Brüssel 05.04.2005

KOM(2005)59 lõplik/2

CORRIGENDUM

Annule et remplace la version ET du

COM(2005)59 final du 25.02.2005

(traduction révisée)

Eelnõu

INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE

Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta

( esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

1. KONTEKST JA EESMÄRGID

Euroopa Liidu ametid on loodud järjestikuste lainetena, et tulla vastu konkreetsetele vajadustele üksikjuhtumite kaupa. Neid iseloomustab mitmekesisus. Kui puudub ühise raamistiku definitsioon, ähvardab nende ametite loomise juhuslikkus tekitada olukorra, mis on kodanikule läbipaistmatu ja vähe mõistetav ning igal juhul kahjustab õiguskindlust.

Oma valges raamatus Euroopa valitsemise kohta[1] tegi komisjon ettepaneku, et ametite jaoks, mida nimetatakse reguleerivateks ametiteks ja mis aitavad kaasa ühenduse õiguse ülevõtmise ja rakendamise parandamisele, kehtestataks ühtne loomis-, töötamis- ja kontrollitingimuste raamistik, nagu näevad ette hea valitsemise tavad.[2]

Ühtsus: horisontaalse lähenemise eesmärgiks on tagada minimaalse hulga ühiste põhimõtete ja reeglite järgimine nende ametite loomisel, töö korraldamisel ja kontrollimisel. Nende osalemine täitevfunktsioonis peab olema korraldatud ühetaoliselt ja tasakaalustatult ning vastavalt selle funktsiooni ühtsuse ja terviklikkuse nõuetele ühenduse tasandil.

Tõhusus: kõnealuste ametite usaldusväärsus põhineb suures osas nende tõhususel. Ametite töökorraldus peab võimaldama neil tõhusalt täita neile antud ülesandeid. Tõhususe põhimõte nõuab eelkõige seda, et lihtsustataks otsuste tegemise protsessi, vähendataks kulusid ning nendele ametitele antaks teatud organisatsiooniline, õiguslik ja rahanduslik sõltumatus.

Vastutus: nimetatud ametite sõltumatusega kaasneb iga ameti vastutus oma ülesannete täitmise eest. Et tugevdada ühenduse meetmete õiguspärasust, on tarvis kehtestada ja selgelt piiritleda institutsioonide ja kõnealuste ametite vastutusalad. Ühelt poolt tuleb neid ameteid luua kaalutletult, komisjoni poolt läbi viidud võimalikult täieliku ja hoolika mõjuanalüüsi alusel. Teisalt nõuab vastutuspõhimõte, et kehtestataks selge kontrollisüsteem.

Osalemine ja avatus: kõnealuste ametite sisemine korraldus peab ühtlasi tagama huvitatud isikute osalemise ja läbipaistvuse kõrge taseme. Ametite loomist käsitlevate aktidega tuleb ette näha, et nende puhul kehtivad nagu institutsioonide puhulgi head haldustavad.

2. KONSULTEERIMINE TEISTE INSTITUTSIOONIDE JA HUVITATUD ISIKUTEGA

Detsembris 2002 võttis komisjon vastu teatise, milles pannakse nimetatud põhimõtete alusel paika teetähised Euroopa Liidu reguleerivate ametite tulevase raamistiku jaoks.[3] Parlament[4] ja nõukogu[5] võtsid selle heakskiiduga vastu. Konsulteeriti ka olemasolevate ametite direktoritega.

3. VAHENDI VALIK: INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE

Komisjon teeb institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepaneku, et kõik kolm institutsiooni määratleksid kõigepealt põhitingimused, mida tuleb järgida, võttes tulevikus vastu õigusakte oma sektori ametite loomise kohta. Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib institutsioonidevahelisel kokkuleppel olla siduvaid õiguslikke tagajärgi siis, kui selle sisus väljendatakse kõigi kolme institutsiooni soovi, et see oleks nende suhtes siduv.[6] Selle vahendi valik ei välista, et hiljem töötatakse kõnealuse raamistiku täiendamiseks välja üksikasjalikumaid eeskirju.

4. KOHALDAMISALA

Et olemasolevate ametite ülesanded ja neile omane ülesehitus on mitmekesised, tegi komisjon oma teatises ettepaneku luua kõigepealt raamistik neile tulevastele Euroopa Liidu reguleerivatele ametitele, mis kuuluvad EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse. Tulevaste ja erinevate olemasolevate ametite üheaegne ühisesse raamistikku surumine tundub algusest peale raske, isegi võimatu. See võib lükata vastuvõtmisprotsessi oluliselt edasi ja kahjustada õiguskindlust, eriti hiljuti loodud ametite puhul. Samadel põhjustel ei kohaldata kokkulepet algusest peale ametite suhtes, mis luuakse väljaspool EÜ asutamislepingu kohaldamisala.

Nõukogu ja parlament toetasid seda lähenemist, mis teeb ametite vahel vahet nende asutamisaja järgi. Parlament meenutas lisaks, et arutleda tuleks ka olemasolevate ja Euroopa Liidu ametite ning nende muutmise ettepanekute üle.

Institutsioonidevaheline kokkulepe näeb järelikult ka ette, et hiljem arutavad institutsioonid, mil viisil võiks selle kohaldamisala laiendada olemasolevatele Euroopa Liidu reguleerivatele ametitele ja võimaluse korral ka teistele ametitele. Vahepeal ei ole välistatud, et iga sellise ameti põhiõigusakti võimalikul läbivaatusel juhindutakse mõnedest kõnealuse raamistiku põhimõtetest, eeskirjadest ja menetlustest või isegi võetakse need üle.

5. ÕIGUSLIK ALUS

Võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Liidu reguleeriv amet on ühenduse poliitika elluviimise vahend, peab selle põhiõigusakt rajanema EÜ asutamislepingu sättel, mis moodustab selle poliitika spetsiifilise õigusliku aluse. Seda lähenemisviisi järgiti viimaste loodud ametite puhul.

Kokkuleppega nähakse aga samuti ette, et erandkorras võidakse toetuda EÜ asutamislepingu artiklile 308.

6. AMETITE ASUKOHT

Nõukogu meenutas oma järeldustes tava, mille kohaselt peavad kõik liikmesriigid jõudma riigipeade või valitsusjuhtide tasemel kokkuleppele, ning nõustus, et asukoht tuleb kindlaks määrata esimesel võimalusel.

Siiani nimelt otsustasid peaaegu kõigi ametite asukoha üle riigipead või valitsusjuhid Euroopa Ülemkogul, käsitledes neid küsimusi mitmekaupa, kümneaastaste ajavahemike järel. Need läbirääkimised, kus arutati korraga mitme ameti asukohta, lükkasid tunduvalt edasi mõne ameti tegelikku loomist, nii et need asutati ajutiselt, määramata ajaks Brüsselis. See tava on tekitanud teatavaid halduslikke ja materiaalseid raskusi algusetapis: töötajate leidmise probleem, lisakulutused ja praktilised raskused geograafilisel üleviimisel, raske ligipääsetavus jne.

