Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 42/03)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Agneau du Périgord“

ELi nr: PGI-FR-0711- AM01 – 30. aprill 2021

KPN ( ) KGT (X)

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

AREOVLA Europarc – 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

Tel +33 556008450

E-post: areovla@gmail.com

Koosseis ja õigustatud huvi: AREOVLA on ühing, mille liikmed on toote „Agneau du Périgord“ valmistamisega seotud loomakasvatajad ning tootjaid ja tapamajade töötajaid esindavad organisatsioonid. Ühing on seega pädev esitama tootespetsifikaadi muutmise taotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: taotlejate rühma kontaktandmete ajakohastamine, taotlejate rühma tutvustuse ja põhjenduste väljajätmine, toote liik, kontrolliasutused, riiklikud nõuded.

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Olulisi elemente mõjutavad muudatused

Punkt„Toote kirjeldus“

Punktis 2.3 „Turustatava toote omadused“ on KGT toodete hulka lisatud talle neerud, harknääre, süda, maks, keel ja jalad. Lubatud on ainult KGT toote jaoks valitud rümpadelt pärinev rups.

Nimetuse „Agneau du Périgord“ KGT tootena registreerimise ajal oli nende toodete jaoks vähe turustusvõimalusi. Viimastel aastatel on need turustusvõimalused paranenud ja sellega seoses on tekkinud võimalus väärtustada rümbast varasemast suuremat osa, mis võimaldab suurendada KGT toote „Agneau du Périgord“ nähtavust. Nimelt eelistavad teatud lihakauplejad, et neile tarnitaks terve rümp koos rupsiga, et seda täielikult ära kasutada, eelkõige puudutab see neerusid, mis jäävad rümba külge. Samuti, kui rümp turustatakse tükeldatud kujul, soovivad müügipunktid saada tervet kaitstud geograafilise tähisega talle ja mitte sama talle rümpa, mis on tükeldatud eespool nimetatud tähisega toote tükkideks, ja rupsi, mida turustatakse tavatootena.

Seoses rupsi lisamisega tuleb muuta rümba kirjeldust, mille puhul oli täpsustatud, et see on „ilma pea ja siseelunditeta ning puhastamata“. Märge siseelundite kohta on välja jäetud, kuna kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete hulka on lisatud tooted, millest teatud osa kuulub rupsi määratlusse (maks, süda, kopsud, hingetoru ja tervikuna osa diafragmast – vastavalt rupsi käsitleva ÜRO standardi 2008. aasta versioonile).

Koonddokumenti muudetakse sellega seoses vastavalt.

Punkt „Geograafiline piirkond“

Geograafilise piirkonna ulatust on muudetud. KGT toote „Agneau du Périgord“ geograafilist piirkonda on laiendatud 24 Dordogne’i departemangu kommuuni ja 93 Lot-et-Garonne’i departemangu kommuuniga.

Neid kommuune ei esitatud KGT kinnitamise taotlemisel, eelkõige seoses asjaoluga, et kõnealusel territooriumil puudusid sel ajal lambakasvatajad, samas on nende kommuunide geoloogilised, topoloogilised ja kliimatingimused KGT piirkonna omadega väga sarnased, samuti on nad selle piirkonnaga sarnased kasutatavate põllumajandustavade poolest (valdavalt mitmekultuurilised põllumajandusühistud, samad lambatõud, geoloogiliselt ühtlane raskestiharitav pinnas) ning lambakasvatus selles piirkonnas on taaskäivitunud.

Geograafilist piirkonda muudetakse samuti selleks, et parandada teatud vead registreeritud tootespetsifikaadis: Kuus kommuuni ei kajastunud nimekirjas, kuid jäid piirkonnana märgitud territooriumi sisse, ühe kommuuni puhul oli olukord vastupidine, see kommuun oli küll nimekirjas, kuid jäi märgitud territooriumist välja, moodustades eraldi isoleeritud maa-ala. Viimati nimetatud kommuun jäeti geograafilisest piirkonnast välja.

Kommuunide nimekirja tootespetsifikaadis on ajakohastatud.

Muudatuse tulemusel katab geograafiline piirkond Dordogne’i departemangu tervikuna.

Koonddokumenti muudetakse sellega seoses vastavalt.

5.2. Muudatused, mis ei mõjuta olulisi elemente

Punkt „Toote kirjeldus“

See punkt on täies ulatuses ümber sõnastatud, et keskenduda toote „Agneau du Périgord“ kirjeldusele ja tuua välja KGT tootega „Agneau du Périgord“ seotud loomakasvatuse eripärad, sealhulgas tallede pikk emapiimast toitumise periood ning tervel või purustatud teraviljal põhinev lihatootmise lõppetapp.

Liha kirjeldavad tegurid (värvus ja rasvkoe kvaliteet) on eelkõige viidud vastavusse punktiga 5, „Põllumajandustoote tootmismeetodi kirjeldus“.

Seejuures ei ole muudetud toote iseloomulikke omadusi, st eelkõige nõudeid, mis puudutavad talledele antavat sööta, nõuet, et tallede vanemate puhul peavad emasloomad olema traditsioonilist või pooltraditsioonilist tõugu ja isasloomad peavad olema lihaloomad, ning nõudeid tapavanuse, kaalu, liha värvuse ja rasvkoe kvaliteedi kohta.

