[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.7.2008

KOM(2008)447 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

ELi ja Mehhiko strateegilise partnerluse suunas

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

ELi ja Mehhiko strateegilise partnerluse suunas

1. Mehhiko rahvusvahelisel tasandil

Mehhiko kuulub kahe suurima Ladina-Ameerika majanduse hulka, riigi rahvaarv on 105 miljonit ning sissetulek elaniku kohta on peaaegu 10 000 USA dollarit. Mehhiko liitus Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppega (NAFTA) 1994. aastal ning on sõlminud oma peamiste kaubanduspartneritega mitu vabakaubanduslepingut. Mehhiko on praegu üks vähestest areneva majandusega riikidest, kellel on vabakaubandusleping USA, ELi ja Jaapaniga. Lisaks sellele on Mehhikol lepingud enamuse Ladina-Ameerika riikide, EFTA riikide ja Iisraeliga. Nimetatud kaubanduslepingute võrk katab väga suure osa Mehhiko väliskaubandusest.

Mehhiko on ainuke Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kuuluv Ladina-Ameerika riik; kõnealuse organisatsiooniga ühineti 1994. aastal. Areneva majandusega riigina on Mehhikol tähtis roll OECD laienemis- ning koostöö süvendamise protsessis, mille eesmärk on kaasata ka teisi areneva majandusega riike üldisse Heiligendammi dialoogi. Mehhiko on ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni aktiivne liige.

Mehhiko makromajanduslikud põhinäitajad on head. Mehhiko suhteid rahvusvaheliste finantsasutustega võiks tänases Ladina-Ameerikas isegi teistele eeskujuks tuua. Mehhiko on üks välismaiste otseinvesteeringute peamisi sihtkohti maailmas. Mehhiko tõmbab ligi rohkem välismaiseid otseinvesteeringuid kui ükski teine Ladina-Ameerika riik (174 miljardit eurot). Lisaks sellele on Mehhikost saamas kolmandate riikide jaoks üks vähestest olulistest Ladina-Ameerika päritolu otseinvesteeringute allikatest (26,7 miljardit eurot). Olulisemateks välismaiste otseinvesteeringute allikateks on USA, EL ja teatavad Ladina-Ameerika riigid.

Viimase kahekümne aasta jooksul on Mehhikos toimunud märkimisväärsed poliitilised ja sotsiaalmajanduslikud muutused, millega on kaasnenud oluline moderniseerimisprotsess. Siiski seisab riik silmitsi mitmete oluliste probleemidega. Eelkõige tuleb Mehhikos lahendada sellised ajaloolised probleemid nagu ebavõrdsus ja jõukuse ebaühtlane jaotumine. Lisaks sellele on viimastel aastakümnetel suurenenud põhja- ja lõunaosa vahel lõhe majanduskasvu ja sissetulekute suuruse osas. Kõnealune lõhe aitab kaasa oluliste sise- ja välisrände voogude tekkimisele. Välisränne on suunatud peamiselt USAsse. Üldisemalt vajaks veelgi parandamist riigi sotsiaalse ühtekuuluvuse tase. Lisaks sellele on edusamme vaja teha sellistes valdkondades nagu hea valitsemistava ja inimõiguste kaitse kohalikul tasandil. Mehhikol tuleb võidelda ka agressiivsest organiseeritud kuritegevuse lainest ja laialt levinud uimastiärist tulenevate turvaprobleemidega. Majanduses on peamised väljakutsed turu konkurentsivõime ja konkurents eriti sellistes võtmesektorites nagu telekommunikatsioon ning maksureformide rakendamine, mille eesmärk on vähendada eelarve sõltuvust naftatuludest.

Mehhiko ees praegu seisvad probleemid ja väljakutsed ei tohiks siiski vähendada nende muutuste olulisust, mida riik on viimase kahe aastakümne vältel läbinud. Mehhiko on teinud märkimisväärseid edusamme igal tasandil, tal on veel palju ära kasutamata potentsiaali ning temast on saamas üha suurema tähtsusega osaleja üleilmsel tasandil.

