Algatus kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt ELi ainupädevusse, kuna see seondub konkurentsieeskirjadega, mis on vajalikud siseturu toimimiseks. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Õiguslikuks aluseks on ELi toimimise lepingu artiklid 103 ja 352. Artikkel 103 on õiguslik alus artiklite 101 ja 102 rakendamiseks. Artikkel 352 on määruse 139/2004 (ühinemismäärus) õiguslik alus ja kavandatav leping hõlmab ka koostööd ühinemiste uurimiseks.

Kavandatud leping parandab halduskoostööd Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Kokkuvõttes saavad kasu nii ELi kui ka Kanada tarbijad, kui konkurentsieeskirjade rikkumisi saab paremini tuvastada ja nende eest karistada, mis aitab ühtlasi kaasa suurema hoiatava mõju saavutamisele. Tõhusama konkurentsi tagamise tulemuseks on avatud ja konkurentsinõuetele vastavad turud, kus ettevõtjad konkureerivad oma saavutustele tuginedes vabamalt, mis võimaldab neil luua jõukust ja töökohti. See annab tarbijatele ka suurema valiku madalama hinnaga tooteid.

Konkurentsipoliitika eesmärk on see, et turud tooksid suuremat kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja kogu ühiskonnale. Seetõttu aitab konkurentsipoliitika saavutada komisjoni eesmärke laiemalt, eelkõige seoses töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamisega. Seda eesmärki püütakse saavutada komisjoni konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega, rikkumiste karistamisega ja konkurentsikultuuri edendamisega rahvusvahelisel tasandil.

Koostöö kolmandate riikide konkurentsiasutustega on praegu rahvusvahelise konkurentsiuurimiste puhul levinud tava. Lisaks lepingule Kanadaga on Euroopa Liit sõlminud spetsiaalsed konkurentsiasju käsitlevad koostöölepped Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Korea ja Šveitsiga. Kõige põhjalikum on leping Šveitsiga, mis juba sisaldab sätteid tõendusmaterjali vahetamise kohta. Kavandatud ajakohastatud leping Kanadaga viiks selle samale tasemele kui Šveitsiga sõlmitud leping.

Kehtiv koostööleping Kanadaga sõlmiti 1999. aasta juunis ning toona ei peetud tõendusmaterjali vahetamist lepinguosaliste vahel vajalikuks. Vahepeal on kahepoolne koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel muutunud sagedasemaks ja sisulisemaks. Kanada konkurentsiametiga teabe vahetamise võimaluse puudumist peetakse suureks takistuseks tõhusale koostööle. Kehtiva lepingu kavandatud muudatustega antakse Euroopa Komisjonile ja Kanada konkurentsiametile õigus vahetada tõendusmaterjali, mille lepinguosalised on oma uurimiste käigus kogunud. See on eriti kasulik juhul, kui väidetav konkurentsivastane käitumine mõjutab Atlandi-üleseid või maailma turgusid. Paljud üleilmsed või Atlandi-ülesed kartellid hõlmavad Kanadat ning Kanada abil on komisjonil hea võimalus saada nende kartellide kohta lisateavet.

Ettepanek tuleneb nõukogu 9. oktoobri 2008. aasta otsusest, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi, et ajakohastada ELi ja Kanada vahelist koostöölepingut konkurentsi valdkonnas. Eesmärk on lisada sätted, mis võimaldavad mõlema lepinguosalise konkurentsiasutustel vahetada tõendusmaterjali, mida nad on kogunud oma juurdluste käigus.

Liikmesriike on korrapäraselt teavitatud läbirääkimiste kulgemisest ja algatusest on teadlik ka Euroopa Parlament.

Komisjon vajab sõnaselget seaduslikku luba Kanada konkurentsiametile seadusega kaitstud teabe edastamiseks. Mittesiduv vahend, nt vastastikuse mõistmise memorandum, ei oleks piisav, et lahendada vastuolu ametisaladuse hoidmise kohustusega, mis on sätestatud määruse 1/2003 artiklis 28 ja määruse 139/2004 (ühinemismäärus) artiklis 17. Kavandatud eesmärk on seetõttu võimalik saavutada vaid ametliku rahvusvahelise lepinguga.

