[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 140 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud liikmesriigid ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust. Kuna valitsemissektori puudujääk oli 2003. aastal 9,7% SKTst ja võla suhe 70,4% SKTsse, otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2006. aastaks. Samuti soovitas nõukogu Maltal kohaldada struktuurimeetmeid, et kulusid ratsionaliseerida ja vähendada, ning astuda 5. novembriks 2004 tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks. Lisaks paluti Malta valitsusel tagada, et võla suhte kasv 2005. aastal peatuks ning hakkaks seejärel langema. Komisjon tegi oma 22. detsembri 2004. aasta teatises järelduse, et Malta valitsus on astunud tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks.

Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks.

Malta esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 21. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Malta esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 7. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Malta valitsus esitas esimese ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 7. detsembril 2004. Programm vastab üldiselt tegevusjuhendile. Riigi kulutuste jaotus on ebatäielik ning hinnaandmed ei ole ühtlustatud määratlustega kooskõlas.

- Ajakohastatud programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium näeb ette majandustegevuse järkjärgulist kiirenemist. Kavandatav SKT kasvumäär 2004. aastaks (0,6%) on madalam, kui komisjoni 2004. aasta sügise prognoosis (1%), kuid 2005. ja 2006. aasta kasvuprognoosid (vastavalt 1,5% ja 1,8%) tunduvad usutavad ja vastavad täielikult komisjoni prognoosidele. Programmiperioodi lõpul eeldatakse veelgi suuremat kasvu kiirenemist ning jõudmist 2,2%ni 2007. aastal. Üldiselt tunduvad kasvuprognoosid usutavad.

- Aastainflatsioon, mida Maltal praegu mõõdetakse tarbijahinnaindeksi aastase muutuse põhjal, vähenes pisut viimastel kuudel, ning on kogu 2004. aastal hinnanguliselt 2,9%. Programmiperioodi hõlmavad prognoosid eeldavad, et inflatsiooni suudetakse hoida langevana ning see on 2005. aastal 2,4% ja nii 2006. kui 2007. aastal 1,9%. Malta liiri nii nominaalne kui reaalne efektiivne vahetuskurss tugevnes mõnevõrra 2004. aastal. Liiri nominaalne efektiivne vahetuskurss jääb programmiperioodi jooksul eeldatavasti enam-vähem muutumatuks. Keskpank on hoidnud lühiajalised intressimäärad, mis on tema rahanduspoliitiline intressimäär, muutumatuna 3% tasemel (100 baaspunkti võrra euroala tasemest kõrgemal) alates 2003. aasta septembrist. Prognooside kohaselt kerkivad intressimäärad 2005. aastal poole protsendipunkti võrra ning jäävad 3,5% tasemele kuni aastani 2007.

- Viimased andmed 2004. aasta eelarve täitmise kohta viitavad sellele, et antud aastaks seatud ja programmis kinnitatud puudujäägieesmärk 5,1% SKTst tundub saavutatav. Ajakohastatud programmis kinnitatakse ka aastani 2007. seatud puudujäägieesmärke. Lähenemisprogrammi eesmärgiks on endiselt puudujäägi vähendamine 2006. aastal alla 3% kontrollväärtuse. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk SKT suhtes vähenema 5,2%lt 2004. aastal 3,7%ni 2005. aastal ja 2,3%ni 2006. aastal ning langema 1,4%ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist sama makromajandusliku stsenaariumi taustal. Rahanduse stabiliseerimise aluseks on nii tulude suurendamiseks võetavad meetmed kui kulude kärpimine.

- Malta majandus on tänu oma väiksusele ja avatusele äärmiselt volatiilne ning aldis välismõjudele. See suurendab nii positiivseid kui negatiivseid riske, mis seonduvad nii makromajandusliku stsenaariumiga kui programmis ette nähtud fiskaalse kohandamisega. Hoolimata riskidest, on tänu aluseks olevale mõistlikule makromajanduslikule stsenaariumile, puudujäägi vähendamiseks võetud meetmetele ja programmis sätestatud eelarveprognoosidele eelarve kindlustamine üldjoontes usutav.

- Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2003. aasta 70,4%lt 73,2%ni SKTst 2004. aastal. Vastavalt programmile peaks võla suhe 2005. aastal vähenema 72%ni ja naasma programmiperioodi lõpuks ligikaudu 70% tasemeni. Malta valituse hinnangute kohaselt toetab majanduskasv, esmase eelarvetasakaalu järkjärguline parandamine ja varade müük võla ja SKT suhtarvu vähenemist alates 2005. aastast. Siiski vajab prognoositud võladünaamika üksikasjalikumaid andmeid eelarveväliste rahastamisvahendite kohta, mis osaliselt vähendavad märkimisväärsete erastamistulude (üle 2% SKTst nii 2005. kui 2006. aastal) mõju, ja hoolikamat järelevalvet nende üle.

