EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.7.2021 COM(2021) 373 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2020. aasta konkurentsipoliitika aruanne {SWD(2021) 177 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2020. aasta konkurentsipoliitika aruanne 1. Sissejuhatus Käesolev aruanne on esimene ülevaade konkurentsipoliitika arengusuundadest president von der Leyeni juhitud komisjoni ametiajal. Aruandes käsitletakse ELi konkurentsipoliitika arengut 2020. aastal ja ühtlasi on see komisjoni 50. aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. ELi konkurentsipoliitika õiguspärasus põhineb aluslepingutel, millega antakse liidule selles valdkonnas ainupädevus kui vajalik vahend siseturu toimimise toetamiseks. ELi konkurentsieeskirjade täitmise tagamine on üle 60 aasta olnud ülimalt oluline, et kaitsta ja soodustada Euroopa majandust, mille aluseks on sellised Euroopa väärtused nagu õiglus, õigusriik ja usaldus. Samuti areneb konkurentsipoliitika paralleelselt ühiskondlike, majanduslike ja regulatiivsete muutustega. Praegu, mil EL seisab silmitsi ühe oma seni suurima kriisiga, on jõuline konkurentsipoliitika tähtsam kui kunagi varem, et toetada majanduse dünaamilisust, mis on hädavajalik kiiremaks taastumiseks. President von der Leyeni juhitud komisjoni kogu esimesel ametiaastal oli ELi konkurentsipoliitikal võtmeroll komisjoni jõupingutustes COVID-19 pandeemia põhjustatud tervise- ja majanduskriisile reageerimisel ja sellest väljatulemisel. Samuti oli konkurentsipoliitika äärmiselt oluline selleks, et sillutada teed taastumisele, pidades samal ajal silmas ELi majanduse rohe- ja digipööret. Kooskõlas president von der Leyeni missioonikirjaga juhtivale asepresidendile Vestagerile jätkas komisjon selle tagamist, et konkurentsieeskirjad vastavad tänapäevasele majandusele, et jõuliselt tagatakse nende täitmine ning et need aitavad kujundada tugevat Euroopa tööstust nii ELis kui ka maailmas tervikuna. 2020. aastal osutus konkurentsipoliitika vahendite kogum asjakohaseks, paindlikuks ning tervise- ja majanduskriisi erakordsete asjaoludega kiiresti kohandatavaks. Komisjoni reageeriv ja kiiresti kohanev konkurentsipoliitika aitas täita ELi tööstuse ja kodanike vajadusi, säilitades samal ajal konkurentsiturud. See paistis eriti silma rea meetmete puhul, millega võimaldati reaalmajanduse kiiret toetamist avaliku sektori vahenditest või mis moodustasid osa laiemast poliitilisest tegevuskavast, mille eesmärk on taastada kestlik majanduskasv, vältides seejuures ebavajalikke turumoonutusi. 13. märtsil 2020 kirjeldas komisjon oma teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“ eri võimalusi, mis on liikmesriikidele kättesaadavad väljaspool ELi riigiabi kontrolli kohaldamisala ja mida nad võivad kehtestada ilma komisjoni osaluseta. Need hõlmasid meetmeid, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes seoses palgatoetuste, äriühingu tulumaksu ja käibemaksu või sotsiaalkindlustusmaksete maksmise peatamisega, või otse tarbijatele suunatud rahalist toetust tühistatud teenuste või piletite eest, mida asjaomased ettevõtjad ei hüvita. 19. märtsil 2020 võttis komisjon majanduse toetamiseks vastu riigiabi ajutise raamistiku ja vaatas selle COVID-19 kriisi arenedes mitmel korral läbi. Peale selle võttis komisjon 8. aprillil 2020 vastu ajutist raamistikku käsitleva teatise , milles on sätestatud peamised kriteeriumid, mida komisjon järgib selliste koostööprojektide hindamisel, mille eesmärk on kõrvaldada koroonaviiruse puhangu ajal hädavajalike toodete ja teenuste tarneraskused. Samal ajal kehtestas komisjon mitu meedet talitluspidevuse tagamiseks ning tagas jätkuvalt ELi ühinemiseeskirjade rakendamise, et vältida turuvõimu kasvamist kriisi tingimustes. Selle tagamiseks, et konkurentsieeskirjad täidaksid jätkuvalt oma eesmärki ja et nende abil oleks võimalik lahendada sellised murekohad nagu struktuursed probleemid digiturgudel ja ELi turgudel konkurentsi moonutavad välisriigi subsiidiumid, käivitas komisjon 2020. aastal olulisi poliitikaalgatusi. Näiteks esitas komisjon digiturgude õigusakti ettepaneku ja avaldas välisriigi subsiidiume käsitleva valge raamatu, et alustada arutelu selle üle, kuidas tulla toime välisriigi subsiidiumide võimaliku moonutava mõjuga siseturul. Komisjon näitas, et ta on valmis kasutama konkurentsipoliitikat taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise ettevalmistamise toetamiseks. Komisjon aitas liikmesriikidel koostada taaste- ja vastupidavuskavasid, lähtudes muu hulgas konkurentsipoliitika vaatenurgast, ning avaldas mitu suunavat vormi , et toetada liikmesriike oma riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ja veenduda, et need on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. 2020. aastal lahendati ELi konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega pandeemia põhjustatud pakilisi probleeme ning toetati samal ajal komisjoni pikaajalisi eesmärke aastateks 2019–2024, nagu digiajastule vastav Euroopa, Euroopa roheline kokkulepe ja inimeste hüvanguks toimiv majandus. Komisjoni ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta sisaldas olulist muudatust, nimelt nähti ühtse turu programmi raames ette sihtotstarbeline vahend konkurentsipoliitika jaoks. Sellega tagatakse meetmete stabiilne rahastamine, suurendades komisjoni suutlikkust tagada eeskirjade täitmine, näiteks arenenud teabe- ja uurimismeetodite väljatöötamise teel. Ühtlasi võimaldab rahastamine komisjonil tugevdada koostööd haldusasutustega ELis ja mujal. 2. ELi konkurentsipoliitikat kasutati COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks 2.1. Riigiabipoliitika aitas liikmesriikidel toetada COVID-19 vastaseid meetmeid 2020. aastal olid liikmesriikide ja ELi poliitikakujundajad COVID-19 pandeemia kiire leviku ja ulatusliku kahjustava mõju tõttu ELi majandusele sunnitud selle enneolematu ohuga toimetulekuks kiiresti ja mitmes valdkonnas reageerima. Otsustavad meetmed olid eeskätt 750 miljardi euro suurune taasterahastu „NextGenerationEU“, stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimine ning mitmesuguste meditsiinivahendite, näiteks ventilaatorite, maskide ja lõpuks vaktsiinide ühine hankimine. Sellega seoses sai ELi konkurentsipoliitikast kriisile reageerimise oluline osa, mis majandust stabiliseeris. Eelkõige kehtis see riigiabipoliitika puhul. Täpselt suunatud avaliku sektori toetus oli äärmiselt tähtis elujõulistele ettevõtjatele tekitatud kahju leevendamiseks ja majandustegevuse jätkumise tagamiseks. Samal ajal tagas komisjon, et avaliku sektori toetus saaks jõuda seda vajavate ettevõtjateni ja et ära hoiti kahjulik võidusubsideerimine. Kriisi alguses vastu võetud ajutises raamistikus sätestati tingimused, mille kohaldamise põhjal peab komisjon abi kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b (abi „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks“). Ajutist raamistikku muudeti 2020. aastal mitmel korral, mis tõendab komisjoni suutlikkust kohandada eeskirju kriisi muutuva iseloomuga. 2020. aasta aprillis laiendati ajutist raamistikku, et hõlmata sellesse toetus ettevõtjatele, kes töötavad välja, katsetavad ja toodavad selliseid koroonaviiruse vastu võitlemisel hädavajalikke tooteid nagu vaktsiinid, ravimid, meditsiiniseadmed, desinfektsioonivahendid ja kaitsevahendid, samuti palgatoetuse ja maksude edasilükkamise kavad. 2020. aasta mais vastu võetud teise muudatusega sätestati kriteeriumid selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad läbi viia rekapitaliseerimist ja anda allutatud võlga seda vajavatele ettevõtjatele. 2020. aasta juunis tehtud kolmanda muudatusega laiendati ajutist raamistikku, et võimaldada liikmesriikidel anda avaliku sektori toetust kõigile mikro- ja väikeettevõtjatele, isegi kui nad olid finantsraskustes juba 31. detsembri 2019. aasta seisuga. Neljas muudatus võeti vastu 2020. aasta oktoobris ning sellega pikendati ajutise raamistiku kohaldamist kuue kuu võrra 30. juunini 2021 ja lubati anda rekapitaliseerimistoetust 30. septembrini 2021.Võttes arvesse COVID-19 puhangu teist lainet ja kriisi algselt eeldatust pikemat kestust, pikendati 2021. aasta jaanuaris viienda muudatusega kõiki ajutises raamistikus kehtestatud meetmeid, sealhulgas rekapitaliseerimismeetmeid, 31. detsembrini 2021 ning laiendati ajutise raamistiku kohaldamisala, suurendades selles sätestatud ülemmäärasid ja lubades teatavate tagasimakstavate vahendite otsetoetusteks konverteerimist 2021. aasta lõpuni. Komisjon võttis väga lühikese aja jooksul ajutise raamistiku alusel vastu arvukalt riigiabiotsuseid, millega lubati liikmesriikidel võtta meetmeid COVID-19 pandeemia majandusmõju leevendamiseks. 2020. aastal võttis komisjon vastu 598 COVID-19ga seotud riigiabiotsust. Sellel perioodil lubas komisjon anda riigiabi hinnanguliselt 3,08 triljoni euro ulatuses. Mitmeid abimeetmeid kaasrahastati ühtekuuluvuspoliitika raames, eelkõige kahe hädaabipaketi kaudu, mille komisjon esitas 2020. aastal ja mille Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu heaks kiitsid: koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+).

