[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.8.2006

KOM(2006) 434 lõplik

2003/0210 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI, milles käsitletakse põhjavee kaitset reostuse eest

MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUT EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel

2003/0210 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI, milles käsitletakse põhjavee kaitset reostuse eest

1. TAUST

MENETLUS

Ettepanek KOM(2003)550 (lõplik) edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikega 1 ettenähtud kaasotsustamismenetluse kohaselt.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 31. märtsil 2004.

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 12. veebruaril 2004.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 28. aprillil 2005.

Euroopa Parlamendi arvamust arvestades ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 võttis komisjon 22. juunil 2005 vastu muudetud ettepaneku KOM(2005) 282 (lõplik).

Euroopa Parlamendi arvamust arvestades ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 võttis nõukogu 23. jaanuaril 2006 ametlikult vastu ühise seisukoha. Komisjoni teatis ühise seisukoha kohta võeti vastu 10. veebruaril 2006 ning Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 13. juunil 2006 toimunud teisel lugemisel.

KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Kavandatava direktiivi eesmärk on kehtestada vee raamdirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) artikli 17 nõuetele vastav kord põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks. Selleks määratakse kindlaks:

1. põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid keskkonnakvaliteedi standardite alusel, mille peavad asjakohasel tasandil (riik, vesikond või põhjaveekogum) kehtestama liikmesriigid, olenevalt põhjavee looduslike tingimuste erinevustest, kindlakstehtud koormustest ja asjaomastest keemilistest ainetest;

2. kriteeriumid, mille abil tehakse kindlaks põhjavee saasteainete sisalduse oluline suurenemine ning määratletakse lähtekohad nende suundumuste tagasipööramiseks.

Neid kriteeriumeid täiendatakse meetmetega, millega hoitakse ära ja piiratakse saasteainete otsest ja kaudset põhjavette sattumist. Ettepanekus esitatakse selged määratlused, millega tagatakse vee raamdirektiivi keskkonnaeesmärkide saavutamine põhjavee puhul. Samuti saavutatakse ettepanekuga vajalik tasakaal ühenduse tasandil käsitletavate probleemide ja nende probleemide vahel, mille käsitlemine on otstarbekas jätta liikmesriikidele.

2. KOMISJONI MÄRKUSED

2.1. Üldised märkused

13. juunil 2006 võttis Euroopa Parlament 47st esitatud muudatusest vastu 41. Vastuvõetud muudatustest nõustub komisjon täielikult 8, osaliselt 6 ning põhimõtteliselt 12 muudatusega. 15 vastuvõetud muudatusega komisjon ei nõustu.

2.2. Üksikasjalikud märkused

2.2.1. Muudatused, millega komisjon nõustub täielikult

Muudatused 5 , 17 ja 27 suurendavad teksti kooskõla vee raamdirektiiviga. Muudatusega 8 lisatakse uus põhjendus, millega nõutakse liikmesriikide põhjaveestandardite poolt keskkonnakaitsele ja siseturu toimimisele avaldatava mõju analüüsimist. Komisjon nõustub muudatustega 36 ja 43 , millega jäetakse välja viited nitraadidirektiivile (direktiiv 91/676/EÜ), sest käesoleva ettepaneku, vee raamdirektiivi ja nitraadidirektiivi regulatiivne lähenemine ei erine oluliselt õigusliku siduvuse, saavutatavate eesmärkide, nõutavate meetmete ja tähtaegade poolest. Eelkõige muudatuse 43 puhul hõlmab nitraadidirektiiv juba nimetatud programme ja meetmeid ning nende kordamiseks ei ole vajadust. Muudatusega 38 täpsustatakse hõlmatavaid pestitsiide, mis on kooskõlas direktiiviga 98/83/EÜ asjaomaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste osas. Muudatusega 40 lisatakse säte saasteainete mõju kohta põhjaveele, mis nõuab põhjavee kaitset kooskõlas vee raamdirektiivi nõuetega.

2.2.2. Muudatused, millega komisjon nõustub osaliselt

Muudatusega 2 muudetakse põhjendust 1, lisades viite „halvenemisele” ja täpsustades, et kaitse peaks olema seotud „keemilise” reostusega. Komisjon nõustub sõna „keemiline” lisamisega, kuid ei nõustu „halvenemise” nimetamisega, pidades silmas uut määratlust artikli 2 lõikes 4 ning selle liiasust vee raamdirektiivi arvestades. Muudatusega 3 tuuakse sisse uus põhjendus põhjavee ja pinnavee hea keemilise seisundi võrreldava kaitse vajaduse kohta. Viide põhjaveele kui „peamisele” joogiveeallikale ei ole siiski vastuvõetav, sest see ei ole täpne. Muudatusega 11 lisatakse artikli 2 lõikesse 3 mõiste „keskkonnaga seoses” oluline, mis toob kaasa õigusliku ebakindluse ega ole seetõttu vastuvõetav; sõna „põhjavees” lisamisega aga komisjon nõustub.

Muudatusega 19 lisatakse artikli 4 lõikesse 2 täiendav põhjavee kvaliteedistandarditele vastavuse kriteerium, millega komisjon nõustub; ettepanekuga jätta ebasoodsate seiretulemuste korral kõrvale „asjatundja vastavustõendamine” siiski nõustuda ei saa. Muudatusega 21 lisatakse artikli 5 lõikesse 2 viide „algkontsentratsioonile”, mis on komisjonile vastuvõetav; väljendi „halvenemisest hoidumine” lisamine ei ole aga vee raamdirektiiviga kooskõlas ja sellega ei saa seetõttu nõustuda. Muudatusega 22 soovitakse rõhutada artiklis 6 sätestatud ohtlike ainete põhjavette sattumise ärahoidmise kohustust ja lisatakse ohtlike ainete klassifitseerimise kriteeriumid. Komisjon on muudatuse esimese poolega nõus, kuigi tuleb arvestada, et ennetavate meetmete kasutamine on praktikas piiratud; teise poolega komisjon ei nõustu, sest vee raamdirektiivis on ohtlikud ained juba selgelt määratletud.

