Programm on kavandatud eesmärgiga täiendada ja toetada liikmesriikide poliitikat ning anda sellele lisaväärtust. Põhieesmärk on parandada eurooplaste tervist ja vähendada ebavõrdsust, edendades tervist, soodustades innovatsiooni, parandades tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja kaitstes eurooplasi tõsiste piiriüleste terviseohtude eest. Seda võib väljendada nelja erieesmärgina:

Programmi kogueelarve on 449,4 miljonit eurot seitsme aasta jooksul ja selle eesmärk on täita liikmesriikide vajadusi, lähtudes järgmistest üldprioriteetidest:

Kolmas terviseprogramm on mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alla kuuluv valdkondlik rahastamisvahend, mis loodi määrusega (EL) nr 282/2014. See toetab ELi tervisepoliitika koordineerimist, et täiendada ja toetada liikmesriikide poliitikat ning anda sellele lisaväärtust. Samal ajal austatakse programmis täielikult liikmesriikide autonoomiat oma tervisepoliitika kindlaksmääramisel ning oma piirides tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks tegemisel. Samuti toetab see ELi tervisevaldkonna õigusaktide rakendamist.

Käesolevas aruandes esitatakse lühidalt kolmanda terviseprogrammi vahehindamise peamised järeldused kooskõlas määruse (EL) nr 282/2014 artikli 13 lõike 3 punktiga c. Ühtlasi tutvustatakse aruandes ideid selle kohta, kuidas parandada programmi rakendamist ülejäänud programmitöö perioodil (2018–2020). Aruandele on lisatud üksikasjalik komisjoni talituste töödokument.

Programmis osalevad 28 ELi liikmesriiki ja kaks EFTA riiki: Norra ja Island. Alates 2016. aastast on osalenud ka Serbia ja Moldova ning 2017. aasta aprillis liitus programmiga Bosnia ja Hertsegoviina. Kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja naaberriikide üha kasvavat huvi programmi vastu võib näha märgina programmi raames üles näidatavast üha suurenevast huvist nende riikide vastu, kes on otsustanud viia oma tervisepoliitika kooskõlla ELi poliitikaga.

Programmi haldab komisjon ja seda rakendatakse iga-aastaste tööprogrammide kaudu, mis võetakse vastu pärast seda, kui liikmesriikide esindajatest koosnev programmi komitee on need heaks kiitnud. Mitmeaastase kavandamisega tagatakse, et käsitletud on kõiki temaatilisi prioriteete ning et kasutatavad vahendid on viidud vastavusse prioriteetide ja meetmetega. Rakendamise eest vastutab Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea).

Parima tava vahetamine on olnud kesksel kohal ka mitme kaasrahastatud meetme puhul sellistes mitmekesistes valdkondades nagu HIVi/AIDSi ja tuberkuloosi ennetamine või alkoholi põhjustatud kahju vähendamine . Muud meetmed on seotud järgmisega:

Tsükli „Tervislik seisund ELis“ raames koondab komisjon koos OECD ning Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega eksperditeadmisi, et täiustada riigipõhiseid ja ELi-üleseid tervisealaseid teadmisi, millega toetakse liikmesriike nende tõenduspõhise poliitika kujundamises. See korduv kaheaastane teadmiste vahendamise tsükkel hõlmab aruannet „Health at a Glance: Europe“ („Euroopa tervishoiu ülevaade“), 28 riigiprofiili, lisatud aruannet ja vabatahtlikke vahetusi, mida liikmesriigid saavad taotleda.

Programmiga on toetatud liikmesriikidevahelist koostööd teadmiste ja parimate tavade loomise, kasutamise, jagamise ja vahetamise teel. See on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 ja aitab saavutada kestliku arengu 3. eesmärki tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu2.

Hindamisel järeldati, et pärast programmi kolm aastat kestnud rakendamist ollakse enamiku rahastatud meetmete puhul lähedal paljutõotavate tulemuste saavutamisele, samas kui teiste meetmetega ollakse alles algusjärgus. Allpool on esitatud mõned näited programmi iga eesmärgi alla kuuluvate prioriteetide kohta.

