EUROOPA KOMISJON Brüssel,4.5.2016 COM(2016) 272 final 2016/0132(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem [määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (uuesti sõnastatud)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Eurodac-süsteem loodi määrusega (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil. Eurodaci määruse esimene uuestisõnastamisega muutmisettepanek võeti nõukogus ja Euroopa Parlamendis vastu juunis 2013 ning sellega tugevdati Eurodac-süsteemi toimimist ja sätetati ranged tingimused õiguskaitseasutuste süsteemipääsuks raskete kuritegude ja terroriaktide ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Oma loomisest saadik on Eurodac-süsteem täitnud piisavalt hästi oma otstarvet anda sõrmejälgede näol tõendusmaterjali, et aidata kindlaks määrata ELis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik. Süsteemi esmane eesmärk on alati olnud määruse (EL) nr 604/2013 (edaspidi „Dublini määrus“) rakendamine ning üheskoos moodustavad need kaks instrumenti nõndanimetatud „Dublini süsteemi“. Kui rände- ja pagulaskriis 2015. aastal teravnes, muutus kõikidelt ebaseaduslikult ELi välispiirile saabunutelt ja ELi kaudu oma eelistatud sihtkohta edasi rändajatelt sõrmejälgede võtmine mõne liikmesriigi jaoks üle jõu käivaks. Seetõttu ei täitnud mõned liikmesriigid oma kohustust võtta praeguse Eurodaci määruse alusel sõrmejälgi. Komisjoni 13. mai 2015. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa rände tegevuskava“ märgiti: „Lisaks peavad liikmesriigid täielikult rakendama norme, mis käsitlevad rändajate sõrmejälgede võtmist piiril.“ See pani komisjoni esitama juhiseid, millega hõlbustatakse süstemaatilist sõrmejälgede võtmist, lähtudes praktilisest koostööst ja mais 2015 toimunud parimate tavade vahetamisest ning tagades täielikult põhiõigused. Lisaks kaalus komisjon ka muude biomeetriliste tunnuste kasutamist Eurodac-süsteemis, nagu näotuvastus ja digitaalfotode kogumine, et lahendada mõnedel liikmesriikidel Eurodac-süsteemi jaoks sõrmejälgede võtmisel esinevaid probleeme. Sama aja jooksul hakkasid liikmesriigid, mis ei asu välispiiridel, pidama üha vajalikumaks võimalust salvestada ja võrrelda teavet ebaseaduslike sisserändajate kohta, kes tabati nende territooriumil ebaseaduslikult viibimas, eriti kui nad ei taotlenud varjupaika. Selle tulemusena jääb Euroopas nähtamatuks tuhandeid sisserändajaid, sealhulgas tuhandeid saatjata alaealisi, mis omakorda hõlbustab ilma loata teisest ja edasirännet ning ebaseaduslikku viibimist ELis. Sai ilmseks, et tuleb astuda märkimisväärseid samme, et tulla toime ebaseadusliku rändega, mis on toimunud nii ELi piires kui ka ELi sisse. Komisjoni ettepanek, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, et registreerida ELi välispiiri ületavate kolmandate riikide kodanike sisenemis- ja lahkumisandmed, kui nad on ELi sisenemiseks saanud lühiajalise viisa, võimaldab liikmesriikidel avastada kolmandate riikide kodanikud, kes on riigis viibinud ebaseaduslikult, isegi kui nad on sisenenud ELi seaduslikult. Ent samalaadset süsteemi ei ole selliste ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tuvastamiseks, kes sisenevad ELi üle välispiiri ebaseaduslikult, ning praegune Eurodac-süsteem – andmebaas, kus võiks ideaalis sellist teavet hoida – piirdub üksnes selle kindlakstegemisega, kas varjupaigataotlus on esitatud rohkem kui ühes ELi liikmesriigis. 6. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“ pidas komisjon prioriteediks Dublini määruse reformimise ettepanekut ning jätkusuutliku ja õiglase süsteemi kehtestamist varjupaigataotlejate eest vastutava liikmesriigi kindlaksmääramiseks, millega tagatakse ulatuslik solidaarsus ja vastutuse õiglane jagunemine liikmesriikide vahel, ning tegi seetõttu ettepaneku korrigeeriva jaotusmehhanismi kohta. Selle raames leidis komisjon, et Eurodac-süsteemi tuleks tugevdada, et see oleks kooskõlas muudatustega Dublini mehhanismis ja tagaks selle toimimiseks vajaliku tõendusmaterjali ehk sõrmejäljed. Kaaluti ka seda, et Eurodac-süsteem võiks olla abiks võitluses ebaseadusliku rände vastu, talletades sõrmejäljeandmeid kõikide kategooriate all ja võimaldades võrrelda kõiki sellel eesmärgil säilitatud andmeid. Seepärast muudetakse käesoleva ettepanekuga kehtivat Eurodaci määrust (EL) nr 603/2013 ning laiendatakse selle reguleerimisala, et tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ebaseaduslikult üle välispiiri Euroopa Liitu sisenenute isikud ning kasutada seda teavet selleks, et abistada liikmesriike kolmanda riigi kodanikule uute dokumentide väljaandmisel isiku tagasisaatmiseks. Ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute tuvastamise hõlbustamine biomeetria abil aitaks parandada ELi tagasisaatmispoliitika tulemuslikkust, eelkõige ebaseaduslike sisserändajate puhul, kes pettuse teel väldivad oma isiku tuvastamist ja nurjavad uute dokumentide väljaandmise. Kättesaadavad andmed kolmandate riikide kodanike kohta, kel pole isikut tõendavaid dokumente ega seaduslikku alust ELis viibimiseks ning kellelt on teises liikmesriigis võetud sõrmejäljed, kiirendaks ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele, kes on kinni peetud ja kellelt on teises liikmesriigis sõrmejäljed võetud, uute dokumentide väljaandmist ja aitaks nõnda lühendada vajalike tagasisaatmis- ja tagasivõtumenetluste kestust, sealhulgas ajavahemikku, mille jooksul ebaseaduslikke sisserändajaid võib väljasaatmise ootel pidada haldusarestis, samuti aitaks see võidelda identiteedipettuse vastu. See võimaldaks kindlaks teha ebaseaduslike sisserändajate transiidiriike, soodustades seeläbi nende asjaomastesse riikidesse tagasivõtmist. Peale selle annaks see teavet ebaseaduslike sisserändajate liikumiste kohta ELi piires ning võimaldaks seega riiklikel ametiasutustel hinnata täpsemalt ebaseaduslike sisserändajate individuaalset olukorda, näiteks seda, kas nad võivad tagasisaatmis- ja tagasivõtumenetluse käigus põgeneda. 2015. aastal saabus Euroopasse rekordarv lapspagulasi ja -sisserändajaid ning liikmesriikidel on olnud raskusi saatjata ja vanematest lahku sattunud laste täpse arvu saamisel, sest mõnes liikmesriigis ei võimalda ametlikud registreerimismenetlused nende isikut piiri ületamisel tuvastada. Käimasolev rände- ja pagulaskriis on Euroopa Parlamendi liikmete, valitsusväliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning liikmesriikide hulgas tõstatanud suuri küsimusi selle kohta, kuidas saatjata lapsi kaitsta. Lastekaitse ja eelkõige kolmandatest riikidest pärit kadunud lapsed on ELis käimasolevas kriisis muutunud täiendavaks probleemiks. Minevikus on Eurodac-süsteemi alati kogutud sõrmejälgi 14-aastastelt ja vanematelt alaealistelt, mis võimaldab tuvastada saatjata alaealise isiku, kui ta on ELis esitanud varjupaigataotluse. Arvestades aga, et sellest vanusest nooremate alaealiste smugeldamine ELi sisse ja ELi piires on tuntavalt kasvanud, on veelgi enam vaja koguda Eurodac-süsteemi jaoks biomeetrilisi andmeid juba nooremast vanusest alates, et aidata nende isikuid tuvastada ja näha, kas see teave võib ühtlasi aidata teha kindlaks perekondlikke sidemeid või sidemeid teises liikmesriigis asuva eestkostjaga. Paljud liikmesriigid koguvad biomeetrilisi andmeid ka alla 14-aastastelt alaealistelt viisade, passide, biomeetriliste elamislubade ja üldise sisserändekontrolli tarvis. Seetõttu tehaksegi ettepanek, et sõrmejälgede võtmine Eurodac-süsteemi jaoks algaks kuuendast eluaastast – vanusest, milles, nagu uuringud näitavad, on laste isikut võimalik sõrmejälgede abil tuvastada rahuldava täpsusega. Samuti on teavet ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja välispiiril ebaseaduslikul ELi sisenemisel kinnipeetute kohta vaja säilitada kauem, kui praegu lubatud. Praeguse määruse alusel on maksimaalne lubatud andmesäilitusaeg välispiiril kinnipeetute puhul 18 kuud, ebaseaduslikult liikmesriigis viibijate puhul aga ei säilitata andmeid üldse. See tuleneb sellest, et praegune Eurodaci määrus ei puuduta teabe säilitamist ebaseaduslike sisserändajate kohta kauemaks kui vaja, et teha kindlaks Dublini määruse kohane esimene sisenemisriik, kui varjupaigataotlus on esitatud mõnes teises liikmesriigis. Arvestades Eurodac-süsteemi kohaldamisala laiendamist ulatuslikumatele rändealastele eesmärkidele, on neid andmeid vaja säilitada kauem, et teisest rännet ELi piires saaks piisavalt jälgida, eriti kui ebaseaduslik sisserändaja teeb kõik endast oleneva, et jääda avastamata. Viit aastat peetakse sel eesmärgil piisavaks ajavahemikuks, millega andmete säilitamise aeg viiakse ühtlasi vastavusse justiits- ja siseküsimuste valdkonna teiste andmebaaside omaga ja samuti ajaga, mille jooksul võib ebaseadusliku sisserändaja suhtes tagasisaatmisdirektiivi alusel kehtida sisenemiskeeld. Käesoleva ettepaneku alusel on teavet ebaseadusliku sisserändaja isiku kohta ühtlasi lubatud jagada kolmanda riigiga, kui seda teavet on vaja jagada üksnes tagasisaatmise eesmärgil. Ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmanda riigi kodanikele uute dokumentide väljaandmine ja nende tagasivõtmine nende päritoluriiki tingib vajaduse jagada teavet asjaomase isiku kohta kõnealuse riigi ametiasutustega, kui isikule on vaja saada reisidokument. Seega võimaldab käesolev ettepanek jagada sel alusel andmeid kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega. On kehtestatud range keeld jagada mis tahes teavet asjaolu kohta, et ELis on esitatud varjupaigataotlus, mis võib seada ohtu tagasi lükatud varjupaigataotleja turvalisuse ja viia tema põhiõiguste rikkumiseni. Samuti tehakse ettepanek, et liikmesriigid koguksid ja säilitaksid kesksüsteemis täiendavaid biomeetrilisi andmeid, nimelt näokujutisi ja muid isikuandmeid, et vähendada vajadust täiendava sideinfrastruktuuri järele, kus liikmesriigid saaksid jagada teavet ebaseaduslike sisserändajate kohta, kes ei ole taotlenud varjupaika. Näokujutiste kogumine on eelkäijaks tulevasele näotuvastustarkvara kasutuselevõtule ja sellega viiakse Eurodac-süsteem vastavusse muude süsteemidega, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem. eu-LISA peaks esmalt koostama uuringu, milles hinnatakse näotuvastustarkvara täpsust ja usaldusväärsust, enne kui see tarkvara lisatakse kesksüsteemile. Komisjoni teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ on kaugema eesmärgina tõstetud esile vajadust parandada infosüsteemide koostalitlusvõimet ning sama on kinnitanud ka Euroopa Ülemkogu ja nõukogu. Teatises on tehtud ettepanek moodustada kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm, mis tegeleks piiride ja julgeoleku infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamise juriidiliste ja tehniliste võimalustega. Käesolev ettepanek on kooskõlas teatises sätestatud eesmärkidega, sest ettepanekuga ehitatakse Eurodac-süsteem üles viisil, mis võimaldab tulevikus koostalitlust teiste infosüsteemidega, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Selleks hindab komisjon infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma abiga Schengeni infosüsteemiga (SIS) ja viisainfosüsteemiga (VIS) koostalitluse saavutamise vajadust ja proportsionaalsust. Selles kontekstis ja kooskõlas teatisega uurib komisjon ka seda, kas on vaja vaadata läbi õigusraamistik, mis võimaldaks õiguskaitseasutuste juurdepääsu Eurodac-süsteemile. Käesolev ettepanek võimaldab õiguskaitseasutustele jätkuvalt juurdepääsu kesksüsteemile; nüüdsest lubab see õiguskaitseasutustele ja Europolile juurdepääsu kõikidele süsteemis salvestatud andmetele ja võimaldab neil tulevikus teha otsinguid näokujutise põhjal.

•Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid: (a)Euroopa ühine varjupaigasüsteem – ettepanek tagab Dublini määruse tõhusa rakendamise, aidates sõrmejälgede abil kindlaks teha varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi. (b)Tulemuslik ELi tagasisaatmispoliitika, et toetada ja tõhustada ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmiseks mõeldud ELi süsteemi. See on ülioluline, selleks et üldsus usaldaks ELi varjupaigasüsteemi ja toetaks rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste abistamist. Ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmise määra suurendamine peab käima käsikäes ELi uute jõupingutustega abivajajate kaitsmisel. (c)Sisejulgeolek, nagu on rõhutatud Euroopa julgeoleku tegevuskavas – et ennetada, avastada ja uurida raskeid kuritegusid ja terroriakte ning võtta nende eest vastutusele, võimaldades õiguskaitseasutustel ja Europolil terroriaktides või rasketes kuritegudes kahtlustatavate isikute isikuandmeid töödelda. (d)Euroopa piiri- ja rannikuvalve meeskonnad – võimalus võtta varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate sõrmejälgede ja näokujutise andmeid ja edastada need liikmesriigi nimel Eurodac-süsteemi välispiirikontrolli tõhusaks juhtimiseks. (e)Andmekaitse, niivõrd kui käesoleva ettepanekuga tuleb tagada põhiõiguste kaitse ja kaitsta nende isikute eraelu puutumatust, kelle isikuandmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkt e on käesoleva muudetud ettepaneku õiguslik alus selles osas, mis käsitleb varjupaigataotluse või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi kindlaksmääramise kriteeriume ja mehhanisme, sest see ELi toimimise lepingu artikkel (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt a) oli ka algse ettepaneku õiguslik alus. Lisaks on õigusliku alusena kasutatud artikli 79 lõike 2 punkti c selles osas, mis käsitleb ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku tuvastamist seoses ebaseadusliku sisserände või loata riigis elamisega, sealhulgas loata riigis elavate isikute väljasaatmise ja repatrieerimisega, samuti artikli 87 lõike 2 punkti a selles osas, mis käsitleb vastavate andmete õiguskaitse-otstarbelise kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetamisega seotud elemente, ning artikli 88 lõike 2 punkt a selles osas, mis käsitleb Europoli tegevusvaldkonda ja ülesandeid, sh teabe kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetamist. •Muutuv geomeetria Nõukogu määrus (EL) nr 603/2013 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes olnud siduv pärast seda, kui nad teatasid oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmises ja kohaldamises eespool nimetatud protokolli alusel. Vastavalt protokollile nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta võivad nimetatud liikmesriigid otsustada osaleda kõnealuse ettepaneku vastuvõtmisel. Nad võivad selle otsuse teha ka pärast ettepaneku vastuvõtmist. ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli alusel ei osale Taani ELi toimimise lepingu V jaotisel põhinevate meetmete vastuvõtmisel nõukogus (välja arvatud meetmed, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, mille kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamiseks olema viisa, või ühtse viisavormiga seotud meetmed). Seetõttu ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Siiski arvestades, et Taani kohaldab 2006. aastal ELiga sõlmitud rahvusvahelise lepingu tulemusena praegu kehtivat Eurodaci määrust, peab Taani kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 3 teatama komisjonile oma otsusest, kas ta kavatseb muudetud määruse sisu rakendada või mitte. Ettepaneku mõju ELi mitte kuuluvatele, kuid Dublini süsteemiga assotsieerunud riikidele Samal ajal, kui mitu ELi mitte kuuluvat riiki on assotsieerunud Schengeni õigustikuga, on ühendus sõlminud või sõlmimas mitmeid lepinguid, millega kõnealused riigid assotsieeritakse ka Dublini/Eurodaci õigustikuga: –Islandi ja Norra assotsieerimisleping sõlmiti 2001. aastal; –Šveitsi assotsieerimisleping sõlmiti 28. veebruaril 2008; –Liechtensteini assotsieerimisprotokoll sõlmiti 18. juunil 2011. Et luua õigused ja kohustused Taani (kes, nagu eespool selgitatud, on Dublini/EURODACi õigustikuga assotsieerunud rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud assotsieerunud riikide vahel, on ühenduse ja assotsieerunud riikide vahel sõlmitud veel kaks lepingut.

Vastavalt kolmele eespool nimetatud lepingule nõustuvad assotsieerunud riigid eranditeta Dublini/Eurodaci õigustiku ja selle muudatustega. Nad ei osale selliste õigusaktide vastuvõtmisel, millega muudetakse Dublini õigustikku või mis põhinevad sellel õigustikul (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad teatama komisjonile teatava ajavahemiku jooksul pärast sellise õigusakti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga või mitte. Juhul kui Norra, Island, Šveits või Liechtenstein ei nõustu Dublini/Eurodaci õigustikku muutva või sellel põhineva õigusaktiga, siis kohaldatakse nn „giljotiiniklauslit“ ning vastavad lepingud lõpetatakse, välja arvatud juhul, kui lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti. Eespool nimetatud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud assotsieerimislepingute ja Taaniga sõlmitud paralleelse lepingu reguleerimisala ei hõlma õiguskaitseasutuste juurdepääsu Eurodac-süsteemile. Kui käesolev uuesti sõnastatud määrus vastu võetakse, tuleb seetõttu tagada, et osaleda soovivatele assotsieerunud riikidega allkirjastatakse ja sõlmitakse täiendavad lepingud. Käesolevas ettepanekus on märgitud, et sõrmejäljeandmeid võib Eurodac-süsteemi abil võrrelda alles pärast seda, kui riiklikud sõrmejälgede andmebaasid ja nõukogu otsuse 2008/615/JSK („Prümi leping“) kohased teiste liikmesriikide automaatsed sõrmejälgede andmebaasid annavad negatiivse tulemuse. See reegel tähendab, et kui liikmesriik ei ole eespool nimetatud nõukogu otsust rakendanud ega saa teha Prümi kontrolli, ei või ta teha õiguskaitse otstarbel otsingut ka Eurodac-süsteemis. Samamoodi ei või assotsieerunud riigid, kes ei ole rakendanud Prümi lepingut või ei osale selles, teha selliseid otsinguid Eurodac-süsteemis. •Subsidiaarsus Kavandatud algatus kujutab endast Dublini määruse ja ELi rändepoliitika edasiarendust ja sellega tahetakse tagada, et ebaseaduslikult riigis viibivatelt kolmandate riikide kodanikelt Eurodac-süsteemi jaoks sõrmejälgede võtmise ja isikute näokujutise jäädvustamise ühiseeskirju kohaldatakse kõigis liikmesriikides ühtemoodi. Sellega luuakse vahend, mis annab Euroopa Liidule teavet selle kohta, kui palju kolmandate riikide kodanikke siseneb ebaseaduslikult ELi ja taotleb varjupaika, sest see teave on jätkusuutliku ja tõenduspõhise rände- ja viisapoliitika kujundamiseks hädavajalik. Samuti annab see õiguskaitseasutustele juurdepääsu Eurodac-süsteemile, mis on ajakohane, täpne, turvaline ja kulutõhus viis tuvastamaks terrorismis või rasketes kuritegudes kahtlustatavate (või selliste tegude ohvriks langenud) ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike isikuid. Käesolev ettepanek aitab liikmesriikidel ühtlasi tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ebaseaduslikult üle välispiiri Euroopa Liitu sisenenute isikud ning kasutada seda teavet selleks, et aidata liikmesriikidel väljastada kolmanda riigi kodanikule uued dokumendid isiku tagasisaatmiseks. Varjupaiga ja pagulaste kaitsega seotud probleemide riikidevahelise iseloomu tõttu on EL heal positsioonil, et pakkuda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames lahendusi küsimustele, mida on eespool kirjeldatud kui Eurodaci määrusega seotud probleeme. Eurodaci määrust on vaja muuta ka selleks, et lisada sellele veel üks täiendav otstarve, nimelt võimaldada sellele juurdepääsu ebaseadusliku rände ja ebaseaduslike sisserändajate ELi-sisese teisese rände ohjeldamiseks. Seda eesmärki ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada. •Proportsionaalsus Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama saavutada ettepanekuga soovitud eesmärki ja meetme võimalikult tõhusat rakendamist. Ettepanek, mis on välja töötatud lõimitud eraelukaitse põhimõtetest lähtudes, on proportsionaalne isikuandmete kaitse õiguse seisukohalt, kuna süsteemi toimimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks ei ole vaja koguda rohkem andmeid ega säilitada neid kauem, kui absoluutselt hädavajalik. Peale selle nähakse ette ja rakendatakse kõik reisijate põhiõiguste tõhusaks kaitsmiseks ning eelkõige nende eraelu ja isikuandmete kaitsmiseks vajalikud kaitsemeetmed ja mehhanismid. Süsteemi toimimiseks ei ole vaja ELi tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist; kavandatud meede on seega proportsionaalne, kuna ei lähe ELi tasandi meetmete osas kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Vahendi valik Kavandatav uuesti sõnastatud õigusakt on samuti määrus. Käesolev ettepanek arendab edasi ja tugevdab olemasolevat tsentraliseeritud süsteemi, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ning mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja kasutuseeskirju. Lisaks nähakse sellega ette süsteemile juurdepääsu eeskirjad, mis on kõikide liikmesriikide jaoks ühetaolised, sealhulgas õiguskaitseotstarbelise juurdepääsu puhul. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse. 3.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA Käesoleva ettepaneku ettevalmistamisel on komisjon tuginenud aruteludele, mis on korrapäraselt toimunud Euroopa Ülemkogus ja ministrite nõukogus ning Euroopa Parlamendis ja milles on käsitletud meetmeid, mida on vaja rändekriisi lahendamiseks ja eelkõige Dublini määruse reformiks, millega Eurodac-süsteem on olemuslikult seotud. Samuti on komisjon mõelnud järele liikmesriikide vajaduste üle, mis on saanud ilmseks pagulas- ja rändekriisi käigus. Eelkõige kutsuti Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta istungjärgul vastu võetud nõukogu järeldustes üles tugevdama liidu välispiiride haldamist, et üha kasvavat ebaseaduslikku sisserännet paremini ohjeldada. Riigipeade ja valitsusjuhtide nõupidamisel oktoobris 2015 jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et liikmesriikidel tuleb kiirendada tagasisaatmisdirektiivi rakendamist ja tagada, et kõikide esmase vastuvõtu keskustesse saabujate isikud tehakse kindaks, nad registreeritakse ja neilt võetakse sõrmejäljed, ning tagada samal ajal ümberpaigutamine ja tagasisaatmine. Märtsis 2016 kinnitas Euroopa Ülemkogu taas, et edendatakse tööd ELi rändepoliitika tulevase struktuuri kallal, sealhulgas Dublini määruse kallal. Komisjon on mitteametlikult konsulteerinud ka Euroopa Andmekaitseinspektoriga käesoleva ettepaneku uute elementide üle, mille suhtes kohaldatakse uut andmekaitsealast õigusraamistikku. •Põhiõigused Kavandatav määrus mõjutab põhiõigusi, eelkõige õigust inimväärikusele (ELi põhiõiguste harta artikkel 1), orjapidamise ja sunniviisilise töö keeldu (harta artikkel 5), õigust vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), era- ja perekonnaelu austamist (harta artikkel 7), isikuandmete kaitset (harta artikkel 8), varjupaigaõigust (harta artikkel 18), kaitset tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral (harta artikkel 19), diskrimineerimiskeeldu (harta artikkel 21), lapse õigusi (harta artikkel 24) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47).

