Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks /* COM/2014/0340 final - 2014/0173 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on veelgi tugevdada Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse aluste isikute (määruses „juurdlusalune isik”) menetlustagatisi ja võtta arvesse seda, mil viisil on ELi institutsioonide liikmed ametisse valitud või nimetatud, aga ka nende erilisi kohustusi, mis võivad olla põhjuseks selliste erisätete kehtestamisele, mille eesmärk on tagada nende institutsioonide nõuetekohane toimimine, kuhu liikmed kuuluvad. Selleks tuleb muuta määrust nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks luuakse menetlustagatiste kontrolöri ametikoht. Tema ülesannete hulka kuulub: · juurdlusaluste isikute poolt nende menetlusõiguste rikkumise kohta esitatud kaebuste läbivaatamine, · OLAFile loa andmine teatavate uurimistoimingute tegemiseks ELi institutsioonide liikmete suhtes. Üldine taust Pärast mitu aastat kestnud pingelisi läbirääkimisi leppisid institutsioonid 2013. aastal kokku uues OLAFi juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus. Selle tulemusel võeti vastu määrus nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi ja mis jõustus 1. oktoobril 2013. Selle määrusega muudeti oluliselt OLAFi töökorraldust ja uurimismenetlusi, tugevdades eelkõige OLAFi juhtimist ja juurdlustega seotud isikute menetlustagatisi. Neid muudatusi viiakse praegu ellu. Komisjon võttis 2013. aasta juulis vastu ettepaneku Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta, mis sisaldab mitmeid liidu tasandi norme menetlusõiguste tagamiseks. Koos selle ettepanekuga võttis komisjon vastu ka teatise OLAFi juhtimise parandamise ja juurdlustega seotud menetlustagatiste tugevdamise kohta [COM(2013) 533 (final)]. Teatises kutsutakse üles Euroopa Prokuratuuri asutamiseks etapiviisiliste ettevalmistuste tegemiseks ning täiendavate meetmete võtmiseks, et tugevdada OLAFi juhtimist ja tagada paremini menetlusõigused juurdluste käigus ka enne Euroopa Prokuratuuri asutamist. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi. Teised ELi finantshuvide kaitset reguleerivad õigusaktid on: – nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest; – nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta; – institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999, Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi. 2. MÕJUHINNANGU TULEMUSED Mõjuhinnang Käesolevale ettepanekule on lisatud komisjoni talituste töödokument (mõjuhinnang), milles on kaalutud mitmeid võimalikke stsenaariume selle algatuse eesmärkide saavutamiseks. Ettepaneku eesmärgid on ELi kodanike põhiõiguste kaitsmine võimalikult kõrgel tasemel, tagades samal ajal ELi finantshuvide kaitse võimalikult kõrgel tasemel ja kaitstes ELi institutsioonide mainet. Analüüsitud on iga valiku mõju, võttes arvesse seda, kui tõhusalt see aitab kaasa poliitikaeesmärkide saavutamisele, kulusid, mõju institutsioonilisele raamistikule ja seda, mil määral on huvirühmad valmis sellist lahendust vastu võtma. Mõjuhinnangus jõuti järeldusele, et poliitikaeesmärkide saavutamiseks oleks kõige tõhusam määrata asutuseväline menetlustagatiste kontrolör, kes reageeriks kaebustele ja annaks loa teatavate uurimistoimingute tegemiseks institutsioonide liikmete suhtes. See annaks võimaluse kaitsvaid menetlusnorme vastuvõetava eelarvekuluga tugevdada, pidades samal ajal silmas vajadust ELi finantshuve tõhusalt kaitsta. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepanekuga on ette nähtud luua menetlustagatiste kontrolöri ametikoht. Kontrolöri ülesanne oleks läbi vaadata OLAFi juurdluse all olevate isikute poolt esitatud kaebused, mis käsitlevad nende menetlusõiguste võimalikku rikkumist. Kontrolör vastutaks ka loa andmise eest teatavate uurimistoimingute tegemiseks institutsioonide liikmete suhtes. Kui kontrolör kaebust läbi vaatab, kontrollib ta, kas määruse nr 883/2013 artiklis 9 sätestatud menetluslikest tagatistest on kinni peetud. Näiteks kontrollib kontrolör, kas juurdlusalusele isikule vestluse kutse