ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
KOMISJONI TEATIS 
2015. AASTA EELARVEKAV AD: ÜLDINE HINNANG 
 
 
2 
 Kommenteeritud kokkuvõte  
Käesolevas teatises võetakse kokku komisjoni hinn ang 2015. aasta eelarvekavadele, mis kuusteist 
euroala liikmesriiki (EA 16), kelle suhtes ei koha ldata makromajanduslikku kohandamisprogrammi, 
esitasid 15. oktoobriks. Käimasolevate ulatuslik e struktuurireformide taustal hindas komisjon 
vastavalt määrusele (EL) nr 473/2013 neid kavu ni ng euroala kui terviku üldist eelarveseisundit ja 
eelarvepoliitilist hoiakut. 
Üldhinnangu 2015. aasta eelarvekav ade kavanditele ja eelarvepoliitilisele hoiakule võib kokku võtta 
järgmiselt. 
1. Liikmesriikide kavad hõlmavad euroala valits emissektori nominaalse eelarvepuudujäägi jätkuvat 
vähendamist: puudujääk jäi 2013. aastal esimest korda  alates 2008. aastast alla 3 % SKPst ning 
prognoositakse selle jätkuvat vä henemist 2,6 %ni SKPst 2014. aastal ja 2,2 %ni SKPst 
2015. aastal. Eelarvekavade põhjal peaks 2015. aasta üldine võlasuhe käesolevaks aastaks 
prognoositud väärtusega võrreldes jääma prak tiliselt samaks (ligikaudu 92,5 % SKPst). 
2. 2014. aasta kevade stabiilsusprogrammides esitat ud keskpika perioodi kavadega võrreldes on 
eelarvepuudujäägi kavandatud vähendamine märkim isväärselt väiksem. See kajastab nii 
tagasihoidlikumat kasvuväljavaadet kui ka väik semat eelarve konsolideerimist. Pärast eelarve 
konsolideerimise peatamist 2014. aastal ei peaks see EA 16 eelarvekavade  koondnäitajate alusel 
2015. aastal jätkuma. 
3. Eelarvekavadest väljajoonistuv pilt leiab komisjoni  2014. aasta sügisprognoosis üldiselt kinnitust. 
Ehkki 2014. aastaks prognoositud valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk on sama (2,6 % 
SKPst), prognoosib komisjon 2015. aastaks liikmesriikidest väiksemat nominaalse puudujäägi 
vähendamist (vaid 0,2, mitte 0,4 protsendipunkti võrra). See kajastab 2015. aastaks prognoositud 
väiksemat eelarve konsolideerimist. Suurem puudujääk  ja väiksem kasv selgitab, miks komisjon 
prognoosib koguvõla ja SKP suht e suurenemist (91,7 %-lt SKPst 2013. aastal 93,1 %-le 
2014. aastal ja 93,6%-le 2015. aastal), ehkki eel arvekavades prognoositakse stabiliseerumist. 
4. Komisjoni prognoos näitab 2015. aastaks euroala üldiselt neutraalset eelarvepoliitilist hoiakut 
(mitte selle karmistumist ega ka lõdvenemist), mis järgne b konsolideerumise peatamisele 
2014. aastal. Nii tundub kujunevat hea tasakaal ee larve jätkusuutlikkuse nõuete vahel, mida 
rõhutab suur ja veelgi kasvav valitsemissektori võlatase ning tsüklilised 
stabiliseerimisprobleemid, mida rõhutavad märkim isväärne ja muutumatu negatiivne SKP lõhe, 
mis peaks lähiaastatel vaid pisut vähenema. Samas leiab kavade hindamisel kinnitust see, et mitu 
liikmesriiki ei täida praeguste prognooside kohaselt kohustusi, mis tulenevad stabiilsuse ja kasvu 
paktist.  
5. Tähelepanelikult peab analüüsima nii euroala üldi st eelarvepoliitilist hoiakut kui ka selle jaotust 
liikmesriikide vahel seoses stabiilsuse ja kasvu pakti raames kasutada oleva 
manööverdamisruumiga. Kui mõnd liikmesriiki kutsu takse üles suurendama oma jõupingutusi, et 
täita stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, nõuab neutraalse üldise eelarvepoliitilise hoiaku 
säilitamine eelkõige eelarvetoetust, mis pärineb mujal kasutatava eelarvepoliitilise 
manööverdamisruumi kasutuselevõtust. See r õhutab tugevalt ka va jadust komisjoni poolt 
26. novembril esitatud ambitsioonika Euroopa investeerimiskava järele. 
6. See võimalus euroala majanduskasvu toetamisek s on asjakohane riigi rahanduse komponentide 
 
3 
 läbivaatamisel. Ehkki hiljutised tööjõu maks ukoormuse vähendamise meet med on õige suunaga, 
ei ilmne kulude struktuurist peaaegu mingeid e dusamme suurema kasvusõbralikkuse suunas. See 
rõhutab vajadust viia liikmesriikide poliitika pare masse kooskõlla komisjoni esitatud töökohtade, 
majanduskasvu ja investeeringute paketi prioriteetidega. 
7. Komisjoni hinnangu individuaalsetele liikmesriikidele võib kokku võtta järgmiselt. 
Ükski 2015. aasta eelarvekava ei ole olulises v astuolus stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. 
Mitmel juhul leiab komisjon siiski, et eel arve kavandatud kohanda mine on väiksem kui 
stabiilsuse ja kasvu paktis nõutu või esineb selline oht. Eriti peetakse silmas järgmist: 
Viie liikmesriigi (Saksamaa, Iirimaa, Luksem burg, Madalmaad ja Slovakkia) eelarvekavad 
on stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas. 
Nelja liikmesriigi (Eesti, Läti, Sloveenia ja Soome) eelarvekavad on stabiilsuse ja kasvu 
paktiga üldiselt kooskõlas.  Eesti, Läti ja Soome puhul võidak se kavade elluviimisel mõnevõrra 
kõrvale kalduda keskpika perioodi eel arve-eesmärkide saavutamisele suunatud 
kohandamiskavast. Sloveenia puhul, kuigi nominaal ne eelarvepuudujääk võidakse tuua alla 3 % 
SKPst ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse r aames kehtestatud tähtajaks, seavad eelarve 
konsolideerimise puudused ohtu ülemäärase puudujäägi õigeaegse ja jätkusuutliku korrigeerimise. 
Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 
2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. 
Seitsme liikmesriigi puhul (Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta, Austria ja 
Portugal) esineb eelarvekavades oht, et nõudeid ei täideta. Austria puhul võidakse kava 
elluviimisel märkimisväärselt kõrvale kal duda keskpika perioodi eelarve-eesmärkide 
saavutamisele suunatud kohandamiskavast. Sama võib  juhtuda ka Malta puhul, kui tema suhtes 
hakatakse kohaldama ennetuslikku osa. Hispaania, Prantsusmaa, Malta ja Portugali eelarvekavade 
puhul esineb ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tluse nõuete mittetäitmise oht. Eelkõige 
Prantsusmaa puhul ilmneb kättesaadavast teabest, et riik ei ole praeguses etapis võtnud 
2014. aastal tõhusaid meetmeid ning et 2015. aastal esineb nõuete mittetäitmise oht. Belgia ja 
Itaalia puhul, kelle suhtes kohaldatakse praegu stabiils use ja kasvu pakti ennetuslikku osa, esineb 
võlareegli mittetäitmise oht. Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse 
raames meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. 
8. Mõnel juhul mõjutab mittetäitmise oht võ imalikke samme ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames. Prantsusmaa, Itaalia ja Belgia puhul vaatab komisjon 2015. aasta märtsi 
alguses läbi oma seisukoha selles suhtes, kas na d on täitnud oma kohustusi stabiilsuse ja kasvu 
pakti raames, võttes arvesse 21. novembri kirj ades osutatud eelarveseaduste valmimist ja 
ametiasutuste poolt teatavaks tehtud struktuuriref ormikavade eeldatavat tä psustamist. Nimetatud 
kolm liikmesriiki on kõrgeimal valitsustasemel kohustunud 2015. aasta alguseks vastu võtma ja 
rakendama majanduskasvu elavdava d struktuurireformid, mis peaksid mõjutama riigi rahanduse 
jätkusuutlikkust keskmise pikku sega ajavahemiku jooksul. 
 
4 
 Sisukord  
1. Sissejuhatus ............................................................................................................................... ..........5 
2. Peamised järeldused euroala kohta .....................................................................................................6 
3. Üksikute eelarvekavade ülevaade .....................................................................................................12 
1. LISA: Eelarvekavade riigipõhised hinnangud ............................................................... .......................... 21  
2. LISA: Komisjoni 2014. aasta sügisprognoos i aluseks olevad eeldused ja metoodika ................ 26  
3. LISA: Tundlikkusanalüüs ............................................................... ............................................................... 28 
4. LISA: Struktuurireformide rakendami ne: makromajandusliku tasakaalustamatuse 
kõrvaldamine ja maksukiilu vähendamine ............................................................... ..................................... 31  
5. LISA: Joonised ja tabelid ............................................................... ............................................................... .3 4 
 
 
 
 
5 
 1. Sissejuhatus 
 
Majandus- ja rahaliidu majanduspoliiti ka paremaks kooskõlastamiseks nähakse ELi õigusaktides ette, 
et euroala liikmesriigid esitavad 15. oktoobrik s komisjonile järgmise aasta eelarvekavad1. Nendes 
kavades kajastatakse kokkuvõtlikult valitsuste poolt r iikide parlamentidele esi tatud eelarveprojekte. 
Komisjon esitab iga eelarvekava kohta arvamuse, hinnates, kas see on kooskõlas riigi kohustustega 
stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Samuti esita b komisjon üldise hinnangu euroala kui terviku 
eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta.  
Vastavalt nn teisele majanduse juh timise paketile saatsid kuusteist2 euroala liikmesriiki komisjonile 
15. oktoobriks oma 2015. aasta eelarvekavad. Belgia ja  Läti esitasid algselt eelarvekavad eeldusel, et 
poliitikat ei muudeta, kuna seoses hiljutiste siseriiklike valimistega puudub valitsusel kokkulepitud 
eelarvepoliitika, kusjuures Belgia esita s täieliku kava üks nädal hiljem3.  
Austades liikmesriikide eelarveaut onoomiat, antakse komisjoni arva mustega sõltumatut poliitilist nõu 
eelkõige liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele,  et lihtsustada eelarvekavade ja ELi eelarve-
eeskirjade kooskõla hindamist. Teise paketiga on ette nähtud mitmesugused vahendid majandus- ja 
eelarvepoliitika kui ühise huvi küsimuse kujundamiseks vastavalt aluslepingule. 
Lisaks kutsus nõukogu 2014. aasta juulis eurorühm a üles jälgima ja koordineerima euroala 
liikmesriikide eelarvepoliitikat ja euroala üldist eelar vepoliitilist hoiakut, et tagada majanduskasvu 
soodustav ja diferentseeritud eelarvepoliitika4. Nõukogu soovitas, et euroala liikmesriigid võtaksid 
2014.–2015. aastal üksikult ja üheskoos meetmeid, et „koordineerida tihedas koostöös komisjoniga 
euroala liikmesriikide eelarvepoliitikat, eelkõige eel arvekavade hindamise kä igus, et tagada kogu 
euroalal sidus ja majanduskasvu soodustav eelarvepoliitika . Parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja 
jätkusuutlikkust, seades prioriteediks materiaalsed ja  immateriaalsed investeeringud riiklikul ja ELi 
tasandil. Tagada riiklike eelarveraamistike, sealhul gas riiklike eelarvenõukogude tugevus.” Kõnealune 
soovitus on ka komisjoni hinnangu vundamendiks. 
Käesoleval teatisel on kaks eesmärki. Esiteks soovitakse eelarvekavade horisontaalsele hindamisele 
tuginedes luua eelarvepoliitikast euroala tasandi  koondpilt. See vastab stabiilsusprogrammide 
kevadisele horisontaalsele hindamisele, kuid selle ra ames keskendutakse eelseis vale aastale, mitte 
keskpika perioodi eelarvekavadele. Teiseks antakse eelarvekavadest ülevaade liikmesriikide tasandil, 
selgitades komisjoni poolt nende hindamisel kasuta tud lähenemisviisi. See lähenemisviis taandub 
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmise hindamisele.  
                                                            
1  Nagu on sätestatud määruses (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvek avade seire ja hindamise ning nende 
ülemäärase eelarvepuudujäägi ko rrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta.  See on üks kahest määrusest (nn teine 
majanduse juhtimise pakett), mi s jõustusid 2013. aasta mais.  
2  Ülejäänud euroala liikmesriigid (Kreeka ja Küpros ), kelle suhtes kohaldat akse makromajanduslikku 
kohandamisprogrammi, ei pea eelarvekava  esitama, kuna programmiga on eelarve  põhjalik seire juba ette nähtud. 
3  Lätit kutsutakse üles õigeaegse lt uuesti esitama ajakohastatud kava, et komisjonil oleks võimalik võtta eelarvekava kohta 
vastu põhjendatud arvamus ja et euror ühmal oleks võimalik pidada korralik ar utelu enne eelarveseaduse kavandatud 
vastuvõtmist liikmesriikide parlamentides. 
4  Nõukogu soovitus, 8. juuli 2014, eurot rahaühikuna kasutava te liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise 
kohta, ELT C 247, 29.7.2014, lk 143. 
 
