ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 25.3.2009 
SEK(2009) 356 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile:  
ettepanek: 
 
NÕUKOGU RAAMOTSUS, 
 
milles käsitletakse laste seksuaalse kurita rvitamise ja ärakasut amise ning lapsporno 
vastast võitlust ja millega tunnistat akse kehtetuks raam otsus 2004/68/JSK  
  
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
 
{KOM(2009) 135} 
{SEK(2009) 355} 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
1. MILLES SEISNEB PROBLEEM ? 
Laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine on eriti rasked  kuriteovormid, sest need on 
suunatud laste vastu, kellel on õi gus erikaitsele ja -hoolitsuse le. Sellised kuriteod põhjustavad 
ohvrile pikaajalist füüsilist, psühholoogilist ja sotsiaalset kahju, mille jätkumine ohustab 
tänapäeva ühiskonna põhiväärtusi, mis on seotud lastele pakutava erikaitsega ja usaldusega 
asjaomaste riiklike institutsioonide vastu. Kuigi täpsed ja usaldusväärse d statistilised andmed 
puuduvad, nähtub uuringutest, et Euroopas kogeb tõenäoliselt märkimisväärne osa lastest 
lapsepõlves seksuaalset vägivalda. Ka teadus uuringud kinnitavad, et aj a jooksul ei ole see 
probleem mitte vähenenud, vaid seksuaalse vägivalla teatud vormide levik hoopis suureneb. 
Lapsohvrite puhul on kõnealuse probleemi peamin e põhjus nende haavatavus, mis tuleneb 
mitmest asjaolust. Puudulikud õiguskaitsemeh hanismid aitavad kaasa kõnealuse probleemi 
levikule ja süvenemisele, sest süütegude te atud vormid on piiriüle sed. Ohvrid ei soovi 
häbitundest või kartusest taga järgede ees kuritarvitamisest teatada, lahknevused riikide 
kriminaalõiguses ja –menetluses võivad põhj ustada erinevusi eri riikides toimuvates 
uurimistes ja süüdistuse esitamises ning süüd imõistetud õigusrikkujad võivad jääda pärast 
karistuse ärakandmist ohtlikuks. Infotehnoloog ia areng on muutnud nimetatud probleemid 
veelgi teravamaks, sest on teinud laste seksua alset kuritarvitamist kujutavate visuaalsete 
materjalide tootmise ja levitamise liht samaks, pakkudes samal ajal õigusrikkujatele 
anonüümsust. Lisaks hõlmavad riiklikud õigussüsteem id mitmeid asjaosalisi, kelle vastutuse 
määr ja tegevusulatus jurisdiktsiooniti erineb. Reisimise lihtsus ja sissetulekute erinevused õhutavad lastega seotud seksiturismi, mis toob sageli kaasa selle, et laste vastu suunatud 
seksuaalse iseloomuga süütegudes süüdimõiste tud isikud saavad välismaal karistamatult 
toime panna uusi süütegusid. Lisaks süüdist use esitamise keerukusel e võib organiseeritud 
kuritegevus teenida vähese riskiga märkimisväärset kasumit. 
2. EL
I MEETME PÕHJENDUS  
Mõnda nimetatud probleemi on erineval määral kä sitletud riiklikes õigusaktides. Samas ei ole 
riiklikud õigusaktid piisavalt tugevad ega järjekindlad, et  anda kõnealusele probleemile 
jõuline sotsiaalne vastus. ELi tasandil on nõukogu raamotsusega 2004/68/JSK ette nähtud 
liikmesriikide õigusaktide minimaalne ühtlustamine, et kriminaliseerida laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise kõige raskemad  vormid, laiendada riiklik ku jurisdiktsiooni ja 
näha ette ohvritele pakutav minimaalne abi. Kuigi praktikas nõudeid üldiselt täidetakse, on 
raamotsusel mitmeid puudujääke. Nimelt ühtlustatak se sellega õigusakte ainult teatud piiratud 
hulga süütegude osas, selles ei käsitleta uusi kuritarvitamise ja ärakasutamise vorme, mille 
puhul kasutatakse infotehnoloogiat, sellega ei  kõrvaldata takistusi väljaspool riiklikku 
territooriumi toimepandud süüteo eest süüdistuse esitamiselt, se lles ei arvestata lapsohvrite 
kõigi erivajadustega ning see ei sisalda p iisavaid meetmeid süütegude tõkestamiseks. 