Lisaks arvab komisjon nagu parlamentki, et asukoha kindlaksmääramine on põhiõigusakti koostisosa ja peaks niisiis olema selles ära toodud.

Võtmata liikmesriikidelt õigust teha otsus ameti asukoha küsimuses kõige kõrgemal poliitilisel tasemel, teeb komisjon seega ettepaneku, et niisugune otsus tehtaks õigel ajal, viimaks selle sisse põhiõigusakti. Kui see nii ei ole, teeb komisjon ettepaneku, et kõnealune otsus tehtaks hiljemalt kuue kuu jooksul.

7. MÕISTED JA ÜLESANDED

Reguleerivate ametite mõiste määratlemisel tuleb arvesse võtta mitmeid asjaolusid.

7.1. Reguleerimise mõiste

Reguleerimist tuleb eristada reglementeerimisest ehk üldise kohaldamisalaga siduvate õigusnormide vastuvõtmisest. Nimelt ei toimu reguleerimine alati reglementeerivat laadi normatiivaktide vastuvõtmise teel. Selleks võidakse kasutada ka teisi, pigem suunavaid vahendeid, näiteks kaasreguleerimist, isereguleerimist, soovitusi, teaduslikku autoriteeti, võrkude loomist ja ühtlustatud heade tavade kohaldamist, eeskirjade kohaldamise ja rakendamise hindamist jne. Sellest järeldub, et Euroopa Liidu reguleerivatel ametitel ei ole tingimata pädevust kehtestada siduvaid õigusnorme.

7.2. Ametitele antud ülesanded

Eespool määratletud reguleerimise mõiste kohaselt võib kõnealustel ametitel olla üks või mitu järgmist ülesannet:

a) teha üksikotsuseid, millel on siduvaid õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele;

b) abistada otseselt komisjoni ja vajaduse korral liikmesriike ühenduse huvides ning tehniliste ja teaduslike arvamuste ja/või inspektsiooniaruannete vormis;

c) luua võrke ja korraldada koostööd pädevate siseriiklike ametiasutuste vahel ühenduse huvides, et koguda, vahetada ja võrrelda teavet ning häid tavasid.

Iga Euroopa Liidu reguleeriva ameti ülesandeks on lisaks koguda, analüüsida ja edastada objektiivset, usaldusväärset ja kergesti kättesaadavat teavet, mis on seotud tema tegevussektoriga.

7.3. Täitevülesanded

Täites neid ülesandeid, osalevad kõnealused ametid aktiivselt täitevfunktsioonis ühenduse tasandil.

Ametitel, mis võtavad vastu üksikotsuseid, on õigusnormide täideviimise volitused. Need volitused on siiski piiratud: ametitel on õigus kohaldada teiseste õigusaktide eeskirju üksikjuhtudel, vastavalt institutsioonilisele süsteemile ja Euroopa Kohtu praktikale.[7]

Teised ametitele antud ülesanded peavad võimaldama neil abistada komisjoni vajaliku kogemuse ja asjatundlikkusega, et komisjon saaks täielikult täita oma kohustusi ühenduse täitevvõimuna.

7.4. Struktuuriline sõltumatus

Euroopa Liidu reguleeriva ameti sõltumatus on tema pikaajalise tõhususe ja usaldusväärsuse põhiline tagatis. See peab võimaldama ametil arvestada kõikide oma ümbruse andmetega, vabastades ennast nii palju kui võimalik välismõjudest. Eelkõige tehniliste ja teaduslike hinnangute pärast, mida amet peab andma, on tarvis, et ta oleks olulisel määral sõltumatu mitte ainult ELi institutsioonidest, vaid ka ettevõtjatest endist.

7.5. Kokkuvõte

Euroopa Liidu reguleerivat ametit võib niisiis määratleda kui sõltumatut juriidilist isikut, mille on loonud seadusandja, et see osaleks mingi sektori reguleerimises Euroopa Liidu tasandil ja ühenduse poliitika elluviimises. Neid ülesandeid täites aitab ta parandada eeskirjade rakendamist ja kohaldamist kogu ELis. Ta osaleb seega aktiivselt täitevfunktsioonis ühenduse tasandil.

8. SÕLTUMATUS JA KONTROLL

Institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted põhinevad sõltumatuse tagamist ja kontrolli käsitlevate nõuete hoolikal tasakaalustatusel.

8.1. Sõltumatus

See vajalik sõltumatus (vt 7.4) esineb mitmes vormis: juriidilise isiku staatus, eelarveline sõltumatus ja haldusnõukogu kollegiaalsus ja volitused, direktori, teaduskomiteede ja apellatsioonikodade liikmete sõltumatus jne.

8.2. Hindamine ja kontroll

Ametite sõltumatus on seotud neile antud ülesannete täitmise kohustusega. Need ametid, mis täidavad mingit iseseisvat ülesannet täitevvaldkonnas, peavad niisiis aru andma otse institutsioonidele, liikmesriikidele ja kodanikele. Ka ei nõua vastutuspõhimõte mitte ainult nende ametite eel- ja järelhindamist, vaid ka selgeid kontrollimehhanisme.

Hindamised

Mis puudutab ametite loomist, siis komisjon peab põhjendama iga ettepanekut täpse mõjuanalüüsi alusel. Sealjuures tuleb arutada kõiki võimalikke alternatiive: kavandatava tegevuse läbiviimine komisjoni poolt, mõne olemasoleva ameti ülesannete laiendamine, mõne ameti või täitevasutuse loomine ja/või üksiktööde allhange.

Kui amet on loodud, hindavad ta ise ja komisjon korrapäraselt tema tegevust ja tööd. Selle alusel võib komisjon teha ettepaneku põhiõigusakt vajaduse korral uuesti läbi vaadata või vajaduse korral kehtetuks tunnistada.

Kontroll

Eelarvekontroll, siseaudit, kontrollikoja iga-aastased aruanded, ühenduse eelarve täitmise aruande kinnitamine ja Euroopa Pettusevastase Ameti läbiviidud uurimised võimaldavad veenduda eelkõige selles, kas amet kasutas talle eraldatud vahendeid õigesti.

Halduskontroll annab teatud menetluslikud tagatised selleks, et võetaks arvesse huvitatud isikute huve ja oleks tagatud tulemuse kvaliteet.

Poliitilist kontrolli teostavad nii seadusandlik võim kui ka komisjon.

Kohtulikku kontrolli teostab Euroopa Kohus (pärast seda, kui võimalikud riigisisesed õiguskaitsevahendid on ammendatud – vt 9.4).

9. ÜLESEHITUS

Ametite ülesehitus peab neil võimaldama mitte ainult täita tõhusalt neile antud ülesandeid, vaid ka jälgida, et säiliks tasakaal sõltumatuse ja kontrolli vahel.

