KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal

1. Sissejuhatus

Euroopa Liidu laienemisprotsess on jõudnud uude etappi. Ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimine Horvaatiaga, mis avas võimaluse saada 2013. aasta keskel liikmeks, toetab laastavate Balkani konfliktide järel 1990ndatel vastu võetud poliitikat, mille eesmärk on tuua rahu, stabiilsus, demokraatia ja lõpptulemusena ELi liikmesus kogu piirkonnale. See on värske näide ELi laienemispoliitika muutusi toovast jõust, mis annab uut hoogu reformideks kõikides ühinevates riikides.

Euroopa Liidu lepingus sätestatud ELi laienemispoliitika[1] on vastus meie mandril elavate inimeste õigustatud soovile ühineda püüdlustes ühendatud Euroopa ülesehitamiseks. Kesk- ja Ida-Euroopa riikide integreerimine viimasel aastakümnel on näidanud, et laienemine toob kasu ELile tervikuna ja annab ELile paremad võimalused tegelemiseks ülemaailmsete probleemidega.

Laienemispoliitika on osutunud mõjusaks vahendiks, millega ühiskonda muuta. ELiga juba ühinenud riikides ja ELiga ühinevates riikides on toimunud muljetavaldavad muutused tänu ühinemisest ajendatud demokraatlikele ja majanduslikele reformidele. Pühendumine, tingimuslikkus ja usaldusväärsus on alati olnud ühinemisprotsessi ja selle edukuse keskmes.

ELi laienemispoliitika raamistik hõlmab endiselt Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumisel kokkulepitud laienemise uuendatud konsensust, mis põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, tingimuste ausal ja täpsel täitmisel, heal suhtlemisel avalikkusega ning ELi suutlikkusel võtta vastu uusi liikmeid.

Laienemispoliitika abil suurendab ELi rahu, stabiilsuse, demokraatia ja jõukuse ala – need on hiljutiste arengute valguses omandanud uue tähenduse:

· vapustavad sündmused Vahemere lõunapiirkonnas ja Lähis-Idas ning ka nendest tulenev ebakindel olukord rõhutavad ELi laienemisprotsessiga tugevalt seotud stabiilsuse ja demokraatia tähtsust Kagu-Euroopas;

· hiljutine ülemaailmne finantskriis ja eurotsooni praegused raskused on välja toonud riikide majanduse omavahelise sõltuvuse nii siin- kui sealpool ELi piire. Nimetatud sündmused rõhutavad majandus- ja finantsstabiilsuse täiendava tugevdamise ja kasvu edendamise tähtsust – seda ka ühinemisprotsessis osalevates riikides. Selle eesmärgi saavutamiseks on laienemisprotsess mõjuvõimas vahend.

Pärast viimase laienemispaketi vastuvõtmist on Lääne-Balkani riikides toimunud täiendavad positiivsed arengud. Ratko Mladići ja Goran Hadžići kinnipidamine ja üleandmine endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule (EJRK) eemaldas viimase takistuse Serbia Euroopa teelt ning see kujutab endast olulist sammu leppimise suunas. Belgradi ja Priština vaheline dialoog on käivitatud ning saavutatud on ka esimesed tulemused. Dialoogi üks eesmärke on liikuda edasi ELiga ühinemisel. Enamike laienemisprotsessis osalevate riikide puhul võib teatada edusammudest ELiga seotud reformide läbiviimisel. Viisavaba reisimist võimaldatakse veel kahe Lääne-Balkani riigi, Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele.

Sellest hoolimata on mitmes riigis tähtsad reformid edasi lükatud, seda sageli riigisiseste poliitiliste arengute ja konfliktide tõttu. Viivitused ja tõkked on eriti tõsised Bosnias ja Hertsegoviinas ning Albaanias. Hea valitsemistava, õigusriik, haldussuutlikkus, töötus, majandusreform ja sotsiaalne kaasatus on enamikes riikides endiselt peamisteks lahendust vajavateks valdkondadeks. Seoses sõnavabadusega meedias on aset leidnud mitmed murettekitavad arengud. Erimeelsused staatuse üle mõjutavad endiselt negatiivselt nii Kosovot[2] kui ka kogu piirkonda. Hiljutised sündmused Põhja-Kosovos annavad põhjuse tõsiselt muret tunda. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimeküsimus on ikka veel lahenduseta.

Islandi ühinemisprotsess on viimase aasta jooksul tublisti edasi liikunud. Edu läbirääkimistel on saavutatud tänu Islandi pikaajalise demokraatia jooksul hästi integreeritud struktuuridele, Euroopa majanduspiirkonna ja Schengeni ala liikmestaatusele ning kõrgetasemelisele avalikule haldusele.

Türgis on ühinemisprotsess endiselt kõige tõhusam raamistik ELiga seotud reformide edendamiseks, välis- ja julgeolekupoliitika küsimusi käsitleva dialoogi läbiviimiseks, majanduse konkurentsivõime tugevdamiseks ja energiaallikate mitmekesistamiseks. Ühinemisläbirääkimiste käigus ei ole kahjuks juba üle aasta osutunud võimalikuks avada uut läbirääkimispeatükki. Suhetes Türgiga tuleb käivitada uus konstruktiivne etapp, mis põhineb konkreetsetel sammudel ühist huvi pakkuvates valdkondades.

Horvaatia peatne ühinemine näitab seda, et laienemisprotsess on suunatud ümberkorralduslike mõjude maksimeerimisele asjaomastes riikides. 2006. aasta uuest laienemiskonsensusest tulenevaid laienemisprotsessi täiendusi hakati rakendama Horvaatias ja need on tõestanud oma väärtust. Käimasolevad ja tulevased läbirääkimised teiste ühineda soovivate riikidega peaks selle kogemuse ära kasutama. Eelkõige tuleks võimalikult vara tegeleda selliste keeruliste läbirääkimispeatükkidega nagu kohtusüsteem ja põhiõigused ning õigus, vabadus ja turvalisus, et anda kandidaatriigile piisavalt aega vajalike reformide korraldamiseks.

Horvaatia ühinemine on üks suurimaid samme Lääne-Balkani riikide ELiga lõimumise ajaloolises projektis. ELi Lääne-Balkani riike käsitlev poliitika on alati olnud kaasav – alguses toimus see piirkondliku lähenemise abil 1990ndatel, seejärel kõige väljapaistvamalt 1999. aastal alustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaudu ning 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, kus kinnitati, et Lääne-Balkani riikide tulevik on ELis. Horvaatia liitumise eesmärk ei ole kaugeltki tõmmata Balkani riikide vahele jaotusjoont. Vastupidi, see ühinemine peaks innustama ülejäänud piirkonda kiirendama ELi-suunalist liikumist. Pidades silmas ELi kohustusi ning samuti ka piirkonna ajalugu ja geograafiat, kestab laienemisprotsess seni, kuni kõik Lääne-Balkani riigid on pärast tingimuste täitmist ELiga ühinenud.

Selles kontekstis lähtub komisjon täielikult iga riigi konkreetsetest edusammudest. Liikmesuse suunas liikumise kiirus sõltub peamiselt sellest, kuidas iga riik täidab kehtestatud kriteeriumid ja tingimused.

Horvaatia edukas kogemus edastab kindla sõnumi teistele laienemisprotsessis osalevatele riikidele:

· EL täidab oma kohustused, kui kõik tingimused on täidetud;

· ühinemiskriteeriumid ja -tingimused nõuavad pingutust ja nende rakendamist jälgitakse üha kasvava tähelepanuga. See ei kujuta endast siiski takistust, vaid võimaldab kandidaatriigil saavutada parema valmisoleku, mis on ühinemisel kasuks nii riigile endale kui ELile;

· kahepoolseid vaidlusi naabritega peaks ja neid saab käsitleda dialoogi ja kompromisside abil kooskõlas kehtestatud põhimõtetega.

Laienemisprotsessi usaldusväärsus on oluline element reformide edendamisel laienemisprotsessis osalevates riikides ja liikmesriikide toetuse tagamisel. Viimasel aastal toimunud arengud on kinnitanud, et käegakatsutavaid tulemusi teel ELi poole on võimalik saavutada ka enne ühinemist, seda asjaomaste tingimuste täitmise korral. Käesolevas teatises esitatud komisjoni soovitused, mis käsitlevad ühinemisprotsessi edasisi etappe ning viisavabastuse laiendamist Albaaniasse ning Bosniasse ja Hertsegoviinasse on selle kõnekad näited. Teisalt, kui poliitilist tahet ja kohusetundlikkust saavutada kindlaid tulemusi on vähe või ei ole üldse, siis ühinemisprotsess ei ole edenenud ja on oht, et see takerdub.

Käesolevas teatises hinnatakse, millises seisus on praegu Lääne-Balkani riike, Türgit ja Islandit hõlmav Euroopa Liidu laienemiskava. Hindamisel, mis põhineb teatisega kaasasolevatel riigipõhistel põhjalikel analüüsidel[3], võetakse arvesse riikide saavutusi liikmesuseks ettevalmistamisel, vaadatakse, kuhu nad on tänaseks jõudnud, hinnatakse nende väljavaateid tulevateks aastateks ning tehakse mitmeid soovitusi. Nagu ka varasematel aastatel, nii pööratakse suurendatud tähelepanu peamistele raskustele.

2. Peamised ülesanded

2.1. Suurem tähelepanu õigusriigi ja avaliku halduse reformi tugevdamisele

Õigusriigi tugevdamine on ELi liikmesuse suunas liikuvate riikide puhul määratletud endiselt kui peamine ülesanne ning väga tähtis tingimus. Viimastel aastatel on sellele küsimusele pööratud kooskõlas uue laienemiskonsensusega üha rohkem tähelepanu ühinemisprotsessi kõikides etappides.

Õigusriigile seatud rõhuasetus kajastus nende teemade põhjalikul arutamisel Horvaatiaga toimunud ühinemisläbirääkimistel, eelkõige kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkide käsitlemisel. Õigusriigi küsimuste kaalukus põhiprioriteetide seas, mis on seatud tingimuseks ühinemisläbirääkimiste alustamiseks Albaania ja Montenegroga, on veel üks näide selle valdkonna tähtsuse suurendamisest enne tegelikke läbirääkimisi.

Horvaatiaga peetud ühinemisläbirääkimistelt saadud kogemust kasutatakse käimasolevate ja tulevaste läbirääkimiste pidamisel teiste riikidega. Selleks esitab komisjon kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning justiits- ja siseküsimuste teemade kohta uue lähenemisviisi. Neid teemasid tuleks ühinemisprotsessis varakult käsitleda ning avada tegevuskavade alusel vastavad peatükid, kuna nende puhul on oluline saada veenvaid tulemusi. Komisjon esitab korrapäraselt protsessi igas etapis aruande nendes valdkondades vastavalt tegevuskavades määratletud eesmärkidele saavutatud tulemuste kohta ning teeb vajadusel ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendid suunatakse selle protsessi toetuseks.

Ühinemiseelse protsessi raames on komisjon riike julgustanud looma sõltumatut ja tõhusat kohtusüsteemi ning kõrvaldama olemasolevaid puudujääke. Horvaatia on parandanud kohtunike määramise süsteemi, Serbia on alustanud kohtunike ja prokuröride tagasimääramise korra läbivaatust, Montenegro alustas kohtusüsteemi käsitlevate peamiste põhiseaduslike ja õigussätete läbivaatamist. Kosovo on kohtunike ja prokuröride kontrollimise lõpetanud.

Korruptsioonivastane võitlus on enamikes laienemisprotsessis osalevates riikides õigusriigi valdkonna üks peamisi mureküsimusi. Korruptsioon on endiselt tõsine probleem, mis ei mõjuta üksnes kodanike igapäevaelu tähtsaid valdkondi, näiteks tervishoidu ja haridust. Sellel on ka oluline negatiivne mõju investeeringutele ja äritegevusele ning see kahjustab riigi eelarvet, eelkõige riigihangete ja erastamise valdkondades. Komisjon on viimastel aastatel teravdanud oma tähelepanu laienemisprotsessis osalevates riikides toimuvale korruptsioonivastasele võitlusele.

Laienemisprotsessis osalevate riikidega töötades saadud oluline kogemus on aidanud välja töötada ELi enda lähenemise korruptsioonivastasele võitlusele kõikides poliitikavaldkondades, nii liidusiseselt kui -väliselt[4]. Samal ajal kui komisjon loob liikmesriikide jaoks korruptsiooni seiremehhanismi, peab ta endiselt ühinemiseelsete ettevalmistuste algetappidest alates esmatähtsaks korruptsioonivastase poliitika jälgimist laienemisprotsessis osalevates riikides, pöörates suuremat tähelepanu tulemustele ja jätkusuutlikkusele. Komisjon toetab samuti tihedat koostööd rahvusvaheliste rahastajate vahel, et tagada vahendite optimaalne kasutamine.

Võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu on laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks endiselt tähtsal kohal. See on tihedalt seotud korruptsioonivastase võitluse ja sõltumatu kohtusüsteemi loomisega. Paljude kuritegude piiriülene olemus muudab võitluse organiseeritud kuritegevuse vastu keeruliseks. Piirkondlik koostöö õiguskaitseasutuste ja kohtute vahel, sealhulgas kutsealaste võrgustike loomine, on eriti tähtis selle probleemiga tegelemisel. Komisjon toetab selliste piirkondlike prokuröride võrgustike loomist, mida abistavad liikmesriikide eksperdid ja ka asjaomased Euroopa agentuurid. Komisjon aitab piirkonnas samuti luua koordineeritud tunnistajakaitse süsteeme.

Viimase aasta jooksul on komisjon tõhustanud õigusriigiteemalist dialoogi Lääne-Balkani riikidega. Eesmärk on tugevdada ettevalmistusi ühinemiseelse protsessi varajastes etappides, mis põhinevad justiits- ja siseküsimuste valdkonna üksikasjalikel analüüsidel. Selleks lähetati enamikesse laienemisprotsessis osalevatesse riikidesse eksperte. Komisjon tõhustas koostööd ja teabevahetust nii asjaomaste ELi ametitega, sealhulgas Europoli, Frontexi, Eurojusti ning Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, kui ka piirkondlike algatuste, Euroopa Nõukogu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Võrdlevat hindamist kohaldati võimaluse korral juba protsessi varajastes etappides. Bosnia ja Hertsegoviinaga alustati õigusemõistmist käsitlevat struktureeritud dialoogi ning komisjon teeb ettepaneku samasuguse dialoogi pidamiseks Kosovoga õigusriigi teemal, eesmärgiga käsitleda selle valdkonna probleeme ning toetada kohtusüsteemi reformi.