Politseikoostöö ja õigusalase koostöö vallas käimasol evatel algatustel võib olla teatav mõju 
kõnealuste kuritegude vastu võitlemisele.  Lisaks on 2007. aastal vastuvõetud Euroopa 
Nõukogu konventsioon ETS nr 201 laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja 
kuritarvitamise eest praegu va ieldamatult kõrgeim rahvusvaheline standard laste kaitse 
valdkonnas seksuaalse kuritarvitamise ja är akasutamise eest. Kui kõik liikmesriigid 
rakendaksid nimetatud konventsiooni, annaks ka see märkimisväärseid tulemusi. Samas ei saa 
ET 3   ET olla kindel, et kõik liikmesriigid riiklike menetl uste pikaajalisuse ja ratifitseerimise ajakava 
puudumise tõttu konventsiooni lähitulevikus ra tifitseerivad. Samuti ei saa konventsioon 
kehtestada nõuetekohase rakendamise taga miseks tõhusat järelevalvemehhanismi. 
Seepärast toetavad sidusrühm ad jõuliselt senisest tõhusamate erimeetmete võtmist. 
3. MIS ON EESMÄRGID ? 
Euroopa Liidu üldine poliitikaeesmärk sell es valdkonnas on Euroopa Liidu lepingu artikli 29 
kohaselt tõkestada laste vast u suunatud süütegusid, seal hulgas laste seksuaalset 
kuritarvitamist ja ärakasutamis t, ning võidelda nende vastu. 
Seda üldeesmärki võiks teenida meede, mille eesmärk on saavutada järgmised konkreetsed 
ja tegevuseesmärgid:  
A. konkreetne eesmärk: esitada tõ husalt süüdistusi kuritegude eest  
Tegevuseesmärgid:  
A.1 määrata tõhusaid, proportsionaalse id ja hoiatavaid kriminaalkaristusi  
õigusrikkujatele, kes on lapsi seksuaal selt kuritarvitanud võ i ära kasutanud; 
A.2 hõlbustada süütegude uurimist ja  kriminaalmenetluse algatamist;  
A.3 esitada  tõhusalt süüdistusi välismaal toim epandud kuritarvitamise või 
ärakasutamise eest;  
A.4 kõrvaldada takistused ra hvusvaheliselt koostöölt ning edendada organiseeritud 
kuritegevuse ja piiriüleste juhtumite uurim isel tõhusaks osutunud vahendite kasutamist; 
B. konkreetne eesmärk: kaitsta ohvrite õigusi  
Tegevuseesmärgid:  
B.1 hõlbustada ohvrite juurdepääsu  õiguskaitsele ja asja kohastele spetsialiseeritud 
kaitsemeetmetele; 
B.2 tagada, et kriminaaluurimises ja -menetluses osalemine ei põhjusta  laste seksuaalse 
kuritarvitamise ja ärakasutamise ohvritele kannatusi;  
C. konkreetne eesmärk: tõkestada la ste seksuaalset ärakasutamist ja 
kuritarvitamist  
Tegevuseesmärgid:  
C.1 parandada võimalusi osaleda sekkumis programmides ja -meetmetes  kui 
vahendites, millega tõkestatakse korduvaid ja esmakordseid laste vastu suunatud süütegusid; 
C.2 tagada asjakohaste turvameetmete  võtmine laste vastu suunatud seksuaalse 
iseloomuga süütegudes süüdimõistetud isikute su htes, kes on jäänud ohtlikuks pärast karistuse 
ärakandmist, ja selliste meetmete tõhus rakendamine  kogu ELis; 
ET 4   ET C.3 tehniliselt takistada või raskendada juurdepääs u lapspornole ja selle levitamist, 
eelkõige Internetis;  
D. konkreetne eesmärk: luua tõhusad järelevalvesüsteemid  
Tegevuseesmärk:  
D.1 luua ühtlustatud riik likud mehhanismid, et mõõta kõnealuse kuritegevuse ulatust  
ning jälgida  laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise vastase võitluse alase poliitika 
tõhusust.  
4. MILLISED ON POLIITIKAVÕIMALUSED ? 
Hinnatakse mitmeid poliitikavõimalusi eesmärgi saavutamiseks. 
• 1. valikuvõimalus: ELi tasandil uusi meetmeid ei võeta  
EL ei võtaks uusi meetmeid (õigusaktid, poliitikaga mitteseotud vahendid, rahaline toetus), et 
võidelda laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise vastu, ning liikmesriigid võivad jätkata Euroopa Nõukogu konventsiooni ETS nr 201 allakirjutamise ja ratifitseerimise protsessi. 
• 2. valikuvõimalus: kehtivate õigusaktide täiendamine õi gusloomeväliste meetmetega
 