- Programmis vaadatakse läbi valitsuse struktuurireformikava, mis keskendub algatustele avalik-õiguslike üksuste restruktureerimiseks ning teatavate valdkondade toimimise parandamiseks, näiteks tööstus, sadamad, transpordi- ja energiasektor. Erastamine on osa programmis esitatud reformidest, lisaks arutatakse selles, kuidas tõhustada võitlust maksu- ja sotsiaalkindlustuspettuste vastu. Valitsus esitles ka valget raamatut Malta pensionisüsteemi reformimise kohta. Ülejäänud olulised struktuurireformid seoses maksusoodustuste ja tervishoiusüsteemiga on ellu viimata.

- Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega on seotud mitmeid riske, mis tulenevad elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kuludest. Programmis esitatud jätkusuutlikkuse tagamise strateegia sõltub eelarve-eesmärkide saavutamisest. Sinna hulka kuuluvad ka pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformid, mis veel pole selgelt määratletud või ellu viidud. Kuigi eelarve-eesmärkide mittesaavutamine seaks jätkusuutlikkuse igal juhul ohtu, on reformide teostamine samuti oluline, et saada hakkama elanikkonna vananemisest tulenevate riiklike kulutustega pikas perspektiivis.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eriti vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab üldiselt tegevusjuhendile. Riigi kulutuste jaotus on siiski ebatäielik ning hinnaandmed ei ole Maastrichti ühtlustatud määratlustega kooskõlas. Seepärast palutakse Maltal viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 0,6%lt 2004. aastal keskmiselt 1,8%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

3. Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2006. aastaks.

4. Programmi eesmärgiks on puudujäägi vähendamine 2006. aastal alla 3% kontrollväärtuse. Rahanduse stabiliseerimise aluseks on nii tulude suurendamiseks võetavad meetmed kui kulude kärpimine. Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori puudujääk SKT suhtes vähenema 5,2%lt 2004. aastal 2,3%ni 2006. aastal ja langema 1,4%ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist sama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

5. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest tundub saavutatav fiskaalpoliitiline eesmärk, milleks on 5,2% valitsemissektori puudujääk 2004. aastal 5,2%. Teisest küljest teevad aluseks olev mõistlik makromajanduslik stsenaarium ja puudujäägi vähendamiseks välja kuulutatud meetmete iseloom ning programmis esitatud eelarveprognoosid 2005. aasta ja edaspidise osas stabiliseerimiskava üldjoontes usutavaks, kui välised tingimused vastavad ennustustele.

6. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et viia puudujääk 2006. aastal alla 3%, ning need annavad piisava varu, et seda piirväärtust tavalise makromajandusliku kõikumise käigus mitte ületada. Siiski ei pruugi need olla piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.

7. Valitsemissektori koguvõlg jõuab programmi hinnangute kohaselt 2003. aasta 70,4%lt 73,2%ni SKTst 2004. aastal. Seejärel nähakse ette selle vähenemine programmiperioodi lõpuks 70,4%ni SKTst. Malta valituse hinnangute kohaselt toetab majanduskasv, esmase eelarvetasakaalu jätkuv parandamine ja varade müük võla ja SKT suhtarvu vähenemist alates 2005. aastast. Siiski nõuavad mitmed tegurid, mis osaliselt vähendavad märkimisväärsete erastamistulude (üle 2% SKTst nii 2005. kui 2006. aastal) mõju, üksikasjalikumat teavet eelarveväliste rahastamisvahendite kohta ja paremat järelevalvet nende üle.

8. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega on seotud mitmeid riske, mis tulenevad elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kuludest. Programmis esitatud jätkusuutlikkuse tagamise strateegia sõltub eelarve-eesmärkide saavutamisest. Sinna hulka kuuluvad ka pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformid, mis veel pole selgelt määratletud või ellu viidud. Kuigi eelarve-eesmärkide mittesaavutamine seaks jätkusuutlikkuse igal juhul ohtu, on reformide teostamine samuti oluline, et saada hakkama elanikkonna vananemisest tulenevate riiklike kulutustega pikas perspektiivis.

9. Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eriti vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |

KOM okt 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | puudub |

LP mai 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |

THHI inflatsioon (%) | LP dets 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |

KOM okt 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | puudub |

LP mai 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

KOM okt 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | puudub |

LP mai 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |

KOM okt 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | puudub |

LP mai 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP dets 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |

KOM okt 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | puudub |

LP mai 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |

Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta majandusprognoosid (KOM). |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.