ELi meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks, milleks on parem rahvusvaheline koostöö Euroopa Komisjoni ja Kanada konkurentsiameti vahel. Parema halduskoostöö saab saavutada üksnes rahvusvahelise lepinguga, mis on sõlmitud ELi ja Kanada vahel.

Kaitseõiguse kohaldamise tagamiseks on lepingu eelnõus ette nähtud, et andmeid edastav asutus peab kindlaks tegema, et saadetavat teavet võiksid nad samuti kasutada üksnes kooskõlas enda menetlusõiguste ja privileegidega (artikli VII lõikes 7).

Kavandatava lepingu sõnastust on kohandatud, et võtta arvesse muutusi Euroopa andmekaitsealastes õigusaktides, mis on vastu võetud alates kehtiva 1999. aasta lepingu jõustumisest. Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, on lepingu lisas esitatud andmekaitset käsitlevad üksikasjalikud sätted (C lisa).

Lepinguosalised võivad arutada kogu teavet, mis on saadud uurimismenetluse käigus (artikli VII lõige 2).

Kui mõlemad asutused uurivad sama teguviisi või sellega seotud teguviisi, võivad nad teise asutuse taotlusel edastada sellist tõendusmaterjali, mis on juba tema valduses ja mis on saadud uurimismenetluse käigus, et kasutada seda võimaliku tõendina. (artikli VII lõige 4).

Lepinguosalised ei tohi arutada ega edastada tõendeid, mis oleksid kaitstud lepinguosaliste vastavates õigusaktides sätestatud õiguste või privileegidega (nt õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu või kutsesaladuse privileeg, artikli VII lõige 7), või mis on saadud leebema kohtlemise või kokkuleppemenetluse raames (välja arvatud juhul, kui selleks on teavet esitanud lepinguosalise luba) (artikkel VII lõige 9).

Otsuse teabe edastamise kohta teeb alati edastav asutus, puudub kohustus seda teha (artikli VII lõige 8).

Artiklis VIII esitatakse konfidentsiaalsuskohustused ja -tingimused, mille alusel saab teavet saav lepinguosaline VII artikli alusel edastatud teavet kasutada.

Arutelu ja saadud teavet tuleb käsitleda konfidentsiaalsena ja seda võib avaldada ainult piiratud juhtudel (artikli VIII lõige 2).

Artiklis VIII sätestatakse, et teavet võib kasutada üksnes taotluses täpsustatud eesmärgil ja konkurentsieeskirjade kohaldamiseks teavet saava asutuse poolt (artikli VIII lõige 8).

Vastavalt 16. detsembri 2002. aasta nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) ei tohi komisjon teavet edastada liikmesriigi konkurentsiasutusele, et seda võidaks kasutada isikutele vabadusekaotuslike karistuste määramiseks. Kuna Kanadas kuuluvad kartellid kriminaalõiguse kohaldamisalasse, oli oluline tagada, et leping ei lähe kaugemale teabevahetuse korrast, mida kasutavad Euroopa Liidu konkurentsiasutused. Lepingu projektis on seetõttu sätestatud, et edastatud teavet ei tohi kasutada isikutele vabaduskaotuslike karistuste määramiseks (artikli VIII lõige 9).

Kuna vahetatav tõendusmaterjal võib sisaldada isikuandmeid, sisaldavad artikli VIII lõige 5 ja C lisa üksikasjalikke sätteid isikuandmete kaitse kohta.

IX artiklit kohaldatakse üksnes ELi suhtes ning selles käsitletakse dokumentide vahetust komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste vahel ning komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel. Kuigi olemasoleva lepingu struktuur on jäänud samaks, on muutusi nii palju, et ei olnud praktiline koostada lepingu muudatust, milles loetletakse kõik muudatused. Seetõttu on tehniliselt vaja sõlmida uus leping, mis asendab olemasoleva lepingu, ning mitte teha lihtsalt muudatusi kehtivasse lepingusse. XIV artikli lõikega 5 on seega ette nähtud, et kavandatud leping asendab praegu kehtivat 1999. aasta lepingut.

2016/0195 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vaheline leping nende konkurentsiõiguse rakendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 103 ja 352 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist: