Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 89/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„REBLOCHON“/„REBLOCHON DE SAVOIE“

ELi nr: PDO-FR-0130-AM01 – 3.9.2020

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ valmistatakse toorest täispiimast. See on madala silindri kujuline kuumtöötlemata pressitud juust, kergelt kumer ning selle läbimõõt on ligikaudu 14 cm, kõrgus 3,5 cm ja kaal 450–550 grammi.

Pärast täielikku kuivamist on juustu rasvasisaldus 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi ja kuivainesisaldus 100 grammi juustu kohta ei tohi jääda alla 45 grammi.

Laagerdamise ajal pestud koorik on õhuke, korrapärane ja ühetaoline. See võib olla kollane kuni oranžikaskollane ning on tervenisti või osaliselt kaetud valge peene ja õhukese hallituskihiga.

Juustu sisu on õrn, ühtlane, pehme ja kreemjas. Selle värvus varieerub kreemikasvalgest elevandiluukollaseni, maitse on kergelt soolakas ja struktuuris võib olla väikesi tühimikke.

Vähendatud mõõtmetega või väikese juustu puhul, mille organoleptilised omadused on samad, kuid juustu läbimõõt on umbes 9 cm, kõrgus umbes 3 cm ja kaal 230–280 grammi, tohib samuti kasutada märgist „AOP“ (KPN).

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ võib turustada tervelt või portsjoniteks lõigatuna.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ valmistamiseks kasutatakse ainult Abondance’i, Montbéliarde’i, Tarentaise’i (ehk Tarine’i) tõugu piimalehmadelt saadud piima.

Et tagada seotus piirkonnaga, peab karjale andma sööta, mis pärineb peamiselt päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast. Põhisööt sisaldab:

— vähemalt 50 % ulatuses suvel karjamaalt pärit rohtu ja talvel iga päev antavat heina;

— haljassöödad: haljasmais, haljassööt ja söödapeet. Õlgi võib sisaldada ainult mullikate põhisööt.

Suvine karjatamisperiood kestab vähemalt 150 päeva.

Lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) peab koosnema 100 % ulatuses ainult piirkonnast pärit söödast. Põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, ja alpikarjamaade puhul, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, peab lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) koosnema vähemalt 75 % ulatuses piirkonnast pärit söödast. Väljastpoolt päritolupiirkonda pärit sööt hõlmab ainult heina.

Lisaks põhisöödale võib anda täiendsööta: kontsentraate ja kunstlikult kuivatatud sööta kuni 1 800 kg lüpsilehma kohta aastas ja 500 kg mullikate kohta aastas.

Võttes arvesse tootmise keskmist taset, tarbivad lehmad piirkonnas 6 000 – 7 000 kg kuivainet. 1 800 kilogrammiga, milles on umbes 89 % kuivainet, saavutatakse minimaalmäär 50 % geograafilises piirkonnas toodetud kuivainest rohu, haljas- ja kuivsöödaga. See minimaalmäär ületab 70 % alade puhul, mis jäävad alla 600 m kõrgusele.

Piimakarjale on keelatud anda silo, kääritatud sööta, kiletatud heinapalle ja muud sööta, mis võib mõjutada negatiivselt piima või juustu lõhna või maitset, ning sööta, mis võib olla bakterioloogiliselt saastunud.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, lüpstud ja juustuks töödeldud ning juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu esmane pakendamine toimub geograafilises piirkonnas enne juustu väljasaatmist ettevõttest, kus juust valmib ja kus toimub juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ tootmise viimane etapp. See võimaldab säilitada juustu kooriku kvaliteeti ning vältida kooriku kuivamist ja soovimatute hallitusseente arengut. Esmane pakendamine ei välista toote ümberpakendamist hiljem mõnes muus ettevõttes.

Sobivasse pakendisse pakendamisel peab terve või poolitatud juustu puhul vähemalt juustu ühele küljele asetama kuusepuidust aluse. Portsjonite puhul peab kolm külge olema kaetud koorikuga.