Lisatud on võimalus „Agneau du Périgord“ liha ja rupsi turustamiseks sügavkülmutatult. KGT toodete turustamisel on toote sügavkülmutamise võimalus tekitanud tänapäeval olulist huvi. Sügavkülmutamine võimaldab toodet säilitada ning selle näol on tegemist uue müügivormiga, mida tarbijad hindavad kõrgelt. Sügavkülmutamine võimaldab KGT toodetel jõuda ka uutele turgudele, eelkõige ühistoitlustamise valdkonnas.

Tootespetsifikaadis piiritletakse seda toimingut (meetod, mis võimaldab saavutada toote sisetemperatuuri –18 °C maksimaalselt 10 tunni jooksul), samuti määratakse kindlaks minimaalne säilivusaeg ja maksimaalne ajavahemik tapmise ja sügavkülmutamise vahel.

Teatud lõigud on välja jäetud: tegemist on lõikudega, mis ei sisalda täiendavat või toote kirjeldamiseks vajalikku teavet, mis ei vasta ühelegi kohustusele, vaid üksnes kirjeldavad tootespetsifikaadi registreerimise ajal rakendatud tavasid või mis viitavad rümpade ja rasvasisalduse klassifitseerimise eeskirjadele.

Välja on jäetud ka kuumtöödeldud liha kirjeldus. Nimelt on KGT toote „Agneau du Périgord“ puhul tagatud teatud eripärad, mis on seotud tootmisega alates talle sünnist (ja enne seda seoses karja pidamismeetoditega) kuni rümpade valiku ja nende turustamiseni, kuid selle tähisega ei saa tagada kuumtöödeldud liha omadusi, nagu maitse, konsistents või lõhn. Need tegurid on lisaks sellele vähe piiravad ja raskesti kontrollitavad.

Koonddokumenti muudetakse seoses sellega vastavalt.

Punkt „Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast“

Lisatakse tegurid, mis võimaldavad tagada rupsi ja sügavkülmutatud toodete jälgitavuse, välja on jäetud kattuvused üldiste õigusnormidega ning kontrollimenetlusega seotud tegurid, mis nähakse ette kontrollikavas.

Süsteemiga määratakse kindlaks nõutavad dokumendid ja registreeritavad andmed ning nõutav minimaalne teave toote kõikidel valmistamisetappidel (kasvatamine, eraldamine, tapmine, pakendamine, jaotustükkideks lõikamine, sügavkülmutamine).

Müügikohtadega seotud sätted jäetakse välja, kuna need ei ole jälgitavusega seotud, vaid kujutavad endast pigem osaliselt soovitusi ja osaliselt turustamisega seotud nõudeid, millel ei ole mingit seost toote olemuslike omadustega. Lisaks sellele on vastavust nendele sätetele keeruline kontrollida, võttes arvesse erinevate müügikohtade suurt arvu selle KGT toote jaoks.

Välja on jäetud näidisdokumendid jälgitavuse tagamiseks toote eri valmistamisetappidel.

Muudakse ka koonddokumenti, sellest jäetakse välja lause, mis on seotud loomakasvatajate identifitseerimisega, kuna see teave ei kuulu koonddokumendi selles punktis vajalike lausete hulka. Lisaks sellele on tegemist kontrollimeetmetega seotud teguritega, mida kajastatakse kontrollikavas.

Punkt „Tootmismeetod“

Alapunkt 5.2.1. „Geneetiline päritolu“

Isasloomade lubatud tõugude hulka on lisatud tõud Charmoise ja Causse du Lot. Tegemist on kahe ajaloolise Périgordi tõuga, mida ei esitatud KGT toote „Agneau du Périgord“ registreerimise ajal, kuna nende arvukus oli vähenenud. Samas on need tõud esitatud punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“ (lambakasvatuse ajalooline ülevaade). Tegemist on kahe tõuga, millel on täiendavaid tugevaid külgi (traditsioonilisus, järglaste arv, lihakus), mis sobituvad toote „Agneau du Périgord“ kasvatusmeetodite ja piirkonna eripäradega.

Lambatõugu Charmoise on Périgordis kasvatatud alates XX sajandi algusest, tegemist on selle tõu ühe peamise kasvatusalaga. Need lambad on tõelised „trimmerid“, kes hooldavad maastikku, võimaldavad avada kinnikasvanud alasid ja osalevad tulekahjude vältimises. Seda tõugu ei esitatud KGT esialgsel registreerimisel, sest see oli Périgordi piirkonnas peaaegu kadunud. Mitme viimase aasta jooksul on loomakasvatajad seda tõugu eelkõige karjamaade rajamise projektide raames uuesti kasvatama hakanud. Tõu potentsiaali piirkonnas hinnatakse ligikaudu 700 lambale.

Lambatõugu Causse du Lot kasvatatakse Périgord Noiri piirkonna lubjakiviplatoodel (causse) alates XX sajandi keskpaigast. Tegemist on vähenõudliku lambatõuga, kelle traditsiooniline tüüp ning vastupidavus palavusele ja puugirünnakutele (piroplasmoos) ning hea turustatavus on Périgordi piirkonna idaosa kuivade ja väheviljakate platoode jaoks väga sobivad. See lambatõug sobib samuti väga hästi karjamaade rohuressursi väärindamiseks, seejuures võivad need lambad toituda ka puuokstest. Samalaadselt lambatõuga Charmoise oli ka selle tõu arvukus KGT toote „Agneau du Périgord“ registreerimise ajal märkimisväärselt vähenenud, kuid praegu on see tõug geograafilises piirkonnas taastunud ja selle hinnanguline potentsiaal on 4 800 lammast.