Õigusliku kohustuse täitmiseks viidi vahehindamine läbi suhteliselt varases programmi rakendamise etapis, mil ei olnud veel võimalik kvantitatiivselt hinnata, kas programmi eesmärgid on täidetud. Eeldati, et esimese programmiaasta meetmed, millega alustati 2015. aasta alguses, annavad vahetulemusi kõige varem 2016. aasta lõpuks. Sellele vaatamata oli võimalik kasutada hindamise alusena juhtuuringuid 29 meetme kohta (need vastavad kaheksale temaatilisele prioriteedile, st kaks prioriteeti programmi iga eesmärgi kohta). Nimetatud juhtuuringutest saadi ulatuslikke tõendeid rahastatud meetmetega kaasneva ja võimaliku kaasneva kasu kohta.

Mitme meetmega toetati tubakatoodete direktiivi käsitlevate delegeeritud ja rakendusaktide koostamist; need hõlmasid mitut uuringut ja analüüsi tulevase ELi jälgitavuse ja turvaelementide süsteemi rakendamise kohta tubakatoodete valdkonnas. Ühismeetmega SCOPE koostati õppekava ning terviklikud suutlikkuse suurendamise ja koolitusmaterjalid, et toetada liikmesriikide reguleerivaid asutusi ravimiohutust käsitleva 2012. aasta õigusakti rakendamisel.

Selleks, et ELi õigusaktid täidaksid oma eesmärgi ja avaldaksid oodatud mõju, tuleb sageli toetada nende järjepidevat rakendamist kõikides liikmesriikides. Mitmesuguste terviseprogrammist rahastatavate meetmete puhul on kesksel kohal ühtsete normide ja suuniste koostamine, olgu siis aruandluse eesmärgil, auditite ja kontrollide tegemiseks, tegevuslubade andmiseks või järelevalvesüsteemide jaoks.

Programmil on tähtis roll ka antimikroobikumiresistentsusega tegelemisel, määratledes ühised meetodid antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste kontrolli all hoidmiseks kooskõlas praeguste ELi ja rahvusvaheliste tegevuspõhimõtetega, eeskätt kestliku arengu 3. eesmärgiga2.

Loodud on 24 haruldaste haiguste Euroopa tugivõrgustikku, et koondada eksperditeadmisi rohkem kui 300-lt tervishoiuteenuste osutajalt ja 900 eksperdikeskuselt üle Euroopa ning teha need kättesaadavaks haruldasi haigusi põdevatele patsientidele, kellel on sageli keeruline – kui mitte võimatu – oma elukoha lähedal eriteadmisi ja ravivõimalusi leida. Patsientide diagnoosi ja ravi läbivaatamiseks kutsuvad koordinaatorid kokku eriarstide multidistsiplinaarse virtuaalse nõuandekogu, kasutades selleks ette nähtud IT-platvormi ja telemeditsiini vahendeid. Teadmiste, oskusteabe ja vahendite koondamine kõikjalt EList aitab teha kvaliteetse tervishoiu kõikidele kättesaadavaks ja vähendada tervisest tingitud ebavõrdsust nii ELi liikmesriikide piires kui ka nende vahel. Järgnevatel aastatel võiks seda põhimõtet laiendada ka muudele keerulistele haigustele väljaspool haruldaste haiguste valdkonda.

E-tervise võrgustikku toetav ühismeede, mis käsitleb koostalitlusvõimet ja standardimist terviseandmete piiriülesel vahetamisel, võimaldab täita Euroopa ühendamise rahastu nõudeid ning edendab seeläbi rahvatervise valdkonnas digitaalteenuste taristut. ELi tervishoiutehnoloogia hindamise asutuste vahelise koostöö tulemusel on loodud ühtsed vahendid ja normid, mis pakuvad olulist võimalust mastaabisäästu saavutamiseks. Praeguse ühismeetme puhul on kesksel kohal võrgustiku kestlikkus ja ulatuslikum kasutuselevõtt liikmesriikides, samuti toetatakse ühismeetmega selliseid olulisi poliitikaeesmärke nagu tervishoiuteenuste kättesaadavus, kvaliteet ja jätkusuutlikkus.