saatmiseks ettenähtud etteteatamistähtaega on järgitud, ilma et ta võtaks seisukohta selle suhtes, kas ja kuidas vestlust läbi viia. Kontrolör kuulab mõlemad pooled ära ja esitab siis OLAFi peadirektorile mittesiduva soovituse. Kui peadirektor otsustab kontrolöri soovitust mitte järgida, peaks ta sellise otsuse põhjendused esitama märkustes, mis lisatakse asjaomastele liikmesriigi ametiasutustele või vajaduse korral ELi institutsioonidele, organitele, ametitele või asutustele esitatavale juurdluse lõpparuandele. Võttes arvesse, millised on kontrolöri ametikohaga seotud ülesanded, tuleks sellele ametikohale määrata inimene, kellel on põhjalikud juriidilised teadmised põhiõiguste ja kriminaalõiguse valdkonnas ning kes vastab vähemalt ühes liikmesriigis või ELi kohtus kohtunikuks määramise nõuetele. Kontrolör peaks oma ülesannete täitmisel olema täiesti sõltumatu ja täitma neid määruses sätestatud tähtaegadest kinni pidades. Uus kaebemenetlus ei mõjuta teisi, kehtivaid kaebemenetlusi, nagu näiteks ELi personalieeskirjas ette nähtud kaebemenetlus, Euroopa ombudsmani või Euroopa andmekaitseinspektori kaebemenetlused. Kontrolör peab täitma ka andmekaitsemääruses nr 45/2001, eelkõige selle artiklites 2, 4, 25 ja 26 sätestatud nõudeid. ELi institutsioonide liikmete suhtes teatavate uurimistoimingute tegemiseks nähakse ette uus kord, mille kohaselt peab OLAFi peadirektor küsima kontrolöri luba, kui OLAF kavatseb liikme ametiruume inspekteerida. Inspekteerimine hõlmab ametiruumides asuvatest dokumentidest või mis tahes muul kujul säilitatavatest andmetest koopiate tegemist. Selle nõude puhul on eeskuju võetud Euroopa Prokuratuuri asutamise ettepanekust, kuna Euroopa Prokuratuur peab ka tulevikus saama sarnase loa liikmesriigi pädevatelt kohtuasutustelt. Selle nõude eesmärk on võtta arvesse seda, mil viisil on ELi institutsioonide liikmed ametisse valitud või nimetatud, aga ka nende erilisi kohustusi ja staatust, mis võivad olla põhjuseks erisätete kehtestamisele, et tagada nende institutsioonide nõuetekohane toimimine, kuhu liikmed kuuluvad. Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325 pettuste vastase võitluse kohta. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted Käesolev ettepanek ei mõjuta liikmesriikide volitusi ega kohustusi liidu finantshuve kahjustavate kelmuste/pettuste vastu võitlemisel. See puudutab üksnes OLAFi juurdlusi, mida reguleerib praegu ELi määrus. Lisaks piirduvad eelkirjeldatud meetmed sellega, mis on vajalik soovitud eesmärkide saavutamiseks, mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele on peamiselt seotud personalikuludega. Ettepanekuga on ette nähtud menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomine ja töökohad tema sekretariaadis. Kontrolöril oleks erinõuniku staatus ja tema palgatase vastaks palgaastmele AD15, mis oleks ametikohaga seotud ülesandeid arvestades kõige sobivam staatus. Arvestades, et kontrolöri ametiaeg oleks viis aastat, sõlmitaks asjaomased lepingud haldusalastel põhjustel vastavalt liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 123 lõikele 1. Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 123 lõikes 2 sätestatud kohustused loetaks ametisse nimetamise menetlusega täidetuks. Kontrolör töötaks osalise tööajaga (esimesel aastal 25 protsenti ja edaspidi 50 protsenti täistööajast). Teda abistaks sekretariaat, mis esialgu koosneks kahest administraatorite tegevusüksusesse kuuluvast inimesest ja ühest assistentide/sekretäride ja kantseleitöötajate tegevusüksusesse kuuluvast sekretär-assistendist ning mida võib edaspidi sõltuvalt kontrolöri töömahust suurendada või vähendada. Kontrolöril oleks ka asetäitja, kellel oleks sama staatus ja palgaaste kui kontrolöril ning kes peaks kontrolöri ülesandeid täitma ainult juhul, kui kontrolör ise ei saa seda teha. Halduslikult oleksid nii kontrolör kui ka tema töötajad komisjoniga seotud, kuid neile oleksid ette nähtud eritagatised tagamaks, et nad täidavad oma ülesandeid täiesti sõltumatult. 