Reede, 26. oktoober 2012

Finantsinstrumentide turud ja direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamine ***I

P7_TA(2012)0406

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2012. aasta vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) (1)

2014/C 72 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule

(1) Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0306/2012).

(2) Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Reede, 26. oktoober 2012

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (5) püüti kehtestada tingimused, mille kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud ja pangad saaksid osutada kindlaksmääratud teenuseid või luua filiaale teistes liikmesriikides päritoluriigi tegevusloa alusel ja järelevalve all. Selleks oli kõnealuse direktiivi eesmärgiks ühtlustada investeerimisühingute esmaseid tegevuslubade ja tegutsemisnõudeid, sealhulgas äritegevuse eeskirju. Ühtlasi nägi see ette mõningate tingimuste ühtlustamist, mis käsitlesid reguleeritud turgude tegevust.

(3) Viimastel aastatel on finantsturgudel tegutsema asunud rohkem investoreid ja neile pakutakse veelgi keerukamat ulatuslikku teenuste ja instrumentide valikut. Kõnealuseid arenguid silmas pidades peaks Euroopa Liit hõlmama kogu investoritele suunatud tegevust. Selleks on vaja näha ette ühtlustamise tase, mida on vaja investoritele kõrgetasemelise kaitse pakkumiseks ja selleks, et võimaldada investeerimisühingutel osutada päritoluriigi järelevalve all teenuseid kogu Euroopa Liidus , mis on ühtne turg. Eespool nimetatut silmas pidades asendati direktiiv 93/22/EMÜ direktiiviga 2004/39/EÜ.

(4) Finantskriis on toonud esile puudused finantsturgude toimimises ja läbipaistvuses. Finantsturgude arenemise käigus on ilmnenud vajadus tugevdada finantsinstrumentide turgude reguleerimise raamistikku, muu hulgas seal, kus sellistel turgudel kauplemine toimub börsiväliselt, et suurendada läbipaistvust, paremini kaitsta investoreid, suurendada usaldust, käsitleda reguleerimata valdkondi ning tagada, et järelevalveasutustele antakse nende ülesannete täitmiseks piisavad volitused.

(5) Rahvusvahelise tasandi reguleerivad asutused on ühisel seisukohal, et finantskriisi on soodustanud üldjuhtimisega seotud puudused paljudes finantseerimisasutustes, sealhulgas tõhusa kontrolli puudumine ja tasakaalustamatus. Ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib viia finantseerimisasutuste maksejõuetuseni ning põhjustada süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas. Klientidele teenuseid osutavate äriühingute ebakorrektne käitumine võib tekitada investoritele kahju ning õõnestada nende usaldust. Et vähendada üldjuhtimise puuduste potentsiaalselt kahjulikku mõju, tuleks direktiivi sätteid täiendada üksikasjalikumate põhimõtete ja miinimumstandarditega. Kõnealuste põhimõtete ja standardite kohaldamisel tuleks arvesse võtta investeerimisühingute laadi, ulatust ja keerukust. Ilma et see piiraks aktsionäride kohustust tagada, et juhatused täidavad oma kohustusi nõuetekohaselt, peaksid kasutatavate meetmete hulka kuuluma piirangud sellele, kui mitmel juhtkonnakohal võivad töötada finantseerimisasutuste direktorid. Neid meetmeid tuleks kohaldada nii, et võetakse arvesse kõnealuste asutuste tõhusa juhtimise vajadust, samas võimaldades vajaduse korral selliste ettevõtete direktoritel jätkata eelkõige mittetulundusühenduste direktori ametikohal, kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutusega.

(6) Kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus Euroopa Liitu üles ühtlustama finantsvaldkonda reguleerivaid eeskirju. Tulevase Euroopa järelevalvestruktuuri kontekstis rõhutati ka Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juunil 2009 toimunud istungil vajadust kehtestada ühtne Euroopa eeskirjade kogum ühtse turu kõigile finantseerimisasutustele.

(7) Eespool toodut arvesse võttes tuleks direktiiv 2004/39/EÜ osaliselt uuesti sõnastada käesoleva uue direktiivina ning osaliselt asendada määrusega (EL) nr…/… [MiFIR]. Mõlemad õigusaktid koos peaksid moodustama õigusraamistiku, millega reguleeritakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste pakkujate ja Euroopa Liidus investeerimisteenuseid osutavate või investeerimisega tegelevate kolmandate riikide äriühingute suhtes kohaldatavaid nõudeid. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi lugeda koos kõnealuse määrusega. Direktiiv peaks sisaldama sätteid tegevusloa andmise kohta, olulise osaluse omandamise kohta, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohta, investeerimisühingute tegevustingimuste kohta investorite kaitse tagamiseks, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide järelevalveasutuste volituste kohta ning sanktsioonide kohaldamise korra kohta. Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale.

(8) Finantsinstrumentide loetellu on asjakohane lisada ▐ kauba tuletisinstrumendid ja muu, mis on moodustatud ja millega kaubeldakse viisil, mis tekitab traditsiooniliste finantsinstrumentidega võrreldavaid regulatiivseid küsimusi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (6) I lisas sätestatud käsitlusliikidega seotud kindlustuslepingud, mis on sõlmitud kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsiga, ei ole käesoleva direktiivi tähenduses tuletisinstrumendid ega tuletislepingud.

(9) Saastekvootide järelturu hetketehingute sõlmimisel on esinenud pettust, mis võib õõnestada usaldust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (7) loodud heitkogustega kauplemise süsteemi vastu, ning võetakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi ja saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Kõnealuste turgude terviklikumaks muutmiseks ja nende tõhusa toimimise, sealhulgas kauplemise ulatusliku järelevalve tagamiseks on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt võetud meetmeid, tuues saastekvoodid täielikult käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr …/… [turu kuritarvitamist käsitlev määrus] reguleerimisalasse ▐. Seevastu on asjakohane täpsustada, et välisvaluuta hetketehingud ei kuulu direktiivi reguleerimisalasse, ehkki valuutatuletisinstrumendid kuuluvad.

(10) Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlmata ettevõtjaid, kelle tavaline äritegevus või põhitegevusala seisneb professionaalsete investeerimisteenuste osutamises ja/või investeerimistegevuses. Seepärast ei peaks selle reguleerimisala hõlmama teistsugusel ametialal tegutsevaid isikuid.

(11) On vaja kehtestada terviklik regulatiivne kord, mis reguleerib finantsinstrumentidega tehingute tegemist, olenemata nende tehingute sõlmimiseks kasutatavatest kauplemismeetoditest, et tagada investeerimistehingute tegemisel kõrge kvaliteet ja säilitada finantssüsteemi terviklikkust ja üldist tõhusust. Tuleks ette näha ühtne ja riskitundlik raamistik Euroopa finantsturul hetkel toimiva korralduste täitmise süsteemi reguleerimiseks. On vaja tunnustada uue organiseeritud kauplemissüsteemide põlvkonna esilekerkimist kõrvuti reguleeritud turgudega, mille suhtes tuleks kehtestada kohustused eesmärgiga säilitada finantsturgude tõhusat ja korrektset toimimist ning tagada, et sellised organiseeritud kauplemissüsteemid ei saa ära kasutada seaduslünki .

(12) Kõik kauplemiskohad, st reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, peaksid kehtestama läbipaistvad eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta. Kui reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peaksid jätkuvalt rakendama seoses liikmeks või osaliseks lubamisega ▐ sarnaseid nõudeid, siis organiseeritud kauplemissüsteemid peaksid juurdepääsu lubamisel ja piiramisel saama lähtuda muu hulgas oma rollist ja kohustustest klientide suhtes. Kauplemiskohad peaksid saama tagada kasutajatele võimaluse täpsustada tehingukorralduste tüüpi, millega tema süsteemi sisenevad tehingud on seotud, tingimusel et vastav valik on langetatud avatud ja läbipaistval viisil ning et sellega ei kaasne diskrimineerimist kauplemissüsteemi korraldaja poolt.

(13) ▐ Kliendi korralduste süsteemne täitja tuleks määratleda kui investeerimisühing, mis tegeleb organiseeritult, regulaarselt ja süsteemselt omal arvel kliendi korralduste täitmisega väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi mitmepoolses süsteemis . Et tagada kõnealuse määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks arvesse võtta kõiki klientidega tehtud kahepoolseid tehinguid ning kindlaks tegemisel, kas investeerimisühing tuleb registreerida kliendi korralduste süsteemse täitajana, tuleb komisjoni 10. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (8) artikliga 21 ette nähtud kvalitatiivseid kriteeriume täiendada kvantitatiivsete kriteeriumidega. Kui kauplemiskohad on vahendid , mille puhul viiakse kokku mitme kolmanda osapoole ostu- ja müügihuvid, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks lubada kauplemiskohtadega sarnaselt kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuve kokku tuua.

(14) Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama oma vara ja äriühinguid haldavaid isikuid, kes ei osuta investeerimisteenuseid ja/või ei tegele muu investeerimistegevusega peale oma arvel kauplemise, välja arvatud juhul, kui nad on turutegijad, reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel. Erandina ei peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala hõlmama isikuid, kes kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmete või osalistena või turutegijatena seoses kauba tuletisinstrumentidega, saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega kõrvaltegevusena oma põhitegevusala kõrval, mis grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (9) tähenduses. Tehnilised kriteeriumid kindlaks tegemiseks, millal saab tegevusala pidada sellise põhitegevusala kõrvaltegevuseks, tuleks kehtestada regulatiivsetes tehnilistes standardites, võttes arvesse käesolevas direktiivis täpsustatud kriteeriume, mis peaksid hõlmama tegevuse ulatust ning seda, mil määral vähendab kõrvaltegevus põhitegevusest tulenevaid riske. Klientide korralduste täitmine oma arvel kaubeldes peaks hõlmama olukorda, kus äriühingud täidavad eri klientide korraldusi kattuvate ostu- ja müügisoovide ühildamisega printsipaali vahendusel (ingl k back to back kauplemine), mida tuleks vaadelda printsipaalina tegutsemisena ning mille suhtes tuleks kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis hõlmavad nii korralduste täitmist klientide nimel kui ka oma arvel kauplemist. Finantsinstrumente käsitlevate korralduste täitmist kõrvaltegevusena kahe isiku vahel, kelle põhitegevusala grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses ei tuleks pidada klientide korralduste täitmiseks oma arvel kaubeldes.

(15) Tekstis olevaid viiteid isikutele tuleks mõista viidetena nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele.

(16) Välja tuleks jätta kindlustusandjad ja elukindlustusandjad, mille tegevuse üle teostab asjakohast järelevalvet pädev usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus ja mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ , v.a investeerimisfondidena kasutatavaid kindlustustooteid käsitlevate teatavate sätete osas. Investeeringuid müüakse klientidele sageli kindlustuslepingute kujul alternatiivi või asendusena käesoleva direktiiviga reguleeritud finantsinstrumentidele. Jaeklientide püsiva kaitse tagamiseks on oluline, et investeeringud kindlustuslepingute kujul järgiksid samu äristandardeid, eriti huvide konfliktide haldamise, hüvede piirangute ning nõustamise ja nõustamiseta müügi sobivuse ja kohasusega seotud standardeid. Seega peaksid käesoleva direktiivi investorite kaitset ja huvide konflikte käsitlevad nõuded kehtima ka kindlustuslepingute kujul esitatud investeeringutele ning tuleks tagada koordineerimine käesoleva direktiivi ja teiste asjakohaste õigusaktide (sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (10)) vahel.

(17) Käesolev direktiiv ei kehti isikute suhtes, kes ei osuta teenuseid kolmandatele isikutele, kuid kelle äritegevus seisneb investeerimisteenuste osutamises üksnes nende emaettevõtjatele, tütarettevõtjatele või nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele.