Avaliku halduse reform, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, usaldusväärsust ja tõhusust ning mis on tähtis demokraatia ja õigusriigi seisukohalt, on enamikes laienemisprotsessis osalevates riikides endiselt üks põhiprioriteete. Asjakohased haldusmenetlused, eelkõige inimressursi ja riigi rahanduse juhtimise osas, on üliolulised ELi õigustiku rakendamisel. Riikidel tuleb rohkem pingutada, et üldiste riiklike strateegiate alusel parandada oma avalikku haldust.

Mõnes ühinemisprotsessis osalevas riigis on üha rohkem tõendeid selle kohta, et valitseva partei ja riigi erinevatest rollidest ei peeta piisavalt kinni. Selline käitumine õõnestab tõsiselt õigusriiki ja demokraatia toimimist.

2.2. Sõnavabaduse tagamine meedias

Sõnavabadus on põhiõigus, mida kaitseb rahvusvaheline õigus ja mis moodustab pluralistliku demokraatia toimimise lahutamatu osa. Ühinemisprotsessis on selle vabaduse tagamine kõige tähtsam Kopenhaageni poliitilistest liikmesuse kriteeriumidest.

Laienemisprotsessis osalevaid riike iseloomustatakse üldiselt kui pluralistliku meediamaastikuga riike. Mitmes riigis on selles valdkonnas hiljuti toimunud siiski negatiivne areng. See on väga murettekitav. Komisjon uurib täiendavalt sõnavabadust käesolevale teatisele lisatud aruannetes, kus lühidalt kirjeldatakse iga riigi olukorda.

Probleemid sõnavabaduse ja meediaga hõlmavad järgmist: poliitiline sekkumine, mis mõnikord avaldub õigussüsteemi kaudu; majanduslik surutis; kuritegevuse ja korruptsiooni kasutamine meedia mõjutamiseks; ajakirjanike ebapiisav kaitse ahistamise ja või isegi vägivaldsete rünnakute eest. Majanduslikud raskused on seotud läbipaistvuse puudumisega ja omandiõiguste kontsentreerumisega, ausa konkurentsi puudumisega ning turgu reguleerivate asutuste sõltumatuse puudumisega. Mitmetes laienemisprotsessis osalevates riikides ei ole meediat käsitlevate õigusaktide rakendamine tervikuna rahuldaval tasemel. Paljudel juhtudel on mitme aasta möödudes endiselt lahenduseta ajakirjanike vastu toime pandud rünnakud, sealhulgas tapmised. Türgis ei kaitse õiguslik raamistik sõnavabadust veel piisavalt. Tõsist muret tekitavad ajakirjanikega seotud rohkearvulised kohtuasjad ja nende vastu esitatud süüdistused ning põhjendamatud surveavaldused meediale.

Kõik need küsimused piiravad oluliselt valitsuskriitiliste seisukohtade väljendamist meedias ning pidurdavad uurivat ajakirjandust. Meediaväljaanded ja ajakirjanikud on sageli sunnitud tegelema enesetsensuuriga.

Oluline on, et laienemisprotsessis osalevad riigid kindlustaks avatud ja pluralistliku meediamaastiku, kus oleks kriitilisel ja sõltumatul ajakirjandusel võimalik tegutseda. Avalik-õiguslikul ringhäälingul tuleb oma ülesannete täitmiseks parandada oma majanduslikku positsiooni ning autonoomiat. Samal ajal peaks meediatöötajad oma valdkonda ise reguleerima põhjalike eetikakoodeksite ja erialastele standardite abil.

Komisjon korraldas 2011. aasta mais sõnavabaduse teemal konverentsi, mis koondas meedia ja kodanikuühiskonna sidusrühmi Lääne-Balkani riikidest ja Türgist. Konverentsi eesmärk oli jõuda lisaks valitsuse ametlike koostööpartneritele ka nendeni, kes asjaga otse seotud on, ning kuulata nende seisukohti ning kogemusi. Konverentsi järeldusi kasutatakse edaspidi komisjoni selle valdkonna töös.

Komisjon jälgib tähelepanelikult laienemisprotsessis osalevate riikidega sõlmitud lepingute ning nendega peetava struktureeritud dialoogi raames toimuvaid arenguid. Neid teemasid käsitletakse edaspidi ühinemisläbirääkimistel, eelkõige kohtusüsteemi ja põhiõiguste peatüki raames. Komisjon määratleb prioriteedid ning julgustab valitsusi pingutama, et jõuda sõnavabaduse valdkonnas Euroopa standarditeni. Selleks tihendatakse koostööd asjaomaste partnerriikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega – ennekõike Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga. Jätkatakse dialoogi ajakirjanike ja nende ametiliitudega.

2.3. Piirkondliku koostöö ja leppimise tõhustamine Lääne-Balkani riikides

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabilisatsiooni- ja assotsieerimisprotsessi olulised osad ning komisjon jälgib neid tähelepanelikult ühinemisprotsessi igas etapis. Piirkondlik koostöö toetab ja tõhustab leppimist piirkonnas, mis on hiljuti pidanud taluma suuri konflikte. Piirkondlik koostöö ja kaubandus saaks sinna tuua täiendavat majanduslikku kasu. Samuti on selline koostöö lahutamatu osa ELiga integreerimisprotsessist, mis sageli eeldab piirkondlikke lähenemisviise ja meetmeid.

Selles osas on viimase aastakümne jooksul saavutatud märkimisväärset edu ning viimasel aastal on astutud vajalikke täiendavaid samme. Piirkonna, eelkõige Serbia ja Horvaatia juhtide visiidid naaberriikidesse ning samuti 1990ndate aastate konfliktide kohta tehtud avaldused on olulisel määral edendanud piirkondlikku leppimist. Pagulaste tagasipöördumist käsitlev Sarajevo protsess, mis hõlmab Serbiat, Horvaatiat, Bosniat ja Hertsegoviinat ning Montenegrot, jõuab lähipäevil eduka lõpuni. Valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna algatused, näiteks inimõigustealane noorte algatus, tõe- ja lepituskomitee ning Igmani algatus, täidavad tähtsat osa lepituse edendamisel valitsusvälistes ringkondades, st piirkonna kodanike seas.

Koostöö toimib ja areneb hästi sellistes spetsiifilistes valdkondades nagu energiaühendus, ühine lennunduspiirkond ja ühised koolitused nüüdseks täiesti toimivas avaliku halduse piirkondlikus koolis (ReSPA). 2010. aasta detsembris esitas komisjon Doonau piirkonna arengu kiirendamise strateegia[5], mille liikmesriigid seejärel heaks kiitsid. Piirkondlik kaubandus Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) raames kasvab ja lepingut laiendatakse sellistesse valdkondadesse nagu konkurentsipoliitika, tollitõkete kaotamise jätkamine ja teenuste liberaliseerimine. Piirkondlik koostöönõukogu (RCC) alustas kolme aasta pikkuse strateegia ja tööprogrammi rakendamist, püüeldes tulemuspõhisema tegevuse poole.

Samal ajal takistavad möödunud konfliktidest tulenevad küsimused ja teised kahepoolsed küsimused endiselt stabiilsuse saavutamist Lääne-Balkani riikides ning see mõjutab piirkondlikku koostööd, riikidevahelisi suhteid ning samuti riigisisest toimimist ja reformiprotsessi. Allesjäänud küsimustega tuleb tegeleda kiiremas korras. Nende lahendamine kõrvaldab peamise tõkke Lääne-Balkani riikide ELi teelt.

Endiselt takistavad etniliste rühmadega ehk staatusega seotud vaidlused, eelkõige Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos, institutsioonide normaalset toimimist, piduravad reformiprotsessi ja Euroopa tegevuskava ning mõjutavad mõnikord piirkonda laiemalt. Komisjon on seisukohal, et ELi poole püüdlemine on nendele riikidele parim moodus selliste probleemidega tegelemiseks. Selles kontekstis on väga tähtsad hiljutised arengud, eelkõige ELi vahendatud Belgradi–Priština dialoog. Möödunud augustis tähistatud Ohridi raamlepingu allkirjastamise kümnes aastapäev on meeldetuletus sellest, et keeruliste rahvusküsimustega saab edukalt tegeleda dialoogi ja kompromissi abil.

Hiljuti saavutati positiivseid tulemusi tänu sellele, et suudeti lahendada piirkondlikes algatustes osalemise probleemid, mis tulenesid erimeelsustest Kosovo staatuse üle, kuid selles osas tuleb rohkem ära teha. Belgradi–Priština dialoogi raames jõuti kokkuleppele, et Serbia aktsepteerib Kosovo tollitempleid. See peaks võimaldama CEFTA raames taastada piirkondliku kaubavahetuse. Enne seda taastati CEFTA ja RCC kohtumised kõikide poolte osavõtul ning allkirjastati Euroopa – Vahemere piirkonna konventsioon sooduspäritolureeglite kohta. Erimeelsused Kosovo staatuse üle takistavad siiski endiselt transpordiühenduse asutamislepingu lõplikku vormistamist ja allkirjastamist ning Kosovo ja teiste Lääne-Balkani partnerite autonoomsete kaubandusmeetmete laiendamist. Need erinevused on endiselt takistuseks ELi ja Kosovo vaheliste lepinguliste suhete arendamisele.

Piirkondliku koostööga seotud küsimuste ulatusliku kokkuleppega tegeletakse praegu Belgradi–Priština dialoogi raames. Komisjon kutsub kõiki asjaomaseid pooli jätkama praktiliste ja pragmaatiliste lahenduste otsimist, et tagada piirkondlikus koostöös osalemine kõigile, ilma et see mõjutaks erinevaid seisukohti Kosovo staatuse küsimuses. Viimastel aastatel saavutatud edu näitab, et see on võimalik.

Püsiva leppimise saavutamiseks on oluline lõpule viia õigusemõistmine endises Jugoslaavias sõdade jooksul toime pandud kuritegude eest. Koostöö EJRK-ga on endiselt oluline tingimus Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessis. Kahe süüdistatava hiljutised kinnipidamised ja üleandmised Haagile oli suur edasiminek sellel suunal. Komisjon kutsub ka asjaomaseid valitsusi üles tõhustama kohtupidamist kodusõja ajal toime pandud kuritegude üle.

Komisjon suhtub väga tõsiselt jaanuaris Euroopa Nõukogu Parlamentaalsel Assambleel kinnitatud aruandesse (Marty aruanne), milles käsitletakse väidetavalt Kosovo konflikti ajal ja pärast seda toime pandud kuritegusid, sealhulgas inimorganitega kauplemine. Komisjon toetab täielikult Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX) korraldatud uurimist, rõhutab tunnistajakaitse tähtsust ning tervitab Brüsselis asuva EULEXi töökonna loomist ning samuti töökonnasisest koostööd asjaomaste valitsustega.

Üldiselt on oluline, et piirkonna valitsused ja kodanikuühiskonnaorganisatsioonid teevad rohkem selgitustööd kodanike hulgas, et leppimine on Euroopa tuleviku lahutamatu osa ning sõjakuritegude üle õigusemõistmine on selle protsessi vältimatu osa. Poliitilised juhid peaksid vältima avaldusi ja meetmeid, mis võivad need olulised põhimõtted seada kahtluse alla.

Pooleliolevad kahepoolsed küsimused tuleb asjaomastel pooltel kindlakäeliselt lõpule viia laienemisprotsessi võimalikult varajases etapis, järgides heanaaberlikkuse põhimõtet ja võttes arvesse ELi huve tervikuna. Komisjon innustab neid tegema piiritülide lahendamiseks kõik võimaliku kooskõlas kehtestatud põhimõtete ja vahenditega, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. Komisjon on valmis hõlbustama lahenduste otsimiseks vajalike poliitiliste stiimulite kujundamist ja toetama sellega seotud algatusi.

Sloveenia ja Horvaatia vaheline piiriküsimusega seotud arbitraažikokkuleppe, mille rakendamisega alustatakse hiljem sel aastal, sillutab tee kahepoolsete küsimustega tegelemisele. Komisjon innustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimeküsimuse vaidluse pooli töötama käimasoleval ÜRO-juhitud läbirääkimistel samasuguses konstruktiivses õhkkonnas.

2.4. Jätkusuutliku majanduse taastumise saavutamine ja Euroopa 2020 eesmärkide omaksvõtmine

Kõik laienemisprotsessis osalevad riigid on nüüdseks taastumisteel, ehkki liiguvad erineva kiirusega: Türgi on kriisist väljunud tugevama majandusega ning riigi majanduskasv on endiselt muljetavaldav, kuid üha rohkem esineb märke ülekuumenemisest. Lääne-Balkani riikide majandus hakkab samuti taastuma, ehkki läheb veel aega kriisieelse tasemeni jõudmiseks. Islandi majandus jätkab paranemist kriisi ajal kogetud suurte majandushäirete tagajärgedest.

Laienemisprotsessis osalevad riigid on siiski vastamisi suurte sotsiaalmajanduslike raskustega. Töötuse tase on jätkuvalt väga kõrge ja kasvab enamikes riikides. Kosovos, Bosnias ja Hertsegoviinas ning endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on töötuse tase Euroopa riikidest kõige kõrgemal. Tööturul osalemise määrad on madalad, eelkõige naiste ja noorte hulgas, ning probleeme põhjustab endiselt laialtlevinud mitteametlik tööhõive. Lääne-Balkani riikidest pärit ekspordis, mis aitab majandusel taastuda, domineerivad endiselt madala lisandväärtusega tooted, sealhulgas toorained, mis on avatud hinnakõikumistele ja arenevate turgude tugevale konkurentsile.

