ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.07.2004 
KOM(2004)536 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
2004. AASTA ARUANNE 
EÜ ARENGUPOLIITIKA JA VÄLISABI KOHTA 
   
{SEC(2004)1027} 
 
ET 2   ET SISUKORD 
A. EESSÕNA.................................................................................................................... 3  
1. EÜ arengukoostööalased kohustused........................................................................... 4 1.1. Kaubanduse ja arengu vaheline side ............................................................................ 5 1.2. Piirkondlik integratsioon ja koostöö ............................................................................ 6 1.3. Makromajanduspoliitika toetamine ja so tsiaalteenuste võrdne  kättesaadavus ............ 6 
1.4. Vedu ...................................................................................................................... ....... 7 
1.5. Toiduainete turvalisus ja maaelu jätkusuutlik areng.................................................... 7 1.6. Institutsiooniliste võimekuste loomine, hea valitsemistava ja õigusriik...................... 7 1.7. Teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö arengu toetamise teenistuses ............................ 8 1.8. EÜ muu koostöö alane tegevus.................................................................................... 8 2. EÜ koostöö efektiivsus ................................................................................................ 8 3. EÜ globaalne haare: saavutused piirkonniti................................................................. 8 4. ERIJOON: PRIORITEEDIKS ON RAHU ................................................................ 11 5. LISAD....................................................................................................................... .1 1 
 
ET 3   ET A. EESSÕNA 
Käesolev aruanne on komisjoni neljas ning Prodi komisjoni viimane arengupoliitika ja 
välisabi aastaaruanne, milles on sätestatud 2003. aastaks kokkul epitud eesmärgid ning toodud 
välja saavutused nende täitmisel. 
Euroopa Liidul on oluline roll nii maailma majanduses, kaubanduses kui ka arengus. Kogu 
maailmas antavast abist moodustab Euroopa Li idu oma 55%, s.o ligikaudu 30 miljardit eurot 
aastas, millest enam kui viiendikku reguleerib Euroopa Komisjon. Kõnealust abi saavad enam 
kui 160 riiki, territooriumit ja  organisatsiooni kogu maailmas. See on käegakatsutav tõend 
ühenduse pühendumisest millenniumi arengueesmärkidele, mille keskmes on vaesuse vähendamine. 2000. aastast alates on ühenduse arengupoliitika põhi eesmärgiks vaesuse 
vähendamine ja lõpuks täielik kaotamine. Välisabi kaudu demonstreerib Euroopa Liit oma toetust niisuguste unive rsaalsete väärtuste edendamisele ja kindlustamisele nagu demokraatia 
ja inimõigused. Kuna komisjon on 2003. aasta ks sätestanud globaalse partnerluse 
parandamise põhja ja lõuna vahel, mida  võib märgata pühendumisest ÜRO 2002. aastal 
korraldatud Monterray arengu finantseerimise konverentsil ja Johannesburgi jätkusuutliku 
arengu konverentsil seatud eesmä rkidele ning Cotonou lepingu
1 raamistiku kasutamisest, 
tugevdamaks Euroopa solidaarsust Aafrikaga. P ealegi oli eesmärgiks tagada üleilmastumise 
positiivse mõju ühtlane jaotumine riikide vahel ja sees, võttes samas arvesse nende kultuurilisi 
eripärasid ja keskkonnapärandit ni ng töötada selle nimel, et re ssursid põhja ja  lõuna vahel 
jaotuksid õiglasemalt. 
2003. aasta oli oluline ka EÜ välisabi järjep idevuse ja mõju parandamise seisukohalt. 
Komisjon on teostanud reformi oma programm ide tähtsuse järjekorda seadmises, 
korraldamises ja elluviimises ning see hakka b konkreetseid tulemusi andma. Kohustused ja 
maksed nii eelarve kui Euroopa Arengufondi suhtes saavutasid 200 3. aastal rekordilise 
taseme. Igapäevase otsustusprotsessi ülemin ekuga delegatsioonidele on EL programmid 
muutunud partnerriikide vajadustele vastavamateks ning teiste rahastajate väitel on 
koordineeritus märgatavalt paranenud. Suures osas peaks üleminek lõppema 2004. aasta 
keskpaigaks. Niisuguste strateegiliste dokum entide kvaliteet, mis analüüsivad olukorda 
partnerriigis ja valivad vä lja sektorid, kuhu abi koondada, on samuti märgatavalt paranenud. 
2003. aastal astuti olulisi samme ühenduse ühi se põllumajanduspoliitika uuendamiseks, et 
vähendada selle moonutavat mõju rahvusva helisele kaubandusele ning soodustada 
arengusõbralikuma hoiakut ja ühtsuse paranemi st EL põllumajandus- ja arengupoliitika vahel, 
kooskõlas WTO Doha arenguf aasi püüdlustega.1 Siiani puudut amata sektorite, eelkõige 
puuvilla, tubaka, oliivõli ja suhkru osas  on ettevalmistamisel uued reformid. 
2003. aastal said EL suhted lähinaabritega uue hoo ja selgema määratluse. Detsembris leppis 
nõukogu kokku uue poliitika raamistiku põhimõtetes,  mis pakub neile riikidele partnerlust 
kõiges peale institutsioonide. Euroopa naaberriikide poliitika tagab, et edasine EL laienemine ei tõmba sellel sõjast räsitud mandril uusi er aldusjooni nende vahele , „kellel on kõik“ ja 
„kellel pole midagi“.  
                                                
 
1 2000. aastal EL-i ja 78 Saharast lõuna poole jääva Aafrika ning Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riigi vahel allkirjastatud mitmepoolne le ping, mis käsitleb kaubandust, arengukoostööd ja 
poliitilist dialoogi 
 
ET 4   ET 2003. aastal muutus märgatavalt ka ühenduse panus rahu tagamisele Aafrikas. Komisjon teeb 
250 miljoni euro suuruse panuse ühte Aafrika rahu tagamise instrumenti. Selle aluseks on 
järgmised põhimõtted: i) omandiline kuuluvus suurendab aafriklaste suutlikkust tegeleda Aafrika konfliktidega; ii) kõigi Aafr ika rahvaste solidaarsus läbi finantspanuse; ja iii) areng, 
mis tunnustab, et ilma rahu ja stabiilsuseta ei saa Aafrikas mingit arengut toimuda.  
C. PATTEN. Euroopa Komisjoni välissuhete volinik. Euroopa Abi Koordineerimisameti 
esimees 
P. NIELSON. Euroopa Komisjoni  arenguvolinik. Euroopa Abi K oordineerimisameti juhatuse 
tegevdirektor 
P. VERHEUGEN. Euroopa Komi sjoni laienemisvolinik. Eur oopa Abi Koordineerimisameti 
juhatuse liige 
P. LAMY. Euroopa Komisjoni kaubandusvolin ik. Euroopa Koostööameti juhatuse liige 
J. ALMUNIA. Euroopa Komisjoni majandus- ja  rahandusvolinik. Euroopa Koostööameti 
juhatuse liige 
________________________________________________________________________ 
1. EÜ
 ARENGUKOOSTÖÖALASED KOHUSTUSED  
Käesolev aastaaruanne annab ülevaate Eur oopa Ühenduse poliitilistest algatustest ja 
tegevusest koostöö arendamise ja välis abi vallas aastal 2003. Aruanne on mõeldud 
laiale kuulajaskonnale: Eur oopa institutsioonidele, liik mesriikide valitsustele, 
muudele arengu ja välisabi valla s aktiivsetele asutustele, pa rtnerriikidele ja Euroopa 
valitsusvälistele osalejatele ning kodanikele , kes maksumaksjatena võimaldavad selle 
olulise ettevõtmise toimumist. 
Finantsabi on elulise tähtsusega kõig i arengumaade ja doonorühiskondade poolt 
endale püstitatud ambitsioonikate eesmärkid e täitmisel. Euroopa Liit tervikuna on 
 
ET 5   ET arengu vallas maailma suurim doonor, kattes enam kui poole ülemaailmsest 
arenguabi vajadusest – üle 30 miljardi euro aastal 2003.  