2014/0173 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 325, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse kontrollikoja arvamust,[1] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Liidu institutsioonid ja liikmesriigid omistavad suurt tähtsust Euroopa Liidu finantshuvide kaitsele ja kodanike põhiõiguste kaitsele. OLAFi haldusjuurdluste aluste isikute õigusi menetluses tuleks tugevdada, ilma et see takistaks OLAFit tema volituste kasutamisel ja kohustuse täitmisel. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 muudeti oluliselt OLAFi juurdlustegevuse korraldust, täpsustades eelkõige OLAFi uurimismenetlusi, tugevdades OLAFi juurdlustega seotud isikute menetlustagatisi ja selgitades järelevalvekomitee üldise jälgimisega seotud funktsioone. (3) Komisjon esitas oma 17. juuli 2013. aasta teatises COM(2013)533 „OLAFi juhtimise parandamine ja juurdlustega seotud menetlustagatiste tugevdamine” ideid selle kohta, kuidas veelgi tugevdada OLAFi haldusjuurdluste aluste isikute õigusi menetluses, seda juba enne Euroopa Prokuratuuri loomist, mille kohta komisjon on esitanud määruse ettepaneku[2]. (4) 2013. aasta detsembris esitatud arvamuses nr 2/2013 oli OLAFi järelevalvekomitee seisukohal, et õiguskaitsevahendeid, mida OLAFi juurdluste alused isikud saavad oma õiguste võimaliku rikkumise vastu kasutada, ja menetlustagatisi tuleks tugevdada ning OLAFi sees tuleks kehtestada läbipaistev ja tõhus kaebemenetlus. (5) Selleks et tagada isikute õiguste kõrgetasemeline kaitse menetluses, tuleks kõigile OLAFi juurdluste alustele isikutele pakkuda nende õiguste võimaliku rikkumise puhul võimalust kasutada tõhusamaid õiguskaitsevahendeid. Seetõttu tuleks luua väljaspool OLAFit ja sellest sõltumatu menetlustagatiste kontrolöri ametikoht, kelle ülesandeks oleks kontrollida seda, kuidas OLAF peab kinni juurdlusalustele isikutele määruse nr 883/2013 artiklis 9 sätestatud menetluslikest tagatistest. (6) Selleks et kaebused õigeaegselt läbi vaadata ja võimaldada isikutele kaitseõiguse tõhus teostamine, tuleks määruses sätestatud etteteatamis- või muude tähtaegadega, nagu näiteks vestluse kutse saatmise etteteatamistähtaeg, seotud kaebused esitada määruses sätestatud tavalise tähtaja jooksul. (7) Kontrolör tuleks tööle võtta väljastpoolt ELi institutsioone. Halduslikult peaks menetlustagatiste kontrolöri ametikoht siiski olema seotud komisjoniga, kuid talle peaks olema antud piisavad tagatised, et tagada tema täielik sõltumatus. Kontrolöriga kokkuleppel peaks komisjon ette nägema kontrolöri sekretariaadi töötajad. Konkursiteates kontrolöri ametikoha täitmiseks tuleks esitada nõuded, millele kandidaadid peaksid ametikohale kandideerimisel vastama, ja valikukriteeriumid, mida koha täitmisel kasutatakse. Kontrolöri ülesanded on sellised, mida tavaliselt täidavad kohtuniku ametisse nimetatud inimesed, ning ametikohale kandideerijad peavad olema võimelised neid ülesandeid täitma täiesti sõltumatult ja määrusega ettenähtud tähtaegade jooksul. (8) Kontrolöri volitused ei tohiks piirata juba kehtivaid kaebemenetlusi. Menetluste lihtsustamiseks ja tõhustamiseks aga, kui ELi ametnik või muu teenistuja esitab kontrolörile kaebuse sel ajal, kui sama küsimust käsitlevat kaebust vaadatakse läbi vastavalt personalieeskirja artiklile 90a, ootab peadirektor ära kontrolöri soovituse enne otsuse tegemist artikli 90a kohaselt. Kohaldada tuleks artikli 90a kohaselt kehtestatud tähtaegu. (9) Selleks et ära hoida ebavajalikke kaebemenetlusi, peaks kontrolör OLAFit kaebuse esitamisest viivitamata teavitama ja andma OLAFile võimaluse olukorda parandada või selgitada, miks ta ei saa kaebuse esitaja taotlust täita. (10) Kontrolör peaks kaebuse läbi vaatama kiires ärakuulamismenetluses, mis ei tohiks üldreeglina võtta kauem kui viisteist tööpäeva ja mille käigus kontrollitakse asjaomase uurimistoimingu seaduslikkust. Kontrolör peaks aga arvestama OLAFi kaalutlusõigusega toimetada pooleliolevat juurdlust, vastasel juhul võib tema tegevus seada ohtu OLAFi sõltumatuse. Selleks et kontrolör saaks oma ülesandeid täita, peaks OLAF edastama talle kogu kaebuse seisukohast asjakohase teabe. Kontrolör