Euroopa Parlamendi resolutsioon,

5. mai 2010,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa ühenduste 2008. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide (C7-0175/2009) [2];

võttes arvesse Euroopa Kohtu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2008. aastal läbi viidud siseauditite kohta;

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [3];

võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [4];

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artikleid 274, 275 ja 276 ning ELi toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [5] ("finantsmäärus"), eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0079/2010),

1. märgib, et 2008. aastal oli Euroopa Kohtul kulukohustuste assigneeringuid kokku 297 miljonit eurot (2007. aastal oli see summa 275 miljonit eurot) ning assigneeringute kasutusmäär 98,20 % oli kõrgem teiste institutsioonide keskmisest (95,67 %);

2. märgib, et kontrollikoda osutas oma aastaaruandes asjaolule, et ta leidis Euroopa Kohtu poolt (liikmesriigiga ühise hankemenetluse tulemusel) teenuste osutamiseks sõlmitud lepingu auditeerimisel puudusi asjaomase hankemenetluse läbiviimise sisekontrollisüsteemis; märgib, et kontrollikoda leidis, et nende puuduste tagajärjel oli pakkujatele antud liiga lühike tähtaeg hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse saamiseks (finantsmääruse artikli 98 rikkumine) ning hanketeates sisaldus, et pakkujatel on kohustus esitada pakkumused ainult ühes keeles (finantsmääruse rakenduseeskirjade [6] artikli 125c rikkumine) ja et pakkumuste avamine toimub kinnisel istungil (rakenduseeskirjade artikli 118 lõike 3 rikkumine);

3. võtab teadmiseks Euroopa Kohtu esitatud selgituse, eelkõige selle, et tähtajad (kuigi need olid lühikesed) vastasid finantsmääruses ametlikult ette nähtud tähtaegadele; märgib, et lühike tähtaeg tulenes vajadusest sõlmida hankeleping sellisel kuupäeval, mis võimaldaks pakkujal, kellega leping sõlmitakse, hakata tegutsema kohe asjassepuutuva hoonekompleksi üleandmisel; märgib samuti vajadust näha ette piisavalt pikk tähtaeg, et pakkujad saaksid oma pakkumuse ette valmistada;

4. võtab samuti teadmiseks Euroopa Kohtu selgituse, et koordineerimise puudumise tõttu nägi hanketeade ette, et pakkumused esitatakse ainult prantsuse keeles (tavakohane praktika asjaomases liikmesriigis), samas kui tehnilises kirjelduses oli ette nähtud, et pakkumused võidakse esitada ükskõik millises Euroopa Liidu ametlikus keeles, samuti selgituse, et kui mõni pakkuja oleks avaldanud soovi avamiskomisjoni koosolekul osalemiseks, oleks talle selleks luba antud;

5. toetab kontrollikoja ettepanekut, et Euroopa Kohus peaks täiustama oma hankemenetlusi, et aidata eelarvevahendeid käsutavaid talitusi hankemenetluste korraldamisel ja õigusaktidest tulenevatest kohustustest kinnipidamise kontrollimisel;

6. märgib, et lisaks eespool nimetatud hankemenetlusega seotud märkustele ei esitanud kontrollikoda oma aastaaruandes ühtegi muud tähelepanekut Euroopa Kohtu kohta;

7. võtab rahuloluga teadmiseks Euroopa Kohtu hiljuti loodud siseauditi üksuse tõhusa toimimise ja tervitab asjaomase üksuse tehtud soovitusi kulude tõendamise, kinnitamise ja maksmise kohta, samuti asjaolu, et soovitused viidi ellu, eelkõige volitamissüsteemi ja edasivolitamise tingimuste läbivaatamise, sisekontrollisüsteemide enesehindamise, järelkontrollide arvu kasvu ja dokumenteerimise korra parandamise osas; võtab samuti teadmiseks eelarve- ja finantsteavet käsitlevate andmete aruandluse ja avaldamisega seotud juriidiliste kohustuste täitmise auditi tulemused, mille põhjal võeti meetmeid hankelepingute haldamise ja sisekontrolli parandamiseks, samuti raamatukoguga seotud hankemenetluste ja hüvitiste auditid;