Enam kui viiendikku Euroopa Liidu prae gusest abieelarvest reguleerib Euroopa 
Ühenduse nimel Euroopa Komisjon. Nime tatud fondid pärinevad nii Ühenduse 
eelarvest kui ka Euroopa  Arengufondist (EDF).  
Ühenduse abiprogrammid on ka geograafilisel t globaalse ulatusega - ELi vahetutest 
naabritest kuni väikeste Vaikse ookeani r iikideni. Käesolev aruanne hõlmab 2003. 
aasta jooksul 7,8 miljardit eurot kohustustena ja 5,8 miljardit väljamaksetena. 
Euroopa Ühenduse arengukoostöö eesmärgiks on jätkusuutliku majanduse 
edendamine kavatsusega kaotada partnerriikid es vaesus ja integreerida nad maailma 
majandusse. Seda on võimalik saavutada vaid niisuguse poliitika kaasabil, mis edendab demokraatia tugevdamist, õigusriiki,  head valitsemistava ja inimõigustest 
kinnipidamist. 
Edu võtmeks on niisuguste strateegiate loomine partnerriikides läbi demokraatliku 
süsteemi tugevdamise ja osalemise laie ndamise ühiskonna kõiki dele sektoritele. 
Ühendus omistab suurt tähtsust iga partnerr iigiga peetava dialoog i kvaliteedile, et 
tagada riigis järg itavate poliitikate ja ühenduse to etusoperatsioonide seostatus. 
Aruanne annab ajakohastatud ülevaate EÜ  püstitatud strateegiliste eesmärkide 
alastest saavutustest eelmisel aastal.  EÜ strateegilised eesmärgid põhinevad 
millenniumi arengueesmärkidel, milles maailma tippjuhid septembris toimunud millenniumi tippkohtumisel kokku leppisid, kusjuures kõikehõlmavaks eesmärgiks on vähendada vaesust maailmas poole võrra aastaks 2015. 
EÜ annab oma panuse millenniumi arengueesmärkide saavutamisse, koondades abi 
kuude võtmevaldkonda, milles see on eriti väär tuslik. Aruanne analüüsib saavutatud 
edu järgmistes võtmevaldkondades: kaubandus e ja arengu vaheline side, piirkondlik 
integratsioon ja koostöö, toetus makromaj anduspoliitikale ning sotsiaalteenuste ja 
transpordi võrdne kättesaadavus, toidu turvalisus ja jätkusuutlik maaelu areng ning institutsiooniline suutlikkus rajada eelkõige korrektne juhtimine ja õigusriik. Olulised 
küsimused, mis vajavad integreerimist igal tasandil ja ühenduse kõikide 
abiprogrammide ulatuses, on inimõiguste edendamine, meeste ja naiste vaheline 
võrdsus, keskkonna jätkusuutlikkus ja konfliktide ennetamine on. 
1.1. Kaubanduse ja arengu vaheline side 
Novembris 2002 võttis Ministrite Nõukogu vast u järeldused komisjoni kaubanduse ja 
arengu teatise kohta,
2 mis tõi uuritaval aastal kaasa te rve rea EÜ algatusi. Komisjoni 
võtme-eesmärgiks on tagada, et arengum aad, eelkõige kõige nõrgemad, saaksid 
olulist kasu maailma kaubandussüsteemis os alemisest. Sellega seoses on komisjon 
töötanud WTO uute kaubandusreeglite ja  arengupoliitika eesmärkide vahelise 
ühtsuse parandamise suunas. Nüüd kasu tatakse kahe- ja mitmepoolsete ning 
piirkondlike kaubanduskokkulepete potentsia alse majandusliku, ühiskondliku ja 
keskkonnamõju hindamiseks regulaarselt jätkusuutlikkuse mõju hinnanguid. 
                                                 
2 Komisjoni poliitika ettepanek ELi liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile [KOM(2002)513] 
 
ET 6   ET 1.2. Piirkondlik integratsioon ja koostöö 
ELi poliitika peab arengumaade piirkondlikku integratsiooni oluliseks sammuks 
nende maailmamajandusse integreerimis e suunas. Seetõttu  oli piirkondlik 
integratsioon võtmeelemendiks ELi toetus ele Mercosuri algatusele, Kesk-Ameerika 
ühisturule ja Andide ühendusele, samal ajal kiirendati ka piirkondliku koostöö 
alaseid püüdlusi Kagu-Aasias. 
