ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B.

arvestades, et juba enne lahingute algust vajas Etioopias humanitaarabi 15,2 miljonit inimest, neist kaks miljonit Tigray piirkonnas; arvestades, et peaaegu miljon inimest elab sisuliselt näljahäda tingimustes ja 5,2 miljonit Tigray kuuest miljonist elanikust on vägivalla otsesel tagajärjel ohtlikult toiduga kindlustamata; arvestades, et 91 % elanikkonnast vajab hädasti humanitaarabi ja järgmise 12 kuu jooksul jõuab eluohtliku akuutse alatoitumuse staadiumisse 100 000 last; arvestades, et juba 2021. aasta juunis hoiatas ÜRO, et 5,5 miljonit inimest Tigrays ning naaberpiirkondades Amharas ja Afaris vajavad toiduabi ja et 350 000 inimest kannatavad nälga; arvestades, et Tigray piirkonnas elab 100 000 riigisisest põgenikku ja 96 000 Eritrea pagulast; arvestades, et seal asub mitu suurt põgenikelaagrit, mille elanikest 44 % on valitsusväliste organisatsioonide andmetel lapsed; arvestades, et 2021. aasta juulikuu seisuga on konflikti tõttu Tigrays ümber asuma sunnitud umbes 1,9 miljonit inimest;
15.

toonitab veel kord ELi õiguse ülimuslikkuse kui ELi õiguse aluspõhimõtte põhjapanevat olemust kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga; tuletab meelde, et kõik liikmesriigid andsid nõusoleku lisada deklaratsioon ELi õiguse ülimuslikkuse kohta Lissaboni lepingule; tuletab meelde, et selle ülimuslikkuse põhimõtte mõju on siduv iga liikmesriigi kõigile organitele, ilma et seda saaks riigi enda õiguse, kaasa arvatud põhiseaduse sätetega takistada; peab taunitavaks kõiki katseid seda põhimõtet õõnestada;
13.

kutsub komisjoni üles nõudma oma tulevastes vaba liikumist käsitlevates suunistes tungivalt, eesmärgiga tagada vaba liikumist käsitlevate õigusaktide nõuetekohane kohaldamine, et liikmesriigid rakendaksid direktiivi 2004/38/EÜ järjepidevalt, tegemata diskrimineerivalt vahet direktiivi soodustatud isikute, näiteks erisooliste ja samasooliste paaride vahel, selgitama, et mis tahes viide „partnerile“, „vanemale“, „lapsele“, „alanejale lähisugulasele“ või „ülenejale lähisugulasele“ peaks hõlmama vikerkaareperesid, mis tagaks, et nad saaksid ELis vaba liikumise õigust kasutades kasutada sama ELi õigusaktides sätestatud perekonna taasühinemise õigust, mis on eri soost inimeste paarisuhtel põhineval perekonnal, ning mis tagaks, et liikmesriikide poolt läbi viidaval paaride isiklike asjaolude hindamisel, mille eesmärk peaks olema hõlbustada liidu kodaniku registreerimata partneri lubamist vastava liikmesriigi territooriumile, ei toimu diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel;
53.

väljendab sügavat kahetsust asjaolu pärast, et kõik liikmesriigid peale Soome ja Rootsi on keeldunud andmast Euroopa Parlamendile juurdepääsu asjakohastele andmetele, et hinnata DACi sätete rakendamist; taunib asjaolu, et komisjon ei andnud parlamendile tema valduses olevatele andmetele juurdepääsu; on seisukohal, et sellega takistatakse tegelikult Euroopa Parlamendil teostada poliitilist kontrolli komisjoni üle nii Euroopa Liidu lepingu artikli 14 alusel kui ka artikli 17 lõike 8 alusel; märgib, et selles rakendamisraportis esineb seetõttu olulisi vajakajäämisi; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles mitte enam keelduma asjakohaste dokumentide jagamisest kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001, mida kohaldatakse vahetult, ning austama Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet; kutsub parlamenti üles kasutama kõiki oma käsutuses olevaid õiguslikke vahendeid, et tagada juurdepääs kõigile dokumentidele, mida on vaja maksustamisalase halduskoostöö direktiivi rakendamise täielikuks hindamiseks;
B.

