ET Euroopa Liidu Teataja C 306/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 306/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„VADEHAVSLAM”

EÜ nr: DK-PGI-0005-0771-25.03.2009

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Vadehavslam”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Taani

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha ja rups

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Vadehavslam” (Wattenmeeri lambatall) tähistatakse määratletud geograafilises piirkonnas sündinud ja kasvanud lambatallede rümpasid ja jaotustükke.

Lambad on Tekseli tõugu või Tekseli ja muude sooldunud niitudel traditsionaalselt kasvatatud tõugude ristandid (mõnikord, kui utel sünnib esimene tall, paaritatakse Tekseli tõugu loom Suffolki või Gotlandi tõugu jääraga).

Tõuaretuse eesmärk on olnud aretada välja lammas, kes sobib oma kasvukeskkonda ning toob suuri, lihakaid järglasi. Koos rohuga, mida lambad sooldunud niitudel söövad, eristab see neid lambaid Taani muudes piirkondades kasvatatavatest lammastest.

Lambatalle suhtes kehtivad kvaliteedinõuded:

tapakaal : 19–25 kg, kuju : vähemalt 6, värvus : 3–4, rasvasus : 1–2–3.

Tapaaeg (lamba vanus tapmise ajal) sõltub kaalust, mis peab olema 19–25 kg. Lisaks tuleb tapamajas visuaalselt määrata rasvasisaldus. (Varem kasutati lammaste puhul samasugust klassifitseerimissüsteemi, nagu toiduettevõte Danish Crown kasutab veiste puhul. Lammaste puhul seda klassifitseerimissüsteemi enam ei kasutata, mistõttu tuleb rasvasisaldus tapamajas visuaalselt määrata.)

3.3. Tooraine:

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Vähemalt 50 % talvisest söödast peab olema toodetud määratletud piirkonnas. Talvekuudel söövad lambad rohtu, maisi, silo ja söödaperioodi lõpupoole heina, millele on lisatud otra.

Loomi tuleb karjatada määratletud geograafilise piirkonna sooldunud niitudel ja rannikualadel vähemalt 4 ja pool kuud aastas.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

— Lambad peavad olema sündinud ja kasvanud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõigile rümpadele vajutatakse logo „Vadehav, Marsk og Mad”.

Logo peab olema lõpptoote pakendil ja rümbal, et oleks võimalik kindlaks teha selle päritolu.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kõnealune geograafiline piirkond on Wattenmeeri piirkond Edela-Taanis. Piirkond hõlmab kolme saart: Romø, Mandø ja Fanø. Taani Wattenmeeri piirkonna maismaaosa lõunapiiriks on Saksamaa piir. Põhjapiir kulgeb mööda Wattenmeeri rahvuspargi piiri. Idapiiriks on A11 kiirtee.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Ribe linn asutati 710. aasta paiku kauplemiskohana ja arheoloogilised väljakaevamised on aidanud välja selgitada, milliseid kaupu seal müüdi. Juba varasest ajast pakuti turul müügiks lamba- ja talleliha. Loomad olid kasvatatud Wattenmeeri äärsetel sooldunud niitudel asuvates külades, mis tähendab, et kohalikud põllumehed kasvatasid lambaid juba rauaajal.

Liha „Vadehavslam” tootmise aluseks on see pikk lammaste sooldunud niitudel kasvatamise traditsioon. Igal aastal tabasid piirkonda äkktulvad, mis ujutasid karjamaa üle. Vee kahanedes jäi üleujutatud aladele maha viljakas muda, mis soodustas lopsakate niitude tekkimist, kus karjatati suvel loomi ja varuti talvesööta.

Taimekasvatusajakirjas „Tidsskrift for planteavl” 1968. aastal ilmunud artiklis „Jordbundsundersøgelser i marsken” (sooldunud niitude põllumajandusuuringud) uuris Lorens Hansen üksnes sooldunud niitudelt võetud mullaproove. Ta jõudis järeldusele, et sooldunud niitude muld on tänu suurele savisisaldusele ja oma tekkeloole looduslikult väga kaaliumirikas. Tavalisel põllumaal määratakse naatriumi sisaldust harva, sest see on väga madal ega mõjuta mullastruktuuri. Seevastu sooldunud niitude puhul on naatriumisisaldus sageli väga kõrge tänu meresoolale, mis on niidu tekkimisel ladestunud.

Sooldunud niitudel kasvavad tugevad toitainerikkad heintaimed ei ole väga sobilikud tavapärase põllumajanduse jaoks, kuid sobivad pea ideaalselt loomasöödaks. Lisaks toitainerikkusele on need heintaimed vastupidavad igasugustele ilmastikutingimustele. Just Wattenmeeri karm kliima ja soolasus teevad karjatamise selles piirkonnas ainulaadseks. Eeskätt rannikualal kasvavad järgmised rohu- ja heintaimed:

— kallaste lähedal peenike rohi, isekülvanud väike valge ristik, harilik nõiahammas, robirohi, tulikalised ja merikannid;

— madalamatel aladel laialehine parkjuur, rand-õisluht ja jämedam rohi;

— kaugemal/madalamal rannikualal meri-nadahein ja soolarohi.

5.2. Toote eripära:

Lambaid aretatakse nii, et nad peaksid vastu sooldunud niitude ja rannikualade karmides tingimustes. Aretamise tulemusel saadud loomad on suuremad, lihakamad ja nende liha on taine. Lihal „Vadehavslam” on iseloomulik soolane maitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Karmid loodusolud ja erilised karjakasvatustingimused nõuavad Wattenmeeri piirkonna lambakasvatajatelt suurt vastupidavust. Kohalikud loomakasvatajad kasvatavad sealse piirkonna loodusoludes oma teadmistele ja kogemustele tuginedes tugevaid ja vastupidavaid lambaid.

Lambad on suured ja lihakad ning nende lihal on tänu piirkonnale omastele kasvutingimustele iseloomulik soolane maitse. Kui merevesi ujutab maa üle, ladestuvad sool ja mineraalid maapinda. Loomi karjatatakse sooldunud niitudel, kus kõrge kaaliumi- ja naatriumisisaldusega rohi mõjutab liha maitset ja annab lihale „Vadehavslam” erilise kvaliteedi ja iseloomuliku soolase maitse.

„Vadehavslam” on juba palju aastaid olnud kogu Taanis tuntud toode.

Selle tootmine on esitatud Wattenmeeri piirkonna ja Wattenmeeri rahvuspargi turismibrošüürides olulise piirkonda iseloomustava tunnusena.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Maerkning/Oprindelsesmaerkning_af_foedevarer/Varespecifikation%20for%20Vadehavslam.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.