[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.06.2005

KOM(2005) 0301 lõplik

2001/0241 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel ja mis käsitleb Euroopa Parlamendi muudatusi nõukogu ühises seisukohas seoses ettepanekuga, mis käsitleb

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUST teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu määruste (EMÜ) 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta

MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUTvastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2

2001/0241 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel ja mis käsitleb Euroopa Parlamendi muudatusi nõukogu ühises seisukohas seoses ettepanekuga, mis käsitleb

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUST teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu määruste (EMÜ) 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta

1. SISSEJUHATUS

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi poolt teisel lugemisel tehtud muudatusettepanekute kohta. Järgnevalt esitab komisjon oma arvamuse parlamendi 43 muudatusettepaneku kohta.

2. TAUST

Ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastamine (dokument KOM(2001)573 (lõplik) - 2001/0241(COD)) | 12. oktoober 2001 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus | 29. mai 2001 |

Euroopa Parlamendi arvamus, esimene lugemine | 14. jaanuar 2003 |

Muudetud ettepaneku dokumendi KOM(2003)0490 edastamine | 11. august 2003 |

Ühise seisukoha ühehäälne vastuvõtmine | 9. detsember 2004 |

Ühises seisukohas 43 muudatust sisaldava otsuse Euroopa Parlamendi poolt vastuvõtmine, teine lugemine | 13. aprill 2005 |

3. ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on lihtsustada, selgitada ja ajakohastada nõukogu 31. detsembri 1985. aasta määruses (EMÜ) 3820/85[1] sätestatud sõidukijuhtide vahe- ja puhkeaegade eeskirju, kuna need on keerukad ning liikmesriikides tõlgendatakse ja rakendatakse neid erinevalt ja on vaja, et nad kajastaksid autovedude sektoris viimase 20 aasta jooksul toimunud olulisi muutusi.

Lihtsustamise huvides asendatakse lühendatud igapäevaste ja iganädalaste puhkeaegade hüvitamise keerukas süsteem ning arvukad konkreetsetes sektorites kohaldatavad erikorrad vähendatakse miinimumini. Reeglid muutuvad selgemaks paljude uute mõistete lisamisega, samuti vaidlusküsimustega tegeleva komitee moodustamisega, erandite ja vabastuste ajakohastamise ja täpsustamisega seoses erasektori kasvava osaga avalike teenuste osutamisel ja kuritarvituste piiramiseks. Reeglite paremat täitmist soodustavad sanktsioonide ekstraterritoriaalsuse mõiste kasutuselevõtmine ning tööandja vastutuse ja kogu veoahela kaasvastutuse eeldus.

4. KOMISJON ARVAMUS EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSTE KOHTA

4.1. Komisjoni heaks kiidetud muudatused

Üldiselt saab komisjon kiita heaks 14 muudatust 43-st. Kolm muudatust on vastuvõetavad esitatud kujul: 14., 33. ja 76. muudatus; üks muudatus – 45. muudatus – on osaliselt vastuvõetav; kümme muudatust on vastuvõetavad põhimõtteliselt või pärast omakorda muutmist: 1., 3., 5., 7., 9., 10., 15., 26., 38. ja 43. muudatus.

4.1.1 Pärast omakorda muutmist vastuvõetavad muudatused

1. muudatusega kutsutakse AETR-kokkuleppele allakirjutanud riike ja ühendust üles viima AETR-kokkulepe uue määrusega kooskõlla nii kiiresti kui võimalik. Kuigi komisjon nõustub nimetatud eesmärgiga, ei tohiks põhjendus piirata ühenduse ja liikmesriikide vastavat pädevust.