Mitu liikmesriiki teatas nn raamkavadest, mis hõlmavad eri majandussektoritele mõeldud mitmesugust liiki abi, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) suunatud toetusi. Näiteks teatas Prantsusmaa 7 miljardi euro suurusest raamkavast, millega toetatakse eelkõige VKEsid. Kava hõlmas mitut liiki toetust, nagu otsetoetused, soodsa intressimääraga laenud ja riigigarantiid laenudele . Mitu liikmesriiki, sealhulgas Belgia, Bulgaaria, Itaalia, Kreeka, Rumeenia, Slovakkia ja Taani, teatasid konkreetselt VKEde toetamiseks ette nähtud abist. VKEdele anti abi mitmesuguses vormis, näiteks maksude edasilükkamine (Taani), riiklikud tagatisskeemid (Bulgaaria) ja toetused, millega kaetakse kehtivate võlakohustuste intressid (Kreeka) . Mitu liikmesriiki teatas koroonaviirusega seotud toodete uurimis-, arendamis- ja katsetamistaristu ning tootmise toetamiseks antud abist. Näiteks teatas Saksamaa koroonaviirusega seotud toodete uurimise, arendamise, katsetamise ja tootmise toetamise raamkavast . Ülemaailmne pandeemia tabas raskelt transpordisektorit. 2020. aastal võttis komisjon vastu 42 otsust, millega lubatakse riigiabi andmine lennuettevõtjatele, lennujaamadele ja maapealse teeninduse ettevõtjatele, et täita nende COVID-19 pandeemiast põhjustatud likviidsus- ja kapitalivajadused. Ajutise raamistiku alusel heakskiidetud abi (ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b) said mitu lennuettevõtjat, nende hulgas Air France, Lufthansa, SAS, Austrian Airlines, airBaltic, Blue Air, KLM, Nordica, Alitalia ja Brussels Airlines . Lennuettevõtjatele lubati abi anda ka ELi toimimise artikli 107 lõike 3 punkti c ning päästmis- ja ümberkorraldamisabi käsitlevate suuniste alusel. Näiteks kiitis komisjon heaks riigiabi Prantsusmaa lennuettevõtjale Corsair. Koroonaviiruse puhang süvendas lennuettevõtja olemasolevaid finantsraskusi. Seepärast koosnes riigiabi kahest eraldi meetmest: 106,7 miljonit eurot ümberkorraldamisabi ja 30,2 miljonit eurot, et hüvitada Corsair’ile koroonaviiruse puhangust tingitud kahju. Portugali lennuettevõtjal TAP ei olnud õigust ajutise raamistiku alusel abi saada, sest ettevõtja oli finantsraskustes juba enne 31. detsembrit 2019. Komisjon kiitis heaks 1,2 miljardi euro suuruse päästmislaenu TAPile. Samuti kiitis komisjon heaks kavad piirkondlikele ja kohalikele ühistranspordiettevõtjatele liikumispiirangute ja muude meetmete tulemusel kantud kahju hüvitamiseks . Lisaks transpordile kiitis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heaks meetmed, mille liikmesriigid võtsid vastu ettevõtjate jaoks, keda viiruspuhang oli eriti raskelt tabanud, näiteks turismi-, kultuuri-, majutus- ja jaemüügisektori ettevõtjad. Komisjon võttis vastu mitu otsust ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel (loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi), näiteks füüsilisest isikust ettevõtjate kantud kahju hüvitamiseks, ettevõtjate püsikulude subsideerimiseks ja spordiürituste ärajätmisest tingitud kahju hüvitamiseks. Komisjon kiitis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heaks ka mitmesugused riigiabimeetmed, mis on suunatud liikmesriikide konkreetsetele piirkondadele. Näiteks teatas Saksamaa 46 miljardi euro suurusest fondist (BayernFonds), mis hõlmab Baierimaale suunatud tagatisi, rekapitaliseerimisinstrumente ja subsideeritud võlainstrumente, et pakkuda ettevõtjatele likviidsus- ja kapitalitoetust . Heaks kiideti ka riigiabimeetmed Vallooniale ja pealinna Brüsseli piirkonnale Belgias ning Friuli-Venezia Giulia piirkonnale ja Lõuna-Itaaliale . Komisjoni heakskiidetud summade puhul oli liikmesriikide vahel väga suuri erinevusi. Osaliselt on need erinevused seletatavad liikmesriikide majanduste erineva suurusega. Täpsemalt teatas ligikaudu 51,5 %st heakskiidetud riigiabist Saksamaa. Itaalia teatatud meetmed moodustasid ligikaudu 14,7 % heakskiidetud riigiabi kogusummast ja Prantsusmaa teatatud abi moodustas sellest summast 13,9 %. Hispaania teatatud abi moodustas 4,8 % heakskiidetud riigiabi kogusummast ning Poola ja Belgia teatatud abi moodustas vastavalt ligikaudu 2 % ja 1,8 %. Teiste liikmesriikide teatatud abi jäi hinnangute kohaselt vahemikku 0,01–1,5 % hinnangulisest 3,08 triljoni euro suurusest kogusummast. Riigiabimeetmete tegelik majandusmõju sõltub meetmete rakendamisest, mitte eelarvest. Sel põhjusel jälgib komisjon COVID-19ga seotud riigiabimeetmete rakendamist ja kohandab oma riigiabistrateegiat olukorra arenguga siseturul. Kõigi 27 liikmesriigi vastuste põhjal kahele Euroopa Komisjoni läbiviidud järjestikusele uuringule kulutati ajavahemikul 2020. aasta märtsi keskpaigast kuni detsembri lõpuni selleks ajaks heaks kiidetud 2,96 triljoni euro suurusest abist tegelikult ligikaudu 544 miljardit eurot. Absoluutarvudes andis liikmesriikide esitatud esialgsete andmete põhjal Prantsusmaa üle veerandi kogu väljamakstud abist (155,36 miljardit eurot), järgnesid Itaalia 19,8 %ga kogu väljamakstud abist (107,9 miljardit eurot), Saksamaa 19,1 %ga kogu väljamakstud abist (104,25 miljardit eurot) ja Hispaania 16,7 %ga (90,8 miljardit eurot). Suhteliselt tegi liikmesriikide esitatud esialgsete andmete põhjal oma SKPga võrreldes kõige rohkem väljamakseid Hispaania (7,3 %), kellele järgnesid Prantsusmaa (6,4 %), Itaalia (6,0 %), Kreeka (4,4 %), Malta (3,9 %), Ungari (3,7 %), Portugal (3,6 %), Poola (3,6 %) ja Küpros (3,5 %). EL 27 tasandil vastavad koroonaviirusega seotud riigiabikulutused ligikaudu 3,9 % ELi SKPst. Lisaks ajutise raamistiku alusel teatatud riigiabile on liikmesriikidel õigus võtta vastu meetmeid, mis jäävad väljapoole ELi riigiabi kontrolli kohaldamisala. Ilma komisjoni eelneva heakskiiduta võib anda riigiabi, mida peetakse vähem moonutavaks, näiteks vähese tähtsusega abi määrustel põhinevat abi või teatavate grupierandi määruste kohast abi. Kõnealuse abi puhul oli eeskätt tegemist selliste meetmetega nagu palgatoetused ning äriühingu tulumaksu, käibemaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete maksmise peatamine. 2.2. Suunised turuosalistele konkurentsieeskirjade ja ühinemiskontrolli valdkonnas Kriisiolukorras on veelgi olulisem säilitada ühtse turu toimimise tagamiseks turudistsipliin. Samal ajal tuleb soodustada ettevõtjatevahelist koostööd, kui see on vajalik pandeemia tagajärgedega võitlemiseks. Seoses konkurentsieeskirjadega võttis komisjon kiiresti vastu rea meetmeid, mis hõlmavad mitmesuguseid valdkondi. Komisjon andis turuosalistele suuniseid teatises ja ühekordses kinnituskirjas, sätestades põhikriteeriumid, mida ta kasutab selliste koostööprojektide hindamisel, mille eesmärk on kõrvaldada COVID-19 puhangu ajal hädavajalike toodete ja teenuste, näiteks ravimite ja meditsiinivarustuse tarneraskused. Peale selle suhtles komisjon ettevõtjatega, näiteks autotööstuse ettevõtjatega, ning andis mitteametlikke suuniseid selliste koostöö liikide kohta, mis tõenäoliselt ei tekita probleeme, ja tegi kindlaks sellise koostöö jaoks vajalikud kaitsemeetmed. 