[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 19.11.2010

KOM(2010) 660 lõplik

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2010–2011

{SEK(2010) 1326}{SEK(2010) 1327}{SEK(2010) 1328}{SEK(2010) 1329}{SEK(2010) 1330}{SEK(2010) 1331}{SEK(2010) 1332}{SEK(2010) 1334}{SEK(2010) 1335}

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2010–2011

SISSEJUHATUS

ELi laienemisprotsess on saanud pärast viimaste eduaruannete vastuvõtmist komisjonis hoogu juurde, ja seda vaatamata paljudele probleemidele, millega liidul tuleb tegeleda. Lissaboni lepingu jõustumisega tagati, et EL saab järgida oma laienemiskava ning soodustada samal ajal Euroopa integratsiooni.

Läbirääkimised Horvaatiaga on jõudnud lõppetappi ning see annab kõikidele laienemisprotsessis osalevatele riikidele märku, et neil on reaalne võimalus ELiga ühineda, kui nad täidavad vajalikud tingimused. Taotluse saada ELi liikmeks on esitanud Serbia. Täna esitab komisjon oma arvamuse Montenegro ja Albaania taotluse kohta. Juulis alustati ühinemisläbirääkimisi Islandiga. Läbirääkimistes Türgiga on avatud uued peatükid ja riik on alustanud oma põhiseaduse põhjalikku läbivaatamist, et kohandada seda Euroopa standarditele. Edusamme on tehtud viisanõude kaotamise dialoogis Lääne-Balkani riikidega. Sloveenia ja Horvaatia pikaajaliste erimeelsuste lahendamisel on jõutud märkimisväärse läbimurdeni ning Serbia ja Kosovo vahel valmistatakse ette dialoogi[1]. Edu on saavutatud rahvaste konfliktijärgses lepitamises ja riigid on hakanud võtma suuremat vastutust piirkondliku koostöö eest.

Paljud probleemid on siiski püsima jäänud. Mõnes laienemisprotsessis osalevas riigis on reformide elluviimine aeglustunud. Vaja on keskenduda hea valitsemistava järgimisele, õigusriigi põhimõtte paremale kohaldamisele, majandusreformi kiirendamisele ja riikide suutlikkuse suurendamisele liidu õigustiku vastuvõtmisel ja rakendamisel. Sõnavabaduse tagamine valmistab probleeme enamikule riikidele. Endiselt vajavad lahendamist mitmesugused keerulised probleemid, näiteks Bosnia ja Hertsegoviina riigijuhtimissüsteem või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimeküsimus. Lahendamata on mitmesugused kahepoolsed küsimused ja piirkondlikku koostööd on takistanud erimeelsused Kosovo staatuse osas. Küprose puhul võib märkida, et rahuldava lahenduse saavutamiseks peetavates läbirääkimistes on tehtud edusamme, aga läbirääkimisprotsess ei ole veel lõppenud.

ELi pühendumus laienemisprotsessile kajastab liikmesriikide veendumust, et laienemine on nii liidu kui ka kandidaatriikide ühine huvi. Sellist sirgjoonelist sõnumit tuleb üldsusele esitleda ja selgitada, et suurendada mõistmist ja laienemisprotsessile avaldatavat toetust. ELi laienemisprotsess aitab suurendada Euroopa stabiilsust ning edendada selle kodanike turvalisust ja heaolu. Selle raames antakse ühineda soovivatele riikidele ainulaadne stiimul viia ellu poliitilisi ja majanduslikke reforme. ELi ja laienemisprotsessis osalevate riikide ühistes huvides on alustada arutelu keeruliste peatükkide üle läbirääkimiste varases etapis. Läbirääkimisprotsessi eesmärk on kohandada laienemisprotsessis osalevaid riike Euroopa standarditega ELi aluslepingutes käsitletavates kõikides valdkondades ning aidata ELil seega saavutada oma eesmärke. Praegu hõlmavad need eesmärgid toimetulekut majanduskriisiga ja majanduse paremat juhtimist, majanduskasvu ja tööhõive taastamist 2020. aasta reformikava alusel, ELi turvalisuse edendamist ja ELi kaalukuse suurendamist maailma mastaabis. Komisjoni 2011. aasta tööprogrammiga nähakse kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ette hulk algatusi.

Laienemisprotsess peab olema kõigi osapoolte jaoks usaldusväärne. Kandidaatriikidel ja nende kodanikel peab ettenähtud tingimuste täitmise korral olema selge ühinemisperspektiiv ja nad peavad protsessi käigus olema teadlikud selle kasust. Liikmesriikidele ja ELi üldsusele tuleb tagada kindlus, et uued ühinemised valmistatakse hästi ette ja kandidaatriigid täidavad täpselt kõik tingimused. Selleks et laienemine kulgeks edukalt, on tarvis kõikide sidusrühmade kindlat poliitilist pühendumust. Nende eesmärkide saavutamise raamistikuks on Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumisel saavutatud uus laienemiskonsensus. Konsensuse aluseks on kohustuste kinnitamine, tingimuste aus ja täpne täitmine, head suhted avalikkusega ning Euroopa Liidu võime võtta vastu uusi liikmeid.

Laienemisprotsessi käigus pakutakse selles osalevatele riikidele ELi liikmeks saamisega kulmineeruvaid mehhanisme ja stiimuleid, millega õhutatakse neid tegema ELiga koostööd ühiste eesmärkide saavutamiseks. Selleks et üheskoos keskenduda kriisist väljatulekule ja uute töökohtade loomisele, tugevdatakse ELi majanduse juhtimist ja süvendatakse majandusdialoogi laienemisprotsessis osalevate riikidega. Tihedam integratsioon riikidega, millel on hulk suhtelisi eeliseid, aitaks suurendada ELi konkurentsivõimet maailma tasandil. See on üks kestvatest eelistest, mida täheldati aastatel 2004–2007 toimunud viienda laienemise puhul. Kõnealuse laienemise tulemusena suurenes ELi liikmesriikide arv 15-st 27-ni. 2008. aastat hõlmanud aastakümne jooksul kolmekordistus „vanade” ja „uute” liikmesriikide vahel toimunud kaubanduse maht, suurenedes 150 miljardist eurost 450 miljardi euroni. Laienemisprotsess on võimaldanud ELil koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega sekkuda kriisi ajal seal, kus vaja, ja aidata rahaliste vahendite abil säilitada majanduslikku stabiilsust. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes tagavad ELis kaks kolmest erasektori töökohast ja kes on innovatsiooni peamised stimuleerijad, saavad siseturu laienemisest kasu ning on ühinemiseelse abi keskmes.

Laienemisprotsessi kaudu toimuv tihedam integratsioon aitab ELil saavutada oma eesmärke paljudes sellistes valdkondades, mis on majanduse elavdamise ja jätkusuutliku majanduskasvu seisukohast eriti olulised. Sellised valdkonnad on näiteks energeetika, transport, keskkonnakaitse ja toimetulek kliimamuutustega. Lääne-Balkani riigid on liikmesriikidest täielikult ümbritsetud. Türgi külgneb Euroopa Liiduga nii maal kui ka merel. Üleeuroopaliste transpordikoridoride ehitamine, energiaallikate mitmekesistamine, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning piiriülese õhu- ja veesaaste vähendamine on ELi eesmärgid, mille saavutamine nõuab ka laienemisprotsessis osalevate riikide täielikku pühendumist.

Laienemisprotsessis osalevad riigid saavad nende valdkondade edusammudest samuti kasu. Ühinemisperspektiiv ajendab neid tegelema esmajärjekorras nende eesmärkidega, mis on ELiga ühised. Eesmärkide saavutamist toetatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi toetuste ning Euroopa Investeerimispanga ja muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste laenudega, mida võimendatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu. Ühinemisläbirääkimisi alustanud kõige uuem kandidaatriik Island on maailmas juhtival kohal taastuvenergia mitmesuguste vormide kasutamises ja saab anda olulise panuse ELi innovatsioonitegevusse nii selles kui ka muudes arenenud valdkondades.

Stockholmi programmis on seatud väga olulisele kohale Euroopa turvalisuse edendamine. Laienemisprotsessis osalevad riigid peavad võtma üle liidu õigustiku ja näitama oma suutlikkust seda täielikult rakendada. Seetõttu on komisjon kahekordistanud oma jõupingutusi toetada laienemisprotsessis osalevaid riike organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmisel ja nende vastu võitlemisel ning õiguskaitsealase suutlikkuse suurendamisel. ELi prokurörid, kohtunikud ja teised eksperdid õiguskaitse, piirihalduse ja rände valdkonnas aitavad oma kolleegidel laienemisprotsessis osalevates riikides jagada kogemusi ja kontrollida edusamme. Kandidaatriigi kiirus ELi liikmesuse suunas liikumisel sõltub ettenähtud kriteeriumide täitmisest ja see eeldab veenvaid edusamme sõltumatu ja tõhusa õigusemõistmise valdkonnas.

Kogemused viisarežiimi lihtsustamisel Lääne-Balkani riikide jaoks näitavad, kui palju on võimalik saavutada, kombineerides tingimuste täpse täitmise ELi liikmesuse suunas liikumisega seotud konkreetsete hüvedega. Need rõhutavad ka seda, kui oluline on, et riikide valitsused teeksid pidevaid jõupingutusi isikute vaba liikumisega seotud piirangutest ja tingimustest kinnipidamise tagamiseks.

Lissaboni lepingu jõustamisega andis EL endale vahendi oma kaalukuse suurendamiseks maailma tasandil. Selle näiteks on ELi roll Kosovot käsitleva ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vastuvõtmisel. Maailmas, kus tärkavatel majandusjõududel on aina suurem tähtsus, annab laienemine ELile suurema kaalu ja tugevdab tema häält rahvusvahelistel foorumitel. Viies laienemine andis uut hoogu ELi suhetele ida- ja lõunanaabritega ning ajendas ELi uurima võimalusi teha algatusi Läänemere ja Musta mere piirkonnas. Ühinemisprotsess Lääne-Balkani riikide ja Türgiga suurendab ELi huvi Vahemere ja Musta mere piirkonna ning Doonau valgala vastu ning tema mõju kõnealustes piirkondades. Eeldusel et Türgi roll tema asukoha piirkonnas ühinemisprotsessi ja ELiga kooskõlastamise tulemusel suureneb, võib suureneda ka mõlema poole osakaal maailmaküsimuste, sealhulgas Lähis-Ida ja Lõuna-Kaukaasia küsimuste lahendamisel. Üheskoos võivad EL ja Türgi suurendada energiajulgeolekut, lahendada piirkondlikke konflikte ja hoida ära lõhede tekkimist rahvuste või religioonide vahel. Island ja EL võivad koos aidata lahendada Arktika energeetika-, keskkonna-, merendus- ja julgeolekuküsimusi. Sellise koostöö täielik potentsiaal võib realiseeruda ainult siis, kui osapooled pühenduvad ühiselt usaldusväärse laienemisstrateegia elluviimisele.

ELi kaal maailma tasandil sõltub suurel määral ka sellest, kui atraktiivne on tema reguleerimismudel. Siseturu elujõulisus ning ELi normide ja standardite heakskiitmine kogu maailmas on peamine kaubandus-, investeerimis- ja majanduskasvu stiimul. Komisjoni esitletud ühtse turu aktiga soovitakse kõrvaldada mitmesuguseid kitsaskohti ja suurendada kasvupotentsiaali. Laienemisprotsessi käigus võtavad selles osalevad riigid järk-järgult vastu ELi õigustiku ning laiendavad seega ala, kus kohaldatakse ühtseid standardeid. See peaks ajendama tegema uusi investeeringuid, tegelema innovatsiooniga, edendama sotsiaalset ühtekuuluvust ning suurendama ELi reguleerimismudeli atraktiivsust naaberriikides ja laiemas rahvusvahelises süsteemis.

ELi ja kandidaatriikide jaoks on laienemisprotsessis palju kaalul. Samal ajal mõjutavad üldsuse arusaama laienemise tähtsusest argimured, mis võivad sageli tunduda pakilisemad. Käesoleva aasta aruannete pakett ning aruannetega seotud järeldused ja soovitused näitavad, et laienemisprotsess on osa lahendusest ELi kodanike paljudele muredele, olgu siis organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmise ja nende vastu võitlemise või majanduskasvu ja tööhõive tagamise valdkonnas. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad tegema koostööd, et suurendada mõistmist ja laienemisprotsessile avaldatavat toetust ning selgitada, kuidas võib laienemine ühiste eesmärkide saavutamisele kaasa aidata. Kui järgmine laienemine kulgeb edukalt, on EL võimeline lahendama tõhusamalt palju muid ülesandeid.

PEAMISED ÜLESANDED

Toimetulek majanduskriisiga

Majanduskriis on mõjutanud kõiki laienemisprotsessis osalevaid riike. Selle mõju on olnud siiski erinev sõltuvalt riikide majandusstruktuurist. Albaania, Kosovo ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kannatasid kõige vähem ja nende siseturg püsis stabiilne vähese ekspordist sõltuvuse tõttu. Kriisi mõju oli suurem Horvaatias, Serbias ja Türgis, kuna need riigid on maailmaturul rohkem esindatud. Montenegro sai kriisis tõsiselt kannatada, kuna sõltub välisrahastamisest ja tema majandustegevus toimub vaid vähestes sektorites. Bosnias ja Hertsegoviinas teravdas kriisi mõju protsükliline rahanduspoliitika, mille puhul on eelarves ette nähtud suured eraldised toetuste ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks.