2003. aastal edendas EÜ aktiivselt Cotonou lepinguga kaetud Aafrika, Kariibi mere 
ja Vaikse ookeani riikide (APC) suuremat piirkondlikku koostööd. 2003. aasta keskpaigaks olid kokku lepitud kuue APC gr upi piirkonna toetusst rateegiad, mis kõik 
hõlmasid olulise sektorina piirkondli kku integratsiooni ja kaubandust. 
Euroopa naaberluspoliitikas peegeldub uus rõhuasetus partnerlusele ELi ja Venemaa, 
Lääne uute sõltumatute riikid e ja kümne Vahemere riigi vahel. 2003. aastal töötas 
komisjon välja naaberluspoliitika programmid, mis uuel ja harmoonilisel moel tõid kokku siseriikliku ja vä lisfinantseerimise.  
1.3. Makromajanduspoliitika toetamine ja so tsiaalteenuste võrdne kättesaadavus 
Aastal 2003 õnnestus märkimisväärse eduga rakendada eelarve otsetoetuse 
põhimõtet, aitamaks riigil oma vaesuse vähendamise strateegiat ellu viia. Eelarve toetus ja makromajanduse abi on kaks ol ulist vaesuse vähendamise meetodit, mis 
toetavad avaliku sektori kulutusi eluliselt tähtsatele tervishoiu ja haridusteenustele ning mõõdavad nende tulemusi praktikas. 
Kokku oli eelarvetoetuse kohustusi 19 AP C riigile 2003. aasta jooksul 770 miljonit 
eurot ja väljamakse tehti 390 miljoni euro ul atuses partnerriigi valitsuse oma vaesuse 
vähendamise strateegiate rakendami se toetamiseks, avaliku sektori 
finantsmajanduslike reformide edu tagamiseks  ja selleks, et ergutada valitsusi 
tulemustele keskenduma. 
2003. aastal järgis EÜ hariduskomponendi r aames toimunud töö 2002. aasta märtsi 
teatises Haridus ja koolitus arengum aades vaesuse vähendamise kontekstis 
määratletud strateegiat. Komisjonil oli aktiivne roll rahvusvahelise partnerluse Education for All Fast-Track Initiative pl aneerimisel ja käivitamisel, mis on suunatud 
üleüldisele algharidusele liikumise k iirendamisele arengumaades. 2003. aastal 
moodustasid kohustused riigispetsiifilistele haridusprogrammidele ja projektidele kokku ligikaudu 250 miljonit eurot, millest umbes 135 miljonit oli mõeldud APC riikidele. Niisuguste riigispetsiifiliste hariduspr ogrammide ja projektide hulka 
kuuluvad põhi-, kutse- ja kõrgharidusprogr ammid, mis on kaas atud partnerriigi 
arenguprogrammidesse ja mida jälgitak se partnerriigi valitsusega kokkulepitud 
näitajate alusel. 
Jätkuvalt kuuluvad Euroopa Komisjoni poliiti ka prioriteetide hul ka tervishoiualased 
millenniumi arengueesmärgid – laste suremus,  rasedate ja sünni tajate tervis ja 
nakkushaigused. See peegeldub arengumaad ele kavandatud abis. Euroopa Ühendus 
on deponeerinud ka 460 miljardit eurot globaalse AIDSi, tuberkuloosi ja 
malaariavastase võitluse fondi. EL panus (EÜ pluss liikmesriigid) moodustab kaugelt 
enam kui poole kõigist fondile  eraldatud ressurssidest. 