arvestades, et direktiivis nõutakse, et loomade kasutamine teaduses oleks läbipaistev, ning et direktiivi kohaldatakse loomade kasutamise suhtes kõigis valdkondades, alates alusuuringutest ning lõpetades rakendusuuringute, ravimiarenduse ja kemikaalide ohutusuuringutega; arvestades, et läbipaistvusest jääb siiski puudu; arvestades, et kõik liikmesriigid on selle oma siseriiklikku õigusesse üle võtnud, ning arvestades, et kõik valdkondlikud õigusaktid, näiteks farmaatsiatooteid, toiduaineid või kemikaale käsitlevad õigusaktid, peavad olema kooskõlas direktiivi eesmärkidega, mis tähendab, et elusloomi tuleks kasutada ainult juhul, kui puuduvad sobivad alternatiivid arvestades, et see vastavusse viimine on vajalik, et kaitsta praegu inimeste ja loomade tervist ning keskkonda;
Q.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivald on üks levinumaid naiste õiguste rikkumisi Euroopas; arvestades, et ELi korraldatud uuringud näitavad, et liidus on iga kolmas naine ehk 62 miljonit naist kogenud alates 15. eluaastast füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ning iga teine naine (55 %) on kogenud seksuaalset ahistamist; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on kogu maailmas peaaegu kolmandik (27 %) suhtes olnud 15–49-aastastest naistest tunnistanud, et nende lähisuhtes on mingil kujul esinenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda; arvestades, et WHO andmetel pannakse kogu maailmas 38 % naiste mõrvadest toime lähisuhtepartneri poolt;
18.

on teadlik, et äärepoolseimad piirkonnad pakuvad liidule võimalusi luua katseprojekte võitluseks sotsiaal-majanduslike ja kliimaalaste probleemidega, kuid et see dünaamika vajab kiirendamist, et kõrvaldada struktuuriliste puudustega seonduvad mahajäämused, samuti on vaja konsolideerida ja kaitsta kauguse ja saarelise asendi mõjust tingitud struktuuriliste puuduste kompenseerimise vahendeid, mis on möödapääsmatult vajalikud selleks, et äärepoolseimad piirkonnad saaksid täiel määral ja võrdselt Euroopa ruumiga lõimuda;
78.

juhib tähelepanu sellele, et kalandussektoril on keskne tähtsus äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslikus olukorras ja tööhõives ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel nendes piirkondades, mille majanduses valitsevad püsivad struktuurilised kitsaskohad ja millel on vähe võimalusi majanduse mitmekesistamiseks; peab seetõttu väga vajalikuks säilitada ja suurendada nendes piirkondades ELi toetust kalandussektorile, pidades silmas eelkõige kaugusest tulenevate lisakulude hüvitamist mõnest äärepoolseimast piirkonnast pärinevate kalandustoodete müümisel; juhib tähelepanu äärepoolseimate piirkondade kalandussektori väärtusahelate eripäradele ja on seisukohal, et nende tugevdamiseks ja turgudele juurdepääsu hõlbustamiseks on vaja eritoetust, mis on saavutatav mitte ainult kalanduse jaoks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) taasloomisega, vaid ka POSEI transpordikava loomisega, mis on suunatud konkreetsete kaubateede rajamisele ja käitamisele;
O.