6 
 2. Peamised järeldused euroala kohta 
 
Üldised järeldused 
Selle aasta eelarvekavades leiab kinnitust SKP kasvu aeglustumine  võrreldes mais avaldatud 
komisjoni 2014. aasta kevadprognoo siga. Kavades esitatud makromajanduslike eelduste põhjal 
prognoositakse praegu kuueteistkümne euroala liikm esriigi (EA 16) SKP 2014. aasta kasvuks 1,0 %, 
mis on vähem kui stabiilsusprogrammide vastuvõt mise ajal 2014. aasta aprillis prognoositud 1,3 % 
(tabel 1). 2015. aasta puhul on EA 16 prog noositud SKP kasv (1,5 %) väiksem kui 
stabiilsusprogrammides prognoositud 1,7 %. Allapool e korrigeerimine on suhteliselt levinud, sest 
ainult Hispaania, Iirimaa, Malta  ja Sloveenia on korrigeerinud kasvuprognoose ülespoole, samas kui 
enamik teisi riike on prognoose korrigeerinud märgatavalt allapoole.  
Ka inflatsiooniprognoosi  on korrigeeritud allapoole. Selle põhjuseks on langevad energia- ja 
toiduhinnad, aga ka majanduse loidus. Eela rvekavade kohaselt märgib EA 16 selle aasta 
inflatsioonimäär 0,8 %  madalseisu, misjärel inflatsioonimäär 2015. aastal pisut tõuseb (1,2 %ni). 
Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk  EA 16s jäi 2013. aastal esimest korda alates 
2008. aastast alla 3 % SKPst ning 2014. aastaks prognoositakse eelarvekava de alusel selle vähenemist 
2,6 %ni SKPst, ehkki see on rohkem kui stab iilsusprogrammides progno ositud 2,4 % puudujääk. 
Eelarvepuudujäägi vähendamise aeglustumine on ilmne ka 2015. aastal, mil nominaalne 
valitsemissektori puudujääk väheneb 0,4 protse ndipunkti 2,2 %ni SKPst (võrreldes kevadel 
prognoositud vähenemisega 0,6 protsendipun kti). Suurem puudujäägiprognoos seondub 2014.–
2015. aasta kasvuväljavaate halvenemisega, kuid selle põhjuseks on ka piiratum 
eelarvekonsolideerimine (vt allpool). 
2015. aasta üldiseks võlasuhteks  prognoositakse 92,5 % SKPst, mis on praktiliselt sama kui 
käesoleval aastal. See on vastuolus stabiilsus programmidega, milles prognoositi, et võlg hakkab 
järgmisel aastal vähenema. Koondnäitaja varjab s uuri erinevusi liikmesriikide näitajate vahel alates 
133 %st SKPst Itaalias kuni pisut alla 10 %ni SK Pst Eestis. Tasemete puhul  peegeldab võlasuhete 
stabiilsusprogrammidega võrreldes allapoole korri geerimine uue arvepida misstandardi ESA 2010 
rakendamist, mis ülekompenseerib tagasihoidlikumat kasvu- ja inflatsiooniprognoosi ning piiratumaid 
konsolideerimismeetmeid.  
Uurides kavandatud eelarvekonsolideerimist  üksikasjalikumalt, ei leia eelarvekavadest üldjuhul 
tõendeid konsolideerimise kohta, mida tõendaks  struktuurse eelarvepositsiooni positiivne muutus 
2014. ja 2015. aastal. Mõlema aasta puhul prognoos isid liikmesriigid oma stabiilsusprogrammides 
paranemist 0,3 % SKPst. Võttes arvesse, et kuue  EA 16 liikmesriigi suhtes kohaldatakse 2014. aastal 
jätkuvalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust5 ja et vaid kahe liikmesriigi puhul, kelle suhtes 
kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetus likku osa, prognoositakse 2014.–2015. aastaks nende 
keskpika perioodi eesmärkide täitmist või nende ületam ist, näib see osutavat stabiilsuse ja kasvu pakti 
nõuete puudulikule täitmisele. Siiski võib struktuurse eelarvekohanduse koondnäitajat selles 
kontekstis käsitada üksnes illustreerivana, kuna see ei kajasta liikmesriikidev ahelisi suuri erinevusi 
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisel, mida  käsitletakse komisjoni riigipõhistes hinnangutes. 
Lisaks tuleb struktuurse eelarvepositsiooni muut usel põhinevate konsolideerimismeetmete kohta 
                                                            
5  Prantsusmaa, Iirimaa, Malta, Portugal, Sloveenia, Hispaania. 
 
7 
 tehtavate järelduste puhul arvesse võtta seda, et struktuurne eelarvepositsioon ei pruugi alati anda 
õiget pilti selle aluseks olevast eelarvekonso lideerimisest näiteks seetõttu, et tulu võib 
majanduskasvule reageerida ootamatult. Eelarve konsolideerimise üldist puudulikkust kinnitab aga 
selle alternatiivse mõõdiku kasutamine, millest il mneb, et nii 2014. kui ka 2015. aastal on 
kohandamine vaid 0,2 % SKPst6. 
 
Tabel 1: ülevaade EA 16 riikide 2014.–2015.  aasta majanduslikest ja eelarvelistest 
koondnäitajatest 
2014 2015 
  2014. a. 
stabiilsusprogra
mmid (aprill) Eelarveka
vad 
(oktoober
) Komisjoni 
2014. a. 
sügisprogn
oos 
(november
) 2014. a. 
stabiilsusprogra
mmid (aprill) Eelarveka
vad 
(oktoober
) Komisjoni 
2014. a. 
sügisprogn
oos 
(november
) 
SKP 
reaalkasv 
(muutuse %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
THHI 
inflatsioon 
(muutuse %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Valitsemissek
tori 
nominaalne 
puudujääk  
(% SKPst)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Struktuurse 
eelarvepositsi
ooni muutus  
(protsendipun
ktides SKPst)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Võlg (% 
SKPst)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Tsükliliselt 
kohandatud 
kulude suhe 
(% 
potentsiaalses
t SKPst) 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Tsükliliselt 
kohandatud 
tulude suhe  
(% 
potentsiaalsest 
SKPst)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
                                                            
6  Kavade eelarvekonsolideerimise alternatiivse mõõdiku võib saad a nii, et võetakse arvesse kaalutlusõigusel põhinevate 
tulumeetmete summat pärast tsükliliselt kohandatud kulude s uhte muutuse mahaarvamist (tabel A5.7). See tähendab 
EA 16 puhul eelarvekonsolideerimist 0,2 % SKPst nii 2014. ku i ka 2015. aastal. Ehkki need  prognoosid on struktuurse 
tasakaalu muutusest pisut suur emad (vastavalt 0,0 % ja 0,1 % SKPst kahel aastal), on allapoole korri geerimine kevadega 
võrreldes samas suurusjärgus kui mõle ma konsolideerimismeetme puhul. See kinnita b, et kavadest tuletatud üldine 
eelarvekonsolideerimine on väiksem kui kevadel stabiilsusprogrammides prognoositu. 
 
8 
  
Riigi rahanduse struktuur 
Euroala kui terviku puhul nähakse eelarvekavades 2014.–2015. aastaks ette vaid piiratud muutusi 
riiklike vahendite koosseisus (tabel A5.5). Tsüklil iselt kohandatud kulude s uhte puhul prognoositakse 
2015. aastaks väikest langust (0,2 protsendipunkti), mis tasakaalustab samasuguse väikese tõusu mõju 
2014. aastal7. Eeldatakse, et enamik kulukategooriaid vähe neb, sealhulgas avaliku sektori palgakulud 
ja intressikulud (joonis A5.2), välja  arvatud sotsiaalsed siirded.  
Ehkki eelarvekavades esitatud ma ksustamismeetmete suund on majanduskasvusõbralikum, oleks 
nende mõju maksustamiskomponentidele  2015. aastal üksnes piiratud. Sotsiaalkindlustusmaksete 
tulu vähenemise (0,1 protsendipunkti) mõju  tasakaalustab otsese maksutulu suurenemine 
(0,1 protsendipunkti) (joonis A5.3). Prognoositakse, et kaudsete maksude osakaalu ja SKP suhe jääb 
samaks. 
Mitmes eelarvekavas osutatakse tööjõu maksukoormusega  (edaspidi „maksukiil”) seonduvatele 
meetmetele. Eelarvekavasid käsitlevatele komis joni arvamustele lisatud komisjoni talituste 
töödokumendid sisaldavad vastavat tekstikasti („Maksukiilule tähelepanu pööramine”) nende 
liikmesriikide kohta, kellele anti selles valdkonnas riigipõhiseid soovitusi8 ja/või kes on oma 
eelarvekavades teatanud vastavatest muudatustest. Käeso leva teatise IV lisa sisaldab lisateavet selle 
küsimuse kohta. 
Üldiselt ilmneb kavadest, et eu roala liikmesriigid on äärmiselt tead likud madalamate tööjõumaksude 
eelistest. Esiteks, ehkki enamikus euroala liikm esriikides on maksukiil viimastel aastatel stabiilselt 
suurenenud, sisaldavad kavad vaid üksikuid meetmeid, mis suurendaks id maksukiilu veelgi. Seevastu 
kavandab või rakendab mitu liikme sriiki meetmeid maksukiilu vähendamiseks. Teiseks ei näe 
maksukiilu vähendamise meetmeid ette mitte üksnes suhteliselt suure, vaid ka suhteliselt väikese 
maksukiiluga liikmesriigid. Kolmandaks on palju d meetmed suunatud madalama sissetulekuga 
segmentidele, suurendades maksuvaba tulu või vähendades madala sissetuleku puhul maksumäära või 
sotsiaalkindlustusmakseid. Siiski jääb suurem  osa maksukiilureforme probleemidega võrreldes 
suhteliselt tagasihoidlikuks. See on tingit ud nii eelarvepoliitilise manööverdamisruumi puudumisest 
mitmes liikmesriigis kui ka raskustest kompenseerivate meetmete leidmisel, vähendades kas riigi 
kulusid või suurendades majanduska svu vähem kahjustavaid makse, näiteks tarbimis-, omandi- või 
keskkonnamakse. 
Prognooside erinevused 
Teise paketi uuendusliku meetmena kavatsetakse leevendada võimalikke lahknevusi liikmesriikide 
eelarvekavades ja komisjoni prognoosides, keht estades selleks nõude, et eelarvenõukogud teeksid 
prognoosiprotsessi üle rangemat järelevalvet. Lehekü ljel 10 olevast 1. tekstikastist ilmneb, kuidas 
liikmesriigid on täitnud nõuet, et eel arvekava aluseks peaksid olema sõltumatud 
makromajanduslikud prognoosid . 
                                                            
7  Mittetsükliliselt kohandatud suhe langek s 2015. aastal rohkem, umbes 0,6 prot sendipunkti, võttes arvesse positiivset 
nimetaja muutuse mõju, mis seondub SKP lõhe vähenemisega. 
8  ELT C 247, 29.7.2014, lk 1–140. 
 