(18) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta ka isikud, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes juhuslikult oma kutsetegevuse käigus, tingimusel et kõnealune tegevus on reguleeritud ja asjakohased eeskirjad ei keela investeerimisteenuste juhuslikku osutamist.

(19) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta isikud, kelle investeerimisteenuste osutamine seisneb ainuüksi töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja kes seetõttu ei osuta investeerimisteenuseid kolmandatele isikutele.

(20) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta ka keskpangad ja muud samalaadse tegevusega asutused ning ametiasutused, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse, millega on hõlmatud ka riigivõla investeerimine, välja arvatud asutused, mis on osaliselt või täielikult riigi omandis ning mis täidavad ärilist või osaluste omandamisega seotud rolli.

(21) Erandite korra selgitamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemile (EKPS), muudele sarnaseid ülesandeid täitvatele riiklikele asutustele ja riigivõla haldamisse kaasatud asutustele on otstarbekas piirata kõnealuseid erandeid asutustega, mis täidavad oma ülesandeid liikmesriigi või Euroopa Liidu õigusaktide alusel, ning rahvusvaheliste asutustega, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki.

(22) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleb välja jätta ühisinvesteerimisettevõtjad ja pensionifondid, olenemata sellest, kas nende tegevus on Euroopa Liidu tasandil kooskõlastatud või mitte, ja selliste ettevõtjate depositooriumid või juhid, sest nende tegevuse kohta kehtivad otseselt nende jaoks kohandatud erisätted.

(22 a) Hästitoimiva elektri- ja maagaasi siseturu tagamiseks ning põhivõrguettevõtjate ülesannete täitmiseks direktiivi 2009/72/EÜ (11), direktiivi 2009/73/EÜ (12), määruse (EÜ) nr 714/2009 (13), määruse (EÜ) nr 715/2009 (14) või nende määrustega vastuvõetud võrgueeskirjade ja suuniste alusel on vaja, et põhivõrguettevõtjate suhtes kohaldataks erandit edastamisõiguste andmisel füüsiliste edastamisõiguste või finantsedastamisõiguste kujul ja järelturule platvormi pakkudes.

(23) Käesoleva direktiivi eranditest kasu saamiseks peaks asjaomane isik vastama pidevalt kõnealuste erandite kohta sätestatud tingimustele. Eelkõige, kui isik osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimisega ja on vabastatud käesoleva direktiivi täitmisest, kuna kõnealustel teenustel või tegevustel on grupi tasandil tema põhitegevusala suhtes abistav funktsioon, ei peaks kõrvalteenustega seotud erand tema puhul enam kehtima, kui kõnealuste teenuste osutamine või tegevus lakkab täitmast tema põhitegevusala suhtes abistavat funktsiooni.

(24) Investorite kaitseks ja finantssüsteemi stabiilsuse säilitamiseks peaks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisteenuseid osutavatel ja/või investeerimisega tegelevatel äriühingutel olema oma päritoluliikmesriigis väljaantud tegevusluba.

(25) Krediidiasutused, kellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ, ei peaks vajama muud tegevusluba investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks käesoleva direktiivi alusel. Kui krediidiasutus otsustab osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega, peaks pädevad asutused enne tegevusloa andmist kontrollima, et krediidiasutus vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

(26) Uue investeerimistootena on kasutusele võetud struktureeritud hoiused, kuid neid ei reguleerita Euroopa Liidu tasandil ühegi investorite kaitset tagava õigusaktiga, samas kui muude struktureeritud investeeringute suhtes kohaldatakse selliseid õigusakte. Seepärast on asjakohane tugevdada investorite usaldust ning ühtlustada jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete reguleerimist, et tagada kogu Euroopa Liidus piisaval tasemel investorite kaitse. Seepärast tuleks võtta struktureeritud hoiused käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. Seoses sellega tuleb selgitada, et kuna struktureeritud hoiused on investeerimistoode, ei hõlma need üksnes intressimääradega, nagu Euribor või Libor, seotud lihthoiuseid , olenemata sellest, kas need intressimäärad on kindlaks määratud, fikseeritud või muutuvad. Sellised lihthoiused ei kuulu seega käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

(27) Investorite kaitse tugevdamiseks Euroopa Liidus on otstarbekas piirata tingimusi, mille alusel saavad liikmesriigid teha käesoleva direktiivi kohaldamisest erandi isikutele, kes osutavad investeerimisteenuseid klientidele, kes selle tagajärjel ei ole direktiivi alusel kaitstud. Tuleb nõuda, et liikmesriigid kohaldaksid esialgse tegevusloa andmise tingimusi läbi vaadates ning pideva järelevalve ja äritegevuse kohustuste täitmise järelevalve käigus selliste isikute suhtes vähemalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega analoogseid nõudeid, eelkõige sellistele isikutele tegevuslubade andmisel ning nende maine ja kogemuse ja aktsionäride sobivuse hindamisel.

(28) Juhul kui investeerimisühing osutab ebakorrapäraselt ühte või mitut tegevusloaga hõlmamata investeerimisteenust või tegeleb ebakorrapäraselt ühe või mitme tegevusloaga hõlmamata investeerimistegevusega, ei peaks tal käesoleva direktiivi alusel olema vaja täiendavat tegevusluba.

(29) Käesolevas direktiivis peaks korralduste vastuvõtmine ja edastamine tähendama ka seda, et viiakse kokku kaks või enam investorit, mis viib tehingu sõlmimiseni kõnealuste investorite vahel.

(30) Enda emiteeritud finantsinstrumente turustades peaksid investeerimisühingud ja krediidiasutused oma klientide investeerimisnõustamisel juhinduma käesoleva direktiivi sätetest. Ebakindluse kõrvaldamiseks ja investorite kaitse tugevdamiseks on otstarbekas ette näha kõnealuse direktiivi kohaldamine, kui investeerimisühingud ja krediidiasutused turustavad enda emiteeritud finantsinstrumente esmasturul nõustamist pakkumata. Seetõttu tuleks klientide nimel korralduste täitmise teenuse mõistet laiendada.

(31) Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et investeerimisühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Juriidilisest isikust investeerimisühing peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus ta on registrisse kantud. Investeerimisühing, kes ei ole juriidiline isik, peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus asub tema peakontor. Lisaks peaksid liikmesriigid nõudma, et investeerimisühingu peakontor peab asuma alati tema päritoluliikmesriigis ja et ta seal ka reaalselt tegutseb.

(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/44/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (15), on sätestatud üksikasjalikud kriteeriumid investeerimisühingus osaluse kavandataval omandamisel usaldatavusnõuete täitmise hindamiseks ning nende kriteeriumide kohaldamine. Hindamisprotsessi ja selle tulemuste õiguskindluse, selguse ja prognoositavuse tagamiseks tuleks direktiiviga 2007/44/EÜ ette nähtud kriteeriume ja usaldatavusnõuete täitmise hindamise protsessi kinnitada. Eelkõige peaks pädevad asutused hindama kavandatava omandaja sobivust ning kavandatava omandamise usaldusväärsust kõigi järgmiste kriteeriumide alusel: kavandatava omandaja maine; investeerimisühingu tegevust juhtiva isiku maine ja kogemused; kavandava omandaja usaldusväärsus; kas investeerimisühing suudab täita käesoleval direktiivil ja muudel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ (16) ja 2006/49/EÜ (17) põhinevaid usaldatavusnõudeid; kas omandamine suurendab huvide konflikte; kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ (18) artikli 1 tähenduses, või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu.

(33) Oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühingul peaks olema õigus osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega kogu Euroopa Liidus , ilma et tal oleks vaja taotleda eraldi tegevusluba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta soovib kõnealuseid teenuseid osutada või kõnealuse tegevusega tegeleda.

(34) Kuna teatavad investeerimisühingud on vabastatud teatavatest kohustustest, mis on kehtestatud direktiiviga 2006/49/EÜ, peaks neil olema kohustus omada miinimumkapitali või kutsekindlustust või nende kahe kombinatsiooni. Parandused kõnealuse kindlustuse summades peaks võtma arvesse parandusi, mis on tehtud seoses direktiiviga 2002/92/EÜ. See konkreetne käsitlus kapitali adekvaatsuse osas ei tohiks piirata otsuseid kõnealuste ühingute asjakohase käsitlemise kohta vastavalt tulevastele muudatustele kapitali adekvaatsust reguleerivates Euroopa Liidu õigusaktides.

(35) Kuna usaldatavusnõuete reguleerimisala peaks piirduma nende üksustega, mis peavad professionaalset kauplemisportfelli ja seeläbi on vastaspoole riskiallikaks teistele turuosalistele, tuleks üksused, mis kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, sealhulgas käesoleva direktiiviga reguleeritud kauba tuletisinstrumentidega, ning samuti üksused, mis osutavad investeerimisteenuseid kauba tuletisinstrumentide osas oma grupi tasandi põhitegevusala kõrvalteenusena, tingimusel et kõnealuseks põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

(36) Selleks et kaitsta investorite omandiõigust ja teisi samasuguseid väärtpaberitega seotud õigusi ning investori õigusi, mis on seotud investeerimisühingu hoolde usaldatud vahenditega, tuleks kõnealuseid õigusi hoida lahus investeerimisühingu õigustest. Kõnealune põhimõte ei tohiks takistada investeerimisühingul tegutseda oma nimel, kuid investori huvides, kui tehingu laad seda nõuab ja investor annab oma nõusoleku, näiteks aktsiate või osade laenuks andmise puhul.

(37) Kliendi vara kaitset käsitlevad nõuded on teenuste osutamisel ja tegevuse läbiviimisel väga oluline klientide kaitsmise vahend. Need nõuded võib kõrvale jätta, kui investeerimisühingule antakse üle vahendite ja finantsinstrumentide täielik omandiõigus mis tahes praeguste või tulevaste, tegelike või tingimuslike või võimalike kohustuste katmiseks. See üldine võimalus võib põhjustada ebakindlust ning vähendada klientide varade kaitsmisega seotud nõuete tõhusust. Seega on vähemalt jaeklientide varade puhul asjakohane piirata investeerimisühingute võimalust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta) (19) määratletud omandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete sõlmimiseks oma kohustuste tagamise või muul viisil katmise eesmärgil.

(38) Investeerimisühingute aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamiseks ning turu terviklikkuse ja investorite huvide kaitseks tuleb tugevdada nende juhtorganite rolli. Selleks et kehtestada ettevõtete juhtimise ühtne käsitus, peaksid investeerimisühingutele esitatavad nõuded kattuma võimalikult suures ulatuses vastavate sätetega direktiivis …/…/EL (neljas kapitalinõuete direktiiv) ning olema proportsionaalsed äritegevuse iseloomu, ulatuse ja keerukusega. Huvide konfliktide vältimiseks ei tohiks investeerimisühingu juhtorgani juhtiv liige olla samal ajal kauplemiskoha juhtorgani juhtiv liige, kuid võib olla sellise juhtorgani mittejuhtiv liige, näiteks selleks, et esindada otsuste tegemisel kasutajaid. Investeerimisühingu juhtorgan peaks alati pühendama piisavalt aega ning omama piisavaid teadmisi, oskusi ja kogemust, et mõista investeerimisühingu tegevust ja selle peamisi riske. Rühmamõtlemise vältimiseks ja kriitilise mõtlemise hõlbustamiseks peaksid investeerimisühingute juhatused olema vanuseliselt, sooliselt, geograafiliselt päritolult, hariduselt ja töökogemuselt piisavalt mitmekesised, et esindada eri vaateid ja kogemusi. Sooline tasakaal on eriti oluline, et tagada demograafilise olukorra piisav kajastumine. Kus seda rakendatakse, tuleks töötajate esindatust juhtorganis käsitleda samuti kui head mitmekesisuse suurendamise võimalust, mis lisab tähtsa vaatenurga ja tegelikud teadmised asutusesisese töö kohta. Lisaks sellele on vaja mehhanisme tagamaks, et juhtorgani liikmeid saab halva juhtimise raskete juhtumite puhul vastutusele võtta.