30. aprillil 2020 andis komisjon välja kolm rakendusmäärust, millega ajutiselt leevendatakse konkurentsiõiguse eeskirjade kohaldamisala kolmes põllumajandussektoris, mida COVID-19 pandeemia on tugevalt mõjutanud . Nende rakendusmäärustega lubati põllumajandustootjatel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võtta teatavate sektorite stabiliseerimiseks ajutisi kollektiivseid meetmeid. Lisaks andis Euroopa konkurentsivõrgustik välja ühisavalduse konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta COVID-19 kriisi ajal ja tegi tihedat koostööd COVID-19ga seotud konkurentsiküsimustes. Ühisavalduses väljendasid Euroopa konkurentsivõrgustiku liikmed oma seisukohta, mille kohaselt erakorraline olukord võib tuua kaasa vajaduse ettevõtjate koostöö järele, et tagada nappivate toodete tarnimine ja nende õiglane jaotamine kõikidele tarbijatele. Nad märkisid, et ei sekku aktiivselt vajalikesse ja ajutistesse meetmetesse, mis on kehtestatud tarneraskuste vältimiseks. Samal ajal oli äärmiselt tähtis tagada, et praeguses olukorras tarbijate tervise kaitsmiseks hädavajalikuks peetavad tooted (nt näomaskid ja desinfitseerimisgeel) on konkurentsivõimeliste hindadega jätkuvalt kättesaadavad. Euroopa konkurentsivõrgustik märkis, et seepärast võtab ta kõhklemata meetmeid ettevõtjate vastu, kes praegust olukorda kartellide moodustamise või oma turgu valitseva seisundi kuritarvitamise teel ära kasutavad. Pärast ühisavaldust on komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused teinud koostööd selle tagamise nimel, et pandeemia ajal hädavajalike toodete ja teenuste tarnimises ei esineks häireid ning et konkurentsieeskirju kohaldataks ühetaoliselt nii nõuete täitmise tagamise kui ka kriisi jooksul ettevõtjate koostööalgatuste suunamise puhul. Tänu tihedale koostööle ja koordineerimisele COVID-19ga seotud konkurentsiõiguse valdkonna juhtumite ning juhendite puhul suutis Euroopa konkurentsivõrgustik ühel häälel kõnetada ettevõtjaid, kes soovivad kavandada konkurentsiõigusega kooskõlas olevaid algatusi. Ühinemiskontrolli valdkonnas suutis komisjon jätkata oma tegevust, täites täielikult oma seadusjärgseid kohustusi ja pidades kinni tähtaegadest . Hoolimata pandeemiast teatati komisjonile 2020. aastal 361 tehingust. Sarnaselt varasematele aastatele ei tekitanud enamik teatatud ühinemistest konkurentsiprobleeme ja neid sai kiiresti menetleda. Komisjon võttis vastu 352 ühinemisotsust ja sekkus 18 juhtumi puhul. Viimaste puhul lubati esimeses etapis 13 ühinemise toimumine, eeldusel et täidetakse teatavad kohustused, kolm ühinemist lubati parandusmeetmete võtmise tingimusel pärast teise etapi uurimist ja ühe ühinemise kohta anti teises etapis tingimusteta luba. Kõikidest 2020. aastal teatatud tehingutest kasutati lihtsustatud menetlust 76 % puhul. 2.3. Kriisist taastumiseks ja väljumiseks valmistumine 672,5 miljardi euro suurune taaste- ja vastupidavusrahastu moodustab selgelt kõige suurema osa 750 miljardi euro suuruse rahastu „NextGenerationEU“ taastepaketist. Taaste- ja vastupidavusrahastust toetatakse investeeringuid ja reforme liikmesriikides, aidates neil toime tulla COVID-19 majandusliku ja sotsiaalse mõjuga ning soodustada rohe- ja digipööret.

Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade läbivaatamine Taaste- ja vastupidavusrahastust toetuste ja madala intressimääraga laenude saamiseks tuleb liikmesriikidel esitada taaste- ja vastupidavuskavad, mille komisjon peab enne rahaliste vahendite väljamaksmist heaks kiitma. Kõiki taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvaid projekte tuleb hinnata riigiabi eeskirjade alusel. 2020. aasta sügisel esitasid mitu liikmesriiki komisjonile taaste- ja vastupidavuskava projekti ning konkurentsi peadirektoraat vaatas need läbi ja andis nende kohta nõu. Peale selle aitas konkurentsi peadirektoraat koos muude komisjoni talitustega valmistada ette riigiabi eeskirjadega kooskõlas olevaid taaste- ja vastupidavuskavade projekte. Selleks avaldas komisjon 2020. aasta detsembris mitu suunavat vormi. Vorme ajakohastati 2021. aasta jaanuaris . 3. Konkurentsieeskirjade jätkuva eesmärgipärasuse tagamine – laiaulatuslik poliitiline kava

2020. aastal jätkas komisjon konkurentsieeskirjade põhjalikku läbivaatamist, et tagada nende vastavus muutuvale turukeskkonnale, sealhulgas üha kiiremale digipöördele majanduses. Läbivaatamine põhineb ka kolme sõltumatu erinõustaja digipööret ja konkurentsiõigust käsitlevas 2019. aprilli aruandes esitatud materjalil. Eelkõige täitis komisjon oma läbivaatamise tegevuskava, mis hõlmab mitut peamist grupierandi määrust, suuniseid ja teateid, ning jätkas tööd mitme ühtsel turul õiglase konkurentsi tagamist käsitleva poolelioleva algatusega, nagu ettepanek digiturgude õigusakti kohta ja välisriigi subsiidiumide algatus. Samuti viis komisjon 2020. aastal lõpule 2014. aasta riigiabi ajakohastamise paketi toimivuskontrolli. 3.1. Uus poliitikaalgatus konkurentsipoliitika töövahendite tugevdamiseks 2020. aasta veebruaris esitletud Euroopa digistrateegia keskse osana esitas komisjon kaks seadusandlikku ettepanekut, mille eesmärk on luua kõikidele kasutajatele turvalisem digiruum, kus nende põhiõigused on kaitstud, ning konkurentsitingimused, mis võimaldavad uuenduslikel digivaldkonna ettevõtjatel ühtsel turul kasvada ja ülemaailmselt konkureerida. 2020. aastal võttis komisjon vastu digiturgude õigusakti ettepaneku konkurentsile avatud ja õiglaste digiturgude kohta . Kavandatud määruse eesmärk on lahendada struktuurilised probleemid digiturgudel, eelkõige seoses juurdepääsu kontrollivate suurte digiplatvormidega, st platvormidega, mis toimivad vahendajatena, ühendades suure kasutajabaasi arvukate ettevõtjatega. Digipaketi osana esitas komisjon ka digiteenuste õigusakti ettepaneku . Komisjoni mõlemad ettepanekud peavad läbima seadusandliku tavamenetluse ning Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad neid 2021. aasta jooksul. Digiturgude õigusakt Digiturgude õigusakti (kavandatud määrus, mis võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel) eesmärk on takistada juurdepääsu kontrollijatel kehtestada ettevõtjatele ja tarbijatele ebaõiglasi tingimusi. Sellised ebaõiglased tingimused on näiteks ettevõtjatel oma andmetega tutvumise keelamine, kasutajate sidumine konkreetse teenusega ja selle alternatiivsete teenuste vastu vahetamise piiramine. Ettevõtjad määratakse õigusakti alusel juurdepääsu kontrollijaks, kui täidetud on kolm kumulatiivset tingimust . Määratud juurdepääsu kontrollijate suhtes kehtib mitu kohustust ja keeldu, et tagada avatud digikeskkond, mis oleks õiglane ettevõtjate ja tarbijate suhtes ning avatud igakülgsele innovatsioonile. Uute eeskirjade tõhususe tagamiseks nähakse ette võimalus määrata digiturgude õigusaktis kehtestatud keeldude ja kohustuste mittejärgimise korral karistusi. 3.2. Ühinemis- ja konkurentsieeskirjade ja -suuniste ajakohastamine 3.2.1. Edusammud ühinemiste hindamise valdkonnas 2020. aastal alustas komisjon ELi ühinemiskontrolli valitud menetluslike ja kohtualluvusega seotud aspektide hindamise viimaseid etappe. 26. märtsil 2021 avaldati komisjoni talituste töödokument, milles antakse ülevaade hindamise peamistest järeldustest. Hindamistulemusi arvestades võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse suunised ühinemismääruse artiklis 22 sätestatud üleandmismehhanismi kohaldamise kohta liikmesriikidevahelise üleandmise puhul, ning algatas mõjuhindamise, milles käsitletakse poliitikavalikuid ühinemismenetluste veelgi sihipärasemaks muutmiseks ja lihtsustamiseks. 3.2.2. Vertikaalseid tarneahelaid ja horisontaalset koostööd käsitlevate eeskirjade läbivaatamine 2020. aasta septembris avaldatud komisjoni talituste töödokumendiga viis komisjon lõpule vertikaalsete kokkulepete grupierandi määruse ja vertikaalsete suuniste hindamise. Hindamisel käsitleti seda, mil määral on praegune kord saavutanud oma eesmärgi kohaldada „safe harbour“-põhimõtet vertikaalsete kokkulepete suhtes, mis kokkuvõttes suurendavad tõhusust, loovad õiguskindluse ja vähendavad nõuete täitmisega seotud kulusid. Ühtlasi oli hindamise eesmärk teha kindlaks, kas nendel eeskirjadel tuleks lasta aeguda, neid praegusel kujul pikendada või need läbi vaadata. Hindamine näitas, et vertikaalsete kokkulepete grupierandi määrus ja vertikaalsed suunised on jätkuvalt kasulikud vahendid, mis aitavad ettevõtjatel end ise hinnata. Turud on aga arenenud ning hindamise käigus tehti kindlaks mitu küsimust, millega on vaja tegeleda. Komisjon algatas läbivaatamise, et kehtestada muudetud eeskirjad 31. maiks 2022, mil praegused eeskirjad aeguvad. 