Eurodac-süsteemi rakendamine mõjutab positiivselt orjapidamise ja sunniviisilise töö keeldu ning õigust vabadusele ja turvalisusele. ELi välispiiri ületava kolmanda riigi kodaniku parem ja täpsem tuvastamine (kasutades biomeetrilisi andmeid) toetab identiteedipettuse, inimkaubanduse (eriti alaealiste puhul) ja piiriüleste kuritegude avastamist ning aitab seega võidelda inimkaubanduse ja inimsmugeldamise vastu. See aitab parandada ka kodanike ja kõikide ELi territooriumil viibijate julgeolekut. Ettepanek mõjutab positiivselt ka lapse õiguste kaitset ning õigust perekonnaelu austamisele. Paljud rahvusvahelise kaitse taotlejad ja ebaseaduslikult Euroopa Liitu saabuvad kolmandate riikide kodanikud reisivad perekondadega ja paljudel juhtudel väikelastega. Kui neid lapsi on võimalik sõrmejälgede ja näokujutiste abil tuvastada, aitab see neid tuvastada juhtudel, kui nad oma perekondadest lahku satuvad, kui liikmesriigil on lubatud toimetada uurimist, mille käigus sõrmejälgede kokkulangevuse põhjal selgub, et nad on viibinud teises liikmesriigis. See tugevdaks ka saatjata alaealiste kaitset, kuna nad ei taotle alati ametlikult rahvusvahelist kaitset ja põgenevad lasteasutustest või laste sotsiaalasutustest, mille hoolde nad on määratud. Sõrmejälgede võtmise kohustuse rakendamisel tuleb täielikult järgida õigust inimväärikusele ja lapse õigusi. Ettepanekus kinnitatakse veel kord liikmesriikide kohustust tagada, et sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise menetlus määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele. Karistused selle eest, kui ei täideta kohustust järgida sõrmejälgede võtmise menetlust, peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Eelkõige on ettepanekus sõnaselgelt öeldud, et kinnipidamist tuleks kasutada üksnes viimase võimalusena, et teha kindlaks kolmanda riigi kodaniku isik või seda kontrollida. Sõrmejälgede võtmine alaealistelt, eriti väikelastelt, peaks toimuma lapsega arvestaval ja lapsesõbralikul viisil. Asjakohased sätted tagavad ka, et lapse suhtes ei kohaldata mingeid halduskaristusi, kui tal õigustatud põhjus, miks ta sõrmejälgi ei anna või näokujutist jäädvustada ei lase, ja et kui liikmesriigid pärast sõrmejälgede andmisest keeldumist või juhul, kui lapse sõrmeotsad või käed on kahjustatud, kahtlustavad, et tegemist on lastekaitsealase probleemiga, peaksid nad suunama lapse riiklikusse lastekaitsetalitusse. Ettepaneku rakendamine ei piira rahvusvahelise kaitse taotleja ja saaja õigusi, eelkõige välja- või tagasisaatmise keeldu isiku tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral, sh isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise kontekstis. Nagu on sätestatud harta artikli 52 lõikes 1, peavad isikuandmete kaitse õigusele seatud piirangud olema vastavuses taotletava eesmärgiga ega tohi minna selle saavutamiseks vajalikust kaugemale. Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 lõikes 2 kinnitatakse samuti, et ametiasutuse sekkumine üksikisikute õigusse eraelu puutumatusele võib olla õigustatud, kui see on vajalik riigi julgeoleku ja avaliku korra tagamiseks või kuriteo ärahoidmiseks, nagu see on käesolevas ettepanekus. Ettepanekuga nähakse ette juurdepääs Eurodac-süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, et tuvastada välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike isikud ja kontrollida nende varasemate reiside andmeid. Isikuandmete kaitsemeetmed hõlmavad ka õigust pääseda andmetele ligi või neid parandada või kustutada. Isikuandmete kaitset kui üht põhiõigust aitab edendada ka andmete säilitamise tähtaja piiramine, millele on osutatud käesoleva seletuskirja punktis 1. Ettepanekuga nähakse ette juurdepääs Eurodac-süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, et tuvastada välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike isikud ja kontrollida nende ELi-siseste liikumiste andmeid. Lisaks võivad määratud õiguskaitseasutused taotleda juurdepääsu Eurodac-süsteemi andmetele ainult siis, kui on põhjendatult alust arvata, et selline juurdepääs aitaks oluliselt kaasa asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. Määratud õiguskaitseasutus kontrollib selliste taotluste puhul, kas on täidetud ranged eeltingimused, mille alusel võib taotleda õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu Eurodac-süsteemile. Peale selle kehtestatakse ettepanekuga ka ranged andmeturbemeetmed, et tagada töödeldavate isikuandmete turvalisus, ning nähakse ette sõltumatute avalike andmekaitseasutuste poolne järelevalve töötlemistoimingute üle ja kõikide otsingute dokumenteerimine. Ettepanekus on ka sätestatud, et igasugune õiguskaitseasutustepoolne isikuandmete töötlemine Eurodac-süsteemis pärast nende andmete väljavõttu peab olema kooskõlas uue andmekaitsedirektiiviga, mis käsitleb isikuandmete töötlemist kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JHA. Ettepanekuga kehtestatakse Eurodac-süsteemile juurdepääsu ranged normid ja vajalikud kaitsemeetmed. Samuti nähakse sellega ette üksikisikute õigus oma andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada, õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ja avalike sõltumatute asutuste teostatav järelevalve andmete töötlemise üle. Ettepanek on seega täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eelkõige seoses õigusega isikuandmete kaitsele, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16, mis tagab igaühe õiguse oma isikuandmete kaitsele. 4.MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepanekuga kaasneb tehniline muudatus Eurodaci kesksüsteemis, millega nähakse ette võimalus võrrelda ja säilitada kõigi kolme kategooria andmeid. Täiendavad funktsioonid, nagu elulooliste andmete säilitamine koos näokujutisega, nõuavad kesksüsteemis rohkemaid muudatusi. See muudatus kajastub ka käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. 29,872 miljoni euro suurune kuluprognoos hõlmab ka kesksüsteemi tehniliste uuenduste, suurema mälu ja suurema läbilaskevõime kulusid. Samuti sisalduvad selles IT-teenused, tark- ja riistvara ning see kataks nende uuendamise ja mugandamise, et võimaldada teha otsinguid kõikides andmekategooriates, hõlmates nii varjupaika kui ka ebaseaduslikku rännet. Samuti kajastuvad selles eu-LISA-le täiendavate töötajate värbamise kulud. 5.MUUD KÜSIMUSED •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus – Eurodac-süsteemi kohaldamisala laiendamine tagasisaatmisele (artikli 1 lõike 1 punkt b): uue Eurodaci määruse kohaldamisala on laiendatud nii, et see annab liikmesriikidele võimaluse salvestada ja otsida andmeid, mis kuuluvad kolmandate riikide kodanikele või kodakondsuseta isikutele, kes ei ole rahvusvahelise kaitse taotlejad, et neid oleks võimalik identifitseerida tagasisaatmiseks ja tagasivõtuks. Sel otstarbel on lisatud uus õiguslik alus – artikli 79 lõike 2 punkt c. Nõnda saab Eurodacist laiem sisserändeotstarbeline andmebaas, mis pole olemas ainuüksi selleks, et tagada Dublini III määruse tulemuslik rakendamine, ehkki see jääb oluliseks osaks tema ülesannetest. Praegu võrdleb Eurodac-süsteem üksnes ebaseaduslike sisserändajate ja rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejäljeandmeid varjupaiga-andmetega, sest tegemist on varjupaigaalase andmebaasiga. Ei võrrelda välispiiril ebaseaduslikelt sisserändajatelt võetud sõrmejäljeandmeid ebaseaduslikult liikmesriigi territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike sõrmejäljeandmetega. Eurodac-süsteemi kohaldamisala laiendamine võimaldab liikmesriigi pädevatel sisserändeasutustel edastada ja võrrelda selliste ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike andmeid, kes ei taotle varjupaika ja kes võivad avastamatuna Euroopa Liidus ringi liikuda. Kokkulangevuse korral saadud teave võib seejärel aidata liikmesriikide pädevatel ametiasutustel tuvastada nende territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike isikud, et nad tagasi saata. See võib anda ka väärtuslikke tõendeid uute dokumentide väljaandmiseks ja isiku tagasivõtmiseks. – Dublini menetluse ülimuslikkuse tagamine (artikli 15 lõige 4 ja artikli 16 lõige 5): on lisatud säte, millega tagatakse, et kui sõrmejälgede kokkulangevus näitab, et Euroopa Liidus on esitatud varjupaigataotlus, peaks otsingu teinud liikmesriik tagama, et iseenesestmõistetavalt järgitakse Dublini menetlust, mitte asjaomase isiku tagasisaatmise menetlust. Sel viisil tagatakse, et kui kesksüsteemist on sama isiku kohta leitud mitu kokkulangevust, ei teki Eurodac-süsteemis otsingu teinud liikmesriigil mingit kahtlust selles osas, millist menetlust tuleb järgida, ning ühtki rahvusvahelise kaitse taotlejat ei saadeta tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte vastaselt tagasi tema päritoluriiki või muusse kolmandasse riiki. Et see saaks võimalikuks, on kasutusele võetud mõiste „kokkulangevuste hierarhia“. – Kohustus võtta sõrmejäljed ja jäädvustada näokujutis (artikkel 2): ettepanekuga nähakse liikmesriikidele ette selge kohustus võtta sõrmejäljed ja jäädvustada näokujutis kõikidelt kolmelt isikute kategoorialt ja need edastada, ning hoolitsetakse selle eest, et liikmesriigid kehtestaksid need kohustused rahvusvahelise kaitse taotlejatele ja kolmandate riikide kodanikele või kodakondsuseta isikutele nii, et nad oleksid sellest teadlikud. Sõrmejälgede võtmise kohustus on alati olemas olnud ning andmesubjektidele on sellest määruse (EL) nr 603/2013 artikli 29 lõike 1 punkti d alusel teada antud teabelehe kaudu. See artikkel lubab liikmesriikidel ühtlasi kehtestada oma siseriikliku õiguse kohaselt sanktsioone isikute vastu, kes keelduvad esitamast näokujutist või täitmast sõrmejälgede võtmise menetlust, järgides vajaduse korral komisjoni talituste töödokumenti Eurodaci määruse rakendamise kohta, kuna selles sätestatakse parim tava, mida liikmesriikidel tuleb sõrmejälgede saamiseks järgida. Siiski on kehtestatud uued sätted tagamaks, et alaealiste, eriti väikelaste sõrmejälgede võtmine ja näokujutise jäädvustamine peaks toimuma lapsega arvestaval ja lapsesõbralikul viisil. Need sätted tagavad ka, et lapse suhtes ei kohaldata mingeid halduskaristusi, kui ta ei anna sõrmejälgi või näokujutist ja kui nende andmisest keeldumine on põhjendatud, ja et kui liikmesriigid pärast sõrmejälgede või näokujutise andmisest keeldumist või juhul, kui lapse sõrmeotsad või käed on kahjustatud, kahtlustavad, et tegemist on lastekaitsealase probleemiga, peaksid nad suunama lapse riiklikusse lastekaitsetalitusse. – Andmesubjekti isikuandmete säilitamine (artiklid 12, 13 ja 14): Eurodac on seni alati töötanud üksnes sõrmejälgedega ja varem ei säilitatud seal andmesubjekti kohta muid isikuandmeid, v.a isiku sugu. Uue ettepanekuga on nüüd lubatud säilitada andmesubjekti kohta selliseid isikuandmed nagu nimi (nimed), vanus, sünniaeg, kodakondsus ja isikut tõendavad dokumendid ning näokujutis. Isikuandmete säilitamine võimaldab sisserände- ja varjupaigaasutustel isiku hõlpsasti tuvastada, ilma et oleks vaja nõuda sellist teavet otse teisest liikmesriigist. Isiku andmed saab kesksüsteemist kätte üksnes põhimõttel „kokkulangevus leitud“ või „kokkulangevust ei leitud“. Sel viisil kaitstakse õigust tutvuda andmetega, seega kui puudub sõrmejälgede või näokujutise kokkulangevus, siis isikuandmeid kätte ei saa. Dublini määruse kohaldamiseks on vaja ajakohastada Eurodac-süsteemis teavet liikmesriigi kohta, kes muutub varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutavaks pärast seda, kui taotleja läheb jaotusmehhanismi alusel üle teisele liikmesriigile. Seejärel saab selgeks, milline liikmesriik vastutab uuesti sõnastatud Dublini määruse alusel, kui taotleja põgeneb pärast jaotusmenetlust või taotleb varjupaika teises liikmesriigis ja leitakse sõrmejälgede kokkulangevus. – Biomeetrilised tunnused (artiklid 2, 15, ja 16): Praegune Eurodaci määrus lubab võrrelda ainult sõrmejäljeandmeid. 2015. aastal soovitati Euroopa rände tegevuskavas võimalust lisada Eurodac-süsteemi muid biomeetrilisi tunnuseid, et leevendada mõnede liikmesriikide ees seisvaid raskusi, mis tulenesid kahjustatud sõrmeotstest ja sõrmejälgede võtmise menetluse mittejärgimisest. Käesolev ettepanek lisab liikmesriikidele nõude jäädvustada andmesubjekti näokujutis ja edastada see kesksüsteemi ning sisaldab sätteid sõrmejälgede ja näokujutise andmete võrdlemiseks üheskoos ja teatavatel tingimustel näokujutiste võrdlemiseks eraldi. Näokujutiste lisamine kesksüsteemi valmistab süsteemi ette tulevasteks näotuvastustarkvaraga tehtavateks otsinguteks.