8. väljendab heameelt Euroopa Kohtu menetlusaegade pideva lühenemise üle, eelkõige eelotsusemenetluste kestvuse märkimisväärse lühenemise üle; on seisukohal, et eelotsusemenetluste kestvuse märkimisväärne lühenemine ei ole siiski veel piisav; märgib lõpetatud kohtuasjade arvu vähenemist (333 otsust ja 161 määrust, kui 2007. aastal olid vastavad arvud 379 ja 172), kuid märgib siiski, et eelotsuste kohtuasjade arv oli oluliselt suurem; märgib samuti, et 2008. aastal oli uute kohtuasjade arv (592) suurim pärast 1979. aastat, mis tõstis veidi 2008. aasta lõpu seisuga menetlusesolevate kohtuasjade arvu (767 kohtuasja; 741 kohtuasja 2007. aasta lõpu seisuga);

9. väljendab heameelt asjaolu üle, et 2008. aastal kasvas Esimese Astme Kohtu lõpetatud kohtuasjade arv 52 %, samuti lühenesid teataval määral menetlusajad, mis ei ole siiski veel piisavalt lühikesed; märgib siiski, et uute kohtuasjade arv oli 2008. aastal erakordselt suur (629 uut kohtuasja võrreldes 522ga 2007. aastal), seetõttu mahajäämus pooleliolevate kohtuasjade osas üha suurenes ka Esimese Astme Kohtu puhul (1154 kohtuasjalt 2007. aastal 1178 kohtuasjani 2008. aastal);

10. märgib, et samal ajal kui Avaliku Teenistuse Kohus, mille kohtunikest osa vahetus 2008. aastal esimest korda pärast kolmeaastast ametiaega, lõpetas vähem kohtuasju kui 2007. aastal, vähenes siiski pooleliolevate kohtuasjade arv vähesel määral (235 kohtuasjalt 2007. aastal 217 kohtuasjani 2008. aastal) uute taotluste märkimisväärselt väiksema arvu tõttu (111 võrreldes 157ga 2007. aastal);

11. tunneb heameelt uue integreeritud haldus- ja finantskontrolli süsteemi (SAP-süsteem) üle, mis on olnud kasutusel 1. jaanuarist 2008 ja mille abil on olnud võimalik kulusid kokku hoida ning suurendada kolme asjaomase institutsiooni (nõukogu, Euroopa Kohus ja kontrollikoda) tegevuse tõhusust;

12. väljendab heameelt praeguse viljaka institutsioonidevahelise koostöö üle kontrollikojaga koolituse valdkonnas;

13. võtab teadmiseks Euroopa Kohtu järelmeetmed Euroopa Parlamendi ja kontrollikoja tehtud tähelepanekutele varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustes ja aruannetes; väljendab eelkõige heameelt meetmete üle, mis käsitlevad abiülesandeid täitvate lepinguliste töötajate värbamisega seotud valikukorra kehtestamist; väljendab siiski kahetsust Euroopa Kohtu soovimatuse pärast avaldada oma liikmete majanduslike huvide deklaratsioone ja kordab oma ettepanekut kõnealune kord läbi vaadata;

14. tunnustab Euroopa Kohust juurdunud tava eest lisada oma tegevusaruandesse peatükk, milles on üldjoontes välja toodud järelmeetmed seoses Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise varasemate otsuste ja kontrollikoja aruannetega.

[1] ELT L 71, 14.3.2008.

[2] ELT C 273, 13.11.2009, lk 1.

[3] ELT C 269, 10.11.2009, lk 1.

[4] ELT C 273, 13.11.2009, lk 122.

[5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[6] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

--------------------------------------------------