LÜHENDID

EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

IACS : ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

LPIS : põllumassiivide register

SAPS : ühtse pindalatoetuse kava

SPS : ühtne otsemaksete kava

ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika

SÕNASTIK

Allesjäänud veamäär : komisjonipoolne hinnang tehingutesse allesjäänud eeskirjade eiramiste kohta pärast kõikide kontrollide tegemist. Komisjon arvutab ELi tasandil välja neli allesjäänud veamäära (üks iga kulude andme- kogumi kohta) ning avaldab need põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes

Halduskontrollid : makseasutuse tehtavad automaatsed kontrollid selleks, et teha kindlaks taotluste toetuskõlblikkus ning avastada võimalikud eeskirjade eiramised.

IACSiga hõlmamata EAFRD andmekogum : Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist rahastatud meetmed, mida ei hallata ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel (kõik mitte pindalaga seotud projektipõhised meetmed, nagu põllumajandusettevõtete moderniseerimine).

IACSiga hõlmatud EAFRD andmekogum : Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist rahastatud meetmed, mida hallatakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) alusel (pindala või loomadega seotud meetmed nagu põllumajanduse keskkonnameetmed).

IACSiga hõlmatud EAGFi andmekogum : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist rahastatud meetmed, mida hallatakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel (nagu SPS või SAPS).

Kohapealne kontroll : makseasutuse inspektorite poolne tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontroll, mis hõlmab taotleja külastamist kohapeal (nt põllumajandusettevõttes tehtavad kontrollid, et mõõta ja hinnata deklareeritud maatükkide toetuskõlblikkust).

Kontrollikoja aastaaruanded : sisaldavad finantsauditite tulemusi üldeelarve ja Euroopa Arengufondi kohta kinnitavate avalduste vormis (avaldatakse igal aastal novembris).

Kõige tõenäolisem veamäär : kontrollikoja iga-aastane parim hinnang teatud maksete liiki mõjutava veamäära kohta. Veamäära arvutamiseks kasutatakse testimist, mis põhineb asjaomase klassi tehingute esinduslikul valimil. Määra väljendatakse protsendina selle klassi maksete kogusummast ning see jääb 95% tõenäosusega alumise ja ülemise veapiiriga määratletud usaldusväärsuse vahemikku.

LPIS (põllumassiivide register) : andmebaas, mis hõlmab liikmesriigi põllumajanduslikku kogupindala (võrdlusmaatükid) ning toetuskõlblikku maad. Selle usaldusväärsus on äärmiselt oluline kvaliteetsete administratiivsete ristkontrollide tagamiseks, mille abil saab veenduda, et toetust makstakse ainult toetuskõlblikule maale.

Nõuetele vastavuse auditid : valitud toetusmeetmete vastavusauditid, mida teevad komisjoni talitused mitme aasta vältel, veendumaks, kas makseasutused on hallanud põllumajanduskulutusi vastavalt ELi eeskirjadele. Nõuete mittejärgimine toob liikmesriikidele enamasti kaasa kindlamääraliste finantskorrektsioonide kohaldamise

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne : põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi juhtkonna hinnang olemasolevate juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisele (avaldatakse märtsis). Selle dokumendi alusel valmistab peadirektoraat kinnitava avalduse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kulude kohta ning mõlemad dokumendid esitatakse parlamendile ja nõukogule eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames.

Statistilised aruanded : liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aastaaruanded, mis sisaldavad makseasutuste haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemusi.

Vahendite haldamine koostöös liikmesriikidega : ELi eelarve täitmise meetod, mille puhul eelarve täitmisega seotud ülesanded delegeeritakse liikmesriikidele. Selleks nimetavad liikmesriigid asutused, kes vastutavad liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest. Asutused annavad aru komisjonile. Käesolevas aruandes on nendeks asutusteks "makseasutused" ja "sertifitseerimisasutused".

Veamäärad : statistilistes aruannetes arvutatud veamäärad toetusmeetme ja kontrollimeetodi kohta (kohapealsed kontrollid versus halduskontrollid). Määra väljendatakse avastatud vigade protsendina vastavas kategoorias taotletud summadest.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) : integreeritud süsteem koosneb põllumajandusettevõtete, toetustaotluste, põllumassiivide ning toetusõiguste andmebaasidest (nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava). Andmebaase kasutatakse kõikide toetustaotluste administratiivseks ristkontrolliks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi enamiku meetmete puhul (nagu ühtne otsemaksete kava, ühtne pindalatoetuse kava või muud otsemaksed).

X-tabel : kõiki statistika ja kontrolli jaoks vajalikke raamatupidamisandmeid kajastav täielik dokumentatsioon, mille liikmesriigid peavad esitama komisjonile andmetega seotud aastale järgneva aasta 15. veebruariks [50].