(39) Investeerimisühingute tegevuse tõhusaks järelevalveks ja kontrolliks peaks juhtorgan vastutama ühingu üldstrateegia eest, võttes arvesse investeerimisühingu tegevus- ja riskiprofiili. Tuleks selgelt määratleda juhtorgani vastutus kogu investeerimisühingu äritsükli lõikes, ühingu strateegiliste eesmärkide kindlaks määramise ja määratlemise, organisatsiooni struktuuri kinnitamise, sealhulgas personali valiku ja koolituse kriteeriumide, teenuste osutamise ja tegevuse läbiviimise üldise poliitika, sealhulgas müügitöötajate tasustamise põhimõtete kindlaks määramise ning klientidele turustatavate uute toodete heakskiitmise eest. Investeerimisühingute strateegiliste eesmärkide, nende organisatsiooni struktuuri ja teenuste osutamise ning tegevuse läbiviimise poliitika korrapärane läbivaatamine ja hindamine peaks tagama nende püsiva suutlikkuse juhtida ühingut arukalt ja usaldusväärselt turgude terviklikkuse ja investorite kaitse huvides.

(40) Laienev tegevusalade ring, millega paljud investeerimisühingud samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad tagamaks, et sellised konfliktid ei kahjusta nende klientide huve. ▐

(42) Vastavalt komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivile 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (20), lubatakse liikmesriikidel investeerimisühingutele esitatavate organisatsiooniliste nõuete raames nõuda klientide korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamist. Kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamine on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning on õigustatud vahend investorite kaitse tugevdamiseks, turujärelevalve parandamiseks ning investeerimisühingute ja nende klientide õiguskindluse suurendamiseks. Sellise salvestamise tähtsust on mainitud ka Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee 29. juulil 2010 avaldatud tehnilises nõuandes komisjonile. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas direktiivis kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra põhimõtted. Jaeklientide ja finantsasutuste vahelise suhtluse eesmärgil on kohane lubada liikmesriikidel tunnustada vastava riigi territooriumil rajatud ning seal filiaale omavate finantsasutuste sellise suhtluse kohta asjakohaseid kirjalikke dokumente.

(43) Isikuandmete töötlemisel seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega peaksid liikmesriigid tagama isikuandmete kaitse õiguse austamise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (21) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/58/EÜ , milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (22), mis reguleerivad isikuandmete töötlemist käesoleva direktiivi kohaldamisel . Eelkõige tuleks sellist kaitset laiendada telefonivestluste ja elektroonilise infovahetuse salvestamisele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (23) asutatud Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) poolset isikuandmete töötlemist seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (24).

(44) Kauplemistehnoloogia kasutamine on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt kasvanud ning praegu turuosaliste seas laialdaselt levinud. Paljud turuosalised kasutavad algoritmkauplemist, mille puhul arvutialgoritm määrab minimaalse inimsekkumisega või ilma inimsekkumiseta automaatselt kindlaks korraldusega seotud muutujad. Algoritmkauplemise alaliik on välkkauplemine, kus kauplemissüsteem analüüsib väga kiiresti , tavaliselt millisekundite või mikrosekundite jooksul, turuandmeid või -signaale ning saadab välja või ajakohastab sellise analüüsi põhjal väga lühikese ajaga suure hulga korraldusi. Välkkauplemist kasutavad tavaliselt oma enda kapitali kasutavad kauplejad ning see ei kujuta endast strateegiat, vaid võib sageli hõlmata keeruka tehnoloogia kasutamist selliste traditsioonilisemate kauplemisstrateegiate rakendamiseks nagu turutegemine ja arbitraaž.

(45) Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2009. aasta juuni järeldustega Euroopa Liidu finantsalase järelevalve tugevdamise kohta ning selleks, et aidata kaasa ühtse eeskirjade kogumiku väljatöötamisele Euroopa Liidu finantsturgude jaoks, luua liikmesriikidele ja turuosalistele võrdsed võimalused, suurendada investorite kaitset ning tugevdada järelevalvet ja kohustuste jõustamist, on Euroopa Liit otsustanud kõigis finantsteenuseid käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides võimaluse korral minimeerida liikmesriikide kaalutlusõigust. Lisaks kliendikorraldusi käsitlevate telefonivestluste ja elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra kehtestamisele on käesolevas direktiivis asjakohane vähendada pädevate asutuste võimalust järelevalve delegeerimiseks teatavatel juhtudel ning piirata kaalutlusõigust seotud vahendajate ja filiaalide aruandluse suhtes kohaldatavates nõuetes. Ehkki pädevatel asutustel on käesoleva direktiivi kohaselt kohustus tagada investorite kaitse, ei takista miski selles direktiivis liikmesriike määramast lisaks pädevatele asutustele asutusi, mis kontrollivad täiendavalt turge, et parandada jaeinvestorite kaitset.

(46) Tehnika areng on teinud võimalikuks välkkauplemise ja ärimudelite arengu. Välkkauplemist soodustab turuosaliste süsteemide ühispaiknemine füüsiliselt lähedal kauplemiskoha vastavale süsteemile. Nõuetekohasteks ja õiglasteks kauplemistingimusteks on vaja nõuda, et kauplemiskohad pakuksid selliseid ühispaiknemisteenuseid läbipaistvalt, õiglaselt ja diskrimineerimist välistavalt. Välkkauplemistehnoloogia on suurendanud investorite kauplemise kiirust, mahtu ja keerukust. Samuti on see võimaldanud turuosalistel hõlbustada klientide jaoks otsest juurdepääsu turgudele kauplemissüsteemide kasutamisega, otsese turulepääsuga või sponsoreeritud ▐ turulepääsuga. Kauplemistehnoloogia annab turule ja turuosalistele eeliseid, nagu laialdasem osalemine turgudel, väidetavalt suurem likviidsus, ehkki pakutava likviidsuse tegeliku sügavuse osas on kahtlusi, väiksemad hinnavahed, madalam lühiajaline volatiilsus ning võimalused paremaks hinnakujunduseks ja klientide korralduste tõhusamaks täitmiseks. Samas tulenevad välkkauplemistehnoloogia kasutamisest ka teatavad potentsiaalsed riskid, nagu suure korralduste arvuga kaasnev kauplemiskohtade süsteemide ülekoormamise oht ning oht, et algoritmkauplemisel antakse dubleerivaid või vigaseid korraldusi või esineb muid eksimusi, mis võivad põhjustada turu ebastabiilsust. Lisaks esineb algoritmkauplemise süsteemide puhul teistele turusündmustele ülereageerimise oht, mis eelneva turuprobleemi korral võib suurendada volatiilsust. Algoritm- ja välkkauplemise, nagu ka kõigi muude kauplemisviiside väärkasutamine võib kaasa tuua turu kuritarvitamist, mis tuleks keelustada määrusega (EL) nr …/… [uus turu kuritarvitamist käsitlev määrus]. Välkkauplemine võib välkkauplejate infoeelise tõttu samuti meelitada investoreid sooritama tehinguid kauplemiskohtades, kus nad saavad vältida vastastikmõju välkkauplejatega. On asjakohane allutada välkkauplemisstrateegiad, mis tuginevad teatavatele eriomadustele, erilisele regulatiivsele kontrollile. Ehkki need strateegiad tuginevad peamiselt oma arvel kauplemisele, tuleks sellist kontrolli kohaldada ka siis, kui kauplemisstrateegia elluviimine on struktureeritud viisil, mis väldib oma arvel kauplemist.

(47) Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud kõigi selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. Need peaksid põhinema ESMA poolt 2012. aasta veebruaris avaldatud tehnilistel suunistel kauplemisplatvormide, investeerimisühingute ja pädevate asutuste poolt automatiseeritud kauplemiskeskkonnas kasutatavate süsteemide ja kontrollide kohta (ESMA/2012/122), et tugevdada turgude paindlikkust tehnika arengu valguses. On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet. Seda silmas pidades peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve mängima olulist koordineerija rolli, määrates kindlaks asjakohase hinnasammu, et tagada liidu tasandil korrapärased turud. Lisaks tuleks kõikide korralduste suhtes nende sõlmimisel kohaldada asjakohast riskikontrolli. Seetõttu on asjakohane lõpetada sponsoreeritud ja avatud turulepääsu tava, et vältida riski, et ebapiisavate kontrollidega äriühingud loovad nõuetele mittevastavaid turutingimusi, ning tagamaks, et suudetakse välja selgitada turuosalised, kelle süül on tekkinud nõuetele mittevastavad tingimused, ja nad selle eest vastutusele võtta. Lisaks on oluline, et oleks võimalik selgelt eristada välkkauplemise korralduste voogusid. ESMA peaks jätkuvalt jälgima tehnika ning kauplemiskohtadele juurdepääsuks kasutatavate meetodite arengut ning koostama jätkuvalt juhiseid tagamaks, et käesoleva direktiivi nõudeid saab uute tavade valguses jätkuvalt tõhusalt kohaldada.

(48) Nii äriühingud kui ka kauplemiskohad peaksid võtma usaldusväärseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et välkkauplemine ja automaatne kauplemine ei ohustaks turu stabiilsust ning et seda ei saaks kasutada turu kuritarvitamiseks. Samuti peaksid kauplemiskohad jälgima, et nende kauplemissüsteemid oleksid vastupidavad ning nõuetekohaselt testitud ning suudaksid tulla toime suureneva hulga korralduste ja turupingetega, ning kehtestama kauplemispiirangud, mis ootamatute äkiliste hinnakõikumiste korral kauplemise kõigis kauplemiskohtades ajutiselt peataksid.

(48 a) Samuti on vaja tagada, et kauplemiskohtade teenustasude struktuur oleks läbipaistev, õiglane ja välistaks diskrimineerimise ega oleks korraldatud viisil, mis soodustaks nõuetele mittevastavaid turutingimusi. Seepärast on asjakohane tagada, et kauplemiskoha teenustasude struktuurid soodustaksid süsteemisõnumite madalat taset võrreldes elluviidud kauplemistehingutega ning suuremat teenustasu kohaldatakse selliste tavade suhtes nagu suure osa selliste korralduste tühistamine, mis võivad tekitada mainitud nõuetele mittevastavaid tingimusi ning mis nõuavad, et kauplemiskohad suurendaksid infrastruktuuri võimsust, ilma et sellest oleks tingimata kasu teistele turuosalistele.

(49) Lisaks algoritm- ja välkkauplemisega seotud meetmetele on asjakohane keelustada sponsoreeritud ja avatud turulepääs ning rakendada kontrolli selliste investeerimisühingute suhtes, mis võimaldavad klientidele otsest turulepääsu . Samuti on oluline, et otsest turulepääsu pakkuvad äriühingud tagavad, et seda teenust kasutavatel isikutel oleks nõuetekohane kvalifikatsioon ning et teenuse kasutamise suhtes rakendatakse riskikontrolli. Kõnealuseid uusi kauplemisvorme käsitlevad organisatsioonilised nõuded tuleb üksikasjalikumalt sätestada delegeeritud õigusaktides. Lisaks ESMA volitustele koostada ajakohastatud suuniseid turulepääsu eri vormide ja nendega seotud kontrollide kohta peaks see tagama, et nõudeid saab muuta, kui on vaja arvesse võtta kõnealuse valdkonna innovatsiooni ja arengut.