Enamik laienemisprotsessis osalevaid riike on säilitanud üldiselt konservatiivse makromajanduspoliitika. Eelarve konsolideerimine ja tööjõuturu reform on lühiajalistest prioriteetidest endiselt kõige kiireloomulisemad ning peegeldavad valdavalt samu raskusi, millega EL hetkel silmitsi on. Konkurentsivõime ja investeerimiskliima parandamiseks on vaja korraldada rohkem struktuurireforme, et seeläbi kaasata välismaiseid otseinvesteeringuid, edendada töökohtade loomist ning tagada kestlik kasv. Lääne-Balkani riikides tekitab erilisi raskusi avaliku halduse suutlikkuse suurendamine ning õigusriigi tugevdamine, sealhulgas kohtusüsteemi reformimine ning laialt levinud korruptsiooniga võitlemine. Edu nendes valdkondades muudaks ettevõtluskeskkonna soodsamaks. Avalikud teenused ettevõtetele ja investeeringud taristusse on piiratud.

Tööjõuturu reformid, sealhulgas sotsiaalsüsteemi läbivaatamine, maksustamisküsimused ja haridussüsteemi uuendused, peaksid aitama käsitleda Lääne-Balkani riikide peamisi struktuurseid nõrkusi ning takistusi, mis segavad tugevama, jätkusuutlikuma ja kaasava kasvu saavutamist.

Euroopa 2020 strateegia eesmärkide omaksvõtmine

Euroopa 2020 on ELi käesoleva aastakümne kasvustrateegia, mis muutuvas maailmas aitab Euroopa majandusel areneda arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks. Laienemisprotsessis osalevaid riike julgustatakse ühinema Euroopa 2020 strateegiaga ja selle juhtalgatustega[6]. Strateegiaga luuakse oluline pidepunkt reformide korraldamiseks.

Euroopa 2020 eesmärke kajastatakse vastavalt vajadusele komisjoni ja laienemisprotsessis osalevate riikide vahel peetavates majanduspoliitikat ning tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat käsitlevates dialoogides. Komisjon on Euroopa 2020 eesmärkide saavutamiseks aidanud kavandada finantsabi, eelkõige seoses sotsiaalmajandusliku arenguga. Komisjoni koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega võetakse neid eesmärke arvesse.

Euroopa kestev võlakriis on rõhutanud riigi rahanduse usaldusväärsuse tähtsust ning komisjon jagab kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega mõningaid oma eksperdihinnangute vahetamise mehhanisme. ELi teostatav mitmepoolne järelevalve eelarve üle on selle eesmärgi saavutamisel tähtis vahend. Seda kohandatakse järk-järgult ELi tulevase tugevdatud majandusjuhtimisega.

Eraettevõtluse arendamise valdkonnas suunavad ELi väikeettevõtlusalgatuse[7] sätted poliitika koordineerimist Lääne-Balkani riikide ja Türgiga. Koordineerimine tugineb korrapärastele võrdlustele kindlaksmääratud ELi näitajatega ja selle tulemusel on koostatud laienemisprotsessis osalevate riikide riiklikke iseärasusi kajastavad läbiproovitud soovitused. Komisjon teeb ettepaneku, et väikeettevõtlusalgatuse tulemusi võiks kasutada suunistena piirkonna väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKE) seotud tulevaste meetmete jaoks.

Komisjon julgustab partneriteks olevaid rahvusvahelisi finantseerimisasutusi toetama Lääne-Balkani investeerimisraamistiku kaudu VKEde rahastamise uusi vorme, eelkõige omakapitali-, riskikapitali- ja tagatismehhanisme. Komisjon kaasfinantseerib Lääne-Balkani VKE platvormi, mille eesmärk on tagatiste ja riskikapitali abil parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele.

Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas täidavad laienemisprotsessis osalevad riigid ELi algatustes osalemise tingimusi juba hästi. Laienemisprotsessis osalevad riigid võtavad osa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendast raamprogrammist ning konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammist. Praeguste näitajate kohaselt on need riigid investeeringute ning teadus- ja innovatsioonipoliitika arengu osas siiski enamikel juhtudel märkimisväärselt allpool ELi keskmist taset. Ka eelolevatel ministrite kohtumistel julgustatakse piirkondlikke juhte tegelema tõsisemalt investeeringute suurendamisega teadustöösse, innovatsiooni ja inimkapitali.

Laienemisprotsessis osalevad riigid peavad end kliimamuutuste talumiseks paremini ette valmistama ja suutma selle keeruka küsimusega tegelemiseks pingutada sama palju kui EL, sealhulgas tõstma sellealast teadlikkust. Progressiivne kliimaalane tegevus toob kasu vähem CO2-heiteid tekitava arengu kaudu ning loob töökohti.

Majanduslik taastumine veel ei kajastu paremas sotsiaalses olukorras. Allpool vaesuspiiri elav osa elanikkonnast on endiselt suur ning näitab Lääne-Balkani riikides kasvutendentsi. Mitteametliku tööhõive kõrge tase mõjutab negatiivselt sotsiaalset olukorda, eelkõige noori.

Töökohtade kindlustamine ja haavatavate rühmade kaasamine on prioriteet. Sotsiaalsektorisse on tegelikke investeeringuid tehtud siiski vähe ja koostöö rahvusvaheliste rahastajatega on takerdunud strateegilise planeerimise taha. Oma poliitilises dialoogis rõhutab komisjon tööhõive ja sotsiaalpoliitika tähtsust ning julgustab riike seadma nendes kahes valdkonnas selgeid ja realistlikke eesmärke, et paremini suunata ja prioritiseerida sotsiaalset planeerimist. Ühinevad riigid peaks hakkama järgima Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase platvormi eesmärke.

Kasutusele tuleks võtta jätkusuutlikud meetmed kõikide haavatavate rühmade kaasamiseks ühiskonda. Rääkides eriti ebasoodsas olukorras olevast roma vähemusest, on komisjon kutsunud Lääne-Balkani riike ja Türgit tegema koostööd ELi romade platvormide raames, mis süstemaatiliselt jälgivad kaasamist ja pakuvad välja asjaomaseid meetmeid. Komisjon on korraldanud mitmeid seminare romade küsimustes, et julgustada piirkonna riike vaatama läbi diskrimineerimisvastased ja romade integreerimist parandavad asjaomased riiklikud tegevuskavad ja tõhustama nende rakendamist, eelkõige hariduse, tööhõive, eluaseme ja tervishoiu valdkonnas. Lääne-Balkani riikidel tuleb tugevasti pingutada, et hõlbustada ümberasustatud isikute kandmist rahvastikuregistrisse.

Parem haridus ja koolitus on jätkusuutliku ja solidaarse kasvu saavutamiseks vajaliku strukturaalse muutuse põhitegurid. Siiani on investeeringud haridusse, oskustesse ja kvalifikatsiooni olnud tavapäraselt madalal tasemel ja riikliku kvalifikatsiooni piirkondlik tunnustamine ebapiisav. Riiklikud haridussüsteemid ja taristu vajavad reforme ja rahvusvaheliselt võrreldavat kutseharidus-, üldharidus- ja koolitusprogramme, et lahendada praegust oskuste mittevastavust nõudmistele.

Komisjon avas kandidaatriikidele osalemiseks „Hariduse ja koolituse 2020” strateegilise raamistiku, millega endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Montenegro ei ole veel ühinenud. Komisjon tegi ettepaneku töötada välja avatud koordineerimismeetodil põhinev Lääne-Balkani riikide haridus- ja koolitusplatvorm, et võimaldada kõikidel ühinevatel riikidel selles osaleda. Seeläbi tõhustatakse dialoogi peamiste poliitikaküsimuste üle ning tagatakse rakendamine ja seire. Lääne-Balkani riigid on kutsutud osalema ELi elukestva õppe programmi kesksetes meetmetes.

2.5. Transpordi- ja energiavõrgustike laiendamine

Parem transpordi- ja energiaalane koostöö ühinevate riikidega toob Euroopa kodanikele ja ettevõtetele otsest kasu. ELi koostöös kõikide naaberriikidega on transpordi ja energia omavaheline sidumine põhielement, mille abil edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, kaubandust ja kultuurivahetust, tööhõivet ning parandada elutingimusi. Laienemisprotsessis osalevate riikide puhul on sellise koostöö eesmärk neid ühtlasi valmistada ette transpordi- ja energiaõigustiku täielikuks ülevõtmiseks ja rakendamiseks.

Türgi, kes asub strateegilises asukohas Euroopa, Lähis-Ida ja Kaukaasia ristteel, on püsivalt arendanud ja tugevdanud oma sidemeid ELiga – selle näiteks on viimased arengud lennundusvaldkonnas või Türgi roll Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridori loomisel. Nende sidemete edasiarendamine toob kasu mõlemale poolele. Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridor tugevdab Euroopa varustuskindlust maagaasiga, kuna seeläbi antakse oluline panus edastusteede laienemisse ja ergutatakse konkurentsi rahvusvahelisel gaasiturul. Komisjon toetab Türgit rahaliselt transpordivõrgustike edasiarendamisel, eelkõige seoses kiirraudteevõrgustikuga ja sadamarajatiste ajakohastamisega. Samal ajal tuleks Türgit julgustada oma gaasiturgu süvendama likviidsuse ja lepingulise paindlikkuse suurendamise abil. Sellise protsessi tulemusel tekib energiatarnekeskus, mille olemasolu suurendaks energiajulgeolekut veelgi.

Lääne-Balkani riikides on piirkondlik transpordivõrgustik määratletud Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse (SEETO) raamistikus, milles on kindlaks määratud piirkondlikku huvi pakkuvad esmatähtsad projektid. Lääne-Balkani riigid osalevad koos ELi liikmesriikide ja teiste Euroopa riikidega 2006. aastal allkirjastatud Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingus. Transpordialane koostöö on ette nähtud ka Doonau strateegias.

Alates 2008. aastast on komisjon pidanud läbirääkimisi Lääne-Balkani riikidega transpordiühenduse loomise üle, millega luuakse integreeritud turg taristu ning maismaa-, siseveeteede- ja meretranspordi jaoks. Läbirääkimised on jõudnud viimasesse etappi, kuid erimeelsused Kosovo nimeküsimuses takistavad selle lõpetamist. Komisjon soovitab tungivalt asjaomastel pooltel astuda vajalikud sammud, mis võimaldaks läbirääkimised kiiresti lõpetada ja leping allkirjastada.

Komisjon on teinud ettepaneku vaadata läbi ELi transpordialane üle-euroopaline võrgustik (TEN-T), et parandada ühendusi laienemis- ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega[8].

Energeetikavaldkonnas püüab ka EL võrgustikke integreerida, eelkõige toetades energiaühendust, mis võtab enda alla ELi ja selle liikmesriigid, kõik Lääne-Balkani riigid ning samuti mõned naaberriigid[9]. ELi energiaeeskirjadel põhinev energiaühendus loob avatud, läbipaistva ja konkurentsivõimelise piirkondliku turu, mis aitab investeeringuid kaasata. Energiaühenduse õigustik hõlmab juba energia siseturgu, energiatõhusust ja taastuvenergiat ning samuti teatavaid osi keskkonna-, sotsiaal- ja konkurentsivaldkonna õigustikust. Seda laiendatakse, et hõlmata kohustuslikke naftavarusid ning samuti elektri- ja gaasiturge.

3. Laienemisprotsessis osalevate riikide edusammud ja tegevuskava 2011. ja 2012. aastaks

3.1. Lääne-Balkani riigid

Horvaatia

Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga lõpetati juunis. See toimus tänu sellele, et Horvaatia täitis viimase aasta jooksul kõikide valdkondade sulgemise kriteeriumid, kaasaarvatud sellised rasked peatükid nagu kohtusüsteem ja põhiõigused ning konkurentsipoliitika. Horvaatia on saavutanud häid tulemusi korruptsioonivastases võitluses, kehtestanud kohtunike ja prokuröride määramiseks uue objektiivse ja läbipaistva süsteemi ning on tublisti täiendanud tagasipöörduvate pagulaste eluaseme hankimise programme. Märkimisväärselt on edasi mindud raskustes olevate laevatehaste ümberkorraldamisega.

Ühinemisläbirääkimiste tulemus lisatakse ühinemislepingusse, mis peaks Euroopa Ülemkogu juunis toimunud kohtumise kohaselt allkirjad saama aasta lõpus. See võimaldab Horvaatial ühineda ELiga 1. juulil 2013, tingimusel et vajalikud ratifitseerimisprotseduurid on lõpetatud. Horvaatia on ilusti edasi liikunud ettevalmistuste tegemisel, et võtta ühinemisel enda kanda liikmesusega kaasnev vastutus. Horvaatia täidab Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume. Eeldatakse, et majanduslikud ja õigustikuga seotud kriteeriumid täidetakse 1. juuliks 2013. Sama tempo tuleb säilitada.

Horvaatia peab edasi arendama ühinemisläbirääkimiste käigus rakendatud reforme ja väljaarendatud suutlikkust. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõikide Horvaatia võetud kohustuste täitmist ning riigi jätkuvaid ettevalmistusi, et võtta ühinemisel enda kanda liikmesusega kaasnev vastutus. Jälgimisel keskendutakse eelkõige järgmistes valdkondades võetud kohustustele: kohtusüsteem ja põhiõigused, õigus, vabadus ja turvalisus ning konkurentsipoliitika.

Komisjoni järelevalve hõlmab seiretabelite korrapärast ajakohastamist, stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu alusel peetavat dialoogi, vastastikuseid hindamismissioone, ühinemiseelset majandusprogrammi ja fiskaalteatisi. Komisjon esitab iga kuue kuu järel kuni Horvaatia ühinemiseni hinnangud Horvaatia poolt nimetatud peatükkides võetud kohustuste täitmise kohta. 2012. aasta sügisel esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldine seirearuande.

Kui järelevalve tegemise jooksul leitakse murettekitavaid küsimusi ning Horvaatia neid ei lahenda, saadab komisjon Horvaatia ametiasutustele vajadusel varajased hoiatamiskirjad ning võib nõukogule teha ettepaneku võtta kõik asjakohased meetmed juba enne ühinemist. Ühinemislepingus, nagu ka viiendas laienemisprotsessis, on üldine majanduslik kaitseklausel, siseturu kaitseklausel ja õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna kaitseklausel.