2010. aastal võib täheldada mõõdukaid taastumise märke Lääne-Balkani riikide puhul. Sisenõudlus on endiselt väike ning see kajastab karmimaid laenutingimusi ja tööpuuduse püsimist. Majanduse elavnemist ja kiiret majanduskasvu võib täheldada Türgis, kus konsolideeriti aastakümne alguses eelarvet ja korraldati ümber pangandussektor. Finantsturgude üleilmse ebastabiilsuse ja oma pangandussüsteemi kokkukukkumise all kannatab endiselt Island.

Paljudes riikides on riigi rahandus endiselt surve all. Hoolimata valitsemissektori keskmiselt väiksemast võlast suurendas eelarve paisutamine majandusbuumi ajal laienemisprotsessis osalevate riikide (v.a Türgi) haavatavust ja nende vastuvõtlikkust üleilmse finantskriisi mõjule. Enamikul Lääne-Balkani riikidel puudus eelarveline tegutsemisvaru ja suutlikkus suunata riiklikke vahendeid esmajärjekorras fiskaalstiimulite edendamisse, et finantskriisiga paremini toime tulla. Lääne-Balkani riikides on rakendatud eelarve konsolideerimise meetmeid, sealhulgas püütud taastada eelarvetasakaalu. Paraku ei piisa sellest eelarvepuudujäägi suurenemise tõkestamiseks. Island, Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina on kasutanud Rahvusvahelise Valuutafondi toetust.

EL ja rahvusvahelised finantseerimisasutused on aidanud kriisi mõju vähendada. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist abi andmise põhimõtted kavandati ümber, et toetada infrastruktuuri ja konkurentsivõime edendamisse tehtavaid investeeringuid. Mõnele riigile anti eelarvetoetust ja makromajanduslikku finantsabi. Lääne-Balkani investeerimiskeskkond on aidanud vahendeid koondada suurtesse infrastruktuuriprojektidesse ( vt 3. jaotis ).

Jätkusuutliku majanduskasvu ja tegeliku lähenemise saavutamine nõuab täiendavaid struktuurireforme ja konservatiivset eelarvepoliitikat. Tõhusamalt tuleb ära kasutada siseriiklikud kasvuallikad, et suurendada tootmisvõimsust, uute töökohtade loomist ja konkurentsivõimet. Rohkem siseriiklikke ja välisinvesteeringuid tuleb suunata uutesse projektidesse, eelkõige ekspordiga seotud tegevusvaldkondades. Sellega aidatakse kaasa toodangu ja tootlikkuse suurendamisele, suurendades ühtlasi tööhõivet ja stabiliseerides kaubandusbilanssi. Samuti aidatakse selle kaudu lahendada piirkonna sotsiaalseid probleeme.

Siseriiklike ja välisinvesteeringute suurendamiseks peavad valitsused parandama ettevõtluskeskkonda. Selleks peavad nad tõhustama avalikku haldust ja suurendama kohtusüsteemi sõltumatust, kõrvaldama mitteametlikud kaubandustõkked ja tugevdama õigusriigi põhimõtte järgimist. Investeeringute ligimeelitamiseks on oluline, et piirkondlik turg Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) raames toimiks ja õigusaktide liidu õigustikuga vastavusse viimine jätkuks. Piirkonna kasvupotentsiaali suurendaks veelgi kaubanduse kavandatav liberaliseerimine kogu piirkonna põllumajandustoodete ja –teenuste puhul ning riigihanketurgude avamine.

Äärmiselt tähtis on tagada laienemisprotsessis osalevate riikide rahanduse usaldusväärsus ja stabiilsus. See on üks peamisi punkte ELi liikmeks saamise ettevalmistamisel. Hiljutised kogemused on näidanud Euroopa riikide majanduste omavahelist sõltuvust ja seda, kui tugevalt võivad kogu Euroopa majandust mõjutada ka mõne väiksema riigi tõsised majandusprobleemid.

Komisjon kavatseb endiselt täies ulatuses kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendeid ja rakendada majandusjärelevalvet, et jälgida laienemisprotsessis osalevate riikide majanduslikke ja eelarvealaseid edusamme. EL peab kandidaatriikidega korrapärast dialoogi, mille eesmärk on tutvustada neile ELi majanduspoliitika kooskõlastamise ja järelevalve süsteemi. Samalaadset dialoogi peetakse potentsiaalsete kandidaatriikidega. Samamoodi toimub komisjoni ja laienemisprotsessis osalevate riikide vahel assotsieerimislepingute raames majandusdialoog ka majanduspoliitika järelevalve üle.

Praegu võetakse meetmeid ELi majanduse juhtimise tugevdamiseks. Kui sellise makromajandusliku, eelarve- ja struktuurireformi kooskõlastamine on lõplikult kokku lepitud ja ametlikult kinnitatud, asub komisjon uurima võimalust laiendada reformi mõningaid aspekte laienemisprotsessis osalevatele riikidele.

Lisaks dialoogile ja järelevalvele toetab EL aktiivselt laienemisprotsessis osalevate riikide püüdlusi elavdada oma majandust, saavutada makromajanduslik stabiilsus ja konsolideerida oma eelarvet. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antakse märkimisväärses ulatuses abi riigi rahanduse juhtimise tõhustamiseks, statistiliste andmete kvaliteedi parandamiseks ja pangandussektori järelevalve tugevdamiseks.

Laienemisprotsessiga aidatakse kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, kuna laiendatakse ELi õigusliku raamistiku kohaldamisala ja luuakse uusi kaubandusvõimalusi. Komisjon tervitab paljude laienemisprotsessis osalevate riikide soovi kajastada Euroopa 2020. aasta strateegia põhimõtteid oma riiklikes reformiprioriteetides. Komisjon kaasab laienemisprotsessis osalevaid riike ELi tasandil tehtavatesse algatustesse, et saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga eesmärke, mille tulemusel peaks oluliselt suurenema tööhõive, tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Hariduse valdkonnas uurib komisjon võimalusi hõlmata kõik laienemisprotsessis osalevad riigid raamistikuga „Haridus ja koolitus 2020” ning kaasata neid vastastikuse õppimise algatustesse[2].

Laienemisprotsessis osalevad riigid on hakanud tegema koostööd piirkondlike rühmadena, hinnates ühiselt oma edusamme ja seades piirkonnapõhiseid eesmärke. Selle üheks näiteks on Euroopa väikeettevõtlusalgatus „ Small Business Act ”, mis kätkeb meetmeid VKEde ettevõtluskeskkonna parandamiseks. Komisjon teeb piirkondlikule koostöönõukogule ettepaneku luua kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetidega platvormid dialoogiks ja vastastikuseks eksperdihinnanguks ka muudes valdkondades. Ühinemiseelse abi kavandamisel võtab komisjon arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteete.

Sotsiaalne kaasatus

Majanduskriis on negatiivselt mõjutanud laienemisprotsessis osalevate riikide sotsiaalset heaolu. Eriti halvas olukorras on haavatavad elanikkonnarühmad, sealhulgas vähemused, ebasoodsas olukorras kogukonnad ja puudega inimesed. Kogu piirkonnas annab tunda suur tööpuudus, eriti noorte seas, madal tööturul osalemise määr ja vaesus. Eriti haavatava vähemuse moodustavad romad. Nende juurdepääsu haridusele, tööturule, eluasemele ja sotsiaalteenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele takistavad vaesus, eraldatus ja diskrimineerimine. Suurt hulka romadest ei ole seni kantud kodanike registrisse või neile ei ole väljastatud isikut tõendavaid dokumente. Paljud neist elavad hiljutiste sõdade tagajärjel veel laagrites kui riigi sees ümberasustatud isikud.

Komisjon kohustub aitama laienemisprotsessis osalevatel riikidel parandada haavatavate elanikkonnarühmade tingimusi, sealhulgas kaasata romad riigi sotsiaal- ja majandusellu. Komisjon annab ühinemiseelse abi rahastamisvahendist märkimisväärses ulatuses toetust haavatavate elanikkonnarühmade toetamiseks nende hariduse edendamise ning sotsiaal- ja tööhõiveteenuste parandamise kaudu, et saavutada ebasoodsas olukorras olevate inimeste integreerimine tööturule. Ta rahastab ka romade asunduste infrastruktuuri uuendamist. Sellist toetust suurendatakse veelgi eesmärgiga parandada elamistingimusi kõige raskemas olukorras olevates riikides ning aidata neil kujundada kõikehõlmav strateegia sotsiaalse kaasatuse probleemide lahendamiseks. Horvaatiaga on juba vastu võetud sotsiaalse kaasamise ühismemorandum, millega nähakse ette kõnealuse valdkonna poliitiline raamistik. Laienemisprotsessis osalevad riigid on võtnud eespool kirjeldatud probleemide lahendamiseks teatavaid meetmeid, aga nendest ei piisa ja teha tuleb veel täiendavaid jõupingutusi. Komisjon õhutab neid riike vähendama kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetidega vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning kasutama paremini ära romade kaasamise dekaadi tegevuskavadega pakutavaid võimalusi. Laienemisprotsessis osalevad riigid peaksid kindlaks määrama konkreetsed ja kaugeleulatuvad eesmärgid ebasoodsas olukorras kogukondade, eelkõige romade tööhõive ja hariduse edendamiseks ja vaesuse vähendamiseks.

Õigusriigi põhimõtte järgimise ja avaliku halduse tugevdamine

Õigusriigi põhimõtte järgimise tugevdamine, eelkõige kohtusüsteemi tõhustamine ja võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga on enamiku laienemisprotsessis osalevate riikide jaoks suur ja tähtis ülesanne. Käegakatsutavad tulemused, mis hõlmavad õigusriigi põhimõtte järgimise püsivat paranemist, on oluline lävis liikumisel ELi ühinemisprotsessi järgmistesse etappidesse.

2006. aastal kokku lepitud uue laienemiskonsensusega kutsutakse üles tegelema õigusriigi küsimustega juba ühinemisprotsessi varases etapis. Komisjon peab nende küsimustega tegelemist ja kõikide kättesaadavate vahendite kasutamist esmatähtsaks. Kriteeriumide kasutamine ühinemisläbirääkimiste käigus ajendab kandidaate viima ellu reforme ja vahendab arusaama, mille kohaselt õigusriigi küsimused tuleb põhjalikult lahendada enne ühinemist. Viisanõude kaotamise protsess on näidanud, kui tõhus on käsitus, mille raames on kindlaks määratud konkreetsed riigipõhised reforminõuded, mille alusel on riikidel lihtsam keskenduda oma jõupingutustele. Süvendatud on vastastikuse hindamise ja muid missioone, mille raames liikmesriikide prokurörid, kohtunikud ja teised eksperdid õiguskaitse, piirihalduse ja rände valdkonnas saavad luua vahetuid kontakte kolleegidega laienemisprotsessis osalevates riikides. Rahvusvahelise kuritegevusega aitab ühinemiseelsel perioodil võidelda süvendatud õigusalane ja politseikoostöö, milles osalevad laienemisprotsessis osalevad riigid, ELi liikmesriigid, Europol, Eurojust ja Frontex.

Kõnealuse kogemuse taustal soovib komisjon astuda täiendavaid samme, süvendades veelgi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega peetavat õigusriigialast dialoogi. Riikide püüdlused peaksid olema suunatud konkreetsete, püsivate, veenvate ja usutavate tulemuste saavutamisele võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ning kohtusüsteemi reformimises. Tähtis on kujundada stabiilne õiguslik raamistik ja seda järjepidevalt rakendada. Vastastikuseid missioone ja kriteeriumide kasutamist laiendatakse. Arvamustes, mille komisjon esitab Montenegro ja Albaania liikmeks astumise avalduste kohta, on seatud prioriteediks õigusriigi valdkond.

Komisjon jälgib edusamme põhjalikult eelkõige stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute ja vahelepingute alusel loodud ühisorganite ja hindamismissioonide kaudu. Jälgimise tulemusi kajastatakse eduaruannetes. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist suunatakse abi peamiselt õigusriigi põhimõtte järgimisega seotud tegevuse toetamisele. TAIEX korraldab laienemisprotsessis osalevatele riikidele igal aastal üle 100 õigusriigiteemalise koolituse.

Mitmes Lääne-Balkani riigis on hiljuti täheldatud positiivset arengut õigusalase koostöö valdkonnas. Serbia ja Albaania on sõlminud politseikoostööd käsitleva kahepoolse lepingu, samuti vastastikuse õigusabi lepingu ning kohtuotsuste vastastikust jõustamist kriminaalasjades käsitleva lepingu. Horvaatia ja Serbia on läinud koguni kaugemale ja kirjutanud alla lepingule, mis võimaldab anda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite korral ühe lepinguosalise kodanikke teisele lepinguosalisele välja kriminaalmenetluse korraldamise või vabadusekaotust käsitleva kohtuotsuse täitmise eesmärgil. Komisjon julgustab piirkonna teisi riike seda eeskuju järgima. Õigusalast koostööd aitaks veelgi parandada kodanike väljaandmise võimaluse laiendamine kõikidele rasketele kuritegudele, sealhulgas sõjakuritegudele. Piirkondlik koostöönõukogu teeb jõupingutusi politsei, prokuratuuride ja õigusasutuste koostöö edendamiseks.

Õigusriigi põhimõtte järgimise ja juhtimise parandamise seisukohast on väga oluline, et riigi avalik teenistus oleks pädev ja ei sõltuks poliitikast. Avaliku halduse reform on üks prioriteete laienemisprotsessis osalevates riikides, kellest enamik on riigi ülesehitamise eri etappides. Selleks et reformidel oleks püsiv mõju, tuleb need sulandada riigi struktuuridesse ning võtta arvesse konkreetset sotsiaalset konteksti ja valitsemistava. Komisjon jätkab SIGMA-le[3] tuginedes avaliku halduse reformi toetamist laienemisprotsessis osalevates riikides.