ELi kehtivaid õigusakte, eelkõige raamotsust 2004/68/JSK, ei muudetaks. Selle asemel võiks 
võtta õigusloomeväliseid meetmeid, et to etada riiklike õigus aktide kooskõlastatud 
rakendamist. Need hõlmaksid teabe ja kogemuste vahetamist süüdistuste esitamise, kaitse ja 
tõkestamise vallas, teadlikkuse parandami st, koostööd erasektori ga, isereguleerimise 
ergutamist ja andmete kogumise mehhanismide loomist.  
• 3. valikuvõimalus: uued õigusaktid, milles käsi tletakse õigusrikkujatele süüdistuste 
esitamist, ohvrite kaitset ja süütegude tõkestamist  
Vastu võetaks uus raamotsus, millesse inkorpor eeritaks kehtiv raamotsus, konventsiooni ETS 
nr 201 teatud sätted ja täiendavad osad, mis ei sisaldu kummaski nimetatud õigusaktis. 
Näiteks kriminaliseeritaks sellega praegu regul eerimata laste seksuaalse kuritarvitamise ja 
ärakasutamise rasked vormid, nagu uued kurit eod IT-keskkonnas. Kehtestataks sätted, et 
aidata kaasa süütegude uurimisele ja nende ees t süüdistuste esitamisele, eeskirjad, millega 
laiendatakse riikli kku jurisdiktsiooni, sätte d, et kaitsta ja toetada ohvreid kriminaalmenetluses, 
ning meetmed, et tõkestada korduvkuriteg evust ja juurdepääsu lapspornole. 
• 4. valikuvõimalus: uus laialdane õigusakt,  et tõhustada süüdistuste esitamist 
õigusrikkujatele, ohvrite ka itset ja süütegude tõkestamist (3. võimalus), ning 
õigusloomevälised meetmed (2. võimalus)  
Kehtivat raamotsust 2004/68/JSK täiendataks ni i ELi meetmega, et muuta kriminaalõigust ja -
menetlust, kaitsta ohvreid ja tõkestada süütegus id, nagu see on esitatud 3. võimaluses, kui ka 
õigusloomeväliste meetmetega, nagu neid on kirj eldatud 2. võimaluses, et täiustada pärast 
muudatuste tegemist riiklike õigusaktide rakendamist kriminaalasjades ning pakkuda 
uurimiseks, süüdistuste esitamiseks, kaitsek s ja tõkestamiseks uusi vahendeid lisaks 
kriminaalõigusele. 
ET 5   ET 5. POLIITIKAVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
1. valikuvõimalus (säilitada praegune olukord)  võib anda märkimisvä ärseid tulemusi, kui 
liikmesriigid kava kohaselt kirjutavad alla konvent sioonile ETS nr 201, ratif itseerivad selle ja 
rakendavad seda. Kuna õiguslikult siduva ELi raamistiku puudumise tõttu on riiklikud 
ratifitseerimismenetlused pik aajalised ja puudub tõhus järelevalvemehhanism, on ebaselge, 
millal ja millises ulatuses nimetatud konventsioonist tulenev kasu ilmneb praktikas. 2. valikuvõimalus tõhustaks kehtiva õigusliku raam istiku rakendamist, kuid ei oleks piisav, et 
täiustada süüdistuste esitamist mitmes val dkonnas, kus on vaja konkreetset õiguslikku alust. 
3. valikuvõimalus parandaks praegust olukorda. See tugevdaks õigusakte valdkondades, mida 
on praegu reguleeritud ELi õigusaktidega, milles käsitletakse õigusrikkujatele süüdistuste 
esitamist ja lapsohvrite kaitset. Samuti hõlmaks see tõkestusmeetmeid, millega parandataks üldist laste kaitset. Senisest tõhusama kõnealuste kuritegude vastu suunatud meetme 
sotsiaalne ja majanduslik kasu peaks üles  kaaluma meetme finantskulu. Põhiõiguste 
kindlustamine peaks üles kaaluma ka teatud meetmetest tuleneva sekkumise riski. 
4. valikuvõimalus, mis koondab 2. ja 3. va likuvõimaluse, mitmekordistab nende 
valikuvõimaluste meetmete tõhususe ning ärgita b liikmesriike vahendite loomiseks koostööd 
tegema ja tegutsema senisest ulatuslikuma õi gusliku raamistiku parema rakendamise nimel. 
Pärast majandusliku ja sotsiaalse  ning põhiõigustele avalduva mõju  analüüsimist leiti, et 3. ja 
4. võimalus pakuvad parimat viisi lahendada asja omaseid probleeme ja saavutada ettepaneku 
eesmärke. Eelistatuim oleks 4. valikuvõima lus, millele järgne b 3. valikuvõimalus.