[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.4.2010

KOM(2010)160 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb finantsraamistikus 2011. aastaks ettenähtud vahendite tehnilist kohandamist vastavalt kogurahvatulu muutumisele, sealhulgas asjaomastele liikmesriikidele ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest eraldatud summade kohandamist vastavalt 2007.–2009. aasta prognoositud ja tegeliku SKP erinevusele

Esitatakse vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppepunktidele 16 ja 17

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

mis käsitleb finantsraamistikus 2011. aastaks ettenähtud vahendite tehnilist kohandamist vastavalt kogurahvatulu muutumisele, sealhulgas asjaomastele liikmesriikidele ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest eraldatud summade kohandamist vastavalt 2007.–2009. aasta prognoositud ja tegeliku SKP erinevusele

SISSEJUHATUS

2010. aastal finantsraamistikus 2011. aastaks tehtavad tehnilise kohandused hõlmavad peale tavapärase kohandamise vastavalt ELi kogurahvatulu ja hindade muutumisele (17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[1] punkt 16) erandina ka alamrubriigi 1b kohandamist (institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 17).

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17 on sätestatud, et „ 2011. aastaks tehtavate tehniliste kohanduste käigus, kui selgub, et mistahes liikmesriigi 2007.–2009. aasta summeeritud SKP erineb käesoleva kokkuleppe koostamise ajal prognoositud summeeritud SKPst rohkem kui +/- 5 %, kohandab komisjon asjaomasele liikmesriigile selleks ajavahemikuks eraldatud summasid ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest .” Punktis 17 esitatud esimese piirangu kohaselt ei tohi kohanduste positiivne või negatiivne summaarne netomõju ületada 3 miljardit eurot ja teise, veelgi olulisema piirangu kohaselt on positiivse netomõju puhul „ täiendavad vahendid piiratud alakulutamise summaga võrrelduna alamrubriigi 1b ülemmääraga aastateks 2007–2010 .”. Lisaks on selles punktis sätestatud, et nõutavad kohandused jaotatakse võrdsetes osades aastate 2011–2013 vahel ja vastavalt muudetakse ka asjakohased ülemmäärad.

Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 16 teeb komisjon igal aastal enne n+1 aasta eelarvemenetlust finantsraamistikku tehnilised kohandused vastavalt ELi kogurahvatulu ja hindade muutustele ning esitab tulemused mõlemale eelarvepädevale institutsioonile. Hindade puhul määratakse jooksevhindades esitatud kulude ülemmäärad kindlaks, kasutades selleks institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 16 kindlaksmääratud 2 % deflaatorit. Käesolevas teatises on esitatud kõige uuemad kättesaadavad majandusprognoosid kogurahvatulu kohta.

Käesolevas teatises esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele institutsioonidevahelise kokkuleppe punktide 16 ja 17 kohase 27 ELi liikmesriiki hõlmava 2011. aasta tehnilise kohandamise tulemus.

ALAMRUBRIIGI 1B 2011.–2013. AASTA ÜLEMMÄÄRA KOHANDAMINE VASTAVALT PUNKTILE 17

Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse punkti 17

Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 17 tuleb komisjonil kohandada liikmesriigile ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest eraldatud summasid, kui selle riigi 2007.–2009. aasta summeeritud SKP erineb institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamise ajal prognoositud summeeritud SKPst rohkem kui +/- 5 %. Erinevuse väljaselgitamiseks võrreldakse 2005. aasta aprillis avaldatud statistilisi andmeid[2] seni uusimate kättesaadavate, 2009. aasta novembris avaldatud statistiliste andmetega.

Seda sätet kohaldatakse ainult nende liikmesriikide suhtes, kelle ühtekuuluvuse toetamiseks eraldatavatele summadele on kehtestatud ülemmäär,[3] st Bulgaaria, Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia. Teistele liikmesriikidele ühtekuuluvuse toetamiseks eraldatavate vahendite suurust aastaiks 2007–2009 prognoositud ja tegeliku SKP erinevus ei mõjuta.

Statistiliste andmekogumite võrdluse tulemus on järgmine:

[pic]

Negatiivne erinevus ei ole ühegi liikmesriigi puhul suurem kui 5 %. Seega ei ole põhjust vähendada ühelegi liikmesriigile eraldatud summat. Seevastu kolme liikmesriigi positiivne erinevus ületab 5 %: Tšehhil on see 7,5 %, Poolal 8,0 % ja Slovakkial 10,8 %. Seega tuleb nendele liikmesriikidele ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest eraldatud summat suurendada.

Alakulutuse suuruse väljaselgitamine

Kuna kohanduse netomõju on positiivne, tuleb välja selgitada, kui suur on alakulutus alamrubriigi 1b aastateks 2007–2010 kehtestatud ülemmäära suhtes. Alakulutuse suurus sõltub kolmest tegurist[4]:

- alamrubriigi 1b aastate 2007, 2008, 2009 ja 2010 ülemmäärade ja samadel aastatel eelarves ettenähtud kulukohustuste assigneeringute vaheliste erinevuste summa;

- alamrubriigi 1b tühistatud või kasutamata jäetud 2007., 2008., 2009. ja 2010. aasta kulukohustuste assigneeringud, välja arvatud 2007. aasta summad, mis on vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48[5] järgmistesse aastatesse üle kantud;

- ühtekuuluvusvaldkonna 2007.–2010. aasta vabastatud kulukohustused (ilma EAGGFi arendusrahastut ja FIFGi arvestamata).