Tõu NRA 401 Romane nimetus on juba mitme aasta eest ametlikult muudetud nimetuseks Romane, see muudatus on tehtud ka tootespetsifikaadis.

Samuti on välja jäetud teatud lõigud, mis ei ole seotud tootmistingimuste kirjeldusega või mis on seotud üldiste eeskirjadega, nagu: „Erilist tähelepanu pööratakse lihaskoe ja rasvkoe struktuurile, selle varajasele väljakujunemisele ja arengule, mis mängivad olulist rolli toote eripäraste omaduste saavutamisel“ või „Erilist tähelepanu pööratakse tallede sündimisprotsessile. Loomakasvatajad jälgivad vastavust kõigile eeskirjadele, et tagada lammastele ja nende talledele parimad mugavuse ja heaolu tingimused.“.

Koonddokumenti muudetakse seoses sellega vastavalt.

Alapunkt 5.2.2. „Kasvatamismeetod“

Lisatud on uued nõuded, mis on seotud KGT toote tootjate seas kasutatavate kasvatustavadega, eelkõige loomapidamisruumide ventilatsiooni, hoonete loomtiheduse, allapanumaterjali kvaliteedi ja loomapidamisruumide puhastamisega.

Alapunkt 5.2.4. „Tallede söötmine“

Lammaste poegimislatreid (cases d’agnelage) käsitlev säte on ümber sõnastatud ja viidud kooskõlla kasvatustavadega, mille puhul kasutatakse vaid paari lammast sisaldavaid piiratud alasid (parc): mõiste „ala“ (parc) on seega lisatud mõistele „case“ (latter).

Sõltuvalt olukorrast on võimalik, et emasloom jääb tallega kokku kauemaks kui 48 tunniks (raskused talle omaksvõtul, imetamisprobleemid jne), seetõttu on väljend „24–48 tundi“ asendatud väljendiga „vähemalt 24 tundi“.

Lause, mille kohaselt võõrutamine „toimub üldjuhul 80.–90. päeval“, on välja jäetud, kuna tegemist on ligikaudse teabega.

Punkt „Tallede söötmine“ oli jaotatud kolmeks osaks sõltuvalt talle vanusest: 0–20 päeva, 20–60 päeva ja 60 või enam päeva.

20 päeva piir on välja jäetud seoses kontrollitavuse probleemidega, kuna see etapp vastab tegelikult üksnes tallede arengu füsioloogilisele etapile. Nimelt ei ole tallede seedetrakt kuni ligikaudu kolme nädala vanuseni kohane täiendsööda seedimiseks, seetõttu talled sellist sööta ei tarbi, isegi kui neil on sellele juurdepääs. Sõltuvalt konkreetsest isendist võib täiendsööda seedimise alguse vanus varieeruda mõne päeva ulatuses, 20 päeva näol on tegemist keskmise väärtusega.

Seevastu on alles jäetud võõrutamine mitte enne 60 päeva möödumist, kuna see nõue tagab, et tall toitub emapiimast olulise osa oma elueast, mis annab talle „Agneau du Périgord“ lihale eripärased omadused.

Selline uus sõnastus võimaldab rõhutada KGT tallede „Agneau du Périgord“ söötmisega seotud nõudeid: emapiimaga toitmise etapile järgneb lihatootmise lõppjärk, mille puhul tallele antakse rohttaimi ja terveid või purustatud teravilju. Lihatootmise lõppjärk ei pea enam toimuma karjamaal.

Sätted, mis keelavad silo ja kiletatud sööda kasutamise, on viidud üle teise jaotisesse, kuna need on seotud talle kogu elutsükliga ja mitte üksnes esimeste eluetappidega, nagu võiks eeldada nende sätete praeguse paiknemise põhjal. Need sätted on üle viidud punkti „5.2.4. Tallede söötmine“ lõppu, kuna nendes käsitletakse sõnaselgelt küsimusi seoses tallede söötmisega nende eri eluetappidel.

Tootespetsifikaadi sööta käsitlevat osa on muudetud nii, et see oleks kooskõlas söödamaterjalide kataloogi käsitlevate Euroopa õigusnormide (määrus (EL) nr 68/2013) kohaselt sätestatud nomenklatuuriga, ning tootespetsifikaati on täiendatud, et see oleks täpsem ja kajastaks loomakasvatajate meetodeid seoses KGT tootega „Agneau du Périgord“.

Tallede söödaks kasutatavate söödamaterjalide nimekiri võimaldab KGT toote puhul mitte välja jätta traditsioonilisi teravilju, õliseemneid, valgukultuure ja mugultaimi, mida on hakatud uuesti kasvatama ja mida kasutatakse söödataimedena, kuna need võimaldavad muuta sööda mitmekesisemaks, pakkudes samas ka agronoomilist huvi (sigur, hirss, kinoa, kaer, põlduba jm).

Säte, millega piiratakse maisi osakaalu söödas 25 %ga, on välja jäetud.