Mehhiko suurimaks eeliseks Ladina-Ameerikas on tema geograafiline asukoht USA naabrina. Mehhikol on oluline roll Ladina-Ameerika poliitika, majandus- ja kultuurielus ning tema tähtsus üleilmsete küsimuste otsustamisel kasvab arvatavasti ajapikku veelgi. Mehhiko majandus on täielikult põimunud NAFTA lepinguga ning tema rikkalikul kultuuril on kandepind kogu Ladina-Ameerikas. Mehhiko kujutab endast Põhja- ja Ladina-Ameerika ning teataval määral ka tööstusriikide ja areneva majandusega riikide vahelist kultuurilist, poliitilist ja füüsilist silda. Mehhiko positsioon sillaehitajana on üks tema peamistest omadustest progressiivsete mitmepoolsust ja -kultuurilisust edendavate rahvusvaheliste suhete kontekstis. Nüüd kus riigi majanduslik suutlikkus on leidnud üha enam kinnitust, on Mehhiko muutumas enesekindlamaks ning soovib täita tänapäeva kiiresti muutuvas rahvusvahelises keskkonnas aktiivsemat rolli.

Kõnealune uudne enesekindlus erineb oluliselt minevikust, kuna varem võttis Mehhiko välisuhetes tavaliselt ajaloolistel ja geopoliitilistel põhjustel ettevaatlikuma seisukoha. Mehhiko on siiski ka minevikus süstemaatiliselt rõhutanud mitmepoolsuse olulisust; see temale iseloomulik seisukoht on ajapikku isegi tugevnenud. Mehhiko on pidevalt olnud ÜRO aktiivne ja toetav liige. Mehhiko on oma panuse poolest ÜRO eelarvesse kümnendal kohal. Mehhiko rahaline panus ÜRO tegevusse on Ladina-Ameerika suurim ning see ulatub umbes 50 %-ni kogu piirkonna rahalisest panusest organisatsiooni tegevusse.

2. EL ja Mehhiko

1990ndate keskel pidas Euroopa Liit Mehhikoga majanduspartnerlust ning poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga seotud läbirääkimisi; kõnealune leping sõlmiti aastal 1997 ja jõustus aastal 2000. Kõnealuse lepinguga (edaspidi „üldine leping”) sätestati sobiv raamistik nii ELi-Mehhiko poliitiliste suhete süvendamisele kui ka tugevdamisele (vt I lisa). Leping toetub kolmele põhilisele sambale: poliitiline dialoog, kaubandus ja koostöö. Leping võimaldas ELil tugevdada oma majanduslikku ja kaubanduslikku positsiooni Mehhikos, mis oli pärast NAFTA jõustumist 1994. aastal tugeva surve alla sattunud.

Alates 2004. aasta lõpust otsustasid ELi institutsioonid ELi ja Mehhiko kasvavate majandussuhete alusel suunata oma jõupingutused kõrgetasemeliste kontaktide tihendamisele. See protsess kulmineerus 2007. aasta aprillis, mil osapooled teadvustasid ELi-Mehhiko ühisnõukogus, et nendevahelistes kahepoolsetes suhetes on toimunud ulatuslik kvalitatiivne muutus ning vastastikused kontaktid on palju tihedamad. 2007. ja 2008. aastal toimus mitu ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajate kõrgetasemelist visiiti Mehhikosse. 2008. aasta mais külastas Mehhikot ka Euroopa Komisjoni president. Samal ajal käis president Calderón kahel korral Euroopas ning külastas mitut Euroopa pealinna ning tegi 2007. aasta juunis visiidi ka ELi institutsioonidesse Brüsselis. Ka mitu Mehhiko ministrit sooritas ulatusliku Euroopa visiidi.