2020. aastal jätkas komisjon teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse ning spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse (üheskoos „horisontaalsed grupierandi määrused“) hindamist. Komisjoni suunistes horisontaalsete koostöölepingute kohta antakse juhiseid horisontaalsete grupierandi määruste tõlgendamise ja ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamise kohta muude horisontaalsete kokkulepete suhtes. Horisontaalsete grupierandi määruste kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2022. Nende eeskirjade eesmärk on lihtsustada ettevõtjate majanduslikult soovitavat koostööd, ilma et see avaldaks kahjulikku mõju konkurentsipoliitikale. Hindamise käigus kogutakse tõendeid nende toimimise kohta ja see võimaldab komisjonil otsustada, kas ta peaks laskma horisontaalsetel grupierandi määrustel ja suunistel aeguda, nende kehtivusaega pikendama või need läbi vaatama. 2021. aastal on kavas avaldada komisjoni talituste töödokument. 2020. aastal jätkas komisjon 2010. aastal vastu võetud mootorsõidukite grupierandi määruse hindamist . Hindamise eesmärk on koguda fakte ja tõendeid mootorsõidukite grupierandi määruse ja asjaomaste suuniste toimimise kohta, eelkõige kontrollides, mil määral on täidetud määruse eesmärgid. Mootorsõidukite grupierandi määruse kehtivusaeg lõpeb 2023. aasta mais ning määruse kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2021. aastal hindamisaruande. 3.2.3. Turu mõistet käsitleva teatise hindamine 2020. aastal alustas komisjon ka turu mõistet käsitleva teatise hindamist. Teatises on antud suuniseid põhimõtete ja parima tava kohta seoses sellega, kuidas komisjon kohaldab asjaomase tooteturu ja geograafilise turu mõistet ELi konkurentsiõiguse täitmise tagamisel. Hindamise eesmärk on teha kindlaks, kas teatis täidab jätkuvalt oma eesmärki, võttes eeskätt arvesse hiljutisi turusuundumusi mitmesugustes sektorites, sealhulgas digiturgudel. Hindamise tulemused avaldatakse 2021. aastal. 3.2.4. Kollektiivläbirääkimised füüsilisest isikust ettevõtjatele Digiplatvormid on mõjutanud seda, kuidas inimesed tööd teevad. Need pakuvad juurdepääsu tööle ja suuremat paindlikkust, ent võivad suurendada ka teatavate töötajate haavatavust. Digiplatvormide kaudu teenuste osutajad ei sobitu alati tööhõive traditsioonilistesse kategooriatesse ning alati ei ole selge, kas ELi konkurentsieeskirjad võivad takistada kollektiivläbirääkimisi inimeste jaoks, kes neid vajavad. 2020. aasta juunis algatas komisjon protsessi selle hindamiseks, kas ELi tasandil oleks vaja võtta meetmeid, pakkudes suuremat õiguskindlust seoses ELi konkurentsieeskirjade kohaldatavusega füüsilisest isikust ettevõtjate kollektiivläbirääkimiste suhtes. Esialgne teabe kogumine viidi läbi osana digiteenuste õigusakti käsitlevatest konsultatsioonidest. Samaaegselt suhtles komisjon tihedalt sidusrühmade, sealhulgas platvormide ja tööturu osapooltega. 2021. aasta jaanuaris avaldas komisjon esialgse mõjuhinnangu, milles kirjeldati tulevaste meetmete esialgseid valikuvõimalusi . 3.2.5. Nõuete täitmise tagamine eraõiguse alusel – kahjunõuete direktiivi rakendamise aruanne ja teatis konfidentsiaalse teabe kaitse kohta liikmesriikide kohtutes

Kahjunõuete direktiivis on sätestatud eeskirjad, mis on vajalikud selle tagamiseks, et kõik isikud, kes on kahju kannatanud selle tõttu, et ettevõtja või ettevõtjate ühendus on rikkunud konkurentsiõigust, saaksid tõhusalt kasutada oma õigust nõuda liikmesriikide kohtutes, et see ettevõtja või ühendus nimetatud kahju täielikult hüvitaks. 2020. aasta detsembris esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule rakendusaruande, nagu direktiivis on nõutud. Aruandes antakse ülevaade sellest, kuidas on rakendatud teatavaid direktiivis sisalduvaid peamisi eeskirju, nagu õigus kahju täielikule hüvitamisele, tõendite avaldamine, rikkumisotsuste tõendusjõud, aegumistähtajad, ülemäärase ostuhinna edasisuunamine ja kahju hindamine. Alates direktiivi vastuvõtmisest 2014. aastal on kahju hüvitamise hagide arv liikmesriikide kohtutes märkimisväärselt suurenenud ja kahju hüvitamise hagid on ELis palju tavalisemaks muutunud. 2014. aasta alguses oli hagide kumulatiivne arv esimese otsuse kuupäeva järgi kokku ligikaudu 50 ja 2019. aastal oli see pärast järsku suurenemist 239. Neid 239 hagi menetleti kolmeteistkümnes liikmesriigis. Komisjon järeldas, et kahjunõuete direktiiv on tõenäoliselt suurendanud ELi konkurentsiõiguse rikkumise ohvrite teadlikkust oma õigusest kantud kahju eest tulemuslikult hüvitist nõuda. Peale selle võttis komisjon vastu teatise konfidentsiaalse teabe kaitse kohta ELi konkurentsiõiguse täitmise tagamisel liikmesriikide kohtutes eraõiguse alusel algatatud menetlustes . Teatises antakse suuniseid meetmete kohta, mida liikmesriikide kohtud võivad võtta konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks menetluse jooksul ja pärast selle lõpetamist. Sellised meetmed on näiteks redigeerimine, usaldusisikute ringid, ekspertide kasutamine ja kohtuistungid. 3.3. Riigiabi eeskirjade läbivaatamine 3.3.1. Lõpule viidi riigiabi eeskirjade toimivuskontroll 2020. aastal viis komisjon lõpule riigiabi eeskirjade ajakohastamise paketi osana vastu võetud riigiabi eeskirjade toimivuskontrolli, mida alustati 2019. aastal. Toimivuskontroll hõlmas ka raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi suuniseid ja lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse teatist. Komisjon uuris, kas eeskirjad täidavad jätkuvalt oma eesmärki, võttes arvesse ka Euroopa rohelist kokkulepet, uut tööstusstrateegiat ja komisjoni digistrateegiat . Toimivuskontrolli tulemused avaldati 2020. aasta oktoobris. Komisjon järeldas, et hinnatud eeskirjad täitsid suurel määral oma eesmärki. Teatavad sätted on aga vaja läbi vaadata, muu hulgas tuleb neid selgitada, täiendavalt kooskõlastada ja lihtsustada ning kohandada, et kajastada hiljutisi seadusandlikke muudatusi, praegusi prioriteete, muutusi turgudel ja tehnoloogia arengut. Et eeskirjade muutmiseks jääks piisavalt aega, pikendas komisjon kõnealuste riigiabi eeskirjade kehtivusaega 31. detsembrini 2021. Vastasel korral oleks nende eeskirjade kehtivusaeg lõppenud 2020. aasta lõpus. 3.3.2. Euroopa rohelist kokkulepet toetavate riigiabi eeskirjade läbivaatamine Riigiabi eeskirjad on rohepöörde tähtis osa. Kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa rohelise kokkuleppe kohta ja toimivuskontrolli põhimõtetega on praegu pooleli Euroopa rohelise kokkuleppe seisukohast oluliste riigiabi suuniste sihtotstarbeline läbivaatamine, mis viiakse lõpule 2021. aasta lõpuks. Need hõlmavad regionaalabi suuniseid, üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevat teatist, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikku, riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi suuniseid, keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniseid ning üldise grupierandi määruse asjakohaseid sätteid. 2020. aastal võeti vastu läbivaadatud HKSi suunised . Muudetud HKSi suunised jõustusid HKSi uue kauplemisperioodi alguses 1. jaanuaril 2021. HKSi suunised annavad liikmesriikidele võimaluse hüvitada riskisektorite ettevõtjatele osa heitkogustega kauplemise süsteemi CO2-hinnasignaali põhjustatud kõrgemast elektrihinnast (nn „heitkogustega seotud kaudsed kulud“). 2020. aasta novembris palus komisjon sidusrühmadel esitada märkusi keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste teatavate aspektide kohta, võttes arvesse kavandatavat suuniste läbivaatamist. Suuniseid, mille kehtivusaega pikendati 31. detsembrini 2021, hinnati toimivuskontrolli raames. Hindamine näitas, et suunised on aidanud kaasa riigi ressursside tõhusamale ja konkurentsi vähem moonutavale kasutamisele, et parandada keskkonnakaitset ja täita energialiidu eesmärke. Neid tuleb aga kohandada, et võtta arvesse uut tehnoloogiat ja uusi toetusliike, samuti hiljutisi keskkonna- ja energiaalaseid õigusakte ja poliitikat. 2020. aastal viis komisjon toimivuskontrolli raames lõpule üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitleva 2014. aasta teatise hindamise. Tulemused näitasid, et üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevad eeskirjad täidavad üldiselt oma eesmärki, kuid selliste projektidega seotud juhtumite (mikroelektroonika ja akude kohta) raames saadud kogemusi arvesse võttes ning selle tagamiseks, et üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevad eeskirjad toetaksid igakülgselt komisjoni prioriteete, eelkõige Euroopa rohelist kokkulepet ja digistrateegiat, ja hõlbustaksid VKEde osalemist, oleks vaja teha teatavaid sihtotstarbelisi muudatusi. 