(50) Praegu tegutseb liidus terve hulk kauplemiskohti, mille hulgas on neid, mis kauplevad identsete instrumentidega. Investorite huve kahjustavate potentsiaalsete riskide vältimiseks tuleb kindlaks määrata protsessid seoses tagajärgedega, mis ühe kauplemiskoha otsus peatada või lõpetada mõne finantsinstrumendiga kauplemine toob kaasa teistele kauplemiskohtadele, ning selliseid protsesse koordineerida . Õiguskindluse huvides ja huvide konflikti vältimiseks, kui kauplemiskoht otsustab peatada või lõpetada teatava instrumendiga kauplemise, tuleks tagada, et kui üks reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem lõpetab kauplemise seoses mõnd emitenti või finantsinstrumenti käsitleva teabe varjamisega, juhinduvad ka teised sellest otsusest. Lisaks on vaja täiendavalt formaliseerida ja tõhustada teabevahetust ning kauplemiskohtade koostööd erakorraliste tingimuste puhul seoses teatava instrumendiga, millega kaubeldakse mitmes kauplemiskohas. See peaks hõlmama korda, mis ei lase kauplemiskohtadel kasutada finantsinstrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega seoses edastatud teavet kommertseesmärgil.

(51) Finantsturgudel aktiivselt tegutsevate investorite arv on suurenenud ning neile pakutakse keerukamaid ja mitmekesisemaid teenuseid ja instrumente; seda arengut arvesse võttes on vaja ühtsemaid sätteid, mis võimaldaksid investoritele kogu Euroopa Liidus tõhusat kaitset. Direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmise ajal suurenes investorite sõltuvus isiklikest soovitustest, mistõttu oli vaja määratleda investeerimisnõustamine investeerimisteenusena, mille jaoks on vaja tegevusluba ning mille suhtes kehtivad teatavad äritegevuse kohustused. Kuna isiklikud soovitused on klientide jaoks jätkuvalt olulised ning teenused ja instrumendid muutuvad järjest keerukamaks, on investorite kaitse tugevdamiseks vaja äritegevuse kohustusi rangemaks muuta.

(51 a) Ehkki äritegevusega seotud kõrgendatud kohustused on nõustamisteenuste puhul vajalikud, ei ole need investorite nõuetekohase kaitse tagamiseks piisavad. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama, et kui investeerimisühingud kavandavad investeerimistooteid või struktureeritud hoiuseid, mida nad tahavad müüa kutselistele või jaeklientidele, peavad need tooted rahuldama asjakohases klientide kategoorias kindlaksmääratud sihtturu vajadused ja omadused. Peale selle tuleks liikmesriikidel tagada, et investeerimisühing astub mõistlikke samme selleks, et investeerimistoodet turustataks ja levitataks sihtrühma kuuluvatele klientidele. Kuid see ei tohiks vabastada kolmandast isikust turustajaid vastutusest, kui nad turustavad või levitavad toodet väljaspool sihtrühma toote loonud äriühingu teadmata ja nõusolekuta. Tootjad peaksid samuti regulaarselt oma toodete toimivuse üle vaatama, hindamaks, kas toode on toiminud plaanikohaselt, ja selgitamaks välja, kas toote sihtgrupp on endine. Investorid vajavad samuti asjakohast teavet toodete kohta ning eelkõige pidevat teavet eri tasude kumulatiivse mõju kohta investeeringu tootlusele. Sellega seoses tuleks arvesse võtta direktiivi 2006/48/EÜ artikli 80 lõike 8 sätteid.

(52) Et kogu oluline teave jõuaks investoriteni, on otstarbekas investeerimisnõustamist pakkuvatelt investeerimisühingutelt nõuda, et nad selgitaksid aluseid, millest nad oma nõustamises lähtuvad, eelkõige seda, milliste toodete kohta nad klientidele isiklikke soovitusi annavad, nõustamise maksumust või, juhul kui tasude maksumust ning hüvesid ei ole enne nõustamise osutamist võimalik kindlaks määrata, selle arvutusviisi, seda kas investeerimisnõustamist pakutakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega ning kas investeerimisühingud pakuvad klientidele soovitatud finantsinstrumentide sobivuse perioodilist hindamist. Samuti tuleks investeerimisühingutelt nõuda, et nad klientidele selgitaksid, millest nad neile nõu andes lähtuvad. ESMA suunised võivad olla kasulikud nende sätete tõhusa ja järjekindla kohaldamise tagamiseks. Investeerimisnõustamise reguleeriva raamistiku täpsustamiseks, jättes samal ajal investeerimisühingutele ja klientidele valikuvõimaluse, tuleks kehtestada tingimused sellise teenuse osutamiseks juhul, kui investeerimisühingud teavitavad kliente, et nõustamist osutatakse koos kolmandate isikute antavate hüvede vastuvõtmise või saamise võimalusega. Diskretsionaarse portfelli valitsemise teenuse pakkumisel peaks investeerimisühing teavitama enne lepingu sõlmimist klienti hüvede eeldatavast ulatusest ning perioodilistes aruannetes tuleks avaldada kõik makstud või vastu võetud hüved. Arvestades vajadust tagada, et sellised kolmandate isikute antavad hüved ei takista investeerimisühingut tegutsemast kliendi huvides, tuleks samuti võimaldada teatavatel tingimustel selliste hüvede vastuvõtmine keelustada või nõuda nende edastamist kliendile.

(52 a) Tarbijate paremaks kaitsmiseks on samuti asjakohane tagada, et investeerimisühingud ei tasustaks ega hindaks oma töötajate tegevust viisil, mis oleks vastuolus äriühingu kohustusega toimida lähtuvalt oma klientide huvidest. Investeeringuid müüvate või nõustavate töötajate tasu ei tohiks seetõttu olla sõltuvuses üksnes müügieesmärkidest või äriühingu konkreetsest finantsinstrumendist saadavast kasumist, sest see annaks stiimuli edastada teavet, mis ei ole aus, selge ja mitteeksitav, ning anda soovitusi, mis ei ole klientide huvides.

(52 b) Arvestades investeerimistoodete keerukust ja pidevat uuenemist, on samuti oluline tagada, et töötajad, kes tegelevad jaeklientide nõustamise või neile investeerimistoodete müümisega, omavad pakutavate toodete suhtes piisavat teadmiste taset ja pädevust. Investeerimisühingud peavad võimaldama oma töötajatele piisavalt aega ja vahendeid nende teadmiste ja sellise pädevuse omandamiseks ning nende kasutamiseks klientidele teenuste osutamisel.

(53) Investeerimisühingutel lubatakse osutada investeerimisteenuseid, mis koosnevad ainult klientide korralduste täitmisest ja/või vastuvõtmisest ja edastamisest ning mille puhul ei ole vaja saada teavet kliendi teadmiste ja kogemuste kohta, et selle alusel hinnata teenuse või instrumendi sobivust kliendi jaoks. Kuna selliste teenustega kaasneb klientide kaitse oluline vähenemine, tuleks parandada nende osutamise tingimusi. Eelkõige tuleks välistada võimalus selliste teenuste osutamiseks koos kõrvalteenusega, mis seisneb investoritele krediidi või laenude andmises, et võimaldada neil teha tehingut, milles osaleb ka investeerimisühing, kuna see muudab tehingu keerukamaks ning raskendab tehinguga seotud riski hindamist. Samuti tuleks paremini määratleda kriteeriumid finantsinstrumentide valikuks selliste teenuste osutamisel, et välistada sellised finantsinstrumendid, mis hõlmavad tuletisinstrumenti , v.a juhul kui see tuletisinstrument ei suurenda riski kliendi jaoks, või sellist struktuuri, mis raskendab kliendi jaoks kaasneva riski hindamist.

(54) Kogu Euroopa Liidus kasutavad jaefinantsteenuste pakkujad laialdaselt ristmüüki. Ristmüük võib olla jaeklientidele kasulik, kuid võib hõlmata ka müügitegevust, mille puhul kliendi huve ei võeta piisavalt arvesse. Näiteks võib teatav ristmüügitegevus, nimelt seosmüük, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina ning vähemalt üks neist teenustest ei ole eraldi saadaval, moonutada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju klientide mobiilsusele ning nende võimele teha teadlik valik. Sellise seosmüügi näiteks võib tuua investeerimisteenust kasutava jaekliendi jaoks kohustusliku jooksevkonto avamise. Ehkki ka toodete komplektina müümine, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina, kuid kõiki teenuseid saab osta ka eraldi, võib kahjustada konkurentsi ja klientide võimet teha teadlikke valikuid, jätab see vähemalt kliendile valikuvõimaluse ning ohustab seetõttu vähem investeerimisühingute käesoleva direktiivi kohaste kohustuste täitmist. Konkurentsi edendamiseks ja tarbijatele valikuvõimaluse loomiseks tuleb selliste tavade kasutamist hoolikalt hinnata.

(55) Teenust tuleks lugeda osutatuks kliendi algatusel, kui klient ei nõua seda vastusena ühingu poolt või ühingu nimel konkreetsele kliendile suunatud individualiseeritud teabele, mis sisaldab kutset või on ette nähtud kliendi mõjutamiseks seoses konkreetse finantsinstrumendi või konkreetse tehinguga. Teenust võib lugeda osutatuks kliendi algatusel olenemata sellest, et klient nõuab seda teabe alusel, mis sisaldab finantsinstrumentide soodustust või pakkumist, mis on tehtud vahenditega, mis on oma olemuselt üldised ja suunatud avalikkusele või suuremale klientide või võimalike klientide rühmale või kategooriale.

(56) Üks käesoleva direktiivi eesmärke on kaitsta investoreid. Investorite kaitse meetmeid tuleb kohandada iga investorite kategooria (jaeinvestorid, kutselised investorid ja vastaspooled) eripära arvestades. Olenemata asjaomaste klientide kategooriast, tuleb teenuste osutamise reguleeriva raamistiku tugevdamiseks siiski teha selgeks, et ausa, õiglase ja professionaalse tegutsemise põhimõtteid ning kohustust olla õiglane, väljenduda selgelt ning vältida eksitamist tuleb järgida iga kliendisuhte puhul.

(57) Erandina filiaalide tegevuse suhtes kehtiva päritoluriigi tegevusloa, järelevalve ja kohustuste jõustamise põhimõttest on asjakohane, et vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kohustub vastutama teatavate käesolevas direktiivis määratletud kohustuste jõustamise eest seoses filiaali kaudu toimuva äritegevusega filiaali asukohaterritooriumi piires, kuna kõnealune asutus on filiaalile kõige lähemal ning sellel on filiaali tegevust reguleerivate eeskirjade rikkumiste avastamise ja sekkumise seisukohast parem asukoht.

(58) On vaja kehtestada tõhus „parimal viisil täitmise” kohustus tagamaks, et investeerimisühingud täidavad klientide korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel. Kõnealune kohustus peaks kehtima investeerimisühingu suhtes, kellel on kliendi ees lepingulised või esinduskohustused.

(58 a) Panustamaks laiemasse kogu liitu hõlmavasse aktsionäride baasi, peaks välja töötama jaeklientidele parima tegutsemisraamistiku, et nad pääseksid ligi laiemale valikule tegutsemiskohtadele, mis on praegu liidus olemas. Parima korralduste täitmise raamistiku rakendamisel tuleks arvestada parima monitooringutehnoloogia eeliseid.

(59) Et muuta rangemaks tingimusi, millele investeerimisühingud peavad vastama, et käesoleva direktiivi kohaselt täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, tuleks nõuda, et täitmiskohad avalikustaksid andmed tehingute täitmise kvaliteedi kohta igas täitmiskohas.