Alates üldise lepingu jõustumisest ning eriti viimase paari aasta jooksul on ELi ja Mehhiko vahel tekkinud aktiivne ja siiras poliitiline dialoog, mis hõlmab vastastikku huvipakkuvaid küsimusi. Selline areng on toonud ELi ja Mehhiko suhetesse meeldiva atmosfääri ning loonud poliitilised tingimused, mis võimaldavad pidada üleilmsetes küsimustes tihedamat dialoogi. Selle taustal on tekkinud vajadus luua ELi ja Mehhiko vahelistele suhetele laiem ja ambitsioonikam poliitiline raamistik, et muuta poliitiline dialoog tõhusaks vahendiks, mille abil koordineerida mitmepoolsete foorumite ja rahvusvaheliste institutsioonide raames oma seisukohti üleilmsetes küsimustes ning muudes vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.

Koostöö on üks üldise lepingu alustaladest ning sellest tulenevalt rakendavad EL ja Mehhiko olulisi ja innovatiivseid arengukoostöö meetmeid. Poliitiline dialoog on algatatud sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused ning sotsiaalne ühtekuuluvus. Kõnealuse dialoogi eesmärk on suunata koostöömeetmeid; samal ajal on nad ELi ja Mehhiko vahel ka koostöövahendiks tundlike üleilmsete küsimuste arutamisel. Kliimamuutustega seoses on Mehhiko vastu võtnud seisukohad, mis on väga sarnased ELi seisukohtadega selles küsimuses. Käesoleva aasta lõpuks algatatakse suure tõenäosusega ka haridust ja kultuuri käsitlev poliitiline dialoog. Sellega jätkatakse programmide arendamist, mis tegutsevad juba noorsoo, kõrghariduse ja koostöövahendite raames, või on hiljuti välja töötatud kultuuri valdkonnas.

Mehhiko märkimisväärne teadus- ja tehnoloogiaalane suutlikkus ning teadmistepagasi mitmekesisus teevad temast Euroopale atraktiivse koostööpartneri. Alates 2004. aastal sõlmitud ELi ja Mehhiko vahelise teaduse- ja tehnoloogia valdkondliku lepingu jõustumisest on ELi ja Mehhiko vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö märkimisväärselt suurenenud. Samaaegselt on inimõiguste, kultuuri, VKEde arendamise, kaubanduse lihtsustamise jms valdkondades algatatud mitu programmi ja algatust.

ELi ja Mehhiko kahepoolsete suhete järkjärgulise tugevdamise tulemusena on EL ja Mehhiko selgelt tunnistanud vajadust luua tihedamad kahepoolsed poliitilised sidemed ning eelkõige vajadust luua strateegiline partnerlus. Mehhiko seisukohast on partnerlus ELiga oluline tegur rahvusvahelistes suhetes poliitilise mitmekesisuse ja tasakaalu saavutamiseks.

3. ELi ja Mehhiko strateegilise partnerluse põhjendus

On terve hulk põhjuseid, miks strateegilist partnerlust Mehhikoga on ELil kasulik omada. Mehhiko on rahvusvahelisel areenil aktiivne osaleja, kes tegutseb nii G8 + G5 rühma tegevuses kui ka „Heiligendammi protsessis”[1]. Tema sõna kaal ja mõju kasvab nähtavasti ajaga ka väljapoole Ladina-Ameerikat. ELil on Mehhikoga ulatuslikud kahepoolsed suhted, mille tulemusena on viimastel aastatel saavutatud olulisi tulemusi. Peale selle jagab EL Mehhikoga olulisi põhiväärtusi ning mõlemat partnerit seovad tihedad ajaloolised ja kultuurisidemed.

Kui üldine leping on kahepoolne suhtlusvahend, millel on märkimisväärne potentsiaal, siis strateegilise partneri staatus on mõeldud partnerriigile, kes on võimeline märkimisväärselt mõjutama üleilmsete küsimuste lahendamist. Seetõttu on Euroopa Komisjoni arvates mõistlik pidada kõiki G5 rühma liikmeid strateegilisteks partneriteks.