9.1. Haldusnõukogu

Haldusnõukogu täidab kavandamis- ja järelevalveorgani tavapäraseid ülesandeid.

Teatise alusel parlamendi ja nõukoguga algatatud arutelud lõppesid tõdemusega, et haldusnõukogu koosseisu kohta ei saa olla ühtset valemit. Tuleb siiski tingimata järgida häid haldustavasid:

1) vastutuse ja ühtsuse põhimõtted nõuavad, et haldusnõukogu koosseis varieeruks sõltuvalt sellest, missugune on volituste jaotumine ühenduse tasandi ja riigisisese täidesaatva tasandi vahel;

2) tõhususe põhimõte ja kulude vähendamise põhimõte nõuavad väikeste kuludega töötavat haldusnõukogu;

3) osalemise ja avatuse põhimõtted nõuavad kõigi huvitatud poolte kaasamist.

Täitevvõimude pariteet

Ameti osalemine täitevfunktsioonis ühenduse tasandil nõuab, et ühenduse täitevvõimu kaks haru oleksid haldusnõukogus võrdselt esindatud. Selle võrdse esindatuse eesmärgiks on õiglane tasakaal ühenduse eesmärkide saavutamise ja liikmesriikide huvide arvestamise vahel.

Liikmesriikide esindatus

Ametile antud ülesanded ei eelda põhimõtteliselt kõikide liikmesriikide esindatust haldusnõukogus. See võib siiski olla põhjendatud, kui amet aitab ühenduse huvides ka liikmesriikidel oma täitevülesandeid täita. Amet võimaldab nõnda liikmesriikidel täita ühenduse õigusest tulenevaid kohustusi, nagu näeb ette EÜ asutamislepingu artikkel 10.

Sel juhul nimetab nõukogu ühe esindaja igast liikmesriigist. Igal esindajal on üks hääl. Et säilitada täitevvõimude pariteet haldusnõukogus, lepivad institutsioonid kokku, et nii nõukogu kui komisjoni nimetatud liikmetele on tagatud võrdne häälte koguarv.

Parlament

Vastupidiselt ei ole ette nähtud, et haldusnõukogus osaleksid parlamendi nimetatud liikmed, sest see seaks ohtu parlamendi võime teostada objektiivset väliskontrolli, eelkõige eelarve täitmise aruande kinnitajana.

Huvitatud isikute osalemine

Et tagada läbipaistvuse kõrge tase, võidakse huvitatud pooltel lubada osaleda haldusnõukogu aruteludes liikmetena, kuid ilma hääleõiguseta.

9.2. Juhatus

Et ameti tööd tõhustada, võib juhul, kui haldusnõukogu on talle usaldatud ülesannete tõhusaks täitmiseks liiga väike, luua juhatuse. Ülesannete delegeerimine juhatusele on sel juhul rangelt reguleeritud põhiõigusaktiga.

9.3. Direktor

Et tagada ameti tõhus töö ja sõltumatus selle igapäevases juhtimises ja tegevuses, võtab direktor enda peale kogu vastutuse ametile usaldatud ülesannete eest ning on ameti seaduslik esindaja.

Nagu juba mainitud, peegeldab haldusnõukogu koosseis seda, kuidas on jaotatud volitused ühenduse täitevvõimu ja riigisiseste täitevvõimude vahel. Sellest lähtuvalt võib direktori ametissenimetamiseks ette näha ühtse menetluse: haldusnõukogu nimetab direktori komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast.

Enne ametissenimetamist võidakse haldusnõukogu väljavalitud kandidaat kutsuda vestlusele parlamendi pädevasse komisjoni.

9.4. Muud organid

Et võimaldada ametil täita tõhusalt talle usaldatud ülesandeid, võib olla vaja ka muid organeid: kooskõlastusorganit (-organeid), teadus- ja/või ekspertkomiteed (-komiteesid) ja apellatsioonikoda (-kodasid).

Eelnõu

INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE

Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta

EUROOPA PARLAMENT, EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

meenutades komisjoni 25. juuni 2001. aasta valget raamatut Euroopa valitsemise kohta[8] ja komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku kohta,[9]

võttes teatavaks Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni[10] ja nõukogu 28. juuni 2004. aasta järeldused,[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa valitsemist käsitleva valge raamatu kohaselt aitavad Euroopa Liidu reguleerivad ametid kaasa ühenduse eeskirjade rakendamisele ja kohaldamisele. Nende loomisel, tööl ja kontrollil on niisiis suur poliitiline ja institutsiooniline tähtsus.

(2) Kõnealuste ametite ühtse raamistiku puudumisel loob nimetuste, ülesannete, struktuuride ja kontrollimehhanismide arvu suurenemine olukorra, mis on vähe läbipaistev, halvasti mõistetav ja kahjustab õiguskindlust. Seega on vaja suuremat läbipaistvust ja ühtsust, vältimaks seda, et seadusandliku võimu esindaja loob aina ebaühtlasemaid ameteid, kahjustades sellega täidesaatva funktsiooni ühtsust.

(3) Raamistikku tuleks esialgu kohaldada tulevikualgatuste suhtes, millega luuakse EÜ asutamislepingu alusel Euroopa Liidu reguleerivaid ameteid, ning see peaks aitama saavutada nende ühtlust. Hiljem kohustuvad institutsioonid arutama, kuidas saaks raamistikku laiendada neile Euroopa Liidu reguleerivatele ametitele, mis asutati EÜ asutamislepingu alusel juba varem, ja võimaluse korral ka muudele ametitele.

(4) Raamistik peab järgima valges raamatus esitatud häid haldustavasid: avatus, osalemine, vastutus, tõhusus ja ühtsus. Avatuse ja osalemise põhimõtted tähendavad EÜ asutamislepingu artiklis 255 sätestatud tingimuste kohaldamist, mis puudutavad avalikkuse ligipääsu nende ametite valduses olevatele dokumentidele, samuti huvitatud poolte esindatust nendes. Tõhususe eesmärk sunnib eelkõige lihtsustama otsuste tegemise protsessi, vähendama kulusid ja andma nendele ametitele teatud sõltumatuse. Nimetatud sõltumatus eeldab, et need ametid täidaksid selgelt piiritletud ülesandeid, järgides seejuures täitevfunktsiooni ühtsust. Vastutuse eesmärk nõuab järelikult lihtsa ja tõhusa kontrollisüsteemi väljatöötamist. Ühtsus saavutatakse selge süsteemiga, milles ühelt poolt eraldatakse institutsioonide ülesanded ametite omadest ning teisalt tehakse vahet eri ametite ülesannete vahel, et tagada integreeritud lähenemine.

(5) Kõikide Euroopa Liidu reguleerivate ametite loomise ettepanekute puhul tuleb läbi viia hoolikas mõjuanalüüs, mis ei hõlma mitte ainult subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtete kohaldamist, vaid ka võimalikult täielikku eelhindamist.