Sõna- ja meediavabadus

Sõna- ja meediavabadus, mis moodustab iga demokraatliku süsteemi lahutamatu osa, valmistab endiselt probleeme enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides. Türgis ei taga õiguslik raamistik sõnavabadust veel piisavalt. Mitmes Lääne-Balkani riigis on jätkunud ajakirjanike ähvardamine ja nende füüsiline ründamine. Mõnes riigis käsitletakse laimamist endiselt kriminaalkuriteona või selle eest nõutakse ebaproportsionaalselt suurt trahvi. Mitmes riigis on probleemiks poliitiline sekkumine meedia, sealhulgas avalik-õigusliku ringhäälingu tegevusse. Toimetajate sõltumatust õõnestab lubamatu poliitiline ja majanduslik surve. Need probleemid tuleb asjaomastes riikides kiiresti lahendada.

Komisjon jälgib põhjalikult edusamme kõnealuses valdkonnas. Peamiselt keskendutakse sellistele valdkondadele nagu õiguslik raamistik ja selle kokkusobivus Euroopa standarditega, eelkõige laimamise osas, ametiasutuste kohustus rakendada nõuetekohaseid karistusi ajakirjanike vastu suunatud mis tahes rünnakute puhul, isereguleerivate asutuste rajamine ja nende osakaal pädevuse suurendamises, avalik-õigusliku ringhäälingu roll pluralistlikes demokraatiates ning piiriülesed võrgustikud aruandluse ja vastastikuse mõistmise edendamiseks kogu piirkonnas. Komisjon korraldab laienemisprotsessis osalevates riikides 2011. aasta kevadel sõna- ja meediavabaduse teemalise konverentsi, mille raames on võimalik teha kokkuvõte kõnealuste valdkondade edusammudest. Konverentsi järelmeetmena antakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetust neile riikidele, kes seda vajavad.

Leppimisprotsess, piirkondlik koostöö ja kahepoolsed küsimused Lääne-Balkani riikides

Möödunud aastakümnel on Lääne-Balkani riigid saavutanud stabiilsuse ja piirkondliku koostöö tagamisel märkimisväärset edu. Paraku on hulk piirkondlikest konfliktidest tulenevaid küsimusi lahendamata ja see mõjutab nii riigisisest toimetulekut kui ka riikidevahelisi suhteid. EL teeb selliste minevikuvõlgade kõrvaldamiseks koostööd kõnealuse piirkonna eri esindajatega.

Leppimisprotsessi edenemine on stabiilsuse alus Kosovos, kus algas pärast Rahvusvahelise Kohtu nõuandva arvamuse avaldamist uus etapp. Pärast ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vastuvõtmist on EL valmis aitama hõlbustada Priština ja Belgradi dialoogi, eesmärgiga soodustada koostööd, teha edusamme ELi suunas liikumisel ja parandada inimeste elujärge. Edukas leppimisprotsess on tähtis ka Bosnia ja Hertsegoviina puhul, muu hulgas ka riigi toimimise seisukohast. Leppimisprotsessi edenemiseks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on tähtis rakendada täielikult Ohridi lepingut, austada ja kaitsta kogu piirkonna etnilisi vähemusi, võtta vastu tagasipöörduvad pagulased, teha koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning korraldada nõuetekohased kohtumenetlused sõjakuritegude käsitlemiseks.

Püsiv leppimine eeldab jõupingutusi nii valitsuste, õigusasutuste kui ka kodanikuühiskonna tasandil. See on seotud ka vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisega. Hiljuti on leppimisprotsessis tehtud hulk edusamme. Serbia parlament võttis vastu deklaratsiooni, milles mõistetakse hukka Srebrenicas toime pandud kuriteod ja viidatakse Rahvusvahelises Kohtus Srebrenica kohta tehtud otsusele. Valitsusvälised organisatsioonid on pakkunud välja idee kutsuda kokku piirkondlik komisjon, kes tegeleks tõeotsimise ja -kuulutamisega. Seda nn RECOMi algatust toetavad Horvaatia ja Serbia president, Montenegro parlament ja usukogukonnad. Leppimisele aitaks kaasa suurem piirkondlik toetus. Igmani algatuse raames Sarajevos 2010. aasta mais toimunud tippkohtumisel osalesid Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia ja Montenegro president; üle 140 valitsusvälise organisatsiooni tegeleb kohaliku ja piirkondliku koostöö edendamise ja hõlbustamisega. Neid jõupingutusi tuleb toetada sõjakuritegude eest süüdistuste esitamisega igakülgses koostöös endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning sõjakuritegude nõuetekohase ja kiire menetlemisega riiklikes kohtutes. Kõikehõlmav koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on eelkõige Serbia ja Horvaatia puhul äärmiselt oluline.

Edasiminekut on täheldatud pagulaste tagasipöördumise küsimuses, mis tõstatati Sarajevo protsessi käigus. Belgradis märtsikuus toimunud ministrite konverentsil alustasid asjaomaste riikide valitsused uut dialoogi. Komisjon on valmis kaaluma ELi täiendava rahalise toetuse andmist kõnealuse protsessi toetuseks ja rahastajate konverentsi korraldamiseks, kui riigid on jõudnud kokkuleppele probleemide lahendamiseks võetavate konkreetsete meetmete suhtes. 2010. aasta augusti seisuga on piirkonnas ikka veel registreeritud 14 631 relvastatud konfliktide tulemusena kadunud isikut ja juhtumite uurimine kulgeb väga aeglaselt. Asjaomased riigid peavad suurendama oma jõupingutusi järelejäänud juhtumite uurimiseks mõistliku ajavahemiku jooksul.

Piirkondlik koostöö soodustab leppimist, heanaaberlikke suhteid ja kahepoolsete küsimuste lahendamiseks soodsa kliima kujunemist. Lääne-Balkani riikide puhul on see väga oluline ka majandusarengu seisukohast ja aitab tegeleda selliste ühiste probleemidega nagu organiseeritud kuritegevus, piirihaldus, kliimamuutused või keskkonnasaastus. Piirkondlik koostöö on tähtis edusammude tegemiseks ELi integreerumisel kodanike turvalisuse, energeetika või transpordi valdkonnas.

Kõnealuse piirkonna riigid on võtnud meetmeid piirkondlike struktuuride tugevdamiseks. Piirkondliku koostöö suunamine ja jälgimine on piirkondliku koostöönõukogu ülesanne. Koostöönõukogu on aastateks 2011–2013 vastu võtnud ulatusliku strateegia ja tööprogrammi, mida tuleb nüüd rakendada ja mis on suunatud tulemuspõhistele meetmetele, millele koostöönõukogu saab anda lisaväärtust. Kohaliku vabakaubanduspiirkonna täiendamise seisukohast on väga oluline Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA). Energiaühendus teeb jõupingutusi piirkondliku energiaturu kujundamiseks ja ELi energiaturuga integreerimiseks. Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepinguga ajakohastatakse lennundusohutuse, lennundusjulgestuse ja lennuliikluse korraldamise standardeid ja edendatakse lennureisijatele soodsaid konkurentsitingimusi.

Komisjon toetab piirkondlikku koostööd hulga rahaliste vahenditega. 2011. aastal kasutatakse ühinemiseelse abi vahendeid, et hõlbustada piirkonna riikide osalust peamistes rahvusvahelistes lepingutes, näiteks transpordilepingus. Piirkondlik avaliku halduse kool toimib nüüd täies mahus ja korraldab praegu ligikaudu 2500 koolitust aastas. 2010. aasta juulis ratifitseeriti rahvusvaheline kokkulepe, millega anti koolile juriidilise isiku staatus. Kooli ametlik avamine Danilovgradis (Montenegro) toimub eeldatavasti 11. novembril 2010.

Komisjon jätkab kultuuripärandi taastamise toetamist Ljubljana protsessi raames. Piirkondlik koostöönõukogu moodustab kultuuri ja ühiskonna töökonna, keda toetab ELi ühinemiseelset finantsabi saav alaline sekretariaat. Selle ülesanne on juhtida koostöös Euroopa Nõukogu ja komisjoniga Ljubljana protsessi.

Komisjon viimistleb praegu Doonau strateegiat, millega koondatakse liikmesriike ning laienemisprotsessis ja idapartnerluses osalevaid riike. Strateegia edu kindlustamise seisukohast on tähtis kaasata Doonau valgala oma ELi naabritega jagavad Lääne-Balkani riigid ja õhutada neid strateegia rakendamises aktiivselt osalema. Strateegia kujutab endast võimalust teha vastastikku kasulikke investeeringuid transpordi-, energeetika- ja keskkonnasektorisse ning sotsiaalmajandusliku arengu toetamisse.

Piirkondlikku koostööd on pidurdanud erimeelsused Kosovo osas. Eelkõige on need mõjutanud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu toimimist, Euroopa − Vahemere piirkonna diagonaalse kumuleerumise süsteemi laiendamist ja transpordiühenduse lepingu allakirjutamist. Mõnikord on olnud võimatu korraldada kohtumisi piirkonna kõikide osaliste vahel. Komisjon soovitab tungivalt kõikidel asjaomastel pooltel otsida praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi, et tagada piirkondliku koostöö kaasavus, ilma et see mõjutaks erinevaid seisukohti Kosovo staatuse küsimuses.

Sloveenia ja Horvaatia on alla kirjutanud ja ratifitseerinud piiriküsimusega seotud arbitraažikokkuleppe, mille alusel loodetakse jõuda lõpliku lahenduseni. Selline kokkulepe näitab, et kahepoolseid küsimusi on võimalik lahendada heanaaberlikkuse vaimus. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Kosovo on lõpetanud piiri mahamärkimise. Paraku on endiselt lahendamata hulk muid kahepoolseid küsimusi, sealhulgas eriti piiriküsimused, samuti nimetüli Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel.

Asjaomased pooled peavad lahendama oma kahepoolsed küsimused, sealhulgas piiritülid heanaaberlikkuse põhimõtet järgides ja võttes arvesse kogu ELi huve. Selleks peavad asjaomased pooled üles näitama uut poliitilist tahet. Komisjon ootab, et nad teeksid kõik võimalikud jõupingutused piiritülide lahendamiseks kooskõlas ÜRO põhikirjas sätestatud vaidluste rahumeelse lahendamise põhimõttega ja pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. EL on valmis hõlbustama lahenduste otsimiseks vajalike poliitiliste stiimulite kujundamist ja toetama sellega seotud algatusi.

LAIENEMISPOLIITIKAT TOETAVAD ÜHINEMISEELSED VAHENDID

Finantsabi – strateegiline käsitlusviis

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava finantsabiga aidatakse kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel võtta meetmeid ühinemiskriteeriumide täitmiseks, viia oma poliitika ja standardid ELi poliitika ja standarditega vastavusse ning edendada oma sotsiaalmajanduslikku arengut. Sellisel ELi eelarvest antaval abil on selge lisaväärtus. Laienemisprotsessis osalevate riikide abistamine on investeering ELi tulevikku; ELil on paremad võimalused saavutada oma strateegilisi eesmärke, kui ta toetab oma tulevasi liikmeid, võimaldades neil ühinemiseks korralikult ette valmistuda. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames on laienemisprotsessis osalevate riikide ühinemisettevalmistuste toetuseks aastatel 2007–2013 ette nähtud 11,6 miljardit eurot. Vahendite soovituslik jaotus on esitatud aastateks 2011–2013 kavandatud mitmeaastases suunavas finantsraamistikus.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames on võimalik abi strateegiliselt kavandada kolmeks aastaks koostatavates mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides. Nendes dokumentides määratakse kindlaks abi peamised prioriteedid eelolevatel aastatel ja need moodustavad osa ühe- või mitmeaastasest kavandamisest. Mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide koostamisel võetakse arvesse partnerlustes ja eduaruannetes tuvastatud vajadusi.

Komisjon on võtnud hulga meetmeid selle protsessi strateegilise iseloomu edendamiseks ning ühinemis- või Euroopa partnerluste ja eduaruannete raames ja abi kavandamisel kindlaksmääratud prioriteetide seose tugevdamiseks. Selle tulemusel pööratakse suuremat tähelepanu sellistele põhiküsimustele nagu hea valitsemistava ja õigusriik. Selleks et tähelepanu suunamist kõnealustele valdkondadele paremini esile tuua ja abi saavate riikide isevastutust suurendada, kavatseb komisjon ühinemiseelse abi kavandamisel üha rohkem kasutada sektoripõhist käsitlusviisi.

Seetõttu õhutatakse laienemisprotsessis osalevaid riike töötama välja üksikasjalikke strateegilisi programme nendes sektorites, mida peetakse ELi suunas liikumisel eriti oluliseks. Ühinemisega seotud prioriteedid tuleks riikide programmidesse täielikult integreerida. Aastateks 2011–2013 koostatud järgmistes mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides määratakse kindlaks ühinemiseelse abi eesmärgid kõnealustes sektorites.

Muud mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentidega endiselt hõlmatud prioriteetsed valdkonnad on seotud piirkondliku arengu, inimressursside arendamise ja maaelu arenguga eelkõige kandidaatriikides. Õppides ühinemiseelset abi tõhusalt haldama kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, valmistuvad laienemisprotsessis osalevate riikide valitsused tulevaste liikmesriikidena ühtlasi haldama ELi vahendeid.