arvestades, et kuigi Aafrika Sarv on loodusvarade poolest väga rikas, on see maailma üks vaeseimaid piirkondi; arvestades, et toidupuudus on selles piirkonnas äärmiselt terav ning miljonid inimesed kannatavad seal alatoitluse all ja neid ähvardab nälga jäämine; arvestades, et põud ja relvakonfliktid on kaks peamist inimeste sundrände põhjust selles piirkonnas, sealhulgas Keenias, nagu rõhutati 26. märtsil 2017 Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) tippkohtumisel vastu võetud üleilmses Nairobi tegevuskavas; arvestades, et konfliktid Somaalias ja Etioopias ning valimiste-eelne ja -järgne vägivald Ugandas ja Tansaanias teevad vabatahtliku tagasipöördumise enamiku Kakuma laagris viibivate pagulaste jaoks turvalisuse ja väärikuse seisukohast põhjendamatuks; arvestades, et alates 2019. aasta lõpust on Keeniat ähvardanud enneolematud ohud ja piirkond on tõsiselt kannatanud kliimamuutuste tõttu – riiki on tabanud viimase 60 aasta suurim kõrbetirtsude sissetung, vihmahooajaga kaasnenud üleujutused ja COVID-19 piirangud;
C.

arvestades, et siseveetransport on mitmeliigilisele säästvale transpordile ülemineku oluline tugisammas, kuid sellel on ka märkimisväärseid probleeme; arvestades, et siseveeteedel toimub praegu väga väike osa ELi kaubaveost (6,1 %), samal ajal kui maanteetranspordi osakaal on 76,3 % ja raudteetranspordi osakaal 17,6 %; arvestades, et siseveetranspordi praegune osakaal on liiga väike ning liiklusummikute vähendamiseks, ohutuse suurendamiseks, heitkoguste vähendamiseks ning transpordisüsteemi kui terviku suurema kestlikkuse tagamiseks on vaja seda järsult suurendada; arvestades, et kiiresti on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et saavutada eesmärk suunata oluline osa 76,3 % praegu maanteel toimuvast sisemaakaubaveost raudteele ja siseveeteedele; arvestades, et sellega seoses on ülioluline siduda uued kestlikud ringluspõhised ja energiaturud siseveetranspordiga;
T.

arvestades, et selleks, et Liibanoni tulevik oleks stabiilne, peab riik jääma neutraalseks; arvestades, et kogu Lähis-Ida stabiilsuse, julgeoleku ja rahumeelse arengu seisukohast on väga tähtis, et Liibanon oleks stabiilne, täielikult suveräänne, ühtne ja demokraatlik; arvestades, et hiljuti moodustatud valitsus ja selle ministrid peavad saavutama poliitilise sõltumatuse ning hoiduma Liibanoni naabruses ja ka kaugemal asuvatest riikidest lähtuvast välissekkumisest; arvestades, et välissekkumine kahjustab Liibanoni arengut ja stabiilsust; arvestades, et valitsuse tähtsaimad ministeeriumid on endiselt Hezbollah kontrolli all; ning arvestades, et mitu ELi liikmesriiki on liigitanud Hezbollahi terroriorganisatsioonide hulka; arvestades, et Hezbollah on korduvalt näidanud, et ta on ideoloogiliselt Iraanile väga lojaalne, mis destabiliseerib Liibanoni valitsust ja vähendab selle ühtekuuluvust, mida on hädasti vaja;
54.