(6) Tuleb rõhutada, et käesoleva kokkuleppega määratletakse minimaalne arv ühiseid põhimõtteid, eeskirju ja menetlusi, mida tuleb Euroopa Liidu reguleeriva ameti loomist käsitlevas õigusaktis järgida, piiramata seda, mida võib olla vaja üksikjuhtumitel lisada sõltuvalt igale ametile määratud eesmärkidest, kohustustest ja konkreetsetest ülesannetest,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE KOKKULEPPE:

1. EESMÄRK

Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada horisontaalne raamistik Euroopa Liidu reguleerivate ametite loomiseks, nende ülesehituse ja töö kavandamiseks, hindamiseks ja kontrollimiseks.

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjon lepivad kokku, et järgivad Euroopa Liidu reguleerivate ametite loomist käsitlevate õigusaktide (edaspidi “põhiõigusaktid”) vastuvõtmisel põhimõtteid, eeskirju ja menetlusi, mis on sätestatud käesolevas kokkuleppes.

2. KOHALDAMISALA

Kõik kolm institutsiooni lepivad kokku, et käesolevat kokkulepet kohaldatakse nende Euroopa Liidu reguleerivate ametite suhtes, mille loomise ettepanekud tehakse pärast kokkuleppe jõustumist.

Institutsioonid lepivad kokku, et käesolev kokkulepe kehtib kõigi Euroopa Liidu reguleerivate ametite suhtes, mis luuakse EÜ asutamislepingu alusel.

Kõik kolm institutsiooni kohustuvad pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist arutama võimalikult kiiresti, kuidas saaks kokkuleppe kohaldamisala laiendada neile Euroopa Liidu reguleerivatele ametitele, mis loodi juba varem EÜ asutamislepingu alusel ja võimaluse korral muudele ametitele, piiramata viimaste järkjärgulist kohandamist põhiõigusaktidega ettenähtud läbivaatuste raames.

3. MÕISTE

Käesolevas kokkuleppes mõistetakse Euroopa Liidu reguleeriva ameti all (edaspidi “amet”) igasugust sõltumatut juriidilist isikut, mille on loonud seadusandja, et see osaleks teatava sektori reguleerimises Euroopa Liidu tasandil ja aitaks ellu viia ühenduse poliitikat.

Ametil on avaliku teenuse osutamise ülesanne. Ta aitab parandada viisi, kuidas ühenduse õigust kogu ELis rakendatakse ja kohaldatakse.

See mõiste ei hõlma ameteid, mida nimetatakse täitevasutusteks ja mille komisjon on loonud täitmaks komisjoni kontrolli ja vastutuse all teatud ülesandeid, mis seonduvad eranditult ühenduse programmide juhtimisega. Täitevasutusi käsitleb nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 58/2003,[12] millega kehtestatakse nende põhikiri.

4. ÜLESANDED

Ametil võib olla üks või mitu järgmist ülesannet:

a) kohaldada ühenduse õigusnorme üksikjuhtumite suhtes. Sel eesmärgil on ametil õigus teha üksikotsuseid, millel on siduvaid õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele;

b) abistada otseselt komisjoni ja vajaduse korral liikmesriike ühenduse huvides ning tehniliste ja teaduslike arvamuste ja/või inspektsiooniaruannete vormis;

c) luua võrke ja korraldada koostööd pädevate siseriiklike ametiasutuste vahel ühenduse huvides, et koguda, vahetada ja võrrelda teavet ja häid tavasid.

Iga ameti ülesanne on lisaks koguda, analüüsida ja edastada objektiivset, usaldusväärset ja kergesti kättesaadavat teavet, mis on seotud tema tegevussektoriga. Selle teabe laadi ja adressaate tuleb täpsustada põhiõigusaktis.

5. TÄITEVKOHUSTUSED

Täites neid ülesandeid, osaleb amet aktiivselt täitevfunktsioonis ühenduse tasandil.

1. Ülesannete puhul, mis on ette nähtud punktis 4a, on amet vastutav otsese täitevvõimu elluviimise eest talle antud volituste piires, mis on talle omistatud tuletatud õigusega ja järgides EÜ asutamislepingus sätestatud eeskirju.Eelkõige ei tohi amet nende ülesannete täitmise raames:

a) vastu võtta üldiseid reguleerivaid meetmeid;

b) võtta endale otsustusõigust valdkondades, kus ta peaks olema vahekohtunikuks avalike huvide konfliktis või teostama poliitilise hinnangu andmise volitust;

c) võtta endale ülesandeid, mille puhul on EÜ asutamislepinguga antud otsene otsustamisõigus komisjonile .

Kui seadusandja volitusi delegeerib, siis peab see piirduma täpselt määratletud volitustega, mida saab rangelt kontrollida.

2. Punktides 4b ja 4c ettenähtud ülesannete puhul abistavad ametid eelkõige komisjoni vajalike ekspertteadmistega, et viimane saaks täita oma kohustusi ühenduse täitevvõimuna .

6. ÕIGUSLIK STAATUS

Ametil on õigussubjektsus. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laiem õigus- ja teovõime, mis saab liikmesriigi õigusaktide järgi juriidilisel isikul olla. Eelkõige võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning oma nimel kohtus esineda. Sel puhul esindab teda direktor.

I. LOOMINE

7. MÕJUANALÜÜS

Komisjon kohustub põhjendama iga ameti loomise ettepanekut mõjuanalüüsi alusel, mis peale subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtete kohaldamise hõlmab ka nii täielikku eelhindamist kui võimalik. Selles analüüsis võetakse arvesse mitut tegurit, näiteks:

a) probleemi, mis tuleb lahendada, ja vajadust, mis tuleb rahuldada lühiajalises ja pikaajalises perspektiivis;

b) ühenduse meetme lisaväärtust;

c) Euroopa Liidu reguleeriva ameti loomise alternatiive, näiteks kavandatud tegevuse läbiviimist komisjoni poolt, mõne olemasoleva ameti ülesannete laiendamist, mõne ameti loomist, täitevasutuse loomist ja/või üksiktööde allhanget;

d) eesmärke, mis tuleb saavutada üldisel, konkreetsel ja töötasandil, ning nende hindamiseks vajalikke näitajaid;

e) kõiki soovimatuid mõjusid ja vastastikuseid järeleandmisi, mida on võimalik ette näha;

f) ülesandeid, mis tuleb jaotada;

g) võimalikke kasusid ekspertiiside, nähtavuse, läbipaistvuse, paindlikkuse ning avaliku tegevuse reageerimisvõime, ühtsuse, usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohast;

h) kontrolli ja kooskõlastamise kulusid ning mõju inimressurssidele ja muudele halduskuludele;

i) sarnastest kogemustest saadud õppetunde;

j) järelevalve ja perioodilise hindamise süsteemi, mis tuleb kehtestada.

Komisjon esitab oma mõjuanalüüsi tulemused oma ettepaneku seletuskirjas.