Järgmises tabelis on esitatud uusimad andmed alakulutuse kohta:

[pic]

Seega piirdub kõiki asjaomaseid liikmesriike hõlmav positiivne kohandus 1 007 miljoni euroga ja on kinni peetud esimesest piirangust, mille kohaselt kohanduste summaarne netomõju ei tohi ületada 3 miljardit eurot.

Alamrubriigi 1b 2011.–2013. aasta ülemmäära kohandamine

Liikmesriikidele 2007.–2009. aastal eraldatud summadele vastav positiive kohandus oleks teoreetiliselt võinud ulatuda 3 331 miljoni euroni, kuid alakulutusest tuleneva piirangu tõttu on see proportsionaalselt väiksem:

[pic]

Aastail 2011–2013 tehtavad kohandused tuleb jaotada võrdseteks osadeks. Alamrubriigi 1b 2011.–2013. aasta ülemmäärade kohandused esitatakse miljonites eurodes.

Seega suurendatakse alamrubriigi 1b kulukohustuste ülemmäärasid (jooksevhindades) järgmiselt:

- 2011: + 336 miljonit eurot

- 2012: + 336 miljonit eurot

- 2013: + 336 miljonit eurot.

Maksete assigneeringud

Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 23 neljandale lõigule säilitatakse iga muudatuse puhul asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel. Seega tuleb maksete assigneeringute aastaseid ülemmäärasid muuta, tuginedes alamrubriigi 1b täiendavate kulukohustuste assigneeringute jaoks ettenähtud maksetele. Kuna enamik sellest kulukohustuste suurendamisest tulenevaid makseid tehakse eeldatavasti alles pärast 2013. aastat, suureneb maksete ülemmäär võrdlemisi vähe.

Seega suurendatakse maksete assigneeringute ülemmäärasid (jooksevhindades) järgmiselt:

- 2011: + 17 miljonit eurot

- 2012: + 87 miljonit eurot

- 2013: + 187 miljonit eurot.

Kokkuvõttetabel ja järeldus

Finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülemmäärade muudatused on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis. Summad on väljendatud jooksevhindades:

[pic]

Institutsioonidevahelise kokkuleppe finantsraamistiku tabel[6] põhineb 2004. aasta püsivhindadel. Seega arvutatakse jooksvad hinnad 2004. aasta hindadesse ümber 2 % suuruse aastadeflaatori abil, nagu on ette nähtud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 16.

Tabelis 1 on esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 kohaselt ELi 27 liikmesriiki hõlmav muudetud finantsraamistik 2004. aasta hindades.

FINANTSRAAMISTIKU TEHNILINE KOHANDAMINE 2011. AASTAKS VASTAVALT KOGURAHVATULU MUUTUSTELE (PUNKT 16)

Tabelis 2 on näha EL 27 finantsraamistik, milles on arvesse võetud eespool nimetatud 2011.–2013. aasta ülemmäärade kohandusi ja mida on kohandatud 2011. aastaks (s.t jooksevhindades ja väljendatud protsendina kogurahvatulust, kasutades selleks uusimaid kättesaadavaid majandusprognoose).

Kogurahvatulu kokku

Uusimate kättesaadavate prognooside kohaselt on ELi 27 liikmesriigi 2011. aasta kogurahvatulu 12 354 021,3 miljonit eurot jooksevhindades (2010. aastal 11 966 504,7 miljonit eurot, 2009. aastal 11 614 170,1 miljonit eurot, 2008 . aastal 12 294 000,1 miljonit eurot ja 2007. aastal 12 206 170,2 miljonit eurot).

Järgmiste aastate (2012–2013) puhul on 27 ELi liikmesriigi kogurahvatulu arvutatud vastavalt komisjoni sisestele prognoosidele tegeliku keskmise aastase kasvumäära kohta. Need prognoosid on suunavad ja neid ajakohastatakse igal aastal uusimate kättesaadavate majandusprognooside põhjal.

2010. ja 2011. aasta kogurahvatulu puhul on arvese võetud ka kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid (FISIM) vastavalt nõukogu 16. märtsi 2010. aasta otsusele 2010/196/EL, Euratom, mille kohaselt võetakse FISIMi omavahendite kindlaksmääramise eesmärgil arvesse alates 1. jaanuarist 2010[7].

ELi 27 liikmesriiki hõlmava finantsraamistiku 2011. aasta tehnilise kohandamise peamised tulemused

2011. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär (142 965 miljonit eurot) moodustab 1,16 % kogurahvatulust.