Mõnes riigis on siiski probleeme ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmide tõhusa rakendamisega. Abi saavad riigid peavad tegema rohkem jõupingutusi piisava haldussuutlikkuse tagamiseks ning jätkusuutlike ja tulemuspõhiste projektide väljatöötamise ja rakendamise kogemuste omandamiseks, et kasutada neile eraldatavaid ühinemiseelse abi vahendeid võimalikult tulemuslikult. Komisjon toetab abisaajaid nende suutlikkuse suurendamisel ja jälgib ühinemiseelse abi rahastamisvahendi finantstsüklit, et tuvastada puudujääke varases etapis.

Komisjon kavatseb abi üha enam kavandada mitmeks aastaks korraga, kuna see võimaldab paremini prioriteete kindlaks määrata ja kavandatud meetmeid järjestada, samuti võimaldab see abi saavatele riikidele ettenähtud finantsabi paremini prognoosida.

Sektoripõhine käsitlusviis lihtsustab rahastajate ja abisaajate koostööd, kuna aitab vältida jõupingutuste dubleerimist ja saavutada suurema tõhususe. See peaks omakorda võimaldama kõikidel sidusrühmadel keskenduda rohkem oodatavatele tulemustele ja ühendatud jõupingutuste mõjule.

Investeeringud, mida laienemisprotsessis osalevad riigid vajavad ELi liikmeks saamise ettevalmistamiseks ja tegelikuks lähenemiseks, on nii suured, et selleks tuleb eraldada märkimisväärsel hulgal vahendeid liikmesriikide eelarvetest, samuti tuleb kasutada teiste rahastajate, rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja erainvestorite abi. Toetuste saamiseks riikide eelarvetest ja laenude saamiseks erapankadest on eriti kasulikud avaliku ja erasektori partnerlused. Lääne-Balkani investeerimiskeskkond, Kagu-Euroopa Fond ja Loodussäästliku Majanduskasvu Fond on näited sellest, kuidas saab piiratud riiklikke vahendeid võimendada kapitali kõrgetasemelise sissevooluga.

Lääne-Balkani investeerimiskeskkond loodi 2009. aasta detsembris komisjoni ja partneritest rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ühisel algatusel. See on peamine vahend investeeringute suunamiseks piirkonna infrastruktuuri. See aitab võimendada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist saadavaid toetusi rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt saadavate märkimisväärsete laenudega. Toetusi on ette nähtud 137 miljoni euro ulatuses ja nendega võidakse võimendada investeeringuid hinnanguliselt ligikaudu 6,6 miljardi euro ulatuses. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna raames keskendutakse piirkonnas vee- ja heitvee projektide hulga suurendamisele, energiatõhususe suuremale toetamisele, transpordi põhivõrgustikku tehtavate investeeringute kiirendamisele ning VKEde arendamisele ja finantskriisi järgse majanduskasvu toetusmehhanismide väljatöötamisele. Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna projektidega hõlmatakse hulka Lääne-Balkani riike ja tugevdatakse piirkondlikku koostööd. Investeerimiskeskkonna raames soodustatakse piirkondliku tähtsusega suuri investeeringuid näiteks sellistesse projektidesse nagu Kagu-Euroopa transpordi piirkondlik tuumvõrk, mida võib käsitada tulevase üleeuroopalise transpordivõrgu eelkäijana kõnealuses piirkonnas.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist piirkondliku koostöö edendamiseks antava finantsabi eesmärk on tagada piirkondlik stabiilsus, suurendada piirkondadevahelisi kaubavooge ning toetada Lääne-Balkani riikides piirkondlikke koostööalgatusi ja struktuure, sealhulgas piirkondliku koostöönõukogu ja piirkondliku avaliku halduse kooli tegevust. Piirkondliku koostöönõukogu oluline ülesanne on jälgida, kas ühinemiseelse abi rahastamisvahendit ja muude rahastajate vahendeid kasutatakse piirkondlike koostööprioriteetide edendamiseks.

Osalus ELi programmides ja ametites

Laienemisprotsessis osalevate riikide osalusega ELi programmides ja ametites soovitakse edendada nende koostööd liikmesriikidega ja viia neid kurssi ELi poliitikapõhimõtete ja töömeetoditega. Kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid saavad raamlepingute alusel osaleda ELi programmides ning konkreetsete otsuste alusel ka ELi ametites. Nende osalust võidakse osaliselt rahastada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. Riike õhutatakse osalema eelkõige neis programmides või nendes ametites, mis aitavad toetada peamisi reformimist vajavaid sektoreid ja toovad riigile kõige rohkem kasu.

Teave ja teabevahetus

Edukas laienemispoliitika nõuab üldsuse tugevat toetust. Liikmesriigid ja laienemisprotsessis osalevad riigid teevad teabe ja teabevahetuse valdkonnas suuri jõupingutusi üldsuse toetuse säilitamise nimel. Komisjon kohustub parandama laienemisprotsessi käsitlevat objektiivset teabevahetust ning esitama sellist teavet kasutajasõbralikus vormis praegu kättesaadavate mitmesuguste meedia- ja sidevahendite kaudu. On eriti oluline, et selline teave jõuaks noorteni, kelle elukogemus ei võimalda neil veel tajuda Euroopa julgeoleku ja stabiilsuse suurendamise tähtsust. ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitilised liidrid peavad seda teavet kasutama sellisel viisil, mis on nende valijaskonna seisukohast kõige asjakohasem.

Viienda laienemise kogemus näitab, et lüngad teabevahetuses täidetakse kiiresti eksitavate andmetega. Lüngad tuleb kõrvaldada, pakkudes vabalt kättesaadavat ja täpset teavet. See on oluline, et anda üldsusele toimuvast täielik ülevaade. 2010. aastal tuleb liidul tegeleda uute probleemidega, mis on seotud majanduskriisi, keskkonna, tööhõive, kodanike turvalisuse, kliimamuutuste ja rändega. Need probleemid lähevad korda nii liikmesriikide kui ka laienemisprotsessis osalevate riikide kodanikele. Poliitiliste liidrite ülesanne on selgitada, kuidas laienemiskava järgimine saab aidata ELil saavutada oma eesmärke kõnealustes olulistes valdkondades, kiirendada reformide elluviimist ja parandada laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike elamistingimusi. Laienemisele on parimaks reklaamiks protsessi käigus tehtavad tegelikud ja käegakatsutavad edusammud. Üks hea näide sellistest edusammudest on viisanõude kaotamine Lääne-Balkani riikide kodanike suhtes.

Kodanikuühiskonna arendamine

Kodanikuühiskonna tegevus on küpse demokraatia, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte järgimise seisukohast väga oluline. Selle tegevus aitab suurendada poliitilist vastutust, stimuleerida ja laiendada arutelu ühiskondlike valikute üle ja tugevdada pluralistliku ühiskonna ühtsust. Aktiivne ja tegutsemisvõimeline kodanikuühiskond aitab kaasa avatuma ja dünaamilisema osalusdemokraatia kujunemisele ning edendab sallivust ja leppimist. Kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine ühinemiseelsesse protsessi aitab parandada ühinemisega seotud reformide kvaliteeti ja suurendada üldsuse toetust.

Selleks et kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid tõhusalt osaleda poliitilises dialoogis, tuleb ühiskonnas nende rolli tunnustada ja hinnata. Üldpõhimõttena tuleks juurutada avalikud arutelud poliitiliste algatuste ja õigusaktide eelnõude üle. Valitsuse toetust kodanikuühiskonnale õõnestavad sageli vähene läbipaistvus ja puudulikud toetuse eraldamise kriteeriumid.

Kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kaudu aidatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidel suurendada oma suutlikkust ja pädevust, pidada viljakat dialoogi avaliku ja erasektori esindajatega ning jälgida edusamme õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimises. Rahastamisvahendi kaudu toetatakse kohaliku tasandi meetmeid, piirkondliku võrgustiku väljakujundamise meetmeid ning lühiajalisi külastusi ELi.

Komisjon on kodanikuühiskonna organisatsioonide tagasisidet arvesse võttes vaadanud läbi rahastamisvahendist toetuse andmise põhimõtted, et suunata toetus paremini kohalike organisatsioonide tegevusse. Komisjon püüab eri riikide vajadusi paremini arvesse võtta ja näeb valitsusväliste organisatsioonide jaoks ette pikaajalise rahastamise. Tugevad ja hästi toimivad organisatsioonid võiksid toetada ja aidata väiksemaid organisatsioone.

LAIENEMISPROTSESSIS OSALEVATE RIIKIDE EDUSAMMUD JA TEGEVUSKAVA AASTATEKS 2010–2011

Lääne-Balkani riikide suunamine ELi liikmeks saamise poole

2. juunil 2010 Sarajevos toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide ministrite kohtumisel rõhutas EL veel kord oma kindlat pühendumust Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi toetamisele. Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus.

Lääne-Balkani riigid on möödunud aastal liikunud ELile lähemale, sest piirkonnas on tehtud edusamme reformide elluviimisel ning kindlaksmääratud kriteeriumide ja tingimuste täitmisel. Kõnealused edusammud on siiski olnud ebaühtlased. Horvaatia edu näitab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess võib Lääne-Balkani riikide puhul tipneda ELi liikmeks saamisega. Teiste Lääne-Balkani riikide edusammud ELi liikmeks saamise suunas sõltuvad samuti nende poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimise kiirusest.

Olulisi edusamme on tehtud viisanõude kaotamise suunas. Möödunud aastal kaotas EL viisanõude Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike suhtes, kuna kõnealused riigid tõestasid oma suutlikkust täita neile kehtestatud kriteeriume reisidokumentide turvalisuse, piirihalduse, rände, varjupaiga, avaliku korra ja julgeoleku ning inimõiguste austamise valdkonnas. Viisanõue kaotatakse peagi ka Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanike suhtes, kui ELil on selged tõendid selle kohta, et ka need riigid on kõnealused kriteeriumid täitnud. On oluline, et asjaomased riigid pööraksid rohkem tähelepanu oma kodanike teavitamisele viisavabaduse ulatusest ja selle piirangutest. Kosovo on vastu võtnud tagasivõtmise seaduse ja tugevdanud oma jõupingutusi kodumaale tagasi pöördunud isikute integreerimiseks, rajades sellega teed viisanõude kaotamise dialoogi poole.

Horvaatia

Horvaatia on alates ühinemisläbirääkimiste algusest 2005. aasta oktoobris teinud järjepidevaid edusamme liikmeks saamise kriteeriumide täitmisel. Horvaatia täidab Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume. Majanduslike kriteeriumide alusel on Horvaatia toimiva turumajandusega riik. Ta peaks olema võimeline toime tulema Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, tingimusel et rakendab otsusekindlalt laiaulatuslikku reformiprogrammi struktuursete nõrkuste vähendamiseks.

Horvaatia on teinud ühinemisläbirääkimiste käigus häid edusamme ka liidu õigustikuga seotud kriteeriumide täitmisel. Avatud on 33 peatükki ja ajutiselt on suletud 25 peatükki. Riik on teinud häid edusamme finantsmõjuga läbirääkimispeatükkide sulgemise tingimuste täitmise suunas. Sellised peatükid on näiteks põllumajandus ja maaelu areng, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine ning finants- ja eelarvesätted . Horvaatia peab jätkama jõupingutuste tegemist ELi vahendite haldamise ja kontrolli jaoks vajalike haldusstruktuuride väljakujundamiseks.

Horvaatia peab täitma seni veel täitmata sulgemiskriteeriumid kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas. Selleks peab ta saavutama nõutavad tulemused kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, vähemuste austamise ja kaitse, sealhulgas pagulaste tagasipöördumise, sõjakuritegude kohtuliku käsitlemise ja endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga tehtava koostöö valdkonnas. Lahendada tuleb ka probleem, mis on seotud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu juurdepääsuga dokumentidele. Konkurentsi valdkonnas peab Horvaatia võtma kooskõlas liidu õigustikuga vastu laevatehaste ümberkorralduskavad. Riigilt oodatakse aktiivset osalust Lääne-Balkani riikide piirkondlikus koostöös ja piirkonna teiste riikide toetamist nende liikumisel ELi suunas.

Pidades silmas Horvaatia tulemusi kriteeriumide täitmisel ja ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustuste elluviimisel, võib märkida, et Horvaatia liigub edukalt liidu õigustikuga seotud kriteeriumide täitmise suunas. See nähtub ka seiretabelitest, mille komisjon koostab ajutiselt suletud peatükkide kohta.

Komisjon jätkab ühinemise eelduseks olevate kohustuste täitmise jälgimist, kasutades kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas vastastikust eksperdihinnangut ja stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid struktuure. Ta koostab korrapäraselt aruandeid järelevalve tulemuste kohta.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisaval tasemel. 2009. aasta oluliste reformide tulemusena on tehtud täiendavaid, ent ebaühtlasi edusamme seoses parlamendi, politsei, kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformimise ning vähemuste austamise ja kaitsega. Riik peab tegema täiendavaid edusamme poliitiliste institutsioonide dialoogi edendamiseks, kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformimiseks, korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks, sõnavabaduse saavutamiseks ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks. Väga oluline on rakendada olemasolevaid õigusakte.

Riik täidab endiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi. Komisjon on teinud ettepaneku liikuda edasi ühinemisprotsessi teise etappi, nagu on ette nähtud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga.

Nõukogu ei ole veel avaldanud oma seisukohta komisjoni 2009. aasta oktoobri soovituse kohta alustada riigiga ühinemisläbirääkimisi.