See säte lisati omal ajal tunnustamistaotlusele seoses kahtlustega, et mais annab rümba rasvkoele kollase värvuse. Loomakasvatusinstituudi tehtud uuringute tulemusel ilmnes, et need kahtlused ei ole põhjendatud, seetõttu ei ole söödas maisi osakaalu piiramine 25 %ga enam vajalik. Lisaks sellele sobivad tallede söötmiseks kõik teraviljad.

Toote eripära põhineb sellel, mis kujul teravilja söödaks antakse (tervelt või purustatult), ja mitte teravilja liigist. Teravilja töötlemismeetod mõjutab teravilja seeditavust ja seega selle glükeemilist indeksit. Liiga tugevalt füüsikaliselt töödeldud teravili (purustatud või jahu kujul antav) on kiiremini seeditav ning suurendab insuliini kogunemist ja halvendab rasvade ladestumist. Tervelt või purustatult antav teravili on aeglasemalt seeditav, insuliini kogunemine on mõõdukas ning sööda läbiseedimine on parem, ladestunud rasvad on tugevama konsistentsiga ja nende kogus on mõõdukas.

Nõue, mille kohaselt teravili peab pärinema geograafilisest piirkonnast, on välja jäetud. Geograafilise piirkonna teatud alad asuvad mäekülgedel, mõnikord on tegemist väheviljaka pinnasega, seega on teravilja kasvatamine seal keerulisem. Lisaks sellele peavad loomakasvatajad, kes ise teravilja ei kasvata, kogu söödaks kasutatava teravilja sisse ostma. Piirang, mille kohaselt KGT toote „Agneau du Périgord“ jaoks kasutatav teravili peab pärinema geograafilisest piirkonnast, oleks tootjate jaoks väga piirava toimega ning tekitaks tootjatele, kes söödamaterjale ei kasvata, võimalikke varustusraskusi. Tootjate jaoks on üks põhitegur, mis tagab liha „Agneau du Périgord“ eriomadused, teraviljade töötlemisviis, mida ei muudeta: teravilja antakse tervelt või purustatult.

Tuleb rõhutada, et rohesööda jaoks säilib nõue, et see peab pärinema geograafilisest piirkonnast.

Mis puudutab söödalisandeid, siis on taotlejate rühm esitanud ettepanekuna keelatud ainete nimekirja, millega keelatakse teatud tootekategooriate söödas kasutamine.

Kõik need muudatused ei mõjuta toote eripäraseid omadusi ega põhjuslikku seost antava sööda ja toote „Agneau du Périgord“ vahel.

Koonddokumenti muudetakse vastavalt

Alapunkt 5.3 „Transportimise tingimused ja ooteaeg enne tapmist“

Tehtud muudatused on redaktsioonilised ja võimaldavad välja jätta ülearused laused, mis on seotud küll kasutatavate tootmistavadega, kuid mis ei ole kohustuslikud („tegelikkuses on see sageli vähem kui“, „tavaliselt tapetakse järgmisel päeval“).

Alapunkt 5.4 „Tapmine“

Nõuded, mis tulenevad õigusaktidest või kontrollikavast, ning näited on välja jäetud, säilitatakse vaid kontrollitavad nõuded. Sätestatud piirväärtusi ei ole muudetud.

Alapunkt 5.5 „Rümpade lõppvalik“

Samalaadselt kirjeldava osaga on rasvkoe värvust käsitlev sõnastus ja rasvkoe värvusvahemiku ja konsistentsi käsitlevad tegurid läbi vaadatud ja ühtlustatud: rasvkude on valge või väga õrna värvusnüansiga. Ka liha värvuse kirjeldus on läbi vaadatud ja ühtlustatud: liha on heleroosa värvusega.

Alapunkt 5.6 „Rupsi valik“

Lisatud on rupsi valikut ja säilitamist käsitlevad sätted.

Alapunkt „Tükeldamine ja pakendamine“ on välja jäetud, kuna see kattub õigusaktidest tulenevate nõuetega, ning lisatud on sügavkülmutatud tooteid käsitlevad sätted.

Punkt „Seos piirkonnaga“

Kehtivas tootespetsifikaadis on toote seost geograafilise päritolupiirkonnaga kirjeldatud mitmes alapunktis. Need alapunktid on ümber korraldatud ja koondatud tootespetsifikaadi punkti „Üksikasjad, mis tõendavad seost geograafilise piirkonnaga“.

See punkt on jaotatud kolme ossa, mis võimaldab kirjeldada paremini geograafilise piirkonna eripära, toote eriomadusi ja põhjuslikku seost.

Piirkonna eripära käsitlevas osas on kokku võetud kehtivas tootespetsifikaadis esitatud tegurid ning see osa on jaotatud kaheks osaks: esimeses kirjeldatakse Périgordi piirkonna asukohta ning selle geograafilisi tingimusi ja kliimat, teises antakse ülevaade Périgordi piirkonna lambakasvatuse ajaloost ja tootmistavadest, mis on tingitud looduskeskkonna eripäradest.

Toote eripära käsitlevas osas kirjeldatakse toodet „Agneau du Périgord“ ja selle eriomadusi. Samalaadselt kirjeldust käsitleva osaga on välja jäetud kuumtöödeldud talleliha kirjeldavad tegurid. KGT toote „Agneau du Périgord“ puhul on tagatud teatud eripärad, mis on seotud tootmisega alates talle sünnist kuni rümpade valiku ja nende turustamiseni, kuid selle tähisega ei saa tagada kuumtöödeldud liha omadusi, nagu maitse, konsistents või lõhn.