Enne seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu teevad komisjoni ettepanekus mingi sisulise muudatuse, kohustuvad nad läbi viima hindamise.

8. ÕIGUSLIK ALUS

Kõik kolm institutsiooni lepivad kokku, et põhiõigusakt peab põhinema sellel EÜ asutamislepingu sättel, mis on kavandatava poliitika õiguslik alus.

Institutsioonid lepivad kokku, et EÜ asutamislepingu artikkel 308 on õiguslikuks aluseks ainult juhul, kui ühenduse pädevust ei saa teostada ühegi teise EÜ asutamislepingu sätte alusel.

9. EESMÄRGID JA VOLITUSED

Kõik kolm institutsiooni tagavad, et ameti eesmärgid ja volitused oleksid selged ja täpsed ning järgiksid Euroopa Liidu üldpoliitilisi suuniseid ja komisjoni strateegilisi eesmärke.

10. ASUKOHT

Kõik kolm institutsiooni tunnistavad, et asukoht on ameti loomisel tähtis element. Tõhususe ja läbipaistvuse huvides peaks asukoht olema teada põhiõigusakti vastuvõtmise hetkel. Kõik kolm institutsiooni lepivad kokku, et see akt peab sisaldama asukohta käsitlevat sätet. Juhul kui asukoht ei ole põhiõigusakti vastuvõtmise hetkel teada, tuleb see otsustada hiljemalt kuue kuu jooksul.

II. ÜLESEHITUS JA TÖÖ

Institutsioonide sekkumine ameti ülesehitusse ja töösse peab eelkõige peegeldama nende rolli Euroopa Liidu institutsioonilises süsteemis.

ÜLESEHITUS

11. HALDUSNÕUKOGU

11.1. Haldusnõukogu ülesanded

Haldusnõukogu jälgib, et amet täidaks talle põhiõigusaktiga usaldatud ülesandeid. Ta on ameti kavandamis- ja järelevalveorgan. Tema ülesandeiks on eelkõige:

a) nimetada ametisse ja vajaduse korral tagandada ameti direktor ja ameti teatavate organite liikmed punktides 13.2 ja 14 ettenähtud korras;

b) teostada distsiplinaarvõimu direktori üle;

c) kinnitada punktis 20 sätestatud tingimuste kohaselt ameti iga-aastane töökava direktori esitatud projekti põhjal ja pärast seda, kui komisjon on esitanud selle kohta oma arvamuse;

d) koostada igal aastal ameti kulude ja tulude prognoos ning edastada see komisjonile;

e) võtta iga-aastase eelarvemenetluse lõppedes punktis 28.2 sätestatud tingimustel vastu ameti lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu;

f) kinnitada punktis 21 sätestatud tingimuste kohaselt ameti aasta tegevusaruanne ja edastada see institutsioonidele ja liikmesriikidele;

g) võtta vastu ameti töökord ja iseenda töökord direktori esitatud kava põhjal ja pärast seda, kui komisjon on edastanud oma arvamuse;

h) võtta punktis 28.1 sätestatud tingimuste kohaselt vastu ameti suhtes kohaldatav finantsmäärus direktori esitatud eelnõu põhjal ja pärast seda, kui komisjon on edastanud oma arvamuse;

i) võtta punktis 16.6 sätestatud tingimuste kohaselt vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) rakenduseeskirjad.[13]

11.2. Haldusnõukogu koosseis ja selle liikmete ametissenimetamine

1. Kõik kolm institutsiooni lepivad kokku, et haldusnõukogu koosseisu kohta ei saa olla ühtset valemit.Kõik kolm institutsiooni kohustuvad siiski piirama haldusnõukogu suurust nii, et see soodustaks tõhusat otsuste tegemist ja minimeeriks töökulusid.

2. Institutsioonid tunnistavad ka, et ameti osalemine täitevfunktsioonis ühenduse tasandil nõuab, et ühenduse täitevvõimu kaks haru oleksid haldusnõukogus võrdselt esindatud. Järelikult peaksid komisjon ja nõukogu nimetama haldusnõukogusse võrdse ja piiratud arvu liikmeid.

3. Ametile usaldatud ülesanded ei eelda, et igale liikmesriigile eraldatakse haldusnõukogus üks koht, välja arvatud juhul kui amet aitab kavandatud poliitika raames liikmesriikidel ühenduse huvides oma täitevülesandeid täita. Sel juhul võimaldab amet liikmesriikidel täita nende EÜ asutamislepingust või teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 10.Sel juhul nimetab nõukogu ühe esindaja igast liikmesriigist. Iga liikmesriigi esindajal on üks hääl. Et säilitada täitevvõimude pariteet haldusnõukogus, lepivad institutsioonid kokku, et nii nõukogu kui komisjoni nimetatud liikmetele antakse võrdne koguarv hääli.

4. Läbipaistvuse huvides lepivad institutsioonid kokku, et komisjon nimetab haldusnõukogu liikmeteks ka huvitatud poolte esindajaid. Need esindajad võtavad haldusnõukogu tööst osa ilma hääleõiguseta. Asjaomased sektorid peavad olema selgelt määratletud põhiõigusaktis.

5. Kõik haldusnõukogu liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende kogemust asjaomases sektoris. Komisjon ja nõukogu jälgivad, et mehed ja naised oleksid haldusnõukogus võrdselt esindatud. Liikmete ametiaeg kestab viis aastat. Seda võib ühe korra pikendada.

6. Lõpuks jälgivad institutsioonid, et haldusnõukogu koosseis vaadatakse punktis 27.2 ette nähtud läbivaatamismenetluse kohaselt korrapäraselt uuesti läbi, lähtudes ameti tööst ja eesmärkidest ning talle usaldatud volituste ja ülesannete arengust.

12. JUHATUS

Juhul kui haldusnõukogu on liiga väike selleks, et tõhusalt täita talle usaldatud ülesandeid, võib luua juhatuse. Haldusnõukogu tuleb siis kokku ainult kord aastas, ilma et see piiraks erakorralise lisakoosoleku kokkukutsumist.

Juhatus täidab teatavaid haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamise ja järelevalve alaseid ülesandeid, ilma et see piiraks direktori ülesandeid, mida on kirjeldatud punktis 13.1.

Juhatuses on võrdne arv nõukogu ja komisjoni esindajaid. Selle tööst võtavad hääleõiguseta osa ka komisjoni nimetatud huvitatud isikute esindajad. Juhatuse liikmete arv ei saa olla suurem kui 8.

13. DIREKTOR

Et tagada ameti sõltumatus selle igapäevases juhtimises ja tegevuses, peab direktor võtma enda peale kogu vastutuse ametile usaldatud ülesannete eest.