KOKKUVÕTE

I. Komisjon ja liikmesriigid vastutavad koos ühise põllu- majanduspoliitika rakendamise eest. Põllumajanduskulutusi haldavad ja maksavad välja riiklikud või piirkondlikud makseasutused. Makseasutused annavad aru komisjonile. Liikmesriikide määratud sõltumatud sertifitseerimisasutused esitavad komisjonile kontrolli- tõendid makseasutuste aastaaruannete ja asutuste kohaldatavate kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta.

II. Makseasutused teevad toetustaotluste halduskontrolle, et veenduda nende toetuskõlblikkuses. Samuti kontrollivad nad taotlejate valimit kohapeal. Nimetatud kontrollide kaudu avastatud vead on aluseks toetusetaotleja taotletava summa vähendamisele. Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aru- anded nende kontrollide tulemuste kohta (statistilised aruanded).

III. Komisjon kasutab seda teavet Euroopa Parlamendis ja nõukogus toimuva ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Liikmesriikide statistiliste aruannete alusel hinnatakse allesjäänud veamäära, mis näitab eeskirjade eiramise finantsmõju ja mida väljendatakse protsendina maksete kogusummast. Määr väljendab tehtud maksetesse jäänud eeskirjade eiramiste ulatust pärast seda, kui kõik kontrollid on tehtud. ELi tasandil konsolideeritud statistilised aruanded ja allesjäänud veamäär avaldatakse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes.

IV. Komisjon annab välja suunised kontrollisüsteemide loomiseks makseasutustes ning statistiliste aruannete koostamiseks. Auditi käigus selgus aga, et suuniseid ei järgita alati korrektselt. Suurem osa makseasutusi ei kontrolli enne aruannete komisjonile esitamist nende täpsust. Auditeeritud makseasutused tegid küll teste, kuid nende olemus ja ulatus olid piiratud ega aidanud vältida vigu, mis avastati hiljem komisjoni talituste dokumentaalsete kontrollide või kontrollikoja auditite käigus.

V. Kokkuvõtvalt järeldab kontrollikoda, et liikmesriikide tehtud ja komisjonile edastatud põllumajanduskulutuste kontrolli tulemused ei ole usaldusväärsed.

VI. Nii kontrollikoja kui ka komisjoni enda auditid näitavad, et makseasutustes haldus- ja kohapealsete kontrollide jaoks kasutatavad süsteemid olid vaid osaliselt mõjusad eeskirjade vastaselt tehtud kulude avastamisel ning seega vähendasid liikmesriikide komisjonile esitatava teabe usaldusväärsust.

VII. Kontrollikoda järeldas ka, et sertifitseerimisasutuste praegune töö ei anna piisavat kindlust ei kohapealsete kontrollide asjakohasuse ega statistiliste aruannete usaldusväärsuse kohta.

VIII. Kontrollikoda on seisukohal, et praegu komisjonis kasutusel olev teabesüsteem ei vasta mõjusalt komisjoni vajadustele. Osa kättesaadavast teabest on osaliselt ebaoluline või ebatäielik ja ebatäpne, nii et seda ei saa sellisel kujul kasutada aasta tegevusaruandes ega eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses. Liikmesriikide statistika komisjonipoolne piiratud läbivaatamine ei taga statistika usaldusväärsust.

IX. Käesolevas aruandes välja toodud puuduste tõttu ei anna komisjonile kättesaadav teave usaldusväärset alust allesjäänud veamäära hindamiseks. Lisaks ei ole statistiliselt õiged komisjoni poolt statistiliste aru- annete alusel veamäärades tehtavad kohandused. Sellest tulenevalt ei ole seda ka allesjäänud veamäär.

X. Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

- makseasutustes tuleks teha rangemaid haldus- ja kohapealseid kontrolle ning LPIS-andmebaasi kvaliteeti tuleks parandada;

- asjakohaste kontrollisüsteemide rakendamise ja statistiliste aruannete koostamise kohta avaldatud komisjoni suunised tuleb muuta selgemaks ning nende täitmist tuleb rangemalt kontrollida;

- komisjoni sertifitseerimisasutustele antud suuniseid tuleks muuta eesmärgiga suurendada testitud kohapealsete kontrollide valimit, nõuda kontrollide taasläbiviimist ning kontrollida põhjalikumalt statistiliste aruannete koostamist;

- komisjon peaks uuesti läbi vaatama makseasutuste kasutatava praeguse aruandlussüsteemi, et tagada õigeaegne täieliku ja asjakohase teabe laekumine, mida komisjon saaks kasutada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses. Lisaks peaks komisjon suurendama liikmesriikide statistiliste aruannete dokumentaalsete ja kohapealsete kontrollide mõjusust;

- komisjon peaks võtma vajalikke meetmeid, et koostada statistiliselt õige hinnang maksetes esinevate eeskirjade eiramiste kohta, tuginedes liikmesriikide statistilistele aruannetele ja sertifitseerimisasutuste laiemale rollile, eeldusel, et asutuste töö piisavalt paraneb.