Liikmesriigid jätkavad sõrmejälgede võtmist kõigilt kümnelt sõrmelt tavalise ja pööramisega vajutuse teel ning see kehtib nüüd kõikide isikute suhtes, kes leitakse viibimast ebaseaduslikult liikmesriigis, sest sama sõrmejäljekomplekti on vaja kõigi kolme kategooria jaoks, et teha täpseid võrdlusi. – Kõikide kategooriate kõikide andmete võrdlemine ja edastamine (artiklid 15 ja 16): kui määruse (EL) nr 603/2013 alusel säilitati üksnes kaht sõrmejälgede kategooriat ja andmeid sai otsida üksnes rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejäljeandmete hulgast, hakatakse nüüd säilitama ja omavahel võrdlema kõigi kolme kategooria sõrmejälgede ja näokujutiste andmeid. See võimaldab liikmesriigi sisserändeasutustel teha kindlaks, kas ebaseaduslikult liikmesriigis viibiv kolmanda riigi kodanik on varjupaika taotlenud või on ebaseaduslikult üle välispiiri ELi sisenenud. Samas vaimus võimaldab see liikmesriigil kontrollida, kas välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud isik on kunagi viibinud ebaseaduslikult mõnes teises liikmesriigis. Ulatuslikumad otsinguvõimalused võimaldavad jälgida ebaseadusliku ja teisese rände mustreid läbi kogu Euroopa Liidu ning nende abil võidakse asjaomane isik tuvastada ka kehtiva isikut tõendava dokumendi puududes. – Sõrmejälgede võtmise vanusepiiri langetamine kuuenda eluaastani (artiklid 10, 13 ja 14): sõrmejälgede võtmise vanusepiir on seni alati olnud 14 aastat. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse koostatud uurimusest „Fingerprint Recognition for children“ (Sõrmejäljetuvastus laste puhul) ilmneb, et kuueaastastelt ja vanematelt lastelt võetud sõrmejälgi saab kasutada automaatsetes võrdlussüsteemides, nagu Eurodac, juhul kui hoolitseda selle eest, et saadakse hea kvaliteediga kujutis. Paljudes liikmesriikides võetakse sõrmejälgi siseriiklikel eesmärkidel, näiteks passi või biomeetrilise elamisloa väljaandmiseks, ka noorematelt kui kuueaastastelt. Paljud rahvusvahelise kaitse taotlejad ja ebaseaduslikult Euroopa Liitu saabuvad kolmandate riikide kodanikud reisivad perekondadega ja paljudel juhtudel väikelastega. Kui neid lapsi on võimalik sõrmejälgede ja näokujutiste abil tuvastada, aitab see neid tuvastada juhtudel, kui nad oma perekondadest lahku satuvad, kui liikmesriigil on lubatud toimetada uurimist, mille käigus sõrmejälgede kokkulangevuse põhjal selgub, et nad on viibinud teises liikmesriigis. See tugevdaks ka saatjata alaealiste kaitset, kuna nad ei taotle alati ametlikult rahvusvahelist kaitset ja põgenevad lasteasutustest või laste sotsiaalasutustest, mille hoolde nad on määratud. Praeguse õigusliku ja tehnilise raamistiku alusel ei saa nende isikut kindlaks teha. Seega võiks kasutada Eurodac-süsteemi selleks, et registreerida kolmandatest riikidest pärit lapsed, kui nad avastatakse ilma dokumentideta ELi piirest, et neil silm peal hoida ja mitte lasta neil sattuda ärakasutamist võimaldavatesse olukordadesse. – Andmete säilitamine (artikkel 17): rahvusvahelise kaitse taotlejate andmete säilitamise aeg jääb samaks: 10 aastat. Sellega tagatakse, et liikmesriigid saaksid jälgida rahvusvahelise kaitse saanud isikute teisest rännet Euroopa Liidu piires, juhul kui asjaomasel isikul ei ole luba elada teises liikmesriigis. Arvestades, et uuesti sõnastatud Dublini määruse reguleerimisalasse kuuluvad ka rahvusvahelise kaitse saajad, võib neid andmeid kasutada selleks, et anda pagulased või täiendava kaitse saanud isikud üle liikmesriigile, kes on neile sellise kaitse andnud. Ebaseaduslikult riigis viibivate ning varjupaika mitte taotlenud kolmanda riigi kodanike sõrmejäljeandmeid säilitatakse viis aastat. See tuleneb sellest, et Eurodac ei ole enam ainuüksi varjupaigataotlejate andmebaas ja neid andmeid on vaja säilitada kauem, tagamaks, et ebaseaduslikku sisserännet ja teisest rännet ELi piires saaks piisavalt jälgida. See säilitusaeg viiakse vastavusse isikule sisserände otstarbel kehtestatava maksimaalse sisenemiskeelu kestusega, mis on sätestatud tagasisaatmisdirektiivi 2008/115/EÜ artiklis 11, viisainfo andmete säilitamise ajaga (VIS-määruse artikkel 23) ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kavandatava andmete säilitamise ajaga (EESi artikkel 31). – Andmete ennetähtaegne kustutamine (artikkel 18): andmete ennetähtaegne kustutamine jääb samaks rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ebaseaduslikult riiki sisenenud kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute puhul, kellele on antud kodakondsus. Nende isikute andmed, mis on kesksüsteemis salvestatud, kustutatakse ennetähtaegselt, kui nad omandavad liikmesriigi kodakondsuse, sest sel juhul ei kuulu nad enam Eurodaci kohaldamisalasse. Ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute puhul, kellele on antud elamisluba või kes on lahkunud Euroopa Liidu territooriumilt, andmeid enam ennetähtaegselt ei kustutata. Neid andmeid on vaja säilitada juhuks, kui elamisluba, mis harilikult antakse piiratud ajaks, muutub mingil hetkel kehtetuks ja isik ületab lubatud viibimisaja või kui ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik, kes pöördus kolmandasse riiki tagasi, üritab uuesti ebaseaduslikult ELi siseneda. – Ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike andmete märkimine (artikli 19 lõiked 4 ja 5): Praegune Eurodaci määrus näeb ette, et ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike andmed, kui nad ei esita Euroopa Liidus varjupaigataotlust, kustutatakse ennetähtaegselt, kui nad saavad elamisloa. Ettepanekuga muudetakse seda korda, et neid andmeid oleks ennetähtaegse kustutamise asemel võimalik märgistada, nii et kui liikmesriik teeb Eurodac-süsteemis otsingu ja kesksüsteemis leitakse märgistatud kokkulangevus, saab liikmesriik otsekohe kindlaks teha, et ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik on saanud teises liikmesriigis elamisloa. Sellisel juhul võib tagasisaatmisdirektiivi artikli 6 lõike 2 alusel olla võimalik anda see isik üle elamisloa välja andnud liikmesriigile. Rahvusvahelise kaitse taotlejate andmed blokeeritakse õiguskaitse eesmärgil kolme aasta pärast; selliste kolmandate riikide kodanike andmeid, kes viibivad ebaseaduslikult riigis, ei taotle rahvusvahelist kaitset ning on saanud tähtajalise elamisloa, õiguskaitse eesmärgil ei blokeerita. Nõnda tagatakse, et kui elamisloa kehtivusaeg lõpeb enne viieaastase andmete säilitamise tähtaja möödumist, saab andmeid endiselt otsinguga leida. Varjupaigataotlejate andmeid koheldakse ka edaspidi ses suhtes erinevalt, sest on suurem tõenäosus, et varjupaigataotleja elamisluba uuendatakse rahvusvahelise kaitse saaja staatusest tulenevalt või talle antakse pikaajaline elamisluba. – Eurodac-süsteemist saadud teabe jagamine kolmandate riikidega (artikkel 38): teabe jagamine kolmanda riigi, rahvusvahelise organisatsiooni või eraõigusliku üksusega on praeguse määruse alusel rangelt keelatud. Eurodaci määruse kohaldamisala laiendamine, et aidata liikmesriikidel kasutada Eurodac-süsteemi andmeid ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku isiku tuvastamiseks ja talle tagasisaatmise ja tagasivõtmise eesmärgil uute dokumentide väljaandmiseks tingib paratamatult vajaduse neid andmeid teatavatel asjaoludel kolmanda riigiga jagada – üksnes õiguspärasel tagasisaatmise eesmärgil. Seega on määrusesse lisatud konkreetne säte, mis võimaldab andmete jagamist kolmandate riikidega tagasisaatmise eesmärgil ning näeb ette väga ranged tingimused, mille alusel neid andmeid võib jagada. Samuti on selles rangelt keelatud selliste kolmandate riikide juurdepääs Eurodaci andmebaasile, kes ei osale Dublini määruses, ning ka liikmesriigid ei tohi kontrollida andmeid kolmanda riigi nimel. Kolmandate riikidega andmete jagamist käsitleva sätte lisamisega viiakse Eurodac-süsteem vastavusse muude andmebaasidega, nt viisainfosüsteemi ja riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga, mis samuti sisaldavad samalaadseid sätteid teabe jagamise kohta tagasisaatmise eesmärgil. – Õiguskaitseasutuste ja Europoli juurdepääs (artikli 20 lõige 3): sätetesse on tehtud väheolulisi muudatusi õiguskaitseasutuste juurdepääsu kohta, tagamaks, et kui tehakse õiguskaitseotstarbelist otsingut, saab võrrelda kõigi kolme kesksüsteemis salvestatud andmekategooriaga ning et võimaldada tulevikus näokujutisepõhist otsingut. – Sõrmejälgede võtmise loa andmine Euroopa piiri- ja rannikuvalvele ning liikmesriikide EASO ekspertidele (artikli 10 lõige 3 ja artikli 13 lõige 7): ettepanek lubab liikmesriigi äranägemisel Euroopa piiri- [ja ranniku-] valve ametil ning EASO egiidi all liikmesriiki saadetud liikmesriikide varjupaigaekspertidel võtta sõrmejälgi ja saata need liikmesriigi nimel Eurodac-süsteemi. Need ülesanded piirduvad valdkondadega, kus mõlema ameti volitused võimaldavad neil seda teha (st välispiiril ebaseaduslikult sisenejate ja varjupaigataotlejate puhul). – Statistika (artikkel 9): et muuta Eurodac-süsteemi andmed läbipaistvamaks, on muudetud seda, mis liiki statistikat avaldatakse ja kui sageli eu-LISA seda avaldab. Lisatud on uued sätted, mis võimaldavad jagada Eurodac-süsteemist saadud statistilisi andmeid asjakohaste justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutustega analüüsi ja teadusuuringute eesmärgil. eu-LISA koostatud statistika ei tohiks sisaldada nimesid, konkreetseid sünniaegu ega muid isikuandmeid, mis võimaldaksid andmesubjekti individuaalselt tuvastada. Muudatusi on tehtud ka selleks, et anda komisjonile õigus saada eu-LISA-lt taotluse korral ad-hoc-statistikat. – Kesksüsteemi struktuur ja operatiivjuhtimine (artiklid 4 ja 5): sideinfrastruktuuri on tehtud muudatusi, et võimaldada kesksüsteemil kasutada nn eurodomeeni, mis toob kaasa märkimisväärse mastaabisäästu. DubliNeti kui olemasoleva eraldi sideinfrastruktuuri operatiivjuhtimine Dublini määruse kohaldamiseks on samuti inkorporeeritud süsteemi ülesehitusse ja sellega antakse nii selle finants- kui ka operatiivjuhtimine üle eu-LISA-le, kes komisjoniga (rände- ja siseasjade peadirektoraat) sõlmitud eraldi vastastikuse mõistmise memorandumi alusel vastutab praegu ainult selle operatiivjuhtimise eest. – Teabe andmine väärkokkulangevuste kohta (artikli 26 lõige 6): liikmesriigid peavad nüüdsest teatama üksnes eu-LISA-le asjaolust, et kesksüsteemist on saadud väärkokkulangevus, ning andma eu-LISA-le teavet selle kokkulangevuse kohta, et väärad kokkulangevuskirjed saaks andmebaasis teineteisest lahti siduda. Tulevikus koostab eu-LISA statistikat teatatud väärkokkulangevuste arvu kohta, nii et väärkokkulangevusest ei ole enam vaja otse komisjonile teatada. – Tegelike isikandmete kasutamine testimiseks (artikli 5 lõige 1): Eurodaci kesksüsteemi testides on eu-LISA pidanud piirduma katsekeskkonnas ja uute tehnoloogiate katsetamisel fiktiivsete andmete kasutamisega, mis ei ole andnud häid tulemusi. Ettepanek võimaldab kasutada kesksüsteemi testimisel diagnostikaks või parandusteks tegelikke isikuandmeid ning kasutada uusi tehnoloogiaid ja võtteid, ent seejuures kehtivad ranged tingimused ja testimiseks tuleb andmed muuta anonüümseks, nii et nende alusel ei saa üksikisikut tuvastada. ê 603/2013 (kohandatud)