Põhjuslik seos põhineb toote „Agneau du Périgord“ kvaliteedil ja mainel. Selles osas on kokku võetud kehtivas tootespetsifikaadis ja koonddokumendis esitatud tegurid. Need näitavad keskkonna mõju tootmistavadele, mis annavad tootele „Agneau du Périgord“ selle omadused.

Ühtlasi on lisatud sissejuhatav lõik, mis võimaldab tuua välja toote ja selle geograafilise päritolu seose aluse.

Muudetakse ka koonddokumenti, nii et see vastab tootespetsifikaadi sellele punktile.

Punkt „Märgistus“

Nõue, mille kohaselt tuleb tallesid turustada KGT erilogoga, on välja jäetud.

Sellesse punkti on üle toodud nõue, mille kohaselt tuleb KGT tähisega liha turustada koos päritolu tagatissertifikaadiga (Certificat de Garantie d’Origine, CGO) (rümbad) või müügiühiku märgisega (lõiketükid).

Koonddokumenti muudetakse seoses sellega vastavalt.

5.3. Redaktsioonilised muudatused

Punkti „Liikmesriigi pädev asutus“ on vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 lisatud Prantsusmaa riikliku päritolunimetuste instituudi (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) kui liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

Punktis „Taotlejate rühm“ esitatud taotlejate rühma kontaktandmeid on ajakohastatud. Taotlejate rühma kirjeldav osa on välja jäetud.

Osa „Taotlejate rühma tutvustus ja põhjendused“ on välja jäetud.

Punktis „Toote liik“ on säte „2.2 Toote liik“ läbi vaadatud ja viidud see vastavusse praegu kehtiva nomenklatuuriga.

Punktis „Geograafiline piirkond“ on välja jäetud geograafilise piirkonna kaart. Lisatud on lause, et geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste veebisaidi vahendusel.

Osa, mis käsitleb piirkonnaga seotud põhjendusi ja piirkonna kirjeldust (geoloogiliste tingimuste, kliima ja ajalootegurite üldkirjeldus), on välja jäetud. Toote seost piirkonnaga käsitlevad tegurid on samas alles jäetud ja esitatud osas, mis käsitleb toote seost piirkonnaga.

Punktis „Tootmismeetod“ esitatud toote eri valmistusetappe hõlmavat skeemi on ajakohastatud, nii et see vastab ümbersõnastatud tootespetsifikaadile.

Sätted, millega nähakse ette seoses geneetilise skeemiga seitsme aasta pikkune üleminekuperiood alates KGT kinnitamisest, on välja jäetud, kuna üleminekuperiood on lõppenud.

Sätted, millega nähakse ette seoses kunstliku seemendamisega seitsme aasta pikkune üleminekuperiood alates KGT kinnitamisest, on välja jäetud, kuna üleminekuperiood on lõppenud.

Säte, millega nähakse ette emasloomade välitingimustes pidamise kestusega seotud erand tulenevalt „erakorralistest ilmastikutingimustest“, on välja jäetud, et viia tootespetsifikaat vastavusse määrusega (EL) nr 1151/2012, milles nähakse ette raamistik ajutise muutmise jaoks delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 3 alusel.

Punktis „Kontrolliasutus“ on tootespetsifikaatide sõnastuse ühtlustamist käsitlevate liikmesriigi kehtivate nõuete alusel välja jäetud sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed. Selles osas on nüüd esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF). Sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Võttes arvesse muudatusi liikmesriigi õigusaktides ja eeskirjades, on punktis „Riiklikud nõuded“ kõnealused nõuded esitatud tabeli kujul, milles on näidatud peamised kontrollitavad punktid ja nende hindamismeetod

KOONDDOKUMENT

„Agneau du Périgord“

ELi nr: PGI-FR-0711-AM01-30. aprill 2021

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus

„Agneau du Périgord“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Agneau du Périgord“ on lambatall, keda on vähemalt 60 päeva jooksul söödetud emapiimaga ja kelle söötmise lõppetapis kasutatakse põhisöödana peamiselt tervet või purustatud teravilja.

„Agneau du Périgord“ (Périgordi tall) on 80–180 päeva vanuselt tapetud lambatall, kelle lihakeha kaalub 15–21 kg ja liha on kulinaarselt heade omadustega, sest tallede vanemate puhul kuuluvad isasloomad lihaloomade valiktõugudesse ja emasloomad on traditsioonilist või pooltraditsioonilist tõugu.

Isasloomad on valitud järgmiste lihaloomade tõugude hulgast: Berrichon, Charollais, Ile de France, Rouge de l’Ouest, Suffolk, Texel.

Emasloomad pärinevad kas järgmistest traditsioonilistest tõugudest: Lacaune viande, Blanche du Massif central, Causse du Lot ja Romane, või pooltraditsioonilisest tõust Charmoise või traditsioonilist tõugu emaslooma ja mõnda eelnimetatud lihaloomade tõugu kuuluva isendi ristamisest.

Talle „Agneau du Périgord“ lihakusklass on E, U või R (lihased paiknevad peenikesel luustikul), rasvasusklass EUROP skaalal on 2 või 3.