 
ET 7   ET 1.4. Vedu 
Transport on oluline teenuseliik, mis aita b parandada tervishoiuteenuste, hariduse, 
vee ja toidu turvalist kättesaadavus t. See on üks EÜ arengukoostöö kuuest 
prioriteedist ning keskne sektor 32 AP C riikide programmis ning kolmes Euroopa 
Arengufondi egiidi all teostatud APC piirkondlikus programmis, mis kokku 
sisaldasid 2003. aastal kohustusi APC riikide ja piirkondade 
transpordiprogrammidesse ligikaudu 500 miljoni euro ulatuses, kasutamiseks poliitiliste ja strat eegiliste reformide toetamiseks ja investeeringuteks võrgustikku, 
eelkõige teedesektoris. 
Transport on üheks prioriteediks ka TACIS
3 ning Kesk-Aasia ja Lääne-Balkani 
piirkondlikes programmides. Nime TR ACECA all toetab komisjon ühtse 
transpordikoridori loomist Euroopast Ke sk-Aasiasse: see on kindlaks määratud 2003. 
aasta üheteistkümnes projektis kogueelarvega  12 miljonit eurot. 2003. aastal teostati 
ka Balkani piirkondlik infrastruktuuri uur ing ja lennuturvalisu se ning lennuliikluse 
kontrolli vajaduste hinnang viies CARDSi riigis. 
1.5. Toiduainete turvalisus ja  maaelu jätkusuutlik areng 
Vaesus maapiirkondades moodustab endiselt arengumaade vaesuse 
esinemissageduse ja sügavuse põhios a. 2003. aastal juhtis komisjon ELi 
liikmesriikide rakkerühma, mis pidi välja töötama arengumaid toetava uue maapoliitika. See paneb aluse jätkusuutlik ule, kaasavale ja vaeseid toetavale 
maapoliitikale ja maahaldamissüsteemidele, mis on rajatud kohalikes kultuurides ja 
ühiskondades eksisteerivai d õigusi tunnustades. 
2003. aastal panustas komisjon maaelu are ndamise globaalse doonoriplatvormi 
rajamisse, milles osalesid kahe- ja mitmepoolsed võtmedoonorid. EÜ alustas ka strateegiliste partnerluste rajamist ÜRO võtmeasutustega, nagu Toidu- ja 
Põllumajandusorganisatsioon ja Maailma Toiduprogramm. 
Komisjon andis ka 440,6 miljonit eurot ELi spetsiaalse eelarverea kaudu toidu 
turvalisuse ja toiduabi eelarvereale 32 prioriteetses riigis, eelkõige Aafrikas ning samuti rahvusvaheliste võtmeorganisatsioonide toetuseks. 
1.6. Institutsiooniliste võimekuste loom ine, hea valitsemistava ja õigusriik 
Millenniumi arengueesmärkide saavut amiseks peab rahvusvaheline kogukond, 
sealhulgas Euroopa Liit, krii tilise tähtsusega faktoritek s head valitsemistava ja 
demokraatia edendamist. EÜ juhtimispolii tikat, institutsioonilise võimekuse rajamist 
ja õigusriiki käsitletakse ka komisjoni hilj utises teatises juh timisest ja arengust. 
Lähenemine on praktiline ja keskendub erinevatele situatsioonidele, näiteks 
keerukatele partnerlussuhe tele, konfliktijärgse tele olukordadele ja tõhusale 
partnerlusele. 
                                                
 
3 TACIS programm osutab toetustest finantseeritavat tehnilist abi 12 Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigile 
(Armeenia, Aserbaid ˛aan, Valgevene, Gruusia, Kasahsta n, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, 
Tad ˛ikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan). 
 
ET 8   ET Jätkates 2003. aastal oma toetuse suunami st “headele sooritajatele”, hakkab EÜ 
poliitika järgima ka suunda, et niisuguste nõrgemate riikide rahvas ei pea maksma 
oma halbade juhtide tegude eest. Solidaarsuse ja julg eoleku kaalutlustel ning 
pikaajalise abi tõhususe tõttu tehakse teatis es ettepanek leida nende riikide täieliku 
vältimise asemel alternatiivseid sisenemiskohti ja lähenemisi koostööle. 
1.7. Teadus- ja tehnoloogiaalane koos töö arengu toetamise teenistuses 
RTD kuues raamprogramm ( 2002–2006) hõlmab arengu-uuringute komponenti, mis 
põhineb täielikult koostööl arengumaadega. 