SISSEJUHATUS

TEHINGUTE LIIKMESRIIGI TASANDIL KONTROLLIMISE EESMÄRK ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA RAAMES

1. Komisjon ja liikmesriigid vastutavad koos ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rakendamise eest.

2. ELi eelarvest rahastatakse ÜPP kulutusi kahe fondi kaudu [1] : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatakse täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid [2], ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatakse maaelu arengukavasid.

3. Suuremas osas eraldatakse otsetoetusi ühtse otsemaksete kava (SPS) [3] kaudu ning kümnes liikmesriigis [4] ühtse pindalatoetuse kava kaudu (SAPS) [5]. Lisaks toetatakse konkreetseid põllumajandussektoreid enam kui 30 täiendava otsetoetuste kava kaudu.

4. Maaelu arengu toetust rakendatakse piirkondlike ja riiklike maaelu arengukavade kaudu. Toetusi makstakse nii pindalapõhiselt (nt põllumajanduse keskkonnatoetused ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele makstavad tasandustoetused) kui ka konkreetsetele projektidele (nt põllumajandusettevõtete moderniseerimine ning majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused).

5. Kuna komisjonil lasub lõplik vastutus ELi eelarve täitmise eest, peab ta saama liikmesriikidelt ÜPP rakendamise kohta asjakohast teavet. Oluliseks teabeallikaks on iga-aastased statistilised aruanded, mis sisaldavad riiklike makseasutuste [6] tehtud haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemusi.

STATISTILISTE ARUANNETE ETTEVALMISTAMINE, KOOSTAMINE JA KONTROLLIMINE

6. Joonisel 1 on esitatud EAGFi pindalapõhiseid meetmeid käsitlevate statistiliste aruannete ettevalmistamise, koostamise ja kontrollimise peamised protsessid. Asjaomaste asutuste rolle selgitatakse põhjalikumalt allpool. Sarnane kord kehtib ka muude EAGFi ja EAFRD meetmetega seoses esitatud aruannete puhul.

JOONIS 1

EAGFI 2010. AASTA TOETUSTAOTLUSI KÄSITLEVATE PINDALAPÕHISTE STATISTILISTE ARUANNETE PEAMISED PROTSESSID

+++++ TIFF +++++

RIIKLIKUD MAKSEASUTUSED TEEVAD VAJALIKUD KONTROLLID JA KOOSTAVAD STATISTILISED ARUANDED

7. Kogu ELis haldavad ÜPP kulutusi ja teevad makseid 81 riiklikku või piirkondlikku makseasutust. Makseasutused peavad kas otse või delegeeritud asutuste kaudu kontrollima põllumajandusettevõtjatelt saadud taotluste toetuskõlblikkust.

8. Seda tehakse kas haldus- või kohapealsete kontrollide abil. Halduskontrolli läbivad kõik taotlused, kuid kohapeal kontrollitakse vaid taotlustest moodustatud valimit.

9. ELi määrustes sätestatakse kontrollimise üldeeskirjad, sh ka see, mida tuleks kontrollida, kuidas koostada valimeid ja milline on iga toetuse puhul kontrollide minimaalne katvus. Õigusaktide kohaselt tuleb IACSiga hõlmatud EAGFi ja EAFRD meetmete puhul moodustada juhuvalim koha- peal kontrollitavatest taotlejatest [7], kuid EAFRD mitte pindalapõhiste meetmete puhul ei eeldatud seda kuni aastani 2011 [8].

10. Haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemused kantakse makseasutuste andmebaasidesse. Kontrollide käigus avastatud vead on aluseks toetuse- taotleja taotletava toetussumma vähendamisele.

11. Kontrollide tulemusi sisaldavad statistilised aruanded peavad järgima komisjoni paika pandud formaati, mis on esitatud elektroonilistes vormides ja suunistes ning sõltub individuaalsete ÜPP meetmete omadustest. Üldiselt tuleb statistilistes aruannetes esitada:

a) toetuse taotlejate arv ning kohapeal kontrollitud taotlejate arv;

b) taotlejate taotletud (või neile makstud) kogusumma ja kohapeal kontrollitud kogusumma;

c) taotletava summa vähendamised makseasutuste poolt, nii et kogu- summa puhul peetakse eraldi arvestust kohapeal kontrollitud taotlejate ja nende taotlejate vahel, keda ei kontrollitud kohapeal.

12. Kontrollide tulemused makseasutuse ja liikmesriigi kaupa tuleb edastada komisjonile vaadeldavale aastale järgneva aasta 15. juuliks. Näiteks 2010. aastal esitatud taotluste puhul (aasta n) peavad makseasutused taotluste kontrollimise kohta aru andma 15. juuliks 2011 (aasta n+1).