Poliitilises mõttes tähendaks kahepoolsete suhete muutmine strateegiliseks partnerluseks suhete viimist uuele tasemele ning elavdaks meie koostööd. Mehhikoga strateegilise partnerluse algatamise peamiseks põhjuseks on siiski võimalus veelgi tugevdada omavahelist koordineerimist mitmepoolsetel foorumitel ja institutsioonides. Strateegiline partnerlus tõhustaks ELi ja Mehhiko vahelist tõhusat koostööd üleilmsetes küsimustes. Koordineerimine Mehhikoga võib osutuda eriti kasulikuks, kui arvestada seda, et Mehhiko puhul on tegemist mitmemõõtmelise „sillaga”. Mehhiko on suuteline tasakaalustama OECD ja arenguriikide arusaamu ning sellest omadusest võiks olla kasu üleilmsel tasandil konsensuse saavutamiseks. Tihedamad suhted Mehhikoga lihtsustaksid ka konsensuse saavutamist piirkondlikes võtmeküsimustes ELi ja tema Ladina-Ameerika partnerite vahel.

Mitmepoolses kontekstis peaksid EL ja Mehhiko seega püüdlema ühtsete seisukohtade väljatöötamise poole nii üleilmsetes kui ka piirkondlikes küsimustes ning võtma koos praktilisi meetmeid üleilmastumise tõhusamaks suunamiseks.

4. STRATEEGILINE PARTNERLUS: KAHETASANDILINE MEHHANISM

Eespool nimetatut arvesse võttes on strateegilise partnerluse põhieesmärgiks see, et Mehhiko ja EL tegutseksid kõigil peamistel mitmepoolsetel foorumitel ja institutsioonides üleilmsete liitlastena.

Praktilises mõttes avaldub strateegilise partnerluse mõju kahel tasandil. Esiteks tõhustab see ELi ja Mehhiko vahelist koordineerimist mitmepoolsel tasandil üleilmsetes küsimustes. Teiseks annab see poliitilise tõuke kahepoolsete suhete ja algatuste arengule.

Sellest tulenevalt hakkab strateegiline partnerlus toimima isevõimenduva kahetasandilise mehhanismi alusel: kahepoolset dialoogi ja koostööd viiakse ellu olemasoleva lepingu õigusliku ja tegevusraamistiku osana ning seda tugevdatakse äsjakehtestatud poliitilise raamistiku ja sellest tekkiva dünaamikaga. Nimetatud dialoog ja koostöö lähendavad osapooli ning teevad võimalikuks ekspertide, riigiametnike ja poliitikute vahelise teabevahetuse. See omakorda kergendab meetmete koordineerimist kõnealustes valdkondades üleilmsete küsimuste arutamisel.

Strateegilise partnerlusega loodud uues poliitilises kontekstis on ELil ja Mehhikol rohkem võimalusi, et tegeleda tundlike ja isegi sisepoliitiliste küsimustega. See võimaldab osapooltel paremini ja energiliselt kaitsta ühiseid väärtusi, nagu inimõigused, demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja õiguskindlus.

5. LISANDVÄÄRTUS: ÜLEILMSETE KÜSIMUSTE KOORDNEERIMINE ELI JA MEHHIKO VAHEL

EL ja Mehhiko jagavad juba praegu samu väärtusi, vaateid ja tulevikuvisioone. ELi seisukohast on Mehhiko sarnaste vaadetega riik. Mitmepoolsetel foorumitel on Mehhiko mitmel korral väljendanud seisukohti, mis on väga lähedased ELi seisukohtadele. Strateegiline partnerlus peaks kaasa aitama nimetatud suundumuse süvenemisele, kehtestades tõhusa poliitilise raamistiku ning seega edendades ELi ja Mehhiko vahelist dialoogi ja koordineerimist.

Strateegiline partnerlus Mehhikoga ei kujuta endast ainult ühiste sihtide kehtestamist või konkreetse tegevuskava koostamist, vaid aitab kaasa konsulteerimis- ja koordineerimismetoodika kasutuselevõtule. Sellega peaks kaasnema vastastikuse mõistmise teke, mis paneb partnereid arvestama teineteise huvide ja muredega iga kord, kui on vaja võtta seisukoht üleilmsetes küsimustes.