1.8. EÜ muu koostöö alane tegevus 
Aasta tippsündmuste hulka kuuluvad ka EÜ panused globaalsetesse algatustesse ning 
edu Monterray ja Johannesburgi konvere ntsidel võetud jät kusuutliku ja võrdse 
arengu kohustuste vallas, samuti WTO Doha  arengukava. Käesoleva dokumendi lisas 
käsitletakse Euroopa Liidu hiljutise la ienemise mõju – doonorkogukonna laienemise 
ja uute naabrite rollide osas. 
2003. aastal toimus strateeg iliste dokumentide vahekokkuvõt ete tegemine Vahemere, 
Aasia, Ladina-Ameerika, TACISe (Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia ning CARDSi (Lääne-Balkan) piirkondades ning selle protsessi käivitamine ACP riikides. 
Niisuguste vahekokkuvõtete eesmärgiks on as jakohasuse säilitamine ja vastavuse 
parandamine kujunevatele olukordadele.  
2. EÜ
 KOOSTÖÖ EFEKTIIVSUS  
Välisabi reformimisprotsessi rakendamin e, mis algas aastal 2000, jätkus aastal 2003. 
Korraldamiskohustuse üleminek EÜ delegats ioonidele vastavates riikides on hästi 
edenenud, fookus on nihkunud panustelt tulemu stele ja reformi tulemusena on 
lihtsustunud protseduurid ning suurene nud rõhuasetus välisab i strateegilisele 
planeerimisele ja programmeerimisele. EuropeAid koostööameti juhtimisvõime on 
jätkuvalt paranenud, eri lise rõhuasetusega kvalite edi parandamisel ning 
infosüsteemide korralduse tõhustamisel. 
Partneritevahelise arendustegevuse koordi neerimine, poliitikate, programmide, 
protseduuride ja praktika harmoneerimine ning abiressursside efektiivsuse maksimeerimine on kõik reformimisprotse ssi olulised osad. Ühendus on edukalt 
edendanud niinimetatud “kolme K” – koost öö, komplimentaarsuse ja koherentsuse 
kontseptsiooni rakendamist.  
3. EÜ
 GLOBAALNE HAARE : SAAVUTUSED PIIRKONNITI  
Euroopa Ühendus tegutseb abi andmisega aktiivselt maailma 140 riigis ja kuues 
piirkonnas: Lääne-Balkanil; Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias; Vahemere maades; 
Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides (APC) ning ülemeremaades ja -territooriumidel (OCT); Aasias; Ladina -Ameerikas. Lisades on toodud 2003. aasta 
üksikasjalik finantsülevaade koos arvude ja kohustustega. 
 
ET 9   ET Lääne-Balkan 
Ühenduse tegevuse strateegiliseks eesmärgi ks Lääne-Balkanil on stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsessi (SAP) toetam ine CARDS programmi vahendusel. 2003. aasta 
kinnitas ühenduse abi edasist nihkumist rekonstrueerimiselt ja demokraatlikult stabiliseerimiselt teistesse, SAP reformi kavaga tihedamalt seotud sektoritesse, nagu 
näiteks administratiivse ja  institutsioonilise võimekus e rajamine, majanduslik ja 
sotsiaalne areng, justiits- ja sis easjad ning lähendamine ELi acquis'le. 
2003. aastal võeti Lääne-Balkani piirkonna toetamisel eesmärgiks 620 miljonit eurot 
ja maksti välja 425 miljonit. 
Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia  
Pidades silmas liidu laienemist 2004. aasta mais, on 2003. aasta peamiseks 
prioriteediks tihedam koost öö liidu välispiiride ümbr uses. Uus strateegia- ja 
näidisprogramm – 2003. aasta novembris va stu võetud TACISe piiriülese koostöö 
programm aastateks 2004–2006 – sätestab sell e poliitika rakendamise kummalgi pool 
laienenud Euroopa Liidu idapiire: 2003. aas ta lõpus alustas komisjon TACISe 
määruse revisjoni. Oluline on ülemineku sotsiaalsete tagajärgede ühildamine, 
tuumaenergeetikatööstuses julgeoleku s uurendamise vajaduse käsitlemine ning 
tagamine, et TACISe programm ühtik s Euroopa naaberluspoliitikaga. 