SERTIFITSEERIMISASUTUSED KONTROLLIVAD ARUANDE KOOSTAMIST NING TESTIVAD SELLE ALUSEKS OLEVAT TEAVET

13. Sertifitseerimisasutused on sõltumatud auditeerimisasutused, mille liikmesriik määrab kontrollima makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja maksedokumente ning mis annavad aru komisjonile. Aruanded tuleb saata komisjonile koos makseasutuste raamatupidamise aastaaruannetega maksete tegemisele järgneva aasta 15. veebruariks. Näiteks 2010. aastal esitatud taotluste puhul (aasta n) tehakse maksed 2011. aastal (n+1) ja makseasutused esitavad aruande 15. veebruariks 2012 (aasta n+2).

14. Komisjon on andnud välja suunised sertifitseerimisasutuste ülesannete ning esitatavate aruannete formaadi kohta. Muu hulgas peavad sertifitseerimisasutused esitama arvamuse:

a) kontrollikeskkonna kvaliteedi kohta, kontrollides üle vähemalt kümme makseasutuse tehtud kohapealset kontrolli (igakulude andmekogumi kohta [9]) ja

b) selle kohta, kas statistilised aruanded, milles esitatakse haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemused, on korrektselt koostatud, kooskõlas makseasutuse andmebaasiga ning piisava auditijäljega [10].

15. Alates 2010. aastast on komisjon pakkunud liikmesriikidele võimalust makseasutuste põhjalikuks auditeerimiseks sertifitseerimisasutuste poolt. Selliste põhjalike auditite käigus kontrollib sertifitseerimisasutus [11] üle makseasutuse tehtud kohapealsetest kontrollidest koosneva valimi, mille suurus on 110–180 tehingut kulude andmekogumi [12] kohta. Sellistele põhjalikele audititele viidatakse kui "sertifitseerimisasutuste abil kindluse suurendamisele seoses tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega lõpliku toetusesaaja tasandil".

16. Nimetatud kindluse suurendamise varianti kasutades peaks komisjoni kohaldatud finantskorrektsioonide summa vastama sertifitseerimisasutuse kontrollide käigus kindlaks tehtud veamäära summale. Siiani on seda varianti kasutama nõustunud viis liikmesriiki (Bulgaaria, Kreeka, Luksemburg, Rumeenia ja Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa).

17. 25. oktoobril 2012 vastu võetud finantsmäärus [13] sätestab, et sertifitseerimisasutus peab esitama arvamuse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Sel põhjusel muutub ülalkirjeldatud kindluse suurendamisemeetod kõikides liikmesriikides kohustuslikuks. ÜPP perioodi 2014–2020 õigusaktide ettepanekud sisaldavad samuti sellekohaseid sätteid ning komisjon valmistab ette uut suunisdokumenti nende sätete rakendamiseks.

KOMISJON KONTROLLIB STATISTILISI ARUANDEID

18. Komisjon teeb statistiliste aruannete dokumentaalset kontrolli. See hõlmab aruandes esitatud andmete järjepidevuse nii automaatset kui ka manuaalset kontrolli – esimeste abil testitakse aruandes esitatud andmete järjepidevust ning teiste abil võrreldakse aruande teavet eelmise aasta või muude aruannete teabega. Kui komisjon leiab aruandes vigu või ebakõlasid, palutakse liikmesriigil need parandada, tavaliselt tuleb selleks esitada korrektsed andmed.

19. Komisjon teeb ka valitud makseasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise vastavusauditeid. Auditite käigus testib komisjon tavaliselt makseasutuste kohapealsete kontrollide usaldusväärsust, kontrollides üle kohapeal kontrollitud tehingutest koostatud valimi.

20. Kui kõikide makseasutuste aruanded on heaks kiidetud, kasutab komisjon saadud andmeid allesjäänud veamäära arvutamiseks, mis esitatakse aasta tegevusaruandes (vtI lisa, mis selgitab komisjoni allesjäänud veamäära arvutamise meetodit).

AUDITI ULATUS, EESMÄRGID JA LÄHENEMISVIIS

21. Auditis käsitleti järgmist põhiküsimust: "Kas liikmesriikide tehtud ja komisjonile edastatud põllumajanduskulutuste kontrollide tulemused on usaldusväärsed?"

22. Põhiküsimus jagati viieks alaküsimuseks:

a) kas makseasutuste tehtud haldus- ja kohapealsed kontrollid on mõjusad?

b) kas makseasutuste kontrollide tulemusi sisaldavad statistilised aruanded on enne komisjonile esitamist korrektselt koostatud ja kontrollitud?

c) kas sertifitseerimisasutuste töö annab piisava kindluse kohapealsete kontrollide kvaliteedi ja statistiliste aruannete usaldusvääruse kohta?

d) kas komisjon tagab statistiliste aruannete usaldusväärsuse?

e) kas komisjon arvutab allesjäänud veamäära statistiliselt õigesti?

23. Audit hõlmas 2010. aasta statistilisi aruandeid maaelu arengu ja otse- toetuskavade haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste kohta, mis sisaldusid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi eelarve- aasta 2011 tegevusaruandes. Auditi käigus vaadati läbi ka allesjäänud veamäärade arvutamine ja esitamine põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi eelarveaastate 2011 ja 2012 tegevusaruannetes.