9 
 Üldise eelarvepoliitilise prognoosi  osas on 2015. aasta eelarvekavades prognoositud EA 16 
valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk SKPs t 0,2 protsendipunkti madalam kui komisjoni 
prognoosis. Esiteks eeldatakse eelarvekavades ulat uslikumat eelarvekonsolid eerimist (0,2 % SKPst 
versus  -0,1 % SKPst komisjoni prognoosis, mõõdet una eespool osutatud alternatiivse mõõdikuga; 
vt tabel A5.7). Teiseks prognoositakse kavad es 2015. aastaks suuremat SKP kasvu (1,5 % versus  
1,1 % komisjoni prognoosis, kusjuures märkim isväärse osa erinevusest annab Saksamaa9). 2015. aasta 
puudujäägi prognooside erinevuste peamiseks põhju seks ei ole aga makromajanduslikud eeldused. 
Selle põhjuseks on asjaolu, et koondarvestuses pr ognoosivad liikmesriigid niihästi suuremat SKP 
kasvu kui ka tulude piiratumat reaktsiooni majanduskasvule kui komisjon10. See väiksemana 
prognoositud elastsus üldiselt tasakaalustab SK P suurema kasvuprognoosi mõju. Suurem osa 
komisjoni puudujäägiprognoosi ja eelarvekavade va helisest erinevusest tuleneb tegelikult kulude 
poole eelarvekonsolideerimise erinevast hindamisest. 
Liikmesriikide tasandil võivad erinevused individu aalsetes eelarvekavades ja komisjoni prognoosides 
esitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujääg i näitajate vahel olla suhteliselt suured, 
kusjuures selle põhjused on liikmesriigiti erinevad. Komisjon prognoosib vastavate eelarvekavadega 
võrreldes suuremat puudujääki Belgias, Hispaanias,  Maltal, Portugalis ja Slovakkias, kusjuures 
erinevus on suurim Maltal (tabel A5.1 ja j oonis A5.4). Ülejäänud prognoosid erinevad kõik 
0,2 protsendipunkti vahemiku ulatuses ning komisj oni prognoosib väik semat puudujäägi näitajat 
Madalmaades ja Austrias. 
Sarnaselt üldise valitsemissektori puudujäägi pr ognoosidega prognoosib komisjon suuremat 
koguvõlga  kui liikmesriigid. Komisjon prognoosib 2015 . aastaks võla mõõdukat kasvu rohkem kui 
93 %ni SKPst, samas kui eelarvekavades püsib s ee praktiliselt muutumatuna. Erinevuse peamiseks 
põhjuseks on komisjoni poolt prognoositud suurem  valitsemissektori nominaalne puudujääk ja 
väiksem SKP nominaalkasv. Ka siin võivad erine vused eelarvekavades ja komisjoni prognoosides 
esitatud näitajate vahel olla liikmesriikide ta sandil suuremad, kusjuures selle põhjused on 
liikmesriigiti erinevad. Erinevused on suuremad Belgias, Saksamaal, Lätis ja Maltal, mille 
eelarvekavades prognoositakse võlga komisjoni pro gnoosist vähem ligikaudu 2 % SKPst (tabel A5.3 
ja joonis A5.5). Enamikul juhtudel on prognoosid e erinevused vahemikus 0–1 % SKPst. Komisjoni 
prognoosi puhul on puudujääk väiksem üksnes Sloveenia puhul. Komponentide osas prognoosib 
komisjon, et isegi see piiratud vähenemine, mida  eelarvekavades tsüklilise lt kohandatud kulude suhte 
kohta prognoositakse, ei tarvitse aset leida (tabel  A5.5). Kulude puhul kinnitatakse komisjoni 
prognoosis, et avaliku sektori töötasude, intressima ksete ja võimalik et ka riiklike investeeringute 
osakaal võib väheneda, samas kui sotsiaalmakset e osakaal võib veelgi suureneda (joonis A5.2). 
Tulude poolel on komisjoni prognoosid ja eelarvekavad kooskõlas (joonis A5.3).  
Kohanduse ulatus ja komponendid 
                                                            
9  Eelarvekava aluseks olev makromajanduslik stsenaariu m tugineb aprillis avaldatud Saksamaa föderaalvalitsuse 
prognoosi kevadväljaandele. Võttes arvesse pärast selle avaldamist esitatud täiend avat ametlikku statistikat ja halvemaid 
majandustsükli näitajaid, on eelarvek avas esitatud majandusväljavaated 2014.  ja 2015. aastaks märkimisväärselt 
optimistlikumad kui komisjoni 2014. aast a sügisprognoosis. Sa ksamaa valitsus on oma prognoosi pärast eelarvekava 
esitamist ajakohastanud.  
10  Nn tulu netoelastsus, st tulu muutus protsentides, pärast kaalutlusõigusel põhi nevate meetmete mõju  mahaarvamist, SKP 
ühe protsendi suuruse muut use kohta. Kavades ilmnev 2015.  aasta tulude koguelastsus on väiksem kui komisjoni 
prognoosis (vastavalt 0,8 ja 1,0; vt tabel A5.6).  
 
10 
 Struktuurse eelarvekohanduse  ulatuse osas on komisjoni prognoosi sõnum sama kui 
eelarvekavades: pärast kolme aastat kestnud järjep idevat eelarvekonsolideerimist on euroala üldine 
eelarvepoliitiline hoiak 2014. aastal neutraalne ja jääb prognoositavalt se lliseks ka 2015. aastal. 
Koondtasandil näib eelarvepoliitilise hoiaku karm istumise puudumine üldiselt aktsepteeritava 
tasakaaluna jätkusuutlikkuse nõuete (mida rõhutab suur  ja veelgi kasvav valitsemissektori võlatase) 
ning tsükliliste tingimuste (mis osutavad märkimis väärsele ja muutumatule negatiivsele SKP lõhele, 
mis peaks lähiaastatel vaid pisut vähenema) vahel. Samas leiab kavade hindamisel kinnitust see, et 
mitu liikmesriiki ei täida praeguste prognooside koha selt kohustusi, mis tuleneva d stabiilsuse ja kasvu 
paktist. Üheskoos osutavad need kaalutlused vajadusele analüüsida nii euroala üldist eelarvepoliitilist 
hoiakut kui ka selle jaotust liikmesriikide vahel se oses stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade raames 
kasutada oleva manööverdamisruumiga. Põhi mõtteliselt oleks võimalik eelarvepoliitikat 
liikmesriikide vahel taas kooskõlastada, mis taga ks stabiilsuse ja kasvu pakti täitmise kõigis 
liikmesriikides, vältides seejuures eelarvepoliitilise hoiaku põhjendamatut karmistamist. See 
tähendaks mõne riigi jaoks eeskirjade alusel  olemasoleva eelarvepoliitilise manööverdamisruumi 
kasutamist.  
Eespool esitatud kaalutlused rõhutavad ka ELi tasa ndi ambitsioonika investeerimiskava potentsiaali 
kogunõudluse elavdamisel ja pakkum ise poole piirangute lõdvendamisel, millega see toetab stiimulit, 
mida pakub leebe rahapoliitika.  
See võimalus terve euroala majanduskasvu toetamiseks on asjakohane riigi rahanduse kohanduse 
komponentide  läbivaatamisel. Ehkki tööjõu maks ukoormuse vähendamine ning selleks võetud 
poliitilised meetmed on õige suunaga, ei ilmne kul ude struktuurist peaaegu mingeid edusamme 
suurema kasvusõbralikkuse suunas. See rõhutab vajadust viia liikmesriikide poliitika paremasse 
kooskõlla komisjoni poolt esitatud töökohtade,  majanduskasvu ja investeeringute paketi 
prioriteetidega, kasutades muu hulgas eeskirjadega lubatavat paindlikkust. 
 
1. tekstikast: sõltumatute eelarveas utuste panus 2015. aasta eelarvekavadesse 
Majanduse juhtimise teise paketi määruse (EL) nr 473 /2013 artiklites 1, 4 ja 5 osutatakse sõltumatute 
asutuste mõistele. Määruses täpsustatakse ja laiendatakse eelmistes ELi ja rahvusvahelistes 
õigusaktides sätestatud nõudeid, millega antakse sõ ltumatutele asutustele erinevaid eelarvega 
seonduvaid ülesandeid. Märgitakse ära kaks täiendava t valdkonda: i) eelarve-eeskirjade täitmise seire 
ning ii)  makromajanduslikud prognoosid. Ma janduse juhtimise teise paketi tegevusjuhistes on esitatud 
prognoosimisprotsessi käsitlevad ra kendussätted, andmaks liikmesriikid ele suuniseid. Neid sätteid 
täiendab nõukogu poolt euroala liikmesriikidele 8. juulil 2014 esitatud üleskutse „tagada riiklike 
eelarveraamistike, sealhulgas riiklike eelarvenõukogude tugevus”. 
Määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peaks eelarveprojekti aluseks olema sõltumatud 
makromajanduslikud prognoosid, mi s tähendab artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt, et need on 
koostanud või kinnitanud sõltumatu organ. Paljudes 2014. aasta oktoo bris esitatud eelarvekavades 
osutatakse majanduse juhtimise teise paketi nõuetele, kusjuures liikmesriigid on valinud kas 
eelarveprojektide aluseks olevate makromaja nduslike prognooside koostamise või kinnitamise 
sõltumatute organite poolt. 
Eelarvekavadest lähtudes koostati prognoosid sõ ltumatute organite poolt viies liikmesriigis: Austria  
(Österreichisches Institu t für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgia ( Bureau Fédéral du Plan, FPB), 
 
11 
 Luksemburg (STATEC ), Madalmaad ( Centraal Planbureau, CPB) ja Sloveenia ( Urad Rs Za 
Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). Saksamaa makromajanduslikke prognoose 
koostab veel majandusministeerium, kuid ta teeb seda teadusasutuste poolt koostatud ühise 
majandusprognoosi põhjal. Novembri s kogunev sõltumatu majandusnõ ustajate nõukogu analüüsib 
nende usaldusväärsust. Eelarvekava prognoos põhineb kevadisel ühisel majandusprognoosil ja 
valitsuse prognoosil ega hõlma sügisesi  ühiseid majandusprognoose ega valitsuse 
makromajanduslikke prognoose. Soomes k oostatakse makromajanduslikke prognoose 
rahandusministeeriumis, kuid riik tunnistab, et va ja on meetmeid, millega tagada prognoose koostava 
meeskonna ametlik sõltumatus. 
Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia ja Slovakkia eelarvekavades osutati ma kromajanduslikke prognoose 
käsitlevatele arvamustele, mille o lid esitanud eraldi organid (vastavalt Eelarvenõukogu , Autoridad 
Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council  (IFAC), Ufficio 
Parlamentare di Bilancio  (UPB) ja Slovakkia makromajanduslike prognooside komitee). 
Prantsusmaal, Maltal ja Portugalis esitas eraldi organ (vastavalt HCFP ( Haut Conseil des Finances 
Publiques) , Malta riiklik auditeerimisamet ja CFP ( Conselho das Finanças Públicas )) küll arvamuse, 
kuid eelarvekavas sellele ei osutata. Prants usmaal ja Portugalis lisati arvamus lõpuks 
eelarvedokumentidele. Läti poolt avaldatud eelarvedokum ent, mille puhul eeldatakse, et poliitikat ei 
muudeta, ei kvalifitseeru eelarvekavana, mistõttu ei nõua see ametlikult eraldi organi arvamust. 
Eestis, Hispaanias, Iirimaal, Itaalias, Maltal, Po rtugalis ja Slovakkias kinnitasid prognoosid tavaliselt 
eespool nimetatud asutused, kusjuures tähelepanu pöörati mitmele ohule. HCFP pidas Prantsusmaa 
2015. aasta makromajanduslikku stsenaariumi optimistlikuks . Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, 
Malta ja Portugali puhul osutati vä listest arengusuundumuste st tulenevatele ohtudele, mille tõttu võib 
ekspordi kasv jääda oodatust väiksemaks. Ni metati ka ebakindlust seoses siseriikliku nõudluse 
(Prantsusmaa), tarbimise (Hispaania) ja investeerimisega (Malta). 
 