Programm tõestas oma võimekust ja paindlikkust, kui see pandi proovile seoses enneolematult suure pagulaste sissevooluga aastatel 2015–2016. See lõi naaberriikide ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni jaoks aluse koostöö tegemiseks, et suurendada teadlikkust ning pühenduda veelgi põhjalikumalt pagulastest ja rändajatest emade tervise ja tervishoiu parandamisele. Ühtlasi aitas programm oluliselt kaasa Euroopas asuvate haavatavate sisserändajate ja pagulaste tervishoiuteenustele juurdepääsu parandamist käsitlevate tegevuskavade ja mudelite väljatöötamisele ja rakendamisele ning rändajate ja pagulastega kohalikul tasandil töötavatele tervishoiutöötajatele ja õiguskaitseametnikele suunatud soovituste ja tehniliste suuniste koostamisele ning koolituse pakkumisele.

Terviseohtudega toimetuleku suutlikkuse suurendamise meetmed on aidanud vältida dubleerimist ja tõhustada võimekust, pakkudes lisaväärtust ELi ja laiema rahvusvahelise üldsuse jaoks. Nende abil on kindlaks tehtud puudujäägid liikmesriikide suutlikkuses, prioriseeritud meetmeid ja rakendatud suutlikkuse suurendamise alast tegevust kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks; samuti on nende tulemusel loodud vahendeid ja suuniseid, pakutud koolitusi ja katsetatud ELi valmisoleku ja reageerimise mehhanisme ning koordineeritud välist kvaliteedi tagamise alast tegevust. Ühtlasi võimaldasid need meetmed jagada hiljutiste haiguspuhangute käigus saadud kogemusi.

➤ Programm on liikmesriikide vajaduste seisukohast väga asjakohane ning selle eesmärgid on arusaadavad, sõnaselged ja konkreetsed

23 temaatilist prioriteeti aitavad programmi meetmeid paremini suunata ning vältida eri eesmärkide kattumist ja võimalikku dubleerimist. Samal ajal on need temaatilised prioriteedid piisavalt paindlikud, et võimaldada saavutada sünergia, mis mõnel juhul on ilmselgelt vajalik. Üks valdkond, kus programmi ülesehitus on osutunud paindlikuks ja piisavaks, on näiteks rändajatele ja pagulastele suunatud meetmed. Edaspidi tuleks aga kasuks, kui programm oleks sidusam ja täpsem.

Ka esimese kolme aasta jooksul rahastatud meetmed on programmi konkreetsete eesmärkide ja prioriteetide seisukohast asjakohased. Programmi ülesehitus toetab neid, viies kõnealuste meetmete eesmärgid ja väljundid paremini kooskõlla programmi tõhusa rakendamise nõuetega. Ent teatavad ELi õigusaktidega mitte seotud laiemate prioriteetide alla kuuluvad meetmed ja/või tähtajatud rahastamismehhanismid, näiteks tegevustoetused, ei pruugi olla piisavalt suunatud ning nende puhul võib esineda oht kalduda kõrvale nende algsetest eesmärkidest. Sellistel juhtudel tuleb olla kavandamisetapis väga tähelepanelik ning kõnealuseid meetmeid tuleks jälgida ja õigeaegselt hinnata, et võtta vajaduse korral parandusmeetmeid.

➤ Programmi haldamine on muutunud üha tõhusamaks

Programm on kahe eelmise programmi (esimene programm kestis 2002.–2007. aastani ja teine 2008.–2013. aastani) rakendamisel saadud kogemuste põhjal ümber korraldatud. Selle eesmärgid seati väga konkreetsel ja praktilisel viisil, täpsustades oodatavad väljundid ning esitades näitajad edusammude mõõtmiseks.