2021. aasta veebruaris alustati konsultatsioone üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitleva läbivaadatud teatise kohta. 3.3.3. Sidusrühmadega konsulteerimine lairibaühendust käsitlevate riigiabi suuniste üle 2020. aasta septembris käivitas komisjon avaliku konsultatsiooni , kutsudes liikmesriike ja teisi sidusrühmi esitama oma seisukohti ja märkusi kehtivate ELi riigiabi eeskirjade kohta, mis käsitlevad avaliku sektori toetust lairibavõrkude kasutuselevõtuks. Lairibavõrke käsitlevad 2013. aasta riigiabi suunised võimaldavad liikmesriikidel anda teatavatel tingimustel toetust lairibavõrkude kasutuselevõtmiseks. Avalik konsultatsioon on osa üldisest hindamisest, mille eesmärk on teha kindlaks, kas suunised täidavad jätkuvalt oma eesmärki või oleks neid vaja hiljutist tehnoloogilist ja turuarengut arvesse võttes ajakohastada. 3.3.4. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi hindamine 2020. aastal jätkas komisjon 2012. aastal vastu võetud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketi hindamist. 2019. aastal algatatud hindamine hõlmab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat teatist, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat otsust, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikku ja üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrust, kuivõrd neid kohaldatakse tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes (välja arvatud üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine, sest määrus hõlmab rohkem sektoreid). Paketi üldeesmärk on aidata liikmesriikidel rahastada kodanike ja kogu ühiskonna jaoks olulisi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, säilitades samas riigiabi kontrollimise peamised aspektid. Hindamise eesmärk on kontrollida, kas tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevad eeskirjad on jätkuvalt asjakohased ja pakuvad jätkuvalt ELi lisaväärtust. Hindamise tulemused avaldatakse 2021. aastal. 3.3.5. Põllumajandust ja kalandust käsitlevate riigiabi eeskirjade läbivaatamine 2020. aastal jätkas komisjon põllumajandust ja kalandust käsitlevate riigiabi eeskirjade läbivaatamist. Läbivaatamine hõlmab põllumajanduse grupierandi määrust, suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades, kalandussektori grupierandi määrust, kalandus- ja vesiviljelussektoris vähese tähtsusega abi käsitlevat määrust ning kalandus- ja vesiviljelussektoris antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid . Neid vahendeid pikendati 2020. aastal; praegu lõpeb nende kehtivusaeg 2022. aasta lõpus ja nende hindamine on pooleli. Hindamine peaks 2021. aastal lõppema ja kooskõlas parema õigusloome nõuetega koostatakse seejärel mõjuhinnangud. Komisjon viib läbivaatamise läbi eesmärgiga kehtestada põllumajandus- ja kalandussektoris uued riigiabi eeskirjade kogumid, mille kohaldamine peaks algama 2023. aastal. 4. ELi konkurentsipoliitika panus digipöördesse ja ühtse turu tugevdamisse Oma üldeesmärgis „Digiajastule vastav Euroopa“ nimetas president von der Leyen digivaldkonda ühena komisjoni ametiaja olulisimatest prioriteetidest. Konkurentsiturgudel peavad ettevõtjad edu saavutamiseks olema innovaatilised ja muutuma tõhusamaks. Eelkõige kehtib see innovatsioonipõhiste ja kiiresti arenevate digiturgude puhul. ELi konkurentsieeskirjade täitmise tulemuslik tagamine ja regulatiivsed reformid on ELi majanduse digipöördes äärmiselt tähtsad, toetades vastupidavat taastumist ELis. ELi konkurentsieeskirjade täitmise tagamise kaudu jätkab komisjon ühtse turu allesjäänud tõkete kõrvaldamist.

4.1. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine toetas digipööret ja ühtse turu tugevdamist Süsteemikiipide (Systems-on-chips – SoCs) turul kehtestas komisjon ajutised meetmed maailma suurima telerite digimuundurites ja modemites kasutatavate kiibistike tarnija Broadcomi suhtes, sest viimane oli komisjoni esialgse arvamuse kohaselt kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit i) telerite digimuundurite, ii) kiudoptiliste modemite ja iii) xDSL-modemite süsteemikiipide turul, sõlmides telerite digimuundurite ja modemite tootjatega kokkuleppeid, mis sisaldasid ainuõiguse andmist käsitlevaid sätteid. 2020. aasta oktoobris otsustas komisjon muuta mitu Broadcomi väljapakutud kohustust õiguslikult siduvaks . Broadcom kohustus peatama kehtivad ainuõigust või peaaegu ainuõigust tagavad korraldused ning originaalseadmete tootjatega sõlmitud kokkulepetes sisalduvad telerite digimuundurite ja internetimodemite süsteemikiipe käsitlevad võimendavad sätted. Broadcom nõustus sarnaseid kokkuleppeid tulevikus mitte sõlmima. 2020. aasta jaanuaris lõpetas komisjon litsentsitud kauba müüki käsitleva lõpliku uurimise. Komisjon määras ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest 14,3 miljoni euro suuruse trahvi mitmele Comcast Corporationisse kuuluvale ettevõtjale, sealhulgas NBCUniversalile. NBCUniversal lisas filmidel põhinevate kaupade litsentsilepingutesse klauslid, millega keelati litsentsiomanikel elektrooniline müük, müük väljaspool kindlaksmääratud territooriume või müük muudele kui kindlaksmääratud klientidele. Nende klauslitega jaotati ühtne turg osadeks, kahjustades tarbijaid. 2020. aasta veebruaris määrati hotellimajutuse teenuste sektoris Hispaania hotellikontsernile Meliá 6,7 miljoni euro suurune trahv, sest ta lisas reisikorraldajatega sõlmitud lepingutesse klauslid, mille kohaselt kehtisid lepingud üksnes kindlaksmääratud riikide elanikest tarbijate broneeringute puhul. Komisjon leidis, et sellega jaotati ühtne turg osadeks, piirates reisikorraldajate vabadust müüa hotellibroneeringuid vabalt kõikides EMP riikides ja vastata otsestele taotlustele tarbijatelt, kes elavad väljaspool kindlaksmääratud riike. 2020. aastal tegi komisjon edusamme pooleliolevate juhtumite uurimisel ja käivitas mitu olulist konkurentsieeskirjadega seotud uurimist digivaldkonnas. 2020. aasta novembris avaldas komisjon Amazonile vastuväite, tehes esialgse järelduse, et Amazon oli ELi konkurentsieeskirju rikkudes kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit. Amazon tegutseb oma kauplemiskohal jaemüüjana ja võimaldab samal ajal kolmandatel isikutel müüa sama platvormi kaudu. Amazonil on juurdepääs nende kolmandatest isikutest müüjate olulistele mitteavalikele andmetele. Amazon kasutab kõnealuseid andmeid oma jaemüügialase tegevuse algoritmides ja Amazoni enda jaepakkumiste kujundamiseks, mis kahjustab teisi kauplemiskohas tegutsevaid müüjaid. Komisjoni esialgse arvamuse kohaselt võimaldab see Amazonil võimendada oma valitsevat seisundit kauplemiskohateenuste osutamise turul Prantsusmaal ja Saksamaal. 2020. aasta novembris algatas komisjon seoses Amazoni äritavadega ka teise ametliku konkurentsieeskirjadega seotud uurimise . Uurimine on seotud Amazoni oma toodete võimaliku eelistamisega ja diskrimineeriva käitumisega tema juhitud kauplemiskohas. Komisjon kahtlustab, et Amazon võib eelistada oma kauplemiskohas enda jaepakkumisi ning selliste müüjate pakkumisi, kes kasutavad Amazoni logistika- ja tarneteenuseid (tellimuste täitmine Amazoni müüjate poolt). Eelkõige uuris komisjon kriteeriume, mille Amazon kehtestab oma kauplemiskohas nn ostukasti võitja valimiseks. Samuti uurib komisjon valikukriteeriume, mis võimaldab müüjatel pakkuda tooteid klientidele, kes kasutavad ettevõtja lojaalsusprogrammi Amazon Prime. Nende kriteeriumide tulemusel võidakse sooduskohelda Amazoni jaemüügitegevust või müüjaid, kes kasutavad Amazoni pakutavat tellimuste täitmise teenust. Et müüjad saaksid Amazoni kauplemiskohas oma tooteid müüa, on nende jaoks äärmiselt tähtis võita ostukast ja jõuda Amazon Prime’i klientideni. 