioluline on, et ELi olukorrateadlikkus oleks liikmesriikidega kooskõlastatud ja piisaval tasemel, et tuvastada hübriidtegevusest tingitult julgeolekukeskkonnas toimunud muutused olenemata sellest, kas nende muutuste taga on riiklikud või valitsusvälised osalised. Tulemuslikuks hübriidohtude vastu võitlemiseks on oluline parandada teabevahetust ja edendada asjakohaste luureandmete jagamist sektoriüleselt ning Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja partnerite vahel.

Euroopa välisteenistuse (edaspidi „EEAS”) alla kuuluva Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuses (edaspidi „EU INTCEN”) asutatud ELi hübriidohtude ühisüksus võtab luubi alla hübriidohtude analüüsimise. Erinevad sidusrühmad EEASi (sh ELi delegatsioonid), komisjoni (sh ELi ametid) ja liikmesriikide struktuuridest edastaksid nii salastatud kui ka avalikest allikatest pärit teabe hübriidohtudega seonduvate näitajate ja hoiatuste kohta sellele ühisüksusele, kus seda teavet analüüsitaks ja jagataks. Ühisüksus analüüsiks koostöös samalaadsete ELi ja riikliku tasandi organitega ELi ja selle naabruskonda mõjutavate hübriidohtude välisaspekte, et kiirelt asjakohaseid vahejuhtumeid analüüsida ja saada ELi strateegiliste otsustusprotsesside jaoks vajalikku teavet, sh teavet, mida kasutada ELi tasandil julgeolekuriskide hindamiseks. Ühisüksuse analüütilisi tulemusi töödeldaks ja käsitletaks kooskõlas Euroopa Liidu salastatud teabe ja andmekaitseeeskirjadega. Üksus peaks tegema koostööd ELi ja riikliku tasandi organitega. Liikmesriigid peaks asutama ELi hübriidohtude ühisüksusega seotud riiklikud kontaktpunktid. ELis ja EList väljaspool (sh ELi delegatsioonidega, operatsioonidega ja missioonidega ühinenud) ning liikmesriikides viibivaid töötajaid tuleks samuti koolitada hübriidohtude varaste märkide äratundmises.

Meede 2: täiendada EU INTCENi praegust struktuuri ELi hübriidohtude ühisüksusega, mis suudaks hübriidohtude kohta salastatud ja avalikest allikatest pärit teavet vastu võtta ja analüüsida. Liikmesriike kutsutakse üles ELi hübriidohtude ühisüksusega koostöö tegemise ja suhtluse turvalisuse tagamiseks asutama hübriidohtudele spetsialiseerunud riiklikud kontaktpunktid.

3.2.Strateegiline kommunikatsioon

Hübriidohtude täideviijad võivad süsteemselt levitada väärteavet, sh sihipäraste sotsiaalmeediakampaaniate kaudu, et seeläbi isikuid radikaliseerida, ühiskonda destabiliseerida ja poliitilist narratiivi kontrollida. Ülioluline on suutlikkus kasutada hübriidohtudele reageerimisel usaldusväärset strateegilise kommunikatsiooni strateegiat. Ühiskondliku vastupanuvõime arendamisel on olulisel kohal kiire ja faktidele toetuv reageerimine ning hübriidohtude vallas avalikkuse teadlikkuse parandamine.

Strateegilises kommunikatsioonis tuleks täiel määral ära kasutada sotsiaalmeediavahendeid, samuti traditsioonilisi visuaal-, audio- ja veebimeedia vahendeid. EEAS peaks rakkerühmade East Stratcom ja Arab Stratcom tegevusele tuginedes optimeerima seda, kuidas kasutatakse ELi keelte hulka mittekuuluvaid asjakohaseid keeli valdavaid keele- ja sotsiaalmeediaspetsialiste, kes saavad ELi välist teavet jälgida ning tagada väärteabe ümberlükkamiseks sihtrühmale kohandatud teabevahetuse. Lisaks peaks liikmesriigid välja töötama kooskõlastatud strateegilised teabevahetusmehhanismid, millega hübriidohtude paljastamiseks toetada väärteabe allika tuvastamist ja väärteabe ümberlükkamist.

Meede 3: kõrge esindaja uurib koos liikmesriikidega, kuidas proaktiivselt strateegilise teabevahetuse korraldamise võimet ajakohastada ja kooskõlastada ning meediaseire ja keelespetsialistide kasutamist optimeerida.