2003. aastal võeti Ida-Euroopa ja Kesk -Aasia piirkonna to etamise eesmärgil 
kogukohustuseks 504 miljonit ja maksti välja 420 miljonit eurot. 
Vahemere maad ning Lähis- ja Kesk-Ida  
Selles piirkonnas peegeldavad MEDA progr ammi läbi rakendatavad tegevused 
Barcelona protsessi ja EÜ naaberluspoliitikat.  
2003. aastal jätkas ühendus selliste alga tuste toetamist, mis olid suunatud 
allpiirkondlikule integrat sioonile niisugustes valdkondades nagu kaubandus, 
infrastruktuuri võrgud ja migratsiooni poliitika, koos Mahgherbi Araabia Liidu 
(MAL) ja Agadiri protsessidega. Suur eks väljakutseks on ka investeeringute 
suunamine Vahemere lõunaosa riikidesse: selles küsimuses tegi 2003. aasta novembris toimunud ECOFINi nõukogu ettepa neku arendada edasi Euroopa 
instrumenti Euroopa-Vahemere investeer ingute ja partnerluse otstarbel. 
2003. aasta detsembris Napoli konverentsil kinnitati kultuuridevahelise dialoogi 
edendamiseks Euroopa-Vahemere Fondi loomine. Hariduse vallas tugevdab Vahemere maade Tempuse programm koostööd kõrgema hariduse ja professionaalse 
koolituse valdkonnas. Lõpuks on algatatu d koostööprogramm ka justiits- ja 
siseasjade alal ning rakendatud politseikool ituse ja koostöö ning justiitskoolituse ja 
koostöö eriprojekte, samuti Vahemere piirkonna migratsioonivoo kohtan teabe 
kogumise ja analüüsimise programm. 
Vahemere ning Lähis-ja Kesk-Ida piir konnas ulatus kogukohus tus 2003. aastal 600 
miljoni euroni ja välja maksti 498 miljonit eurot. 
 
ET 10   ET Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookean i riigid/ülemeremaad ja -territooriumid 
ELi dialoog ACP riikidega, mis sätestati Cotonou lepingus, p eegeldab nende ühiste 
huvide küsimusi, kaasa arvatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete arendamist. 
EL andis oma panuse Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse 
rahuhoidmise katsetele. 
Kahepoolsete koostööprogrammide peamis ed sekkumissektorid on transport, 
piirkondlik integratsioon, maaelu arendamine, makromajandus ja sotsiaalsektori ning 
muud paragrahvis I nimetatud olulised valdkonnad. EÜ panus test niisugustesse 
globaalsetesse algatustesse nagu Sügavalt Võlgades Vaesed Riigid ning globaalne 
AIDSi, tuberkuloosi ja malaariafond said erilist kasu Sahaaras t lõuna poole jäävad 
vaesed Aafrika riigid. Ka ubandusalal algasid läbirääk imised majanduspartnerluse 
lepingute sõlmimiseks piirkondlike gruppidega, millest esimesed on Kesk- ja Lääne-Aafrika. Eesmärgiks on ACP riikidega uue kaubandusrežiimi kehtestamine pärast 
aastat 2008. Veel üks oluline ELi initsiatiiv, arvest ades asjaolu, et umbes 40 % 
Sahaarast lõunasse jäävate riikide elanikes t kannatavad turvalise vee ja piisavate 
sanitaarvahendite puudumise all, on 500 miljoni euro suurune Euroopa Liidu vee instrument. 
Aasta 2003 pakkus ka võimaluse heita pil ku OCT-ELi assotsieerumise edasisele 
arengule. Kaksteist ülemeremaad ja -territo oriumi, millele oli tagatud individuaalne 
eelarvetoetus kuni 2007. aastani, olid  aasta lõpuks esitanud programmide 
projektdokumendid. 