Nimetüli Kreekaga on lahendamata. Kõnealused kaks riiki peavad selle lahendamiseks ÜRO egiidi all kõnelusi ja toimunud on hulk kahepoolseid kohtumisi, sealhulgas peaministrite tasandil, aga seni pole konkreetsete tulemusteni jõutud. Vältida tuleks tegevust ja avaldusi, mis võivad heanaaberlikke suhteid halvendada. Heanaaberlikke suhteid tuleb säilitada ning see hõlmab ka ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatavat kõiki osapooli rahuldavat lahendust nimeprobleemile.

Montenegro

Komisjon on paralleelselt käesoleva strateegiadokumendiga vastu võtnud ka arvamuse Montenegro liikmeks astumise avalduse kohta. Arvamuses esitatud järeldused ja soovitused on lisatud käesolevale teatisele.

Albaania

Komisjon on paralleelselt käesoleva strateegiadokumendiga vastu võtnud arvamuse Albaania liikmeks astumise avalduse kohta. Arvamuses esitatud järeldused ja soovitused on lisatud käesolevale teatisele.

Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud põhiliste reformide elluviimisel piiratud edu. 2010. aasta oktoobri valimised toimusid üldiselt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Vastuolusid Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduse ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni vahel ei ole Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest hoolimata kõrvaldatud. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga sätestatud demokraatlike põhimõtete järgimine ja ilma diskrimineerimiseta võrdne kohtlemine kujutab endast vahelepingu olulist osa.

Edasisel liikumisel ELi liikmesuse suunas on eriti oluline, et liidrid kujundaksid ühise nägemuse riigi üldisest arengusuunast ja ELiga seotud peamistest reformidest. Riik peab suurendama oma jõupingutusi rahuldavate tulemuste saavutamiseks vahelepingu rakendamisel.

Bosnia ja Hertsegoviina peaks tegema kiiresti esimesi samme oma põhiseaduse vastavusse viimiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning parandama oma institutsioonide toimimise tõhusust. Riik peab suutma üle võtta ja rakendada ELi õigusakte ja eeskirju ning tagada nende täitmise. Rahvusvaheliste kohustustega seoses on oluline teha edusamme kõrge esindaja büroo sulgemisega seotud eesmärkide ja tingimuste täitmisel. EL abistab oma tugevdatud kohaloleku kaudu Bosniat ja Hertsegoviinat ELiga seotud eesmärkide saavutamisel.

Serbia

Serbia esitas ELi liikmeks saamise taotluse 2009. aasta detsembris ja on uuesti näidanud oma soovi liikuda Kopenhaageni kriteeriumide täitmise suunas. Nõukogu kutsus komisjoni 2010. aasta oktoobris üles esitama Serbia taotluse kohta arvamus. 2010. aasta veebruaris jõustus vaheleping ja juunis leppisid liikmesriigid kokku esitada oma parlamentidele ratifitseerimiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping.

Serbia on jätkanud oma poliitilise reformikava rakendamist. Teatavaid positiivseid tulemusi on saavutatud võitluses organiseeritud kuritegevusega. Täiendavaid jõupingutusi on tarvis teha kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformimiseks, samuti tõhusamaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga. Serbia on jätkanud edusammude tegemist vahelepingu rakendamisel ja tal on head võimalused täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõudeid. Riik on astunud olulisi samme lepitusprotsessi edendamiseks piirkonna riikidega, eelkõige Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Ta on jätkanud aktiivset koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Paraku on kõnealuse kohtu otsitavad kaks põgenikku siiani tabamata. Täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on vastavalt nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustele ELi liikmesuse põhitingimuseks.

Serbia suhtumine Kosovo osalemisse piirkondlikus kaubanduses ja koostöös peab olema konstruktiivsem. Ta peaks tunnustama Kosovo tollitempleid, mille ÜRO ajutine esindus Kosovos (UNMIK) on juba kaks korda tunnistanud kokkusobivaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1244. Tugevdada tuleb koostööd õigusriigimissiooniga EULEX seoses missiooniga Kosovo põhjaosas. Pärast ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vastuvõtmist on EL valmis aitama hõlbustada Belgradi ja Priština dialoogi, et soodustada koostööd, teha edusamme ELi suunas liikumisel ja parandada inimeste elujärge.

Kosovo

Kosovo kohalikud valimised 2009. aasta lõpus toimusid nõuetekohaselt ja valimistel osalesid kõik kogukonnad. Valimisaktiivsus oli väga väike Kosovo põhjaosas. Märkimisväärselt on edenenud detsentraliseerimisprotsess ja koostöö EULEXiga on süvenenud. Valitsus on suurendanud oma suutlikkust rakendada Euroopa suunas liikumise kava ja reformipoliitikat. Olulised ülesanded seisavad siiski veel ees ja need on seotud avaliku halduse ja kohtusüsteemi reformimise ning õigusriigi põhimõtte järgimisega. Korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja rahapesu vastase võitluse tõhustamiseks tuleb veel palju teha. Endiselt valmistab muret kogukondadevaheline dialoog ja kogukondade lepitamine, samuti vähemuste, eelkõige Kosovo serblaste kaitse ja integreerimine. Ametiasutused peavad tagama, et Kosovo osalust piirkondliku koostöö foorumitel käsitletakse konstruktiivselt, nii et Kosovo oleks suuteline piirkonna arenguga sammu pidama.

Nõukogu tervitas 2009. aasta detsembris komisjoni teatist „Kosovo – Euroopa tuleviku rajamine”[4] ja kutsus komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et toetada Kosovo edusamme ELi suunas liikumisel kooskõlas piirkonna Euroopa perspektiiviga ja esitama tehtud edusammude kohta aruandeid. Nõukogu rõhutas kaubanduse ja viisadega seotud meetmete tähtsust, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti Kosovo staatuse küsimuses.

Veebruaris tegi komisjon ettepaneku laiendada Kosovole autonoomsed kaubandusmeetmed. Juulis lähetas komisjon Kosovosse ekspertide missiooni, kelle ülesanne oli hinnata Kosovo valmisolekut täita eeltingimusi võimaliku kaubanduslepingu sõlmimiseks ELiga. Jõupingutusi tuleb teha tooteid käsitlevate tehniliste eeskirjade, päritolu kontrolli, intellektuaalomandi, konkurentsieeskirjade ja riigihangete valdkonnas. Komisjon tugevdab Kosovo toetamist tuvastatud puuduste kõrvaldamisel. Kui Kosovo on vajalikud nõuded täitnud, esitab komisjon läbirääkimisjuhised kaubanduslepingu sõlmimiseks.

Komisjon soodustab Kosovo osalust liidu asjaomastes programmides. Komisjon alustas jaanuaris Kosovo ametiasutustega dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames. Üks täielik kohtumistetsükkel on juba selja taga.

Komisjon toetab Kosovo osalust ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames toimuvates piiriülese koostöö programmides endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Albaaniaga. Alates 2011. aastast toetatakse Kosovo osalust ka Montenegrot hõlmavates programmides.

Komisjon jätkab oma Kosovot käsitlevas teatises kavandatud algatuste elluviimist kooskõlas nõukogu järeldustega.

Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste edendamine

Türgi on jätkanud poliitiliste reformide elluviimist. Riik on muutnud oma põhiseadust ja viinud oma poliitilises ja õigussüsteemis ellu olulisi reforme, mille raames on käsitletud paljusid kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonna prioriteete. Reformidega on piiratud sõjaväekohtute pädevust, ümber korraldatud konstitutsioonikohus, laiendatud kohtunike ja prokuröride kõrge nõukogu koosseisu, muutes selle esindatuse kohtusüsteemis tervikuna suuremaks, avardatud ametiühinguõigusi avalikus sektoris, loodud eeltingimused naiste ja laste õiguste kaitse erimeetmete vastuvõtmiseks, tagatud isikuandmete kaitse ning võimaldatud õigus pöörduda ombudsmani poole, nähes sellega ette õigusliku aluse ombudsmani institutsiooni loomiseks.

Põhiseaduse muutmine on tähtis samm õiges suunas. Põhiseaduse reformi suuremaks toetamiseks on siiski tarvis laialdast avalikku arutelu, milles osaleksid aktiivselt kõik parteid ja kodanikuühiskond. Praegu on oluline tagada reformide nõuetekohane rakendamine asjakohaste õigusaktide kaudu. Uus tsiviilpõhiseadus moodustaks tugeva aluse demokraatia tugevdamisele Türgis kooskõlas Euroopa standardite ja ELiga ühinemise kriteeriumidega.

Põhiõigusi ning sõna- ja meediavabadust tuleb Türgis tugevdada nii õigusaktide tasandil kui ka praktikas. Usuvabaduse kohaldamisega on endiselt seotud hulk probleeme. Jõupingutusi tuleb teha ka naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ning ametiühinguõiguste täielikul tagamisel. Eesmärgiks seatud „demokraatlik avanemine” kurdi küsimuse lahendamises on andnud vaid piiratud tulemusi. Riigi kaguosa julgeolek on halvenenud terroristliku organisatsiooni PKK/Kongra-Gel uute rünnakute tõttu. Teatavat edu on saavutatud korruptsioonivastases võitluses.

Ühinemisläbirääkimised on edenenud, ehkki võrdlemisi aeglaselt. Nendes on jõutud keerulisse etappi, kus Türgi peaks suurendama jõupingutusi vajalike tingimuste täitmiseks. Türgi saab läbirääkimiste tempot kiirendada, kui ta teeb edusamme läbirääkimisraamistikus kindlaksmääratud kriteeriumide ja nõuete täitmisel. Eelolevatel kuudel peaks Türgi keskenduma eelkõige konkurentsipoliitika , riigihangete ning sotsiaalpoliitika ja tööhõive peatükkidele.

Türgi välispoliitikas on hakatud rohkem tegelema laiema naabruskonnaga. Sellel on Euroopa Liidu jaoks suur väärtus, eeldusel et selline välispoliitika täiendab Türgi ühinemisprotsessi ja seda kooskõlastatakse ELiga. Türgi on teinud hulga ettepanekuid ELi ja Türgi koostöö kohta välispoliitika valdkonnas. Märkimisväärseid edusamme on tehtud läbirääkimistes Türgiga sõlmitava tagasivõtulepingu üle.

Türgi on jätkanud avaliku toetuse väljendamist ÜRO egiidi all toimuvatele läbirääkimistele Küprose kreeka ja türgi kogukonna juhtide vahel, et leida kõiki osalisi rahuldav lahendus Küprose küsimuses. Paraku ei ole kahepoolsete suhete normaliseerimiseks edusamme tehtud. Türgi ei ole täielikult rakendanud assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli ega kaotanud takistusi kaupade vabale liikumisele, sealhulgas piiranguid otsesele transpordiühendusele Küprosega. Riik peab kiiresti täitma oma kohustuse rakendada lisaprotokolli täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning tegema edusamme, et normaliseerida kahepoolsed suhted Küprose Vabariigiga. EL jälgib 21. septembri 2005. aasta deklaratsioonis käsitletud valdkondades tehtud edusamme vastavalt nõukogu järeldustele, sealhulgas nõukogu 2006. aasta detsembri ja 2009. aasta detsembri järeldustele, ning vaatab need läbi. Juhul kui edusamme ei ole tehtud, soovitab komisjon ELil säilitada 2006. aasta meetmed, millel on kestev mõju läbirääkimiste üldisele edenemisele.

Türgi peab tugevdama jõupingutusi kahepoolsete küsimuste, sealhulgas piiritülide lahendamiseks oma naabritega. Täheldatud on uut soovi suhete parandamiseks Kreekaga. Kreeka on esitanud märkimisväärsel hulgal ametlikke kaebusi selle kohta, et Türgi on jätkanud tema õhuruumi puutumatuse rikkumist, sealhulgas lende Kreeka saarte kohal. Kreeka on kaevanud ka territoriaalvete puutumatuse rikkumise üle. Protokollid suhete normaliseerimiseks Armeeniaga, millele kirjutati alla 2009. aastal, on veel ratifitseerimata.

Islandi ühinemisprotsessi algatamine

Algatatud on Islandi ühinemisprotsess. Pärast komisjonilt soovituse saamist tema 2010. aasta veebruari arvamuse raames ja otsuse tegemist Euroopa Ülemkogu juunikuu kohtumisel, alustati 2010. aasta juulis Islandiga ühinemisläbirääkimisi ning kohe on algamas ka ELi õigustiku võrdlemine Islandi õigustikuga. Islandil on nüüd õigus saada toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendist, millega toetatakse riigi jõupingutusi ELi liikmeks saamise täielikuks ettevalmistamiseks.

Häid edusamme on tehtud õigusliku raamistiku edasisel täiendamisel huvide konflikti ja parteide rahastamise osas. Kohtunike ametisse nimetamise eeskirju on muudetud, et suurendada veelgi kohtusüsteemi sõltumatust. Tehtud on olulisi samme majandusliku stabiilsuse saavutamise suunas. Edu on saavutatud riigi rahanduse konsolideerimisel ja finantssüsteemi uuesti jaluleseadmisel. Rahvusvahelise Valuutafondi programm toimib kavakohaselt. Majanduslik ebakindlus ja majanduslikud probleemid on paraku jäänud püsima. Islandil tuleb täita kehtivad kohustused, näiteks Euroopa Majanduspiirkonna lepingust tulenevad kohustused, mille on kindlaks määranud EFTA järelevalveamet. Olulisi jõupingutusi on tarvis teha selleks, et teavitada Islandi kodanikke nõuetekohaselt ELi liikmeks saamisega kaasnevatest õigustest ja kohustustest.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Eespool esitatud analüüsi põhjal esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused :

1. Laienemine aitab tugevdada rahu ja stabiilsust Euroopas. ELi strateegilistes huvides on toetada laienemisprotsessi, lähtudes kokkulepitud põhimõtetest ja tingimustest ning Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumisel kokkulepitud uuest laienemiskonsensusest. Selleks et laienemine kulgeks edukalt, on tarvis kõikide sidusrühmade kindlat poliitilist pühendumust. Laienemisprotsess peab olema kõigi osapoolte jaoks kindel ja usaldust äratav. Kandidaatriigid peavad olema hästi ette valmistunud ja täitma täpselt kõik tingimused ning tingimuste täitmise korral peab neil olema selge ja käegakatsutav Euroopa perspektiiv.