(60) Investeerimisühingud esitavad klientidele korralduste täitmise poliitika kohta tihti üldsõnalist ja standardset teavet, mis ei võimalda klientidel aru saada, kuidas korraldust täidetakse, ega teha kindlaks, kas investeerimisühingud järgivad oma kohustust täita korraldusi klientidele kõige soodsamatel tingimustel. Investorite kaitse tugevdamiseks tuleks määrata kindlaks põhimõtted seoses teabega, mis äriühingud annavad oma klientidele korralduste täitmise poliitika kohta, ning nõuda, et investeerimisühingud avalikustaksid igal kvartalil kõigi finantsinstrumentide liikide kohta viis peamist kohta, kus nad eelneval aastal klientide korraldusi täitsid , ning võtta arvesse seda teavet ja kauplemiskohtade avaldatud teavet täitmise kvaliteedi kohta nende parimal viisil täitmise korras . ▐

(62) Isikuid, kes osutavad investeerimisteenuseid rohkem kui ühe investeerimisühingu nimel, ei tohiks lugeda seotud vahendajateks, vaid investeerimisühinguteks, kui nad jäävad käesolevas direktiivis ettenähtud määratluse piiridesse, välja arvatud teatavad isikud, kellele võib teha erandi.

(63) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata seotud vahendajate õigust tegeleda teiste direktiividega reguleeritud tegevusaladega ja seonduvate tegevustega käesoleva direktiiviga reguleerimata finantsteenuste osas või toodete osas, sealhulgas sama finantsgrupi osade nimel.

(64) Väljaspool investeerimisühingu ruume toimuva tegevuse (lävemüük) tingimused ei peaks olema käesoleva direktiiviga reguleeritud.

(65) Liikmesriikide pädevad asutused ei tohiks registreerida või peavad registreerimise tühistama, kui reaalne tegevus näitab selgelt, et seotud vahendaja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb.

(66) Võrdseid vastaspooli tuleks käesoleva direktiivi tähenduses käsitleda klientidena tegutsevatena.

(67) Finantskriis on näidanud, et ka kliendid, kes ei ole jaeinvestorid, ei suuda õigesti hinnata oma investeeringutega seotud riski. Kinnitades küll vajadust nõuda äritegevuse eeskirjade täitmist kõige enam kaitset vajavate investorite huvides, tuleks siiski täpsemalt kindlaks määrata eri kliendikategooriate suhtes kohaldatavad nõuded. Selleks tuleks mõningaid teabe- ja aruandlusnõudeid laiendada nii, et need hõlmaksid ka suhteid võrdsete vastaspooltega. Eelkõige peaks kõnealused nõuded olema seotud klientide finantsinstrumentide ja raha kaitsega ning keerukamaid finantsinstrumente ja tehinguid käsitlevate teabe- ja aruandlusnõuetega. Et paremini kajastada kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste ülesandeid ja arvestades, et need ei tohiks kaubelda spekulatiivsete instrumentidega , tuleks need selgelt välja jätta võrdsete vastaspoolte ning kutselisteks investoriteks peetavate klientide loetlust, lubades kõnealustel klientidel siiski soovi korral paluda end kohelda kutseliste klientidena , juhul kui liikmesriikide kehtestatud ranged tingimused on täidetud .

(68) Seoses võrdsete vastaspoolte vahel tehtud tehingutega tuleks kohustust klientide määratud hinnaga korralduste avaldamiseks kohaldada üksnes juhul, kui tehingu vastaspool saadab investeerimisühingule täitmiseks määratud hinnaga korralduse. ▐

(70) Kõigil investeerimisühingutel peaksid kogu Euroopa Liidus olema samad võimalused reguleeritud turgudega liitumiseks või neile juurdepääsuks. Sõltumata tehingute praegusest korraldusviisist liikmesriikides, on oluline kõrvaldada tehnilised ja juriidilised piirangud reguleeritud turgudele juurdepääsult.

(71) Piiriüleste tehingute lõpuleviimise soodustamiseks on asjakohane näha investeerimisühingutele ette juurdepääs kliiringu- ja arveldussüsteemidele kogu Euroopa Liidus olenemata sellest, kas tehingud on sõlmitud reguleeritud turgude kaudu asjaomastes liikmesriikides. Investeerimisühingud, mis soovivad osaleda vahetult teise liikmesriigi arveldussüsteemides, peaksid vastama liikmelisuse suhtes kehtestatud asjakohastele tegevus- ja ärinõuetele ning usaldatavusnõuetele finantsturgude sujuva ja korrektse toimimise säilitamiseks.

(72) Teenuste osutamise suhtes Euroopa Liidus kolmandate riikide ühingute poolt kohaldatakse siseriiklikke kordasid ja nõudeid. Kõnealused korrad on väga erinevad ning korrakohase tegevusloa saanud äriühingud ei saa kasutada teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust muus liikmesriigis kui asukohariik. Euroopa Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine reguleeriv raamistik kolmandate riikide äriühingute jaoks – nii investeerimisühingute kui ka turu korraldajate jaoks. Selleks et luua alus, et kolmandate riikide äriühingud võiksid saada tegevusloa, mis võimaldab neil pakkuda kõikjal ELis investeerimisteenuseid ja tegeleda investeerimisega, tuleks ühtlustada praegune killustunud raamistik, tagada kindlustunne ning Euroopa Liidus teenuseid osutada soovivate, kolmandate riikide äriühingute ühetaoline kohtlemine, tagada, et komisjon on seoses kolmandate riikide reguleeriva ja järelevalveraamistikuga viinud läbi tulemusliku samaväärsuse hindamise , seades prioriteediks ELi suurimate kaubanduspartnerite ning G20 programmi kohaldamisalasse kuuluvate piirkondade hindamise, ning näha ette võrdsel tasemel kaitse ELi investoritele, kes kasutavad kolmandate riikide äriühingute pakutavaid teenuseid.

(73) Teenuste osutamiseks jaeklientidele või klientidele, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena , tuleb alati nõuda Euroopa Liidus filiaali asutamist. Filiaali asutamisel kohaldatakse seoses tegevusloa ja järelevalvega Euroopa Liidus kehtivaid nõudeid. Asjaomane pädev asutus ja kolmanda riigi pädev asutus peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. Filiaali käsutuses peaks olema piisavalt algkapitali. Kui filiaalile on antud tegevusluba, kohaldatakse tema suhtes järelevalvet liikmesriigis, kus filiaal on asutatud; tegevusloa saanud ja järelevalve all oleva filiaali kaudu peaks kolmanda riigi äriühing saama osutada teenuseid teistes liikmesriikides, kooskõlas teatamise korraga. Teenuste osutamine liidus ilma filiaalideta peaks piirduma võrdsete vastaspooltega ja kutseliste klientidega, v.a kliendid, kes on otsustanud loobuda teatud kaitsest, et neid koheldaks kutseliste klientidena . Kui teenust ei osutata kliendi omal eksklusiivsel algatusel, tuleks see ESMA poolt registreerida ning selle suhtes kohaldatakse järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevad asutused peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra.

(74) Käesoleva direktiivi sätted, millega reguleeritakse kolmandate riikide äriühingute investeerimisteenuste osutamist või investeerimistegevust Euroopa Liidus , ei tohiks mõjutada liidus asuvate isikute võimalust kasutada omal algatusel kolmanda riigi äriühingu investeerimisteenuseid. Kui kolmanda riigi äriühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal algatusel, ei peeta selliseid teenuseid liidu territooriumil osutatud teenusteks. Juhul kui kolmanda riigi ühing peibutab liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib või propageerib liidus koos kõrvalteenustega investeerimisteenuseid või -tegevust, ei tohiks seda käsitada teenusena, mida osutatakse kliendi omal eksklusiivsel algatusel.

(75) Tegevusluba reguleeritud turu korraldamiseks peaks laienema kõigile tegevustele, mis on otseselt seotud korralduste väljapaneku, töötlemise, täitmise, kinnitamise ja raporteerimisega alates kõnealuste korralduste vastuvõtmisest reguleeritud turule kuni nende edastamiseni lõpuleviimiseks, ning finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega seotud tegevustele. See peaks hõlmama ka tehinguid, mis sõlmitakse reguleeritud turu määratud turutegijate vahendusel, mis sooritatakse selle süsteemide alusel ja kooskõlas kõnealuseid süsteeme reguleerivate eeskirjadega. Arvestades turutegijate tähtsust turgude tõhusa ja korrektse toimimise tagamisel, peaksid kauplemiskohtadel olema turutegijatega kirjalikud kokkulepped, milles täpsustatakse nende kohustusi ning mis tagavad, et nad võivad vaid erakorralistel asjaoludel jätta täitmata oma kohustuse võimaldada turu likviidsust. Mitte kõiki reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi liikmete või osaliste sõlmitud tehinguid ei tuleks lugeda reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi raames sõlmituks. Liikmete või osaliste sõlmitud kahepoolseid tehinguid, mis ei ole kooskõlas kõigi käesoleva direktiivi alusel reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi jaoks kehtestatud kohustustega, tuleks kliendi korralduste süsteemse täitja määratluse alusel lugeda väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi sõlmitud tehinguteks. Sellisel juhul peaks kehtima investeerimisühingute kohustus avaldada ühingu siduvaid hinnapakkumisi, kui on täidetud käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimused.

(76) Kesksete turuandmete teenuste suhtes, mis on äärmiselt olulised nii kasutajatele Euroopa Liidu turgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks, tuleb vajaliku kvaliteedi tagamiseks kohaldada tegevuslubade andmist ja reguleerimist.

(77) Kinnitatud avaldamiskorra kehtestamine peaks parandama organiseeritud kauplemissüsteemide kohta avaldatava, kauplemise läbipaistvust käsitleva teabe kvaliteeti ning aitama tagada, et sellised andmed avaldatakse viisil, mis hõlbustab nende ühendamist kauplemiskohtade avaldatud andmetega.

(78) Nüüd, kus on olemas turustruktuur, mis võimaldab mitme kauplemiskoha vahelist konkurentsi, on vaja, et võimalikult ruttu hakkaks toimima tõhus ja terviklik konsolideeritud börsiteave. Konsolideeritud börsiteabe kommertslahenduse kasutuselevõtt aktsiate ja aktsialaadsete instrumentide jaoks peaks aitama kaasa terviklikuma Euroopa turu väljakujunemisele ja võimaldama turuosalistele lihtsamat juurdepääsu kauplemise läbipaistvust käsitlevale koondteabele. Kavandatav lahendus põhineb tegevusloa andmisel teenusepakkujatele, kes lähtuvad oma töös eelnevalt kindlaks määratud ja kontrollitud parameetritest tagamaks, et sidusad ja täpsed turuandmed on kättesaadavad, ning kes omavahel konkureerivad, et pakkuda tehniliselt kõrgetasemelisi ja uuenduslikke lahendusi, mis teenindavad turgu parimal võimalikul viisil. Tarviliku konsolideeritud börsiteabe varajase väljakujundamise soodustamiseks peaks komisjon võimalikult kiiresti võtma vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse teatud üksikasjad konsolideeritud börsiteabe pakkujate teavitamiskohustuse kohta. Nõudes kõigi konsolideeritud börsiteabe esitajatelt kogu tunnustatud konsolideeritud börsiteabe aruandluse avalikustajate andmete konsolideerimist, on kindel, et sellega kaasneb konkurents klientidele pakutavate teenuste kvaliteedis, mitte andmete ulatuses. Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist.

(79) Direktiivi 2006/49/EÜ ülevaatamisega tuleks kehtestada miinimumkapitali nõuded, mida reguleeritud turud peaksid tegevusloa saamiseks täitma, ja seda tehes võtma arvesse kõnealuste turgudega seotud riske.

(80) Reguleeritud turu korraldajad peaksid olema suutelised korraldama ka mitmepoolset kauplemissüsteemi kooskõlas käesoleva direktiivi asjakohaste sätetega.

(81) Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad instrumentide kauplemisele lubamist reguleeritud turu kehtestatud eeskirjade alusel, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivi 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (25) kohaldamist. Reguleeritud turule ei tohiks teha takistusi käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuetest rangemate nõuete kohaldamiseks seoses selliste väärtpaberite või instrumentide emitentidega, mille kauplemisele lubamist ta kaalub.