13.1. Direktori ülesanded

Direktori ülesandeks on eelkõige:

a) valmistada ette iga-aastane töökava, ameti tulude ja kulude eelkalkulatsiooni projekt, ameti töökord ja haldusnõukogu töökord, selle finantsmäärus ja haldusnõukogu arutelud;

b) hääleõiguseta osaleda haldusnõukogu koosolekutel;

c) viia ellu ameti iga-aastane töökava ning vastata komisjoni abipalvetele;

d) täita eelarvevahendite käsutaja ülesandeid vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta finantsmääruse (EÜ, EURATOM) nr 2343/2002 artiklitele 33–42, millele on viidatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklis 185;[14]

e) täita ameti eelarvet;

f) töötada välja tõhus järelevalvesüsteem, mis võimaldaks eelkõige teostada punktis 27.1 kirjeldatud korrapäraseid hindamisi ja valmistada nende alusel ette ameti iga-aastase tegevusaruande projekt;

g) esitada see aruanne Euroopa Parlamendile;

h) tegelda kõigi personali puudutavate küsimustega ning eelkõige täita punktis 23.2 ettenähtud volitusi;

i) määrata kindlaks ameti organisatsiooniline ülesehitus ja esitada see haldusnõukogule heakskiitmiseks;

j) võtta kõik muud meetmed, tagamaks ameti põhiõigusakti kohase töö ;

k) esindada ameti punktis 29.1 sätestatud tingimuste kohaselt, kaasa arvatud Euroopa Parlamendis ja nõukogus.

13.2. Direktori ametissenimetamine ja tagandamine

1. Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel. Enne ametissenimetamist võidakse haldusnõukogu väljavalitud kandidaadil paluda esineda deklaratsiooniga Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ees ja vastata selle (nende) liikmete küsimustele.

2. Direktor nimetatakse ametisse oma teenetele ja võimete alusel halduse ja juhtimise valdkonnas, samuti seetõttu, et ta on asjaomases valdkonnas ekspert ja tal on selles valdkonnas kogemusi. Direktori ametiaeg kestab üldjuhul viis aastat. Komisjoni ettepanekul võidakse tema ametiaega pärast hindamist pikendada ühe korra ajavahemikuks, mis ei ületa esimese ametiaja kestust.

Hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse:

a) esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati;

b) ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.

3. Haldusnõukogu võib direktori ametiaja komisjoni ettepaneku põhjal enne tähtaega lõpetada.

14. MUUD ORGANID

14.1. Organid, mis koordineerivad pädevate siseriiklike ametiasutuste tegevust

Ametitel, mille ülesandeks on koordineerida pädevate riigisiseste ametiasutuste tegevust või luua nende võrk (punktis 4c kirjeldatud ülesanne), peab olema üks või mitu kooskõlastusorganit, mis koosnevad nende ametite esindajatest.

14.2. Teadus- ja/või ekspertkomiteed

Ametitel, mis esitavad komisjonile ja vajaduse korral ka liikmesriikidele tehnilise või teadusliku arvamuse (punktis 4b kirjeldatud ülesanne), peab olema üks või mitu teadus- ja/või ekspertkomiteed.

Teaduskomiteede liikmed peavad olema sõltumatud teadlased, kelle nimetab ametisse haldusnõukogu avaliku konkursikutse teel. Ekspertkomitee liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu põhiõigusaktis ettenähtud selge ja läbipaistva menetluse kohaselt.

14.3. Apellatsioonikojad

Ametitel, mis teevad üksikotsuseid, mis võivad tuua kaasa tagajärgi kolmandatele isikutele (punktis 4a kirjeldatud ülesanne), peab olema üks või mitu apellatsioonikoda, mille ülesandeks on kontrollida, kas amet kohaldas korrektselt rakenduseeskirju, jäädes talle usaldatud ülesannete ja talle antud volituste piiridesse.

Kodade liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks.

AMETITE TÖÖ

15. AVALIK HUVI JA SÕLTUMATUS

Haldusnõukogu liikmed, direktor ning pädevate riigisiseste ametiasutuste tegevuse kooskõlatusorganite, teaduskomiteede ja apellatsioonikodade liikmed kohustuvad juhinduma oma tegevuses avalikust huvist.

Direktor ning teaduskomiteede ja apellatsioonikodade liikmed kohustuvad lisaks tegutsema sõltumatult igasugustest välismõjudest. Selleks esitavad nad igal aastal kirjalikult kohustuste deklaratsiooni, samuti huvide deklaratsiooni.

16. LÄBIPAISTVUS

1. Amet tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme ja eelkõige selle vastavuse järgmistele sätetele.

2. Ta avalikustab viivitamatult:

a) oma töökorra, samuti haldusnõukogu töökorra;

b) oma iga-aastase tegevusaruande.

3. Direktori ettepanekul võib haldusnõukogu lubada asjaomaste poolte esindajatel asjakohastel juhtudel vaatlejatena ameti organite aruteludel osaleda.

4. Piiramata lõike 6 kohaldamist, ei levita amet kolmandatele isikutele konfidentsiaalset teavet, mida ta saab, mida on palutud käsitleda konfidentsiaalsena ja mille puhul konfidentsiaalsus on nõutud ja põhjendatud.Haldusnõukogu liikmete, direktori, pädevate siseriiklike ametiasutuste tegevuse kooskõlastusorganite, teaduskomiteede ja apellatsioonikodade liikmete suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus.

5. Teabe suhtes, mida amet oma põhiõigusakti kohaselt kogub, kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja ametites ning selliste andmete vaba liikumise kohta.[15]

6. Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.Määruse (EÜ) nr 1049/2001 praktilise kohaldamise viisi määrab kindlaks haldusnõukogu kuue kuu jooksul pärast ameti loomist.

17. TÖÖKEEL

Haldusnõukogu määrab kindlaks ametisisese töökeele.

Ametivälise töökeele suhtes kohaldatakse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.[16]

Tõlketööd, mida on vaja ameti toimimiseks, teeb Euroopa Liidu Tõlkekeskus.

18. HEA HALDUSE KOHUSTUSED

Põhiõigusaktiga tuleb tagada, et amet järgib avaliku halduse häid tavasid ja eeskirju, näiteks õigust ärakuulamisele ja konsulteerimisele asjakohaste ettevõtjatega, ametiasutuste kohustust põhjendada oma otsuseid, töökeelest kinnipidamist, juurdepääsu kindlustamist dokumentidele, isikuandmete ja küsimuste konfidentsiaalsuse kaitset, hea finantshalduse eeskirju, võitlust pettusega ja ühenduse finantshuvide kaitset.

19. AMETI TULUD

Ametit võib rahastada:

a) toetusega Euroopa ühenduste üldeelarvest (edaspidi “ühenduse toetus”) ja/või

b) ettevõtjatele osutatavate teenuste eest võetavast tasust ja maksudest. Asjaomased teenused määratakse kindlaks põhiõigusaktiga.

Mõningatel juhtudel, kui amet osutab otsest abi liikmesriikidele, võib ette näha ka viimaste osaluse rahastamises. Samuti võib põhiõigusaktiga ette näha ameti töös osaleva kolmanda riigi osaluse rahastamises punktis 24 ette nähtud tingimuste kohaselt. Need panused täiendavad punktides a ja/või b kirjeldatud tulusid.