 
12 
 3. Üksikute eelarvekavade ülevaade 
 
Komisjoni arvamuses eelarvekav ade kohta hinnatakse kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti ning selle 
põhjal esitatud soovitustega. Liikmesriikid e puhul, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust, hinnatakse komisj oni arvamuses ülemäärase eelarvepuudujäägi 
korrigeerimise edusamme nii nominaalse kui ka  struktuurse eelarvepuudujäägi seisukohast. Nende 
euroala liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse st abiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, st 
ei kohaldata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, hinnatakse, kas liikumine keskpika perioodi 
eelarveeesmärkide suunas on kooskõlas stabiils use ja kasvu paktiga ning riigipõhiste 
eelarvesoovitustega, mis nõukogu esitas juulis.  
Kavasid hinnatakse komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi alusel.  Komisjon, olles konsulteerinud mõne liikmesriigiga, et küsida lisateavet või rõhutada mõnd esialgset 
probleemi seoses nende poolt esitatud eelarvekava dega, ei leidnud oktoobri lõpuks, et ükski 
eelarvekava oleks olulises vastuolus stabiilsuse ja  kasvu pakti sätetega, nagu on osutatud määruse 
(EL) nr 473/2013 artikli 7 lõikes 2. Siiski on mitm e esitatud eelarvekava puhul põhjust muret tunda 
nõuete täitmatajätmise ohu üle. Ta belites 2a ja 2b on kokkuvõtlikult esitatud komisjoni 28. novembri 
arvamustes antud hinnang riikide eelarve kavade kohta koos hinnanguga eelarve- ja 
struktuurireformide
11 rakendamisel saavutatud edu kohta. Võrdlemise lihtsustamiseks on 
eelarvekavadele antud hinnangud kokkuvõtlikult jagatud järgmisesse kolme üldkategooriasse.  
• Vastab nõuetele:  komisjoni prognoosi kohaselt ei ole vaja kohandada eelarvekava  riikliku 
eelarvemenetluse raames, et tagada kooskõla stab iilsuse ja kasvu pakti sätetega. Juhul, kui 
komisjoni hinnang eelarvekavale seondub erilis te ohtudega, kutsub komisjon asjaomaseid 
liikmesriike üles vajaduse korral reageerima. 
• Üldiselt vastab nõuetele:  komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse 
raames meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve  kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, 
tuginedes järgmistele kaalutlustele. 
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust: ehkki 
komisjon prognoosib, et nominaalne eelarvepuuduj ääk tuuakse alla aluslepinguga ettenähtud 
kontrollväärtuse (3 % SKPst) ülemäärase eela rvepuudujäägi menetluse raames kehtestatud 
tähtajaks, seavad eelarve konsolideerimi se puudused ohtu ülemäärase puudujäägi õigeaegse ja 
jätkusuutliku korrigeerimise.  
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse stab iilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa: komisjoni 
prognoosi kohaselt ei saavutata 2015. aastal kes kpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmiseks 
vajalikku struktuurset kohandamist, kuid puuduj ääk nõude täitmisel ei  kujutaks endast 
märkimisväärset kõrvalekallet keskpika peri oodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust 
kohandamisest12. Kui selline olukord peaks kestma aast aid, võib see siiski kaasa tuua 
                                                            
11 Otsese eelarvemõjuga struktuurireformid.  
12  Kui liikmesriik ei ole täitnud keskpika perioodi eelarve-eesm ärki, siis liigitatakse kõrvalekalle oluliseks juhul, kui: 
 i) struktuurse eelarvepositsiooni kõrvale kalle asjakohasest kohanduska vast on ühel aastal vähema lt 0,5% SKPst või kahe 
järjestikuse aasta keskmine näitaja on 0,25% SKPst ning 
 
 
13 
 märkimisväärse kõrvalekalde nõutud kohanduses t. Kui riigivõla vähendamise sihttaset 
kohaldatakse, siis kõnealused liikmesriigid täidavad seda. 
• Nõuetele mittevastavuse oht:  komisjoni prognoosi kohaselt ei taga eelarvekava kooskõla 
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Seetõ ttu kutsub komisjon ametiasutusi üles võtma  riikliku 
eelarvemenetluse raames vajalikke meetmeid , et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse 
ja kasvu pakti sätetega.  
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldata kse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust: komisjoni 
2015. aasta prognoos, kui see leiab tagantjäre le kinnitust, võib kaasa tuua ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse intensiivistamise, kuna  vajalikul määral ee larvekonsolideerimist 
prognoositavalt ei toimu ja nominaalse eelarve puudujäägi eesmärki tõenäoliselt ei täideta.  
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse st abiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa:  komisjon 
prognoosib märkimisväärset kõr valekallet 2015. aasta keskpika  perioodi eelarve-eesmärgi 
saavutamisele suunatud nõutavast kohandusest ja/või  (selle kohaldamisel) riigivõla vähendamise 
sihttaseme mittesaavutamist (seda, mis on siduvam). 
Kavade hindamisel võeti arvesse uue arvepida misstandardi ESA2010 rakendamise ning puudujäägi- 
ja võlanäitajate muu statistilise läbivaatami se mõju (ESA2010 rakendamise mõju oli suurim 
Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Portugalis ja Soomes). Kui statistilise läbivaatamise mõju mõjutas 
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmise hindami sel kasutatud peamisi muutujaid, analüüsiti 
statistilist läbivaatamist kvalitatiivselt ja vajaduse korral ka kvantitatiivselt komisjoni arvamustele 
lisatud talituste töödokumentides. Muid statistilis i muutusi mainiti konkreetselt Eesti, Läti ja 
Sloveenia puhul. Muudel juhtudel ei olnud mõju märkimisväärne ja/või ei muutnud hinnangut. 
Lisaks hindas komisjon 2014. aasta riigipõhistes eelarvesoovitustes kirjeldatud eelarve- ja 
struktuurireformide üldise elluviimise taset. Hinnang eelarvekavadele võetakse kokku viies 
üldkategoorias. Need on järgmised. 
• Edusammud puuduvad: liikmesriik ei ole teatanud asjaoma ste riigipõhiste eelarvesoovituste 
täitmiseks võetud meetmetest ega neid vastu võtnud.  
• Vähesed edusammud:  liikmesriik on teatanud mõningaist asjaomaste riigipõhiste 
eelarvesoovituste täitmiseks võetud meetmetest, kuid need tunduvad ebapiisavad ja/või nende 
vastuvõtmine/rakendamine on ohus. 
• Teatavad edusammud:  liikmesriik on teatanud asjaomaste riigipõhiste eelarvesoovituste 
täitmiseks võetud meetmetest või need vastu võtnud.  Meetmed on paljulubavad, kuid kõiki neid ei 
ole veel rakendatud ja rakendamine ei ole kõigil juhtudel kindel. 
                                                                                                                                                                                         
 ii) kulude kasvumäär, millest on maha arvatud kaalutlusõ iguse põhinevate tulumeetmete mõju, ületab asjaomase 
keskpika kasvumäära suhtes kindlaks määratud asjakohast  kohanduskava ulatuses, mis avaldab valitsemissektori 
eelarvepositsioonile negatiivset mõju vähemalt 0,5 protse ndipunkti SKPst ühel aastal või kokku kahel järjestikusel 
aastal. 
 Kõrvalekallet võib lugeda märkimisväärseks  ka juhul, kui tõendamist leiab vaid üks kahest tingimusest (i) või ii)) ning 
üldisest hinnangust nähtub, et kõnealune tingimus on pos itsiooni aluseks oleva eelarve konsolideerimise mõõtmiseks 
sobivaim.  
 
14 
 • Märkimisväärsed edusammud:  Liikmesriik on vastu võtnud meetmed, millest suurem osa on 
rakendatud. Meetmed aitavad oluliselt kaasa asja omaste riigipõhiste eelarvesoovituste täitmisele. 
• Täielikud edusammud:  liikmesriik on vastu võtnud ja rakendanud asjaomaste riigipõhiste 
eelarvesoovituste täitmiseks sobilikud meetmed. 
Tabel 2a: ülevaade komisjoni arvamustest ee larvekavade kohta – liikmesriigid, kelle suhtes 
kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa 
 Eelarvekava üldine kooskõla stabiilsuse ja 
kasvu paktiga   
Üldine kooskõla 2014. aasta riigipõhistes 
soovitustes esitatud eelarve- ja 
struktuurireformidega 
Riik 
Komisjoni 2014. 
aasta sügisprognoosil 
põhinev üldine 
järeldus  Kooskõla ennetusliku 
osa nõuetega 2014.–
2015. aastal  Üldine järeldus 
eelarve- ja 
struktuuri-
reformide 
läbiviimisel 
saavutatud 
edusammude 
kohta  
Eelarvekavade 
peamised meetmed 
maksukiiluga 
seonduvate 
riigipõhiste 
eelarvesoovituste 
täitmiseks 
BE Nõuetele 
mittevastavuse oht  2014: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärgi täitmine 
ohus. 
2015: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärgi täitmine 
ohus. Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Üksikisiku tulumaksu 
suurem mahaarvamine. 
Tööandja 
sotsiaalkindlustusmakse
te vähendamine. 
DE Vastab nõuetele 2014: keskpika perioodi 
eesmärk saavutatud 
varuga; võlaeesmärk 
täidetud. 
2015: keskpika perioodi 
eesmärk saavutatud 
varuga; võlaeesmärk 
täidetud. Vähesed 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Alates 2014. aastast 
üksikisiku tulumaksu 
määra suurendamine ja 
algselt kavandatud 
pensionimaksete määra 
vähenduse 
mitterakendamine, et 
rahastada täiendavaid 
pensionimakseid. Alates 
2015. aastast pikaajalise 
hooldamise osalusmäära 
suurendamine ja 
tervisekindlustuse 
rahastamise reform. 
 
15 
 EE Üldiselt vastab 
nõuetele 2014: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. 
2015: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. Edusammud 
puuduvad Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Üksikisiku tulumaksu 
määra ja 
töötuskindlustusmaksete 
vähendamine. 
Maksuvaba tulu määra 
suurendamine. 
 
16 
  
IT Nõuetele 
mittevastavuse oht  2014: lubatakse kõrvale 
kalduda keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast 
erakordselt keeruliste 
majandusolude tõttu; 
võlaeesmärgi täitmine 
ohus. 
2015: märkimisväärne 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärgi täitmine 
ohus. Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Tööjõukulude 
mahaarvamine 
ettevõtete piirkondliku 
maksu baasist. Alaline 
maksukrediit 
(ESA2010s kirjendatud 
sotsiaalse siirdena) 
madalapalgalistele 
töötajatele, mida 
rahastatakse praegu vaid 
2014. aastal. Tööandaja 
kolmeaastane vabastus 
sotsiaalkindlustus-
maksetest uute 
tähtajatute lepingutega 
töötajate puhul 
2015. aastal. 
LV Üldiselt vastab 
nõuetele 2014: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. 
2015: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast 
eelarvekava tõttu, mille 
puhul poliitikat ei 
muudeta. Vähesed 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Ametist lahkuva 
valitsuse esitatud 
eelarvekavas meetmed 
puuduvad. 2015.–
2017. aasta 
maksupoliitika 
strateegia sisaldab aga 
kava tõsta 
miinimumpalka ja 
maksuvaba 
miinimumpalka. 
LU Vastab nõuetele 2014: keskpika perioodi 
eesmärk saavutatud 
varuga. 
2015: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärkidest. Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
MT13 Nõuetele 
mittevastavuse oht 2014: Malta suhtes 
kohaldatakse 
ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlust. 
2015: märkimisväärne Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
                                                            
13  Malta suhtes kohaldatakse praegu stabi ilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa,  kuid tema suhtes võidakse alates 
2015. aastast hakata kohaldama ennetus likku osa juhul, kui ülemäärane eelarvep uudujääk korrigeeritakse õigeaegselt ja 
kestlikult.  
 
17 
 kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärk täidetud. 
NL Vastab nõuetele 2014: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärkidest; 
võlaeesmärk täidetud. 
2015: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärkidest; 
võlaeesmärk täidetud. Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Töövõtja maksukrediidi 
reform, madala ja 
keskmise sissetulekuga 
töötajate 
maksukoormuse 
vähendamine. 
Üksikisiku tulumaksu 
määra vähendamine 
väikseimas 
tuluvahemikus. 
 