(82) Liikmesriigid peaksid saama määrata erinevaid pädevaid asutusi käesolevas direktiivis sätestatud ulatuslike kohustuste jõustamiseks. Tegemist peaks olema ametiasutustega, et tagada nende sõltumatus ettevõtjatest ja vältida huvide konflikte. Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama pädeva asutuse asjakohase rahastamise. Ametiasutuste määramine ei peaks välistama delegeerimist pädeva asutuse vastutusel.

(83) G20 juhid jõudsid Pittsburghis 25. septembril 2009 kokkuleppele finants- ja kaubaturgude reguleerimise, toimimise ja läbipaistvuse parandamises, et piirata kaupade hinna ülemäärast volatiilsust. Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises, mis käsitleb toiduainete tarneahela paremat toimimist Euroopas, ning 2. veebruari 2011. aasta teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta on kirjeldatud meetmeid, mida tuleb võtta direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamise käigus. 2011. aasta septembris avaldas Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon aruande tuletisinstrumentidega kauplemise korraldamise ja järelevalve põhimõtete kohta. Need põhimõtted kiideti heaks 4. novembril 2011 Cannes’is toimunud G20 tippkohtumisel, kus nõuti, et turu korraldajatel oleks formaalne positsiooni valitsemise õigus, sh õigus määrata vajaduse korral eelnevalt positsiooni piiranguid.

(84) Pädevate asutuste volitusi tuleb täiendada selgete volitustega hankida mis tahes isikult teavet kaupadega seotud tuletislepingute positsioonide suuruse ja eesmärgi kohta ning nõuda sellelt isikult tuletislepingute positsiooni vähendamist.

(85) Kauplemiskohtadele ja pädevatele asutustele tuleb anda selged volitused piirata mis tahes isiku või isikute ringi suutlikkust sõlmida või hoida kaubaga seotud tuletislepinguid , lähtudes ESMA kindlaks määratud tehnilistest standarditest, ning muul viisil hallata positsioone nii, et edendada tuletisinstrumendi ja selle aluseks oleva kauba turu terviklikkust, ilma likviidsust põhjendamatult piiramata . Piirangute kehtestamine peaks olema võimalik nii üksikute tehingute kui ka pikema aja jooksul kujunenud positsioonide suhtes. Eelkõige viimati mainitud juhul peaks pädev asutus tagama, et positsioonide suhtes kehtestatud piirangud oleksid mittediskrimineerivad, selgelt määratletud, võtaksid nõuetekohaselt arvesse kõnealuse turu eripära ning oleksid turu terviklikkuse ja stabiilse toimimise tagamiseks möödapääsmatult vajalikud. Selliseid piiranguid ei tohiks kohaldada positsioonide suhtes, mis objektiivselt vähendavad riske, mis on otseselt seotud kaubaga seotud äritegevusega. Selleks et vältida tuletisinstrumentide reguleerimise soovimatut mõju nende aluseks olevate kaupade turgudele, on asjakohane täpsustada hetkelepingute ja futuurilepingute erinevust.

(86) Lisaks pädevatele asutustele antud volitustele peaksid kõik kauba tuletisinstrumentidega kauplevad kauplemiskohad ▐ kehtestama vajalikud piirangud ja asjakohased positsioonide valitsemise meetmed likviidsuse toetamiseks, turu kuritarvitamise vältimiseks ning stabiilsete hinnakujundus- ja arveldustingimuste tagamiseks. Sellised meetmed võivad sisaldada näiteks positsioonide kontsentreerumise tuvastamist eelkõige tehingute sõlmimise eel, positsioonide piiranguid, hinnaliikumiste piiranguid, korralduste likviidsust või avatud positsioonide ülekandmist, kauplemise peatamist, tarnetingimuste muutmist, tehingute tühistamist ja tarnekavatsuste nõudmist. ESMA peaks koostama kõigi selliste kehtivate meetmete kokkuvõtete loetelu ning seda ajakohastama. Piiranguid tuleks kohaldada järjekindlalt ning arvestades vastava turu eriomadusi. Tuleks määratleda selgelt selliste piirangute ja meetmete kohaldamisala ning mis tahes erandid ning samuti piirangute või muude kohustustega seotud asjaomased kvantitatiivsed piirväärtused. Arvestades, et üks kauplemiskoht ei suuda vaadelda liikmete või osalejate koondpositsioone üldise turu suhtes, on asjakohane võimaldada kontrollide täpsustamist regulatiivsete tehniliste standardite kaudu, muu hulgas eesmärgiga hoida ära samaväärsete lepingute suhtes eri kauplemiskohtades kohaldatavate piirangute ▐ lahknevust.

(87) Kauplemiskohad, kus kaubeldakse kõige likviidsemate kauba tuletisinstrumentidega, peaksid avaldama nädalakokkuvõtte eri liiki turuosaliste positsioonide kohta, sealhulgas selliste turuosaliste klientide kohta, kes ei kauple oma nimel. Vastava taotluse korral tuleb pädevale asutusele esitada ülevaatlik ja üksikasjalik kokkuvõte nii turuosaliste liikide kui ka isikute kaupa , võttes vajaduse korral arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1227/2011 (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta) (26) artikli 8 alusel juba kehtestatud aruandlusnõudeid. ▐

(89) On soovitav lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapitalile ning toetada väikeste ja keskmise suurusega emitentide vajadustele spetsialiseerunud turgude edasist arengut. Selliseid turge, mida tavapäraselt korraldatakse käesoleva direktiivi kohaselt mitmepoolse kauplemissüsteemina, teatakse üldiselt VKEde turgudena, kasvuturgudena või noorte turgudena. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide alla uue alaliigi, VKEde kasvuturu loomine ja selliste turgude registreerimine parandaks nende nähtavust ja staatust ning aitaks kaasa ühiste üleeuroopaliste reguleerivate standardite väljatöötamisele selliste turgude jaoks. Tähelepanu tuleks keskendada sellele, kuidas pakkuda tulevasi õigusakte nimetatud turu, mis on investoritele atraktiivne, kui uue väärtusteklassi kasutamise edasiseks toetamiseks ja edendamiseks. Kogu ülejäänud ELi tururegulatsioon tuleb ajakohastada, et tagada halduskoormuse vähenemine ning pakkuda enam stiimuleid VKEde registreerimise eest VKEde kasvuturul.

(90) Kõnealuse uue turukategooria suhtes kohaldatavad nõuded peaksid võimaldama piisavalt paindlikkust, et saaks arvesse võtta praegu Euroopas edukalt toimivaid turumudeleid. Nõuded peavad tagama ka investorite kõrgetasemelise kaitse, mis on väga oluline selleks, et suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude emitentide vastu, ning samas vähendama nende emitentide tarbetut halduskoormust. Tehakse ettepanek, et delegeeritud õigusaktides või tehnilistes standardites kirjeldatakse üksikasjalikumalt VKEde turgude nõudeid, näiteks seoses sellisele turule kauplemisele lubamise kriteeriumidega.

(91) Arvestades, kui oluline on vältida edukalt toimivate turgude kahjustamist, peaks väikestele ja keskmise suurusega emitentidele suunatud turgude korraldajatele jätma võimaluse korraldada turgu käesoleva direktiivi nõuete kohaselt, taotlemata turu registreerimist VKEde kasvuturuna.

(92) Ühe liikmesriigi kontaktpunkti poolt teise liikmesriigi kontaktpunkti kaudu vastuvõetud konfidentsiaalset informatsiooni ei tohiks käsitleda üksnes siseriiklikuna.

(93) On vaja lähendada pädevate asutuste volitusi, et rajada teed jõustamise samaväärsele tasemele kogu ühtsel finantsturul. Ühine volituste miinimumkogum koos piisavate vahenditega peaks tagama järelevalve tõhususe.

(94) Pidades silmas mitmepoolsete kauplemissüsteemide märkimisväärset mõju ja turuosa, tuleks tagada, et mitmepoolse kauplemissüsteemi pädeva asutuse ja selle riigi pädeva asutuse vahel, kus mitmepoolne kauplemissüsteem pakub teenuseid, tuleb kehtestada piisav koostöökord. Sarnase arengu ennetamiseks tuleb seda laiendada ka organiseeritud kauplemissüsteemidele.

(95) Et tagada, et investeerimisühingud ja reguleeritud turud, nende tegevust kontrollivad asutused ning investeerimisühingute ja reguleeritud turgude juhtorganite liikmed vastavad käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr …/…[MiFIR] nõuetele ning et neile saab osaks sarnane kohtlemine kogu Euroopa Liidus , peaksid liikmesriigid kehtestatama haldussanktsioonid ja -meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Seepärast peaksid liikmesriikide kehtestatud haldussanktsioonid ja -meetmed vastama teatavatele olulistele nõuetele seoses adressaatide, sanktsiooni või meetme kohaldamisel arvessevõetavate kriteeriumide, sanktsioonide ja meetmete avaldamise, sanktsioonide määramise peamiste volituste ja rahaliste halduskaristuste tasemetega.

(96) Eriti peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavad, et tasakaalustada loodetavat kasu, ning mis oleksid heidutavad isegi suurtele asutustele ja nende juhtidele.

(97) Sanktsioonide ühetaoliseks kohaldamiseks kõigis liikmesriikides peaksid liikmesriigid tagama, et haldussanktsioonide ja -meetmete liiki ning rahaliste karistuste taset kindlaks määrates võtavad pädevad asutused arvesse kõiki seonduvaid asjaolusid.

(98) Et tagada, et meetmetel on avalikkusele hoiatav mõju, tuleks sanktsioonid tavaliselt avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel.

(99) Et avastada võimalikud rikkumised, peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad ja usaldusväärsed mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist , muu hulgas tuleks kaitsta töötajaid, kes teavitavad omaenda asutuses toime pandud rikkumistest . Kõnealused mehhanismid ei tohi mõjutada süüdistatud isikute piisavaid kaitsemeetmeid. Tuleks kehtestada kord, millega saaks tagada süüdistatava isiku õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne tema suhtes lõpliku otsuse vastuvõtmist ning õiguse taotleda kohtust õiguskaitset tema suhtes tehtud otsuse vastu.

(100) Käesolev direktiiv peaks osutama nii haldussanktsioonidele kui ka -meetmetele, et katta kõik meetmed, mida kohaldatakse rikkumise järel, ning mille eesmärk on ennetada tulevasi rikkumisi, olenemata sellest, kas need siseriikliku õiguse kohaselt liigituvad sanktsiooniks või meetmeks.

(101) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigussüsteemide kohaldamist, peaksid liikmesriigid tagama, et juhul, kui esineb väiteid selle kohta, et investeerimisühingu või turu korraldaja juhatuse liige on rikkunud käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr …/… [finantsinstrumentide turgude määruse] sätteid või pannud toime õigusrikkumise seoses asjadega, mis kuuluvad nimetatud õigusaktide reguleerimisalasse, võib isiklikult tema suhtes algatada kriminaal- või tsiviilmenetluse.

(102) Klientide kaitset silmas pidades ja ilma et see piiraks klientide õigust kohtuasja algatamiseks, on asjakohane, et liikmesriigid tagavad, et vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks asutatakse riiklikud või eraõiguslikud asutused, mis teevad koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel, võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitust 98/257/EÜ tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta (27) ning komisjoni 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/310/EÜ tarbijavaidluste konsensuslikul lahendamisel osalevaid kohtuväliseid asutusi käsitlevate põhimõtete kohta (28). Kaebuste lahendamist ja õiguskaitsemenetlust reguleerivate sätete rakendamisel tuleks liikmesriike julgustada kasutama olemasolevaid piiriülese koostöö mehhanisme, eelkõige finantsteenustega seotud kaebuste võrgustikku (FIN-Net).