2016/0132 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem [määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusaks kohaldamiseks ja ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tuvastamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil (uuesti sõnastatud) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõike 2 punkti e,  artikli 79 lõike 2 punkti c,  artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ê 603/2013 põhjendatud 1 (kohandatud) (1)Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) nr 603/2013  tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused  Kõnealune  määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada. ê 603/2013 põhjendatud 2 (2)Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes asjaolude sunnil taotlevad rahvusvahelist kaitset liidus. ê 603/2013 põhjendatud 3 (kohandatud) (3)Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. 16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis kutsuti üles viima lõpule Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine, luues ühtse menetluse, mis hõlmab ühtseid tagatisi ning ühtset pagulase ja täiendavat kaitset saava isiku staatust.

ê 603/2013 põhjendatud 4 (kohandatud) (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [.../...] 26. juuni 2013. asta (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) kohaldamiseks on vaja kindlaks teha rahvusvahelise kaitse taotlejate ja liidu välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on määruse (EL) nr [.../...] ja eelkõige selle artikli [..] lõike [..] punktide [..] ja [..] tõhusaks kohaldamiseks soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on taotlenud rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. ê 603/2013 põhjendatud 5 (kohandatud) ð uus (5)Sõrmejäljed ð Biomeetria ï on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua selliste isikute sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete võrdlemise süsteem. ê 603/2013 põhjendatud 6 ð uus (6)Sel eesmärgil on vaja luua Eurodac-süsteem, mis koosneb kesksüsteemist, mis haldab sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, ning liikmesriikide ja kesksüsteemi vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest (edaspidi „sideinfrastruktuur“). ò uus (7)Määruse (EL) nr [.../...] kohaldamiseks ja rakendamiseks on vaja ka tagada, et on olemas eraldi turvaline sideinfrastruktuur, mida liikmesriikide varjupaiga valdkonna pädevad asutused saaksid kasutada teabe vahetamiseks rahvusvahelise kaitse taotlejate kohta. Seda turvalist elektroonilist sidekanalit nimetatakse DubliNetiks ja seda peaks haldama ja käitama eu-LISA. ê 603/2013 põhjendatud 7 (kohandatud) (8)Haagi programmis kutsuti üles parandama juurdepääsu liidu olemasolevatele andmekataloogidele. Lisaks kutsuti Stockholmi programmis üles andmeid sihipäraselt koguma ja lähtuvalt õiguskaitsealastest vajadustest arendama teabevahetust ja selleks kasutatavaid vahendeid. ò uus (9)Aastal 2015 tõi varjupaiga- ja rändekriis esile mõnede liikmesriikide probleemid ebaseaduslikult riigis viibivatelt kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt sõrmejälgede võtmisel, kuna nimetatud isikud üritasid hoiduda rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlusest. Komisjoni 13. mai 2015. aasta teatises „Euroopa rände tegevuskava“ on märgitud: „Lisaks peavad liikmesriigid täielikult rakendama norme, mis käsitlevad rändajate sõrmejälgede võtmist piiril“ ning tehtud seejärel ettepanek: „Komisjon uurib ka seda, milliseid biomeetrilisi tunnuseid saab Eurodac-süsteemi kaudu veel kasutada (näiteks näotuvastuse tehnikate kasutamine digitaalfotode kaudu)“.

(10)Et aidata liikmesriikidel sõrmejälgede võtmise menetluse mittejärgimisega seotud probleeme ületada, võimaldab käesolev määrus viimase võimalusena ka näokujutise võrdlemist ilma sõrmejälgedeta, kui kolmanda riigi kodanikult või kodakondsuseta isikult ei ole võimalik sõrmejälgi võtta, sest tema sõrmeotsad on kas tahtlikult või tahtmatult kahjustatud või amputeeritud. Juhtudel, kui rikkumise aluseks tuuakse põhjused, mis ei ole seotud isiku sõrmejälgede seisukorraga, peaksid liikmesriigid ammendama kõik muud võimalused tagada, et andmesubjektilt saaks võtta sõrmejäljed, enne kui tehakse võrdlus ainult näokujutise järgi. Kui näokujutisi kasutatakse koos sõrmejäljeandmetega, võimaldab see vähendada registreeritud sõrmejälgede hulka, kuid tagab samaväärse isikutuvastustäpsuse. (11)Liidus viibimise õigust mitte omavate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine kooskõlas põhiõigustega, mis on liidu õiguse ja rahvusvahelise õiguse üldpõhimõte, sealhulgas kooskõlas kohustustega pagulaste kaitse ja inimõiguste vallas ja järgides direktiivi 2008/115/EÜ, on oluline osa ulatuslikest jõupingutustest, mis tehakse rändeprobleemi lahendamiseks ja eelkõige ebaseadusliku sisserände vähendamiseks ja tõkestamiseks. Et säilitada üldsuse usaldust liidu migratsiooni- ja varjupaigasüsteemi vastu, on vaja suurendada liidu süsteemi tulemuslikkust ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike väljasaatmisel ning see peaks käima käsikäes jõupingutustega kaitset vajavate isikute kaitsmisel. (12)Liikmesriikide ametiasutustel on raskusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike isikute tuvastamisega, kui kõnealused isikud kasutavad ebaausaid võtteid, et vältida oma isiku kindlakstegemist ja nurjata neile tagasisaatmise ja tagasivõtmise eesmärgil uute dokumentide väljaandmise menetlus. Seepärast on otstarbekas tagada, et teave kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kohta, kes leitakse viibivat ebaseaduslikult ELis, kogutakse kokku, edastatakse Eurodac-süsteemile ja seda võrreldakse ka andmetega, mis on kogutud ja edastatud rahvusvahelise kaitse taotlejate ning liidu välispiiri ebaseadusliku ületamisega seoses kinni peetud isikute tuvastamiseks, et hõlbustada nende isikute kindlakstegemist ja neile uute dokumentide väljaandmist, tagada nende tagasisaatmine ja tagasivõtmine ning vähendada identiteedipettusi. Samuti peaks see aitama vähendada ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ja tagasivõtmiseks vajalike haldusmenetluste kestust, sealhulgas aega, mille kestel neid võib hoida väljasaatmisootuses haldusaresti all. See peaks ka võimaldama teha kindlaks ELi-välised transiidiriigid, kuhu ebaseaduslikult liidus viibivaid kolmandate riikide kodanikke võidakse tagasi võtta. (13)Oma 8. oktoobri 2015. aasta järeldustes tagasisaatmispoliitika tuleviku kohta kinnitas ülemkogu komisjoni välja kuulutatud algatuse uurida võimalusi laiendada Eurodaci kohaldamisala ja otstarvet, et andmeid oleks võimalik kasutada tagasisaatmise eesmärgil. Liikmesriikide käsutuses peaksid olema vajalikud töövahendid, et nad suudaksid avastada ebaseadusliku sisserände ja ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike teisese rände. Seepärast peaks Eurodac-süsteemi andmed olema kättesaadavad käesolevas määruses sätestatud tingimustel, et liikmesriikide määratud asutustel oleks võimalik neid võrrelda. (14)Komisjoni teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ on kaugema eesmärgina tõstetud esile vajadust parandada infosüsteemide koostalitlusvõimet ning sama on kinnitanud ka Euroopa Ülemkogu ja nõukogu. Teatises on tehtud ettepanek moodustada kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm, mis tegeleks piiride ja julgeoleku infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamise juriidiliste ja tehniliste võimalustega. See rühm peaks hindama Schengeni infosüsteemi (SIS) ja viisainfosüsteemiga (VIS) koostalitluse saavutamise vajadust ja proportsionaalsust ning uurima, kas õiguskaitseasutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile on vaja muuta õigusraamistikku. ê 603/2013 põhjendatud 8 (15)Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu on oluline, et õiguskaitseasutustel oleks oma ülesannete täitmiseks täielik ja kõige ajakohasem teave. Eurodac-süsteemis sisalduv teave on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks nagu on osutatud vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta. Seepärast peaks Eurodac-süsteemi andmed olema kättesaadavad käesolevas määruses sätestatud tingimustel, et neid oleks võimalik võrrelda liikmesriikide määratud asutuste ja Euroopa Politseiameti (Europol) andmetega. ê 603/2013 põhjendatud 9 (16)Õiguskaitseasutustele antud volitus kasutada Eurodac-süsteemi ei tohiks piirata rahvusvahelise kaitse taotleja õigust sellele, et tema taotlust menetletakse teatava aja jooksul vastavalt asjakohastele õigusaktidele. Kõnealust õigust ei tohiks piirata ka mis tahes järelmeetmed, mis võetakse pärast Eurodac-süsteemist leitud kokkulangevuse avastamist. ê 603/2013 põhjendatud 10 (17)Komisjon toonitas oma 24. novembri 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta), et sisejulgeoleku eest vastutavatel ametiasutustel võiks olla juurdepääs Eurodac-süsteemile täpselt määratletud juhtumitel, kui põhjendatult kahtlustatakse, et rahvusvahelise kaitse taotluse on esitanud terroriakti või muu raske kuriteo toimepanija. Kõnealuses teatises leidis komisjon samuti, et proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt tuleks Eurodac-süsteemi kasutada kõnealusel eesmärgil ainult suure ohu korral riigi julgeolekule ehk kui tegu, mille pani toime tuvastatav kurjategija või terrorist, on nii vägivaldne, et see õigustab sellise andmebaasi kasutamist, milles muidu on registreeritud kohtulikult karistamata isikud, ning komisjon järeldas, et Eurodac-süsteemi kasutamise lävitase peaks sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste jaoks olema seetõttu märkimisväärselt kõrgem kui lävitase kriminaalõiguslike andmebaaside kasutamiseks. ê 603/2013 põhjendatud 11 (18)Lisaks sellele on Europolil keskne roll koostöös liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes tegelevad piiriülese kuritegevuse uurimisega, kuna ta toetab kuritegevuse ennetamist, analüüsimist ja uurimist terves liidus. Seega peaks ka Europolil oma ülesannete raames ja kooskõlas nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsusega 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), olema juurdepääs Eurodac-süsteemile. ê 603/2013 põhjendatud 12 (19)Europolil tuleks lubada taotleda sõrmejälgede andmete võrdlemist Eurodac-süsteemi andmetega ainult konkreetsetel juhtudel, kindlatel asjaoludel ja rangetel tingimustel.