Põhjendus 8

„(8) 1. juuli 1970. aasta rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) muudetud sätteid tuleks jätkuvalt kohaldada liikmesriikides või AETRi lepinguosalistes riikides registreeritud sõidukitega reisijate ja kaupade veo suhtes kogu teekonna jooksul, kui vedu toimub ühenduse ja muu kolmanda riigi kui Šveitsi või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosaliste riikide vahel või sellise riigi kaudu. AETRi soovitakse muuta, et viia see kooskõlla käesoleva määruse sätetega.“

7. muudatuses on osutatud sellele, et kahenädalase sõiduaja sätte täitmist peaks olema võimalik teedel kontrollida. Seda on juba kaudselt käsitletud põhjenduses 14. Siiski soovitakse otsest viidet määruse (EMÜ) 3821/85 muudatusele. Komisjon eelistab teedel läbiviidavale 28-päevalisele kontrollile üle minna astmeliselt, mis peaks kajastuma tekstis järgnevalt:

Põhjenduse 31 punkt b (uus)

„(31b) Kogemus näitab, et kinnipidamist käesoleva määruse sätetest, eriti kahenädalase perioodi jooksul lubatud maksimaalset sõiduaega ja lühendatud iganädalase puhkeaja hüvitamise korda käsitlevatest sätetest, ei saa tagada, kui ei ole loodud sobivat ja tõhusat teedel läbiviidavat kontrolli vähemalt kogu asjaomase perioodi jooksul; juhtidel peaks kaasas olema vähemalt 15 päeva salvestuslehed ja alates 1. jaanuarist 2008 vähemalt 28 päeva salvestuslehed“

26. muudatuses on esitatud sõiduaja määratlus. Komisjon eelistaks vähem keerukat määratlust, mis lihtsalt seostaks asjaomase ajavahemiku sõidumeerikus salvestatud „sõiduga“, nimelt:

Artikli 4 punkt ia (uus)

„. (ia) sõiduaeg – nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 1. lisas ja 1B lisas määratletud sõidumeerikus salvestatud sõidu kestus.“

4.1.2 Põhimõtteliselt vastuvõetud muudatused

3. muudatus. Kuigi komisjon võtab arvesse, et tuleks teha jõupingutusi reeglite selgitamise ja ühtse rakendamise tagamisel kavandatava komitoloogiakomitee kaudu, saavutatakse täielikult ühtne tõlgendus ainult Euroopa Kohtus. Muudetud tekst on järgmine:

Põhjendus 13

„(13) Kõik põhiterminid tuleks täielikult määratleda, et hõlbustada tõlgendamist ja tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine. Lisaks tuleks teha jõupingutusi, et tagada käesoleva määruse ühtne […] rakendamine riiklike järelevalveametite poolt vastavalt artiklile 25 artikli 24 alusel loodud komitee kaudu. Käesolevas määruses nimetatud mõiste „nädal“ ei tohiks juhte takistada tööd alustamast ükskõik millisel nädalapäeval.“

5. muudatuses on nüüd esitatud eripõhjendus nõukogu ühise seisukoha artikli 28 lõikes 2 esitatud juhtide ühtset vanuse alampiiri käsitlevate üleminekumeetmete kohta. Põhjendus peaks viitama ainult juhtide, mitte nende kaasjuhtide vanuse alampiirile.

Põhjenduse 29 punkt a

„(29a) Kuna juhtide vanuse alampiiri käsitlevad sätted on nüüd ette nähtud direktiivi 2003/59/EÜ1 artiklis 5 ja need tuleb üle võtta 2009. aastaks, on käesolevas määruses vajalikud ainult juhtide […] vanuse alampiiri käsitlevad üleminekusätted.“

9. muudatuses võetakse kasutusele otsene viide kehtivale direktiivile, mis käsitleb käesoleva määruse minimaalse jõustamise tasemeid, seal on esitatud läbiviidavate kontrollide osakaalu kavandatava suurendamise jaoks parlamendi eelistatud lühem tähtaeg ning vajadus lisada tööaja eeskirjade täitmise nõue. Komisjon võib nõustuda jõustamist käsitlevale direktiivile viite lisamisega ning osakaalude väljapakutud suurendamisega ja tööaja eeskirjade jõustamisega, kuid eelistaks säilitada nõukogu tähtajad, mis ei ole nii ambitsioonikad, kuid on saavutatavad.

Põhjendus 31

„(31d) Direktiivi 88/599/EMÜ artikli 2 lõikes 2 on ette nähtud, et igal aastal tuleb kontrollida vähemalt 1% tööpäevadest, millest vähemalt 15% tuleb kontrollida teedel ja vähemalt 25% ettevõtetes. Minevikus esinenud arvukaid rikkumisi silmas pidades tuleks kontrollitavate päevade osakaalu järk-järgult suurendada 2 protsendini alates 1. jaanuarist 2009 , 3 protsendini alates 1. jaanuarist 2011 ja 4 protsendini alates 1. jaanuarist 2013 . Vähemalt 30% kõikidest kontrollitud tööpäevadest tuleks kontrollida teedel ja vähemalt 50% ettevõtetes, kuna sellised kontrollid on ainus vahend, mille abil saab välja selgitada juhtide üldise tööaja struktuuri. Lisaks tuleks direktiivi 88/599/EMÜ muuta nii, et kontrollimine viidaks läbi ka seoses direktiiviga 2002/15/EÜ.”

10. muudatuses tehakse ettepanek viia digitaalseid sõidumeerikuid ja nende kasutuselevõttu käsitlevad sätted kooskõlla käesoleva määruse sätetega. Komisjon jagab seda seisukohta ja arvab, et praegune kasutuselevõtu kuupäev 5. august 2005 tagab digitaalsete sõidumeerikutega varustatud sõidukite õigeaegse turulejõudmise, et nende kasutamine toimuks vastavalt kavandatud eeskirjadele.

Põhjenduse 31 punkt e (uus)

„(31e) Digitaalseid sõidumeerikuid käsitlevaid sätteid tuleks rakendada nii, et need täiendaksid käesoleva määruse rakendamist , et saavutada autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõhus järelevalve ja jõustamine.“

15. muudatusega tehakse erand maksimaalselt 40 km tunnis sõitvatele traktoritele, kuid seostatakse need artiklis 4 esitatud määratlusega. Komisjon nõustub erandi tegemisega nimetatud maksimaalse kiirusegapiiranguga põllu- või metsamajanduslikele traktoritele, kuid mitte vedukitele üldise erandi tegemisega, mis tuleneks artikli 4 määratlusega seostamisest.

Artikkel 3, punkt ba (uus)

„(ba) põllu- või metsamajanduslikud traktorid, mille maksimaalne lubatud kiirus on kuni 40 km tunnis;“;

38. muudatusega tühistatakse siseriiklik erand tsirkuste ja lõbustusparkide varustust vedavatele eriotstarbelistele sõidukitele. Komisjon võiks muudatuse põhimõtteliselt heaks kiita, kuna selliste sõidukite puhul võib üldine erand olla siseriiklikust erandist kohasem, sest mõned neist sõidukitest võivad töö käigus ületada riigipiire. Siiski märgib komisjon, et parlament ei ole üldist erandit kehtestanud ja soovib seega tühistada kõik nimetatud sõidukitele tehtavad erandid ja vabastused. Komisjon on sellise käsitlusviisi vastu praktilistel põhjustel, sest selliste erisõidukitega vedu maanteedel on abitegevus; sellised sõidukid peavad liikuma suhteliselt aeglaselt ja neid ei mõjuta konkurentsisurve. Seetõttu lisab komisjon nimetatud kategooria uuesti üldise erandina:

Artikkel 3, punkt ba (uus)

„(ba) tsirkuste ja lõbustusparkide varustust vedavad eriotstarbelised sõidukid;“

43. muudatuses nähakse ette, et liikmesriigid peavad komisjoni ettepaneku põhjal määratlema kõige tavalisemad rikkumised, mis liigitatakse vastavalt raskusastmele. Liikmesriigid peavad kehtestama karistused selliste rikkumiste eest. Komisjon nõustub nimetatud eesmärgiga, kuid arvab, et kavandatud kord ei ole vastavuses asutamislepingu institutsionaalse süsteemiga. Komisjon on arvamusel, et selle asemel peaks tavalised rikkumised ja nende liigituse kehtestama komisjon vastavalt artiklis 24 sätestatud korrale.