Isemajandava ameti all mõistetakse iga ametit, mis ei saa mingit ühenduse toetust.

20. IGA-AASTANE TÖÖKAVA

1. Iga-aastase töökava koostamisel tuleb järgida ameti põhiõigusaktis sätestatud eesmärke, volitusi ja ülesandeid.Institutsioonid soovitavad, et iga-aastase töökava esitamine põhineks metoodikal, mille komisjon töötas välja tegevuspõhise juhtimise (ABM) raames..

2. Iga-aastase töökava kinnitab haldusnõukogu direktori esitatud projekti alusel ja pärast seda, kui komisjon on esitanud oma arvamuse.Institutsioonid lepivad kokku, et ameti iga-aastast töökava käsitleva komisjoni arvamuse kohaldamisala peab olema vastavuses ameti panusega täitevülesannete täitmisel.

Ametite puhul, mis abistavad komisjoni otseselt, peab viimane olema võimeline veenduma, et ameti iga-aastane töökava vastab selle täitevfunktsiooni ülesannetele. Juhul kui komisjon ei ole iga-aastase töökavaga nõus, vaatab haldusnõukogu selle uuesti läbi ja kinnitab selle kava, mis võib olla muudetud, häälteenamusega, mille suurus määratakse kindlaks põhiõigusaktis.

21. IGA-AASTANE TEGEVUSARUANNE

Iga-aastane tegevusaruanne näitab, kuidas amet oma aasta töökava täitis.

Aruandes antakse ülevaade ameti tegevusest ja hinnatakse selle tulemusi püstitatud eesmärkide ja kehtestatud ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud ohtusid ning vahendite kasutamist ja ameti üldist tööd.

Aruande valmistab ette ameti direktor ja võtab vastu haldusnõukogu.

22. PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Ameti personali suhtes kehtib 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll.[17]

23. PERSONAL

1. Ameti personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mis Euroopa ühenduste institutsioonid on koos vastu võtnud nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakendamiseks. Vajalikud rakendamisviisid määrab kindlaks haldusnõukogu kooskõlas komisjoniga, järgides Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatut ja ühenduse muude teenistujate teenistustingimusi. Haldusnõukogu võib vastu võtta meetmeid, mis võimaldavad ametil tööle võtta liikmesriikide lähetatud eksperte.

2. Ametil on oma personali suhtes ametisse nimetava ametile või ametiisiku volitused.

24. KOLMANDATE RIIKIDE OSALEMINE

Amet võimaldab oma töös osaleda kolmandatel riikidel, kes on sõlminud Euroopa ühendusega kokkulepped, mis näevad ette, et põhiõigusakti kohaldamisalasse kuuluvas valdkonnas võtavad need riigid üle ja kohaldavad ühenduse õigust. Nende kokkulepete raames töötatakse välja lepped, millega täpsustatakse eelkõige nende riikide ameti töös osalemise laadi ja viise, sealhulgas sätted, mis käsitlevad osalemist teatud siseorganites, rahalist panust ja personali töölevõtmist. Kõnealuste kokkulepetega ei saa siiski ette näha nende riikide esindajate hääleõiguslikku osavõttu haldusnõukogu koosolekutest ning neis tuleb igal juhul järgida Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi.

25. KOOSTÖÖ MUUDE AMETITEGA

Muude ametitega sõlmitud töökokkulepete raames võib amet teha nendega koostööd valdkondades, mis on reguleeritud põhiõigusaktiga, et vältida topeltpersonali töölevõtmist ja töötada koos vahendeid säästes ühise eesmärgi nimel.

26. RAHVUSVAHELINE TEGEVUS

1. Juhul kui ametile usaldatud ülesannete tõttu on ametil tarvis tegutseda rahvusvahelisel tasandil, võib põhiõigusaktiga (kõikide või mõnede ülesannete puhul) ette näha koostöö kolmandate riikide pädevate ametiasutustega, samuti rahvusvaheliste organisatsioonidega, millel on samasugused ülesanded, nii et koostöö toimub eespool nimetatud ametiasutuste ja organisatsioonidega sõlmitud töökokkulepete alusel.

2. Need töökokkulepped peavad olema kooskõlas ühenduse õigusega ning need võtab vastu haldusnõukogu direktori esitatud eelnõu põhjal ja pärast seda, kui komisjon on esitanud oma arvamuse. Juhul kui komisjon ei ole nende kokkulepetega nõus, vaatab haldusnõukogu need uuesti läbi ja võtab need kokkulepped, mida on vajaduse korral muudetud, vastu häälteenamusega, mille suurus määratakse kindlaks põhiõigusaktis.

III. HINDAMINE JA KONTROLL

27. HINDAMINE JA LÄBIVAATAMINE

27.1. Ametipoolne hindamine

Finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 25 lõike 4 kohaselt teeb amet korrapäraselt programmide või meetmete eel- ja järelhindamisi, kui nendega kaasnevad märkimisväärsed kulud. Nende hindamiste tulemused edastatakse haldusnõukogule.

Amet võtab kõik asjakohased meetmed, et lahendada avastatud probleemid.

27.2. Komisjonipoolne hindamine ja läbivaatamine

Komisjon kohustub hindama korrapäraselt põhiõigusakti kohaldamist, ameti saavutatud tulemusi ja selle töömeetodeid põhiõigusaktis määratletud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast ning eelhindamisel kehtestatud näitajate alusel, mis on loetletud ameti iga-aastases töökavas.

Pärast hindamist esitab komisjon vajadusel põhiõigusakti sätete läbivaatamise ettepaneku. Kui komisjon leiab, et ameti olemasolu ise ei ole enam püstitatud eesmärkide seisukohast õigustatud, võib ta teha ettepaneku põhiõigusakt kehtetuks tunnistada.

Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad komisjoni ettepaneku põhjal, kas põhiõigusakti tuleks muuta või see kehtetuks tunnistada.

28. EELARVE- JA FINANTSKONTROLL, AUDITID JA PETTUSEVASTANE VÕITLUS

28.1. Finants eeskiri

Iga amet peab vastu võtma oma finantseeskirja.

Kui amet saab ühenduse toetust, kohaldatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust),([18]) artikli 185 lõiget 1. Ameti finantseeskiri peab sel juhul olema kooskõlas finantsmäärusega (EÜ Euratom) nr 2343/2002. Finantseeskiri võib nimetatud finantsmäärusest kõrvale kalduda ainult siis, kui seda tingivad ameti tööga seotud konkreetsed nõuded ja komisjonilt on enne saadud nõusolek.

Kui amet on isemajandav, juhindub selle finantseeskiri eespool nimetatud finantsmäärustest, olles samal ajal vastavuses ameti laadiga.