18 
  
AT Nõuetele 
mittevastavuse oht 2014: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärk täidetud. 
2015: märkimisväärne 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast; 
võlaeesmärk täidetud. Vähesed 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvad riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Teatatud maksukiilu 
vähendamise reformist, 
mille kohta tehakse 
otsus 2015. aasta 
märtsis. 
SK Vastab nõuetele 2014: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. 
2015: puudub 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. Vähesed 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
FI Üldiselt vastab 
nõuetele 2014: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärkidest. 
2015: mõningane 
kõrvalekalle keskpika 
perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamisele 
suunatud 
kohandamiskavast. Teatavad 
edusammud Maksukiiluga 
seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
 
Tabel 2b: ülevaade komisjoni arvamustest ee larvekavade kohta – liikmesriigid, kelle suhtes 
kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa 
 Eelarvekava üldine kooskõla stabiilsuse 
ja kasvu paktiga   
Üldine kooskõla 2014. aasta riigipõhistes 
soovitustes esitatud eelarve- ja 
struktuurireformidega 
Riik 
Komisjoni 2014. 
aasta sügisprognoosil 
põhinev üldine 
järeldus  Kooskõla 
ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlusega 
2014.–2015. aastal  Üldine järeldus 
eelarve- ja 
struktuurireformide 
läbiviimisel 
saavutatud 
edusammude kohta  
Eelarvekavade peamised 
meetmed maksukiiluga 
tegelemiseks 
ES Nõuetele 
mittevastavuse oht 2014: 
eelarvepuudujäägi 
eesmärk täidetud. Teatavad edusammudMaksukiiluga seonduvad 
riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
19 
 2015: täiendavate 
meetmete 
puudumisel ei ole 
täitmine tagatud.  
Üksikisiku tulumaksu 
määra vähendamine. 
2014. aastal sõlmitud uute 
töölepingute 
sotsiaalkindlustusmaksete 
ajutine vähendamine. 
FR Nõuetele 
mittevastavuse oht 2014: tõhusate 
meetmete 
puudumise oht. 
2015: täiendavate 
meetmete 
puudumisel ei ole 
täitmine tagatud. Vähesed edusammud Maksukiiluga seonduvad 
riigipõhised 
eelarvesoovitused 
 
Alates 2014. aastast uus 
maksukrediit töötasudele, 
mille suurus on kuni 2,5 
miinimumpalka.  Tööandja 
sotsiaalkindlustusmaksete 
vähendamine. 
Madalapalgaliste töötajate 
üksikisiku tulumaksu 
määra vähendamine. 
 
20 
  
IE Vastab nõuetele 2014: tõhusad 
meetmed. 
2015: 
prognoositakse 
õigeaegset 
korrigeerimist. Teatavad edusammudMaksukiiluga seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
PT Nõuetele 
mittevastavuse oht 2014: tõhusate 
meetmete 
puudumise oht. 
2015: täiendavate 
meetmete 
puudumisel ei ole 
täitmine tagatud. Vähesed edusammud Maksukiiluga seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
SI Üldiselt vastab 
nõuetele 2014: tõhusate 
meetmete 
puudumise oht. 
2015: 
prognoositakse 
õigeaegset 
korrigeerimist. Vähesed edusammud Maksukiiluga seonduvaid 
riigipõhiseid 
eelarvesoovitusi ei ole 
esitatud. 
 
 
 
21 
 1. LISA: Eelarvekavade riigipõhised hinnangud 
 
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse st abiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa  
Eelarvekavad, mis on riigipõh iste kohustustega kooskõlas 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Saksamaa , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda, on stabiilsuse ja 
kasvu pakti nõuetega kooskõlas. Võttes arv esse suurt eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, 
investeerimisvajadusi ja väga madalaid intressimääras id, millest tulenevalt on sotsiaalne kasu oluliselt 
suurem laenukuludest, tuleb siiski edendada ava liku sektori investeeringuid. Lisaks peaks Saksamaa 
tagama, et makromajanduslike prognooside koostamise ja kinnitamise eest vastutab sõltumatu organ. 
Komisjon leiab ka, et Saksamaa on teinud vähe  edusamme seoses nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa 
poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub ametiasutusi üles soovituste 
rakendamist kiirendama. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Luksemburg , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, on st abiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas. Eelkõige 
kavatseb Luksemburg 2015. aastal keskpika pe rioodi eelarve-eesmärgi osas tekkinud varu ära 
kasutada, kuna riigi struktuurne ülejääk hakka b vähenema, kuid Luksemburg peab endiselt kinni 
riigipõhise keskpika perioodi eelarve-eesmärgi nõuetest. Struktuurse eelarveülejäägi kahanemise 
põhjuseks on peamiselt käibemaksutulu oodatav vä henemine (hinnanguliselt 1,5 % SKPst), mis on 
seotud muudatustega e-kaubandust reguleerivates õi gusaktides ning mida eelarvekavas esitatud uued 
meetmed tasakaalustavad kõigest o saliselt. Käibemaksutulu võib s iiski väheneda eeldatust rohkem. 
Seetõttu kutsub komisjon ametiasutusi üles olema va lmis võtma täiendavaid meetmeid juhul, kui need 
riskid peaksid realiseeruma. Komisjon leiab ka, et Luksemburg on teinud t eatavaid edusamme seoses 
nõukogu poolt 2014. aasta Eur oopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja 
kutsub ametiasutusi üles tegema täiendavaid edusamme. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitasid Madalmaad , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda, on stabiilsuse ja 
kasvu pakti nõuetega kooskõlas. Komisjon kutsub ametiasutusi üles 2015. aasta eelarvet rangelt 
rakendama. Komisjon leiab ka, et Madalmaad  on teinud teatavaid edusamme seoses nõukogu poolt 
2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eel arvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub 
ametiasutusi üles tegema täiendavaid edusamme. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Slovakkia , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, on st abiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas. Eelkõige 
tuleneb praegu kättesaadavatest andmetest, et valits emissektori eelarvepuudujääk ei ületa aluslepingus 
sätestatud kontrollväärtust, kuigi puudujäägi suundumuste suhtes 2014. aastal valitseb teatav 
ebakindlus. 2014. aastal vastab Slovakkia nn investeerimisklausli rakendamise tingimustele, mis 
tähendab, et sel aastal on lubatud ajutine kõr valekaldumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 
saavutamisele suunatud nõutavast kohandamiskavast.  2015. aastal, kui ajutine kõrvalekalle heastada 
tuleb, teeb Slovakkia prognooside kohaselt piisav aid edusamme oma keskpika perioodi eelarve-
eesmärgi saavutamise suunas. Võttes arvesse eeltoodut ja asjaolu, et riikliku võlapiduri aktiveerimist, 
millele tuginetakse eelarvekavas, enam ei eeldata , kutsub komisjon ametiasutusi üles olema valmis 
võtma riikliku eelarvemenetluse raames vajalikke meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla 
stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab ka, et Slovakkia on teinud vähe edusam me seoses 
 
22 
 nõukogu poolt 2014. aasta Eur oopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja 
kutsub ametiasutusi üles soovituste rakendamist kiirendama. 
Eelarvekavad, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega üldiselt kooskõlas  
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Eesti,  kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, on stab iilsuse ja kasvu pakti nõuetega üldiselt kooskõlas. 
Eelkõige oodatakse komisjoni prognoosi kohaselt mõningast kõrvalekaldum ist keskpika perioodi 
eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast  2015. aastal. Komisjon kutsub ametiasutusi üles 
võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2015. aasta ee larve kooskõla stabiilsuse 
ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab ka, et Eesti ei ole teinud e dusamme seoses nõukogu poolt 
2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ning kutsub 
ametiasutusi üles kiirendama nende rakendamist. 
Läti esitas eelarvekava 15. oktoobril eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Komisjon on arvamusel, et 
eelarvekava, mille esitas Läti , kelle suhtes kohaldatakse praegu stabiils use ja kasvu pakti ennetuslikku 
osa, on stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega ül diselt kooskõlas. Komisjon kutsub ametiasutusi üles 
võtma 2015. aasta eelarves vajalikke meetmeid, et ta gada selle kooskõla stab iilsuse ja kasvu pakti 
sätetega. Komisjon leiab ka, et Läti on te inud vähe edusamme seoses nõukogu poolt 2014. aasta 
Euroopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub ametiasutusi üles 
soovituste rakendamist kiirenda ma. Uus valitsus esitas 22. novemb ril 2014 ajakohastatud eelarvekava, 
mille kohta komisjon kavatseb vastu võtta arvamuse , enne kui Läti seim võtab vastu eelarveseaduse. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Soome,  kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, on stab iilsuse ja kasvu pakti nõuetega üldiselt kooskõlas. 
Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 
2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja kasvu pa kti sätetega. Lisaks peaks Soome kehtestama 
asjakohase õigusraamistiku, millega taga da, et eelarveprojekti aluseks olevad 
makromajandusprognoosid on koosta tud või kinnitatud sõltumatult. Komisjon leiab ka, et Soome on 
teinud teatavaid edusamme seoses nõukogu poolt 2 014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud 
eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub am etiasutusi üles tegema täiendavaid edusamme. 
Eelarvekavad, mille puhul on oht, et need ei  ole stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Belgia,  kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võl areeglit, on oht, et see ei ole stabiilsuse ja kasvu 
pakti nõuetega kooskõlas. Komisjon kutsub ametiasutu si üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames 
meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stab iilsuse ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab 
ka, et Belgia on teinud teatavaid edusamme  seoses nõukogu poolt 2014.  aasta Euroopa poolaasta 
raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub ametiasutusi üles tegema täiendavaid 
edusamme. Komisjon vaatab 2015. aasta märtsi algu ses läbi oma seisukoha selles suhtes, kas Belgia 
on täitnud oma kohustusi stabiilsuse ja kasvu pakti raames, võttes arvesse eelarveseaduse valmimist ja 
struktuurireformikava eeldatavat täpsustamist, mill est ametiasutused teatasid 21. novembri kirjas, 
millele olid alla kirjutanud peaminister Mich el ning ministrid van Ovetveldt ja Jamar. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Itaalia,  kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võl areeglit, on oht, et see ei ole stabiilsuse ja kasvu 
pakti nõuetega kooskõlas. Komisjon kutsub ametiasutu si üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames 
meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stab iilsuse ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab 
 
23 
 ka, et Itaalia on teinud teatavaid edusamme  seoses nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa poolaasta 
raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub ametiasutusi üles tegema täiendavaid 
edusamme. Järgmistel aastatel aitaks võla suhet SKPsse võlareegli kohaselt vähendada 
kasvuväljavaateid toetav poliitika, mis hoiaks j ooksvad esmased kulud range kontrolli all ning 
suurendaks samas avaliku sektori kulude üldist  tõhusust, ning samuti kavandatud erastamised. 
Komisjon vaatab 2015. aasta märtsi alguses läbi oma seisukoha selles suhtes, kas Itaalia on täitnud 
oma kohustusi stabiilsuse ja kas vu pakti raames, võttes arvesse eelarveseaduse valmimist ja 
struktuurireformikava eeldatavat täpsustamist, mill est ametiasutused teatasid 21. novembri kirjas, 
millele oli alla kirjutanud minister Padoan. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Malta , on oht, et see ei ole stabiilsuse ja 
kasvu pakti nõuetega kooskõlas.  Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti 
paranduslikku osa, kuid tema suhtes võidakse alat es 2015. aastast hakata koha ldama ennetuslikku osa 
juhul, kui ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritak se õigeaegselt ja kestlikult. Komisjoni prognoosi 
kohaselt jääb 2014. aastal struktuurse eelarvepositsiooni korrigeerimine nõukogu poolt ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitu sest kaugele maha, mistõttu esineb oht, et 
ülemäärane eelarvepuudujääk võib jääda korrigeerimat a, kuna selle nimel ei ole ilmselt piisavalt 
pingutatud. Komisjoni prognoosist ilmneb samuti, et 2014. aastal jäi võlareegli täitmine vajalikule 
määrale pisut alla. Erinevalt eelarvekavast võib komisjoni prognoosi järgi 2015. aastal oodata 
märkimisväärset kõrvalekallet keskpika eesmä rgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast nii 
struktuurse eelarvetasakaalu kui ka kulueesmärgi puhul. Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma 
riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et ta gada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja 
kasvu pakti sätetega. Komisjon möönab, et Ma lta on teinud teatavaid edusamme seoses nõukogu poolt 
2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga. Komisjon kutsub 
ametiasutusi siiski üles edusamme kiirendama  tervishoiusüsteemi raha stamise jätkusuutlikkuse 
parandamiseks kavandatud jõupingutustes; tagama , et võetakse pensionireformi läbiviimiseks 
vajalikud meetmed ning et töö maksukuuleku se parandamiseks ja võitlus maksudest 
kõrvalehoidumisega annaksid soovitud tulemusi. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Austria,  kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda, on oht, et see ei 
ole stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas. Eelkõige on komisjon arvamusel, et võttes arvesse 
oktoobris teatatud meetmeid, ilmneb 2015. aasta ee larvekavast 2014.–2015. aastal märkimisväärne 
kõrvalekaldumine keskpika eesmärgi saavutamis ele suunatud kohandamiskavast nii struktuurse 
eelarvetasakaalu kui ka kulueesmärgi puhul. Seep ärast kutsub komisjon ametiasutusi üles võtma 
riikliku eelarvemenetluse raames vajalikke meet meid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla 
stabiilsuse ja kasvu pakti säteteg a. Komisjon leiab ka, et Austria on teinud vähe edusamme seoses 
nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, 
ning kutsub ametiasutusi üles soov ituste rakendamist kiirendama. 
Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse st abiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa  
Eelarvekavad, mis on riigipõh iste kohustustega kooskõlas 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Iirimaa , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa, on stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas. 
Komisjon kutsub Iirimaad siiski üles ära kasutama  majanduse oodatust tem pokamat elavnemist, et 
kiiremini vähendada võla suhet SKPsse. Kuig i praeguste prognooside kohaselt kõrvaldatakse 
 