Loodetakse, et Horvaatia jätkab aktiivset osalemist Lääne-Balkani riikide piirkondlikus koostöös. Komisjon ootab Sloveenia ja Horvaatia vahelise piiriküsimusega seotud arbitraažikokkuleppe rakendamist. Komisjon toetab nimetatud lepingus ettenähtud arbitraažikohtu loomist ja toimimist. Komisjon tervitab Horvaatia valitsuse avaldust toetada teisi piirkonna riike teel ELi liikmesuse poole ning julgustab Horvaatiat enne ühinemist lahendama naabritega veel pooleliolevad kahepoolsed küsimused. Samal ajal peaks poliitilised juhid vältima selliseid avaldusi ja meetmeid, mis seaks kahtluse alla lepituse tähtsuse või eiraks sõjakuritegude tõsidust.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Juunis toimunud parlamendivalimised endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis korraldati üldiselt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning riik on jätkanud ühinemisega seotud reformide elluviimist. Koalitsioonivalitsus on püsinud stabiilne. Riik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisavalt. Teatavaid edusamme on tehtud parlamendi, kohtusüsteemi, avaliku halduse ning vähemuste kaitse reformi osas, ehkki põhiprobleemid püsivad. Täiendavaid jõupingutusi on vaja eelkõige seoses sõnavabadusega meedias, kohtusüsteemi sõltumatusega, avaliku halduse reformiga ja korruptsioonivastase võitlusega. Poliitilised jõud peavad tegema suuremaid pingutusi koostööks.

Riik täidab endiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust (SAA) tulenevaid kohustusi. Komisjon jääb oma ettepaneku juurde liikuda edasi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sätestatud ühinemise teise etappi ja julgustab nõukogu selles osas viivitamatult tegutsema.

Komisjon märgib, et nõukogu ei ole suutnud järgida komisjoni 2009. aasta soovitust avada ühinemisläbirääkimised endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Selle riigi ühinemisprotsessi edasiviimine järgmisesse etappi mõjuks positiivselt nii reformide korraldamisele, etniliste rühmade vahelistele suhetele kui ka kogu piirkonnale.

Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline vaidlus viimatimainitu nime üle on nüüdseks olnud lahenduseta kakskümmend aastat. ÜRO egiidi all on dialoogi peetud alates 1990ndatest ja 2009. aastast alates on seda täiendatud kahepoolsete kontaktidega, ka peaministrite tasemel. Nende protsesside tulemusi peab veel ootama. Heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas ÜRO egiidi all nimeküsimuse üle läbirääkimine ja mõlemale osapoolele vastuvõetava lahenduse leidmine, on äärmiselt tähtis. Samuti tuletab komisjon meelde, et tuleks hoiduda vastastikuseid suhteid negatiivselt mõjutada võivatest tegevustest ja avaldustest. Nimeküsimuse lahendamine on ammu ületanud tähtaja.

Montenegro

2010. aasta detsembris andis Euroopa Ülemkogu Montenegrole kandidaatriigi staatuse ja kinnitas ühinemisläbirääkimiste avamiseks seitse põhiprioriteeti, mis on määratletud komisjoni arvamuses Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta.

Arvamuse vastuvõtmisest saadik on Montenegro tublisti edenenud Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel, saavutades üldiselt rahuldavaid tulemusi, eelkõige määratletud põhiprioriteetide osas. Õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku on parandatud eesmärgiga tugevdada parlamendi tööd ja valimissüsteemi, muuta avalik haldus professionaalsemaks ja apoliitilisemaks, suurendada kohtusüsteemi sõltumatust ja usaldusväärsust, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, meediavabadust ja koostööd kodanikuühiskonnaga. Jätkuvalt tuleb siiski teha jõupingutusi, et jõuda täiendavate tulemusteni õigusriigi valdkonnas, eelkõige seoses korruptsiooniga kõrgema tasandi ametnike hulgas ja organiseeritud kuritegevusega. Positiivseid samme on samuti astutud diskrimineerimisvastase poliitika ja ümberasustatud isikute olukorra parandamisel. Nüüd tuleb see tegelikult ellu viia ja vähendada haavatavate rühmade, sealhulgas ümberasustatud isikute diskrimineerimist.

Komisjon pöörab teravdatud tähelepanu Montenegro arengu jälgimisele seoses õigusriigiga ja diskrimineerimisvastase võitlusega, et nendes valdkondades korraldataks reforme endise hooga, ning jätkab Montenegro toetamist ELiga seotud reformide rakendamisel.

Albaania

Albaania sisepoliitikas domineerib endiselt valdavalt poliitiline ummikseis, mida täiendavad konfliktsed arengud. Vägivaldsed kokkupõrked valitsusvastaste protestijate ja politsei vahel lõppesid nelja isiku surmaga ning suurendasid usaldamatust poliitiliste jõudude ning samuti teatavate riigiasutuste vastu. Mais toimunud kohalikel valimistel, mis hinnangute kohaselt olid avatud ja läbipaistvad, esines ilmseid puudusi, millega tuleb tegeleda. Eelkõige suurendasid valitseva enamuse ja opositsiooni vahelist polariseerumist vaidlused Tirana linnapea valimistel kaduma läinud hääletussedelite lugemise üle.

Seetõttu on hädavajalik, et Albaania poliitilised jõud taastaksid ja säilitaksid poliitilise dialoogi, mis võimaldaks peamistel demokraatlikel institutsioonidel, eelkõige parlamendil, nõuetekohaselt toimida ning riigil edeneda ELiga integreerumise teel. Kahel viimasel valimisel leitud märkimisväärsed puudujäägid nõuavad ulatusliku valimisreformi korraldamist, mille puhul oleks abi sõltumatute välisekspertide nõuannetest ning poliitiliste parteide vahelisest konsensusest.

Kaks peamist poliitilist parteid on võtnud vastu ELi pakkumise hakata uuesti konstruktiivselt tegelema riigi Euroopa integratsiooniprioriteetidega. Praegu on väga tähtis, et Albaania poliitilised parteid hakkasid Euroopa reformide elluviimisel tegema koostööd struktureeritult ja jätkusuutlikult. Käesolevas arvamuses esitatud soovitusi käsitleva tegevuskava ühine läbivaatamine ja vastuvõtmine ning tähtsate reformide, sealhulgas parlamentaarse töö ja valimisreformi ajakava peaksid moodustama osa edasiliikumisplaanist.

Üldiselt on Albaania saavutanud vähest edu nii liikmeks saamise poliitiliste kriteeriumide täitmisel kui ka ühinemisläbirääkimiste avamise eelduseks oleva kaheteistkümne põhiprioriteedi täitmisel, nagu need on määratletud komisjoni arvamuses, mille nõukogu kiitis heaks 2010. aasta detsembris. Mõned edusammud on tehtud võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu, vanglas kinnipeetavate kohtlemise ja lapse õiguste parandamisel, kuid ebapiisavalt on tegeletud kohtusüsteemi, korruptsioonivastase poliitika, omandiõiguse ja romade kogukonna elutingimuste parandamisega ning ka parlamendimenetluste ja valimistega. Albaania on alustanud tegevuskava rakendamist, et tegeleda komisjon arvamuses esitatud soovitustega. Siiski tuleb kavandatud meetmete tõhususe ja toimimise tagamiseks teha täiendavaid pingutusi ja muu hulgas teha tihedat koostööd opositsiooniga. Albaanial tuleb püsivalt pingutada ja saavutada nähtavat edu kõikides küsimustes, enne kui komisjon saab soovitada kandidaatiriigi staatust ning ELiga ühinemisläbirääkimiste avamist.

Albaania on jätkanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sujuvat rakendamist. 2010. aasta detsembris anti viisavabadust käsitleva dialoogi käigus rahuldavate tulemuste saavutamise eest Albaania kodanikele viisavaba pääs Schengeni alale.

Komisjon soovib jätkata Albaania toetamist, et riigis viidaks ellu ELi-suunalisi reforme ja täidetaks arvamuses esitatud põhiprioriteedid.

Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste esindajate tegevus peegeldab endiselt ühise arusaamise puudumist riigi üldise liikumissuuna, tuleviku ja institutsioonilise ülesehituse osas. Konsensust ei ole saavutatud institutsioonide toimimise tagamisel ja parandamisel selliselt, et riigis elavate rahvaste huvid oleks kaitstud, pidades eelkõige silmas riigi suurt soovi saada ELi liikmeks. Seadusandlike ja täitevasutuste komplekteerimine pärast 2010. aasta oktoobris toimunud valimisi tuleb veel lõpule viia ja moodustada riigi keskvalitsus. Pikk viivitus on siiani lükanud Bosnias ja Hertsegoviinas edasi vajalike reforme, mis võimaldaks riigil astuda järgmisi samme ELi suunas. ELiga ühinemise protsessis on suhetes ELiga vaja toimivaid asutusi kõikidel tasanditel ja tõhusat koordinatsioonimehhanismi, et riigil oleks võimalik end ühehäälselt väljendada.

Sellest tulenevalt on reformid olnud üldiselt väga aeglased. Mõningaid tulemusi on saavutatud – nende alusel anti 2010. aasta detsembris Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele õigus viisavabalt ELi siseneda. Juunis nõustus riigi juhtkond alustama ELiga stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames justiitsküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogiga, mille eesmärk on tagada sõltumatu, tõhus, erapooletu ja vastutustundlik kohtusüsteem.

Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimine on vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu oluline nõue. Selles osas põhjustab endiselt tõsist muret asjaolu, et viivitatakse põhiseaduse harmoneerimisel Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega, mis käsitleb etnilist diskrimineerimist seoses esindatusega riigi asutustes[10]. Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse ja riigi tasandil vastu võetud riigiabiseadusega tegelemiseks tuleb kehtestada usaldusväärne protsess. Edasi tuleb minna ka riikliku tasandi rahvaloenduse seaduse vastuvõtmisega ning kiirendada reforme, et hõlbustada riigi integreerimisprotsessi ELiga. Eelarve jätkusuutlikkuse seisukohalt on eelarve üldraamistiku vastuvõtmine esmatähtis.

Bosnia ja Hertsegoviina riigijuhtimissüsteemi on endiselt kaasatud täitevvolitustega rahvusvaheline tugi. Brčko küsimuse lõplikul lahendamisel, mis on kõrge esindaja büroo sulgemise üks eesmärkidest ja tingimustest[11], saavutati edu elektriküsimuses. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha järelejäänud eesmärkide täitmiseks, et hõlbustada üleminekut rahvusvahelise juhtimissüsteemi ja julgeolekuga riigilt sellisele riigile, millel on poliitilise ja seadusandliku protsessi eest täielikult vastutavad siseriiklikud institutsioonid, mis tegutsevad kooskõlas ELi liikmeks saada püüdlevale riigile seatud tingimustega. Kõigi nende küsimuste seas on ülimalt tähtis saavutada stabiilne poliitiline keskkond.

Justiitsküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi alustamine ja ka viisavabastusprotsessi käigus korraldatud reformide kogemus näitab edasist teed: võttes omaks Euroopa lähenemisviisi dialoogile ja kompromissile ning keskendudes ELi tegevuskavale, on riik suuteline järk-järgult minema paralüüsilt ja konfrontatsioonilt üle koostööle ning rahvusvaheliselt järelevalvelt oma ELi tulevikule.

EL on tugevdanud oma rolli Bosnias ja Hertsegoviinas, kus asus ametisse ELi esimene ainus esindaja Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi tugevdab veelgi oma toetust riigi asutustele ELi tegevuskava eesmärkide rakendamisel kooskõlas nõukogu 2011. aasta märtsi järeldustega.

Serbia

Komisjon on paralleelselt käesoleva teatisega vastu võtnud arvamuse Serbia liikmeks astumise avalduse kohta. Arvamuses esitatud järeldused ja soovitused on lisatud käesolevale teatisele.

Kosovo

Ennetähtaegsete parlamendivalimiste ja parlamendi poolt uue presidendi pikaleveninud valimiste ajal ei toimunud reformikava osas märkimisväärset edasiminekut. Valimisi endid iseloomustasid tõsised puudujäägid, millega tuleb tegeleda. Konstitutsioonilisel kohtul on oma kohustuste täitmisel olnud positiivne osa.

Uus valitsus on näidanud oma pühendumist Kosovo Euroopa perspektiivile, tehes järjekindlalt jõupingutusi sellistes valdkondades nagu viisa- ja kaubandusküsimused ning luues ELiga integreerimise riikliku nõukogu. Uus parlament hakkas hiljuti võtma vastu peamiste reformide käivitamiseks vajaminevaid õigusakte. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamiseks tuleb veel palju teha. Avalik haldus on nõrk ja kohtureformi rakendamine on endiselt problemaatiline.

ÜRO Peaassamblee 2010. aasta septembris vastu võetud resolutsiooni järgselt käivitati ELi vahendusel dialoog Priština ja Belgradi vahel. Dialoogi eesmärk on edendada koostööd, teha edusamme ELiga ühinemise suunas ja parandada inimeste elujärge. Kuni septembrini peeti dialoogi üldises konstruktiivses õhkkonnas ja mitmes küsimuses on jõutud kokkuleppele: kaupade ja isikute vaba liikumine, rahvastikuregister ja kataster. Selliseid konstruktiivseid jõupingutusi tuleb jätkata ning seeläbi on võimalik edasi liikuda omavaheliste suhete normaliseerimisel. Saavutatud kokkulepped tuleb ellu viia heas usus.

Kosovo serblaste integreerimine Ibari jõest lõunapool on paranenud. Kosovo serblased osalesid Kosovo rahvaloendusel ning nende osalemine viimastel üldvalimistel on suurenenud. Teisalt püsivad Põhja-Kosovos rahvustevahelised pinged ja konfliktid. Belgradi toetusega separatistlikud serblaste struktuurid olid rahvaloenduse vastu ja õhutasid Kosovo ametiasutuste korraldatud valimisi boikoteerima. Komisjon kutsub tungivalt kõiki asjaomaseid pooli üles Kosovos pingeid hajutama ja tegema täielikult koostööd EULEXiga.