28.2. Eelarve

Ametite puhul, mis saavad ühenduse toetust, kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid eelarvemenetluse raames vastavalt finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 46 lõikele 3d igal aastal selliste ametikohtade loetelu, mille suhtes kehtivad personalieeskirjad. Lisaks annavad eelarvepädevad institutsioonid loa kasutada eelarveassigneeringuid ameti toetamiseks.

Kõikide ametite puhul kinnitab lõpliku eelarve ja ametikohtade loetelu igal aastal haldusnõukogu.

28.3. Raamatupidamiseeskirjad

Vastavalt finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 4 kohaldab amet raamatupidamiseeskirju, mis komisjoni peaarvepidaja on vastu võtnud nimetatud määruse artiklis 133 ette nähtud menetluse kohaselt, et tema raamatupidamisaruandeid oleks võimalik ühendada komisjoni omadega.

28.4. Auditid

Finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 3 kohaselt on komisjoni siseaudiitoril ühenduse toetust saava ameti suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.

28.5. Väliskontroll ja eelarve täitmise aruande kinnitamine

EÜ asutamislepingu artikli 248 kohaselt kontrollib kontrollikoda kõigi ühenduse toetust saavate ametite raamatupidamiskontosid.

Finantsmääruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 2 kohaselt kinnitab ühenduse toetust saava ameti eelarve täitmise aruande nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament.

Kui amet on isemajandav, kinnitab direktori esitatud eelarve täitmise aruande haldusnõukogu. Siis teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja kontrollikoda sellest, et kinnitas eelarve täitmise aruande.

Direktor teeb kõik, et võtta kinnitamisotsusele lisatud märkuste põhjal asjakohased meetmed.

28.6. Pettusevastane võitlus ja ühenduse finantshuvide kaitse

Et võidelda pettuste, korruptsiooni ja ebaseadusliku tegevuse vastu, kohaldatakse ameti suhtes täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[19]

Põhiõigusaktiga nähakse ette, et amet liitub kohe oma loomisest peale 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust.[20] Haldusnõukogu vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt.

29. POLIITILINE KONTROLL

29.1. Euroopa Parlament ja nõukogu

Ilma et see piiraks eespool kirjeldatud kontrolli ning eelkõige eelarvemenetlust ja eelarve täitmise kinnitamist, võib Euroopa Parlament või nõukogu igal hetkel taotleda direktori ärakuulamist mõnes ameti tegevusega seotud küsimuses, eriti ameti iga-aastase tegevusaruande avaldamisel.

29.2. Komisjon

Komisjon teostab kontrolli oma eesõiguste kaudu:

1. Komisjon kasutab oma algatusõigust, tehes vajadusel ettepaneku põhiõigusakt vastavalt punktile 27.2 läbi vaadata või kehtetuks tunnistada.Komisjon teeb ka institutsioonile, kelle pädevusse kuulub eelarve, igal aastal ettepaneku ametile mõeldud toetussumma kohta ja töötajate arvu kohta, mida ta peab vajalikuks. Need ettepanekud põhinevad tulude ja kulude prognoosil, mille haldusnõukogu koostab vastavalt punktile 11.1.d.

2. Komisjon kasutab oma täitevvolitusi järgmiselt:

a) oma esindajate kaudu haldusnõukogus;

b) koostades punktide 13.2.1 ja 14.3 kohaselt direktorikandidaatide ja apellatsioonikoja liikmete kandidaatide nimekirja;

c) tehes punkti 13.2.2. kohaselt ettepaneku pikendada direktori ametiaega sõltuvalt hindamistulemustest;

d) esitades punkti 20.2 kohaselt oma arvamuse iga-aastase töökava kohta, punkti 11.1.g kohaselt töökorra kohta ja punkti 26.2 kohaselt kolmandate riikide pädevate asutuste ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud võimalike töölepete kohta.

30. HALDUSKONTROLL

Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 43 lepivad institutsioonid kokku, et Euroopa ombudsman teostab ameti üle halduskontrolli EÜ asutamislepingu artiklis 195 sätestatud tingimuste kohaselt.

31. KOHTULIK KONTROLL

Euroopa Kohtu poole võib pöörduda nii tühistamishagiga kolmandate isikute suhtes siduvaid õiguslikke tagajärgi loovate ameti aktide kehtetuks tunnistamiseks kui ka hagidega tegevusetuse asjas või sellise kahju hüvitamise nõudega, mille on täielikult põhjustanud amet oma tegevuse käigus.

Kui tühistamishagi eesmärgiks on lasta kehtetuks tunnistada akt, mis võeti vastu punktiga 4a ettenähtud ülesannete täitmisel, võib Euroopa Kohtu poole pöörduda alles siis, kui punktiga 14.3 ettenähtud ametisisesed õiguskaitsevahendid on ammendatud.

IV. KOKKULEPPE JÕUSTUMINE, KOHALDAMINE JA SELLE TÄITMISE JÄRELEVALVE

32. KOKKULEPPE JÕUSTUMINE

Käesolev kokkulepe jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Seda kohaldatakse ükskõik missuguse Euroopa Liidu reguleeriva ameti loomise ettepaneku suhtes, mis tehakse pärast selle jõustumist.

33. KOKKULEPPE RAKENDAMINE JA TÄITMISE JÄRELEVALVE

Kõik kolm institutsiooni kohustuvad võtma kõik meetmed, mis hõlbustavad kooskõlastustegevust ja aitavad asjaomastel talitustel käesolevat kokkulepet arvestada.

Käesoleva kokkuleppe täitmise üle teostab järelevalvet institutsioonidevahelise koostöö kõrgetasemeline töörühm .

Euroopa Parlamendi nimel president | Nõukogu nimel eesistuja | Komisjoni nimel President |

[1] KOM(2001) 428, EÜT C 287, 12.10.2001, lk 1.

[2] Täitevasutuste kohta, millel on haldusülesanded, st mis abistavad komisjoni abiprogrammide elluviimisel, on raammäärus juba vastu võetud (nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 58/2003, EÜT L 11, 16.1.2003).

[3] Teatis Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku kohta, 11.12.02 (KOM(2002)718).

[4] 13. jaanuari 2004. aasta otsus, P5_TA(2004)0015.

[5] 28. juuni 2004. aasta järeldused, dokument nr 17046/04.

[6] 19. märtsi 1996. aasta otsus, komisjon versus nõukogu, kohtuasi C-25/94, EKL I-1469.

[7] 13. juuni 1958. aasta otsus kohtuasjas 9/58: Meroni, EKL 1958, lk 11; 14. mai 1981. aasta otsus kohtuasjas 98/80: Romano, EKL 1981, lk 1241.

[8] KOM(2001) 428, EÜT C 287, 12.10.2001, lk 1.

[9] KOM(2002) 718.

[10] Dok. P5_TA(2004)0015.

[11] Dok 17046/04.

[12] EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

[13] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[14] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[15] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[16] EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

[17] Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingule lisatud protokoll (EÜT 152, 13.07.1967, lk 13).

[18] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[19] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[20] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.