24 
 ülemäärane eelarvepuudujääk õigeaegselt, aitaks rangemate eelarvepuudujäägi eesmärkide seadmine 
2015. ja 2016. aastaks suunata väga kõrge valitsemissek tori võla suhte SKPsse kindlalt languse teele. 
Lisaks kutsub komisjon Iirimaad üles olema valmis  võtma vajaduse korral vajalikke meetmeid, et 
tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõr valdamine 2015. aastal. Komisjon leiab ka, et 
Iirimaa on teinud teatavaid edusamme seoses nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa poolaasta raames 
esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub ametiasutusi üles tegema täiendavaid 
edusamme. 
Eelarvekavad, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega üldiselt kooskõlas 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava, mille esitas Sloveenia , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa, on stabiil suse ja kasvu pakti nõue tega üldiselt kooskõlas. 
Ehkki eelarvekavas prognoositakse ülemäärase eela rvepuudujäägi õigeaegset korrigeerimist ning 
nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamist alla 3 % SKPst 2015. aastal, jääb struktuurse 
eelarvepositsiooni paranemine tõen äoliselt soovitatule alla. Komisj on kutsub ametiasutusi üles võtma 
riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et ta gada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja 
kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab ka, et Sl oveenia on teinud vähe edusamme seoses nõukogu poolt 
2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eel arvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub 
ametiasutusi üles soovituste rakendamist kiirendama. 
Eelarvekavad, mille puhul on oht, et need ei  ole stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Hispaania , kelle suhtes kohaldatakse 
praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa, on oht, et see ei ole st abiilsuse ja kasvu pakti 
nõuetega kooskõlas. Eelarvekavag a ei suudeta tõenäoliselt tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames antud soovituses seatud eelarve-ees märkide täitmist. Seepärast kutsub komisjon 
ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve 
kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab ka, et Hispaania on teinud teatavaid 
edusamme seoses nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa  poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste 
struktuurse osa täitmisega, ning kutsub ametiasutusi üles tegema täiendavaid edusamme.  
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Prantsusmaa , kelle suhtes kohaldatakse 
praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa, on oht, et see ei ole st abiilsuse ja kasvu pakti 
nõuetega kooskõlas. Võttes arvesse 27. oktoobril esitatud täiendavat meet mepaketti, prognoositakse 
struktuurse eelarvepositsiooni kohandamiseks 0, 3 % SKPst võrreldes nõukogu poolt 2013. aastal 
soovitatud 0,8%ga SKPst. Komisjon kutsub ametiasu tusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames 
meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stab iilsuse ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab 
ka, et Prantsusmaa on teinud vähe edusamme  seoses nõukogu poolt 2014. aasta Euroopa poolaasta 
raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osag a, ja kutsub ametiasutusi üles soovituste 
rakendamist kiirendama. Seni saadud teabe põhjal võib  järeldada, et Prantsusmaa ei ole 2014. aastal 
võtnud tõhusaid meetmeid. Komisjon vaatab 2015. aasta märtsi alguses läbi oma seisukoha selles 
suhtes, kas Prantsusmaa on täitnud oma kohustusi st abiilsuse ja kasvu pakti raames, võttes arvesse 
eelarveseaduse valmimist ja strukt uurireformikava eeldatavat täpsustamist, millest ametiasutused 
teatasid 21. novembri kirjas, millele o li alla kirjutanud peaminister Valls. 
Komisjon on arvamusel, et eelarvekava puhul, mille esitas Portugal , kelle suhtes kohaldatakse praegu 
stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa, on oht, et  see ei ole stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega 
kooskõlas. Esineb oht, et eelarvekavaga ei järgita  nõukogu antud soovitust korrigeerida ülemäärane 
eelarvepuudujääk 2015. aastaks. Kõnealune oht tuleb peamiselt optimistlikest prognoosidest 
 
25 
 makromajandusliku arengu mõju suhtes eelarvele ning asjaolust, et puuduvad struktuursed meetmed 
eelarvekava toetuseks. Eelarve konsolideerimine jääb  soovitatule selgelt alla, mis osutab vajadusele 
võtta 2015. aastaks jõulisi struktuurseid konso lideerimismeetmeid, mis toetaksid ülemäärase 
puudujäägi usaldusväärset ja kestlikku korrigeerimis t. Seepärast kutsub komisjon ametiasutusi üles 
võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse 
ja kasvu pakti sätetega. Komisjon leiab ka, et  Portugal on teinud vähe edusamme seoses nõukogu 
poolt 2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud eelarvesoovituste struktuurse osaga, ja kutsub 
ametiasutusi üles soovituste rakendamist kiirendama. 
 
26 
 2. LISA: Komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi aluseks olevad eeldused ja 
metoodika  
 
Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 7 lõikel e 4 „lisatakse üldhinnangule komisjoni talituste 
poolt iga liikmesriigi kohta esitatud kõige viimas te majandusprognooside metoodika ja eeldused, 
sealhulgas hinnang eelarvealaste koondmeetmete mõju kohta majanduskasvule.” Komisjoni talituste 
poolt sõltumatult koostatud 2014. aasta sügispr ognoosi aluseks olevad eelduseid on käsitletud 
prognoosidokumendis14. 
Eelarveandmed aastani 2013 põhinevad andmetel, mille liikmesriigid esitasid komisjonile enne 
1. oktoobrit 2014 ja mille Eurostat valideeris 21. oktoobril 2014. Eurostat ei kahtle enam Madalmaade 
poolt esitatud valitsemissektori eelarvepuudujääki käs itlevate andmete kvaliteedis , mida ta tegi oma 
23. aprilli 2014. aasta pressiteates, kuna SNS Reaali 2013. aasta riigistamise ja ümberstruktureerimise 
riigipoolse sekkumise statistiline mõju oli ebasel ge. Madalmaade statistikaamet on mõju suurust 
nüüdseks täpsustanud. Eurostat ei muutnud liikmesrii kide poolt 2014. aasta sügisesel teavitamisvoorul 
esitatud andmeid. 
Prognoosi koostades on finantsstabiilsuse toetus eks võetavaid meetmeid kajastatud kooskõlas 
Eurostati 15. juuli 2009. aasta otsusega15. Kui liikmesriik on kapitalis üste piisavalt üksikasjalikult 
kirjeldanud ega ole neid muul viisil kajastanud, on neid võetud prognoosis arvesse finantstehingutena, 
st need suurendavad võlataset, kuid mitte eelarve puudujääki. Pankade kohustustele ja hoiustele antud 
riigi garantiisid ei võeta valitsemissektori kulutust es arvesse, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et 
need garantiid on prognoosi koostamise ajaks realis eeritud. Valitsuse või muude  valitsemissektori alla 
kuuluvate üksuste poolt pankadele antud laene võe takse valitsemissektori võlakoormuse puhul siiski 
tavaliselt arvesse. 
2015. aasta puhul on arvesse võetud riikide parlamentides vastuvõetud või neile esitatud eelarveid 
ning muid piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud me etmeid. Eelkõige on prognoosis kajastatud kogu 
teavet, mis sisaldub oktoobri keskpaigaks esitat ud eelarvekavades. 2016. aasta puhul on prognoosides 
eeldatud, et poliitikat ei muudeta, ning seega on ekstrapoleeritud tulu- ja kulusuundumusi ning võetud 
arvesse piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud meetmeid.  
Euroopa tasandil on valitsemissektori võla koon dnäitajad aastate 2014–2016  prognoosis esitatud 
konsolideerimata alusel (st valitsustevaheliste l aenude puhul ei ole tehtud kohandusi). Aegridade 
järjepidevuse tagamiseks avaldatakse ka varasema d andmed samal alusel. Seetõttu on euroala võla 
suhe SKPsse 2013. aastal 2,2 protsendipunkti ( ELi puhul 1,7 protsendipunkti) võrra suurem 
valitsemissektori konsolideeritud võla suhtest, mille Eurostat 21. oktoobri 2014. aasta pressiteates 
158/201416 avaldas. Iga üksiku liikmesriigi valitsemi ssektori võla prognoosides aastateks 2014–2016 
                                                            
14  Komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi aluseks olevad metoodilised eeldused on kättesaadavad aadressil 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
16  Kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-
EN.PDF . 
 
27 
 võetakse arvesse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondile antud garantiisid,17 kahepoolseid laene teistele 
liikmesriikidele ja osalemist Euroopa stabiilsusme hhanismi kapitalis vastav alt kavandatud prognoosi 
lõppkuupäeva seisule. 
Komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi kohaselt on eelarvekavades esitatud eelarvealaste 
koondmeetmete maht 2015. aastal ligikaudu 0,2 % SK Pst. Kulude poole kokku hoiuks prognoositakse 
0,25 % SKPst, samas kui tulude poole meet med suurendavad kokkuvõttes mõningal määral 
puudujääki. Kokkuvõttes oleks otsene lühiajaline mõju majanduskasvule ligikaudu 
0,15 protsendipunkti. 
Sellise hinnangu tõlgendamisel tuleb olla ettevaatlik.  
• Eelarve tasakaalustamatuse ignoreerimine võib su urendada finantsvarade ebastabiilsust ja tuua 
kaasa suuremad laenuintressivahed ja -määrad , millel on majanduskasvule negatiivne mõju.  
• Määruse (EL) nr 473/2013 kohaselt tuleb hinnata eelarvekavades esitatud meetmete mõju. Seega 
ei võeta hindamisel arvesse enne eelarvekavade koostamist võetud ja jõustunud meetmeid (isegi 
kui need võivad prognoosi mõjutada). 
• 2015. aastal kehtima hakkavad meetmed võivad samu ti kompenseerida juba kehtivaid meetmeid, 
millel on ühekordne mõju 2014. aastal, ning kulutus te suurenemise suundumust. EA 16 riikide 
koondtasemel prognoosib komisjon 2014. aasta ühekor dseks mõjuks 0,0 % SKPst ja kulutuste 
suurenemise suundumuseks ilma poliitikameetmete ta (mõõdetuna tsüklili selt kohandatud kulude 
suhte muutusena) 0,25 % SKPst. 
                                                            
17  Kooskõlas Eurostati 27. jaanuari 2011. aa sta otsusega Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi tehingute statis tilise kaja stamise 
kohta, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cach e/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-
EN.PDF.  
 