Üleilmsed küsimused on pidevas muutumises. Viimastel aastatel on rahvusvahelise üldsuse ette kerkinud terve hulk üleilmse mõjuga probleeme alates terrorismist kuni kliimamuutusteni, rahvusvahelise finantsturu kõikumise tulemusena kerkivate nafta- ja toiduainehindadeni jne. Selle asemel, et esitada konkreetsete koostöövaldkondade loetelu, on praeguses etapis olulisem, et juurduks tava kõnealustes küsimustes konsulteerida, koordineerida omavahel meetmeid, ning arvestada konkreetsete seisukohtade võtmise ja täpsustamise käigus automaatselt teise osapoole vaadete ja probleemidega. Praegu eksisteerib mitu üleilmse tähtsusega küsimust, kus vajadust ELi ja Mehhiko vahelise tõhusa koordineerimise järele on selgelt tunda ning kus teatavatel juhtudel juba toimub mõningane koordineerimine kehtiva lepingu alusel. Eespool nimetatud põhjustel ei ole siiski võimalik ega ka vajalik esitada ammendavat loetelu. Praegu on koordineerimise seisukohast kõige olulisemad valdkonnad järgmised:

1. poliitilised küsimused : mitmepoolsus, demokraatia, inimõigused, õigusriik, kultuuridialoog, Ladina-Ameerika, piirkondlik integratsioon, Rio rühm;

2. julgeolekuküsimused : terrorismivastane võitlus, ebaõnnestunud riigid, organiseeritud kuritegevus, uimasti- ja inimkaubandus;

3. keskkonnaküsimused : kliimamuutused, loodusõnnetused, kalavarude ülepüügi vastane võitlus;

4. sotsiaalmajanduslikud küsimused : arengupoliitika, investeeringud ja sotsiaalne vastutus, innovatsioon ja intellektuaalomandi õigused, avatud turud, sotsiaalpoliitika, inimväärne töö/sotsiaalkaitse, ränne, vaesus, üleilmne makromajanduslik stabiilsus, hea valitsemistava maksuvaldkonnas, energiavarustuse kindlus ning jätkusuutlikkus ja suurem energiatõhusus, toiduainete hinnad, kalandus, merenduspoliitika ja ookeanide haldamine, ühist huvi pakkuvad transpordiküsimused.

6. POSITIIVNE MÕJU KAHEPOOLSETELE KÜSIMUSTELE

ELi ja Mehhiko strateegilise partnerlusega tekkinud uuel poliitilisel dünaamikal on eeldatavasti positiivne mõju ka konkreetsetele ELi ja Mehhiko vahelistele kahepoolsetele küsimustele. Edasiminekut on oodata eelkõige sotsiaal- ja majanduskoostöö, inimõiguste-, haridus-, kaubandus-, konkurentsi- ja tsiviillennundusealase koostöö ning kultuurivahetuse valdkonnas. See peaks kaasa aitama ka paremini ära kasutada üldise lepinguga loodud kaubanduse ja investeeringute valdkonna võimalusi.

7. Institutsioonilised korraldused

ELi-Mehhiko üldise lepingu raames kehtestatud olemasolev institutsiooniline struktuur on osutunud elujõuliseks ja tõhusaks. Kõnealuse struktuuri raames on tehtud mitmeid edusamme, mille lõpptulemuseks on praegune suhete hea seis.

Strateegiline partnerlus peaks süstima praegusesse raamistikku uut elujõudu. Osapooled peaksid looma täiendavaid komiteesid ja struktuure ainult juhul, kui see on absoluutselt hädavajalik. Ühisnõukogud ja -komiteed on koordineerimise teostamiseks sobilikud mehhanismid. Ainukesed muudatused, mida pärast ELi j Mehhiko strateegilise partnerluse jõustumist tuleb teha, on töökavade kohandamine, et leida neis lisaruumi üleilmsete küsimuste koordineerimisele. Lisaks sellele tuleks asjakohaste järelmeetmete ja järjepidevuse tagamiseks juhtivtasandil kehtestada ühiskomitee raames otsedialoogi „lihtsustatud” ja alaline mehhanism. Partnerluse raames peaks olema ka võimalus kutsuda kokku spetsiaalseid ad hoc koordineerimiskoosolekuid , kui tekib vajadus koordineerida rahvusvahelistel foorumitel võetavaid seisukohti.

ELi ja Mehhiko tippkohtumised presidentide tasemel peaksid samuti praegusel kujul jätkuma, need võiksid toimuda iga kahe aasta tagant ning need peaksid muutuma regulaarseteks. Tippkohtumiste töökava ja kestust tuleks laiendada nii, et see võimaldaks pidada ammendavat poliitilist dialoogi ning tagaks asjakohase poliitilise koordineerimise päevakajalistes küsimustes.

Peale ELi ja Mehhiko tippkohtumiste tava sisseseadmise peaksid kõige suuremad muutused seetõttu seisnema peamiselt sagedasemates suhetes tegevtasandil. ELi ja Mehhiko suursaadikud peaksid vastuvõtjariikides omavahel tihedamini suhtlema, isegi kui nad on lähetatud riikidesse väljaspool Ladina-Ameerikat või Euroopat. Omavahelisest koordineerimisest peaksid seoses ÜRO foorumite ja aruteludega eriti huvitatud olema ÜRO pealinnadesse lähetatud suursaadikud, lähetuste juhid ja eksperdid. Aja jooksul süvendaks saatkondade tasandil diplomaatide ja ekspertide vahel konkreetses küsimuses peetav dialoog partnerite vahelisi kontakte ning aitaks pikemas perspektiivis kaasa probleemide lahendamisel ühisele seisukohale jõudmisele. Sama kehtib ka olemasoleva ELi ja Mehhiko koostöö raames ametnike või ekspertide tasandil toimuvate kontaktide ja teabevahetuse suhtes.

8. JÄRELDUS

Eespool esitatud kaalutluste ja väidete alusel soovitab komisjon luua Euroopa Liidu ja Mehhiko vahelise strateegilise partnerluse.

I LISA

ELI JA MEHHIKO ÕIGUSLIK, INSTITUTSIONAALNE

JA TEGEVUSRAAMISTIK

Õiguslikust seisukohast reguleeritakse kahepoolseid suhteid üldise lepinguga, millega seatakse sisse regulaarne ja kõrgetasemeline poliitiline dialoog. Mehhiko ja Euroopa Liidu vahel eksisteerib kaks foorumit, kus nende vahelisi suhteid on võimalik koordineerida, jälgida ja poliitiliselt mõjutada: ühisnõukogud , mis tulevad ministrite tasemel kokku iga kahe aasta tagant, ja ühiskomiteed , mis tulevad kokku aseministrite või juhtivametnike tasemel üks kord aastas.

Tõstmaks oma kahepoolsete suhete poliitilist profiili ja säilitamaks kõrgetasemelisi regulaarseid kontakte, on EL ja Mehhiko lisaks sellele muutnud tavaks iga kahe aasta tagant korraldatavad presidentide tippkohtumised .

EL ja Mehhiko on algatanud kaks korda aastas kohtuva ELi ja Mehhiko parlamentidevahelise ühiskomitee raames ka aktiivse parlamentidevahelise dialoogi.

Üldise lepinguga on Mehhiko ja ELi vahel loodud terviklik vabakaubanduspiirkond, mis hõlmab nii kaupu kui ka teenuseid. Lepingu jõustumisele järgnenud aastatel kasvas ELi ja Mehhiko vaheline kahepoolne kaubandus üle 100 %. Selle tulemusena on Mehhikost saanud ELi üks olulisemaid kaubanduspartnereid Ladina-Ameerikas, kellel on märkimisväärne kasvupotentsiaal. EL on USA järel suuruselt teine Mehhiko kaubanduspartner.

Peale kaubanduse hõlmab ELi ja Mehhiko üldine leping laia majandusküsimuste spektrit. ELi välisinvesteeringud on kasvanud 120 % võrra ning EL on praegu suuruselt teine investor Mehhikos pärast USAd. Uus raamleping Mehhiko ja ELi vahel sõlmiti 2006. aastal ning sellega kehtestatakse infrastruktuuri- ja keskkonnaalast koostööd hõlmav raamistik.

Lisaks sellele sisaldab leping mitut läbivaatamissätet, mis on suunatud ELi ja Mehhiko vaheliste kaubandussuhete veelgi suuremale liberaliseerimisele teenuste, investeeringute ja põllumajandustoodete valdkonnas. Osapooled leppisid 2004. aasta novembris kokku vastavate läbirääkimiste alustamise osas. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena tekib ettevõtjate jaoks dünaamilisem keskkond, mis täiendab olemasolevaid turulepääsu võimalusi.

EL ja Mehhiko teevad aktiivset arengukoostööd. Arvestades seda, et Mehhiko on praegu suurema keskmise sissetulekuga riik, on ajavahemikuks 2007–2013 arengukoostöö rahastamisvahendi raames sihtotstarbeliselt eraldatud 55 miljonit eurot. Koostööga seotud kesksed valdkonnad on järgmised: sotsiaalne ühtekuuluvus, jätkusuutlik majandus ja konkurentsivõime ning haridus ja kultuur. Kõnealuses kolmes keskses valdkonnas on mitmeid valdkondadeüleseid küsimusi, eelkõige inimõigused ning soolise võrdõiguslikkuse ja keskkonnaga seotud küsimused. ELi ja Mehhiko vahelise koostöö keskpunktiks on innovatiivne poliitiline dialoog ning selle eesmärk on aidata kvalitatiivselt kaasa Mehhiko arengule asjakohaste kogemuste ning tavade vahetuse ja ülekandmise kaudu, mida tuleb kohandada kohalike oludega. 6. juunil 2007 kirjutati alla vastastikuse mõistmise memorandum, et võimaldada koostöö rakendamist ajavahemikus 2007–2013.

II LISA

Ametlik nimi: | Mehhiko Ühendriigid |

Pealinn: | México (Liiduringkond) |

Pindala: | 1 972 550 km2 |

Rahvastik: | 105 790 725 (2007) |

Riigikeel: | hispaania keel / 56 põliskeelt |

Valuuta: | peeso |

Riigikord: | föderatiivne vabariik |

Haldusjaotus: | 31 osariiki ja föderaalringkond |

Riigipea (president): | Felipe Calderón (PAN) |

Presidendi- ja parlamendivalimised: | parlamendivalimised 2009. aasta juulis, presidendivalimised 2012. aasta juulis |

SKT inimese kohta: | 9669 USA dollarit (2007) |

SKT kokku: | 1022,93 miljardit USA dollarit |

SKT kasv: | 3,2 % |

Inflatsioon: | 3,8 % |

[1] Heiligendammis otsustasid G8 ning Brasiilia, Hiina, India, Mehhiko ja Lõuna–Aafrika (Outreach 5 rühm, endine O5, praegune G5) liidrid algatada uue teemade kaupa jaotatud ametliku ja struktureeritud dialoogi. Kõnealuse dialoogi eesmärk, mida hakati nimetama Heiligendammi protsessiks, on tugevdada ühist seisukohta maailmamajanduse juhtimisega seotud olulistes küsimustes ning välja töötada ühised alused ja praktilised meetmed üleilmastumise tõhusamaks suunamiseks . G8 + O5 otsustasid kõnealuses dialoogis tegeleda nelja küsimusega: innovatsioon ja intellektuaalomandi õigused (innovatsiooni edendamine ja kaitse), investeeringud ja sotsiaalne vastutus (piiriüleste investeeringute ja ettevõtjate vastutustundliku käitumise edendamine); areng (seisukohtade ühtsus, abi tõhusus); energiatõhusus (teadmiste jagamine energiatõhususe ja tehnoloogiaalase koostöö parandamiseks, eesmärgiga aidata kaasa CO2 heitkoguste vähendamisele).