Iga-aastased tööprogrammid koostatakse esialgse mitmeaastase kavandamise põhjal vastavalt programmi käsitlevas määruses (II lisa) sätestatud konkreetsetele kriteeriumidele. Iga-aastaste tööprogrammide kindlaksmääramise protsess toimib sujuvalt ning liikmesriikidega konsulteerimine toimub selgelt, läbipaistvalt ja õiglaselt. Ühtlasi on mitmeaastane kavandamine osutunud kasulikuks vahendiks, mis annab strateegilisema ülevaate keskpikast kavandamisest, võimaldab iga-aastaseid tööprogramme sujuvamalt vastu võtta ja piirab muudatuste arvu. Sidusrühmad soovivad aga rohkem võimalusi osaleda iga-aastaste prioriteetide ning mitmeaastaselt ja iga-aastaselt vajalike meetmete kindlaksmääramises.

Komisjon julgustab kõiki ELi 28 liikmesriiki ja ka muid, st kolmandaid riike programmis osalema. Programm võimaldab neil tugineda erakordse kasulikkuse kriteeriumidele ja sellega pakutakse kõikidele osalejatele kuni 80 % ulatuses ELi kaasrahastamist. Kaasrahastamine toimub eriti soodsatel tingimustel, kui osa kogueelarvest on suunatud meetmeteks väikese kogurahvatuluga riikides. Erakordse kasulikkuse kriteeriumid ei ole siiani tõhusalt toiminud. Ent hoolimata keerulisest majanduslikust kontekstist ja olulisest takistusest, mis tuleneb kaasrahastamise ülejäänud osa tagamisest, on väikese kogurahvatuluga riikide programmis osalemise tase eelmise programmiga siiski sarnane.

➤ Tekkivad vajadused, näiteks pagulaskriis 2015. aasta suvel, on tõendanud programmi reageerimisvõimet ja paindlikkust, mis toetasid oluliselt komisjoni rändepoliitikat.

Peale selle toetatakse programmiga ka selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsust ja humanitaartegevust kajastava hiljuti asutatud Euroopa solidaarsuskorpuse esimest rakendusetappi. Solidaarsuskorpuse kaudu osutavad Euroopa noored abi seal, kus seda vajatakse, ning rikastavad lisaks sellele oma kogemusi, saavad põhjalikuma arusaamise kultuuridest, õpivad väärtustama teiste teenimist ja tugevdavad enda kui eurooplase identiteeditunnet.

➤ Tõhusus on paranenud

Programmi piiratud eelarves keskenduti rangelt valitud peamistele eesmärkidele ja prioriteetidele, mis on kooskõlas komisjoni põhiprioriteetidega. Selle põhjal eraldati enamik rahalistest vahenditest tulemustele suunatud meetmetele tänapäevase tervishoiupoliitika jaoks, millega stimuleeritakse innovatsiooni tervise ja tervishoiu valdkonnas ning pakutakse asjakohaseid vahendeid, meetodeid ja koolitusi ohutuse ja turvalisuse parandamiseks ELis.

Eesmärgile 2, mis on seotud piiriüleste terviseohtudega, ja eesmärgile 4, mis on seotud juurdepääsuga parematele ja ohutumatele tervishoiuteenustele, eraldati suhteliselt vähem rahalisi vahendeid. Need eesmärgid saavad aga kasu sünergiast Haiguste Tõrje ja Ennetamise Euroopa Keskuse tegevusega riskihindamise, epidemioloogiliste andmete kogumise ja analüüsimise ning antimikroobikumiresistentsuse valdkondades. Liikmesriikide esindajad märkisid elektroonilises uuringus ja arvukad sidusrühmad avaliku konsultatsiooni käigus, et prioriteetsed on sellised laiemad temaatilised valdkonnad nagu tervise edendamine ja tervishoiusüsteemid, mis said ka kõige rohkem rahalisi vahendeid. Tervise edendamine hõlmab meetmeid sellistes valdkondades nagu riskitegurid, kroonilised haigused ja terviseteave ning tervishoiusüsteemid, sealhulgas tervishoiutehnoloogia hindamine.

Programmiga on kehtestatud programmi näitajad ja meetme tasandil toimuv seire ning sellega panustatakse strateegilisse teabe levitamisse. Need on otsustavad sammud, millega vastatakse varasematele soovitustele, ent jätkuvalt on arenguruumi olukorra parandamiseks ja edusammude kiirendamiseks.