Lahenduste otsimine dialoogi abil ning ühepoolsetest meetmetest ja vägivallast loobumine on ainus võimalik viis Kosovo edasiliikumiseks. Komisjon kutsub kõiki vägivallast loobuma ja hoiduma stabiilsust ohustavatest meetmetest.

Kosovol on samasugused väljavaated ELiga ühinemiseks nagu teistel Lääne-Balkani riikidel. Märtsis avaldas komisjon ettepaneku raamkokkuleppe kohta, et võimaldada Kosovol osaleda ELi programmides – see on üks põhilistest 2009. aastal Kosovot käsitlevas teatises loetletud algatustest.[12] Komisjon toetab endiselt Kosovot kahe ülejäänud põhieesmärgi – võimalik viisavabastus ja kaubandusleping ELiga – saavutamisel ning samuti teiste reformide korraldamisel, mis aitavad parandada tema Euroopa perspektiivi. Komisjon vaatab oma 2009. aasta teatise uuesti läbi, et Kosovo saaks edaspidigi kasu ELiga ühinemisprotsessist. Komisjon teeb ettepaneku alustada Kosovoga õigusriigiteemalist struktureeritud dialoogi. Komisjon rõhutab samuti, kui tähtis on, et Kosovo käivitaks põhjaosa käsitleva ulatusliku tegevuskava.

3.2. Türgi

Dünaamiline majandus, tähtis piirkondlik roll ning panused ELi välispoliitikasse ja energiajulgeolekusse teevad Türgist Euroopa Liidu julgeoleku ja jõukuse seisukohalt olulise riigi. Türgi on suures osas juba integreeritud ELiga, kui pidada silmas tolliliidu kaudu toimivat kaubandust ja välisinvesteeringuid. Türgist on saanud oluline tööstusplatvorm mitmetele Euroopa juhtivatele ettevõtetele ning on seetõttu Euroopa konkurentsivõime väärtuslik osa. Türgi suur SKT kasv, mis 2010. aastal ulatus peaaegu 9 %-ni ja mis eeldatavalt jõuab käesoleval aastal 6,1 %-ni, ning samuti G-20 liikmesus suurendab riigi majanduslikku tähtsust veelgi.

Türgi panus Euroopa Liitu mitmes väga tähtsas valdkonnas saab toimida täielikult vaid aktiivse ja usaldusväärse ühinemisprotsessi käigus. Protsessi käigus tuleb pidada kinni ELi eesmärkidest ning seatud tingimustest.

Olulisena püsib asjaolu, et Türgi jätkaks reformidega poliitiliste ühinemiskriteeriumide osas. Selles osas on julgustavaks märgiks eriotstarbelise ELi asjade ministeeriumi loomine. Ehkki viimase kümne aasta jooksul on astutud märkimisväärseid edusamme, on veel vaja tublisti pingutada, et tagada põhiõigused, eelkõige sõnavabadus, naiste õigused ja usuvabadus praktikas. Märkimisväärse sammu edasi tegi Türgi usulisi sihtasutusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega, hõlbustades usulistelt sihtasutustelt konfiskeeritud vara tagasisaamist. Komisjon on Türgit valmis veelgi abistama vajalike reformide, sealhulgas avatud põhiseadusreformi edendamisel.

Türgi laiendab veelgi oma diplomaatilist tegevust pärast Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas toimunud arenguid. Samuti on ta endiselt konstruktiivne partner Lääne-Balkani riikidele. Stabiilse riigina, millel on demokraatlikud asutused, kiirelt kasvav majandus ja kandidaatriigi staatus ühinemisläbirääkimistel ELiga, on Türgil võimalik täita tähtsat rolli stabiilsuse levitamisel ja reformide toetamisel naabruskonnas, mis ühtlasi on ka Euroopa Liidu naabruskond. EL arendab Türgiga edasi poliitilist dialoogi vastastikkust huvi pakkuvates välispoliitika küsimustes. Praeguses kontekstis on oluline, et selline dialoog areneks edasi, täiendades ühinemisprotsessi ning püüeldes parema koordineerimise poole.

Pidades silmas ÜRO peasekretäri egiidi all peetavatel kahe kogukonna juhtide vahelistel läbirääkimistel Küprose probleemile ulatusliku lahenduse leidmisel saavutatud edu, julgustatakse Türgit konkreetselt suurendama oma otsustavust ja panust läbirääkimistesse. Ulatuslik lahendus on kõikide poolte huvides, kuna seetõttu suureneb stabiilsus Vahemere piirkonna kaguosas, tekivad uued majandusvõimalused ja kiirendatakse jõuliselt ELiga peetavaid ühinemisläbirääkimisi, mis on jõudnud otsustavasse etappi.

Komisjon tunneb muret hiljuti Türgi ja Küprose vahelistes suhetes tekkinud pingete pärast. Komisjon tuletab meelde, et nõukogu on õhutanud vältima mis tahes ähvardusi, pingete tekitamist ja tegevust, mis võivad kahjustada heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. EL on samuti rõhutanud kõiki ELi liikmesriigi suveräänseid õigusi, mille hulka kuulub kahepoolsete lepingute sõlmimine kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvahelise õigusega, seahulgas ÜRO mereõiguse konventsiooniga. Kooskõlas nõukogu ja komisjoni eelnevate aastate seisukohtadega kordab komisjon, et on hädavajalik, et Türgi täitab oma kohustust ja rakendab täielikult lisaprotokolli ja liigub edasi kahepoolsete suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga. Komisjon õhutab samuti vältima mis tahes ähvardusi, pingete tekitamist ja tegevust, mis võiks kahjustada heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. EL jälgib ja hindab kooskõlas nõukogu asjaomaste otsustega nendes küsimustes astutud edusamme.

Türgi peab rohkem pingutama, et lahendada oma naabritega kahepoolsed küsimused, sealhulgas piiritülid. Kreeka on esitanud märkimisväärsel hulgal ametlikke kaebusi selle kohta, et Türgi on rikkunud tema õhuruumi puutumatust, sealhulgas lennanud Kreeka saarte kohal.

Komisjon teeb tööd, et käivitada uus positiivne mõjuring ühinemisprotsessis Türgiga. See põhineb pragmaatilisel lähenemisviisil ja hõlmab konkreetseid samme ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selle põhjal tuleb välja töötada ühine arusaamine piirangutest, edenemistee Türgi õigusaktide vastavusse viimiseks ELi omadega ning uus ja positiivne tegevuskava, et luua võimalus konstruktiivsemateks ja positiivsemateks suheteks.

Tegevuskava peaks hõlmama paljusid valdkondi, sealhulgas intensiivistatud dialoogi ja koostööd poliitiliste reformide korraldamisel, viisaküsimusi, liikuvust ja rännet, energeetikat, terrorismivastast võitlust, Türgi edasist osalemist ühenduse programmides, näiteks „Kodanike Euroopa“, sõpruslinnad ning samuti kaubandus ja tolliliit, mille eesmärk on kõrvaldada praegused kaubandustakistused, püüelda tihedama koordineerimise poole läbirääkimistel vabakaubanduslepingute üle ja püüda leida uusi võimalusi ELi ja Türgi ühise majanduspotentsiaali täielikuks kasutamiseks. Komisjon kavatseb paralleelselt ühinemisläbirääkimistega tõhustada koostööd Türgiga, et toetada riigi pingutusi reformide korraldamisel ja oma õigustiku vastavusse viimisel ELi omaga, sealhulgas peatükkides, mida ei saa ühinemisläbirääkimistel veel avada. Komisjon teavitab nõukogu uuesti niipea kui Türgi on täitnud asjaomased eesmärgid.[13]

3.3. Island

Island jätkab taastumist 2008/2009 aasta finantsilisest ja majanduslikust kokkuvarisemisest. Poliitiline olukord on jäänud stabiilseks, ehkki koalitsioonivalitsust on proovile pandud mitmel korral ja selle enamus parlamendis on vähenenud.

Islandi ühinemisprotsess jätkub ning Islandi õigusaktide sõelumine on lõpetatud. Riigi tugev integreeritus ELiga mitmes poliitikavaldkonnas on selles protsessis oluline eelis. Komisjon arvestab ühinemisläbirääkimistel olemasoleva lähenemisviisi raames Islandi eripärade ja ootustega ning kaitseb täielikult liidu põhimõtteid ja õigustikku. Jätkuvalt avatud ja konstruktiivne töö annab lahendusi ning peegeldab ELi ja Islandi ametiasutuste vahelise koostöö kõrget taset.

Selle põhjal on käivitatud ühinemisläbirääkimised konkreetsete läbirääkimispeatükkide üle. Avati neli peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud. Läbirääkimised peaksid edenema hästi, arvestades vastavuse üldist head taset, eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna ja Schengeni lepingutega hõlmatud peatükkide osas. Islandil tuleb veel tegeleda olemasolevate kohustustega, näiteks nendega, mille EFTA järelevalveamet on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel kindlaks määranud.

Islandi ühinemisprotsessi käsitleva teadlikku arutelu edendav teavitustegevus on alanud. ELiga ühinemine on Islandil endiselt vastuoluline küsimus. Komisjon jätkab toetuse osutamist teabelevi ja inimestevaheliste kontaktide valdkonnas.

4. Laienemisprotsessi toetamine

4.1. Rahaline abi

Komisjon annab laienemisprotsessis osalevatele riikidele ühinemisettevalmistuste tegemiseks rahalist ja tehnilist abi. Abi antakse üksnes ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mille alusel on aastateks 2007–2013 eraldatud kogusumma 11,6 miljardit eurot[14].

Alates 2010. aastast on komisjon järk-järgult läinud üle rahalise abi osutamiselt üksikutele projektidele globaalsemale ja sektoriülesele lähenemisviisile, keskendudes abi saavate riikide reformikava põhivaldkondadele. Laienemisprotsessis osalevate riikide valitsusi julgustatakse võtma vastu ulatuslikku ja jätkusuutlikku poliitikat sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu justiits- ja siseküsimused, avalik haldus, erasektori arendamine, transport, energeetika, keskkond ja kliimamuutused, sotsiaalne areng, põllumajandus ja maaelu areng.

Mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides (MIPDs) ajavahemikuks 2011–2013 on määratletud iga riigi põhivaldkonnad vastavalt iga riigi olukorrale ja edusammudele ühinemisprotsessis. Eraldi on tähelepanu pööratud korruptsioonivastasele võitlusele, kodanikuühiskonna arengule ja sõnavabadusele. Ligikaudu 10 % kasutada olevatest ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahenditest eraldatakse riikidevaheliste projektide jaoks nii Lääne-Balkani riikides kui ka Türgis. Komisjon võttis täna vastu oma iga-aastase läbivaadatud mitmeaastase suunava finantsraamistiku, milles käsitletakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antavat finantsabi ajavahemikul 2011–2013.

Kooskõlas komisjoni 2011. aasta juuni teatisega „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[15] valmistab komisjon osana välistegevuse valdkonna vahenditest ette õiguslikku raamistikku ühinemiseelse abi andmiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alusel, mis hõlmab ajavahemikku 2014–2020.

Abistamine kehtiva ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määruse alusel on osutunud tõhusaks ja kasulikuks. 2011. aasta detsembris esitatava uue rahastamisvahendi ettepanekus kasutatakse praeguse rahastamisvahendi rakendamise kogemust. Selles lähtuvalt hõlmab uus rahastamisvahend nii abi ühinemiskriteeriumite täitmiseks kui ka sotsiaalmajanduslikuks arenguks.

Pidades dialoogi abisaajate riikide, teiste rahastajate ja kodanikuühiskonnaga ning kasutades siiani saadud kogemusi, on komisjon mõelnud viiside üle, kuidas tugevdada sidet finantsabi ja laienemisstrateegias määratletud prioriteetide vahel ning kuidas muuta finantsabi strateegilisemaks, sihtotstarbelisemaks, paindlikumaks ning kuidas menetlusi lihtsustada. Selles kontekstis kaalutud võimalused hõlmavad kõiki poliitikavaldkondi katva abi pikemaajalist ja ulatuslikku planeerimist, suuremat keskendumist abisaajate riikide vajadustele ja prioriteetidele, ühinemisprotsessis saavutatud edusammude premeerimist, ühinemiseelse rahastamisvahendi vahendite kasutamist, et laenata vahendeid teistelt rahastajatelt ja erasektorilt, ning kodanikuühiskonna rolli suurendamist.

4.2. Viisarežiimi liberaliseerimine ja liikuvus

Viisavabalt reisimine on ELi kõikide laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike seas väga tähtsal kohal ning see on osa ühinemisprotsessist. Viisarežiimi liberaliseerimisel tuleb asjaomastel riikidel siiski täita tingimused, mis kaitsevad ELi sisejulgeolekut ja rändepoliitika huve.

Island kuulub juba Schengeni alasse. Lääne-Balkani riikidest on Horvaatia kodanikud saanud alati viisavabalt ELi reisida. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikele anti viisavabalt Schengeni alale reisimise võimalus 2009. aasta detsembris ja sama staatus anti aasta hiljem Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele.

Viimased otsused loobuda viisanõudest Lääne-Balkani riikide kodanike puhul põhinesid asjaolul, et need riigid täitsid komisjoni juhitud viisavabastuse teemal peetud dialoogide käigus kehtestatud tegevuskavade tingimused. Dialoogid stimuleerisid oluliselt reformide läbiviimist, et täita justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ELi norme, ja eelkõige suurendades suutlikkust piirihalduse ja dokumentide turvalisuse osas, kuid samuti tugevdades õigusriiki ja võideldes piiriülese organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja ebaseadusliku rändega.