Euroopa Arengufondi suutlikkuse näitajad olid eriti tugevad, esmaste kohustuste 
hulk oli järsult kasvanud (kokku 3,7 miljardit eurot) ning allakirjutatud lepingute (3 
miljardit eurot) ja teostatud maksete (2,5 miljardit eurot) hulk kasvas rekordilisele tasemele. 
Aasia 
Euroopa Liidu ja Aasia vahelise koost öö strateegiliste koostöökavade kohaselt 
kiirendati praktilist koostööd järgmistes valdkondades: ka ubandus- ja investeeringud, 
sektoraalne lähenemine vaesuse vähendamisele, hea valitsemistava, inimõigused, demokraatia ja konfliktide ohjamine. Maja ndussuhted Aasiaga tugevnesid läbi 
regulaarse dialoogi piirkondlikul  ja bilateraalse l tasandil, mida toetasid nii kogu 
Aasiat hõlmavad koostööprogrammid kui ka kaubandusega seonduv abi.  
EÜ strateegia on jätkuva lt koondunud institutsiooniliste võimekuste arendamisele 
läbi kaubandusega seonduva  abi osutamise vastava lt WTO Doha arengukavale, 
sealhulgas ka abi avalikus sektori finantshaldusele. Head  praktilise koostöö näited on 
viis kogu Aasiat hõlmanud projekti, mis on suunatud niisugustele võtmealadele nagu 
äriinvesteeringute ja kaubanduse hõlbustami ne, linnade areng, kõrghariduse sidemed 
ja stipendiumid, info- ja kommunikats ioonitehnoloogia kasutamise kiirendamine 
ning keskkonnasõbralike tehnoloog iliste lahenduste edendamine. 
2003. aastal võeti Aasia piirkonnas kohustusi kokku 558 miljonit eurot ja maksti 
välja 470 miljonit eurot. 
 
ET 11   ET Ladina-Ameerika  
EÜ koostöö Ladina-Ameerikaga aasta l 2003 järgis Ma dridi 2002. aasta 
tippkohtumise otsuseid. 2003. aastal oli koos töös kolm prioriteetset valdkonda: 
institutsiooniline ja demokraatlik tugevdamine, riigi ja inimõiguste kaasajastamine, sotsiaalne areng ja vähemarenenud p iirkondade arendamine ning kaubandusega 
seonduv abi ja piirkondlik integratsioon. 
2003. aastal jätkas Euroopa Komisjon läbirääkim isi Mercosuri riikideg a, kirjutati alla 
poliitilise dialoogi ja koostöö lepingud kuue  Kesk-Ameerika riigiga ja Andide 
Ühendusega, rakendati majanduspartnerlus e, poliitilise koordin eerimise ja koostöö 
leping Mehhikoga ning assots iatsioonileping Tšiiliga. 
2003. aastal võeti Ladina-Ameerika piirkonnas kohustusi kokku 329 miljoni euro 
ulatuses ja maksti välja 280 miljonit. 
4. ERIJOON:
 PRIORITEEDIKS  ON  RAHU 
Käesoleva aruande lisas pöör atakse erilist tähelepa nu küsimusele, mida kogu 
arenguühiskonnas on hakatud jätkuvalt järj est enam tunnustama, nimelt seosele 
valitsemistava, rahu ja julgeoleku ni ng arengu vahel. N iisuguse vastastikkuse 
sõltuvuse kohta esitatakse põhja lik analüüs ning kirjelda takse samme, mida EÜ on 
astunud valitsemistava ja julgeoleku sta ndardite parandamiseks, kindlustades seeläbi 
tõhusaks arenguks vajaliku stab iilse ja rahuliku keskkonna 
5. LISAD  (KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT : SEC(2004)1027) 
Lisad lõpevad MDGde eduanal üüsi, finantsmenetluste ja  -halduse harmoneerimises 
saavutatud edu kirjeldamise ja EÜ poolt aasta jooksul koostat ud arengupoliitika ja 
välisabi teatiste registriga. 
Ja lõpetuseks näitavad DAC tabelid fina ntslisades kohustuste ja maksete jaotust 
2003. aastal. Lisaks on kõik 2003. aasta kohus tused loendatud piirkonniti, kooskõlas 
geograafiliste ja temaatiliste eelarveridadega.