24. Kontrollikoda lisas auditi ulatusse ka statistilised aruanded, mis kajastasid rahaliselt kõige olulisemaid toetuskavu, mis moodustasid ÜPP kulutustest üle 86% (vt tabel 1).

25. Makseasutuste poolt haldus- ja kohapealsete kontrollide tegemiseks kohaldatavate süsteemide tõhususe hindamine tugineb kontrollikoja 2010., 2011. ja 2012. aasta kinnitava avalduse auditite tulemustele.

26. Auditi käigus külastas kontrollikoda üheksat makseasutust kaheksas liikmesriigis [14]. Nimetatud üheksa makseasutust haldasid 28% EAGFi otsetoetustest ja 41% EAFRD kulutustest 2011. aastal. Kontrollikoja audiitorid kohtusid ka asjaomaste sertifitseerimisasutuste esindajatega ja statistiliste aruannetega tegelevate komisjoni töötajatega.

TABEL 1

KOKKUVÕTLIK ÜLEVAADE PEAMISTEST ÜPP TOETUSKAVADEST JA NENDE 2011. AASTA KULUTUSTEST

Allikas: kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta.

Jaotis | Eelarveaastal 2011 tehtud kulutused | Kas kuulub auditi ulatusse? |

(miljonites eurodes) | protsent |

Sekkumised põllumajandusturgudel (IACSiga hõlmamata EAGFi andmekogumi kulutused) | 3533 | 6,3% | Ei |

Ühtne otsemaksete kava (osa IACSiga hõlmatud EAGFi andmekogumi kulutustest) | 31082 | 55,4% | Ei |

Ühtne pindalatoetuste kava (osa IACSiga hõlmatud EAGFi andmekogumi kulutustest) | 5084 | 9,1% | Jah |

Muud otsetoetused (osa IACSiga hõlmatud EAGFi andme- kogumi kulutustest) | 4012 | 7,1% | Ei |

Maaelu areng (IACSiga hõlmatud ja IACSiga hõlmamata EAFRD andmekogumi kulutused) | 12394 | 22,1% | Jah |

KOKKU | 56105 | 100,0% | 86,6% |

27. Auditiga hinnati nende süsteemide mõjusust, mis on kavandatud tagama liikmesriikide kontrollistatistika usaldusväärsust. Täpsemalt:

a) kontrollikoda vaatas makseasutuste tasandil läbi haldus- ja kohapealsete kontrollide koostamiseks ja heakskiitmiseks kohaldatavad haldussüsteemid nii EAGFi kui ka EAFRD meetmete puhul. Kontrollikoda kontrollis 415 toetustaotluse dokumente, mida makseasutuste inspektorid olid eelnevalt kontrollinud kohapeal, et veenduda, kas need olid komisjonile edastatud aruannetes õigesti esitatud. Lisaks vaadati tehingutest koostatud juhuvalim, et teha kindlaks, kas need olid statistiliselt esinduslikud;

b) sertifitseerimisasutuste tasandil vaatas kontrollikoda läbi statistiliste aruannete usaldusväärsuse kontrollimise ja heakskiitmise protseduurid ning makseasutuse kohapealsete kontrollide kvaliteedi hindamise menetlused;

c) komisjoni tasandil vaatas kontrollikoda läbi statistiliste aruannete kontrollimiseks kasutatud protseduurid, sh allesjäänud veamäära arvutamise, pöörates erilist tähelepanu aruannetesse tehtud oluliste kohandamiste ja paranduste põhjendustele.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruande valguses märkis kontrollikoda oma 2012. aasta aastaaruandes, et komisjon on muutnud oma lähenemist seoses toodanguga sidumata pindalapõhiste toetuste allesjäänud veamäära kindlakstegemisega (EAFG). Käesolevas eriaruandes täiendab kontrollikoda oma tähelepanekuid, hinnates põhjalikult liikmesriikide tehtud põllumajanduskulutuste kontrollide usaldusväärsust (nii EAGF kui ka EAFRD) ja allesjäänud veamäära komisjonipoolset arvutamist. Auditi ulatus on seega 2012. aasta aastaaruandega võrreldes laiem.

TÄHELEPANEKUD

PEAAEGU KÕIKIDE AUDITEERITUD MAKSEASUTUSTE TEHTUD HALDUS- JA KOHAPEALSED KONTROLLID ON VAID OSALISELT MÕJUSAD

28. Halduskontrollid hõlmavad kõiki formaalseid kontrolle ja automaatseid ristkontrolle, mis on tarvilikud, veendumaks taotluste toetuskõlblikkuses ja avastamaks võimalikke eeskirjade eiramisi. Näiteks konkreetsete maatükkidega seotud taotlusi tuleks kontrollida maa toetuskõlblikkuse andmebaasi kirjete alusel.

29. Kohapealsete kontrollide osas peavad makseasutuse inspektorid kontrollima, kas vaadeldava maatüki või projekti omadused vastavad taotluses esitatule, selleks tuleb näiteks maatükk üle mõõta, kontrollida projekti eriomadusi või hankemenetlusega seotud dokumentatsiooni.

EAGFI PINDALAPÕHISTE MEETMETEGA SEOTUD HALDUS- JA KOHAPEALSETE KONTROLLIDE PUUDULIK KVALITEET PÕHJUSTAB EESKIRJADE EIRAMISTE MITTEAVASTAMIST VÕI NENDEST TEAVITAMATA JÄTMIST

30. Ajavahemikul 2010–2012 külastas kontrollikoda 15 makseasutust 10 liikmesriigis, et hinnata SPSi/SAPSi järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust. Leiti, et vaid ühel makseasutusel on mõjusad süsteemid nii haldus- kui ka kohapealsete kontrollide jaoks, ning ülejäänud 14 makseasutuse süsteemid hinnati kas vaid osaliselt mõjusaks või vähemalt ühes valdkonnas mittemõjusaks. Tulemuste kokkuvõte on esitatud II lisas.

31. 2011. ja 2012. aasta kohta ilmnes kontrollikojapoolsest EAGFi kulutuste 180 tehingu testimisest, et tehingutest vastavalt 39% ja 41% olid vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul oli kõige tõenäolisem veamäär 2011. aastal 2,9% ja 2012. aastal 3,8% [15]. Suur osa vigadest tekkis makseasutuse ebatõhusate halduskontrollide või toetuste ebaõige arvutamise tõttu.

32. Eelnimetatud auditite [16] ning SAPSi ja SPSi tulemusauditite [17] alusel tuvastas kontrollikoda järgnevad peamised puudused, mis mõjutavad makse- asutuste aruannetes sisalduvaid andmeid ning sellest tulenevalt ka komisjoni arvutatud allesjäänud veamäära:

- kohaldatavad menetlused on ebapiisavad, tagamaks, et SAPSi või SPSi toetust makstakse ainult nendele toetusesaajatele, kes vastavad põllumajandusettevõtja õiguslikule määratlusele;

- põllumassiivide registri (LPIS) [18] usaldusväärsus ei ole piisav, sest toetuskõlbmatuid maatükke kirjendati toetuskõlblikena (vt näited 1. selgituses);

- põllumajandusettevõtjate deklareeritud toetuskõlbmatute maatükkide asendamine (makseasutuste poolt) teiste maatükkidega pärast seadusega kehtestatud tähtaja möödumist [19];

- toetuste ebaõige arvutamine makseasutuste poolt (peamiselt ekslike toetusõiguste alusel, mille samuti määravad makseasutused); ja

- deklareeritud maatükkide toetuskõlbliku ala ebatäpne hindamine [20] (vt näide 2. selgituses).

1. SELGITUS

NÄIDE EBAÕIGETEST ANDMETEST LPIS-SÜSTEEMIS

Kahes makseasutuses (Lombardias Itaalias ja Galiitsias Hispaanias) leidis kontrollikoda juhtumeid, kus maatükid oli LPIS-süsteemis registreeritud täielikult toetuskõlblikuna hoolimata sellest, et maa oli kaetud tiheda metsa või muude toetuskõlbmatute elementidega. Samuti täheldas kontrollikoda, et LPIS-süsteemi ei olnud makseasutuste (Hispaania (Galiitsia), Itaalia (Lombardia) ja Ungari) tehtud kohapealsete kontrollide tulemuste alusel ajakohastatud.

Allikas: vt kontrollikoja 2011. aasta aastaaruanne, punkt 3.4.

2. SELGITUS

TOETUSKÕLBMATU MAA HINNATI MAKSEASUTUSE KONTROLLI AJAL PEAAEGU TÄIELIKULT TOETUSKÕLBLIKUKS

Poolas näevad põllumaa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardid ette korrapärast põllumajanduslikku tegevust. Kontrollikoda leidis aga, et ühtset pindalatoetust oli makstud kasutamata põllumaa eest (vt näide 1. fotol). Külastatud toetusesaajate juures kohtas kontrollikoda sarnaseid juhtumeid korduvalt. Ühtse pindalatoetuse saajatele maksti enamikul juhtudel välja toetuse kogusumma või vähendati toetussummat üksnes väga mõõdukalt isegi siis, kui ametiasutused tuvastasid, et põllumajandusettevõtjad ei ole maad mitu aastat kasutanud.

1. foto. Endine põllumaa, mis oli aastaid kasutamata

+++++ TIFF +++++

Allikas: kontrollikoja eriaruanne nr 16/2012 (lk 23).

EAFRD MEETMETE HALDUS- JA KOHAPEALSETE KONTROLLIDE PUUDULIK KVALITEET PÕHJUSTAB SEDA, ET EESKIRJADE EIRAMISI EI AVASTATA EGA KAJASTATA ARUANNETES

33. Ajavahemikul 2010–2012 külastas kontrollikoda maaelu arengu meetmete haldamiseks kohaldatud süsteemide vastavusauditi käigus 21 makseasutust 16 liikmesriigis. Mõjusaks hinnati vaid ühe makseasutuse halduskontrollisüsteemid ning kuue makseasutuse kohapealsete kontrollide süsteemid. See tähendab, et valdav osa auditeeritud makseasutusi hinnati kas vaid osaliselt mõjusaks või mittemõjusaks vähemalt ühes valdkonnas. Tulemuste kokkuvõte on esitatud III lisas.

34. Aastate 2011 ja 2012 puhul leidis kontrollikoda, et vastavalt 57% ja 63% EAFRD kulutuste valimi 178 [21] tehingust oli vigadest mõjutatud. Kontrolli- koja hinnangul oli kõige tõenäolisem veamäär vastavalt 7,7% ja 7,9% [22]. Suurema osa kontrollikoja leitud vigadest oleksid makseasutused pidanud avastama halduskontrollide käigus.

35. Kontrollikoda tuvastas järgmised puudused, mis mõjutavad liikmesriikide statistilistes aruannetes esitatud teavet ja sellest tulenevalt ka komisjoni allesjäänud veamäära arvutamist [23]:

- toetuse ebaõige arvutamine ja maksmine,

- süstemaatilised puudused halduskontrollides, mille tulemusena hüvitati toetuskõlbmatuid kulusid (nagu käibemaks),

- kohapealsete kontrollide ajal mittevastavuse märkamata jätmine (vt näide 3. selgituses),

- hankemenetluste mittejärgimine, mille makseasutused oleksid pidanud avastama (vt näide 4. selgituses) ning

- puudused valiku koostamise metoodikas ja minimaalse eeskirjadega ettenähtud kohapealsete kontrollide arvu mittejärgimine.

36. Näited 1.–4. selgituses annavad tunnistust sellest, et liikmesriikide statistiliste aruannete usaldusväärsust vähendab märgatavalt asjaolu, et auditeeritud makseasutustel jääb avastamata oluline hulk vigu, mis omakorda ei kajastu ka komisjonile esitatud aruannetes.

3. SELGITUS

NÄIDE LIIKMESRIIGI KOHAPEALSETE KONTROLLIDE EBAPIISAVA KVALITEEDI KOHTA

Kontrollikoja poolt Itaalias (Lombardia) üle kontrollitud ühe projekti puhul oli tegu põllumajandusettevõttes ehitatud kahekorruselise hoonega, milles asus puuviljade ja teiste põllumajandustoodete töötlemise laboratoorium, laopind ning puuviljade kuivatamiseks mõeldud terrass.

Pärast haldus- ja kohapealsete kontrollide tegemist kiitis makseasutus heaks kogu lõppväljamaksetaotluses esitatud summa (221 205 eurot).

Kontrollikoda aga leidis, et ehitisel olid põllumajandushoonele omaste tunnuste asemel peamiselt elumaja tunnused ning sellega seotud kulud on seega rahastamiskõlbmatud. Asjaolu, et liikmesriigi ametiasutused kiitsid kulud täies mahus heaks, viitab olulistele puudustele haldus- ja kohapealsete kontrollide tegemisel.

Allikas: vt kontrollikoja 2011. aasta aastaaruanne, punkt 4.5.

4. SELGITUS

NÄITEID AVASTAMATA JÄÄNUD RIIGIHANKE-EESKIRJADE RIKKUMISEST

Rumeenias taotles toetusesaaja (vald) toetust investeerimisprojekti jaoks, mis hõlmas veevarustussüsteemi, kanalisatsioonisüsteemi, kohalikke teid ja kogukonna arengut. Seitse pakkujat tegid pakkumusi, millest viis lükkas toetusesaaja nõuetele mittevastavuse tõttu tagasi. Kontrollikoda leidis, et pakkuja, kellega leping sõlmiti, ei järginud kahte hanke-eeskirjade nõuet, samas kui teised pakkumused olid kõrvaldatud täpselt nendesamade nõuete mittejärgimise tõttu. Seega oleksid makseasutused pidanud avastama, et seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud.

Kontrollikoda leidis hanke-eeskirjade rikkumise juhtumeid ka Hispaanias (Andaluusias), Prantsusmaal, Leedus, Poolas ja Sloveenias.

Allikas: vt kontrollikoja 2012. aasta aastaaruanne, punkt 4.3.

MAKSEASUTUSTE KOHALDATAVAD PUUDULIKUD ARUANNETE KOOSTAMISE JA KONTROLLIMISE MENETLUSED VÄHENDAVAD STATISTILISTE ARUANNETE USALDUSVÄÄRSUST VEELGI

37. Selleks, et edastatud kontrollide tulemused oleksid liikmesriikide vahel võrreldavad, tuleb tulemuste koostamisel kasutada sama metoodikat. Komisjon on makseasutustele koostanud sellekohased suunised.