2020. aasta juunis avas komisjon neli ametlikku uurimist ettevõtja Apple suhtes. Komisjon uurib, kas Apple’i tingimused ja muud meetmed seoses Apple Pay lisamisega iPhone’ide ja iPadide kauplemisrakendustesse ja veebisaitidele rikuvad ELi konkurentsieeskirju. Ühtlasi uurib komisjon Apple’i juurdepääsupiiranguid iPhone’ide lähiväljaside (Near Field Communication – NFC) (viipemaksed) funktsioonile kauplustes maksete tegemiseks ja väidetavaid keeldumisi võimaldada juurdepääs Apple Pay’le . Peale selle kontrollitakse kahe uurimise raames Spotify ja e-raamatute/audioraamatute tarnija eraldi kaebusi App Store’i eeskirjade mõju kohta konkurentsile muusika voogedastuse ja e-raamatute/audioraamatute valdkonnas. Nende uurimiste käigus kontrollib komisjon, kas rakenduste arendajatele suunatud Apple’i eeskirjad rakenduste levitamise kohta App Store’i kaudu rikuvad ELi konkurentsieeskirju. Uurimised käsitlevad eelkõige Apple’i enda omandis olevate rakendusesiseste ostude süsteemi kohustuslikku kasutamist (mille puhul Apple nõuab rakenduste arendajatelt 30 % komisjonitasu liikmemaksudelt) ning arendajatele seatud piiranguid seoses iPhone’i ja iPadi kasutajate teavitamisega odavamatest alternatiivsetest rakendusevälistest ostuvõimalustest. Samuti võidakse kõnealuse käitumisega mitte võimaldada konkureerivate rakenduste arendajatele kui vahendajatele juurdepääsu olulistele kliendiandmetele, samal ajal kui Apple võib saada väärtuslikke andmeid oma konkurentide tegevuse ja pakkumiste kohta. Et saada põhjalikum ülevaade konkurentsiküsimustest, turudünaamikast ja äritegevusega seotud probleemidest tarbijale suunatud asjade interneti sektoris, algatas komisjon 2020. aasta juulis asjade interneti sektoriuuringu . Komisjon uurib käitumist, mis võib piirata või moonutada konkurentsi ning mille puhul oleks õigustatud varajane sekkumine. Lõplik aruanne esitatakse 2022. aastal. 2020. aasta juulis määras komisjon kolmele energiatarnijale (Orbia, Clariant ja Celanese) kokku 260 miljoni euro suuruse trahvi kokkumängu eest etüleeni ostmiseks võimalikult madala hinnaga, mis kahjustas etüleenimüüjaid . Etüleen on tuleohtlik kemikaal, mida peamiselt kasutatakse praegu kõige enam kasutatava plasti polüetüleeni valmistamiseks. Kõik ettevõtjad tunnistasid oma osalemist, aitasid kaasa komisjoni uurimisele ja nõustusid kokkuleppemenetlusega. Neljandale kartellis osalejale Westlake’ile trahvi ei määratud, sest see ettevõtja teavitas komisjoni kartellist. 2020. aasta septembris viis komisjon lõpule veel kaks uurimist kartellide kohta autoosade sektoris. Komisjon määras tootjatele Brose ja Kiekert kokku 18 miljoni euro suuruse trahvi. Magna ja Brose osalesid kahepoolses kartellis seoses uksemoodulite ja aknaregulaatorite ning Magna ja Kiekerti kokkumäng oli seotud sulgurite ja sulgurivastustega. Mõlema kartelli puhul fikseerisid ettevõtjad hinnad ja vahetasid tundlikku äriteavet. Magnale trahvi ei määratud, sest see ettevõtja teavitas komisjoni mõlemast kartellist. Teva-Cephaloni turuletuleku edasilükkamise hüvitamise kokkulepe 2020. aasta novembris määras komisjon farmaatsiaettevõtjatele Teva ja Cephalon 60,5 miljoni euro suuruse trahvi kokkuleppe eest lükata mitme aasta võrra edasi Cephaloni unehäireravimi modafiniili odavama geneerilise versiooni turuletoomist, kuni Cephaloni peamised patendid on aegunud. Kokkulepe sõlmiti ammu enne seda, kui Teva omandas Cephaloni. Kokkuleppega rikuti ELi konkurentsieeskirju ning see tekitas ELi patsientidele ja tervishoiusüsteemidele suurt kahju, hoides modafiniili hinnad kunstlikult kõrged. Otsus käsitleb patendivaidlustega seotud kokkulepet, mille kohaselt Cephalon mõjutas Tevat mitte tulema turule modafiniili geneerilise versiooniga vastutasuna Tevale kasulike äritehingute paketi ja teatavate sularahamaksete eest. Teval olid modafiniili tootmisprotsessile olemas patendid ja ta oli valmis sisenema modafiniiliturule oma geneerilise versiooniga, mida ta oli juba hakanud Ühendkuningriigis müüma. Seejärel leppis ta Cephaloniga kokku, et kõrvaldab toote turult ega vaidlusta Cephaloni patente. Komisjoni uurimise käigus leiti, et mitme aasta jooksul olid kõnealuse turuletuleku edasilükkamise hüvitamise kokkuleppe eesmärk ja mõju olnud kõrvaldada Teva kui konkurent ja võimaldada Cephalonil jätkata kõrgete hindade küsimist kaua aega pärast seda, kui tema peamised modafiniili patendid olid aegunud. 4.2. Ühinemiskontroll toetas digipööret ja tugevdas ühtset turgu 2020. aasta mais tühistas Üldkohus komisjoni 2016. aasta otsuse, millega keelati Hutchinson 3G ja Telefonica UK ühinemine. Komisjon oli leidnud, et nelja ettevõtja ühinemine kolmeks ettevõtjaks oleks toonud Ühendkuningriigi mobiiltelefoniteenuste turul kaasa hinnatõusu ja piiranud tarbijate valikuid. Üldkohus kinnitas, et komisjon võib keelata koondumised, mis ei tekita ega tugevda turgu valitsevat seisundit, kuid ainult sel juhul, kui ühinemine võib mõjutada konkurentsi ulatuses, mis on võrreldav turgu valitseva seisundi mõjuga. Üldkohus leidis, et komisjon ei olnud tõestanud, et koondumine kõrvaldaks olulise konkurentsisurve, nõrgendades seetõttu märkimisväärselt tõhusat konkurentsi. Komisjon on kohtuotsuse Euroopa Kohtusse edasi kaevanud.

2020. aasta novembris kiitis komisjon teatavate kohustuste võtmise tingimusel heaks ettevõtja Covage kavandatud omandamise ettevõtja SFR FTTH poolt, mida ühiselt kontrollivad Altice, Allianz ja Omers. SFR FTTH ja Covage on suured kiudoptiliste võrkude operaatorid Prantsusmaal. Covage müüb hulgitasandil juurdepääsu kiudoptilistele võrkudele ning Altice tegutseb nii hulgi- kui ka jaetasandil. Komisjon leidis, et tehing oleks loonud ühinenud ettevõtjatele FTTO (kiudoptilise kaabli ühendus kontorisse) teenuste hulgimüügiturul väga tugeva seisundi. Selle tulemusel oleks muudele jaemüüjatele jäänud vähem alternatiivseid tarnijaid. Kuna Covage oleks vertikaalselt integreeritud SFRi jaemüügitegevusse, oleks ühinenud üksusel nii võimekus kui ka stiimul takistada jaemüügiturul tegutsevate konkurentide juurdepääsu Covage’i kiudoptilise võrgu teenustele hulgimüügitasandil. SFR tegi ettepaneku võõrandada 95 % Covage’i FTTO-alasest tegevusest ja sõlmida üleminekuperioodiks teenusleping, mis võimaldaks võõrandatud ettevõtjatel saada täielikult sõltumatuks. 2020. aasta detsembris kiitis komisjon tingimuslikult heaks Fitbiti omandamise Google’i poolt. Fitbit arendab, toodab ja turustab nutikellasid ja aktiivsusmonitore. Komisjonile tekitas muret asjaolu, et Google võib kasutada Fitbiti andmebaase, et suurendada oma niigi tohututes kogustes andmeid reklaamide isikupärastamiseks. Google saaks piirata konkurentide juurdepääsu Fitbiti veebi rakendusliidesele (API) ja panna konkureerivad randmeseadmete tootjad ebasoodsamasse olukorda, halvendades nende koostalitlusvõimet Androidi nutitelefonidega. Loa saamiseks kohustus Google mitte kasutama Fitbiti andmeid Google’i reklaamide jaoks ja hoidma kõnealuseid andmeid eraldi andmesilodes. Samuti kohustus Google tagama asjaomastele kolmandate isikute tarkvararakendustele ka edaspidi Fitbiti veebi rakendusliidese kaudu tasuta juurdepääsu kasutajate tervise- ja aktiivsusandmetele, tingimusel et kasutajad annavad selleks nõusoleku. Lisaks võttis ettevõtja kohustuse võimaldada ka edaspidi konkureerivate randmeseadmete koostalitlusvõimet Androidi nutitelefonidega. Kohustused hõlmavad ka vaidluste lahendamise kiirmehhanismi, mida kolmandad isikud saavad kasutada. Mootorikütuste ja seotud toodete tarnimise valdkonnas kiitis komisjon 2020. aasta juulis tingimuslikult heaks ettevõtja Grupa Lotose omandamise ettevõtja PKN Orleni poolt; mõlemad on Poola suured integreeritud nafta- ja gaasiettevõtjad. Komisjonile tekitas muret asjaolu, et esialgselt teatatud kujul oleks tehing kahjustanud konkurentsi mootorikütuste sektoris Poolas, reaktiivkütuse sektoris Poolas ja Tšehhis ning selliste seotud toodete nagu eri liiki bituumeni sektoris Poolas. PKN Orlen pakkus välja võõrandamiste ja muude kohustuste paketi. Pakett hõlmas osaluse võõrandamist rafineerimistehases, hoidlates, jaemüügitanklates ja bituumeni tootmise rajatistes. Komisjon järeldas, et need parandusmeetmed võimaldavad