28 
 3. LISA: Tundlikkusanalüüs 
 
Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artiklile 7 „si saldab üldhinnang tundlikkusanalüüse, mis annavad 
teavet majandus- ja rahandusolukorra või eelarv eseisundi ebasoodsate muutuste korral riigi rahanduse 
jätkusuutlikkusele tekkiva ohu kohta.” Seepärast es itatakse käesolevas lisas analüüs, mis käsitleb 
valitsemissektori võla tundlikkust võimalike (m ajanduskasvu ja intressimäärasid mõjutavate) 
makromajanduslike vapustuste suhtes ja  põhineb stohhastilistel võlaprognoosidel18. 
Tundlikkusanalüüs võimaldab hinnata SKP nomin aalkasvu positiivse või negatiivse stsenaariumi 
võimalikku mõju valitsemissektori võlasuundumus tele (võttes samuti arvesse nende mõju 
eelarvepositsiooni tsüklilisele komponendile auto maatse tasakaalustusmehhanismi kaudu), samuti 
finantsturgude positiivsete ja negatiivsete suundumuste  mõju, mis võib valitsuste jaoks kaasa tuua 
suuremad või väiksemad laenukulud. 
Tulevaste makromajanduslike tingimuste ebak indlust kajastavates stohhastilistes prognoosides 
analüüsitakse valitsemissektori võl a võimalikke suundumusi võrreldes keskse võlaprognoosiga, mis 
vastab allpool esitatud kahel joonisel vastavalt ko misjoni 2014. aasta sügisprognoosi stsenaariumile ja 
eelarvekavade kohasele stsenaariumile EA 16 riikide kohta19 (mõlemal juhul eeldatakse, et 
eelarvepoliitika ei muutu ka pärast prognoosiperioodi). Keskses stsenaariumis eeldatud 
makromajanduslike tingimuste (riigivõlakirjade lühi - ja pikaajalised intressimäärad, majanduskasv) 
suhtes võetakse arvesse vapustusi, et tuletada võimalike võlasuundumuste koonusekujuline jaotus, 
mis on esitatud allpool olevatel joonistel. Koonuse kujuline jaotus kajastab suurt hulka võimalikke 
makromajanduslikke alustingimusi, pidades si lmas, et simuleeriti 2000 vapustuse mõju 
majanduskasvule ja intressimääradele. Vapustuste suurus ja korrelatsioon kajastab muutujate 
varasemat käitumist20. See tähendab, et metoodika ei hõlma ebakindlust reaalajas, mis võib praeguses 
olukorras olla kõrgem eelkõige SKP lõhe puhul. Võlasuundumuste simulatsioonis võetakse arvesse 
asjaolu, et majanduskasvu mõjutavate vapustu stega kaasnevad ka „eelarvevapustused”, kuna 
eelarvepositsiooni tsüklilist komponenti mõjutavad automaatsed stabilisaatorid. Allpool esitatud 
lehvikjoonised annavad seega tõenäosuslikku teav et EA 16 riikide võlasuundumuste kohta, võttes 
arvesse majanduskasvu ja intressimäärasid mõjuta vaid võimalikke vapustusi, mille suurus ja 
korrelatsioon vastab var asematele näitajatele. 
Lehvikjoonistel kajastatakse katkendjoonega k eskse stsenaariumi (mille suhtes kohaldatakse 
makromajanduslikke vapustusi) kohaselt prognoosita vat võlasuundumust ning koonuse keskel oleva 
musta pidevjoonega võlasuundumust, mis jagab kaheks kõik vapustuste kohaldamisel saadavad 
võimalikud võlasuundumused (mediaan). Koonus hõlmab 80 % kõigist võimalikest 
võlasuundumustest, mis saadi 2000 vapustuse simul eerimisest majanduskasvu ja intressimäärade 
suhtes (koonuse ülem- ja alampiir vastavad vastav alt jaotuse 10. ja 90. protsentiilile), jättes seega 
viirutatud alast välja võlasuundumused (kokku 20 %), mis tulenevad äärmuslikest (vähetõenäolistest) 
vapustustest, nn „tõenäosusjaotuse ääreala sündmustest ”. Koonuse erinevalt viirutatud alad kajastavad 
                                                            
18  Stohhastiliste valitsemissektori võlaprognooside metoodika  on esitatud Euroopa Komisjoni 2012. aasta eelarve 
jätkusuutlikkuse aruande punktis 3.3.3 ja Berti K. 2013. aasta teoses „Stochastic public debt projections using the 
historical variance-covariance ma trix approach for EU countries ”, European Economy Economic Paper  nr 480. 
19  Võetakse aluseks, et EA 16 riikide struktuurne esmane  eelarvepositsioon jääb ülej äänud prognoosiperioodil samale 
tasemele – ülejääk 1,4 % 2015. aastal eelarvekava stsenaariumi kohaselt ja ülejääk 1,2 % 2016. aastal komisjoni 
stsenaariumi kohaselt. 
20  Eeldatakse, et vapustused jä rgivad ühist normaaljaotust.  
 
29 
 võimalike võlasuundumuste üldise jaotuse eri osasid. Tumesinine ala (40. ja 60. protsentiili vahel) 
hõlmab 20 % kõigist keskse stsenaariumi läheduses olevatest võimalikest võlasuundumustest. 
Joonis A3.1: Lehvikjoonised valitsemissektori võla stohhastiliste prognooside kohta komisjoni 
prognoositud stsenaariumi ja eelarvekavade (EK) kohase stsenaariumi puhul 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% SKPst)Komisjoni ststenaarium
p80_p90 p60_p80
p40_p60 p20_p40
p10_p20 p10
p50 Komisjoni prognoositud stsenaarium 
 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% SKPst)EK stsenaarium
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 EKs prognoositud stsenaarium  
 
Lehvikjoonised osutavad, et nii komisjoni prognoos ide kui ka eelarvekavade puhul on vastavalt 40 % 
ja 50 % tõenäosus, et EA 16 riikide võla suhe SKPsse võib negatiivsete makromajanduslike 
 
30 
 vapustuste tagajärjel kujuneda 2015.  aastal kavandatust suuremaks21. Võttes arvesse nii positiivseid 
kui ka negatiivseid majanduskas vu ja finantsturu tingimuste võimalikke arenguid kahe stsenaariumi 
puhul, on EA 16 riikide võlg 2015. aastal 90–91 % ja 94–95 % SKPst 80 % tõenäosusega (kuna 
koonus kajastab 80 % kõigist võimalikest simul eeritud võlasuundumustest). Võla suhte vahemiku 
alam- ja ülempiir 2015. aastal on komisjoni stsenaariumi puhul kõrgem kui eelarvekavade 
stsenaariumis, sest vastavates kesksetes prognoos ides, mille suhtes vapustusi kohaldatakse, on 
1 protsendipunkti suurune erinevus  (võla suhe on ligikaudu 93,5 % komisjoni stsenaariumi puhul ja 
92,5 % eelarvekavade stsenaariumi puhul).  
2015. aastale järgnevate aastate puhul, mida praegused  eelarvekavad ei hõlma, osutavad vapustuste 
simulatsioonitulemused komisjoni ja eelarvekav ade stsenaariumide põhjal prognoositava võla suhte 
erinevuse suurenemisele. Lehvikjooniste prognoosiperioodi lõpus (2019) on komisjoni stsenaariumi 
puhul 50 % tõenäosus, et võla suhe on suurem kui 89 % SKPst, ja eelarveka vade stsenaariumi puhul 
50 % tõenäosus, et võla suhe on suurem kui 87 % SK Pst. Erinevus on peamiselt tingitud sellest, et 
struktuurne esmane eelarvepositsioon on stabiilne,  kuid eelarvekavade stsenaariumis kavandatud 
eelarveülejääk on suurem komisjoni stsenaariumis kavandatust, mistõttu simuleeritud võla suhe 
väheneb pärast 2015. aastat eelarve kavade stsenaariumi puhul rohkem. 
Tuleb märkida, et kuna vapustuste suurus ja korrela tsioon kajastab muutujate varasemat käitumist, ei 
hõlma metoodika ebakindlust reaalajas, mis võib esineda eelkõige SKP lõhe hindamisel. Pidades 
silmas varasemaid kogemusi SK P lõhe prognooside märkimisväärsel korrigeerimisel, tihtipeale 
reaalajas mõeldust madalama potentsiaalse SKP kas vu suunas, viitab see täiendavale ohtude allikale 
tulevaste võlasuundumuste puhul, mida eeln eva analüüsi puhul arvesse ei võetud. 
                                                            
21  Keskse stsenaariumi kohaseid prognoose kajastav katkendjoon vastab 2015. aas tal kahel lehvikjoonisel vastavalt 
eelarvekavade ja komisjoni  stsenaariumidele jaotuse 50. ja 60. protsentiilile, mis tähendab, et  vastavalt 50 % ja 40 % 
kõigist võimalikest võla ja SKP s uhte väärtustest on 2015. aastal suur emad prognoositavast väärtusest. 
 
31 
 4. LISA: Struktuurireformide rakendamine: makromajandusliku 
tasakaalustamatuse kõrvaldami ne ja maksukiilu vähendamine 
 
Struktuurireformidel on olnud keskne koht maja nduskasvu ja tööhõive edendamisel Euroopas: 
reformidega soodustatakse ressursside tõhusat ümberpaigutamist, parandatakse tootlikkust ja 
konkurentsi väljavaateid22. Lisaks haavatavatele euroala liikmesrii kidele, kes viivad finantsabi toel 
ellu majanduse kohandamisprogr amme, vajavad reforme kõige  enam liikmesriigid, kus 
makromajandusliku tasakaalustamatuse mene tluse määratluse järgi esineb ülemäärast 
tasakaalustamatust (Itaalia ja Sloveenia23) või kus tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks on vaja astuda 
otsustavaid poliitilisi samme (Prant susmaa, Iirimaa ja Hispaania24). Vastusena nõukogu esitatud 
soovitustele euroala kohta alustas komisjon nende liikmesriikide puhul poliitika rakendamise 
erijärelevalvet.  
Konkreetsete struktuuripoliitika meetmete mõju k ohta majandustegevusele on antud üksikasjalik 
hinnang dokumendis „Market  Reforms at Work” ( European Economy , 2014(5)). Seal on näidatud, et 
teatud turureformide võimalik mõju Euroopa nelj a kõige haavatavama majandusega riigi (Itaalia, 
Kreeka, Portugali ja Hispaania) puhul võib olla suur ning et neis riikides on reformide elluviimiseks 
tehtud pingutused hakanud andma positiivseid tulemusi. Nii reformide elluviimiseks võetud meetmed 
kui ka nende edukus tunduvad olevat riigiti erinevad : reformide kasutegur tuleb kõige selgemini esile 
Hispaania puhul, talle järgneb Portugal ning It aalia ja Kreeka on pigem mahajääjate hulgas25. 
Maksukiilu vähendamine 
Tööjõu maksukoormus on euroalal suhteliselt kõrge , see pärsib majanduste gevust ja tööhõivet. 
2014. aastal esitas nõukogu mitmele euroala liikmesr iigile riigipõhise soovituse tegeleda selle 
probleemi kõrvaldamisega. Lisaks esitati soovitus, m illes käsitleti euroala te rvikuna ja kus soovitati 
„korraldada regulaarselt temaatilisi arutelusid selliste töö- ja tooteturu struktuurireformide üle, millel 
võib olla suur ülekanduv mõju, keskendudes tööjõu suure maksukiilu vähendamisele ja teenusteturu 
reformimisele.” 
Ajendatuna sellest soovitusest arutati eurorühma kogune mistel selle aasta juulis ja septembris suure 
maksukiilu probleemi euroala tööturul. Eurorühm väljendas oma tahet vähendada oluliselt euroala 
tööjõumakse ning võttis vastu asjakohaste reformide üldpõhimõtted, mis on seotud eelkõige reformide 
                                                            
22  Majanduspoliitilistele s oovitustele vastavust käsitlevate sünt eetiliste näitajatega tu tvumiseks vt Deroose,  S. ja J. Griesse 
„Implementing Economic Reforms  – Are EU Member States Responding to European Semester Recommendations?”, 
ECFIN Economic Brief, 2014(37). 
23  Komisjon on kindlaks teinud, et vä ljaspool euroala esineb  ülemäärast tasakaalus tamatust Horvaatias. 
24  Komisjon on kindlaks teinud, et  väljaspool euroala on vaja astuda tasaka alustamatuse kõrvaldamiseks otsustavaid 
poliitilisi samme Ungaris. 
25  Teatud riikide majanduses läbiviidud teatud turu reformide võimaliku mõju hinnangu kohta vt „Market  Reforms at 
Work” (European Economy, 2014(5)). Valdkondlike re formide üksikasjaliku hinna ngu kohta vt Turrini A. et al.  „A 
Decade of Labour Market Reforms in the EU”, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D. ja J. Varga, 
„The Economic Impact of Di gital Structural Reforms”, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D ja F. 
Lucidi, „The Econom ic Impact of Civil Justice Reform s”, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W. 
„Economic Impact of  Late Payments”, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D. „Business Dynamics and 
Red Tape Barriers”, European Economy-Economic Papers , 532, ja Canton E. et al. „ The Economic Impact of 
Professional Servi ces Liberalisation ”, European Economy-Economic Papers, 533.  
 