peaks andma kaebuse esitajale ja OLAFile võimaluse teha talle esitatud küsimuse kohta märkusi. Selleks et OLAF saaks täita kohustust viia juurdlus läbi katkestusteta, ei tohiks tal takistada juurdluse jätkamist kaebuse läbivaatamise ajal. Kaebuse läbivaatamine ei tohiks OLAFi juurdlust ja menetlusi põhjendamatult pikendada. (11) OLAFi juurdlusi reguleerivas korras tuleks tunnustada Euroopa Liidu lepingus määratletud ELi institutsioonide liikmete staatuse eripära ja sellest tulenevalt kehtestada erisätted, mille eesmärk on tagada nende institutsioonide nõuetekohane toimimine, kuhu liikmed kuuluvad. ELi institutsioonide liikmete poliitilised volitused, sõltumatus, eriülesanded ja/või nende valimise või ametisse nimetamise eriline kord tähendavad, et nad erinevad – mitte individuaalselt, vaid funktsionaalselt – teistest isikutest, kelle suhtes OLAF juurdlusi läbi viib. Seetõttu peaks menetlustagatiste kontrolör andma OLAFi töötajatele eelnevalt loa ELi institutsiooni liikme ametiruumide inspekteerimiseks, selleks et dokumentidest või mis tahes muul kujul säilitatavatest andmetest koopiaid teha. Kontrolör peaks andma objektiivse hinnangu sellele, kas OLAFi kavandatav uurimistoiming on seaduslik ja kas sama eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate vahendite abil. (12) 18. detsembri 2000. aasta määrust nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes käesoleva määruse kohaldamisel. (13) Käesoleva määrusega ei kahandata mingil viisil liikmesriikide volitusi ega kohustust võtta meetmeid liidu finantshuve kahjustavate kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks. Sõltumatule kontrolörile selliste ülesannete usaldamine, nagu kaebuste läbivaatamine ja OLAFile eelnevate lubade andmine, on seega täielikult vastavuses Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vaja kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse nr 883/2013 muutmine Määrust nr 883/2013 muudetakse järgmiselt: 1) Artikli 2 lõike 7 järele lisatakse järgmine lõige 8: „8) „ELi institutsiooni liige” – Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Ülemkogu liige, liikmesriigi esindaja nõukogus ministri tasandil, Euroopa Komisjoni liige, Euroopa Liidu Kohtu liige, Euroopa Keskpanga nõukogu liige või Euroopa Kontrollikoja liige.” 2) Artikli 9 lõike 2 neljandasse lõiku lisatakse järgmine teine lause: „Ütluste võtmise alguses aga teavitatakse juurdlusalust isikut tema õigustest, eelkõige õigusest kasutada vestlusel vabalt valitud isiku abi.” 3) Artikli 9 järele lisatakse järgmised artiklid 9a, 9b ja 9c: „Artikkel 9a Menetlustagatiste kontrolör 1. Isikul, kelle suhtes amet viib läbi juurdlust, on õigus esitada menetlustagatiste kontrolörile (edaspidi „kontrolör”) kaebus artiklis 9 sätestatud menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti poolt. 2. Kaebus tuleb esitada hiljemalt ühe kuu jooksul arvates sellest, kui kaebuse esitaja saab teada asjaoludest, mis väidetavalt kujutavad endast tema menetlustagatiste rikkumist. Kaebust ei saa esitada pärast seda, kui juurdluse lõpetamisest on möödunud üks kuu. Artikli 9 lõikes 2 ja artikli 9 lõikes 4 sätestatud etteteatamistähtaegadega seotud kaebused tuleb esitada enne nendes sätetes sätestatud tähtaja möödumist. 3. Kui kontrolör saab kaebuse, peaks kontrolör ameti peadirektorit sellest viivitamata teavitama ja andma ametile võimaluse kaebuse esitaja poolt tõstatatud küsimus 15 tööpäeva jooksul lahendada. 4. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 10 kohaldamist, edastab amet kontrolörile kogu asjakohase teabe, mis on vajalik soovituse tegemiseks. 5. Kontrolör esitab kaebust käsitleva soovituse ühe kuu jooksul alates sellest, kui amet on teatanud küsimuse lahendamiseks võetud asjakohastest meetmetest, või artikli 9a lõikes 3 sätestatud tähtaja möödumisest. Soovitus esitatakse ametile ja edastatakse kaebuse esitajale. Erandjuhtudel võib kontrolör otsustada soovituse esitamise tähtaega pikendada veel 15 päeva võrra, saates selle kohta peadirektorile nõuetekohaselt põhjendatud kirja. Kui kontrolör ei ole käesolevas lõikes sätestatud tähtaja jooksul soovitust esitanud, loetakse kaebuse menetlemine lõpetatuks ilma soovituseta. 