(103) Mis tahes teabevahetus või -edastus pädevate asutuste, muude asutuste, organite või isikute vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete kolmandatele riikidele üleandmise eeskirjadega vastavalt direktiivile 95/46/EÜ. ESMA-poolne mis tahes isikuandmete vahetus kolmandate riikidega või andmete edastamine kolmandatele riikidele peaks toimuma kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega.

(104) On vaja tugevdada siseriiklike pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöökohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaks pädevad asutused varustama üksteist nende ülesannete täitmiseks asjakohase teabega, et tagada käesoleva direktiivi tõhus jõustamine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või oletatavad rikkumised võivad puudutada kahe või enama liikmesriigi ametiasutusi. Teabevahetuses on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv üleandmine ja eriõiguste kaitse. ▐

(106) Komisjonile tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu akte üksikasjade kohta, mis on seotud eranditega, teatavate mõistete täpsustamisega , investeerimisühingu kavandatava osaluse hindamise kriteeriumidega, investeerimisühingute organisatsiooniliste nõuetega, huvide konfliktide lahendamisega, äritegevuse eeskirjadega investeerimisteenuste osutamisel, korralduste täitmisega kliendile kõige soodsamatel tingimustel, klientide korralduste käsitlemisega, võrdsete vastaspooltega tehtud tehingutega, VKEde kasvuturgudega, kolmandate riikide äriühingute algkapitali hindamise tingimustega, süsteemide vastupidavusega seotud meetmetega, kauplemispiirangutega ja elektroonilise kauplemisega, finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega, nendega kauplemise peatamise ja lõpetamisega, koondpositsioonide keskse avaldamisega kauplejate kategooriate lõikes , teabe avalikustamiseks tunnustatud kauplemisteabearuandluses, kauplemiskoondteabe pakkujate poolt andmevoogude kättesaadavaks tegemiseks ning tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate poolt teabe avalikustamiseks mõistliku kommertsaluse mõiste selgitamisega, kauplemiskoondteabe pakkujate teavitamiskohustuse üksikasjade selgitamisega ja pädevate asutuste vahelise koostööga. Eriti oluline on seejuures, et komisjon peab ettevalmistava töö käigus nõuetekohaseid konsultatsioone, sealhulgas ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(107) Ühesuguste tingimuste tagamiseks käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Need volitused peaksid olema seotud tegeliku samaväärsuse otsuse vastuvõtmisega kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistiku kohta seoses kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega ▐ ja neid tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (29).

(108) Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu Euroopa Liidus järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Tagamaks pideva investorite ja tarbijate kaitse kõigis finantsteenuste sektorites, peab ESMA täitma oma ülesanded võimalikult ulatuslikult tihedas koostöös kahe teise Euroopa järelevalveasutusega Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raamistikus.

(109) Komisjon peaks vastu võtma ESMA poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid , milles täpsustatakse kriteeriumid, millega teha kindlaks, kas tegevusala on põhitegevusala kõrvaltegevuseks, seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, juhtorganitele esitatavate nõuetega, olulise osaluse omandamisega, kohustusega täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, koostöö ja teabevahetusega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega, piirangutega teatavate kauba tuletisinstrumentide osaluse suhtes ja teiste kauba tuletisinstrumentide suhtes kohaldatava positsioonikontrolli täpsustamisega , aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja sellest keeldumise menetlustega, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate organisatsiooniliste nõuetega ning pädevate asutuste vahelise koostööga. Komisjon peaks võtma kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaste delegeeritud õigusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.

(110) Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu ESMA poolt välja töötatud rakenduslikud tehnilised standardid seoses investeerimisühingutele tegevuslubade andmise või sellest keeldumise menetlustega, olulise osaluse omandamisega, tehingute lõpuleviimise protsessiga mitmepoolses kauplemissüsteemis ja organiseeritud kauplemissüsteemide, instrumentidega kauplemise peatamise või lõpetamisega, investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse vabadusega, filiaalide asutamisega, kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamisega, positsioonidest teatamisega kauplejate kategooriate lõikes, teabe esitamisega ESMA-le, koostöökohustusega, pädevate asutuste vahelise koostööga, teabevahetusega ning konsulteerimisega enne tegevuslubade andmist. Komisjon peaks võtma need rakenduslikud tehnilised standardid vastu ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

(111) Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta hindab organiseeritud kauplemissüsteemide toimimist, VKEde kasvuturgude kauplemiskorra toimimist, automaatse ja välkkauplemise suhtes kohaldatavate nõuete mõju, kogemusi teatavate toodete või tavade keelamise mehhanismiga ning kauba tuletisinstrumentide turgudega seotud meetmete mõju.

(112) Kuna käesoleva direktiivi eesmärk – luua ühtne finantsturg, kus kaitstakse tõhusalt investoreid ja tagatakse turu üldine tõhusus ja terviklikkus – nõuab seoses Euroopa Liidus tegevusloa saanud investeerimisühingutega ühiste regulatiivsete nõuete kehtestamist, mis käsitlevad reguleeritud turgude ja muude kauplemissüsteemide toimimist, et vältida Euroopa finantssüsteemi kui terviku toimimise õõnestamist ühe turu läbipaistmatuse ja häirete tõttu, ning seda on käesoleva direktiivi ulatuse ja mõjude tõttu võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

(113) Kauplemiskoondteabe pakkumist omakapitaliinstrumentide puhul ei peeta nii raskeks kui muude instrumentide puhul ning võimalikud pakkujad peaksid eelnevalt omandama kogemusi omakapitaliinstrumentidega. Nõuetekohase kauplemiskoondteabe pakkumise lihtsustamiseks muude instrumentide puhul tuleks seetõttu asjaomase sätte ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike meetmete kohaldamise tähtaega pikendada. Sellegipoolest on praegu asjakohane sätestada avaliku lahenduse väljaarendamine juhul, kui kommertslahendus ei too kaasa tõhusa ja tervikliku konsolideeritud börsiteabe õigeaegset edastamist.

(113 a) Et arendada edasi väärtpabereid reguleerivat liidu raamistikku, peaks komisjon esitama ettepaneku väärpaberitega seotud õigust käsitleva määruse kohta, milles täpsustatakse veelgi finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise mõistet, ning peaks samuti koostöös ESMA, Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga edendama identifitseerimistunnuste ja sõnumite standardiseerimist, et võimaldada reaalaja lähedaselt tehingute analüüsi ning keerukate tootestruktuuride tuvastamist, nt kui toode sisaldab tuletisinstrumente või repolepinguid.

(114) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja sama rikkumise eest teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamist, ning seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega,

(114 a) Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I JAOTIS

MÕISTED JA REGULEERIMIALA

Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste osutajate ja kolmandate riikide selliste äriühingute suhtes, mis osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimisega Euroopa Liidus .

2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nõuded seoses järgmisega:

a) investeerimisühingute tegevusload ja tegutsemistingimused;

b) investeerimisteenused ja -tegevus, mida osutavad või teostavad kolmandate riikide äriühingud filiaali asutamise teel;

c) reguleeritud turgude tegevusload ja tegutsemine;

d) andmeedastusteenuste osutajate tegevusload ja tegevus ning

e) pädevate asutuste teostatav järelevalve, koostöö ja jõustamine.

3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka direktiivi 2006/48/EÜ alusel tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kui nad osutavad üht või mitut investeerimisteenust ja/või teostavad investeerimistegevust, ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kui nad teostavad müügitegevust ja klientide nõustamist seoses hoiustega, v.a hoiused, mille tulumäär on kindlaks määratud intressimäära alusel (struktureeritud hoiused) .

▐

3 a. Kindlustusandjate ja kindlustusvahendajate suhtes, sh seotud kindlustusvahendajate suhtes, kellele on antud tegevusluba või kes on registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/83/EÜ (elukindlustuse kohta) (30), direktiivi 2002/92/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ alusel, kohaldatakse juhul, kui nad teostavad müügitegevust või nõustavad kliente seoses kindlustuspõhiste investeeringutega, ka järgmisi sätteid:

— artikli 16 lõige 3;

— artiklid 23–26 ning

— artiklid 69–80 ja 83–91, kui see on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid kohaldada esimeses ja teises taandes osutatud artikleid kindlustuspõhiste investeeringute suhtes.

Artikkel 2

Erandid

1. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

a) kindlustusandjate ega ettevõtjate suhtes, kes tegelevad direktiivis 2009/138/EÜ osutatud edasikindlustuse või retrosessiooniga, ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 a kohaldamist ;

b) isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele;

c) isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenust juhuti muu kutsetegevuse hulgas, kui seda tegevust reguleerivad õigus- või haldusnormid ▐;

d) isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad i) on turutegijad; ii) on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või neil on otsene turulepääs kauplemiskohale ; ii a) tegelevad algoritmkauplemisega; ii b) arvestades nende kauplemistegevuse ulatust, omavad pädeva asutuse hinnangul olulist turupositsiooni; või iii) kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi. Samuti ei pea punkti i alusel vabastatud isikud täitma käesolevas punktis sätestatud tingimusi erandi saamiseks. Käesolevat erandit kohaldatakse isikute suhtes, kes saastekvootidega kauplemisel ei osuta investeerimisteenuseid või ei tegele muu investeerimistegevusega peale oma arvel kauplemise, ei täida klientide korraldusi ning kes omavad või vahetult käitavad käitisi direktiivi 2003/87/EÜ tähenduses;

e) isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises;

f) isikute suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid, mis seisnevad üksnes töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja investeerimisteenuste osutamises üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja teistele tütarettevõtjatele;

g) EKPSi liikmete suhtes ja teiste Euroopa Liidus samu ülesandeid täitvate ametiasutuste suhtes, samuti teiste ametiasutuste suhtes, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse Euroopa Liidus , ning selliste rahvusvaheliste asutuste suhtes, mille liikmeskonda kuulub kolm või enam liikmesriiki ning mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse ;

h) ühisinvesteerimisettevõtjate ega pensionifondide suhtes, olenemata sellest, kas nad on Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud või mitte, ning selliste ettevõtjate depositooriumide ja juhtide suhtes;

i) isikute suhtes, kes: i) kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kliendi korraldusi täites kauplevad oma arvel, ii) osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, üksnes oma emaettevõtjale, oma tütarettevõtjatele või oma emaettevõtja tütarettevõtjatele, või iii) osutavad investeerimisteenuseid, v.a oma arvel kaubeldes, seoses kauba tuletisinstrumentidega või tuletislepingutega, mis on hõlmatud I lisa C punktis 10, või seoses saastekvootide ja nende tuletisinstrumentidega oma põhitegevusala klientidele, tingimusel et igal juhul — on tegemist nende põhitegevusala kõrvaltegevusega konsolideeritud või mittekonsolideeritud grupi tasandil ja põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes või pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ alusel või kauba tuletisinstrumentide suhtes turutegijana toimimine ; — teavitavad nad igal aastal pädevat asutust sellest, millisel alusel nad peavad oma punktide i, ii ja iii kohast tegevust oma põhitegevusala kõrvaltegevuseks;

j) isikute suhtes, kes pakuvad investeerimisnõustamist muu kutsetegevuse käigus, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiiviga, tingimusel et kõnealust nõustamist ei tasustata eraldi;

l) ühingute suhtes, mille asutajad on Taani ja Soome pensionifondid ja mille ainus eesmärk on kõnealuste ühingute liikmeks olevate pensionifondide vara valitsemine;

m) agenti di cambio suhtes, kelle ülesandeid ja tegevust reguleerib 24. veebruari 1998. aasta Itaalia õigusakti (decreto legislativo) nr 58 artikkel 201;

n) direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõikes 4 määratletud põhivõrguettevõtjate või direktiivi 2009/73 artikli 2 punktis 4 määratletud ülekandesüsteemi haldurite suhtes, kui nad täidavad oma ülesandeid, mis tulenevad nimetatud direktiividest, määrustest (EÜ) nr 714/2009 või (EÜ) nr 715/2009 või nende määruste alusel vastuvõetud võrgueeskirjadest või suunistest.