32 
 struktuuri, nende rahastamise, laiema poliitilise tausta ning poliitilise ja ühiskondliku toetusega. 
Rõhutati vastavasisulise töö jätkamise, sealhul gas parimate tavade vahetamise tähtsust. 
Tööjõumaksude suur maksukiil iseenesest või koostoim es sotsiaalkindlustussüsteemiga võib tekitada 
töötust või tööturult kõrvalejäämist26. Kui tööjõukulu ja maksudejärgse palga vaheline lõhe suureneb, 
vähenevad kõrgete tööjõuma ksude tagajärjel nõudlus tööjõu järele  ja tööturul osalemine. See võib 
mõjutada eelkõige väheste oskuste ga ja madalapalgalisi töötajai d ning avaldada omakorda mõju 
tööturgu kujundavatele muudele teguritele, näiteks miinimumpalgal e. Tööjõumaksude vähendamine 
suurendaks motivatsiooni töötada ja elavdaks töötur ul osalemist ning ühtlasi suureneks nõudlus tööjõu 
järele, sest ettevõtjate tööjõukulud oleksid väik semad. Madalamad tööjõumaks ud aitaksid suurendada 
ettevõtjate kasumit, mis omakorda aitab tõsta ka pitalitasuvust ja soodustab investeerimist. Euroala 
mitme liikmesriigi puhul on mittepalgalise tööjõukulu vähendamise vajadus seo tud ka sellega, et 
kulupõhist konkurentsivõimet on vaja tõsta, ent samas netopalga vähenemist vältida. 
Enne kriisi rakendas mitu liikmesriiki struktuu rireforme, et lahendada  tööjõumaksude suure 
maksukiilu probleemi. Kriisi ajal aga need pingut used lõdvenesid ning mitu liikmesriiki tõstsid 
üksikisiku tulumaksu või sotsiaalkindlustusmakseid,  et oma eelarvet konsolideerida. Seda suundumust 
on kajastatud joonisel A4.1. Euroala piires on erine vused liikmesriikide vahel maksukiilu suuruse ja 
struktuuri mõttes suured. Seda on näha joonisel A4.2, millel on näidatud üksikisikute keskmist palka.  
Eelarvekavades väljendub selgelt euroala liikmesr iikide teadlikkus sellest, kui kasulik on 
tööjõumaksude vähendamine. Kogu euroalal on alus tatud reforme. Võiks tuua kolm näidet.  
• Prantsusmaa, kellele esitatud riigipõhistes soovitust es oli öeldud, et tuleb „võtta meetmeid, et 
veelgi alandada tööandjate sotsiaalki ndlustusmakseid” ja „vähendada tööjõu 
maksukoormust”, nimetas oma eelarvekavas ve elkord, et osana vastutuse võtmise ja 
solidaarsuspaktist on teatatud mitm est meetmest, mis on peamise lt suunatud madalapalgaliste 
olukorra parandamisele. 2014. aastast vähe ndatakse konkurentsivõime ja tööhõive 
maksukrediidi abil tööjõukulusid palkade puhul, mis jäävad allapoole 2,5-kordse 
miinimumpalga piiri. Meetmega seotud eelarve kulud on 20 miljardit eurot (täismahus meetme 
korral). Lisaks on Prantsusmaa valitsus teatanud, et 2016. aastaks maksavad tööandjad 
sotsiaalkindlustushüvitisi 10 miljardi euro võ rra vähem. Eelarvekava sisaldab ka meedet, 
millega vähendatakse vähese sissetulekuga le ibkondade liikmete üksikisiku tulumaksu kokku 
2,7 miljardi euro võrra. 
• Eesti, kellele esitati riigipõhine soovitus „suure ndada madalapalgalistele töötajatele suunatud 
meetmete kaudu stiimuleid töötamiseks”, lisas oma eelarvekavasse mitu meedet 
tööjõumaksukiilu üldiseks vähendamiseks: üksikisiku tulumaksu määra langetatakse 
1 protsendipunkti võrra 20 % tasemele, töötus kindlustusmakse määr langetatakse praeguselt 
3 %-lt 2,4 %-le ning maksuvaba tulu määr tõuseb 7 % võrra. 
• Madalmaad, kellele esitati r iigipõhine soovitus „vähendada fiskaalseid tegureid, mis 
motiveerivad mitte töötama”, lisas oma eelarvekavasse meetmed töötajate maksukrediidi 
suurendamiseks. Lisaks sellele suunatakse t öötajate maksukrediit ümber, et madala ja 
keskmise palga eest töötamine oleks soodsam. S ee lähenemine aitab piirata meetme eelarve 
kulusid (500 miljonit eurot), samas säilib maks ukrediidi oluline positiivne mõju madala ja 
                                                            
26  Töötus või tööturult kõrvalejäämine os utavad sellele, et töö vastuvõtmine on maksude ja sotsiaalkindlustussüsteemi 
koosmõju tõttu rahaliselt eb asoodsam kui töötuks olemine või tööturult kõrvalejäämine.  
 
33 
 keskmise sissetulekuga leibkondade töötur ul osalemise suhtes. Lisaks on kõrgeima 
tulumaksugrupi maksumäära suurendamine  (pärast 2014. aasta ajutist vähendamist) 
koalitsioonileppes kavandatust väiksem ja selle  eelarveline kulu on 475 miljonit eurot. 
 
Joonis A4.1: Euroala maksukiil üksikisiku keskmise palga põhjal 
4040,54141,542
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Allikas: OECD ja komisjoni talitused.  
Märkus: Euroala keskmine näitaja põhineb lihtsal aritmeetilisel keskmisel; Küprose kohta uuemad andmed 
puuduvad; Läti ja Malta puhul kasutati 2012. aasta andmeid.  
 
Joonis A4.2: Maksukiil üksikisiku keskmise palga põhjal (2013)  
0102030405060
BE FR FI PT EE IE EATulumaks Töötaja SKM Tööandja SKM
 
Allikas: OECD ja komisjoni talitused.  SKM = sotsiaalkindlustusmaksed.  
Märkus: ELi ja euroala keskmised näitajad põhinevad li htsal aritmeetilisel keskmisel; Küprose ja Horvaatia 
kohta uuemad andmed puud uvad; Bulgaaria, Läti, Leedu, Malta ja  Rumeenia puhul kasutati 2012. aasta 
andmeid.  
 
 
34 
 5. LISA: Joonis ed ja tabelid 
 
Tabel A5.1: Eelarvepuudujäägi eesmärgi d (% SKPst) EA 16 riikide jaoks 
(stabiilsusprogrammide (SP), eelarvekavade (EK)  ja komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi 
(KOM) järgi) 
  2014 2015 
Riik SP EK KOM SP EK KOM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EA 16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
35 
  
Tabel A5.2: Struktuurse eelarvepositsiooni muutumine (% SKPst) EA 16 riikides 
(stabiilsusprogrammide (SP), eelarvekavade (EK)  ja komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi 
(KOM) järgi) 
 2014 2015 
Riik SP EK KOM SP EK KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EA 16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
36 
  
Tabel A5.3: Valitsemissektori võla suhe  SKPsse (% SKPst) EA 16 riikides 
(stabiilsusprogrammide (SP), eelarvekavade (EK)  ja komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi 
(KOM) järgi)  
 2014 2015 
Riik SP EK KOM SP EK KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA 16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
37 
  
Tabel A5.4: SKP reaalkasv (%) EA 16 riikid es (stabiilsusprogrammide (SP), eelarvekavade 
(EK) ja komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi (KOM) järgi) 
 2014 2015 
Riik SP EK KOM SP EK KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EA 16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
38 
  
Tabel A5.5: Eelarve konsolideerimise vahendite ja otus 2014. ja 2015. aastal EA 16 riikides 
(stabiilsusprogrammide (SP), eelarvekavade (EK)  ja komisjoni 2014. aasta sügisprognoosi 
(KOM) järgi) 
2014 2015 % kavandatud 
SKPst, kui ei ole 
märgitud teisiti SP EK KOM SP EK KOM 
Tsükliliselt 
kohandatud tulude suhe  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 
46,8 
muutus 
protsendipunktides võrreldes eelmise 
aastaga 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 
0,0 
Tsükliliselt 
kohandatud kulude suhe 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 
48,0 
muutus 
protsendipunktides võrreldes eelmise 
aastaga -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 
0,0 
Struktuurse 
eelarvepositsiooni muutus  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 
0,0 
 
Tabel A5.6: 2015. aasta kasumiprognoosi aluseks olevad lühiajalised kõikumised EA 16 riikides 
(eelarvekavad (EK) versus komisjoni 2014. aas ta sügisprognoos (KOM) ja OECD andmed) 
Riik EK KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EA 16 0,8 1,0 1,0 
 
39 
 Märkus: eelarvekavadest ja komisjoni prognoosidest tuleneva kõikumise ning OECD andmetest tuleneva 
kõikumise võrdlemisel tuleks olla ettevaatlik. Kui esimese kahe puhul on tegemist SKP kasvu netokõikumisega, 
siis OECD andmete aluseks on SKP lõhe. Üldjuhul on erinevused väga väikesed.   
 
Tabel A5.7: Eelarve konsolideerimine kokku, välj endatuna kaalutlusõigusel põhinevate tulude 
summana pärast tsükliliselt kohandatud kulude suhte muutuse mahaarvamist (eelarvekavad 
(EK) versus komisjoni 2014. aasta sügisp rognoos (KOM) ja stabiilsusprogrammid (SP)) 
 2014 2015 
Riik SP EK KOM SP EK KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EA 16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
40 
  
Joonis A5.1a: 2015. aastaks prognoositavad kulude suhte muudatused EA 16 riikides 
(eelarvekavad (EK) versus komisjoni 2014. aasta sügisprognoos (KOM)) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Kulude suhte muudatus (KOM)
Kulude suhte muudatus (EK)
2015. aastaks prognoositavate kulude suhe (KOM)
2015. aastaks prognoositavate kulude suhe (EK)
 
Joonisel on kujutatud kulude suhte muutumine 2014. ja 2015. aasta võrdluses (skaala vasakul poolel) ning 2015. 
aasta kulude suhe (skaala paremal poolel).  
 
Joonis A5.1b: 2015. aastaks prognoositavad tulude suhte muudatused EA 16 riikides 
(eelarvekavad (EK) versus komisjoni 2014. aasta sügisprognoos (KOM)) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Tulude suhte muudatus (KOM)
Tulude suhte muudatus (EK)
2015. aastaks prognoositavate tulude suhe (KOM)
2015. aastaks prognoositavate tulude suhe (EK)
 
Joonisel on kujutatud tulude suhte muutumine 2014. ja 2015. aasta võrdluses (skaala vasakul poolel) ning 2015. 
aasta tulude suhe (skaala paremal poolel). 
 
41 
  
Joonis A5.2: EA 16 riikides prognoositavad m uudatused peamistes kululiikides (% SKPst) 
2015. aastal (eelarvekavad (EK) versus komi sjoni 2014. aasta sügisprognoos (KOM)) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
EK KOMSotsiaalmaksed Vahetarbimine Kapitalikulu Töötajate hüvitised Intressikulud Subsiidiumid
 
Joonisel on kujutatud peamiste kululiikide osakaalu prognoositavates muudatustes.  
 
Joonis A5.3:  EA 16 riikides prognoositavad muudatused peamistes maksutulu liikides 
(% SKPst) 2015. aastal (eelarvekavad (EK) vers us komisjoni 2014. aasta sügisprognoos (KOM)) 
-0,2-0,10,00,10,2
EK KOM
Sotsiaalmaksud Kaudsed maksud Otsesed maksud
 
Joonisel on kujutatud peamiste tululiikide osakaalu prognoositavates muudatustes.  
 
42 
  
Joonis A5.4: Valitsemissektori eelarvepositsioon i (% SKPst) võrdlus komisjoni 2014. aasta 
sügisprognoosis (KOM) ja eelarvekavades (EK) 2015. aasta kohta esitatud prognooside kohaselt 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7,0-6,0-5,0-4,0-3,0-2,0-1,00,01,02,0
-7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0Nominaalse eelarvepositsiooni prognoos (KOM)
Nominaalne eelarvepositsioon (% SKPst) eelarvekavade kohaselt 
Joonisel on kujutatud komisjoni prognoositud 2015. aasta nominaalse eelarvepositsiooni (horisontaalne telg) ja 
eelarvekavades kavandatud eelarvepositsiooni (vertikaal ne telg) erinevust. Liikmesriigid, mis on kujutatud 
kaldjoonest ülevalpool (allpool), on need, mille puhul on komisjoni prognooside kohaselt nominaalne 
eelarvepositsioon kõrgem (madalam), kui eelarvekavades kavandatud.  
 
43 
  
Joonis A5.5: Võlaeesmärkide (% SKPst) erine vuse struktuur komisjoni 2014. aasta 
sügisprognoosis (KOM) ja eelarvekavades (EK) 2015. aasta kohta esitatud prognooside kohaselt 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEA-
16
Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheliste erinevuste vahe
Esmase eelarvepositsiooni erinevus
2014. aasta baasefekt
Lumepalliefekt
 
Joonisel on kujutatud seda, kuidas jaotuvad prognoos itud erinevused valitsemissektori võla suhtes SKPsse 
baasefekti, esmase eelarvepo sitsiooni, võlakoormuse muutuse ja eel arvepositsiooni vahelise erinevuse ning 
lumepalliefekti alusel. Lumepalliefekt näitab erinevusi kavandatud kasvumäärade ja intressimäärade vahel.