Juustu, mis on mõeldud toiduainetööstuse ettevõtetele, ei pea pakendama üksikpakendisse, kuid kui juust saadetakse geograafilisest piirkonnast väljapoole, peab see siiski olema pakendatud.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistusel peab kaitstud päritolunimetus „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ olema esitatud tähtedega, mille suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest. Lisaks võib punktis 3.2 määratletud vähendatud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike“.

Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ettenähtud ja eespool osutatud tähistustest on märgisel, reklaamides, arvetel või äridokumentides koos kõnealuse nimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud konkreetsed kauba- või juustukoja märgid.

Märgisel peab olema samal visuaalsel väljal, kus on päritolunimetus „Reblochon“ või „Reblochon de Savoie“, Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. Märgisel võib olla ka tekst „kaitstud päritolunimetus“.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte kolmandikku Haute-Savoie departemangust (kogu see osa, mis jääb Annecyst ida poole ja asub rohkem kui 500 meetri kõrgusel) ning Savoie departemangu mõningaid kommuune tervikuna või osaliselt.

Haute-Savoie departemang

Abondance; Alex; Allinges; Amancy; Andilly; Annecy ainult osas, mis puudutab endise Annecy-le-Vieux’ kommuuni territooriumi; Arâches-la-Frasse; Arbusigny; Arenthon; Armoy; Arthaz-Pont-Notre-Dame; Ayse; Ballaison; Beaumont; Bellevaux; Bernex; Bluffy; Boëge; Bogève; Bonne; Bonnevaux; Bonneville; Bons-en-Chablais; Brenthonne; Brizon; Burdignin; Cervens; Chamonix-Mont-Blanc; Charvonnex; Châtel; Châtillon-sur-Cluses; Chevaline; Chevenoz; Cluses; Collonges-sous-Salève; Combloux; Contamine-sur-Arve; Copponex; Cordon; Cornier; Cranves-Sales; Cruseilles; Demi-Quartier; Dingy-Saint-Clair; Domancy; Doussard; Draillant, Duingt; Entrevernes; Essert-Romand; Etaux; Faucigny; Faverges-Seythenex; Fessy; Féternes; Fillières; Fillinges; Giez; Glières-Val-de-Borne; Groisy; Habère-Lullin; Habère-Poche; Juvigny; La Balme-de-Thuy; La Baume; La Chapelle-d'Abondance; La Chapelle-Rambaud; La Chapelle-Saint-Maurice; La Clusaz; La Côte-d'Arbroz; La Forclaz; La Muraz; La Rivière-Enverse; La Roche-sur-Foron; Lathuile; La Tour; La Vernaz; Le Biot; Le Bouchet-Mont-Charvin; Le Lyaud; Le Grand-Bornand; Le Reposoir; Le Sappey; Leschaux; Les Clefs; Les Contamines-Montjoie; Les Gets; Les Houches; Les Villards-sur-Thônes; Lucinges; Lullin; Lully; Manigod; Marcellaz-en-Faucigny; Machilly; Magland; Margencel; Marignier; Marnaz; Megève; Mégevette; Menthonnex-en-Bornes; Menthon-Saint-Bernard; Mieussy; Monnetier-Mornex; Montriond; Mont-Saxonnex; Morillon; Morzine; Nancy-sur-Cluses; Nangy; Nâves-Parmelan; Novel; Onnion; Orcier; Passy; Peillonnex; Perrignier; Pers-Jussy; Praz-sur-Arly; Présilly; Quintal; Reignier-Esery; Reyvroz; Saint-André-de-Boëge; Saint-Blaise; Saint-Cergues; Saint-Eustache; Saint-Férréol; Saint-Gervais-les-Bains; Saint-Jean-d'Aulps; Saint-Jean-de-Sixt; Saint-Jean-de-Tholome; Saint-Jeoire; Saint-Jorioz; Saint-Laurent; Saint-Pierre-en-Faucigny; Saint-Sigismond; Saint-Sixt; Sallanches; Samoëns; Saxel; Scientrier; Scionzier; Serraval; Servoz; Sevrier; Seytroux; Sixt-Fer-à-Cheval; Talloires-Montmin; Taninges; Thônes; Thyez; Vailly; Vacheresse; Val de Chaise; Vallorcine; Verchaix; Vétraz-Monthoux; Veyrier-du-Lac; Villard; Villaz; Ville-en-Sallaz; Villy-le-Bouveret; Villy-le-Pelloux; Vinzier; Viuz-en-Sallaz; Vougy; Vovray-en-Bornes.

Savoie departemang

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (piirkonnad G1 ja G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (piirkonnad A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

„Reblochon“ ehk „Reblochon de Savoie“ on juust, mis on valmistatud mägipiirkonnaga kohanenud lehmatõugude toorest täispiimast. Selle väiksed mõõtmed ning pehme ja elastne juustumass on saavutatud tänu tänini säilinud tootmisalasele oskusteabele, mis esialgu põhines väikeste suure rasvasisaldusega piimakoguste rakendamisel.

Geograafiline piirkond asub Põhja-Alpides ning hõlmab mägialasid Genfi järve ja Mont Blanci mäemassiivi vahel. Reljeef on eriti jõuline, struktureeritud massiividena, mis muutuvad läänest itta üha kõrgemaks (läänepoolsete eelmäestike kõrgus 1 000 meetrit, lubjakivimassiivide tippude kõrgus üle 2 000 meetri, Mont Blanci mäemassiivi kõrgus üle 4 000 meetri) ja mida eraldavad orud üle 500 meetri kõrgusel. Kliima on mäestikuline ja avatud läänest saabuvatele õhuvooludele. Seda iseloomustab suur sademete hulk.

Suurema osa põllumajandusmaast moodustavad heinamaad. Piirkonnale on iseloomulik kõrgel mägedes asuvate püsirohumaade (mägikarjamaade) suur osakaal. Sealne taimestik on väga mitmekesine eri keskkonnatingimuste (pinnas, veerežiim, nõlva orienteeritus, kõrgus merepinnast) ja kasutusotstarbe tõttu (karjatamine). 90 % rohumaadest on püsiheinamaad, kus domineerivad sellised liigid nagu kerahein (kõrreline, mida peetakse väga heaks loomasöödaks), valge ristik ja ristik. On olemas väga rohurikkad heinamaad, keskmise viljakusega karja- ja heinamaad või lahjad või kuivad karjamaad.

Geograafilise piirkonna piimatalude üks eripära on mägikarjamaade kasutamine suvel. Karjapidamine sõltub palju aastaajast.

Piimatootjad kasutavad mägipiirkondadest pärinevaid lüpsilehmatõuge, mis on kohanenud keskkonna füüsiliste ja klimaatiliste piirangutega (kaldu asetsevatel rohumaadel karjatamiseks kohanenud kehaehitus; kuumusetaluvus; võime süüa suvel karjamaal ja talvel kuivsööta) ning ühtlasi suudavad korrapäraselt toota kvaliteetset piima.

Piimalehmade sööt koosneb suvel peamiselt karjamaade rohust ja talvel peamiselt heinast. Lisasööda kogus on piiratud, et säilitada vähese intensiivsusega loomakasvatust.

Juustu nimi „Reblochon de Savoie“ tuleneb sõnast reblâche, mis tähendab teistkordset lüpsi. Niisugune praktika on olnud tavaline juba alates 18. sajandist: talupidaja, kes rentis mägikarjamaad, pidi maksma omanikule tasu. Lüpstava piima koguse mõõtmise ajal lõpuni lüpsmata lehmalt sai teistkordse lüpsiga väikese koguse väga rasvast piima, sest lüpsi lõpus tekkiv piim on rasvarikas. Vähesest rasvarikkast piimast tootsid juustumeistrid väikeseid kreemja struktuuriga juustusid.

Juustuvalmistajate tööl, mis põhineb esivanemate oskusteabel, on tähtis roll juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ lõhnapotentsiaali esiletoomisel. Eeltöötlemata toorpiima kasutamisel saavutatakse parim tulemus, kui juustu valmistatakse madalal temperatuuril. Kui päevas on kaks lüpsikorda, peab piima kasutamine olema kiire ja täpne. Täistoorpiima tuleb töödelda avatud mahutis, et juustumeister saaks tootmisprotsessi jälgida ning vajaduse korral kohandada seda piima omaduste võimalike muutuste järgi.

Esialgu laagerdati juustu mägikarjamaal asuvates taludes. Seejärel liikus see tegevus orgudesse, kuhu pääses hõlpsamalt ligi ja kus seetõttu oli soodne olukord juustu laagerdamisega tegelevate oskustööliste elukutse tekkeks. Juustu laagerdamise eest vastutaval ettevõtjal on mitu ülesannet, eelkõige peab ta jälgima laagerdamiskeskkonna niiskussisaldust ja temperatuuri, sest nendel on tähtis roll hallituse arengus, mis annab koorikule iseloomuliku välimuse.

Kauplemine juustuga „Reblochon“ sai hoogu juurde 19. sajandil, kui tekkis spetsialiseerunud kaubandusharu ja laienes kaubateede võrgustik.

Juust „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ on kuumtöötlemata pressitud juust, mida valmistatakse eeltöötlemata toorest lehma täispiimast.

See juust eksisteerib väiksemal kujul. See on lameda, kuid kergelt kumera silinderja kujuga.

Selle tainas on kreemjas ja pehme, selle värvus võib olla kreemikas kuni elevandiluuvärvi ning see on kergelt soolakas. Õrnalt pestud koorik, mis on kollane kuni oranžikaskollane, on kaetud õhukese valge vahuga.

Kogu geograafilise piirkonna moodustab väga sademeterohke mägiala, mis tagab rohu korraliku kasvu kevadel ja suvel. Keskkonna mitmekesisus (mägikarjamaade kõrgus merepinnast, nõlvade orienteeritus, põhjakivimi koostis) tagab heinamaade suure liigirikkuse, igal keskkonnal on sellele iseloomulik taimekooslus.

Paljud taimekooslusse kuuluvad liigid on tugeva lõhnaga ja annavad juustule „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ selle eripära.

Karm keskkond seab karjale ranged tingimused ning ainult mägitõugu veised suudavad taluda talvist passiivset eluviisi orus laudas ja suvehooajal iga päev läbitavaid suuri vahemaid mägikarjamaadel.

Need tõud suudavad kirjeldatud tingimustes toota valgurikast piima, mis sobib hästi juustu valmistamiseks: pärast laabi lisamist tekkiv kalgend on kõva ja sellest saadava juustu kogus suurem.

Juust „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“, mida esialgu valmistati väikesest kogusest rasvarikkast piimast, on lihtsa tehnoloogia rakendamise tulemus (vähene kuumutamine, kiire kalgendamine, nõrutamine ei toimu mahutis) ja selle tehnoloogia puhul on valmimisaeg lühike. Sellise valmimise ajal eksisteerib juustu pinnal koos ja järgneb üksteisele mitmesuguseid mikroobirühmi. Nende järjestikune asendumine on tingitud peamiselt pH muutumisest ja kooriku soolasisaldusest. See mikrofloora ja eriti Geotrichum candidum annab juustule „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ iseloomuliku peene valge hallituskirme ning on oluline tegur ka juustumassi tekstuuri ja maitse kujundamisel.

Juustu „Reblochon“ / „Reblochon de Savoie“ organoleptilised omadused on seotud piimalehmade söödaga (haljas- ja koresööt), mis koosneb eespool osutatud kliimatingimustega kohanenud taimedest, ning oskusteabega, mille juustumeistrid ja laagerdamise eest vastutavad oskustöölised on põlvest põlve edasi andnud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8edfe34a-d472-4f74-9c4a-8f06b6b3dee2

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.