2. Käesoleva direktiiviga antud õigused ei laiene teenuste osutamisele osapoolena tehingutes, mida teostavad riigivõlaga tegelevad ametiasutused või EKPSi liikmed, kes täidavad oma ülesandeid, nagu on ette nähtud aluslepinguga ning EKPSi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga, või kes täidavad samaväärseid funktsioone riiklikes parlamentides.

3. Komisjon võtab artikli 94 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid selliste meetmete kohta, mis on seotud lõike 1 punktis c sätestatud erandiga , et täpsustada, missugusel juhul toimub tegevus juhuslikult.

▐

3 a. ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas tegevus on põhitegevusala kõrvaltegevus, võttes arvesse vähemalt järgmist:

a) missugusel objektiivselt mõõdetaval määral vähendab tegevus kauplemisega või omakapitalipõhise rahastamisega otseselt seotud riske;

b) vajadus, et kõrvaltegevus moodustaks tegevusest ainult väikese osa grupi tasandil ja üksuse tasandil, v.a teenuste puhul, mida pakutakse ainult sama grupi teistele liikmetele;

c) tegevuse suurus võrreldes põhitegevustega ning tegevuse tähtsus asjaomastel turgudel;

d) netokrediidiriski riskipositsioonide süsteemselt mittetähtsatele tasemetele piiramise atraktiivsus;

e) tegevusega seotud tururiski ulatus võrrelduna põhitegevusalast tuleneva tururiskiga;

f) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) (31) artiklis 10 osutatud finantssektorivälise vastaspoole netopositsioonide kogusumma ja riskipositsiooni süsteemne olulisus.

ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile […] (32).

Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 3

Valikulised erandid

1. Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi isikute suhtes, kelle jaoks nad on päritoluliikmesriigiks, tingimusel et kõnealuste isikute tegevus on lubatud ja siseriiklikult reguleeritud, juhul kui need isikud:

a) ei tohi hallata klientide vara või väärtpabereid ja kellel seetõttu ei saa kunagi oma klientide ees tekkida võlgu;

b) ei tohi osutada mis tahes muud investeerimisteenust, välja arvatud investeerimisnõustamine koos vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega või ilma selleta ja vabalt võõrandatavate väärtpaberitega ja ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega kliendi algatusel ning

c) kes selle teenuse osutamise käigus võivad korraldusi edastada üksnes: i) investeerimisühingutele, kellele on käesoleva direktiivi alusel välja antud tegevusluba; ii) krediidiasutustele, kellele on direktiivi 2006/48/EÜ alusel välja antud tegevusluba; iii) selliste investeerimisühingute või krediidiasutuste filiaalidele, kellele on välja antud tegevusluba kolmandas riigis ja kes peavad vastama nende suhtes kehtivatele usaldatavusnormatiividele, mida pädevad asutused peavad vähemalt niisama rangeks kui käesolevas direktiivis või direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ sätestatuid; iv) ühisinvesteerimisettevõtjatele, kellele liikmesriigi seaduste alusel on antud tegevusluba oma osakuid avalikult müüa, ja selliste ettevõtjate juhtidele; v) sellistele fikseeritud kapitaliga investeerimisühingutele vastavalt nõukogu 13. detsembri 1976. aasta teise direktiivi 77/91/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad nii aktsionäride kui ka kolmandate isikute huvide kaitseks aktsiaseltside asutamisel EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutena ning nende kapitali säilitamisel ja muutmisel, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (33) artikli 15 lõikele 4, mille väärtpaberid on noteeritud või kauplemisel liikmesriigi reguleeritud turul,

1 a. Liikmesriikides kohaldatakse lõikes 1 osutatud isikute suhtes nõudeid, mis on vähemalt samaväärsed käesoleva direktiivi alusel kohaldatavate järgmiste nõuetega, võttes arvesse nende suurust, riskiprofiili ja õiguslikku vormi :

a) tegevuslubade ja pideva järelevalvega seotud tingimused ja menetlused, mis on kehtestatud artikli 5 lõigetega 1 ja 3 ning artiklitega 7, 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 ning kooskõlas artiklis 94 sätestatud delegeeritud õigusaktide kaudu komisjoni poolt vastu võetud asjaomaste rakendusmeetmetega;

b) äritegevusega seotud kohustused, mis on kehtestatud artikli 24 lõigetega 1, 2, 3 ja 5 ning artikli 25 lõigetega 1, 4 ja 5 ning direktiivi 2006/73/EÜ vastavate rakendusmeetmetega;

c) artikli 16 lõikes 3 kehtestatud nõuded organisatsioonistruktuuri suhtes ja komisjoni poolt kooskõlas artikliga 94 vastu võetud delegeeritud õigusaktid.

1 b. Liikmesriigid nõuavad, et käesoleva direktiivi reguleerimisalast lõike 1 alusel välja jäetud isikud oleksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ (investeeringute tagamise skeemide kohta) (34) kohaselt hõlmatud investeeringute tagamise skeemiga või nende klientidele samaväärse kaitse tagava süsteemiga. Liikmesriigid võivad lubada kutsekindlustust alternatiivse kindlustuskaitsena, kui see on lõike 1 alusel sobilik ja proportsionaalne seoses käesoleva direktiivi kohaldamisalast vabastatud isikute suuruse, riskiprofiili ja õigusliku iseloomuga. Liikmesriigid tagavad, et isikud, kes on lõike 1 kohaselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud ning kes müüvad jaeklientidele finantsinstrumente või pakuvad jaeklientidele investeerimisnõustamist või portfellivalitsemise teenust, peavad järgima investorikaitse eeskirju, mis on samaväärsed artikli 16 lõigete 6 ja 7 ning artiklite 24 ja 25 sätetega.

2. Lõike 1 kohaselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud isikud ei või saada kasu teenuste osutamise ja/või tegutsemise ega filiaalide asutamise vabadusest, nagu on ette nähtud vastavalt artiklites 36 ja 37.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja ESMA-le, kui nad kasutavad käesoleva artikliga ette nähtud võimalust, ning tagavad, et kõikide lõike 1 alusel tehtud erandite puhul oleks märgitud selle kooskõla käesoleva artikliga.

4. Liikmesriigid edastavad ESMA-le siseriikliku õiguse sätted, mis on analoogsed lõike 1 kohaste käesoleva direktiivi nõuetega.

Artikkel 4

Mõisted

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse määruse (EL) nr …/… [määrus finantsinstrumentide turgude kohta] artiklis 2 esitatud mõisteid.

2. Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „investeerimisteenused ja -tegevus”– I lisa A jaos loetletud teenused ja tegevusvaldkonnad, mis on seotud I lisa C jaos loetletud instrumentidega;

Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 94 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks:

I lisa C jao punktis 7 nimetatud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused, võttes muu hulgas arvesse, kas neid kliiritakse ja nendega arveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

I lisa C jao punktis 10 nimetatud tuletislepingud, millel on teiste tuletisinstrumentide omadused, võttes muu hulgas arvesse, kas nendega kaubeldakse reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, kas neid kliiritakse või nendega arveldatakse tunnustatud kliiringukodade kaudu või nende suhtes kehtib regulaarne lisatagatise esitamise nõue;

2) „kõrvalteenus”– mis tahes I lisa B jaos loetletud teenus;

3) „investeerimisnõustamine”– isiklike soovituste andmine kliendile tema taotluse korral või investeerimisühingu algatusel seoses ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud tehinguga;

4) „korralduste täitmine kliendi nimel”– tegutsemine lepingute sõlmimiseks, et osta või müüa üht või mitut finantsinstrumenti kliendi nimel. Korralduste täitmine hõlmab selliste lepingute sõlmimist, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu väljaantud finantsinstrumendid müüakse nende väljaandmise hetkel;

5) „kauplemine oma arvel”– kauplemine endale kuuluva kapitali arvel, mille tulemuseks on tehingute sõlmimine ühe või mitme finantsinstrumendiga;

6) „turutegija”– isik, kes on pidevalt finantsturgudel, olles valmis kauplema oma arvel, ostes ja müües finantsinstrumente oma kapitali eest ▐;

7) „portfelli valitsemine”– investeeringuportfellide valitsemine klientide antud volituste alusel, kliendipõhiselt ja omal äranägemisel, kui sellised investeeringuportfellid sisaldavad üht või mitut finantsinstrumenti;

8) „klient”– füüsiline või juriidiline isik, kellele investeerimisühing osutab investeerimis- või kõrvalteenuseid;

9) „kutseline klient”– klient, kes vastab II lisas sätestatud tingimustele;

10) „jaeklient”– klient, kes ei ole kutseline klient;

11) „VKEde kasvuturg”– mitmepoolne kauplemissüsteem, mis kooskõlas artikliga 35 on registreeritud VKEde kasvuturuna;

12) „väike või keskmise suurusega ettevõtja”– ettevõtja, kelle keskmine turukapitalisatsioon on alla 200 000 000 euro ;

13) „määratud hinnaga korraldus”– korraldus osta või müüa finantsinstrumenti selle kindlaksmääratud piirhinnaga või sellest parema hinnaga ja kindlaksmääratud mahus;

14) „finantsinstrument”– I lisa C jaos täpsustatud instrumendid;

15) „rahaturuinstrumendid”– need finantsinstrumentide liigid, millega rahaturul tavaliselt kaubeldakse, nagu riigivõlakirjad, hoiusesertifikaadid ja kommertsväärtpaberid, välja arvatud maksevahendid;

16) „päritoluliikmesriik”–

a) investeerimisühingute puhul: i) kui investeerimisühing on füüsiline isik, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor; ii) kui investeerimisühing on juriidiline isik, siis liikmesriik, kus on tema registrijärgne asukoht; iii) juhul kui investeerimisühingul ei ole siseriikliku õiguse kohaselt registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor;

b) reguleeritud turu puhul liikmesriik, kus on reguleeritud turu registrijärgne asukoht, või kui tal siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub reguleeritud turu peakontor;

17) „vastuvõttev liikmesriik”– päritoluliikmesriigist erinev liikmesriik, kus investeerimisühingul on filiaal või kus ta osutab teenuseid ja/või tegutseb, või liikmesriik, kus reguleeritud turg võimaldab asjakohast korda soodustamaks kaugliikmete või samas liikmesriigis asutatud osalejate juurdepääsu selle süsteemis kauplemisele;

18) „pädev asutus”– iga liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 69 määratud asutus, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti;

19) „krediidiasutus”– direktiivis 2006/48/EÜ määratletud krediidiasutus;

20) „eurofondi valitseja”– fondivalitseja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (35);

21) „seotud vahendaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes edendab üksnes ühe investeerimisühingu, kelle nimel ta tegutseb, täielikul ja tingimusteta vastutusel investeerimis- ja/või kõrvalteenuseid klientidele või võimalikele klientidele, saab kliendilt ja edastab investeerimisteenustega või finantsinstrumentidega seotud juhiseid või korraldusi, vahendab finantsinstrumente või nõustab kliente või võimalikke kliente kõnealuste finantsinstrumentide või teenuste osas;

22) „filiaal”– peakontorist erinev muu äritegevuse koht, mis on investeerimisühingu osa, mis ei ole juriidiline isik ja mis osutab investeerimisteenuseid ja/või tegeleb investeerimistegevusega ning mis võib ka osutada kõrvalteenuseid, mille jaoks investeerimisühingul on tegevusluba; kõiki äritegevuse kohti, mis teises liikmesriigis paikneva peakontoriga investe