konkurentidel ühinenud üksusega tõhusalt konkureerida. Raudteevedude sektoris kiitis komisjon 2020. aasta juulis tingimuslikult heaks ettevõtja Bombardier Transportation omandamise ettevõtja Alstom poolt. Alstom ja Bombardier on raudteevedude sektoris maailmas juhtpositsioonil ning konkureerivad kiirrongide (kiirrongide raudteeveeremi) ja signaalimislahenduste tootmise ja tarnimise valdkonnas. Komisjon järeldas, et tehing oleks tekitanud tõsiseid konkurentsiprobleeme. Alstomist oleks saanud vaieldamatu turuliider nii kiirrongide raudteeveeremi ja põhivõrgu veeremi kui ka põhivõrgu signaalimislahenduste valdkonnas. Komisjon nõustus ühinevate ettevõtjate pakutud põhjaliku kohustuste paketiga, mille raames võõrandatakse raudteeveeremid ning kiirrongide raudteeveeremite ja põhivõrgu veeremi tootmisrajatised. Samuti tegid Alstom ja Bombardier ettepaneku pakkuda signaalimislahenduste valdkonna konkurentidele kasutuselolevaid rongisiseseid seadmeid, ühendamiseks vajalikku teavet ning toetust. Fiat Chrysleri / Peugeot’ ühinemine Autotööstuses kiitis komisjon pärast põhjalikku uurimist tingimuslikult heaks ettevõtjate Fiat Chrysler Automobiles (FCA) ja Peugeot SA (PSA) ühinemise. Selle tehinguga moodustati maailmas suuruselt neljas autotööstuskontsern Stellantis. Komisjon järeldas, et ühinemine oleks kahjustanud mitmes liikmesriigis konkurentsi väikeste tarbesõidukite turul. Ühinevad ettevõtjad kohustusid laiendama PSA ja Toyota vahelist väikeseid tarbesõidukeid käsitlevat kehtivat koostöölepingut. PSA toodab Toyota sõidukeid ELis müümiseks. Laiendatud lepinguga suurendatakse Toyota jaoks kasutatavat tootmisvõimsust ning langetatakse sõidukite ja seotud varuosade ja tarvikute siirdehindu. Need meetmed võimaldavad Toyotal Stellantisega tõhusalt konkureerida ja ELi väikeste tarbesõidukite turul laieneda. Lisaks nõustusid FCA ja PSA muutma oma remonditöökodade võrgustikuga sõlmitud remondi- ja hoolduslepinguid. Lihtsustatakse juurdepääsu remonditöökodade võrgustikule, võimaldades konkurentidel ja uutel osalejatel väikeste tarbesõidukite turul konkureerida. 4.3. Riigiabi hõlbustas digipööret ja ühtse turu kaitsmist Väga suure digitaalse kiiruse, läbilaskevõime ja kvaliteediga seotud vajadustele vastav lairibataristu on äärmiselt oluline digistrateegias kehtestatud ELi 2025. aasta ühenduvuseesmärkide täitmiseks. Riigiabiga toetatakse kõrgjõudlusega lairibavõrkude kasutuselevõtmist ELis, kõrvaldades turutõrkeid, st suunates abi olukordadele ja piirkondadele, kus ettevõtjatel puudub stiimul pakkuda lairibaühenduse piisavat kättesaadavust. 2020. aasta augustis kiitis komisjon heaks 200 miljoni euro suuruse vautšerisüsteemi, millega toetakse kiirete lairibateenuste kättesaadavust väikese sissetulekuga peredele Itaalias. Riigiabikavaga vähendatakse Itaalias digilõhet, piirates samal ajal võimalikke konkurentsimoonutusi. 2020. aasta detsembris kiitis komisjon heaks ka 20 miljoni euro suuruse vautšerisüsteemi, millega aidatakse Kreeka üliõpilastel pääseda juurde lairibateenustele ja elektroonilisele kaugõppele. Komisjon kiitis ELi riigiabi eeskirjade alusel heaks Saksamaa kava, millega toetatakse väga suure jõudlusega lairibavõrkude kasutuselevõtmist Saksamaal. Kava eesmärk on töötada välja uus avaliku sektori rahastatav väga suure jõudlusega taristu, millega tagatakse kiirem internetiühendus Saksamaa kodumajapidamistele, ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele. Saksamaa käsitab prioriteetsena kodumajapidamisi, millel on juurdepääs ühendusele kiirusega alla 100 Mb sekundis, et toetada digilõhe vähendamist Saksamaa maa- ja linnapiirkondade vahel. Kava raames kavatseb Saksamaa teha gigabitivõrgud 2025. aasta lõpuks kättesaadavaks kõikidele kodanikele. 5. ELi konkurentsipoliitika panus rohepöördesse Sellega seoses avaldas komisjon 2020. aasta oktoobris osalemiskutse konkurentsieeskirjade ja kestlikkuspoliitika koostoime kohta arvamuste esitamiseks. Komisjon kutsus eri sidusrühmi, sealhulgas konkurentsieksperte, akadeemilisi ringkondi, tööstust ja keskkonna- ja tarbijaorganisatsioone üles esitama oma seisukohti ja arvamusi konkurentsi-, ühinemis- ja riigiabipoliitika ning keskkonna- ja kliimapoliitika koostoime kohta. Neid arvamusi võeti arvesse 2021. aasta veebruaris korraldatud konverentsil. 2021. aasta keskpaigas on kavas esitada aruanne konsultatsiooniprotsessil põhinevate arutelude kohta. 5.1. Rohepööret soodustav riigiabi Riigiabi kontrollimise valdkonnas hindas ja lubas komisjon riikidel võtta meetmeid, millega edendatakse taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmist, parandatakse energiatõhusust, toetatakse vajaduse korral heitevaba / vähese heitega liikuvuse taristu kasutuselevõtmist, stimuleeritakse nõudlust heitevabade / vähese heitega sõidukite järele ühis- ja eratranspordis ning vähendatakse CO2 heidet ja muid heitkoguseid (sealhulgas süsinikuheite vähendamise meetmed) või parandatakse ringlust. 2020. aasta juulis kiitis komisjon heaks kava taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamiseks Iirimaal (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetuskava). Toetuskava aitab Iirimaal täita oma riikliku eesmärgi loobuda fossiilkütuste kasutamisest ning saavutada 2030. aastaks olukord, kus taastuvate energiaallikate osakaal oleks 70 %. Komisjon leidis, et abi on vajalik, sellel on stimuleeriv mõju, see on proportsionaalne ja piirdub minimaalselt vajalikuga, sest abisumma määratakse kindlaks konkurentsil põhinevatel enampakkumistel. Samuti näitab see juhtum, kuidas toetada projekte, mille kooskõlas riigiabi eeskirjadega on välja töötanud taastuvenergia kogukonnad ning mis on välja töötatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetuskavast toetatavaid projekte läbi viivate kogukondade jaoks. 2020. aasta mais järeldas komisjon, et Madalmaade poolt Hemwegis asuva söeküttel töötava elektrijaama sulgemiseks antud 52,5 miljoni euro suurune hüvitis oli kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Meetmega toetatakse CO2 heite vähendamist, moonutamata põhjendamatult konkurentsi ühtsel turul. Komisjon tegi sarnase järelduse Saksamaal söeküttel töötavate elektrijaamade varajase sulgemise eest antud hüvitiste kohta. 2020. aasta novembris kiitis komisjon heaks Rumeenia kava üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavate kaugküttesüsteemide ehitamise ja/või ajakohastamise toetamiseks. Meede võimaldab minna fossiilkütustest energia tootmiselt üle taastuvatest energiaallikatest soojusenergia tootmisele. Riigiabi eeskirjadega lubatakse liikmesriikidel toetada soojusenergia kaugkütteks tootmist ja jaotamist, kui on täidetud teatavad keskkonna- ja energiaalast riigiabi käsitlevates komisjoni suunistes sätestatud tingimused. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskavaga , mille komisjon avaldas 2020. aasta jaanuaris, lubatakse liikmesriikidel suurendada soojusenergia kaugkütteks tootmisele antavat maksimaalset toetussummat. 2020. aasta detsembris kiitis komisjon heaks Madalmaade 30 miljardi euro suuruse kava, millega toetatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projekte Madalmaades. Kavaga (Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE++)) toetatakse ELi keskkonnaeesmärke, moonutamata põhjendamatult konkurentsi. See uuenduslik kava on avatud mitmesugustel tehnoloogiatel (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia, gaas ja soojusenergia, tööstusjäätmetest toodetud soojusenergia ja sellel põhinevate soojuspumpade kasutamine, tööstusliku soojusenergia tootmisprotsesside ja vesiniku tootmise elektrifitseerimine ning CO2 kogumine ja säilitamine tööstusprotsessideks, sealhulgas vesiniku tootmiseks ja jäätmete põletamiseks) põhinevatele projektidele, mille jaoks taotletakse toetust võrdlusalusega võrreldes vähendatud CO2 heite tonnide alusel. Teine akudega seotud üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt

Kogu 2020. aasta jooksul toimusid 12 liikmesriigi ja komisjoni vahel arutelud akude väärtusahelat käsitleva teise üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti kohta. 2020. aasta detsembris teatasid Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia ja Soome ühiselt teisest üleeuroopalist huvi pakkuvast tähtsast projektist seoses akudega e-liikuvuse ja energia salvestamise jaoks. Projektiga „European Battery Innovation“ toetatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni akude väärtusahelas. 12 liikmesriiki annavad tulevastel aastatel kuni 2,9 miljardi euro ulatuses rahalisi vahendeid. Eelduste kohaselt kaasatakse tänu avaliku sektori rahastamisele täiendavad 9 miljardit eurot erasektori investeeringuid. Projekt toetab esimest akude väärtusahelaga seotud üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti, mille komisjon kiitis heaks 2019. aasta detsembris. Projekt on kooskõlas komisjoni poliitikaga minna keskkonda kahjustavate fossiilkütuste kasutamiselt üle alternatiivkütuste tehnoloogiatele ning ELi majanduse kaksiküleminekuga Euroopa rohelise kokkuleppe ja digistrateegia alusel . 2021. aasta jaanuaris võttis komisjon vastu otsuse kõnealuse üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti lubamise kohta . 2020. aastal jätkusid komisjoni, liikmesriikide ja tööstusharu vahel arutelud võimalike uute üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kohta vesinikutehnoloogiate, vähese CO2 heitega tööstusharude mikroelektroonika ja akude valdkondades. 5.2. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine ja ühinemiskontroll toetavad rohepööret Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine võib olla suunatud mitte üksnes ettevõtjate sellise käitumise vastu, mis võib piirata konkurentsi puhta tehnoloogia arendamisel, vaid takistada ka käitumist, mille eesmärk on sulgeda juurdepääs olulisele taristule või ringmajanduse ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide täitmiseks vajalike ressursside vabale liikumisele. 2020. aastal jätkas komisjon BMWd, Daimlerit ja VWd (Volkswagen, Audi ja Porsche) käsitlevat uurimist seoses konkurentsi kahtlustatava piiramisega heidete puhastamise tehnoloogia valdkonnas. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamise alased meetmed võivad toetada ka Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärki arendada välja konkurentsivõimeline ja atraktiivne raudtee reisijateveo sektor. Selles kontekstis jätkas komisjon oma pooleliolevaid uurimisi. Tšehhi Raudtee juhtumi puhul kahtlustatakse turgu valitsevat raudtee-ettevõtjat České dráhy (ČD) turuvallutuslikus hinnakujunduses Tšehhi raudteevõrgu magistraali Praha-Ostrava reisirongimarsruudil. 2020. aasta oktoobris saatis komisjon ettevõtjale České dráhy vastuväite. 6. Inimeste hüvanguks toimiv majandus – ELi konkurentsipoliitika panus põhjalikumasse ja õiglasemasse majandus- ja rahaliitu Sotsiaalne turumajandus on ELi alustala, mis tugineb ELi konkurentsipoliitikale. Üksikisikud ja ettevõtjad on edukad siis, kui majandus toimib nende hüvanguks. 2020. aastal toetas komisjon oma kõnealust üldeesmärki, edendades konkurentsi soosivaid võrdseid võimalusi ja digipööret meetmetes, mille eesmärk on taastepaketi rakendamine Euroopa poolaasta, kapitaliturgude liidu, pangandusliidu ja tõhusa maksustamise kontekstis. 6.1. Jätkusuutlikkuse tagamine pangandussektoris 2020. aastal ei algatatud finantsasutustele riigiabi andmise juhtumite kohta uusi uurimisi. Komisjon lubas siiski pikendada olemasolevaid kavasid, mille alusel liikmesriigid saavad siis, kui see on konkreetse juhtumi puhul vajalik, toetada väga väikeste raskustes olevate finantsasutuste või krediidiühistute tegevuse nõuetekohast lõpetamist. Komisjon kiitis heaks sellised kavad Poolas, Itaalias ja Iirimaal . Samuti kiitis komisjon heaks ajutiste likviidsusprobleemidega elujõuliste pankade likviidsustoetuse kavad Kreekas ja Itaalias, kui see on konkreetse juhtumi puhul vajalik . Liikmesriigid jätkasid arengupankade loomise või laiendamise soodustamist. Riigiabi seisukohast võivad avaliku sektori rahastatud arengupangad tegutseda kindlalt määratletud valdkonnas, millega kõrvaldatakse turutõrkeid, ja tingimusel, et nad ei tõrju välja ärilisi finantsasutusi. 2020. aastal kiitis komisjon heaks uue arengut rahastava asutuse Invest International rahastamise Madalmaades . Samuti lubas komisjon rahastada panga Scottish National Investment Bank loomist . Komisjon kiitis heaks ka uue riikliku arengupanga Banco Português de Fomento loomise Portugalis . 2020. aastal jätkati riigiabita kavade kohaldamist Itaalias (GACS) ja Kreekas (Hercules), mis kehtestati varasemast ajast jäänud suurte viivislaenude probleemi lahendamiseks. Need kavad on edukad näited selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad aidata pankadel korrastada oma bilanssi ilma abi andmata või konkurentsi moonutamata. 6.2. Meetmed valikuliste maksusoodustuste vastu Võitlus maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimisega on komisjoni tegevuskavas tähtsal kohal. 2020. aastal jätkas komisjon väidetava riigiabi uurimist, mida Madalmaad olid andnud ettevõtjatele Inter IKEA, Starbucks ja Nike, mida Luksemburg oli andnud Huhtamäkile ning mida Belgia oli andnud Belgia ülemäärase kasumi kava 39 individuaalsele abisaajale. 2020. aasta juulis tühistas Üldkohus komisjoni 2016. aasta otsuse, milles komisjon oli leidnud, et Iirimaa kaks maksualast kohtuotsust Apple’i kasuks olid riigiabiga kokkusobimatud. Üldkohus otsustas, et komisjon ei suutnud Apple’ile valikulise majandusliku eelise andmist õiguslikult piisavalt tõendada. Üldkohus leidis, et komisjon ei tõestanud, et vaidlusalused eelotsused olid Iirimaa maksuhalduri teostatud kaalutlusõiguse tagajärg. Lisaks leidis Üldkohus, et komisjon ei suutnud tõendada vaidlusalustes kohtuotsustes metoodilisi vigu, mis oleksid kaasa toonud Apple’i maksustatava kasumi vähenemise Iirimaal. Komisjon on kohtuotsuse Euroopa Kohtusse edasi kaevanud. 7. Jõudude ühendamine Euroopa ja üleilmse konkurentsikultuuri edendamisel 7.1. Koostöö riiklike konkurentsiasutustega Euroopa konkurentsivõrgustiku raames 2020. aastal tegid komisjon ja kõikide ELi liikmesriikide konkurentsiasutused Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu jätkuvalt koostööd ja ning tagasid ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ühetaolise kohaldamise. Euroopa konkurentsivõrgustiku eesmärk on luua tõhus õigusraamistik, et tagada ELi konkurentsiõiguse täitmine ettevõtjate puhul, kes tegelevad konkurentsi piiravate piiriüleste äritavadega. 2020. aastal algatati võrgustikus 139 uut uurimist ja esitati 97 kavandatud otsust. Need näitajad hõlmavad komisjoni uurimisi ja otsuseid. Lisaks nendele määruses (EÜ) nr 1/2003 kehtestatud koostöömehhanismidele tagavad ka teised Euroopa konkurentsivõrgustiku koostöösuunad ELi konkurentsieeskirjade ühetaolise täitmise tagamise. Võrgustik kohtus korrapäraselt, et arutada juhtumeid varajases etapis ning käsitleda poliitikaküsimusi ja strateegiliselt olulisi teemasid. 2020. aastal korraldati horisontaalsete töörühmade ja valdkonnapõhiste allrühmade vahel 24 kohtumist, kus ELi konkurentsiasutuste ametnikud vahetasid seisukohti. Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2.2, andis Euroopa konkurentsivõrgustik välja ühisavalduse konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta COVID-19 kriisi ajal ja tegi tihedat koostööd COVID-19ga seotud konkurentsiküsimustes. 2020. aastal jälgis ja abistas komisjon liikmesriike ECN+ direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel 4. veebruariks 2021 . Direktiiviga tagatakse, et samade õigusnormide – ELi konkurentsieeskirjade – kohaldamisel on riiklike konkurentsiasutuste käsutuses tõhusad täitmise tagamise vahendid ja ressursid, mida on vaja ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 rikkuvate äriühingute tuvastamiseks ja karistamiseks. Samuti tagatakse direktiiviga see, et nimetatud asutused võivad teha oma otsuseid täiesti sõltumatult, tuginedes asjaoludele ja õigusaktidele. 7.2. Uus poliitikaalgatus komisjoni töövahendite tugevdamiseks üleilmses kontekstis