Viisanõude kaotamise järel suurenes mõnes ELi liikmesriigis siiski asjaomaste riikide, eelkõige Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike esitatud varjupaigataotluste arv oluliselt – see osutab viisavabaduse kuritarvitamisele. Vastuseks sellisele olukorrale lõi komisjon 2011. aasta jaanuaris stabilisatsiooni- ja assotsieerimisprotsessi raames viisanõude kaotamise järgse järelevalvesüsteemi, kaasates asjaomased riigid dialoogi, et hinnata reformide ja toimivate parandusmeetmete järjepidevat rakendamist. Asjaomased riigid on sellest ajast saadik tugevdanud kohapealseid kontrolle ja käivitanud teavituskampaaniaid, et informeerida kodanikke viisavaba reisimisega seotud õigustest ja kohustustest. Komisjon kutsub nende riikide ametiasutusi võtma kõik vajalikud täiendavad meetmed viisarežiimi sujuvaks toimimiseks. Selliste meetmete edukal rakendamisel tuleb rohkem toetada kõige haavatavamaid rühmi, sealhulgas romasid, ja luua neile paremad elutingimused.

ELi viisapoliitika laiema läbivaatamise käigus on komisjon esitanud nõukogule viisamääruse muudatusettepaneku projekti, mis võimaldaks kolmanda riigi suhtes kehtiva viisarežiimi ajutiselt peatada, kui esineb ootamatu isikute sissevool.[16]

Viisarežiimi liberaliseerimine Kosovoga viiks selle protsessi Lääne-Balkani riikide seas lõpule. 2010. aasta detsembris kinnitas nõukogu, et see on võimalik pärast kõikide tingimuste täitmist. Nende tingimuste täitmiseks on Kosovo vastu võtnud tagasivõtu õigusliku raamistiku ja on allkirjastanud kahepoolsed tagasivõtulepingud 12 Schengeni ala riigiga. Kosovo on vastu võtnud taasintegreerimise kavad ja on jätkanud nende rakendamist. Seepärast algatab komisjon aasta lõpul Kosovoga viisaküsimusi käsitleva dialoogi.

EL ja Türgi hakkasid tõhustama omavahelist koostööd viisaküsimuste valdkonnas, samas kui komisjon alustas Türgiga dialoogi viisa, liikuvuse ja rände teemal kooskõlas nõukogu 2011. aasta veebruari järeldustega. Selle käigus on saadud juba esimesed tulemused nii viisade väljastamisel Türgi reisijatele kui ka tegelemisel ebaseadusliku sisserändega ELi ning seeläbi saab määratleda konkreetsed sammud, mida Türgi peab tulevikus astuma viisarežiimi liberaliseerimiseks. Selles kontekstis on Türgi jaoks oluline võtta vajalikud meetmed tagasivõtulepingu kiireks sõlmimiseks.

4.3. Teave ja teabevahetus

Avalikkuse toetus on laienemispoliitika puhul väga oluline. Liikmesriikide ametiasutustel ja laienemisprotsessis osalevate riikide riiklike, piirkondlike ja kohalike tasandite ametiasutustel on teabe ja teabevahetuse valdkonnas selle eesmärgi saavutamisel täita keskne roll.

Komisjon on pühendunud sellise laienemisprotsessiteemalise informeeritud avaliku arutelu hõlbustamisele, mis põhineb kõikide meediakanalite kaudu esitataval kasutajasõbralikul ja faktidele tugineval teabel. Arutelud peaksid eelkõige olema suunatud noortele ja põhilistele arvamusekujundajatele, näiteks ajakirjanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtete esindajatele. Parlamentide vahetusprogrammidel võib samuti olla tähtis roll informeeritud arutelu ning vastastikuse mõistmise edendamisel laienemisprotsessis.

Edaspidi hakatakse arutama seda, milliseid samme laienemisprotsessis osalevad riigid peaksid ühinemisel tegema. Konkreetsed tulemused on ELi laienemispoliitikale parim reklaam. Horvaatiaga peetavate läbirääkimiste edukas tulemus võib olla mõjus näide, samamoodi ka majanduslik vastupanuvõime Kagu-Euroopas ja konkreetsed saavutused põhiküsimustes, näiteks energiavarustuse ja transpordivõrkude valdkonnas. Oluline on, et avalikkusele selgitatakse, kuidas laienemiskava järgimine saab aidata ELil saavutada majanduskriisi, töökohtade, keskkonna ja kliimamuutuste, turvalisuse ja rändega seotud eesmärke ning samas kiirendada reformikava ja parandada laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike elutingimusi.

5. Järeldused ja soovitused

Eespool esitatud analüüsi põhjal esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused:

1. Laienemise eesmärk on suurendada ELi rahu, stabiilsuse, demokraatia ja jõukuse ala. Laienemine toob kasu ELile tervikuna ja võimaldab end üleilmsete probleemide lahendamisel paremini positsioneerida. Horvaatiaga peetud ühinemisläbirääkimiste lõpetamisega juunis jõudis Euroopa Liidu laienemisprotsess uude etappi.

2. Laienemispoliitika on osutunud mõjusaks vahendiks, millega ühiskonda muuta. ELiga juba ühinenud riikides ja ELiga ühinevates riikides on toimunud muljetavaldavad muutused tänu ühinemisest ajendatud demokraatlikele ja majanduslikele reformidele. Horvaatia areng pärast ühinemisteele astumist esitab uusi tõendeid sellisest ELi muutusi toovast jõust.

3. Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumisel heaks kiidetud uuel laienemiskonsensusel põhineva laienemispoliitika abil kohaldab EL rangeid tingimusi ja jälgib edasiminekut teravdatud tähelepanuga. Selle tulemusena saavutavad laienemisprotsessis osalevad riigid kõrgetasemelise valmisoleku, mis toob kasu nii neile endile kui ka ELile.

4. Horvaatiaga peetud läbirääkimiste käigus saadud kogemused kasutatakse ära käimasolevates ja tulevastes läbirääkimistes. Selleks esitab komisjon seoses kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse teemadega uue käsituse. Neid teemasid tuleks ühinemisprotsessis varakult käsitleda ning avada tegevuskavade alusel vastavad peatükid, kuna nende puhul on oluline saada veenvaid tulemusi. Komisjon esitab korrapäraselt protsessi igas etapis aruande nendes valdkondades vastavalt tegevuskavades määratletud eesmärkidele saavutatud tulemuste kohta ning teeb vajadusel ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahendid suunatakse selle protsessi toetuseks.

5. Usaldusväärne laienemisprotsess, mis annab rangetel tingimustel põhineva selge ühinemisperspektiivi, on peamine, mille abil kiirendada reforme laienemisprotsessis osalevates riikides ning mis annab sealsetele kodanikele märgatavaid tulemusi juba teel ELi poole. ELi poole liikumisele seatud tingimused toimivad tugevate stiimulitena keeruliste reformide korraldamisel. Tingimused on samuti määrava tähtsusega laienemisprotsessile liikmesriikide toetuse tagamisel.

6. Horvaatia edukas Euroopa kurss näitab teed teistele laienemisprotsessis osalevatele riikidele. Piirkonna Euroopa tulevik muutub reaalsuseks, kui esimene Lääne-Balkani riik ELiga ühineb.

7. Õigusriigi tugevdamine on endiselt peamine raskus enamikele laienemisprotsessis osalevatele riikidele ning on ülioluline tingimus ELi liikmeks saamisel. Komisjon seab endiselt esikohale kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformi, võitluse organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, sealhulgas selle tavapärase seiretegevuse, struktureeritud dialoogi, eksperdihinnangute, institutsioonide ülesehitamise, sõpruslinnade ja finantsabi osutamise kaudu.

8. Mitmes laienemisprotsessis osalevas riigis on toimunud negatiivsed arengud sõnavabaduse valdkonnas. Oluline on, et laienemisprotsessis osalevad riigid kindlustaks avatud ja pluralistliku meediamaastiku, kus kriitiline ja sõltumatu ajakirjandus saaks tegutseda. Komisjon jälgib selle valdkonna arengut tähelepanelikult ja võtab need teemad ühinemisläbirääkimistel täiendavalt arutlusele, eelkõige kohtusüsteemi ja põhiõiguste peatüki raames.

9. Piirkondlik koostöö, mis toetab leppimist ja ELiga integreerimist, on endiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tähtis osa. Koostöö on näidanud edasiminekut mitmes valdkonnas, kuid peamiselt möödunud konfliktidest tulenevad küsimused mõjuvad endiselt negatiivselt ja seavad stabiilsuse Lääne-Balkani riikide seas ohtu. Nende küsimustega tuleb tegeleda kiiremas korras. Avatud piirkondlik koostöö on kiireloomuline prioriteet. Jättes kõrvale erimeelsused Kosovo staatuse üle, peaks see osutuma võimalikuks, kui kõik osapooled võtavad omaks konstruktiivse ja pragmaatilise lähenemisviisi.

10. Asjaomased pooled peavad heanaaberlikkuse põhimõtet järgides ja kogu ELi huve arvesse võttes kindlameelselt lahendama kahepoolsed küsimused. Nende küsimustega tuleks tegeleda võimalikult vara, et mitte ühinemisprotsessi takistada. Kahepoolsete küsimustega seotud takistused võivad vähendada laienemisprotsessi muutusi toovat jõudu. Komisjon innustab asjaomaseid pooli tegema kooskõlas kehtestatud põhimõtete ja meetmetega kõik võimaliku piiritülide lahendamiseks, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole. Heanaaberlike suhete säilitamine on väga oluline. EL on valmis hõlbustama lahenduste otsimise protsessi ja toetama sellega seotud algatusi.

11. Viisavabalt ELi reisimine on kõikide laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike seas väga tähtsal kohal. Viisarežiimi liberaliseerimine, mis on osa ühinemisprotsessist, edenes veelgi, kui Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanike suhtes kaotati viisakohustus 2010. aasta detsembris pärast seda, kui mõlemad riigi täitsid kehtestatud tingimused. Komisjon innustab Lääne-Balkani riikide ametiasutusi võtma kõik vajalikud meetmed viisavaba reisimise kuritarvitamise vastu. Selles osas on komisjon tugevdanud viisarežiimi liberaliseerimise järgset järelevalvet ja loonud asjaomaste riikidega dialoogimehhanismi, sealhulgas meetmed väärkasutuse kõrvaldamiseks.

12. Võttes arvesse Kosovo progressi tagasipöörduvate isikute tagasivõtmise ja taasintegreerimise osas ning kooskõlas nõukogu 2010. aasta detsembri järeldustega alustab komisjon Kosovoga aasta lõpus dialoogi viisaküsimustes. Türgiga on EL tõhustanud koostööd viisaküsimustes ja komisjon on alustanud Türgiga dialoogi pidamist viisa, liikuvuse ja rände teemal ning määrab kindlaks konkreetsed sammud, mis Türgil tuleb astuda tulevase viisarežiimi liberaliseerimiseks. Türgi jaoks oleks siinkohal oluline võtta vajalikud meetmed tagasivõtulepingu kiireks sõlmimiseks ja jõustumiseks.

13. Pärast üleilmset majanduskriisi on kõikide laienemisprotsessis osalevate riikide majandus taastumas, ehkki see toimub erineva kiirusega. Türgi on kriisist väljunud tugevama majandusega ja selle kasv on endiselt muljetavaldav. Kõigi laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisavad siiski tähtsad ülesanded. Töötuse tase on jätkuvalt väga kõrge ja kasvab enamikes riikides. Eelarve konsolideerimine, struktuurireform ja ettevõtluskeskkonna parandamine, sealhulgas õigusriigi tugevdamise ja tööjõuturu reformi abil, on peamised prioriteedid, millega tagada taastumise järjepidevus ja saavutada kaasav areng. Selles kontekstis kutsub komisjon laienemisprotsessis osalevaid riike kasutama reformide tugipunktina Euroopa 2020 eesmärke.

14. 2011. aasta detsembris esitab komisjon mitmeaastase finantsraamistiku alusel aastateks 2014–2020 ühinemiseelse finantsabi osutamise raamistiku, tuginedes praeguse raamistiku positiivsetele kogemustele. Kasutades seda kogemust, tugevdab komisjon seost laienemisstrateegia toetuse ja prioriteetide vahel, rõhutades sotsiaalmajanduslikku arengut, suurendades toetuse paindlikkust ja lihtsustades menetlusi.

15. Avalikkuse toetus on laienemispoliitika puhul väga oluline. Liikmesriikide ametiasutustel ja laienemisprotsessis osalevate riikide riiklike, piirkondlike ja kohalike tasandite ametiasutustel on teabe ja teabevahetuse valdkonnas selle eesmärgi saavutamisel täita keskne roll. Komisjon on pühendunud sellise laienemisprotsessiteemalise informeeritud avaliku arutelu hõlbustamisele, mis põhineb kasutajasõbralikul ja faktidele tugineval teabel. Komisjon julgustab arendama aktiivset kodanikuühiskonda kui demokraatia tähtsat osa ning samuti kui ELi laienemisteemalise informeeritud arutelu hõlbustajat.

16. Komisjon võttis vastu pooldava arvamuse Horvaatia ühinemise kohta ELiga 1. juulil 2013. Ühinemisläbirääkimiste lõpetamine on olnud võimalik, sest Horvaatia on suutnud täita viimased peatükkide sulgemiseks kehtestatud tingimused, sealhulgas sellised rasked peatükid nagu kohtusüsteem ja põhiõigused ning konkurentsipoliitika. Horvaatial tuleb oma reforme tugevdada kooskõlas ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustustega. Komisjon jälgib tähelepanelikult Horvaatia edasisi ettevalmistusi, et võtta ühinemisel kanda liikmesusega kaasnevad kohustused. Horvaatia peaks jätkama teiste Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi toetamist.

17. Türgi on oma dünaamilise majanduse ja tähtsa piirkondlikku rolli tõttu Euroopa Liidu jaoks määrava tähtsusega riik. Seda on rõhutanud praegused piirkondlikud ja üleilmsed poliitilised ja majanduslikud arengud. Türgi on jätkanud ELiga seotud reforme, kuid vaja on veelgi rohkem pingutada, sealhulgas peamiste põhiõiguste tagamisel. Kahjuks ei ole ühinemisläbirääkimistega edasi liigutud juba üle aasta. Komisjon hakkab looma ELi–Türgi suhete uuendatud positiivset tegevuskava, millega jätkatakse reformide, eelkõige kaasava põhiseadusliku reformiprotsessi toetamist ning majanduslikku integratsiooni. See tegevuskava hõlmab paljusid ühist huvi pakkuvaid valdkondi, sealhulgas poliitilisi reforme, välispoliitilist dialoogi, õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga, viisasid, liikuvust ja rännet, energeetikat, võitlust terrorismiga, kaubandust ning osalemist ELi programmides. Riigi panus ELi on täielikult toimiv vaid usaldusväärse ja aktiivse ühinemisperspektiivi raames.