6. Ilma et ta sekkuks käimasoleva juurdluse läbiviimisesse, vaatab kontrolör kaebuse läbi ärakuulamismenetluses. Tunnistajate nõusolekul võib kontrolör paluda neil esitada suulisi või kirjalikke seletusi, mida ta peab asjaolude kindlakstegemise seisukohast asjakohasteks. 7. Peadirektor ei ole kohustatud kontrolöri soovitust küsimuse lahendamisel järgima. Kuid kui peadirektor otsustab soovituse järgimata jätta, edastab ta kaebuse esitajale ja kontrolörile selle otsuse peamised põhjused sellises ulatuses, milles need ei mõjuta käimasolevat juurdlust, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 5 kohaldamist. Peadirektor esitab kontrolöri soovituse järgimata jätmise põhjused märkustes, mis lisatakse juurdluse lõpparuandele. 8. Peadirektor võib küsida, määrates vastamiseks tähtaja, kontrolöri arvamust küsimustes, mis on seotud kontrolöri pädevusse kuuluvate menetlustagatiste järgimisega, sh otsuse kohta lükata edasi juurdlusaluse isiku teavitamine artikli 9 lõike 3 kohaselt. 9. (Kui ELi ametnik või muu teenistuja on esitanud peadirektorile kaebuse personalieeskirja artikli 90a kohaselt ja see ametnik või muu teenistuja on esitanud samasisulise kaebuse kontrolörile, ootab peadirektor enne kaebusele vastamist kontrolöri soovituse ära, ilma et see piiraks personalieeskirja artiklis 90a sätestatud tähtaegade kohaldamist.) Artikkel 9b Eelnev luba teatavate uurimistoimingute tegemiseks 1. Ilma et see piiraks ameti sõltumatust kaalutlusõiguse kasutamisel poolelioleva juurdluse läbiviimisel, peab peadirektor eelnevalt saama kontrolörilt loa, kui amet kavatseb sisejuurdluse käigus kasutada oma õigust inspekteerida ELi institutsiooni liikme ametiruume ELi institutsiooni ruumides või teha koopiaid nendes ametiruumides asuvatest dokumentidest või andmetest mis tahes andmekandjal, olenemata sellest, millisel andmekandjal neid andmeid säilitatakse. Selleks edastab amet kogu loa taotluse hindamiseks vajaliku teabe. See menetlus tuleb lugeda konfidentsiaalseks ja kontrolör ei tohi selle kohta teavet avaldada. 2. Otsuse tegemisel selle kohta, kas anda eelnimetatud uurimistoiminguteks luba või mitte, annab kontrolör objektiivse hinnangu sellele, kas uurimistoiming on seaduslik ja kas sama eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate uurimistoimingute abil. Kontrolör vastab loa taotlusele kiiresti, hiljemalt 48 tunni jooksul alates taotluse saamisest. Kui kontrolör selle tähtaja jooksul ei vasta, loetakse luba antuks. 3. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib amet taotleda, et lõikes 2 sätestatud tähtaeg lühendatakse kontrolöri nõusolekul 24 tunnini. Tähtaega võib ka kontrolöri nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel pikendada maksimaalselt 72 tunnini. Artikkel 9c Kontrolöri ametisse nimetamine ja staatus 1. Kontrolör ja tema asetäitja nimetatakse ametisse viieks aastaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel kokkuleppel ning seda ametiaega ei pikendata. Ametiaja lõppemisel peaksid kontrolör ja tema asetäitja jääma ametisse, kuni nad asendatakse. Kui konkursiteade on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, koostab komisjon kontrolöri ja tema asetäitja ametikohale sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu pärast seda, kui järelevalvekomitee on andnud valikumenetlusele positiivse hinnangu. Otsuses kontrolöri ja tema asetäitja ametisse nimetamise kohta esitatakse ka reservnimekiri võimalikest kandidaatidest, kes võiksid kontrolöri tema järelejäänud ametiajal asendada, juhul kui kontrolör astub tagasi, sureb, ei saa püsivalt oma tööülesandeid täita või kõrvaldatakse ametist. Halduslikult kuuluvad kontrolöri ja tema asetäitja ametikoht komisjoni juurde. Sekretariaaditeenuseid osutab neile komisjon tihedas koostöös kontrolöriga. 2. Kontrolör ja tema asetäitja on oma tööülesannete täitmisel täiesti sõltumatud ning ei taotle ega võta vastu juhiseid mitte kelleltki. Ametis ei täida nad mingeid tööülesandeid. Tööülesannete täitmisel võtavad nad arvesse vajadust tõhusalt kohaldada Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitlevaid liidu õigusaktides sätestatud norme. 