toonitab, et USA ei kasuta praegu ühist aruandlusstandardit, mis on ülemaailmsel tasandil finantskontode üle toimuva maksuhaldurite vahelise automaatse teabevahetuse standard, mille OECD töötas välja 2014. aastal; märgib seetõttu, et USA on teabevahetuse ühiste standardite poolest ülejäänud maailmast kaugele maha jäänud; tunnistab, et USA mängis välismaiste kontode maksukuulekuse seaduse jõustamisega läbipaistvuse edendamisel juhtrolli; peab siiski kahetsusväärseks, et seadus on vastastikkuse osas piiratud ja sellel on kõrvalmõjud nn juhuslikele ameeriklastele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa tasandil ei ole siiani püsivat lahendust leitud; tuletab meelde, et ühine aruandlusstandard seevastu eeldab finantskontosid käsitlevate andmete täielikku vastastikust vahetamist ühise aruandlusstandardi kokkuleppes osalevate jurisdiktsioonide vahel; täheldab seetõttu, et USAst on saamas märkimisväärne finantssaladuse võimaldaja muudele kui USA kodanikele tänu kahele peamisele lüngale: jagatakse teavet ainult USA varade kohta ja tegelikke kasusaajaid käsitlevat teavet ei jagata;
märgib murega, et katastroofi ja abi täieliku väljamaksmise vaheline aeg, millest komisjon teatab oma iga-aastastes aruannetes ELSFi kohta, on jätkuvalt üks ELSFiga seotud keskseid probleeme; rõhutab, et see on eriti oluline praeguses olukorras, kuna COVID-19 pandeemia ja kliimamuutused toovad tõenäoliselt kaasa taotluste arvu olulise suurenemise, mis võib põhjustada täiendavaid viivitusi; võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et ELSFi kasutuselevõtmise otsustusprotsessi kiirendamise võimalusi on ELSFi 2014. aasta läbivaatamisel tehtud muudatuste kaudu täielikult ära kasutatud ning, et ELSFi vahendite kasutuselevõtmise kiirendamise võimalused on piiratud; tuletab meelde, et kiire reageerimine kriisiolukordadele võib olla väga oluline, et tagada ELSFi tõhus toimimine; rõhutab, et see on eriti oluline piirkondades, kus alternatiivsed rahastamisallikad on piiratud; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki võimalusi, et kiirendada ELSFi vahendite kasutuselevõtmist uue mitmeaastase finantsraamistiku raames, eelkõige vähem arenenud piirkondade kasuks;
32.

märgib, et EL on üha enam segatud hübriidkonfliktidesse geopoliitiliste vastastega; rõhutab, et sellised konfliktid on eriti destabiliseerivad ja ohtlikud, kuna need hägustavad sõja ja rahu piire, destabiliseerivad demokraatlikke riike ja tekitavad sihtrühmaks olevas elanikkonnas kahtlusi; tuletab meelde, et tihti pole need rünnakud iseenesest piisavalt tõsised, et käivitada NATO lepingu artikkel 5 või Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 7, kuigi neil on kumulatiivne strateegiline mõju ja mõjutatud liikmesriik ei saa neid vastumeetmetega tõhusalt lahendada; leiab seetõttu, et EL peaks otsima lahendust selle õigusliku tühimiku täitmiseks, tõlgendades ELi lepingu artikli 42 lõiget 7 ja ELi toimimise lepingu artiklit 222 viisil, mis säilitaks kollektiivkaitse õiguse ka allpool kollektiivkaitse künnist ja võimaldaks liikmesriikidel vabatahtlikult kollektiivseid vastumeetmeid kehtestada, samuti peaks EL rahvusvahelisel tasandil sarnase lahenduse leidmiseks liitlastega koostööd tegema; rõhutab, et see on ainus tulemuslik vahend hübriidohtudele reageerimisega seotud tegevusvõimetusest vabanemiseks ja vastaste kulude suurendamiseks;
T.

arvestades, et 15–19-aastaste tütarlaste seas on kogu maailmas peamine surmapõhjus raseduse ja sünnituse tüsistused; arvestades, et lapse õiguste komitee nõuab tungivalt, et riigid dekriminaliseeriksid abordi ja tagaksid tütarlastele juurdepääsu turvalistele aborditeenustele; arvestades, et teismeliste rasedus põlistab vaesustsükli; arvestades, et Texas on teismeliste sünnitajate arvu poolest USA osariikidest seitsmendal kohal ning see on osariik, kus teismelisi korduvsünnitajaid on kõige rohkem; arvestades, et eriti kõrge on teismeliste raseduse määr ladinaameerika ja afroameerika päritolu tütarlastel, samuti madala haridustasemega tüdrukutel, kes elavad maapiirkondades, kasuperes ja vaesuses; arvestades, et teismelised emad katkestavad märkimisväärselt suurema tõenäosusega õpingud ja jäävad töötuks; arvestades, et 65 % Texase noortel vanematel sündinud lastest elab vaesuses ning on suurema tõenäosusega halva tervise ja madala haridustasemega;
—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti aruannet nr 17/2019 „Marine messages II – Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach“ (Merealased sõnumid II – Puhaste, tervete ja tootlike merede suunas liikumine ökosüsteemipõhise käsitluse rakendamise kaudu),
43.