Artikli 19 lõige 1

„1. Tegutsedes artiklis 24 nimetatud korra kohaselt kehtestab komisjon eeskirjad käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 kõige tavalisemate rikkumiste kohta, mis liigitatakse vastavalt raskusastmele. Liikmesriigid kehtestavad karistused selliste rikkumiste eest ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Ühegi käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 rikkumise eest ei tohi määrata üle ühe karistuse ega teostada üle ühe menetluse. Liikmesriigid teatavad komisjonile sellistest meetmetest ja karistamise eeskirjadest artikli 29 teises lõigus nimetatud kuupäevaks. Komisjon teavitab liikmesriike vastavalt.“

4.1.3 Osaliselt vastuvõetud muudatused

45. muudatusega kutsutakse komisjoni üles esiteks toetama liikmesriikide vahelist dialoogi seoses määruse siseriikliku tõlgendamise ja kohaldamisega ning teiseks esitama ettepaneku määruse tõlgendamise ja kohaldamise ühtsete eeskirjade kohta. Komisjon saab kiita heaks muudatuse esimese osa, sest dialoog hakkab toimuma uue kavandatava komitoloogiakomitee raames. Siiski ei kohustu komisjon esitama määruse ühtset tõlgendust, sest see piiraks komisjoni asutamislepingus ettenähtud algatusõigust. Vastavalt artiklile 25 võib selle ülesande täita artikli 24 alusel moodustatud komitee.

Artikli 22 lõike 3 punkt a (uus)

„3a. Komisjon toetab liikmesriikide vahelist dialoogi seoses käesoleva määruse siseriikliku tõlgendamise ja rakendamisega .“

4.2. Komisjoni poolt tagasi lükatud muudatused

Tagasi on lükatud 29 muudatust: 2., 4., 6., 8., 12., 13., 17., 18., 21., 23., 24., 25., 28., 29., 30., 31., 32., 34., 35., 36., 37., 39., 40., 42., 44., 52., 54., 67. ja 69. muudatus.

4.2.1 Üldised ja siseriiklikud erandid

Seoses 4., 17., 21., 36., 37., 39. ja 69. muudatusega jääb komisjon arvamusele, et erandid ja vabastused peavad olema täpsemini määratletud. Humanitaarabi ( 17. muudatus ) on liiga lai mõiste ja selle vedu saab alltöövõtuna tellida kaubandusettevõtjatelt; erastatud ettevõtted ja teenused või teenused, mille osutamises erastatud ettevõtted konkureerivad, on jätkuvalt konkurentsisurve all ( 4., 37. ja 69. muudatus ).

Seoses siseriikliku erandiga artikli 31 lõike 1 punktis d, mis käsitleb sõidukite kasutamist juhtide poolt, kelle puhul juhtimine ei ole nende põhitegevus, on komisjon vastu 21. muudatusele , millega tehakse üldine erand mõnedele sõidukite kombinatsioonidele, mille suhtes kehtib kõnealune erand, ja suurendatakse sellistele kombinatsioonidele lubatud erandlikku vahemaad 100 km-ni. Komisjoni arvates on ühise seisukoha säte piisav. Samuti lükkab komisjon tagasi 36. muudatuse , millega siseriikliku erandina tühistatakse 7,5-tonnine kaalupiirang, kuna rohkem kui 7,5 tonni kaaluvate sõidukite juhtidel peab olema raske kaubaveoki professionaalse juhi luba. Selliseid suuri sõidukeid kasutatakse tavaliselt ainult ametlikel eesmärkidel ja neid juhivad professionaalsed juhid.