Talle liha on heleda värvusega (tulenevalt emapiimaga toitmisest vähemalt 60 päeva jooksul). Talle rasvkude on valge või väga kerge värvusnüansiga, tiheda konsistentsiga, ühtlaselt paiknev ja mitteõline.

KGT tähisega on lubatud samuti turustada järgmist rupsi: neerud, harknääre, süda, maks, keel ja jalad.

Talle „Agneau du Périgord“ liha ja rupsi turustatakse värskelt või sügavkülmutatult.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

3.3.1. Tallede söötmine

— sünnist kuni vähemalt 60 päeva vanuseni toitub tall piiramatult emapiimast. Tall elab koos emaga kuni võõrutamiseni;

— alates 60. elupäevast ja kogu lihatootmise lõppetapi jooksul vähendatakse kuni võõrutamiseni emapiima osa söödas, asendades selle rohttaimede ja täiendsöödaga. See täiendsööt koosneb tervetest või purustatud teraviljadest ning lämmastikuühendit sisaldavast toidulisandist.

3.3.2. Emasloomade sööt

Emasloomade põhisöödaks on looduslikud rohttaimed. Loomi karjatatakse looduslikel või ajutistel karjamaadel ja kasvatusaedikutes vähemalt 7 kuu jooksul aastas.

Kultiveeritavad heintaimed kasvatakse täielikult geograafilises piirkonnas, valdavalt sama põllumajandusettevõtte piires.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Talled „Agneau du Périgord“ peavad olema sündinud ja kasvanud geograafilises piirkonnas.

Talleliha kvaliteedi säilimiseks tuleb vältida loomade ülemääraselt pikka transporti ning tapaeelset stressi. Transpordiaeg põllumajandusettevõttest tapamajja peab seetõttu olema lühem kui 8 tundi.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote minimaalne säilivusaeg on kuni 18 kuud.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

KGT tähisega liha tuleb turustada koos päritolu tagatissertifikaadiga (Certificat de Garantie d’Origine, CGO) (rümbad) või müügiühiku märgisega (lõiketükid).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KGT toote „Agneau du Périgord“ geograafiline piirkond hõlmab järgmist departemangu ning järgmisi kantoneid ja kommuune vastavalt Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile (COG):

— Dordogne’i departemang tervikuna;

— Corrèze’i departemang: Saint-Pantaléon-de-Larche’i kantoni kommunid (välja arvatud Estivalsi, Jugeals-Nazarethi, Nespoulsi„ Noailles“ ja Turenne’i kommuunid)„ Yssandonnais“ kantoni kommuunid ja Brive-la-Gaillarde’i kommuun;

— Loti departemang: Gourdoni kantoni kommuunid, Puy-l’Evêque’i kantoni kommuunid (välja arvatud Le Boulvé„ Les Junies“, Lhermi„ Saint-Matré ja Saux“ kommuunid), Souillaci kantoni kommuunid ja Thédiraci kommuun;

— Lot-et-Garonne’i departemang: Les Coteaux de Guyenne’i kantoni kommuunid (välja arvatud Jusix’i kommuun)„ Le Fumélois“„ Le Haut Agenais“ Périgordi, Le Livradais’, Le Pays de Serres’i„ Le Val du Dropti ja Villeneuve-sur-Lot-2 kantonite kommuunid ning Brugnaci, Coulx“„ Labretonie“„ Lédat“„ Sauvagnas“„ Sembas“„ Verteuil-d’Agenais“ ja Villeneuve-sur-Loti kommuunid.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiliselt paikneb Périgordi piirkond Prantsusmaa kaguosas, selle kese asub Dordogne’i departemangus ning seda piiravad läänest Gironde’i ja Charente’i piirkond„ idast Limousini ja Quercy piirkond ja lõunast Agenais“ piirkond. Nagu enamik pigem väheviljakaid piirkondi on Dordogne’i departemang pikka aega olnud lambakasvatuse piirkond. Périgordi piirkonna lambakasvatajad on töötanud välja spetsiifilised lambakasvatusvõtted, mis on seotud maastiku eripäradest tingitud piirangutega, ning loonud loomakasvatussüsteemi, mis võimaldab ära kasutada kõiki olemasolevaid ressursse. Väikestes mitmekultuurilistes taime- ja loomakasvatusettevõtetes, kus lambakasvatus võimaldas väärtustada väheviljakaid põllumajandusalasid, oli traditsiooniliste või pooltraditsiooniliste lambatõugude valimine emasloomade jaoks igati loomulik. See võimaldas loomakasvatajal kasutada emasloomade söödaks ja järelkasvu jaoks geograafilise piirkonna loodusressursse (rohesööt, karjamaad ja väheviljakad alad), säilitades piisavas koguses teravilja ja parimat heina tallede lihatootmise lõppetapi jaoks. Toote „Agneau du Périgord“ eripärad on eelkõige seotud tallede traditsioonilise kasvatamisega: emapiimaga toitmise etapile järgneb lihatootmise lõppetapp, mille jooksul tallele antakse rohttaimi ja tervet või purustatud teravilja, mis on tallede „Agneau du Périgord“ kvaliteedi ja hea maine aluseks.