3. Kui kontrolör või tema asetäitja ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi tõsistes üleastumistes, võivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel kontrolöri või tema asetäitja ametist vabastada. 4. Kontrolör esitab igal aastal aruande oma tegevuse kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, järelevalvekomiteele ja ametile. Aruannetes ei tohi osutada veel käimasolevatele juurdlustele ja tuleb tagada juurdluste konfidentsiaalsus ka pärast nende lõpetamist.” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub [ühe aasta möödumisel pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomiseks 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[3] Poliitikavaldkond: kindlaks määramata 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[4] ý Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Pettustevastane võitlus – ELi toimimise lepingu artikkel 325 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 7.1.a Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 24.01. Pettustevastase võitluse poliitikavaldkonna halduskulud 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Menetlustagatiste kontrolöri asutamine peaks: – tugevdama OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlusõigusi; – parandama järelevalvet juurdluste raames menetlustagatiste pakkumise üle; – menetlustagatiste kontrolör teostab kaebusi läbi vaadates OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlustagatiste järgimise järelkontrolli; – kontrolör annab eelneva loa teatavate uurimistoimingute tegemiseks ELi institutsioonide liikmete suhtes (seaduslikkuse kontroll ja kas sama eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate vahendite abil). 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. – kontrolör vaatab kaebused kiiresti läbi; – kontrolör annab OLAFi taotlusel kiiresti loa inspekteerida ELi institutsioonide liikmete ametiruume ja/või teha koopiaid nende dokumentidest. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomine peaks andma OLAFI sise- ja välisjuurdluste all olevatele isikutele võimaluse kasutada täiendavat kaebemenetlust juhul, kui nende menetlusõigusi on väidetavalt rikutud. See suurendab ka OLAFi vastutust. Kontrolör annab OLAFile loa inspekteerida ametiruume ja teha dokumentidest koopiaid, võttes arvesse seda, mil viisil on ELi institutsioonide liikmed ametisse valitud või nimetatud. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus: Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused OLAF on ELi asutus ja seetõttu peaks mis tahes täiendav kontrollimehhanism olema samal tasandil. Menetlustagatiste kontrolör tagaks menetlusõiguste kaitse kõrgel tasemel, mõjutades samal ajal minimaalselt OLAFi juurdluste kestust ja tõhusust. Kontrolör kontrolliks ka teatavate ELi institutsioonide liikmete suhtes tehtavate uurimistoimingute seaduslikkust ja seda, kas sama eesmärki oleks võimalik saavutada vähem sekkuvate vahendite abil. Selle lähenemisviisi põhjuseks on ELi institutsioonide liikmete eristaatus, see, kuidas nad on ametisse valitud või nimetatud, ja nende seadusest tulenev sõltumatus. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Konkurentsimenetluses annab ärakuulamise eest vastutav ametnik uurimise all olevatele äriühingutele võimaluse tõhusalt kaevata, juhul kui komisjon võib olla rikkunud teatavaid menetlusõigusi. Menetlustagatiste kontrolör peaks pakkuma OLAFi juurdluse alustele isikutele kontrollimehhanismi, mille puhul on eeskuju võetud konkurentsi valdkonnast ja mida on kohandatud vastavalt pettustevastaste juurdluste õiguslikule raamistikule. Ettepanekuid sellise OLAFi-välise kaebemenetluse kehtestamiseks on arutatud ka varem. Komisjon oli juba võtnud kasutusele mõisted „järelevalvenõunik” (ettepanek muuta määrust nr 1073/1999 OLAFi juurdluste kohta, KOM(2006) 244 (lõplik)) ja „läbivaatamismenetlus” (2011. aasta muudetud ettepanek KOM(2011) 135). Mõlema eesmärk oli võimaldada kiiresti kontrollida OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlusõigustest kinnipidamist. Kumbki ettepanek ei olnud aga seadusandjale vastuvõetav, kuna OLAFi märkimisväärset sõltumatust oli raske ühendada kulutõhususe ja -neutraalsuse nõudega. Komisjoni käesoleva ettepaneku kohaselt loodaks menetlustagatiste kontrolöri ametikoht; kontrolör oleks sõltumatu, kuid kuuluks halduslikult komisjoni juurde. Kontrolörile tagataks selgesõnaliselt täielik sõltumatus OLAFist, komisjonist ja teistest ELi institutsioonidest. 