ê 603/2013 põhjendatud 13 (kohandatud) ð uus (20)Kuna Eurodac-süsteem loodi esialgselt Dublini konventsiooni kohaldamise hõlbustamiseks, tähendab terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks antav juurdepääs Eurodac-süsteemile kõnealuse süsteemi algse eesmärgi muutmist, mis piirab nende isikute põhiõigust eraelu puutumatusele, kelle andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. ð Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõikega 1 ï Kõik sellised piirangud peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist, ning need normid peavad kaitsma isikuid omavoli eest ja määrama piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antava kaalutlusõiguse ulatuse ja selle kasutamise korra. Demokraatlikus ühiskonnas peavad kõik sellised piirangud olema vajalikud õigustatud ja proportsionaalse huvi kaitsmiseks ð selleks, et reaalselt saavutada üldistele huvidele vastav eesmärk, ï ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga, mida nendega tahetakse saavutada. ê 603/2013 põhjendatud 14 (21)Kuigi Eurodac-süsteemi esialgne eesmärk ei hõlmanud võimalust taotleda andmete võrdlemist andmebaasis olevate andmetega latentsete sõrmejälgede ehk kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmete alusel, on kõnealune võimalus politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalus võrrelda latentseid sõrmejälgi Eurodac-süsteemis salvestatud sõrmejälgede andmetega juhtudel, kui on piisavalt alust arvata, et kuriteo toimepanija või ohver kuulub mõnda käesoleva määrusega hõlmatud kategooriasse, annab liikmesriikide määratud asutustele väga väärtusliku vahendi terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed. ê 603/2013 põhjendatud 15 (22)Käesolevas määruses sätestatakse ka tingimused, mille kohaselt tuleks lubada esitada taotlus sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, ning vajalikud kaitsemeetmed, et tagada nende isikute põhiõigus eraelu puutumatusele, kelle andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. Kõnealuste tingimuste rangus tuleneb asjaolust, et Eurodac-süsteemi andmebaasis registreeritakse selliste isikute sõrmejälgede andmed, keda ei kahtlustata terroriaktide või teiste tõsiste kuritegude toimepanemises. ê 603/2013 põhjendatud 16 (kohandatud) (23)Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate liidu varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/95/EL ja määrusega (EL) nr [.../...] 604/2013, on asjakohane laiendada  kuuluvad  käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejad ja täiendava kaitse kriteeriumidele vastavad isikud. ê 603/2013 põhjendatud 17 (kohandatud) ð uus (24)Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejälgede andmed kõigilt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud ð või ebaseaduslikult riigis viibivana tabatud ï kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt, kes on vähemalt 14aastased ð kuueaastased ï , ning edastaksid need viivitamata. ò uus (25)Selleks et tugevamini kaitsta saatjata alaealisi, kes ei ole taotlenud rahvusvahelist kaitset, ning lapsi, kes on perekonnast lahku sattunud, on samuti vaja võtta sõrmejäljed ja jäädvustada näokujutis ning säilitada neid kesksüsteemis, et tuvastada lapse isik ja aidata liikmesriigil leida pereliikmeid või sidemeid, mis neil võivad olla mõne muu liikmesriigiga. Perekondlike sidemete kindlakstegemine on määrav element perekonna taasühendamisel ning on tihedalt seotud lapse parimate huvide kindlakstegemisega ja sellest tulenevalt püsiva lahenduse leidmisega.

(26)Käesoleva määruse kohaldamisel peaks liikmesriikide esmane kohus olema kaitsta alaealise parimaid huve. Kui taotlev liikmesriik teeb kindlaks, et Eurodac-süsteemi andmed on seotud lapsega, võib neid andmeid õiguskaitse eesmärgil kasutada ainult taotlev liikmesriik kooskõlas selles riigis alaealiste suhtes kohaldatava õigusega ja kohustusega pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve. ê 603/2013 põhjendatud 18 (kohandatud) ð uus (27)On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete kesksüsteemi edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete  isikuandmete  kesksüsteemis salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete märkimise ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kategooriate osas erineda ning neid tuleb kohandada vastavalt olukorrale. ê 603/2013 põhjendatud 19 (kohandatud) ð uus (28)Liikmesriigid peaksid tagama sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete edastamise nõuetekohase kvaliteediga, mis võimaldab nende võrdlemist sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï tuvastamise elektroonilise süsteemi abil. Kõik Eurodac-süsteemile juurdepääsu õigust omavad asutused peaksid investeerima oma töötajate asjakohasesse väljaõppesse ja vajalikesse tehnoloogilistesse seadmetesse. Eurodac-süsteemile juurdepääsuõigust omavad Euroopa asutused peaksid teavitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ametit (edaspidi „amet”  „eu-LISA“  ) andmete kvaliteediga seotud probleemidest, et need lahendada. ê 603/2013 põhjendatud 20 ð uus (29)Asjaolu, et sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete hankimine ja/või edastamine on ajutiselt või püsivalt võimatu selliste põhjuste tõttu nagu andmete halb kvaliteet, mis ei võimalda nende nõuetekohast võrdlemist, tehnilised raskused, tervisekaitsega seotud põhjused või asjaolu, et andmesubjektist sõltumatute asjaolude tõttu ei ole ta võimeline sõrmejälgi andma ð või laskma näokujutist jäädvustada ï või on nende võtmine ð või jäädvustamine ï võimatu, ei tohiks negatiivselt mõjutada sama isiku rahvusvahelise kaitse alla võtmise taotluse läbivaatamist või selle kohta otsuse tegemist. ò uus (30)Liikmesriigid peaksid toetuma komisjoni töödokumendile, mis käsitleb Eurodaci määruse rakendamist seoses sõrmejälgede võtmise kohustusega ning mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015: selles on sätestatud parimal taval põhinev tegutsemisviis ebaseaduslikelt kolmandate riikide kodanikelt sõrmejälgede võtmiseks. Kui liikmesriigi õigus võimaldab võtta sõrmejälgi viimase võimalusena jõu- või sunnimeetmete teel, peavad need meetmed olema täielikus kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga Kolmandate riikide kodanikelt, keda peetakse haavatavateks isikuteks, ning alaealistelt ei tohiks sunniviisiliselt sõrmejälgi võtta ega nende näokujutist jäädvustada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis on siseriikliku õiguse alusel lubatud. ê 603/2013 põhjendatud 21 (kohandatud) ð uus (31)Eurodac-süsteemis leitud kokkulangevusi peaks kontrollima koolitatud sõrmejäljeekspert, et oleks võimalik tagada nii vastutuse korrektne kindlaksmääramine vastavalt määrusele (EL) nr 604/2013 ð , kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku täpne tuvastamine ï kui ka selliste kuriteos kahtlustatavate või kuriteoohvrite täpne tuvastamine, kelle andmed võivad olla Eurodac-süsteemis salvestatud. ð Kui on kahtlusi, kas tulemused käivad sama isiku kohta, tuleks kontrollida ka Eurodac-süsteemist näokujutiste põhjal leitud kokkulangevusi. ï

ê 603/2013 põhjendatud 22 (kohandatud) ð uus (32)Ühes liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlenud kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel võib ð võivad ï hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus ð üritada ï taotleda rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmeid kesksüsteemis säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks liitu jäänud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid on selle aja möödumisel saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete säilitamiseks. ò uus (33)Et edukalt tõkestada ja jälgida liidus viibimise õigust mitte omavate kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute loata liikumisi ja võtta vajalikke meetmeid nende edukaks tagasisaatmiseks ja tagasivõtmiseks kolmandatesse riikidesse vastavalt direktiivile 2008/115/EÜ ning järgides isikuandmete kaitse õigust, tuleks vajalikuks sõrmejäljeandmete ja näokujutiste säilitamise ajaks lugeda viis aastat. ê 603/2013 põhjendatud 23 ð uus (34)Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmeid ð ning kõiki muid isikuandmeid ï nii kaua säilitada. Sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmed ð ning muud kolmanda riigi kodanikule kuuluvad isikuandmed ï tuleks kustutada kohe, kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab liikmesriigi kodakondsuse. ê 603/2013 põhjendatud 24 ð uus (35)Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed ð ja näokujutis ï salvestati algselt Eurodac-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda. ê 603/2013 põhjendatud 25 (kohandatud) (36)Amet  eu-LISA  peaks alates kuupäevast, mil ta asus oma ülesandeid täitma (1. detsember 2012), võtma üle komisjoni need ülesanded, mis on seotud Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimisega kooskõlas käesoleva määrusega, ja teatavad ülesanded, mis on seotud sideinfrastruktuuriga. Amet peaks asuma täitma käesoleva määrusega talle antud ülesandeid ja määruse (EL) nr 1077/2011 asjaomaseid sätteid tuleks vastavalt muuta. Lisaks peaks Europolil olema ameti  eu-LISA  haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on käeoleva määruse kohaldamisega seotud küsimused, mis käsitlevad liikmesriikide määratud asutuste ja Europoli juurdepääsu Eurodac-süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja ameti  eu-LISA  Eurodaci nõuanderühma. ê 603/2013 põhjendatud 26

Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju (ametnike personalieeskirjad) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (teenistustingimused), mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (koos osutatud „personalieeskirjad”), tuleks käesoleva määrusega seotud küsimustes kohaldada kõigi ameti töötajate suhtes. ê 603/2013 põhjendatud 27 (kohandatud) (37)On vaja selgesti sätestada komisjoni ja ameti  eu-LISA  kohustused kesksüsteemi ning sideinfrastruktuuri suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete töötlemise, andmete turvalisuse ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes. ê 603/2013 põhjendatud 28 (38)On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja riiklik juurdepääsupunkt, mille kaudu esitatakse taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega, ning pidada nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus esitada kõnealune võrdlemistaotlus terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. ê 603/2013 põhjendatud 29 (39)Taotluse riiklikule juurdepääsupunktile sõrmejälgede andmete võrdlemiseks kesksüsteemi andmetega peaks esitama määratud asutuse üksus kontrolliasutuse kaudu ja see peaks olema põhjendatud. Määratud asutuste tegevusüksused, kellel on õigus esitada taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega, ei peaks tegutsema kontrolliasutustena. Kontrolliasutused peaksid olema määratud asutustest sõltumatud ja nende ülesanne peaks olema tagada sõltumatul viisil käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Pärast kõikide juurdepääsutingimuste täitmise kontrollimist peaks kontrolliasutus edastama sõrmejälgede andmete võrdlemise taotluse (jättes märkimata taotluse esitamise põhjused) riikliku juurdepääsupunkti kaudu kesksüsteemile. Kiireloomulistel erandjuhtudel, kui terroriaktidest või muudest rasketest kuritegudest tulenevale konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimiseks on vajalik varajane juurdepääs, peaks kontrolliasutus töötlema taotlust viivitamata ning seda kontrollima alles tagantjärele. ê 603/2013 põhjendatud 30 (40)Kui siseriiklikud õigusaktid seda lubavad, võivad määratud asutus ja kontrolliasutus kuuluda samasse organisatsiooni, kuid kontrolliasutus peaks oma käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid täites tegutsema sõltumatult. ê 603/2013 põhjendatud 31 (41)Selleks et tagada isikuandmete kaitse ja välistada süstemaatiline võrdlemine, mis peaks olema keelatud, tuleks Eurodac-süsteemi andmeid töödelda ainult konkreetsetel juhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Erijuhtumiga on eelkõige tegemist siis, kui sõrmejälgede andmete võrdlemise taotluse aluseks on terroriakti või muu raske kuriteoga seotud spetsiifiline ja konkreetne olukord või spetsiifiline ja konkreetne oht või konkreetsed isikud, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et nad panevad toime või on toime pannud mis tahes sellise kuriteo. Erijuhtumiga on tegemist ka siis, kui sõrmejälgede andmete võrdlemise taotlus on seotud isikuga, kes on terroriakti või muu raske kuriteo ohver. Määratud asutused ja Europol peaksid seega taotlema andmete võrdlemist Eurodac-süsteemi andmetega üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et sellise võrdluse tulemusena saadakse teavet, mis oluliselt aitab kaasa terroriakti või muu raske kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. ê 603/2013 põhjendatud 32 (42)Lisaks tuleks juurdepääsu võimaldada ainult tingimusel, et võrdlus liikmesriigi riiklike sõrmejälgede andmebaaside ja kõigi teiste liikmesriikide sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidega nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) alusel ei võimaldanud andmesubjekti isikut kindlaks teha. See tingimus eeldab taotlevalt liikmesriigilt vastavalt otsusele 2008/615/JSK andmete võrdlemist kõigi teiste liikmesriikide tehniliselt kättesaadavate sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidega, välja arvatud juhul, kui nimetatud liikmesriik suudab põhjendada, et on piisavalt alust arvata, et see ei aita andmesubjekti isikut kindlaks teha. Selline piisav alus on olemas eelkõige juhul, kui kõnealusel konkreetsel juhul puudub operatiivne või uurimisalane seos asjaomase liikmesriigiga. See tingimus eeldab, et taotlev liikmesriik rakendaks eelnevalt tehniliselt ja õiguslikult otsust 2008/615/JSK sõrmejälgede andmete osas, sest enne nimetatud sammude astumist ei peaks olema lubatud teha õiguskaitse eesmärgil võrdlust Eurodac-süsteemi andmetega.

ê 603/2013 põhjendatud 33 (43)Määratud asutused peaksid selliseks võrdlemiseks vajalike tingimuste täidetuse korral enne Eurodac-süsteemist otsimist kasutama ka viisainfosüsteemi vastavalt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusele 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud asutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärkidel). ê 603/2013 põhjendatud 34 (44)Isikuandmete tõhusaks võrdlemiseks ja vahetamiseks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ja kasutama kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, samuti juba kehtivaid isikuandmete vahetamist käsitlevaid liidu õigusakte, eelkõige otsust 2008/615/JSK. ê 603/2013 põhjendatud 35 Käesoleva määruse kohaldamisel peaks liikmesriikide esmane kohus olema kaitsta lapse parimad huve. Kui taotlev liikmesriik teeb kindlaks, et Eurodac-süsteemi andmed on seotud alaealisega, võib neid andmeid õiguskaitse eesmärgil kasutada ainult taotlev liikmesriik kooskõlas selles riigis kehtiva alaealistele kohalduva õigusega ja kohustusega pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve. ê 603/2013 põhjendatud 36 (45)Kuigi liidu lepinguvälist vastutust seoses Eurodac-süsteemi toimimisega reguleeritakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega. ê 603/2013 põhjendatud 37 (kohandatud) ð uus (46)Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete võrdlemise süsteemi loomine, mis toetab liidu varjupaigapoliitika  varjupaiga- ja rändepoliitika  rakendamist, ei suuda liikmesriigid selle olemuse tõttu piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. ê 603/2013 põhjendatud 38 (kohandatud) ð uus (47)Liikmesriikides käesoleva määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu [direktiivi [2016/.../...] ,] v.a juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud  pädevad  asutused või  pädevad  kontrolliasutused terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, ð uurimiseks, ï avastamiseks või uurimiseks ð nende kuritegude eest vastutusele võtmiseks, sealhulgas kaitseks avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja selliste ohtude ennetamiseks ï .

ê 603/2013 põhjendatud 39 (kohandatud) ð uus (48)Kui liikmesriikide  pädevad  ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse kohaselt terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks,  uurimiseks,  avastamiseks või ð nende eest vastutusele võtmiseks ï uurimiseks,  kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile [2016/…/EL] üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta  tuleks rakendada liikmesriikide õigusaktidega kehtestatud isikuandmete kaitse norme, mis on kooskõlas nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta . ê 603/2013 põhjendatud 40 (kohandatud) ð uus (49)Direktiivis 95/46/EÜ  Määruses  [2016/…/..] sätestatud ð õigusnorme ï põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse  isikuandmete  kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada ð andmete töötlemise eest vastutamise, andmesubjektide õiguste kaitse ja andmekaitse järelevalve osas ï . ê 603/2013 põhjendatud 41 ð uus (50)Käesoleva määruse kohaselt liikmesriigi või Europoli poolt kesksüsteemist saadud isikuandmete edastamine mis tahes kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või liidus või väljaspool asuvale eraõiguslikule üksusele peaks olema keelatud, et tagada varjupaigaõigus ja kaitsta rahvusvahelise kaitse taotlejaid nende andmete avalikustamise eest kolmandatele riikidele. See tähendab, et liikmesriigid ei tohiks edastada kesksüsteemist saadud andmeid, mis puudutavad ð nime(sid), sünniaega, kodakondsust, ï päritoluliikmesriiki või päritoluliikmesriike ð või jaotusmehhanismiga määratud liikmesriiki, isikut tõendava või reisidokumendi andmeid ï , rahvusvahelise kaitse taotlemise kohta ja kuupäeva, viitenumbrit, mida kasutab päritoluliikmesriik, sõrmejälgede võtmise kuupäeva ning kuupäeva, mil liikmesriik või liikmesriigid edastas(id) andmed Eurodac-süsteemi, operaatori kasutajatunnust ning igasugust teavet mis tahes määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamisalasse kuuluvate andmete edastamise kohta. Selleks et tagada liikmesriikidele võimalus teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd kolmandate riikidega, ei tohiks kõnealune keeld piirata liikmesriigi õigust edastada nimetatud andmeid kolmandatele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse [määrust (EL) nr 604/2013] ð kooskõlas määrusega (EL) nr [.../2016] või direktiivi [2016/.../EL] alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormidega ï ]. ò uus (51)Üksikjuhtudel võib kesksüsteemist saadud teavet jagada kolmanda riigiga, et aidata teha kindlaks kolmanda riigi kodaniku isik seoses tema tagasisaatmisega. Isikuandmete jagamise suhtes peavad kehtima ranged tingimused. Kui sellist teavet jagatakse, ei avaldata kolmandale riigile mingit teavet selle asjaolu kohta, et kolmanda riigi kodanik on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, juhul kui kolmas riik, kuhu isik tagasi võetakse, on selle isiku päritoluriik või muu kolmas riik, kuhu ta tagasi võetakse. Igasugune andmete edastamine kolmandale riigile kolmanda riigi kodaniku isiku kindlakstegemiseks peab olema vastavuses määruse (EL) nr [.../2016] V peatüki sätetega. ê 603/2013 põhjendatud 42 (52)Liikmesriigi järelevalveasutused peaksid jälgima, kas liikmesriik töötleb isikuandmeid õiguspäraselt, ning otsusega 2009/371/JSK loodud järelevalveasutus peaks jälgima, kas Europol töötleb isikuandmeid õiguspäraselt. ê 603/2013 põhjendatud 43 (53)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta), eriti selle artikleid 21 ja 22, mis käsitlevad töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid käesoleva määruse kohaldamisel. Siiski tuleks selgitada andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega seonduva vastutuse teatavaid aspekte, arvestades et andmekaitse on Eurodac-süsteemi eduka toimimise keskne tegur ning et andmete turvalisus, kõrge tehniline kvaliteet ja päringute seaduslikkus on otsustava tähtsusega Eurodac-süsteemi sujuva ja nõuetekohase toimimise tagamiseks ning [määruse (EL) nr 604/2013] kohaldamise hõlbustamiseks.

ê 603/2013 põhjendatud 44 (kohandatud) ð uus (54)Andmesubjekti tuleks teavitada ð eelkõige ï sellest, mis eesmärgil tema andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse, lisades määruse (EL) [.../...] nr 604/2013 eesmärkide kirjelduse, samuti tuleks talle teada anda, mil viisil õiguskaitseasutused võivad tema andmeid kasutada. ê 603/2013 põhjendatud 45 (55)On asjakohane, et riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 45/2001 osutatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite tegevust seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva määruse kohaldamisel. ò uus (56)Euroopa Andmekaitseinspektoriga on määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 kohaselt konsulteeritud; inspektor esitas oma arvamuse [...]. ê 603/2013 põhjendatud 46 (57)Liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et liikmesriikide ja Euroopa järelevalveasutused oleksid suutelised Eurodac-süsteemi andmete kasutamist ja kättesaadavust piisavalt kontrollima. ê 603/2013 põhjendatud 47 (kohandatud) (58)Eurodac-süsteemi toimimist on vaja korrapäraselt jälgida ja hinnata, jälgides sealhulgas, kas õiguskaitseasutuse juurdepääs andmetele on põhjustanud rahvusvahelise kaitse taotlejate kaudset diskrimineerimist, nagu hoiatatakse komisjoni hinnangus käesoleva määruse vastavuse kohta Euroopa Liidu põhiõiguste hartale (edaspidi „harta“). Amet  eu-LISA  peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande kesksüsteemi tegevuse kohta. ê 603/2013 põhjendatud 48 ð uus (59)Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste süsteemi juhuks, kui kesksüsteemi sisestatud andmete töötlemine ð on seadusevastane ja ï ei ole kooskõlas Eurodac-süsteemi eesmärgiga.