Périgord on suur kirde-edelasuunaline mäeküljel asuv kallakuga ala, mida läbib neli jõge ja nende arvukad lisajõed, ning mis moodustab järkjärgulise ülemineku Limousini piirkonnas asuvalt Plateau des Millevaches’ilt (kõrgus 480 m) madalamal asuva Dordogne’i jõe oruni (kõrgus 8 m). Neid pinnavorme on kujundanud Alpi mäestiku teke tertsiaarajastul, mille tulemusel toimus vana hertsüünia massiivi ja tasandiku lubjakivist ja settekivimitest aluspinna ühendusala tugev liikumine, murenemine, kerkimine ja erodeerumine. Périgordi põhjaosa kristalsetesse kivimitesse on vesi uuristanud sügavad järskude nõlvade ja kitsaste kurudega orud. Périgordi keskosas on erosiooni toimel süvistunud laiad orud, kus mõnikord on näha karniisidena paiknevaid pinnavorme ja laugjaid nõlvasid, mis on kaetud purdlubjakiviga.

Platoodest, küngastest, mäenõlvadest ja orgudest moodustuv reljeef muudab maastiku pidevas muutumises olevaks metsakarjamaade alaks, kus horisont on alati piiratud metsade, salude või lihtsalt põõsaste ja hekkidega.

Ainukesed põllumajanduseks sobivad alad on jõgede orud, kus on arvukaid loopealseid, mis moodustavad kontrasti kuivade ja väheviljakate platoode ja küngastega.

Périgordi kliima on üldiselt mõõdukas ookeaniline kliima, mida iseloomustab keskmine sademete hulk (850 mm), mis jaguneb keskmiselt 130 päeva peale, ja mõõdukas keskmine temperatuur (12 °C). Talved ja suved on väga selgepiirilised ning kevaded ja sügised väga muutlikud, kliima on talvel kontinentaalse kliima mõjutustega ning suvel peaaegu vahemereline. Kuna tegemist on üleminekupiirkonnaga, iseloomustab seda väga suur varieeruvus.

Lammaste kasvatamine Périgordi piirkonnas on toimunud juba 6 000 aastat ja see tegevus oli püsiv ja oluline kuni 19. sajandini. 1809. aastal oli kasvatatavate lammaste hulk hinnanguliselt 4–5 korda suurem kui veiste hulk. Lambaid oli enam kui 667 400 isendit ning need jaotusid kogu departemangu ulatuses ühtlaselt.

Nagu igal pool tol ajal, kasutati lambaid eelkõige rõivaste valmistamiseks vajaliku villa saamiseks, samuti leidis kasutamist lambasõnnik. Lambaliha oli kõrvalsaadus, mis oli mõeldud peamiselt loomakasvatajate peresiseseks tarbimiseks, kuigi võib juba märgata ka lambaliha erilist väärtustamist kohalike roogade valmistamise teel. 19. sajandi teisel poolel märgitakse mitmes kirjalikus allikas loomakasvatuse arengut lihatootmise suunas.

Veel 1938. aastal kuulus Dordogne lammaste arvu poolest esimese viie Prantsusmaa departemangu hulka. Lammaste arv vähenes pärast viimast sõda märgatavalt, kuid hiljem on lammaste arv märkimisväärses ulatuses taastunud.

Lambakasvatuse ülesanne majandites on väärtustada põllumajanduslikult vähese tootlikkusega alasid.

Osutatud piirangud on tinginud ka emasloomade valimise tunnustatud ja valitud loomatõugude seast, mida iseloomustab traditsioonilisus, vähenõudlikkus, suutlikkus saada hakkama väheviljakatel aladel, võime paljuneda aastaaegadest sõltumatult ning suutlikkus oma talle raskusteta toita. Tänapäeval põhineb lambakari mitmel tõul (tõupuhtad loomad või ristandid): tõud Lacaune viande, Blanche du Massif Central, Romane, Causse du Lot ja Charmoise. Neid traditsioonilisi või pooltraditsioonilisi tõugusid aretatakse ristamise teel tõuparanduseks kasutatavate jääradega. Ristamist kontrollivad loomakasvatajad ja isasloomade tõu valik on seotud paaritamisega, mis võimaldab kas parandada tallede rümba kvaliteeti või säilitada emasloomade poolt järglastele edasiantavaid omadusi: traditsioonilisus, võime paljuneda aastaaegadest sõltumatult ning vastupidavus loodusliku valiku käigus.

Loomakasvatajate rakendatud söötmissüsteem vastab samadele piirangutele: eesmärk on kasutada ja parimal viisil väärtustada oma ressursse, et jätkusuutlikult kasvatada kvaliteetseid tallesid aasta ringi.

Loomakasvatajad korraldavad karja söötmise, kohandades sööda kättesaadavust vastavalt emasloomade ja tallede toitumisvajadustele kooskõlas nende füsioloogilise arengu etapiga.

Sellega seoses töötavad loomakasvatajad välja kompleksse söötmisgraafiku, mis seostub optimaalselt karjamaa, karjatamiseks kasutatavate niitude, söödapindadega, võttes arvesse kõigi nende pindala ja potentsiaalset saagikust ning võimaluse korral ka kaugust lambalaudast.