Komisjon tunneb muret hiljuti Türgi ja Küprose vahelistes suhetes tekkinud pingete pärast. Komisjon tuletab meelde, et nõukogu on õhutanud Türgit vältima mis tahes ähvardusi, pingete tekitamist ja tegevust, mis võivad heanaaberlikke suhteid ja piiritülide rahumeelset lahendamist negatiivselt mõjutada. Lisaks on EL rõhutanud kõiki ELi liikmesriigi suveräänseid õigusi, mille hulka kuulub kahepoolsete lepingute sõlmimine kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvahelise õigusega, seahulgas ÜRO mereõiguse konventsioon.

EL on korduvalt rõhutanud asjaolu, et Türgi peab kiiresti täitma oma kohustuse rakendada assotsieerimislepingu lisaprotokoll täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning tegema edusamme, et normaliseerida kahepoolsed suhted Küprose Vabariigiga. See võib aidata olulisel määral ühinemisprotsessi edendada. EL jätkab 21. septembri 2005. aasta deklaratsioonis käsitletud valdkondades tehtud edusammude jälgimist vastavalt nõukogu asjaomastele järeldustele ning hindab neid. Edusammude puudumisel soovitab komisjon ELil säilitada 2006. aastal võetud meetmed.

18. Küprose probleemi lahendamisel on Küprose kreeka ja türgi kogukondade juhid intensiivistanud ÜRO egiidi all toimuvaid läbirääkimisi kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks. Komisjon toetab nende jõupingutusi väga ja annab ELi pädevusse kuuluvates küsimustes tehnilist nõu. Komisjon julgustab mõlemat juhti tegema praegu vajalikke kompromisse, et viia läbirääkimised eduka lõpuni, ning innustab kõiki asjaomaseid pooli suunama oma pingutused ja mõtted ulatusliku lahenduse saavutamiseks Küprosel. Küprose läbirääkimiste käimasoleva intensiivse etapi jooksul on oluline, et kõik asjaomased pooled näitaksid üles mõõdukust ja annaksid endast kõik, et tagada positiivne õhustik, mis hõlbustaks protsessi edukat lahendamist, aidates kindlal viisil jõuda ulatusliku lahenduseni.

19. Ühinemisprotsess Islandiga saab üha suuremat hoogu ja käivitatud on läbirääkimised õigustiku konkreetsete peatükkide osas. Riigi tugev integreeritus ELiga mitmes poliitikavaldkonnas on selles protsessis oluline eelis. Komisjon arvestab ühinemisläbirääkimistel olemasoleva lähenemisviisi raames Islandi eripärade ja ootustega ning kaitseb Liidu põhimõtteid ja õigustikku ning samuti läbirääkimisraamistikku. Komisjon jätkab Islandil toimuva ühinemisteemalise avaliku arutelu toetamist ELi liikmesust käsitleva faktilise teabega.

20. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisaval tasemel. Teatavaid edusamme on tehtud põhireformides. Vastuvõetud õigusaktide rakendamine ning samuti sõnavabaduse tagamine meedias, kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamine, avaliku halduse reform ning võitlus korruptsiooniga valmistab siiski endiselt raskusi.

Komisjon kordab uuesti oma soovitust alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu liikmeks saamise üle. Komisjon kordab samuti oma ettepanekut liikuda viivitamata edasi assotsieerimisprotsessi teise etappi, nagu on sätestatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus.

Oluline on heanaaberlike suhete säilitamine, mis hõlmab ka ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatud kõiki osapooli rahuldavat lahendust nimeprobleemile. Ei tohiks kaotada veel ühte aastat.

21. Montenegro on edukalt tegelenud ELi poolt 2010. aastal seatud põhiprioriteetidega, mis on eeltingimuseks ühinemisläbirääkimiste avamiseks. Euroopa integratsiooni osas valitseb riigis kindel riiklik konsensus. Saavutatud edu valguses leiab komisjon, et Montenegro vastab piisaval määral liikmesuse kriteeriumidele, eelkõige Kopenhaageni poliitilistele kriteeriumidele. Endiselt on siiski oluline, et säilitatakse reformide tempo ja keskendutakse rohkem õigusriigi valdkonna õigusaktide ja poliitika rakendamisele. Sel eesmärgil kavatseb komisjon Montenegro puhul teha ettepaneku kohaldada eelpool 4. punktis mainitud uut lähenemisviisi kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate läbirääkimispeatükkide suhtes.

Nende kaalutluste valguses ja nõukogu 2010. aasta detsembri järeldusi arvesse võttes soovitab komisjon avada ühinemisläbirääkimised Montenegroga.

22. Viimase aasta jooksul on Albaania poliitilisel maastikul domineerinud valitseva enamuse ja opositsiooni vaheline ummikseis, mida täiendavad konfliktsed arengud. Albaania poliitilistel jõududel tuleb nüüd kiiresti hiljutisi julgustavaid signaale kasutades alustada uuesti poliitilist dialoogi ja säilitada seda tasemel, mis võimaldaks peamistel demokraatlikel institutsioonidel toimida, parandada valimissüsteemi ja rakendada olulisi reforme. Komisjon julgustab peamisi osalejaid ühiselt looma kindlaid meetodeid sisemiste erinevuste ületamiseks, et viia ellu riigi Euroopa perspektiiv.

23. Komisjon esitas oma arvamuse Serbia liikmeks saamise avalduse kohta täna. Komisjon soovitab, et Euroopa Ülemkogu annaks Serbiale kandidaatriigi staatuse, võttes arvesse siiani saavutatud edu ja mõistes, et Serbia alustab uuesti dialoogi Kosovoga ja hakkab kiiresti hea usus rakendama praeguseks saavutatud kokkuleppeid.

Serbial on head eeldused piisaval määral täita 1993. aasta Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumisel seatud poliitilised kriteeriumid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimused, kui edasiminek jätkub ning Kosovo probleemidele leitakse praktilised lahendused.

Seepärast soovitab komisjon, et Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi tuleks alustada niipea kui Serbia on oluliselt edasi liikunud järgmises põhiprioriteedis:

– kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimustega astutakse täiendavaid samme suhete normaliseerimiseks Kosovoga, täielikult austades kaasava piirkondliku koostöö põhimõtteid, täielikult austades energiaühenduse asutamislepingu sätteid, leides lahendusi telekommunikatsiooni ja diplomite vastastikuse tunnustamise küsimustele, jätkates heas usus kõikide saavutatud kokkulepete rakendamist ning tehes aktiivselt koostööd EULEXiga, et sel oleks võimalik täita oma ülesandeid igal pool Kosovos.

Komisjon esitab aruande eelnimetatud põhiprioriteedi rakendamise kohta Serbias niipea, kui selles osas on tehtud piisavalt edusamme.

24. EL aitab jätkuvalt hõlbustada Belgradi ja Priština dialoogi, et soodustada koostööd, teha edusamme ELi suunas liikumisel ja parandada inimeste elutingimusi. Siiani on dialoog osutunud väärtuslikuks vahendiks, mille abil käsitleda kahe partei vahelisi erinevusi, ning seeläbi on saavutatud mitu kokkulepet valdkondades, kuhu kuuluvad kaupade ja isikute vaba liikumine, rahvastikuregister ja kataster.

25. Aastal, mida iseloomustab pikaleveninud valimisprotsess Kosovos, ei toimunud reformikava osas märkimisväärset edasiminekut. President ja valitsus on näidanud oma pühendumist Kosovo Euroopa perspektiivile. Selle tulemusena on toimunud esialgsed reformid. Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni osas püsivad endiselt suured raskused, samuti avaliku halduse tugevdamise osas. Komisjon teeb ettepaneku käivitada struktureeritud dialoog Kosovoga õigusriigi teemal, eesmärgiga neid raskusi käsitleda ja kohtureformi toetada.

Kosovo serblaste integreerimine on riigi lõunaosas paranenud, kuid põhjas on pinged suurenenud. Ka põhjaosa inimestel on vaja saada kasu Euroopa perspektiivist. Sel eesmärgil rõhutab komisjon, kui tähtis on, et Kosovo käivitaks põhjaosa käsitleva ulatusliku tegevuskava.

Komisjon jätkab Kosovo jõupingutuste toetamist kooskõlas oma 2009. aasta teatisega, et riigil oleks võimalik täita Euroopa perspektiiv, eelkõige seoses viisade, kaubanduslepingu ning Kosovo osalemisega ELi programmides. Selleks vaatab komisjon oma 2009. aasta teatise uuesti läbi, et Kosovo saaks ka edaspidi kasu ELiga ühinemisprotsessist. Komisjon julgustab pingutama, et ületada takistused, mis tulenevad erimeelsustest Kosovo staatuse üle ja mis võivad takistada ELi ja Kosovo vaheliste suhete arengut.

26. Bosnias ja Hertsegoviinas on poliitiline ja institutsiooniline ummikseis püsinud, takistades jätkuvalt riigi toimimist ja ELiga seotud reformide rakendamist. Kiiremas korras tuleb moodustada riigi valitsus, et tagada tõhus juhtimine sellel tasandil. ELi poole edenemisel on riigil endiselt vaja muuta põhiseadust vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusele, mis käsitleb etnilise diskrimineerimise kõrvaldamist seoses esindatusega riigiasutustes, ning samuti võtta vastu riigiabiseadus. Rahvaloenduse seadus on veel vastu võtmata. Riigi osalemine stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames kohtute teemalises struktureeritud dialoogis näitab edasist teed, kuhu liikuda dialoogi ja kompromissi abil ning samuti keskendudes ELi tegevuskavale.

Endiselt on tähtsal kohal edasiste edusammude tegemine, et täita kõrge esindaja büroo sulgemiseks seatud eesmärgid ja tingimused. Kooskõlas nõukogu 2011. aasta märtsi järeldustega suurendab ELi esimese ainukese esindaja määramine Bosniasse ja Hertsegoviinasse ELi kohalolekut ja toetust riigile, mis on liikumas rahvusvaheliselt järelevalvelt riigi Euroopa tuleviku suunas.

27. ELi laienemispoliitika on toonud endaga kaasa põhjalikud demokraatlikud ja majanduslikud muudatused riikides, kes soovivad ühineda. Viimaste aastate tulemused rõhutavad usaldusväärse laienemispoliitika väärtust. Samal ajal, kui poliitilist tahet ja otsustavust saavutada kindlaid tulemusi on vähe või ei ole üldse, siis ühinemisprotsess ei liigu edasi ja on oht selle takerdumiseks. Raskete reformide lõpuleviimine toob ELile lähemale laienemisprotsessis osalevad riigid, mis on stabiilsed, paremini ettevalmistatud ja jõukamad.

1. LISA

Järeldused ja soovitused, mis on esitatud komisjoni arvamustes Serbia liikmeks astumise avalduste kohta

Viimaste aastate reformide valguses on Serbia teinud märkimisväärseid edusamme, et täita demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset kindlustavate institutsioonide stabiilsusega seotud poliitilised kriteeriumid, mis määrati kindlaks 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimused. Serbial on ulatuslik põhiseaduslik, õiguslik ja institutsiooniline raamistik, mis üldiselt vastab Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele. Parlamendi õigusloometöö on kehtiva seadusandluse alusel muutunud tõhusamaks. Õigusriiki käsitlev õiguslik ja institutsiooniline raamistik on ulatuslik ning hõlmab korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, mille osas on saavutatud esimesi tulemusi. Inimõiguste ja vähemuste kaitse õiguslik raamistik on hästi arenenud ja selle rakendamist on alustatud. Koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on jõudnud täiesti rahuldavale tasemele ning Serbia on üha aktiivsemalt aitamas kaasa piirkondlikule leppimisele. Serbia andis nõusoleku ja osales dialoogi pidamises Kosovoga, et parandada sealsete inimeste elutingimusi, ning selle tulemusel on saavutatud mitmed kokkulepped (isikute ja kaupade vaba liikumine, rahvastikuregister ja kataster) ja Serbia on teinud esimesed sammud kokkulepete rakendamiseks.

Majanduskriteeriumide osas on Serbia astunud olulisi samme toimiva turumajanduse loomiseks ja on hoolimata üleilmsest majandus- ja finantskriisist saavutanud teatava makromajandusliku stabiilsuse. Siiski tuleb veel pingutada, et majandus ümber korraldada ja ettevõtluskeskkonda parandada, eelkõige tugevdades õigusriiki ja kõrvaldades bürokraatiat, edendades konkurentsi ja erasektori rolli ning samuti tegeledes tööjõuturu jäikusega. Selleks et keskmise tähtaja jooksul tulla toime konkurentsisurve ja liidusiseste turujõududega, on Serbial vaja jätkata struktuurireforme, et ajakohastada majanduse tootmisvõimsus ja luua välisinvesteeringute suurenemist soodustav ettevõtluskliima.

Serbia on saavutanud häid tulemusi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning vahelepinguga ettenähtud kohustuste täitmisel.

Serbia oleks suuteline keskmise tähtaja jooksul täitma liikmesusest tulenevaid kohustusi liidu õigustiku peaaegu kõikides valdkondades, eeldusel et õigusaktide ühtlustamist jätkatakse ning õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks tehakse täiendavaid jõupingutusi. Eraldi tuleb tähelepanu pöörata põllumajandusele ja maaelu arengule, kohtusüsteemile ja põhiõigustele, õigusele, vabadusele ja turvalisusele ning finantskontrollile. Keskkonna- ja kliimamuutuste küsimustes on täielikku vastavust ELi õigustikuga võimalik saavutada vaid pikas perspektiivis ja see eeldaks suuremaid investeeringuid.