2. Laienemisprotsess aitab ELil paremini saavutada oma eesmärke paljudes valdkondades, mis on majanduse elavdamise ja jätkusuutliku majanduskasvu seisukohast eriti olulised. Sellised valdkonnad on näiteks õigusnormide lähendamine ja siseturg, energeetika, transport, keskkonnakaitse ja jõupingutused kliimamuutustega toimetulekuks, samuti ELi turvalisuse edendamine.

3. Komisjon tugevdab veelgi oma järelevalvet laienemisprotsessis osalevate riikide makromajandusliku poliitika üle, võttes arvesse ka uut arengut ELi majanduse juhtimises. Komisjon ootab laienemisprotsessis osalevatelt riikidelt, et nad viiksid ellu ELiga seotud reforme ja parandaksid oma ettevõtluskeskkonda, tehes niimoodi edusamme majanduskriisist väljumiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks. Komisjon kaasab laienemisprotsessis osalevaid riike ELi tasandil tehtavatesse algatustesse, mille eesmärk on saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke. Ta kutsub laienemisprotsessis osalevaid riike üles kajastama Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke oma riiklikes poliitilistes prioriteetides, osalema piirkondlikes poliitilistes rühmades, mille raames vaadataks reformide tulemused korrapäraselt läbi, ning seadma võimaluse korral piirkonnapõhiseid eesmärke.

4. Komisjon innustab laienemisprotsessis osalevaid riike parandama haavatavate elanikkonnarühmade tingimusi, sealhulgas kaasama romad riigi sotsiaal- ja majandusellu. Komisjon kohustub neid sellistes püüdlustes toetama.

5. Komisjon seab endiselt esikohale kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning laienemisprotsessis osalevate riikidega peetava õigusriigialase dialoogi süvendamise. Enamik laienemisprotsessis osalevaid riike peab tegema olulisi edusamme õigusriigi põhimõtte järgimise tugevdamiseks, eelkõige saavutama usaldusväärseid tulemusi võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

6. Sõna- ja meediavabadus valmistab endiselt probleeme enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides ning tuvastatud probleemide lahendamist tuleb käsitada prioriteedina. Edusammud kõnealuses valdkonnas on äärmiselt tähtsad ja komisjon jälgib neid tähelepanelikult. Komisjon jätkab kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist ja kasutab selleks täies ulatuses oma kodanikuühiskonna rahastamisvahendi võimalusi.

7. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi oluline element on piirkondlik koostöö . Lääne-Balkani riigid on teinud piirkondliku koostöö valdkonnas märkimisväärseid edusamme ning neid ei tohiks õõnestada Kosovo suhtes valitsevad erimeelsused. Piirkondlik koostöönõukogu peab keskenduma oma tulemuspõhise strateegia rakendamisele.

8. Olulisi edusamme on tehtud viisanõude kaotamise suunas. Viisanõue on kaotatud endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanike suhtes. Peagi kaotatakse viisanõue ka Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanike suhtes, kui ELil on selged tõendid selle kohta, et ka need riigid on kõnealused kriteeriumid täitnud. Asjaomased riigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi oma kodanike teavitamiseks viisavabaduse ulatusest ja selle piirangutest, viisavabaduse rakendamise tähelepanelikuks jälgimiseks ning vajaduse korral asjakohaste korrektiivmeetmete võtmiseks.

9. Asjaomased pooled peavad lahendama oma kahepoolsed küsimused , järgides heanaaberlikkuse põhimõtet ja võttes arvesse kogu ELi huve. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. EL on valmis hõlbustama lahenduste otsimise protsessi ja toetama sellega seotud algatusi. Piirkonna jaoks on saabunud aeg kõrvaldada leppimisega seotud hiljutise positiivse arengu taustal minevikukonfliktidest tulenevad võlad. Väga oluline on säilitada heanaaberlikud suhted.

10. Komisjon tuletab meelde, et need läbirääkimispeatükid, mille puhul tehnilised ettevalmistused on lõpetatud, tuleks avada või ajutiselt sulgeda asjaomase õigustiku alusel, kooskõlas läbirääkimisraamistikuga ning vastavalt nõukogus kokkulepitud meetmetele. ELi huvides on alustada arutelusid keeruliste peatükkide üle läbirääkimiste varases etapis. Selliste peatükkide hulka kuulub ka kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitlev peatükk, millega nõutakse veenvate ja usutavate tulemuste saavutamist ja mis on seetõttu tõenäoliselt üks viimaseid suletavaid peatükke.

11. Ühinemiseelne abi on laienemisstrateegia lahutamatu osa ja sellega aidatakse ühineda soovivatel riikidel viia ellu partnerluste ja eduaruannete prioriteete. Abi saavad riigid peavad suurendama oma suutlikkust ELi vahendeid tõhusalt kasutada.

12. Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema ELi institutsioonidega koostööd, et suurendada mõistmist ja laienemisprotsessile avaldatavat toetust ning selgitada, kuidas võib laienemine ühiste eesmärkide saavutamisele kaasa aidata. Komisjon kohustub parandama laienemisprotsessi käsitlevat objektiivset teabevahetust ning esitama sellist teavet kasutajasõbralikus vormis praegu kättesaadavate mitmesuguste meedia- ja sidevahendite kaudu.

13. Horvaatia on teinud häid edusamme liikmeks saamise kriteeriumide täitmise suunas ja temaga peetavad ühinemisläbirääkimised on jõudnud viimasesse etappi. Horvaatia edu aluseks ühinemisprotsessis on kooskõlas läbirääkimisraamistikuga endiselt täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Komisjon on seisukohal, et läbirääkimised lõpetatakse, kui Horvaatia on täitnud kõik peatükkide sulgemise kriteeriumid, eriti kohtusüsteemi ja põhiõiguste, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, ning on vabastanud ELi vajadusest kaaluda koostöö- ja kontrollimehhanismi kasutuselevõtmist pärast ühinemist. Komisjon jälgib tähelepanelikult Horvaatia edusamme kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas ja teeb nende kohta kokkuvõtte 2011. aasta esimeses kvartalis.

14. Türgi on jätkanud poliitiliste reformide elluviimist ning reforminud eelkõige oma põhiseadust. Täiendavaid tulemusi on vaja põhiõiguste valdkonnas, „demokraatlikus avanemises” ja sidusrühmade reformiprotsessi kaasamises. Eriti suur ülesanne on kindlustada tegelik sõnavabadus. Ühinemisläbirääkimised on edenenud, ehkki võrdlemisi aeglaselt. Türgi saab läbirääkimiste tempot kiirendada, kui ta teeb edusamme läbirääkimisraamistikus kindlaksmääratud kriteeriumide ja nõuete täitmisel. Türgi peab nüüd kiiresti täitma oma kohustuse rakendada assotsieerimislepingu lisaprotokolli täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning tegema edusamme, et normaliseerida kahepoolsed suhted Küprose Vabariigiga. EL jälgib 21. septembri 2005. aasta deklaratsioonis käsitletud valdkondades tehtud edusamme vastavalt nõukogu järeldustele, sealhulgas nõukogu 2006. aasta detsembri ja 2009. aasta detsembri järeldustele, ning vaatab need läbi. Juhul kui edusamme ei ole tehtud, soovitab komisjon ELil säilitada 2006. aasta meetmed, millel on kestev mõju läbirääkimiste üldisele edenemisele.

15. Küprose probleemi lahendamiseks jätkavad Küprose kreeka ja türgi kogukondade juhid ÜRO egiidi all toimuvaid läbirääkimisi kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks. Komisjon toetab nende jõupingutusi ja annab ELi pädevusse kuuluvates küsimustes tehnilist nõu. Komisjon kutsub mõlema kogukonna juhte üles suurendama jõupingutusi, et viia lahenduse saavutamiseks peetavad läbirääkimised võimalikult ruttu eduka lõpuni. Samuti kutsutakse Türgit uuesti üles andma konkreetne panus Küprose küsimuses kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamisse.

16. Algatatud on Islandi ühinemisprotsess. Pärast komisjonilt soovituse saamist tema 2010. aasta veebruari arvamuse raames ja otsuse tegemist Euroopa Ülemkogu juunikuu kohtumisel, alustati 2010. aasta juulis Islandiga ühinemisläbirääkimisi ning kohe on algamas ka ELi õigustiku võrdlemine Islandi õigustikuga. Islandil tuleb täita kehtivad kohustused, näiteks Euroopa Majanduspiirkonna lepingust tulenevad kohustused, mille on kindlaks määranud EFTA järelevalveamet. Olulisi jõupingutusi on tarvis teha selleks, et teavitada Islandi kodanikke nõuetekohaselt ELi liikmeks saamisega kaasnevatest õigustest ja kohustustest.

17. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab poliitilisi kriteeriume endiselt piisaval tasemel. Peamistes reformimist nõudvates valdkondades on tehtud täiendavaid, ehkki ebaühtlasi edusamme. Eelkõige on jõupingutusi tarvis kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformimiseks. Komisjon kordab uuesti oma soovitust alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu liikmeks saamise üle. Oluline on heanaaberlike suhete säilitamine, mis hõlmab ka ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatavat kõiki osapooli rahuldavat lahendust nimeprobleemile.

18. Täna vastu võetud arvamustes soovitab komisjon alustada ühinemisläbirääkimisi Montenegro ja Albaaniaga , niipea kui kõnealused riigid on saavutanud vajaliku taseme 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kindlaksmääratud liikmesuskriteeriumide täitmisel. Eelkõige peavad Montenegro ja Albaania tegema edusamme nende kohta esitatud arvamustes täpsustatud konkreetsetes prioriteetsetes valdkondades. Komisjon soovitab nõukogul anda Montenegrole kandidaatriigi staatus ning õhutab Albaaniat tegema seni saavutatud edule toetudes täiendavaid jõupingutusi. Mõlema riigi kohta koostatavas eduaruandes, mis esitatakse 2011. aasta laienemispaketi raames, keskendub komisjon eelkõige sellele, kuidas rakendatakse nendes riikides prioriteetseid meetmeid, mis on vajalikud probleemide lahendamiseks enne ühinemisläbirääkimiste alustamist.

19. Serbia esitas taotluse saada ELi liikmeks 2009. aasta detsembris ja 2010. aasta oktoobris kutsus nõukogu komisjoni üles esitama oma arvamuse. Serbia on jätkanud oma poliitilise reformikava rakendamist ja vahelepingu rakendamisega seotud edusammude tegemist. Tal on head väljavaated täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuded. Riik on astunud olulisi samme lepitusprotsessi edendamiseks piirkonna riikidega. Täiendavaid jõupingutusi on tarvis teha kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformimiseks, samuti tõhusamaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga. Serbia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Paraku on kõnealuse kohtu otsitavad kaks põgenikku siiani tabamata. Täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on vastavalt nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustele ELi liikmesuse põhitingimuseks. Serbia suhtumine Kosovo osalemisse piirkondlikus kaubanduses ja koostöös peab olema konstruktiivsem. Tugevdada tuleb koostööd õigusriigimissiooniga EULEX seoses missiooniga Kosovo põhjaosas.

20. Pärast ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vastuvõtmist aitab EL hõlbustada Belgradi ja Priština dialoogi, et soodustada koostööd, teha edusamme ELi suunas liikumisel ja parandada inimeste elujärge.

21. Märkimisväärselt on edenenud detsentraliseerimisprotsess Kosovos ja tugevnenud on EULEXiga tehtav koostöö. Valitsus on suurendanud oma suutlikkust rakendada Euroopa suunas liikumise kava ja reformipoliitikat. Olulised ülesanded seisavad siiski veel ees ja need on seotud õigusriigi valdkonnaga, sealhulgas kohtusüsteemi ja avaliku halduse reformi ning korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja rahapesu vastase võitlusega. Endiselt valmistab muret kogukondadevaheline dialoog ja kogukondade lepitamine, samuti vähemuste, eelkõige Kosovo serblaste kaitse ja integratsioon. Ametiasutused peavad tagama, et Kosovo osalust piirkondliku koostöö foorumitel käsitletakse konstruktiivselt, nii et Kosovo oleks suuteline piirkonna arenguga sammu pidama.Komisjon viib kooskõlas nõukogu 2009. aasta detsembri järeldustega ellu algatusi, mis on kavandatud Kosovot käsitlevas 2009. aasta oktoobri teatises. Komisjon tervitab Kosovo hiljutisi edusamme pagulaste tagasivõtmist käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel, tagasipöördujate taasintegreerimist käsitleva tegevuskava väljatöötamisel ning taasintegreerimise toetamisel sihipäraste ressurssidega. Eeldusel et tegevuskava rakendamist jätkatakse, kohustub komisjon peagi alustama viisanõude kaotamise dialoogi . Komisjon abistab Kosovot nende tingimuste kindlaksmääramisel, mille täitmine on vajalik võimaliku kaubanduslepingu sõlmimiseks ELiga. Kui Kosovo on vajalikud tingimused täitnud, esitab komisjon läbirääkimisjuhised kaubanduslepingu sõlmimiseks. Komisjon teeb ettepaneku anda Kosovole võimalus osaleda asjaomastes liidu programmides , näiteks programmides „Kodanike Euroopa” ja „Kultuur”. Komisjon esitab selleks raamlepingu sõlmimise läbirääkimisjuhised.

22. Bosnia ja Hertsegoviina peab kujundama valitsuse, kes pühenduks riigi tuleviku ELiga seostamisele ja kiirendaks asjaomaseid reforme. Bosnia ja Hertsegoviina peaks tegema kiiresti esimesi samme oma põhiseaduse vastavusse viimiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning parandama oma institutsioonide toimimist. Riik peab suutma üle võtta ja rakendada ELi õigusakte ja eeskirju ning tagada nende täitmise. Rahvusvaheliste kohustustega seoses on oluline teha edusamme kõrge esindaja büroo sulgemisega seotud eesmärkide ja tingimuste täitmisel. EL abistab oma tugevdatud kohaloleku kaudu Bosniat ja Hertsegoviinat ELiga seotud eesmärkide saavutamisel.

23. Üldiselt nähtub 2010. aasta eduaruannetest, et ELi laienemisprotsess edeneb tempos, mille määrab peamiselt kandidaatriikide tõestatud suutlikkus täita liikmesusest tulenevaid kohustusi. See nõuab kestva mõjuga reforme ning usaldusväärseid ja veenvaid õiguslikke ja institutsioonilisi kohandusi. Kuna asjaomased riigid vastavad neile kehtestatud standarditele, sealhulgas demokraatia ja õigusriigi ning põhiõiguste ja –vabaduste valdkonnas, kohustub EL tegema nendega koostööd, et aidata neil laienemisprotsessi raames teha järgmisi edusamme.

1. LISA

Järeldused ja soovitused, mis on esitatud komisjoni arvamustes Montenegro ja Albaania liikmeks astumise avalduste kohta

Montenegro

Montenegro on teinud jõupingutusi, et täita demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset kindlustavate institutsioonide stabiilsusega seotud kriteeriume, mis määrati kindlaks 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi. Kõnealuste jõupingutuste tegemist tuleb jätkata.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Montenegro saavutanud teatava makromajandusliku stabiilsuse. Selleks et saada toimiva turumajandusega riigiks, nagu sätestati 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, peab Montenegro siiski veel tegelema sisemise ja välimise tasakaalustamatuse probleemiga ning puudujääkidega finantssektori ja tööturgude toimimises ja tugevdama õigusriigi põhimõtte järgimist. Selleks et riik suudaks keskmise tähtaja jooksul toime tulla Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, peaks ta arendama oma füüsilist infrastruktuuri ja inimkapitali ning jätkama struktuurireformide elluviimist.

Montenegro tulemused stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmisel on üldiselt head.

Montenegro võiks olla keskmise tähtaja jooksul valmis hakkama täitma liikmesusest tulenevaid kohustusi liidu õigustiku enamikus valdkondades, eeldusel et õigusaktide ühtlustamist jätkatakse ning õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks tehakse pidevaid ja märkimisväärseid jõupingutusi. Eriti suurt tähelepanu tuleb pöörata kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandiõiguste, põllumajanduse ja maaelu arengu, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, kalanduse, statistika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise, kohtusüsteemi ja põhiõiguste, õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning finantsjärelevalve valdkonnale. Täielik kooskõla liidu õigustikuga keskkonnasektoris võidakse saavutada alles pikema aja jooksul ja selleks oleks tarvis teha rohkem investeeringuid. Kõnealuse valdkonna jõupingutusi tuleb kiirendada.

Montenegro ühinemine avaldaks Euroopa Liidu poliitikale vaid piiratud üldist mõju ega mõjutaks liidu suutlikkust säilitada ja süvendada oma arengut.

Komisjon on seisukohal, et läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemiseks tuleks Montenegroga alustada siis, kui riik on saavutanud vajaliku taseme liikmesuskriteeriumide, sealhulgas eelkõige õigusriigi põhimõtte järgimise eest vastutavate institutsioonide stabiilsust eeldavate Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel. Selleks peab Montenegro tegema edusamme eelkõige järgmistes prioriteetsetes valdkondades.

- Parandama vastavalt OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE-ODIHR) ja Veneetsia komisjoni soovitustele valimiste korraldamise õiguslikku raamistikku; tugevdama parlamendi seadusandlikku rolli ja järelevalvevolitusi.

- Tegema olulisi samme avaliku halduse reformimiseks, muutes üldise haldusmenetluse seadust, samuti avaliku teenistuse ja riigiteenistujate seadust, ning tõhustades inimressursside haldamise eest vastutava asutuse ja riikliku auditeerimisasutuse toimimist eesmärgiga suurendada professionaalsust ja avaliku halduse depolitiseerimist ning tugevdada läbipaistvat ja tulemuspõhist menetlust ametisse nimetamisel ja edutamisel.

- Tugevdama õigusriigi põhimõtte järgimist eelkõige kohtu- ja prokuratuurinõukogude liikmete ja riiklike süüdistajate depolitiseeritud ja tulemuspõhise ametisse nimetamise ning samuti kohtunike ja prokuröride sõltumatuse, iseseisvuse, nende tegevuse tõhususe ja vastutuse suurendamise kaudu.

- Parandama korruptsioonivastase võitluse õiguslikku raamistikku ning rakendama valitsuse korruptsioonivastast strateegiat ja tegevuskava; saavutama usaldusväärseid tulemusi kõikide tasandite korruptsioonijuhtumite ennetaval uurimisel ning nende eest vastutusele võtmisel ja süüdistuste esitamisel.

- Tugevdama võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu, tuginedes ohtude hindamisele ja ennetavale uurimisele, suuremale koostööle piirkonna ja ELi partneritega, jälitustegevusega seotud andmete tõhusale töötlemisele ning õiguskaitsealase suutlikkuse ja kooskõlastamise suurendamisele. Saavutama kõnealuses valdkonnas usaldusväärseid tulemusi.

- Edendama meediavabadust, viies oma õigusliku raamistiku kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga laimamise küsimuses ja süvendades kodanikuühiskonnaga tehtavat koostööd.

- Rakendama kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega diskrimineerimisvastase võitluse õiguslikku ja poliitilist raamistikku; tagama ümberasustatud isikutele, eelkõige roma, aškali ja egiptuse kogukonna liikmetele õigusliku staatuse ja nende õiguste austamise. See hõlmab ka Koniki laagri sulgemise jätkusuutliku strateegia vastuvõtmist ja rakendamist.

Montenegrot julgustatakse jätkama konstruktiivset osalust piirkondlikus koostöös ja tugevdama kahepoolseid suhteid naaberriikidega. Seni lahendamata kahepoolsetele küsimustele tuleb leida lahendus. Jätkata tuleb stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sujuvat rakendamist. Sellega seoses tuleb pöörata vajalikku tähelepanu riigiabi ja transiitliikluse valdkonnas tuvastatud puudujääkide kõrvaldamisele. Lisaks sellele ärgitatakse riiki tungivalt jätkama oma haldussuutlikkuse suurendamist kõigis valdkondades. Eriti suuri jõupingutusi on tarvis teha riigiasutuste tegevuse tõhususe ja nende erapooletuse suurendamiseks sellistes tundlikes valdkondades nagu keskkonnakaitse. Ajakirjanike ja valitsusväliste organisatsioonide aktivistide vastu suunatud hirmutamis- ja vägivallajuhtumite eest tuleb esitada nõuetekohased süüdistused. Tegeleda tuleb ka perevägivalla, väärkohtlemise ja nõuetele mittevastavate vanglatingimuste probleemiga.

Seni saavutatud edu silmas pidades soovitab komisjon nõukogul anda Montenegrole kandidaatriigi staatus.

Komisjon jälgib edusamme, mida tehakse vajalike reformide elluviimisel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu institutsioonilises raamistikus, ja jätkab jõupingutuste toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu. Komisjon esitab aruande Montenegro edusammude kohta 2011. aasta laienemispaketi raames. Selles aruandes keskendutakse eelkõige nende prioriteetsetele ülesannetele, mille täitmine on ühinemisläbirääkimiste alustamise eeldus.

Albaania

Albaania on teinud jõupingutusi, et täita demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset kindlustavate institutsioonide stabiilsusega seotud kriteeriume, mis määrati kindlaks 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi. Jõupingutusi tuleb olulisel määral jätkata.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Albaania saavutanud teatava makromajandusliku stabiilsuse. Selleks et saada toimiva turumajandusega riigiks, nagu sätestati 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, peab Albaania siiski veelgi tugevdama oma valitsemistava, tõhustama tööturu toimimist, tagama omandiõiguste tunnustamise ja tugevdama õigusriigi põhimõtte järgimist. Selleks et riik suudaks keskmise tähtaja jooksul toime tulla Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, peaks ta arendama oma füüsilist infrastruktuuri ja inimkapitali ning viima ellu täiendavaid struktuurireforme.

Albaania tulemused stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmisel on üldiselt head.

Albaania võiks olla keskmise tähtaja jooksul valmis hakkama täitma liikmesusest tulenevaid kohustusi liidu õigustiku enamikus valdkondades, eeldusel et õigusaktide ühtlustamist jätkatakse ning õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks tehakse pidevaid ja märkimisväärseid jõupingutusi. Eriti suurt tähelepanu tuleks pöörata kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandiõiguste, infoühiskonna ja meedia, põllumajanduse ja maaelu arengu, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, kalanduse, transpordipoliitika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise, kohtusüsteemi ja põhiõiguste, õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning finantsjärelevalve valdkonnale. Täielik kooskõla liidu õigustikuga keskkonnasektoris võidakse saavutada alles pikema aja jooksul ja selleks oleks tarvis teha suuri investeeringuid. Kõnealuse valdkonna jõupingutusi tuleks kiirendada.

Albaania ühinemine avaldaks Euroopa Liidu poliitikale vaid piiratud üldist mõju ega mõjutaks liidu suutlikkust säilitada ja süvendada oma arengut.

Komisjon on seisukohal, et läbirääkimisi Euroopa Liiduga ühinemiseks tuleks Albaaniaga alustada siis, kui riik on saavutanud vajaliku taseme liikmesuskriteeriumide, sealhulgas eelkõige demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimise eest vastutavate institutsioonide stabiilsust eeldavate Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel. Selleks peab Albaania tegema edusamme eelkõige järgmistes prioriteetsetes valdkondades.

- Tagama parlamendi nõuetekohase toimimise, mille aluseks on kõikide parteide konstruktiivne ja järjepidev poliitiline dialoog.

- Võtma vastu seni vastuvõtmata seadused, millega nähakse ette suurem enamus parlamendis.

- Nimetama ametisse ombudsmani ning tagama, et konstitutsiooni- ja ülemkohtu kohtunike ametisse nimetamisel toimub parlamendis nõuetekohane ärakuulamine ja hääletamine.

- Muutma valimiste korraldamise õiguslikku raamistikku vastavalt OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE-ODIHR) soovitustele.

- Tagama valimiste korraldamise kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega.

- Tegema olulisi samme avaliku halduse reformimiseks, muutes avaliku teenistuse seadust ning tõhustades riigikantselei tööd eesmärgiga suurendada professionaalsust ja avaliku halduse depolitiseerimist ning tugevdada läbipaistvat ja tulemuspõhist menetlust ametisse nimetamisel ja edutamisel.

- Tugevdama õigusriigi põhimõtte järgimist kohtusüsteemi reformistrateegia vastuvõtmise ja rakendamise ning õigusasutuste sõltumatuse, tõhususe ja vastutuse tagamise kaudu.

- Rakendama tõhusalt valitsuse korruptsioonivastast strateegiat ja tegevuskava ning kõrvaldama eelkõige kohtunike, ministrite ja parlamendiliikmete uurimistegevust häirivad takistused; saavutama usaldusväärseid tulemusi kõikide tasandite korruptsioonijuhtumite ennetaval uurimisel ning nende eest vastutusele võtmisel ja süüdistuste esitamisel.

- Tugevdama võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu, tuginedes ohtude hindamisele ja ennetavale uurimisele, suuremale koostööle piirkonna ja ELi partneritega ning õiguskaitseasutuste töö paremale kooskõlastamisele. Saavutama kõnealuses valdkonnas usaldusväärseid tulemusi.

- Valmistama sidusrühmadega peetava laiaulatusliku konsultatsiooni alusel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat arvesse võttes ette ja võtma vastu omandiõigusi käsitleva riikliku strateegia ja tegevuskava ning neid rakendama. Kõnealuste dokumentidega tuleks hõlmata vara tagastamine, hüvitamine ja legaliseerimine.

- Võtma konkreetseid meetmeid inimõiguste, eelkõige naiste, laste ja romade õiguste kaitse tugevdamiseks ja rakendama tõhusalt diskrimineerimisvastast poliitikat.

- Võtma täiendavaid meetmeid kinnipeetavate kohtlemise parandamiseks politseijaoskondades, eelvangistuses ja vanglates. Tugevdama kohtulikke järelmeetmeid väärkohtlemise juhtumite puhul ja parandama ombudsmani soovituste kohaldamist kõnealuses valdkonnas.

Albaaniat julgustatakse jätkama konstruktiivset osalust piirkondlikus koostöös ja tugevdama kahepoolseid suhteid naaberriikidega. Jätkata tuleb stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sujuvat rakendamist. Selleks tuleb kinni pidada kohustuste täitmise tähtaegadest. Lisaks sellele ärgitatakse riiki tungivalt jätkama oma haldussuutlikkuse suurendamist kõigis valdkondades. Uuendada tuleb koostööd kodanikuühiskonnaga. Albaania peab eraldama vajalikud vahendid, et tagada inimõigustega tegelevate riiklike asutuste tõhus toimimine ja uuendada jõupingutusi vähemuste kaitse valdkonnas. Oluline on edendada ka meediavabadust ja meedia sõltumatust ning lahendada poliitiliste mõjutuste probleem.

Komisjon jälgib edusamme, mida tehakse vajalike reformide elluviimisel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu institutsioonilises raamistikus, ja jätkab jõupingutuste toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu. Komisjon esitab aruande Albaania edusammude kohta 2011. aasta laienemispaketi raames. Selles aruandes keskendutakse eelkõige nendele prioriteetsetele ülesannetele, mille täitmine on ühinemisläbirääkimiste alustamise eeldus.

II LISA

Järeldused Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo, Türgi ja Islandi eduaruannete kohta

Horvaatia

Horvaatia täidab jätkuvalt poliitilisi kriteeriume . Edusamme on tehtud mitmes valdkonnas, sealhulgas õigusriigi loomise alal. Siiski tuleb jätkata ja tõhustada jõupingutuste tegemist eelkõige kohtusüsteemi- ja haldusreformi läbiviimisel, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning vähemuste õiguste austamist ja kaitset ning pagulaste tagasipöördumist käsitlevas valdkonnas.

Demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimist on jätkuvalt tõhustatud. Valitsus ja parlament tegutsevad jätkuvalt tõhusalt. Siiski tuleb tõhustada parlamendi võimet kontrollida õigusloome protsessi. Kohtusüsteemi reform on jätkunud, kuid lahendamata on mitu olulist probleemi, mis käsitlevad peamiselt kohtusüsteemi tõhusust, sõltumatust ja vastutust.

Avaliku halduse reformi valdkonnas tehtud edusammud on olnud piiratud. Jõustunud on üldiste haldusmenetluste seadus ning vastu võetud inimressursside arengustrateegia ja avaliku teenistuse tegevuskava. Avalik haldus kannatab siiski jätkuvalt selliste probleemide all nagu keerukad haldusmenetlused, politiseeritus ning inimressursside ebatõhus haldamine. Märgatavate tulemuste saavutamiseks on vaja luua riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil peamiste sidusrühmade vaheline tugevam poliitiline pühendumus ja koordineeritus.

Jätkatud on kohtusüsteemi reformi läbiviimist. Kohtutes vähenes kohtuasjade kuhjumine ning kohtusüsteemi sõltumatust tõhustati põhiseaduse muutmise kaudu. Reformiga saavutada loodetud peamiste tulemusteni ei ole siiski veel jõutud. Probleeme esineb jätkuvalt eelkõige seoses kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamist käsitlevate läbipaistvate kriteeriumite kohaldamise, kohtuasjade kuhjumise vähendamise, menetluste pikkuse ja otsuste jõustamisega. Teatavaid edusamme on tehtud sõjakuritegude menetlemisel, sealhulgas 1990ndatel tehtud kaheldavate kohtuotsuste läbivaatamisel. Siiski on lahendamata karistamatuse probleem ning seda eelkõige etniliste serblaste suhtes toimepandud kuritegude puhul, millest paljusid ei ole põhjalikult uuritud.

Suurt edu on saavutatud korruptsioonivastases võitluses . Paranenud on korruptsioonivastaste meetmete rakendamine ja üldine koordineerimine. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse amet oli jätkuvalt aktiivne ning esitas mitmes olulises kohtuasjas süüdistuse. Tehtud kohtuotsuste arv on suurenenud. Põhiseadusesse on lisatud õigus saada juurdepääs avalik-õiguslike asutuste teabele. Siiski on mitmes valdkonnas korruptsioon jätkuvalt levinud. Hiljuti ajakohastatud õigus- ja haldusstruktuure ei ole praktikas veel täies ulatuses katsetatud. Eelkõige hõlmab see kohtute suutlikkust saada hakkama suure arvu ja keerukate kohtuasjadega. Tulemusi tuleb näidata eelkõige kõrgemal tasemel aset leidva korruptsiooni juhtumite tõhusa uurimise, nende eest süüdistuse esitamise ja neid käsitlevate kohtuotsuste vallas. Huvide konflikti ennetamises on tehtud vähe edusamme. Teabele juurdepääsu käsitlevate õigusaktide kohaldamisel on tehtud piiratud edusamme. Puudujääke esineb jätkuvalt seoses erakondade ja valimiskampaaniate rahastamisega.

Teatavaid edusamme on tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas. Inimõiguste kaitse on üldiselt tagatud, kuid nende rakendamises on siiski teatavaid lünki. Õiguskaitse kättesaadavuse osas on algatatud haldusõigussüsteemi ulatuslik reform. Osutatakse riigi poolt rahastatavat tasuta õigusabi. Menetlused on siiski keerulised ning antava abi üldine tase on madal. Vanglasüsteemiga seoses võeti meetmeid vanglatingimuste parandamiseks kriminaalhooldussüsteemi tulevase kasutuselevõtu kaudu. Vanglad on jätkuvalt ülerahvastatud ning seal pakutav tervisekaitse on ebapiisav. Seoses väärkohtlemisega tuleb märkida, et ombudsman on saanud kaebusi politsei ülemäärase jõukasutuse kohta.

Õigusaktidega on ette nähtud sõnavabadus , sealhulgas meediavabadus ja meedia mitmekesisus, ning neid vabadusi üldiselt austatakse. Ajakirjanikud ja toimetajad tunnetavad siiski endiselt poliitilist survet. Samuti on endiselt päevakorral kohaliku ajakirjanduse sõltumatusega seotud probleemid.

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega seotud edusammud on olnud piiratud. Naiste positsioon tööturul ei ole märkimisväärselt muutunud ning naiste töötuse tase on endiselt kõrge. Laste ombudsman on laste õiguste edendamisel ja kaitsmisel aktiivsemaks muutunud. Ombudsmanil puuduvad oma ülesannete täitmiseks siiski piisavad vahendid.

Teatavaid jõupingutusi on tehtud sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ja puudega inimeste olukorra parandamisel. Tõhustatakse puudega inimeste ombudsmani institutsiooni suutlikkust, eelkõige laiendades tema esindatust piirkondades. Sotsiaalhoolekande, tervishoiu ja pensioni valdkonnas ei ole siiski piisavalt teavet õiguste kohta. Õiguste kehtestamise kriteeriumeid ei kohaldata järjepidevalt ning konkreetseid õigusi reguleerivad sätted on killustatud. Üleminek hooldeasutuses toimuvalt ravilt kohalikes hoolekandestruktuurides toimuvale ravile on edenenud aeglaselt.

Teatavaid meetmeid on võetud uue diskrimineerimisvastase seaduse alase teadlikkuse suurendamiseks. Seadusega seotud teadlikkuse ulatus ametiasutuste ja kodanike hulgas on siiski piiratud ning kohtutesse jõuab vaid väike arv diskrimineerimist käsitlevaid kaebusi. Teatavaid edusamme on tehtud sallimatusest tulenevaid kuritegusid käsitlevate õigusaktidega seoses, kuigi nende rakendamine on alles algusjärgus.

Teatavaid edusamme on tehtud seoses vähemuste ja kultuuriliste õiguste austamise ning kaitsega . Suuremat keskendumist vähemustega seotud küsimustele võib märgata piirkonnas, eelkõige Horvaatia ja Serbia vahel paranenud suhete kontekstis. Tugevdatud on vähemusi käsitlevaid põhiseaduslikke sätteid. Roma vähemusele on tähelepanu pööratud ning selle olukorda on parandatud eelkõige koolieelse hariduse osas. Vähemusi koondavate organisatsioonide rahastamist on vaatamata kokkuhoiumeetmetele vähendatud ainult marginaalselt. Ometi on vähemustega seoses päevakorral ikka veel hulk probleeme. Horvaatia peab jätkuvalt soodustama sallivat suhtumist serbia vähemusse. Horvaatia peab võtma ka asjakohaseid meetmeid, et kaitsta isikuid, kes võivad ikka veel olla ähvarduste või diskrimineerivate, vaenulike või vägivaldsete tegude objektiks. Roma vähemus peab endiselt toime tulema rasketes elamistingimustes ning hariduse, sotsiaalkaitse, tervishoiu, tööhõive ning juurdepääsu isiklikele dokumentidele käsitlevates valdkondades on vaja lahendada mitmesuguseid probleeme. Vähemustele valmistab kõige rohkem probleeme tööhõive küsimus – nende esindatus riigi- ja õigusasutustes, politseis ja avalikus sektoris on üldiselt väike.

Teatavaid edusamme on tehtud seoses pagulastega . Pagulased pöörduvad jätkuvalt tagasi Horvaatiasse. Jätkunud on eluruumi valdamis- ja üürimisõiguse kaotanud isikutele uute eluasemete hankimine. Valitsuse 2009. aasta edasilükkunud eluasemete hankimise kavade kiirendamiseks võeti vastu läbivaadatud tegevuskava, mis soovitakse täielikult rakendada 2011. aastaks. Teatavaid edusamme tehti kahjustada saanud hoonete taastamisel. Vähendati tagasilükatud taastusabi taotluste vastu esitatud kaebuste käsitlemisel tekkinud olulist kuhjumist. Jätkunud on pensioniõiguste tõendamist käsitleva seaduse rakendamine. 2009. aastaks seatud eluasemete hankimist käsitlevate eesmärkide täitmine on olnud aeglane. Praegu on menetluses mitu tuhat eluaseme hankimist käsitlevat taotlust ning eluasemed tehakse tagasipöörduvatele pagulastele kättesaadavaks. Pooleli on veel paljude eluasemete taastamise taotlusi käsitlevate kaebuste läbivaatamine. Vaja on teha jõupingutusi tingimuste loomiseks, mis on vajalikud pagulaste alaliseks tagasipöördumiseks.

Piirkondlike küsimuste ja rahvusvaheliste kohustuste valdkonnas jätkab Horvaatia koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Valitsuse moodustatud töökond peab jätkama tööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu prokuröri taotletud, suurtükke käsitlevate kadunud dokumentide leidmise või nende saatuse kindlaksmääramisega. 2010. aasta märtsis Belgradis toimunud ministrite kohtumisel anti uus hoog Sarajevo deklaratsiooni protsessile. Nimetatud protsessis osalevad Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia, kes on kokku leppinud pagulaste staatuse selgitamisel koostöö tegemises. Protsessis osalevad riigid kohustusid ka tegema koostööd, et leida aasta lõpuks lahendus mitmele teisele lahendamata probleemile.

Horvaatia on jätkanud aktiivset osalemist piirkondlikes algatustes, sealhulgas Kagu-Euroopa koostööprotsessis (SEECP), piirkondlikus koostöönõukogus (RCC) ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA). Horvaatia president on piirkondliku koostöö küsimustes võtnud kasutusele ennetava lähenemisviisi. Kahepoolsed suhted teiste ELi kandidaatriikide, sealhulgas Serbia ja ELi kuuluvate naaberriikidega arenevad jätkuvalt. Suhted Sloveeniaga paranesid tänu piiri käsitleva rahvusvahelise vahekohtu lepingu sõlmimisele.

Horvaatia majandust on üleilmne majandus- ja finantskriis raskelt mõjutanud. Riigi majandust tabas langus 2009. aasta esimeses kvartalis ning 2010. aasta keskpaigaks ei olnud selget märki kriisist väljumisest märgata. Märkimisväärselt on suurenenud töötus, eelarvepuudujääk ja riigivõlg. Välisvõlg suurenes ning on jätkuvalt riigi majanduse kõige suurem nõrkus. Keskpanga poliitika aitas säilitada rahanduslikku stabiilsust ning finantssektor sai kriisis suhteliselt hästi hakkama.

Majanduslike kriteeriumide alusel on Horvaatia toimiva turumajandusega riik. Horvaatia peaks olema võimeline toime tulema Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, tingimusel et rakendab otsusekindlalt laiaulatuslikku reformiprogrammi struktuursete nõrkuste vähendamiseks.

Turumajanduse põhialuste osas säilitati laiaulatuslik poliitiline konsensus. Majanduse elavdamise kavaga on majanduspoliitikale antud suundumus keskmise pikkusega perioodiks. Kavast tulenev kasu majanduskasvule ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele sõltub selle tõhusast rakendamisest. Olemasolevaid piiranguid arvestades on makromajanduslik kava üldiselt olnud üleilmse majandus- ja finantskriisi tagajärgede kõrvaldamiseks asjakohane. Rahapoliitika oli vahetuskursi ning finantsstabiilsuse säilitamisel edukas ning suutis samal ajal leevendada ka likviidsusega seotud pingeid. Jooksevkonto puudujääk vähenes majanduslanguse tulemusena ning inflatsioonisurve nõrgenes veelgi. Pangandussektor suutis šokkidele vastu seista.

Struktuurireformid on üldiselt toimunud siiski väga aeglaselt, seda eelkõige kahjumit kandvate ettevõtjate erastamise ja ümberkorraldamise osas. Tööturg oli jätkuvalt väga paindumatu, tööhõivemäär madal ning tööturul osalejate arv vähenes majanduslanguse käigus veelgi. Eelarve valdkonnas tegid ametiasutused eelarvepuudujäägi kasvu peatamiseks ning riigi kulutuste tõhususe suurendamiseks piiratud jõupingutusi. Sotsiaalsiirded on endiselt suured ja halvasti suunatud ning hulk riigi osalusega ja riigi omandis olevaid ettevõtteid saab riigilt toetust otseste ja kaudsete abirahade ning tagatiste kujul. Keskmise pikkusega perioodi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peamiseks eesmärgiks eelarvemenetluse ja distsi