Peale selle on programmi halduskulud muude võrreldavate komisjoni programmide halduskuludega võrreldes väikesed. Halduskulud moodustavad vaid 9 % kogueelarvest.

➤ Eeskirjade ja menetluste puhul on võetud lihtsustusmeetmeid, mis hõlmavad elektrooniliste vahendite kasutamist projektiettepanekute esitamiseks ja hindamiseks ning toetuste haldamiseks, e-järelevalvet ja e-aruandlust. Kuigi see areng on alguses seoses vahendite kavandamise ja katsetamisega ressursimahukas, näitab taotluse esitajate ja toetusesaajate rahulolu, et sellised jõupingutused on põhjendatud, ning järgmistel aastatel annavad need ootuste kohaselt rahalist kasu.

➤ Väike programm, mis on ELi jaoks suure lisaväärtusega

Koostöö ELi tasandil ning valmisolekukavade ja terviseohtudele reageerimise koordineerimine on üks programmiga kaasneva ELi lisaväärtuse tugevaim ja tuntuim aspekt. Terviseohtudega toimetuleku suutlikkuse suurendamise meetmed on aidanud vältida dubleerimist ja suurendada võimekust, pakkudes lisaväärtust ELi ja laiema rahvusvahelise üldsuse jaoks. Nende abil on kindlaks tehtud puudujäägid liikmesriikide suutlikkuses, prioriseeritud meetmeid ja rakendatud suutlikkuse suurendamise alast tegevust kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks. Samuti on nendega loodud vahendeid ja suuniseid, pakutud koolitust ning katsetatud ELi valmisoleku ja reageerimise mehhanisme ja koordineeritud välist kvaliteedi tagamise alast tegevust; samuti on need võimaldanud jagada hiljutiste haiguspuhangute ja pagulaskriisi käigus saadud kogemusi.

Programm aitab liikmesriikidel suurendada oma suutlikkust ka muudes valdkondades: teadmiste, oskusteabe ja vahendite koondamine kõikjalt EList parandab kvaliteetse tervishoiu võrdset kättesaadavust kodanikele ja aitab vähendada tervisest tingitud ebavõrdsust nii ELi liikmesriikide piires kui ka nende vahel. See võib toimuda näiteks 24 haruldaste haiguste Euroopa tugivõrgustiku kaudu, mille puhul on võimalus laiendada eksperditeadmiste koondamist lähitulevikus ka muudele keerulistele haigustele. Samuti võib see toimuda ELi tervishoiutehnoloogia hindamise asutuste vahelise koostöö kaudu ühtsete vahendite ja normide loomisel, mis toetavad selliseid olulisi poliitikaeesmärke nagu tervishoiuteenuste kättesaadavus, kvaliteet ja jätkusuutlikkus ning pakuvad samal ajal olulist võimalust mastaabisäästu saavutamiseks. Veel üks näide on e-tervise võrgustikule pakutav toetus terviseandmete piiriüleseks vahetamiseks vajaliku koostalitlusvõime ja standardimise parandamiseks ning rahvatervise valdkonnas digitaalteenuste taristu edendamiseks.

Koostööga ning teadmiste kasutamise ja jagamisega kaasneb suur ELi lisaväärtus: igas ELi 28 liikmesriigis valitsevat terviseolukorda kirjeldavate võrreldavate andmete kogumine ja analüüsimine (riigiprofiilid) toetab poliitilist dialoogi ja teadmistel põhinevat otsuste tegemist tervisepoliitika valdkonnas. Ka tervise edendamist ja haiguste ennetamist käsitleva parima tava vahetamine ja rakendamine pakub ELi lisaväärtust, mis võib aidata liikmesriikidel kõrvaldada tervishoiureformide tegemisel ohud, mida demograafilised muutused ning mittenakkushaigustest ja muudest kroonilistest haigustest tingitud koormus nende tervishoiusüsteemidele põhjustab.

➤ Ühtne tegevus ja sünergia loomine