2013. aasta oktoobris jõustus OLAFi läbivaadatud määrus, milles on ette nähtud OLAFi sise- ja välisjuurdluste all olevate isikute ja tunnistajate menetlusõigused. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega: Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused OLAFi määruse nr 883/2013 eesmärk on tugevdada OLAFi juhtimist, suurendades tema menetlusõigusi sise- ja välisjuurdluste läbiviimisel ning parandades teabevahetust institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutustega. Kontrolöri ameti loomine täiendab määrust nr 883/2013, sest tema ülesanne on määrusega ettenähtud õiguste kohta esitatud kaebuste sõltumatu läbivaatamine. See algatus on kooskõlas ka määrusega Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta [COM(2013) 534 (final)]. Euroopa Prokuratuuri loomine muudab oluliselt seda, kuidas liidus teostatakse uurimist pettuse ja muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse suhtes. Kui praegu teostab haldusjuurdlusi OLAF, siis tulevikus hakkab Euroopa Prokuratuuri pädevusvaldkonda kuuluvaid kuritegusid uurima Euroopa Prokuratuur kui prokuratuuriasutus. See muutus tähendaks Euroopa Prokuratuuri uurimise all olevate isikute jaoks seda, et nende suhtes hakatakse kohaldama tavapäraselt kohtuasutustega seostatavaid menetlustagatisi. OLAFi juurdluse all olevate isikute menetlustagatiste tugevdamiseks menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomine kujutab endast teataval määral ettevalmistavat sammu Euroopa Prokuratuuri loomisel. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[5] Alates 2014. aasta eelarvest ý Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – ý tema talituste, sealhulgas liidu delegatsioonide töötajate kaudu; – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.1.1. Täpsustage sagedus ja tingimused Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Kontrolör peaks esitama igal aastal aruande oma tegevuse kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, järelevalvekomiteele ja ametile. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid: 2.2.1. Välja selgitatud ohud. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused – Kontrolöri sõltumatusega seotud võimalikud probleemid. – Töötajate vähesus kontrolöri sekretariaadis. 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Võttes arvesse, et kontrolör peab olema tööülesannete täitmisel sõltumatu, tuleks tema suhtes kohaldada komisjoni 16 sisekontrollistandardit, pöörates erilist tähelepanu isikuandmete kaitsele. Seejärel viiks tema suhtes läbi kontrolli ja hindamised komisjoni siseauditi talitus. Lõpetuseks võiks Euroopa Kontrollikoda teha järelkontrolli. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Määratakse kindlaks pärast kokkuleppe saavutamist kontrollisüsteemi osas (IAS). 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Menetlustagatiste kontrolöri ja järelevalvekomitee tegevus ning nende kahe sekretariaadid on selgelt eraldatud. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kululiik || Rahaline osalus Nr […][Nimetus………………………………………...……….] – Täidetakse kokkuleppel peadirektoraadiga, mille juurde kontrolöri ametikoht luuakse || Liigendatud / liigendamata ([6]) || EFTA riigid[7] || Kandidaatriigid[8] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || […][XX.YY.YY.YY] || Liigendatud / liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kululiik || Rahaline osalus Nr […][Nimetus………………………………………...