KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA REGIOONIDE KOMITEELE, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (mida on muudetud määrusega (EL) nr 1302/2013, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist) kohaldamist

Levinuim ETKRi vorm on koostöö kahe kuni kahekümne kohaliku ametiasutuse vahel, kusjuures koostööstruktuurid on väikesed või keskmise suurusega. Teine levinum vorm on piiriülene koostöö, mis hõlmab piirkondlikke ametiasutusi.

ETKRide kontsentratsioon on suurem teatud piirkondades, peamiselt Ungari, Slovakkia, Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali piirialadel. Nende territoriaalne ulatus on eriti suur Ungaris. Mõni liikmesriik aga ei osale üheski ETKRis. Need erinevused võivad mõnel juhul tuleneda juba loodud muud tüüpi koostööstruktuuridest.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse kohta („ETKRi määrus“) võeti vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175, eriti selle kolmanda lõigu alusel. Määrus jõustus 1. augustil 2006 ja on olnud täielikult kohaldatav alates 1. augustist 2007. Seda muudeti määrusega (EL) nr 1302/2013, et selgitada, lihtsustada ja parandada ETKRide asutamist ja toimimist.

milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (mida on muudetud määrusega (EL) nr 1302/2013, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist) kohaldamist

Mõni ETKR vastutab väikeprojektide fondide rakendamise eest konkreetsete ETK-programmide raames: RDV ETKR ja Via Carpatia ETKR haldavad vastavate geograafiliste piirkondade väikeprojektide fondi Ungari-Slovakkia Interregi programmi raames. Kaks ETKRi on ETK-projektide raames üksikabisaajad ning GO ETKR on kasutusele võtnud integreeritud territoriaalse investeeringu (ITI).

Praegu rakendavad ETK-programme kaks ETKRi: Grande Régioni ETKR, mis on Grande Régioni programmi korraldusasutus, ja ESPONi ETKR, kellel on eriline roll, kuna ta on üksikabisaaja ning sellisena vastutab ajavahemikul 2014–2020 ESPONi programmi rakendamise eest.

ETKRi määruse lisa sisaldab institutsioonidevahelist avaldust, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku institutsioonides ja koos liikmesriikidega pingutuste tegemises ETKRide kasutamise toetamiseks. ELi tasandil on uuendatud Regioonide Komitee ETKRe käsitlevat teabeplatvormi, mis on oluliselt parandanud juurdepääsu ETKRidega seotud teabele. Lisaks osaleb Regioonide Komitee rohkem ETKRidega seotud teavitustegevuses, mis hõlmab ka üritusi ja väljaandeid.

Lisaks kinnitavad uuringud, et paljudes valdkondades, nagu liikmesus, kolmandate riikide ametiasutuste osalus ning ETKRi kokkuleppe ja põhikirja vaheline suhe, on saavutatud suurem selgus. ETKRide toimimine on paranenud, kuivõrd ELi rahastuse saamine tundub olevat hõlpsam ja kokkuleppe muutmist (nt liikmesuse muudatuste tõttu) on lihtsustatud.

ETKRide loomise hõlbustamise, teatud sätete selgitamise ja ETKRide laiema rakendamise eesmärgid on saavutatud mitmel viisil. ETKRid toetavad ETKd enamasti projekte ja programmiosi rakendades, mitte ETK-programmide korraldusasutustena tegutsedes. ETKRi määrus on kaasa aidanud vahendi selgitamisele ja laiemale kasutamisele, eriti piiriüleste teenuste osutamise ja kolmandate riikide kaasamise osas.

Vähemalt 10 ETKRi oli seotud teenuste piiriülese osutamisega kas otseselt (teenuste osutamist juhtides) või kaudselt. Olemasolevad ETKRid kavatsevad tulevikus pakkuda laiemat teenuste valikut, nt loodusõnnetuste eest hoiatamise süsteemide ja piiriülese jäätmete ringlussevõtu valdkonnas, või selliste teenuste pakkumisele kaasa aidata. See näitab, et ETKRi määruse muudatused on asjakohased.

Ka ETKRide liikmete arv suurenes rohkem kui 30 % võrra, enamalt kui 600 liikmelt (21. juuni 2014 seisuga) rohkem kui 800 liikmeni 2017. aasta lõpuks. Olemasolevate ETKRide liikmeskond kasvas 2016. ja 2017. aastal tunduvalt enam kui varasematel aastatel, mis näitab, et ETKRi määruse muudatused hõlbustasid ETKRide laienemist. Seda arengusuunda on toetanud asjaolu, et ETKRi määrusega täpsustati asjaomaseid eeskirju.

Ajavahemikul 21. juunist 2014 kuni 2017. aasta detsembrini loodi 21 uut ETKRi. Seega suurenes ETKRide koguarv märkimisväärselt (44 % võrra), mis näitab, et esialgse ETKRi määruse vastuvõtmisest alates on suudetud rühmituste loomise tempot säilitada.