Asjaomane maksete assigneeringute üldine ülemmäär (134 280 miljonit eurot) moodustab 1,09 % kogurahvatulust. Kõige uuematest majandusprognoosidest lähtuvalt jääb seega omavahendite ülemmäära (1,23 %) suhtes 17 674 miljoni euro suurune varu (0,14 % ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust).

Omavahendite ja kulukohustuste assigneeringute ülemmäärasid kohandati, kui jõustus otsus 2010/196, mille kohaselt võetakse FISIMi omavahendite kindlaksmääramise eesmärgil arvesse[8].

MUUD TEHNILISE KOHANDAMISE ASJAOLUD

Rubriik 5 (Halduskulud)

Vastavalt finantsraamistiku joonealusele märkusele ei arvestata rubriigi 5 ülemmäärades sisalduvate pensionikulude arvutamisel töötajate sissemakseid pensioniskeemi. Need sissemaksed ei ületa ajavahemikul 2007–2013 500 miljonit eurot 2004. aasta hindades. Seega on summadel, mis arvatakse pensionikuludelt maha rubriigi ülemmäära kohaldamisel, kahesugune piirang:

- summa ei tohi ületada eelarveaastal eelarvetuludesse kantud tegelikke sissemakseid;

- ajavahemiku 2007–2013 mahaarvamiste kogusumma ei tohi ületada 500 miljonit eurot 2004. aasta hindades, mis teeb perioodi keskmiseks 71,4 miljonit eurot (82 miljonit eurot 2011. aasta hindades).

Halduskulude kordumise tõttu kasutatakse igal aastal madalaimat ülemmäära, et vältida varu ärakasutamist kohe perioodi alguses, kuna see varu võib hiljem väheneda. 2011. aastal on mahaarvatav summa 82 miljonit eurot jooksevhindades.

2007.–2013. aasta finantsraamistiku välised kulud

Lisaks 2007.–2013. aasta finantsraamistikus kokkulepitud kulude ülemmääradele on olemas ka täiendavaid vahendeid. Need vahendid võimaldavad kiiresti reageerida erakorraliste või ettenägematute sündmuste korral ning annavad teatava paindlikkuse kokkulepitud kulude ülemmäärade ületamisel:

- hädaabireserv , mida võib kasutada kuni 221 miljonit eurot aastas 2004. aasta hindades ehk kuni 253,9 miljonit eurot 2011. aastal jooksevhindades (s.t 1 744 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul);

- ELi Solidaarsusfond , mille ülemmäär jooksevhindades on 1 miljard eurot aastas;

- paindlikkusinstrument , mille ülemmäär jooksevhindades on 200 miljonit eurot aastas. Sellele lisaks saab osa 2008.–2010. aasta kasutamata summadest üle kanda 2011. aasta eelarvesse.

Kasutada saab ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid kuni 500 miljonit eurot aastas (jooksevhindades), mis koosnevad eelmise aasta kulukohustuste assigneeringute varust ja/või eelmise kahe aasta tühistatud kulukohustustest (välja arvatud alamrubriiki 1b kuuluvad kulukohustused).

EELARVEVÄLISED TOIMINGUD JA OMAVAHENDID

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 11 neljandas lõigus soovitatakse üldeelarvesse lülitamata toiminguid ja omavahendite eri kategooriate eeldatavat muutumist käsitlev teave esitada tabelites, mida ajakohastatakse igal aastal koos finantsraamistiku tehnilise kohandamisega.

Nimetatud teave, mis on ajakohastatud vastavalt uusimatele arvutustele, on esitatud tabelites 3.1 ja 3.2 . Teave sisaldab andmed Euroopa Arengufondi (EAF) ja omavahendite struktuuri kohta.

LISA

TABEL 1. PUNKTI 17 KOHASELT KOHANDATUD 2007.–2013. AASTA FINANTSRAAMISTIK

[pic]

TABEL 2. PUNKTI 17 KOHASELT 2011. AASTAKS KOHANDATUD 2007.–2013. AASTA FINANTSRAAMISTIK

[pic]

TABEL 3. ÜLDEELARVES KAJASTAMATA KULUTUSTE SUUNAV KAVAJA OMAVAHENDITE VÕIMALIKUD MUUTUSED

[pic]

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse nr 1083/2006 II lisa punkt 9.

[3] Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse nr 1083/2006 II lisa punktid 7, 8 ja 11.

[4] Vastavalt komisjoni talituste 15. veebruari 2006. aasta töödokumendile „Fiche 99”.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2008. aasta otsus (ELT L 128, 16.5.2008, lk 8).

[6] Viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2009. aasta otsusega, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga – energeetika valdkonna projektide rahastamine Euroopa majanduse elavdamise kava raames (ELT L 347, 24.12.2009, lk 26).

[7] Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta otsus 2010/196/EÜ, Euratom kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks (ELT L 87, 7.4.2010, lk 31).

[8] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule omavahendite ülemmäära ja kulukohustuste assigneeringute kohandamise kohta. Teatis esitatakse pärast seda, kui on vastu võetud otsus KOM(2010) 162 lõplik FISIMi arvessevõtmise kohta omavahendite kindlaksmääramise eesmärgil.