rõhutab, et väärkohtlejate tõhus karistamine on oluline nii edasise vägivalla ärahoidmiseks kui ka selleks, et eelkõige ohvrite usaldus avaliku sektori asutuste vastu suureneks; juhib siiski tähelepanu sellele, et vanglakaristusest üksi ei piisa tulevase vägivalla ennetamiseks ning et vaja on spetsiaalseid rehabilitatsiooni- ja ümberõppeprogramme; kutsub liikmesriike üles, nagu on sätestatud Istanbuli konventsiooni artiklis 16, võtma vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid, et käivitada või toetada programme, mille eesmärgiks on õpetada perevägivalla toimepanijaid inimestevahelistes suhetes vägivallast loobuma, et vältida edasist vägivalda ja muuta vägivaldseid käitumisharjumusi; toonitab, et seda tehes peavad liikmesriigid tagama, et esmatähtsaks peetakse ohvrite turvalisust, toetamist ja inimõigusi ning et nende programmide käivitamine ja rakendamine toimub vajaduse korral koordineeritud koostöös ohvritele spetsiaalseid tugiteenuseid pakkuvate asutustega; juhib tähelepanu sellele, et haridus on keskse tähtsusega soolise vägivalla ja eriti lähisuhtevägivalla kaotamisel; kutsub liikmesriike üles rakendama ennetavaid programme, sealhulgas hariduse kaudu sellistel teemadel nagu naiste ja meeste võrdõiguslikkus, vastastikune lugupidamine, konfliktide vägivallatu lahendamine inimestevahelistes suhetes, naistevastane sooline vägivald ning õigus isikupuutumatusele, ning õppijate areneva võimekusega kohandatud eakohast seksuaalkasvatust ametlikes õppekavades ja kõigil haridustasemetel kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse strateegiaga 2020–2025; rõhutab, et eakohane terviklik suhte- ja seksuaalkasvatus on keskse tähtsusega, et kaitsta lapsi vägivalla eest ja anda neile oskused, mida nad vajavad turvaliste suhete loomiseks ilma seksuaalse, soolise ja lähisuhtevägivallata; kutsub komisjoni üles toetama tõhusate ennetusmeetmete tagamiseks programme, mille eesmärk on ennetada soolist vägivalda, sealhulgas kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi Daphne tegevussuuna kaudu;
AC.

arvestades, et Arktika stabiilsust on pikka aega suhteliselt hästi säilitatud, kuid seda mõjutavad üha enam kasvav rahvusvaheline huvi piirkonna vastu ja muutuv julgeolekumaastik, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni järkjärguline taasmilitariseerumine piirkonnas; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni majanduslikud ja sõjalised investeeringud Arktikasse ületavad oluliselt ülejäänud Arktika riikide investeeringuid; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on rajanud põhjapoolsetesse piirkondadesse uued ja ajakohastatud vanad sõjaväebaasid ning parandanud juurdepääsu ja tegevuse takistamise (A2/AD) võimet, piirates navigeerimisõigusi strateegilisel Põhja-mereteel, mille kohta ta väidab valesti, et tegemist on siseveeteega; arvestades, et Venemaa on viinud oma Põhjalaevastiku sõjaväeringkonna staatusesse ja suurendanud oma relvajõudude erinevaid harusid, mida ta on muu hulgas varustanud uute allveelaevade, tuuma- ja tavapärase jõuallikaga jäämurdjate, lahinguvalmis radarite ja raketisüsteemidega; arvestades, et Venemaa on taaselustanud bastionikaitse kontseptsiooni, mille eesmärk on kaitsta oma strateegilisi võimeid Barentsi merest Beringi väinani; arvestades, et Venemaa on tõhustanud ka oma mere- ja õhupatrulle, allveelaevade tegevust ja elektroonilise sõjapidamise taktikat, mis on väga muret tekitav areng; arvestades, et selline geopoliitiline areng on Arktikas suurendanud õppuste, siirmiste ja patrullide arvu ning võimega seotud investeeringuid; arvestades, et piirkonna militariseerimine on vastuolus koostöövaimuga, mis on seni iseloomustanud Arktika riikide suhteid;
29.