Regioonide Komitee iga-aastane ETKRide järelevalve aruanne näitab, et liikmesriikides on ETKRe toetavad tegevused intensiivistunud. Rohkem liikmesriike edendab ETKRe, kasutades selleks üha mitmekesisemaid lähenemisviise. Nende tegevuste tulemuslikkust näitab ETKRi vahendi kasutamise laienemine nii käsitletavate teemade kui ka hõlmatud geograafiliste piirkondade osas. ETKRide edendamise tulemuslikkus on väga erinev, sest mitte kõik liikmesriigid ei tegutse selles suunas. Ehkki ETKRide edendamisel on tehtud edusamme, paistab endiselt, et ETK rahastuse saamisega on teatud raskusi. See näitab, et ETKRide edendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi.

3.2. ETKRi määruse tõhusus

Tõhususe all peetakse silmas kasutatud ressursside või sisendite ja saavutatud muutuste või tulemuste vahelist suhet.

ETKRide ja muude sarnaste riikliku või rahvusvahelise õigusega reguleeritud struktuuride võrdluse tulemusel jõuti järeldusele, et enamikul juhtudel on ETKRi loomise kulud liiga piiratud, et neid saaks kasutada tõhususe näitajana.

Leiti, et ETKRide ja riikliku või rahvusvahelise õiguse alusel loodud struktuuride võrdlemisel on asjakohasemad muud aspektid:

ükõrgelt hinnatakse ETKRide mitmekülgsust. ETKRe, kui need on juba loodud, saab kasutada mitmel otstarbel. ETKRi sageli üldsõnaliselt määratletud ülesannete raames saab tegelikke töövaldkondi hõlpsasti kohandada ilma rühmituse struktuuri põhjalikult muutmata; ning

üüks ETKRide olulisemaid eripärasid ja eeliseid on see, et nad on juriidilised isikud ja seega saavad kõnealustes riikides tegutseda.

3.3. ETKRi määruse asjakohasus

Asjakohasuse näitaja iseloomustab seda, mil määral ETKRi määruse eesmärgid ja sätted vastavad tulevaste ETKRi liikmete vajadustele.

ETKRi määruse muudatuste põhjal, millega laiendati ETKRide loomise eesmärke ja ETKRide ulatust, võime järeldada, et paljud olemasolevad ETKRid kasutavad ETK rahastuse kõrval ka muid ELi rahalisi vahendeid, mis toetavad nende konkreetseid temaatilisi eesmärke.

Alates 2014.–2020. aasta programmitöö perioodi algusest on ETKRide osalemist ETKs üldiselt toetanud tugevamad õiguslikud seosed ETKRi määruse ja ELi ühtekuuluvuspoliitika määruste vahel ning ETKRide osalemine koostööprogrammides on kokkuvõttes märkimisväärselt kasvanud. Praegu osalevad peaaegu pooled ETKRid ETK-programmide rakendamisel, peamiselt partneritena ühes või mitmes projektis.

ETKRi määruse muutmine aga ei ole toonud kaasa uute ETKRide loomist eesmärgiga panna need tegutsema ETK-programmide korraldusasutustena. Samuti kasutavad ETKRid väga harva võimalust tegutseda tegevuse üksikabisaajana. Selle põhjus võib olla asjaolu, et just 2014.–2020. aasta programmitöö perioodi alguses tuli ETK-programmide puhul teha palju selgitustööd, mistõttu võisid potentsiaalsed üksikabisaajad tulevase taotluse esitamisest loobuda.

Mõni säte on siiski endiselt ebaselge. ETKRi määruse artikli 8 lõikes 2 eristatakse kokkuleppe täitmisel (punkt g), ETKRi organite tegevuse puhul (punkt h) ja ETKRi tegevusega seoses (punkt j) kohaldatavat õigust. On selge, et kokkuleppega tuleb kindlaks määrata kõigi kolme elemendi suhtes kohaldatav õigus, kuid ei ole selge, kui üksikasjalikult tuleks loetleda „ETKRi tegevusega otseselt seotud“ kohaldatavad õigusaktid. Komisjoni seisukoht on, et „otseselt seotud“ õigus peaks olema tihedalt seotud „määratud ülesannetega“: haigla haldamiseks loodud ETKRil on konkreetsemalt määratud ülesanded kui ETKRil, mis on loodud asjaomase territooriumi üldise arendamise eesmärgil.

3.4. Euroopa lisaväärtus

Euroopa lisaväärtuse näitaja iseloomustab seda, kas ETKRid loodi tänu ETKRi määrusele. ELi lisaväärtus on tihedalt seotud peamiste eelistega, mida ETKRidele omistatakse. ETKRide eelised võrreldes muude sarnaste juriidiliste isikutega annavad väärtuslikku kvalitatiivset teavet ETKRide Euroopa lisaväärtuse hindamiseks.

Kirjanduses nimetatakse järgmisi eeliseid:

üjuriidilise isikuna võimaldab ETKR kiiremat ja tõhusamat otsustamist piiriülese koostöö puhul, millesse on kaasatud mitu ametiasutust;

üETKRid toetavad järjekindlat, püsivat ja koordineeritud tegutsemist, soodustavad ühiste eesmärkide seadmist ja stabiilsemat koostööd piiriülestel aladel;

üETKRid ei sõltu eraldiseisvatest poliitilistest otsustest ja arengusuundadest, mis võivad takistada riigipiire ületavate koostööpiirkondade puhul kasulike meetmete heakskiitmist või rakendamist;

üETKRid tugevdavad koostööpiirkondade läbirääkimispositsiooni, mis võimaldab neil oma huvisid kaitsta; ning