Esialgsetel hinnangutel avaldaks Serbia ühinemine Euroopa Liidu poliitikale vaid piiratud üldist mõju ega mõjutaks liidu suutlikkust säilitada ja süvendada oma arengut.

Komisjon soovitab, et nõukogu annaks Serbiale kandidaatriigi staatuse, võttes arvesse siiani saavutatud edu ja mõistes, et Serbia alustab uuesti dialoogi Kosovoga ja hakkab kiiresti heas usus rakendama praeguseks saavutatud kokkuleppeid.

Serbial on head eeldused piisaval määral täita 1993. aasta Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumisel seatud poliitilised kriteeriumid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimused, kui edasiminek jätkub ning Kosovo probleemidele leitakse praktilised lahendused.

Seepärast soovitab komisjon, et Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi tuleks alustada niipea kui Serbia on oluliselt edasi liikunud järgmises põhiprioriteedis:

– kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimustega astutakse täiendavaid samme suhete normaliseerimiseks Kosovoga, täielikult austades kaasava piirkondliku koostöö põhimõtteid, täielikult austades energiaühenduse asutamislepingu sätteid, leides lahendusi telekommunikatsiooni ja diplomite vastastikuse tunnustamise küsimustele, jätkates heas usus kõikide saavutatud kokkulepete rakendamist ning tehes aktiivselt koostööd EULEXiga, et sel oleks võimalik täita oma ülesandeid igal pool Kosovos.

Komisjon esitab aruande eelnimetatud põhiprioriteedi rakendamise kohta Serbias niipea, kui selles osas on tehtud piisavalt edusamme.

Püüdes saavutada liikmesuskriteeriumide täitmiseks vajalikku taset, julgustatakse Serbiat säilitama reformide praegust tempot, pöörates erilist tähelepanu õigusriigile, ning jätkama konstruktiivset tegevust piirkondlikus koostöös ning tugevdama kahepoolseid suhted naaberriikidega. Loodetakse, et vahelepingu ja ka stabilisatsiooni- ja assotsieerimislepingu rakendamine jätkub pärast viimase jõustumist. Komisjon jätkab nende jõupingutuste toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.

II LISA

Järeldused Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo[17], Türgi ja Islandi kohta

Horvaatia

Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga lõpetati 2011. aasta juunis, pärast seda kui riik oli täitnud viimaste seni avatud peatükkide sulgemiskriteeriumid. Horvaatia peab nüüd toetuma vastavusse viimisel saavutatud kõrgele tasemele ning keskenduma järelejäänud ühinemisettevalmistustele. Käesolev eduaruanne on osa komisjoni teostatud järelevalvest selle üle, kuidas Horvaatia on täitnud kõiki ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustusi. Kõnealuse järelevalve käigus jälgiti ka ühinemisel Horvaatia liikmesusest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikke jätkuvaid ettevalmistusi.

Horvaatia täidab jätkuvalt poliitilisi kriteeriume. Olulisi edusamme on tehtud kõigis valdkondades, sealhulgas õigusriigi põhimõtete järgimisel. Konkreetseid tulemusi on juba märgata. Nende konsolideerimiseks tuleb jõupingutusi jätkata.

Demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimist on parandatud. Valitsus ja parlament toimivad jätkuvalt tõhusalt. Avaliku halduse reformi valdkonnas on vaja täiendavalt teha jõupingutusi õigusraamistiku tõhusa rakendamise konsolideerimiseks, et viia lõpule moodsa, usaldusväärse, depolitiseeritud ja kodanikele suunatud avaliku teenistuse loomine.

Horvaatia on teinud suuri edusamme kohtusüsteemi edendamisel. Uute õigusaktidega tugevdati kohtunike sõltumatust ning palju meetmeid on võetud kohtusüsteemi tõhustamiseks. Kehtestatud on uus kohtuametnike ametisse määramise süsteem. Teatavad probleemid ei ole endiselt lahendust leidnud, näiteks tuleb veelgi tõhustada kohtusüsteemi ning tagada kohtunike sõltumatuse, erapooletuse ja usaldusväärsusega seotud uute meetmete rakendamine praktikas. Edusamme on tehtud sõjakuritegusid käsitlevate kohtuasjade erapooletul menetlemisel. Neljale sõjakuritegude lahendamisele spetsialiseerunud kojale on antud ainupädevus kõigi uute kohtuasjade menetlemiseks ning nende rolli tuleks menetluses olevates kohtuasjades suurendada. Justiitsministeerium võttis vastu karistamatuse probleemi lahendamist käsitleva strateegia, eelkõige juhtumite puhul, kus ohvriteks olid etnilised serblased või kui väidetavad kurjategijad olid Horvaatia julgeolekujõudude liikmed.

Märkimisväärset edu on saavutatud korruptsioonivastases võitluses. Korruptsioonivastasele tegevusele on antud uut hoogu ja saavutatud on häid tulemusi. Tõhustatud on õigusakte ning asjaomaste ametiasutuste toimimist. Korruptsioonijuhtumite tõhusat menetlemist tuleb parandada, seda eelkõige juhtumite puhul, mis käsitlevad kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni, kohaliku tasandi korruptsiooni ja juhtumeid, mis on seotud riigihangete ja kohtunikega. Täiendavaid kogemusi on vaja äsja heakskiidetud ennetava õigusraamistiku rakendamiseks praktikas. Samuti on vaja veelgi tugevdada rakendusstruktuure.

Inimõiguseid järgitakse üldiselt hästi ning täiendavaid edusamme tehti inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas. Horvaatia on jätkanud erinevate meetmete võtmist avalikkuse teadlikkuse suurendamiseks ning inimõiguste kaitse tugevdamiseks. Õiguskaitse kättesaadavusega seoses on paranenud tasuta õigusabi käsitleva seaduse rakendamine eelkõige menetluste lihtsustamise kaudu. Vanglasüsteemi osas jätkus töö olemasolevate kinnipidamis- ja hooldeasutuste laiendamisel, kuid Horvaatia vanglad on endiselt ülerahvastatud. Seoses väärkohtlemisega esitati ombudsmanile jätkuvalt kaebusi politsei ülemäärase jõukasutuse kohta, millele tuleb adekvaatselt reageerida.

Horvaatia õigusaktidega on ette nähtud sõnavabadus, sealhulgas meediavabadus ja meedia mitmekesisus, ning neid vabadusi üldiselt järgitakse. Meediakanalite omandisuhete läbipaistvuse suurendamisel on tehtud täiendavaid edusamme, kuid varasemate aastatega võrreldes on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust käsitlevate teemadega tegelevate ajakirjanike hirmutamise uurimises tehtud vaid piiratud edusamme. Siiski on teatatud mõnedest uutest juhtumitest. Uuriva ajakirjanduse arengut takistab eelkõige majanduslik surve. Jätkuvalt on kohalikul tasandil probleemiks poliitiline sekkumine. Kogunemisvabadus vajab seoses rahvakogunemistel korra tagamisega jätkuvat tähelepanu.

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega seoses on tehtud teatavaid edusamme. Naiste positsioon tööturul ei ole siiski märkimisväärselt muutunud ning naiste töötus on endiselt kõrge. Lapse õiguste valdkonnas on edasi liigutud vähe. Laste ombudsman hakkas aktiivsemalt tegelema selliste juhtumitega, kus asjaomased ametiasutused ei olnud laste vastu suunatud vägivalda nõuetekohaselt käsitlenud.

Piiratud edusamme on tehtud sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ja puudega inimeste kaasamisel. Pooleli on puudega inimeste ombudsmani institutsiooni suutlikkuse suurendamine. Õiguste kehtestamise kriteeriumeid ei kohaldata võrdsetel alustel ning konkreetseid õigusi reguleerivad sätted on killustatud. Üleminek hooldeasutuses toimuvalt ravilt kohalikes hoolekandestruktuurides toimuvale ravile on edenenud aeglaselt. Töötajate ja ametiühingute õigusi üldiselt järgitakse.

Horvaatia on hakanud näitama tulemusi diskrimineerimisvastase seaduse ja vihakuritegude seaduse rakendamisel. Võetud on mitmesuguseid teadlikkuse suurendamise meetmeid ning tõhustatut inimõiguste ombudsmani tööd. Õiguskaitseasutused on vihakuritegude seaduse alusel algatanud mitu kohtuasja. Tuleb siiski saavutada paremaid tulemusi ning lahendus tuleb leida ühiskonnas levivatele homofoobsetele ja ksenofoobsetele meeleoludele.

Teatavaid edusamme on tehtud seoses vähemuste ja kultuuriliste õiguste austamise ning kaitsega. Vähemuste õiguste osas on kõrgemal tasemel tehtud toetavaid avaldusi, milles taaskinnitati, et vähemustel on oma koht Horvaatia ühiskonnas. Tagatud on vähemuste organisatsioonide rahastamine. Paranenud on vähemuste vastu suunatud kuritegude politseiuurimiste tase. Samme on astutud rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti tööhõivealaste sätete rakendamise järelevalve tõhustamiseks ning heaks on kiidetud vähemuste tööhõivet käsitlev kava, mida tuleb rakendama hakata. Horvaatia peab siiski jätkuvalt edendama sallivat suhtumist, eelkõige Horvaatia serblaste vähemusse. Eelkõige kohaliku tasandi avalikus sektoris esineb jätkuvalt diskrimineerimisega seotud juhtumeid. Tõhustatud on roma kogukonnale hariduse tagamist, seda eelkõige eelkoolihariduse osas. Jätkunud on taristu uuendamine mõnedes roma asundustes. Probleemid roma kogukonna osalemisega haridussüsteemis ei ole lahendust leidnud. Roma kogukond võiks kõnealuseid meetmeid suuremas ulatuses enda huvides ära kasutada. Juurdepääs normaalsele eluasemele, sotsiaalkaitsele ning tervishoiule on romade jaoks jätkuvalt problemaatiline, samuti on romade töötus jätkuvalt väga kõrgel tasemel.

Suuri edusamme on tehtud pagulaste tagasipöördumise valdkonnas. Pagulased pöörduvad jätkuvalt tagasi Horvaatiasse. Edusamme on tehtud seoses eluasemega seotud küsimustes, eelkõige tagasipöördujatele eluasemeprogrammide raames majutust pakkudes. Vähenenud on tagasilükatud eluaseme taastamist käsitlevate pooleliolevate apellatsioonkaebuste arv. Edusamme on tehtud allesjäänud hoonete taastamisel. Jätkunud on pensioniõiguste tõendamist käsitleva seaduse rakendamine. Horvaatia peab siiski edasi liikuma ülejäänud ligikaudu 2 500 eluaseme taotleja majutamiseks. Kiirendada tuleb jõupingutusi pagulaste tagasipöördumise jätkumiseks vajalike majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste loomiseks.

Piirkondlike küsimuste ja rahvusvaheliste kohustuste valdkonnas jätkab Horvaatia koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Viimase nõudel on valitsuse loodud ametkondadevaheline töörühm uurinud uusi olulisi jälgi, et teha kindlaks või leida üles suurtükkide kasutamist käsitlevad kadunud dokumendid. Horvaatial ei ole siiski täielikult õnnestunud kadunud sõjadokumente leida. Samuti peaksid poliitilised liidrid vältima selliste avalduste tegemist ja meetmete võtmist, mis võivad leppimise ning sõjakuritegude üle kohtumõistmise vajaduse tähtsuse kahtluse alla seada.

Olulisi edusamme on tehtud Sarajevo deklaratsiooni protsessis. 2011. aasta juunis ja septembris toimunud kohtumiste järel leppisid Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ning Serbia kokku terves reas küsimustes, mis hõlmasid ühisdeklaratsiooni teksti, millele kirjutatakse alla Belgradis 2011. aasta novembris toimuval ministrite kohtumisel.

Juulis võttis Horvaatia valitsus vastu ja saatis parlamenti heakskiitmiseks Kagu-Euroopas euroopalike väärtuste edendamist käsitleva deklaratsiooni, milles Horvaatia on võtnud kohustuse hoolitseda selle eest, et kahepoolsed probleemid, nagu piiriküsimused, ei takistaks kandidaatriikide ühinemist ELiga ja seda alates ühinemisprotsessi algusest kuni ühinemislepingu jõustumiseni.

Horvaatia on jätkanud aktiivset osalemist piirkondlikes algatustes, sealhulgas Kagu-Euroopa koostööprotsessis (SEECP), piirkondlikus koostöönõukogus (RCC) ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA). Kahepoolsed suhted teiste ELi kandidaatriikide, sealhulgas Serbia ja ELi kuuluvate naaberriikidega arenevad jätkuvalt, kuid mõned küsimused nõuavad jätkuvat tähelepanu eelkõige seoses koostööga sõjakuritegude uurimisel ja nende üle kohtumõistmisel. Suhted Sloveeniaga on piiriküsimuses sõlmitud vahekohtukokkuleppe jõustumise tulemusena jätkuvalt paranenud.

Hoolimata ELi ja muude kaubanduspartnerite majanduse taastumisest oli Horvaatia majandus 2010. aastal ning 2011. aasta esimeses kvartalis endiselt languses. Siiski on majanduses alates kevadest näha majanduse elavnemise märke. Jätkuvalt on suurenenud töötus, eelarvepuudujääk ja riigivõlg. Suur välisvõlg on jätkuvalt riigi majanduse kõige suurem nõrkus.

Majanduslike kriteeriumide alusel on Horvaatia toimiva turumajandusega riik. Horvaatia peaks olema võimeline toime tulema Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, tingimusel et rakendab otsusekindlalt laiaulatuslikku reformiprogrammi struktuursete kitsaskohtade vähendamiseks.

Turumajanduse põhialuste osas on säilinud laiaulatuslik poliitiline konsensus. Olemasolevaid piiranguid arvestades on makromajanduslik kava üldiselt olnud majanduslangusest tulenevate probleemide kõrvaldamiseks asjakohane. Keskpank on olnud vahetuskursi ning finantsstabiilsuse säilitamisel edukas ning suutnud samal ajal madala inflatsioonisurve tingimustes säilitada majanduskasvu soodustava rahapoliitika. Pangandussekto