2.2.3. Muudatused, millega komisjon nõustub põhimõtteliselt

Muudatusega 1 lisatakse pealkirja sõna „halvenemine”, mis on kooskõlas vee raamdirektiivi sätetega ja seetõttu põhimõtteliselt vastuvõetav. Muudatus 6 on uus põhjendus, mis käsitleb vajadust võtta ühise põllumajanduspoliitika raames maaelu arenguprogrammide rakendamisel arvesse võimalikke põhjavee kaitsemeetmetest tulenevaid muudatusi põllumajandus- ja metsandustavades. Sellega on komisjon nõus juhul, kui täpsustatakse, et sellega seotud otsused prioriteetide ja projektide kohta jäävad liikmesriikide teha. Muudatusega 7 lisatakse uus põhjendus eranditega seotud kriteeriumide ja põhjenduste kohta. Muudatus 9 annab teadusuuringute kohta uue põhjenduse, mis on kooskõlas vee raamdirektiivi artikliga 20 teaduse arengu kohta. Muudatus 10 lisab uue põhjenduse põhjavee varumise ja tavade kohta, komisjon on sellega nõus juhul, kui see sõnastatakse ümber niimoodi, et oleks tagatud kooskõla vee raamdirektiivi artikli 11 lõike 3 punktiga f.

Muudatustega 13 ja 14 pakutavate „taustkontsentratsiooni” (artikli 2 lõike 4 punkt b) ja „algkontsentratsiooni” (artikli 2 lõike 4 punkt c) määratlustega ollakse nõus, sõnaosa „kontsentratsioon” tuleks neis määratlustes aga asendada „tasemega”, et need oleksid kooskõlas ettepaneku II lisa A osa punkti 1 alapunktiga d.

Muudatusega 16 põhjavee kvaliteedistandarditele vastavuse kriteeriumide kohta ollakse parema sõnastuse korral nõus. Ka muudatusega 20 põhjavee kvaliteedistandardite hilisema läbivaatuse ning piirnormide kohta ollakse nõus tingimusel, et läbivaatused on ajaliselt kooskõlas rakendamistähtaegadega. Muudatusega 30 ollakse nõus juhul, kui teksti parandatakse, et hoida ära vee raamdirektiivi dubleerimine. Muudatused 9 ja 31 teadusuuringute tulemuste levitamise kohta on põhimõtteliselt vastuvõetavad, kuid need saab koondada ühte põhjendusse. Muudatusega 37 täpsustatakse, et pestitsiidide puhul kohaldatakse joogiveega seoses rangemaid nõudeid, mis on komisjonile vastuvõetav põhimõte.

2.2.4. Muudatused, millega komisjon ei nõustu

Muudatus 4 põhjavee kaitse vajaduse kohta, et kvaliteetset joogivett saaks lihtsa puhastamise teel, dubleerib vee raamdirektiivi artiklit 7 ega ole kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega, mis on seotud loodusliku vee keemilise seisundiga. Ka muudatus 15 , milles on sätestatud, et põhjavee kvaliteedistandardite aluseks peavad olema inimestega seotud ja ökotoksikoloogilised kriteeriumid, ei ole vee raamdirektiiviga kooskõlas.

Muudatus 12 , millega tuuakse sisse „halvenemise” uus määratlus, ja muudatus 18 , mis käsitleb looduslike saasteainete sisaldusi võrreldes piirnormidega, on vastuolus vee raamdirektiivis sätestatud seisundi halvenemise ärahoidmise põhimõttega ning käesolevas ettepanekus sisalduva kohustusega saaste kasvu suundumusi ümber pöörata ning seega ei saa nende muudatustega nõustuda. Sellest tulenevalt ei ole vastuvõetav ka muudatus 23 . Muudatusega 25 liikmesriikide võetavate meetmete ning muudatusega 28 seirekohustuse erandite kohta ei ole komisjon nõus, sest neid teemasid käsitletakse piisavalt juba vee raamdirektiivis. Muudatusega 32 , millega tehakse ettepanek kuurortide ja terviseveeallikatega seotud erikaitsemeetmete kohta, ei saa nõustuda, sest käesolevas direktiivis ei oleks mõistlik kõiki võimalikke juhtumeid arvesse võtta. Muudatus 33 piirab teaduslikku ja tehnilist arengut silmas pidades põhjendamatult direktiivi kohaldamist. Muudatusega 34 nõutakse põhjaveekihtide kataloogi loomist, mis ei ole vee raamdirektiivi olemasolevaid aruandlusnõudeid arvesse võttes vajalik.

Muudatus 39 reostusnäitajate kohta ei ole vee raamdirektiiviga kooskõlas. Muudatustega 41 ja 42 aja kohta, millal liikmesriigid peaksid kahjulike suundumuste ümberpööramiseks meetmeid algatama, ei saa nõustuda, sest need ei ole kooskõlas ettepaneku artikli 5 lõikega 2. Muudatus 44 viitab liikmesriikide võimalusele võtta vastu rangemaid kaitsemeetmeid, mida ei ole direktiivi vaja lisada, sest sellekohased sätted on olemas asutamislepingus. Muudatusega 46 aruandluse ja läbivaatamise kohta ei ole komisjon nõus, sest neid küsimusi käsitletakse juba vee raamdirektiivis.

2.3. Muudetud ettepanek

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 kohaselt muudab komisjon oma ettepanekut vastavalt eespool esitatule.