……….] || Liigendatud / liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || […][XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada spreadsheet on budget data of an administrative nature (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETti talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || […][Nimetus………………………………………...……….] PEADIREKTORAAT: <…….> || || || Aasta N[9] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[10] || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || <….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || || || || || || || || Maksed || =2+2a +3. || || || || || || || ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU PEADIREKTORAAT: <…> kindlaks määramata ||  Personalikulud || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 § Muud tegevuskulud (erinõunik ja tema asetäitja) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495  Muud halduskulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Maksed || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[11] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[12] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || Personalikulud || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 Muud tegevuskulud (erinõunik ja tema asetäitja) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495 Muud halduskulud || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 KOKKU || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. Personalikulude real esitatud arvud vastavad 2 AD-kategooria ja 1 AST/SC-kategooria töötaja värbamisega seotud kuludele, kusjuures esimesel aastal on seda arvu poole võrra vähendatud, võttes arvesse, et kontrolöri esimese tööaasta jooksul on töökoormus eeldatavalt väiksem. Muude tegevuskulude real esitatud arv vastab sellise kontrolöri tegevuskuludele, kes oleks erinõunik palgaastmel AD15 ja keda tasustatakse vastavalt tegelikult töötatud päevade arvule. Selle rea kulud sisaldavad ka kontrolöri asetäitjaga seotud kulusid, kuid neid ei ole vaja eraldi esitada ja need ei kujuta endast lisakulusid, kuna asetäitja töötaks ainult siis, kui on vaja kontrolöri asendada ja kontrolörile sel juhul tasu ei maksta. Oodatavat töökoormust arvesse võttes töötaks kontrolör (ja tema asetäitja) esimesel tegevusaastal osalise tööajaga 25 % ulatuses tavalisest igakuisest täistööajast (5,5 päeva kuus) ja järgnevatel aastatel 50 % ulatuses täistööajast (11 päeva kuus). Ka tööreisideks on igas kuus ette nähtud 2 päeva. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. – ý Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[13] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || XX 01 04 yy[14] || – peakorteris || || || || || || – delegatsioonides || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || Muud eelarveread 25 01 02 03 || 0,25 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 KOKKU || 1,75 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || OLAFi juurdluse aluste isikute poolt esitatud nende menetlusõigusi käsitlevate kaebuste vastuvõtmine ja läbivaatamine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[15]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[16] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod. [1] ELT C ..., ..., lk [2] COM(2013) 534 (final), 17. juuli 2013. [3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB − tegevuspõhine eelarvestamine. [4] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [5] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [6] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [7] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [8] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [9] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [10] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [11] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [12] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [13] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [14] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [15] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [16] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.