39. muudatus, millega lubatakse siseriiklikku erandit seoses elusloomade veoga kohalikule turule on juba kaetud artikli 13 lõike 1 punktiga b, mille kohaselt on lubatud 100 km raadius – komisjoni arvates peaks nõukogu erand olema piisav.

4.2.2 Puhke- ja vaheaegade sätted

Kuigi komisjon võiks põhimõtteliselt toetada 24. ja 29. muudatust, millega ööpäevast puhkeaega pikendatakse 12 tunnini, tunnistab ta, et tegelikult on nõukogu ühine seisukoht liikmesriikide vaheline tundlik kompromiss ja lükkab seetõttu need kaks muudatust tagasi. Seoses 30. muudatusega tunnistab komisjon, et liikulusohutuse seisukohalt on murettekitav kõikide reisijateveoks kasutatavate sõidukite juhtide lubamine sõita iganädalase puhkeajata järjest 12 päeva. Seoses seisvas sõidukis puhkamisega ( 31. muudatus ) on komisjon jätkuvalt arvamusel, et lühendatud iganädalase puhkeaja võib veeta sobivalt varustatud sõidukis, kuna viimase 20 aasta jooksul on sõidukite konstruktsioon oluliselt paremaks muutunud.

Komisjon lükkab tagasi töö vaheaegu käsitleva 28. muudatuse , sest sellega ei lahendata osadeks jagatud vaheaegade võimaliku kuritarvitamise küsimust.

4.2.3 Muudatused, mille puhul on küsitavad selgus ja praktilisus

Komisjon lükkab tagasi rea muudatusi, mis teevad teksti keerukamaks, ebaselgemaks või mille jõustamine oleks praktikas raskendatud.

18., 34. ja 35. muudatus on ebavajalikud, esimene seetõttu, et sõidukid, mille suhtes kehtestatakse erand, jäävad juba väljapoole rakendusala, teine seetõttu, et säte kehtib juba direktiivis 2002/15/EÜ, ja viimane esitatud muudatus seetõttu, et liikmesriikides ei ole tavaliselt siseriikliku autovedude sektori raames ülekaalukaid kollektiivlepinguid.

2., 12. ja 13. muudatusega kohaldatakse määrust AETRi lepinguosaliseks mitteolevates kolmandates riikides registreeritud sõidukitele teekonna Euroopa Liidu piires toimuvas osas. Kuigi olles algul selle parlamendi teisele lugemisele järgneva lahenduse poolt, tunnistab komisjon, et

- see on vastuolus AETRi kokkuleppega, millega on ühinenud kõik 25 liikmesriiki;

- ühise seisukoha teksti kontekstis põhjustaks see lahknevuse: samal teekonnal peaksid ühenduses registreeritud sõidukid järgima AETRi eeskirju, samal ajal kui AETRi lepinguosaliseks mitteolevates kolmandates riikides registreeritud sõidukite suhtes peaks kohaldatama kõnealust määrust; ja

- see võib tähendada, et kui AETRi lepinguosaliseks mitteolevas kolmandas riigis registreeritud sõiduk sõidab Euroopa Liitu läbi AETRi lepinguosalise kolmanda riigi, tuleb ühe teekonna puhul kohaldada nii AETRi eeskirju kui ka kõnealust määrust.

Seetõttu lükkab komisjon selguse ja lihtsuse eesmärgil need muudatused tagasi. Siiski tuleks märkida, et komisjon põhimõtteliselt nõustub 1. muudatuse ettepanekuga viia AETRi kokkulepe nii kiiresti kui võimalik kooskõlla uue määrusega.

44. muudatusega vähendatakse sõiduki kasutamise tõkestamise kasutusala ajutise mõjutusvahendina kasutamisele ega ühtlustata selgelt asjaolusid, mille korral võib seda meedet rakendada ja millal lõpetada. Seetõttu lükkab komisjon muudatuse tagasi.