tuletab meelde, et seemnete ja põllumajanduskultuuride mitmekesisuse suurendamine vastupidavatele sortidele ülemineku kaudu on ülioluline põllumajanduse vastupanuvõime suurendamisel, muutuvate tingimustega kohanemisel, nagu kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, uued zoonootilised haigused, kahjurid, põud või üleujutus, võttes arvesse toiduainete nõudlust ja toiduga kindlustatust arengumaades; nõuab, et komisjon toetaks oma arenguabi ning kaubandus- ja investeerimispoliitika piires põllumajandust, mis on kooskõlas taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepingu sätetega, mis kaitsevad väikepõllumajandustootjate õigusi säilitada, kontrollida, kaitsta ja arendada oma seemneid ning põlisteadmisi (sealhulgas rahaliselt, tehniliselt, seemnepankade loomiseks, et säilitada ja vahetada traditsioonilisi seemneid, samuti vabakaubanduslepingute raames); rõhutab, et Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liidu süsteem (UPOV-süsteem) ei vasta arengumaade huvidele, kus on levinud põllumajandustootjate juhitavad seemnesüsteemid (mitteametlik seemnesektor) ning seemnete säästmise, kasutamise, vahetamise ja müümise tavad; nõuab tungivalt, et EL edendaks mitteametlikku seemnesüsteemi ja reformiks UPOV-süsteemi selliselt, et väikepõllumajandustootjad saaksid kasutada kogutud seemneid, ning kehtestaks õiglase tulu jaotamise mehhanismi; tuletab meelde komisjoni võetud kohustust seada esikohale kaubandus- ja investeerimislepingutes bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tõhus rakendamine ning nõuab tungivalt, et EL toetaks kohalikele oludele kohandunud seemnesortide ja põllumajandusettevõtjate kogutud seemnete arendamist, mis kaitseb põllumajandustootjate õigusi säilitada geneetilisi ressursse toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega kohanemise eesmärgil;
54.

märkides, et finantsmäärus võimaldab luua välistegevuse usaldusfonde, kordab lisaks Euroopa Parlamendi pikaajalist kindlat nõuet, et välisabi tuleks rahastada täies mahus liidu eelarvest ja seda tuleks rakendada ühtsel viisil, järgides ühtlustatud reegleid, mis põhinevad kaasseadusandjate poolt ühiselt vastuvõetud õigusaktidel, täiel määral austades parlamendi seadusandlikke, eelarve- ja kontrolliõigusi ning ELi eelarve ühtsuse, vastutuse, läbipaistvuse, tõhususe ja usaldusväärse eelarvehalduse põhimõtteid; rõhutab, et erakorraliste vahendite kasutuselevõtuga suurendatakse rahastamise juhtimise keerukust ja avaldatakse finantssurvet olemasolevatele välispoliitika vahenditele, mõjutades sel viisil nende tõhusust; on veendunud, et ELi usaldusfonde tuleks kasutada üksnes selleks, et reageerida ootamatule suurele kriisile ja olukordadele, kus on vaja koordineerida mitme rahastaja abi ja kus välispoliitilist eesmärki ei ole võimalik täielikult saavutada olemasolevate välistegevuse instrumentide abil, ning tingimusel, et nende puhul järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, ning et liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või samalaadseid vahendeid ilma mingit täiendavust pakkumata, ning et usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärkidega, millest seda rahastatakse; kutsub komisjoni üles tagama kohapealse tõhusama suhtluse, rõhutades ELi rolli üleilmse arenguabi suurima rahastajana;
39.