ê 603/2013 põhjendatud 49 (60)Selleks et hõlbustada määruse (EL) nr 604/2013 asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest. ê 603/2013 põhjendatud 50 (61)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida eelkõige tunnustatakse hartas. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega tagada isikuandmete täielik kaitse ja õigus taotleda rahvusvahelist kaitset ning edendada harta artiklite 8 ja 18 kohaldamist. Käesolevat määrust tuleks seetõttu vastavalt kohaldada. ê 603/2013 põhjendatud 51 (62)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. ê 603/2013 põhjendatud 52 (kohandatud) ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. ê 603/2013 põhjendatud 53 (kohandatud) ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. ò uus (63)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on nimetatud liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI (64)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale nimetatud liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.] VÕI (65)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(66)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa (... kirjaga) teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] VÕI (67)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik (... kirjaga) teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. (68)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] ê 603/2013 põhjendatud 54 (kohandatud) (69)Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on asjakohane piirata nii, et see ühtiks määruse (EL) nr [.../...] 604/2013 territoriaalse kohaldamisalaga, ê 603/2013 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eurodac-süsteemi eesmärk 1. Käesolevaga luuakse Eurodac-süsteem, mille eesmärk on aidata määrata, milline liikmesriik on määruse (EL) nr [.../...] 604/2013 kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse, ja hõlbustama muul viisil määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimustel. ò uus b)aidata ohjeldada ebaseaduslikku sisserännet liitu ja teisest rännet liidu piires ning aidata ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tuvastamisel, et määrata kindlaks asjakohased meetmed, mida liikmesriigid peavad võtma, sealhulgas loata liikmesriigis elavate isikute väljasaatmiseks ja repatrieerimiseks. ê 603/2013 (kohandatud)

ð uus 2. Käesolevas määruses sätestatakse ka  sätestada  tingimused, mille alusel liikmesriikide määratud asutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) võivad taotleda sõrmejälgede ð ja näokujutiste ï andmete võrdlemist kesksüsteemi andmetega õiguskaitse eesmärkidel ð terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks ï . 3. Sõrmejälgede andmeid ja muid isikuandmeid võib Eurodac-süsteemis töödelda üksnes käesolevas määruses ja [määruse (EL) nr 604/2013 artikli 34 lõikes 1] sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks päritoluliikmesriigi õigust töödelda Eurodac-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides. ò uus Artikkel 2 Sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise kohustus 1. Liikmesriigid on kohustatud võtma käesoleva määruse artikli 10 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1 ja artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutelt artikli 1 lõike 1 punktide a ja b kohaldamiseks sõrmejäljed ja jäädvustama nende näokujutise; nad kehtestavad andmesubjektidele nõude anda oma sõrmejäljed ja lasta jäädvustada näokujutis ja teatavad neile sellest kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30. 2. Alaealistelt alates kuuendast eluaastast võetakse sõrmejäljed ja nende näokujutis jäädvustatakse lapsesõbralikult ja lapse vajadustega arvestavalt; seda teevad ametnikud, kes on välja õpetatud spetsiaalselt alaealiste sõrmejälgi võtma ja näokujutisi jäädvustama. Alaealisi teavitatakse eakohasel viisil, kasutades infolehti ja/või illustratiivseid pilte ja/või ettenäitamist, mis on mõeldud spetsiaalselt selgitama alaealistele sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise menetlust, ning alaealistega on nende sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise ajal kaasas vastutav täiskasvanu, eestkostja või esindaja. Igal ajal peavad liikmesriigid sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise käigus austama alaealise väärikust ja füüsilist puutumatust. 3. Liikmesriigid võivad oma siseriikliku õiguse kohaselt kehtestada haldussanktsioonid käesoleva artikli lõike 1 kohase sõrmejälgede võtmise ja näokujutise jäädvustamise menetluse rikkumise eest Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Selles kontekstis tuleks kinnipidamist kasutada üksnes viimase võimalusena, et teha kindlaks kolmanda riigi kodaniku isik või seda kontrollida. 4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, ei või kõnealuse liikmesriigi ametiasutused kasutada sanktsioone, et sunniviisiliselt võtta sõrmejälgi või jäädvustada näokujutist, kui kolmanda riigi kodanikult, kes loetakse haavatavaks isikuks, või alaealiselt ei ole sõrmeotste või näo seisundi tõttu võimalik sõrmejälgi võtta või tema näokujutist jäädvustada. Liikmesriik võib teha korduskatse võtta sõrmejäljed või näokujutis alaealiselt või haavatavalt isikult, kes keeldub nende võtmisest, juhul kui selle keeldumise põhjus ei ole seotud sõrmeotste või näo seisundiga või isiku tervisega ning kui selline toimimisviis on nõuetekohaselt põhjendatud. Kui alaealine, eelkõige saatjata või perekonnast lahku sattunud alaealine keeldub andmast oma sõrmejälgi või laskmast jäädvustada näokujutist ja on põhjendatult alust kahtlustada, et esineb lastekaitse või lapse turvalisusega seotud riske, suunatakse alaealine riiklikku lastekaitseametisse ja/või riiklikku suunamismehhanismi.  603/2013 ð uus 5. Sõrmejälgede võtmise ð ja näokujutise jäädvustamise ï menetlus määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „rahvusvahelise kaitse taotleja“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud vastavalt direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis h sätestatule rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud; b) „päritoluliikmesriik“ –

i) artikli 9 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused; ii) artikli 14 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ð ja võtab vastu võrdlustulemused ï ; iii) artikli 17 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused; ò uus c)„kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole liidu kodanik aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses ega sellise riigi kodanik, kes osaleb käesolevas määruses Euroopa Liiduga sõlmitud lepingu alusel; ò uus d)„ebaseaduslik riigis viibimine“ – kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil, kui see kolmanda riigi kodanik ei täida või enam ei täida Schengeni piirieeskirjade artiklis 5 sätestatud sisenemistingimusi või muid asjaomasesse liikmesriiki sisenemise või seal viibimise või elamise tingimusi; ê 603/2013 (kohandatud) ð uus c) „rahvusvahelise kaitse alla võetud isik“ – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on võetud direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelise kaitse alla; d) „kokkulangevus“ – kesksüsteemis võrdlemisel kindlaks tehtud vastavus või vastavused infotehnoloogilises kesksüsteemis salvestatud sõrmejälgede andmete ja liikmesriigi edastatud teatava isiku sõrmejälgede andmete vahel, ilma et see piiraks liikmesriigi kohustust kohe kontrollida võrdlustulemusi vastavalt artikli 25 lõikele 4; e) „riiklik juurdepääsupunkt“ – määratud riiklik süsteem, mis peab sidet kesksüsteemiga; f) „amet“  „eu-LISA“  – määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud  Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa  amet; g) „Europol“ – otsusega 2009/371/JSK asutatud Euroopa Politseiamet; h) „Eurodac-süsteemi andmed“ – kõik artikli 11 ja artikli 14 lõike 2 ð ja artikli 14 lõike 2 ï kohaselt kesksüsteemis salvestatud andmed; i) „õiguskaitse“ – terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine; j) „terroriakt“ – siseriikliku õiguse rikkumine, mis vastab nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1–4 osutatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne;

k) „rasked kuriteod“ – kuriteo liigid, mis vastavad raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegudele või on nendega samaväärsed ning on siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat; l) „sõrmejälgede andmed“ – andmed kõikide sõrmede või vähemalt nimetissõrmede ð kõigi kümne sõrme (kui need on olemas) vajutamise ja pööramise teel saadud ï sõrmejälgede kohta, või kui need puuduvad, siis isiku kõikide teiste sõrmede sõrmejäljed, või latentsed sõrmejäljed. ò uus o) „näokujutis“ – digitaalne kujutis näost piisava lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saab kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks. ê 603/2013 (kohandatud) ð uus 2. Direktiivi [2016/.../EL] 95/46/EÜ artiklis 2 [...] määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, niivõrd kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil. 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, on määruse (EL) nr [.../...] 604/2013 artiklis [..] 2 määratletud mõistetel käesolevas määruses sama tähendus. 4. Direktiivi [2016/.../EL] Raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 2 [...] määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, niivõrd kui liikmesriikide  pädevad  ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil. Artikkel 3 Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted 1. Eurodac-süsteem koosneb: a) sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (edaspidi „kesksüsteem“), mis jaguneb järgmiselt: i) kesküksus; ii) talitluspidevuse kava ja vastav süsteem; b) kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on Eurodac-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk ð turvaline ja krüpteeritud sidekanal ï (edaspidi „sideinfrastruktuur“). ò uus

2. Eurodac-süsteemi sideinfrastruktuur kasutab olemasolevat turvalist üleeuroopalist valitsusasutuste telemaatiliste teenuste võrku (TESTA). Olemasolevasse TESTA virtuaalsesse privaatvõrku luuakse Eurodac-süsteemi jaoks eraldi virtuaalne privaatvõrk, et tagada Eurodac-süsteemi andmete loogiline eraldatus muudest andmetest.  603/2013 2. Igal liikmesriigil on üks riiklik juurdepääsupunkt. 3. Artikli 9 lõikega 1, artikli 14 lõikega 1 ja artikli 17 lõikega 1 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesksüsteemis, töödeldakse päritoluliikmesriigi nimel vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult. 4. Eurodac-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesksüsteemi kuni võrdlustulemuste kasutamiseni. ê 603/2013 (kohandatud) Artikkel 4 Operatiivjuhtimine 1. Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutab amet  eu-LISA  . Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud Eurodac-süsteemi ööpäevaringseks toimimiseks kõigil nädalapäevadel kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige hooldust ja tehnilist arendustööd, mis tagab, et süsteem toimib operatiivse kvaliteedi seisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses kesksüsteemist otsingu tegemiseks kuluva ajaga. Koostatakse talitluspidevuse kava ja vastav süsteem, milles võetakse arvesse hooldusvajadusi ja süsteemi ettenägematuid seisakuid, sealhulgas talitluspidevuse meetmete mõju andmekaitsele ja turvalisusele. Amet  2. eu-LISA  tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat ja kõige turvalisemat tehnoloogiat ja tehnikaid/meetodeid, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. ò uus 2. eu-LISA-l on lubatud kasutada Eurodac-süsteemi kasutuskeskkonnas olevaid reaalseid isikuandmeid testimiseks järgmistel asjaoludel: a) diagnostikaks ja parandusteks, juhul kui kesksüsteemis avastatakse vigu, ning b) selleks et testida uusi tehnoloogiaid ja võtteid, mis on olulised kesküsteemi toimivuse või sellesse andmete edastamise parandamiseks. Sellistel juhtudel peavad turvameetmed, juurdepääsukontroll ja logimistoimingud olema testikeskkonnas samaväärsed Eurodac-süsteemi kasutuskeskkonnaga. Testidel kasutatud reaalsed isikuandmed muudetakse anonüümseks sellisel viisil, et andmesubjekt ei ole enam tuvastatav.

ê 603/2013 (kohandatud) 2. Amet  eu-LISA  vastutab järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest: a) järelevalve; b) turvalisus; c) liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine. 3. Komisjon vastutab sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste, lõikes 2 nimetamata ülesannete täitmise eest: a) eelarve täitmine; b) soetamine ja uuendamine; c) le