Mitmed muudatused tekitasid määratlemise raskusi. 23. muudatuses muudetakse „juhi“ mõistet, kuid antakse mõista, et võib osutuda vajalikuks eesmärgi tõendamine. Komisjon eelistab laiemat ja hõlmavamat kasutatavuse mõistet. 25. muudatuses viiakse uuesti sisse seos vähendatud iganädalase puhkeaja ja puhkamise koha vahel, öeldes, et pikamaajuhid võivad võtta hüvituspuhkuse kolme nädala jooksul. Esiteks puudub pikamaajuhi mõiste määratlus ja teiseks võib liiklusohutuse seisukohalt väita, et pikamaajuhtidel ei tohiks olla võimalik hüvituspuhkust pikema aja jooksul edasi lükata.

Mitmed muudatused põhjustavad praktilisi raskusi. 6. muudatuses nähakse ette piirang Euroopa sõidukipargi üleminekuajale analoogsõidumeerikutelt digitaalsetele sõidumeerikutele. Kuigi ettepanek on kiiduväärt, ei saa seda praktikas teostada, sest riikide sõidukiparkidesse kuuluvatele mõnedele vanematele sõidukitele ei saa digitaalset sõidumeerikut paigaldada. 42. muudatuses taotletakse, et komisjon annaks aru erandiklauslite kasutamisest. Praktikas oleks seda raske saavutada, sest sätted ei ole alati suunatud kindlale huvigrupile, kellel on kindlad esindajad kõikides liikmesriikides. Siiski usub komisjon, et neile, kes on otseselt huvitatud oma arvamuse avaldamisest, on juba antud piisavalt aega oma arvamuse avaldamiseks ja liikmesriikidele on antud juba piisavalt aega konsultatsioonide läbiviimiseks. Komisjon ei pea vajalikuks küsimuse uuesti tõstatamist eraldi ettepanekus. 67. muudatuses on uuesti määratletud sõiduki mitme juhiga mehitamine, lubades reisi esimeste ja viimaste tundide jooksul ainult ühe juhi kohalolekut. Esiteks tundub, et siin on vastuolu terminites, kuid mis veel tähtsam, see tähendab, et kontrollijal ei ole ilmset võimalust kindlaks teha, kas üksioleval juhil oli eelneva 21 tunni jooksul kaaslane ja seega võib juht sellise korralduse puhul kehtivaid sõidu- ja puhkeaja reegleid vabamalt järgida. 32. muudatuses keelustatakse läbitud vahemaa või edasitoimetatud kauba koguse alusel tasustamine. Nimetatud keelu tagajärjel muutuks palga- ja preemiasüsteem liiga jäigaks ja see piiraks põhjusetult sektori paindlikkust. Piisab sellest, et ei ohustata liiklust.

4.2.4 Digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõtu muudatused

Pidades silmas liikmesriikide hästi edenenud ettevalmistusi, ei pea komisjon õigustatuks parlamendi ettepanekut, mille kohaselt kohustus paigaldada digitaalne sõidumeerik kõikidele uutele sõidukitele lükatakse edasi kuni 5. augustini 2006 või esimest korda kasutusele võetavatele sõidukitele kuni 5. augustini 2007. Samuti ei pea komisjon õigustatuks lubada liikmesriikidele 12 lisakuud vajalike juhikaartide väljastamiseks. Seetõttu lükkab komisjon 52. ja 54. muudatuse tagasi.

4.2.5 Sätted, mis on asjakohasemad kavandatavas jõustamisdirektiivis

8. ja 10. muudatuses selgitatakse üksikasjalikult kavandatava jõustamisdirektiivi sätteid ja esitatakse võimalikud muudatused kõnealust direktiivi käsitleva nõukogu ühise seisukoha kohta. Komisjoni arvates sobivad nimetatud muudatused rohkem direktiivi, praegu määrusesse lisatuna võivad need põhjustada segadust ja seetõttu lükkab komisjon need kaks muudatust tagasi.

5. KOKKUVÕTE

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 muudab komisjon oma ettepanekut vastavalt eelnimetatule.

[1] ELT L 370, 31.12.1985, lk 1