Vastavalt füsioloogilistele vajadustele ühtlasteks karjadeks jaotatud lambaid (tiined või lakteerivad emasloomad, järglaste saamiseks valitud emasloomad) hoitakse kasvatusaladel ajakava kohaselt, mis võimaldab arendada ja optimeerida kõiki söödaressursse, arvestades samas kõigi loomade kategooriate söödavajadust.

Périgordi talle elutsükkel koosneb kahest etapist: emapiimaga toitmise periood, kus tall elab koos emaga, ja lihatootmise lõppetapp, kus on tagatud kõik vajalikud elutingimused (eraldatud ala ja kvaliteetne sööt).

Sellel eraldatud alal määrab loomakasvataja talledele kindla söödaratsiooni, mis koosneb peamiselt tervete või purustatud teraviljade segust, millele on lisatud kõrrelistest ja liblikõielistest taimedest saadud kvaliteetset heina.

See emapiimale lisaks antav sööt muutub peagi tallede põhisöödaks, kuna emapiima osa väheneb.

Selline sööt on tallede „Agneau du Périgord“ ühtlasema ja kiirema kasvu aluseks.

Tall „Agneau du Périgord“ on noor (vanus 80–180 päeva) ja kerge (15–21 kg) loom. Tall on kulinaarselt heade omadustega, talle lihased paiknevad peenikesel luustikul. Rümbal puuduvad rebendid ja verevalumid. Liha värvus on heleroosa. Talle rasvkude on valge või väga kerge värvusnüansiga, tiheda konsistentsiga, ühtlaselt paiknev ja mitteõline.

Põhjuslik seos põhineb toote „Agneau du Périgord“ kvaliteedil ja mainel.

Piirkonna kliimatingimuste märkimisväärne ebaühtlus ja piirkonna madal agronoomiline potentsiaal on aidanud kaasa toote „Agneau du Périgord“ kasvatussüsteemide kohandamisele tänapäeval kasutatavateks süsteemideks.

Périgord Verti piirkonna niisked alad„ nagu Sarladais“ kuivad lubjakiviplatood ja juura ajastust pärit mullastik pakuvad lammastele hästi sobivaid kasvatusalasid, sageli on tegemist ainukese võimalusega nende „picadie’ks“ kutsutavate väheviljakate, kitsaste ja raskesti juurdepääsetavate maaribade väärtustamiseks.

Seistes silmitsi sademete ja temperatuuride suure muutlikkusega, on Périgordi põllumees, kes ei saa kunagi kindel olla, et sademete hulk või temperatuur on tema põllukultuuride jaoks sobilik, harjunud oma toodangut mitmekesistama, et jaotada riskid mitut liiki põhitoodangu vahel.

Seda tüüpi maastiku ja selliste keskkonnatingimuste tõttu on säilinud väikesed ja hajutatud talud, kus on kaua aega püsinud autarkiline (isevarustav) majandus, mis püüab maksimaalselt ära kasutada omaenda agronoomilisi ja inimressursse. Valdav on taime- ja loomakasvatuse segasüsteem.

Lambakasvatust on sageli ühendatud teraviljakasvatusega, mida väärtustab osaliselt kasutamine lambakarja söödaks ühe või mitme muu tootmisharu kõrval.

Alates 20. sajandi algusest asendas lihatootmine villatootmise ja üldist suundumust järgides hakkasid Périgordi loomakasvatajad tundma huvi geneetika edusammude vastu.

Seejärel arenes Périgordis välja kolm tõugu: tõud Charmoise, Berrichonne de l’Indre ja Causse du Lot. Tänapäeval on nende tõugude arvukus vähenenud ja need on asendunud eelkõige kolme järgmise tõuga: tõud Lacaune viande, Blanche du Massif Central ja Romane. Siiski on vanade tõugude, eelkõige Charmoise ja Causse du Lot puhul viimase kümnendi jooksul täheldatud teatavat arvukuse kasvu.

Nende traditsiooniliste tõugude kasutamine võimaldab rakendada tootmistavasid, mis on kooskõlas selle piirkonna eri omadustega.

Toote „Agneau du Périgord“ eripärad on eelkõige seotud tallede traditsioonilise kasvatamisega: emapiimaga toitmise etapile järgneb lihatootmise lõppjärk, mille puhul tallele antakse rohttaimi ja terveid või purustatud teravilju.

Talle „Agneau du Périgord“ liha hele värvus tuleneb kahest liha tootmisega seotud täiendavast tegurist: looma vanusest tapmisel (maksimaalselt 180 päeva) ja emapiimaga toitmise perioodi kestusest, mis nende tallede puhul on vähemalt 60 päeva.

Valge (või väga kerge värvusnüansiga) ja tiheda konsistentsiga rasvkude pärineb lihatootmise lõppetapil loomale antavast erisöödast. See sööt põhineb rohttaimedel ja vaid tervest või purustatud teraviljast koosneval täiendsöödal.

See lihatootmise lõppetapil antav täiendsööt kindlustab Périgordi talle lihale tasakaalustatud ja läbikasvanud rasvakihi.

Tall „Agneau du Périgord“ on Périgordi piirkonnaga seotud traditsiooniline toode. Tegemist on piduroaga, mille valmistamise viise on mitmeid, kuid mis alati paikneb aukohal.

Seda toodet kasutatakse arvukates ja mõnikord suure tuntuse omandanud retseptides, nagu „Périgordi teine kullatera“ (Autre pépite de Périgord).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.