peab kahetsusväärseks, et päritoluriigi-vastuvõtjariigi küsimus on pangandusliidu lõpuleviimisel endiselt probleem, ning on seisukohal, et Euroopa hoiusekindlustusskeemi kasutuselevõtt koos täiendavate riskide vähendamise meetmetega on osa lahendusest; tunneb muret selle pärast, et kui avaliku sektori toetusmeetmeid hakatakse vähendama ja viivislaenude maht suureneb, võivad päritoluriigid ja vastuvõtjariigid kehtestada meetmed varade kaitsmiseks ja hakata uuesti nõudma vahendite lahushoidmist; rõhutab, et pangad peavad suutma tegutseda piiriüleselt, kuid haldama samal ajal oma kapitali ja likviidsust konsolideeritud tasandil, pakkudes vastuvõtjariikidele usaldusväärseid ja jõustatavaid kaitsemeetmeid seoses ressursside kättesaadavuse ja mõjuga finantsstabiilsusele, et hajutada riske ja korvata kasumlikkuse võimalikku vähenemist; on seisukohal, et valdkondades, kus riikidel on valikuvõimalused ja kaalutlusõigused, sealhulgas maksejõuetusõiguse valdkonnas, on vaja järkjärgulist ühtlustamist, et hõlbustada pangandusliidus piiriüleste pangandusgruppide kriisilahenduse kavandamist;
24.

tuletab meelde, et 2018. aastal loodi kõrgetasemeline eksperdirühm, kelle ülesanne on hinnata andmebaasis olevaid juhtumeid, mis esitatakse varajaseks avastamiseks või kõrvalejätmiseks; nõuab, et kuna EDESi toimkonnal on süsteemiga kogemusi, võetaks toimekonna arvamust finantsmääruse läbivaatamisel arvesse ja see edastataks Euroopa Parlamendile komisjoniga samal ajal; märgib, et EDESit kasutatakse praegu ainult eelarve otsesel ja kaudsel täitmisel; on seisukohal, et ettevõtjaid, keda peetakse eelarve otsesel ja kaudsel täitmisel ELi finantshuvide seisukohast ohtlikuks, tuleks ohtlikuks pidada ka koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel ja vastupidi; nõuab seetõttu, et EDESi kasutamine muudetaks koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel kohustuslikuks; märgib ühtlasi, et selles süsteemis ei tehta suuremate ettevõtjate tütarettevõtjate vahel vahet; palub komisjonil seda vahet teha ja täpsustada varajase avastamise ja kõrvalejätmise reeglites, milline hargmaise ettevõtja või mitmest äriühingust koosneva kontserni üksus varajase avastamise või kõrvalejätmise eesmärgil registreeritakse; nõuab, et kehtestataks kohustus EDESit ajakohastada, kui rakendamises osalejad on avastanud pettuse või teinud kindlaks muud asjakohased faktid; on veendunud, et kõrvale jäetud juriidilistel isikutel ega füüsilistel isikutel (tegelikult kasu saavad omanikud) ei tohiks ajal, mil nad on menetlusest kõrvale jäetud, enam olla õigust olla lõplik vahendite saaja ega toetusesaaja, kellele võib ELi eelarvest makseid teha; kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike tagama, et need üksused ja füüsilised isikud jäetakse ajal, mil nad on menetlusest kõrval jäetud, kõikidest riigieelarvest makstavatest summadest ilma; peab kahetsusväärseks, et andmebaasis on võrdlemisi vähe ettevõtjaid; peab seda märgiks, et EDESit ei ole rakendatud korrektselt; rõhutab, et EDESi toimkond tegeles 2020. aastal 20 juhtumiga ning 28 juhtumit on ootel; rõhutab, et kui toimkonna kohustusi suurendatakse, tuleb sellele eraldada piisavad vahendid; kutsub komisjoni ühtlasi üles vaatama kriteeriumid läbi, et vähendada EDESi keerukust ja muuta see praktikas paremini kohaldatavaks;