KOMISJONI SUUNISTE EBATÄPSUS MÕJUTAB KOGUTAVA TEABE KORREKTSUST JA ASJAKOHASUST

38. Kontrollide tulemuste esitamise suunised annavad küll makseasutustele paljudes aspektides selged juhised, kuid kontrollikoda leidis puuduseid, mis mõjutavad esitatud andmete võrreldavust ja järjepidevust.

39. Esiteks ei nõuta suunistes liikmesriikidelt teabe esitamist statistiliste aruannete koostamiseks kasutatavate periodiseerimiskuupäevade kohta ega ka nende taotluste käsitlemise kohta, mis ei olnud aruande koostamise ajal täielikult menetletud. Seetõttu ei saa komisjon täielikult hinnata aruannetes sisalduvate andmete terviklikkust ja järjepidevust (5. selgituses on esitatud näiteid mõne auditeeritud makseasutuse edastatud ebatäielike või ebatäpsete andmete kohta).

5. SELGITUS

NÄITED NÄIT NÄITEID MÕNE AUDITEERITUD MAKSEASUTUSE EDASTATUD EBATÄIELIKEST VÕI EBATÄPSETEST ANDMETEST

Bulgaarias koostati IACSiga hõlmatud EAFRD meetmeid käsitlev esialgne aruanne juuni alguses 2011 ning see sisaldas vaid 75% põllumajanduse keskkonnameetmete taotlustest. Bulgaaria ametiasutused esitasid ajakohastatud aruande jaanuaris 2012, mis sisaldas siiski vaid 85% taotlustest.

Rumeenias märkasid kontrollikoja audiitorid, et suur osa statistiliste aruannete koostamiseks kasutatud makse- otsuseid muudeti hiljem ära. Seetõttu sisaldas komisjonile esitatud IACSiga hõlmatud ja IACSiga hõlmamata EAFRD andmekogumeid käsitlev aruanne vastavalt vaid 55,4% ja 73,4% kõikidest lõplikest vähendamistest ja kohaldatud sanktsioonidest.

Allikas: kontrollikoja auditi käigus kogutud tõendid.

40. Teiseks peavad liikmesriigid oma aruanded esitama igal aastal juulikuus ning kuus kuud hiljem arvutab komisjon nende alusel allesjäänud veamäärad. Suunistes ei nõuta aga selgesõnaliselt, et makseasutused peavad selleks esitama ajakohastatud statistika.

41. Kolmandaks ei nõuta suunistes makseasutustelt selge auditijälje olemasolu, mis näitaks, et enne statistiliste aruannete komisjonile esitamist on tehtud aruannetes sisalduvate andmete minimaalne järjepidevuse ja täpsuse kontroll. See on eelkõige oluline puudulike kontrollimenetluste tõttu, mida kontrollikoda tuvastas pea kõigis külastatud makseasutustes (vt punkt 43 allpool).

AUDITEERITUD MAKSEASUTUSTE ARUANNETE KOOSTAMISE JA KONTROLLIMISE SÜSTEEMID EI OLE MÕJUSAD

42. Kontrollikoda analüüsis makseasutustes aruannete koostamiseks ja kontrollimiseks kasutatavaid süsteeme ning püüdis viia statistikas esitatud andmed vastavusse makseasutuste andmebaasides sisalduvate alusandmetega (analüüsiti 24 statistilist aruannet). Lisaks vaatasid kontrollikoja audiitorid läbi 414 toimikut [24], et teha kindlaks, kas kohapealsete kontrollide tulemused ja muu täiendav teave (toetustaotlused, väljamaksetaotlused jne) on asjakohaselt andmebaasidesse sisestatud ning esitatud komisjonile edastatud aruannetes. Audiitorid kontrollisid ka toetuste arvutamist, sh vähendamiste ja sanktsioonide kohaldamist.

43. Kontrollikoja audiitorid leidsid, et üheksast auditeeritud makseasutusest kaheksa puhul ei olnud andmete kontrollimise ja aruannete koostamise kirjalikud juhised piisavalt üksikasjalikud. Kuigi makseasutuste esindajad väitsid, et nimetatud kontrollid olid tehtud, ei olnud selle kohta piisavalt asjakohast tõendusmaterjali. Nende puuduste tõttu võisid aruanded sisaldada ebaõiget teavet, mis hiljem avastati komisjoni poolt või kontrollikoja auditi käigus.

44. Kontrollikoja läbi vaadatud 414 toimikust olid statistilistes aruannetes esitatud summasid tõendavad dokumendid puudu 118 juhul (28,5%). Suurem osa vigu oli seotud andmebaasidesse sisestatud alusandmete täpsusega või komisjoni aruannete koostamise eeskirjade ebaõige kohaldamisega. Veamäärade arvutamist mõjutavad kõige sagedamini esinevad puudused on ära toodud allpool (avastatud vigade üksikasjalikum kirjeldus on esitatud IV lisas):

- kohapealsete kontrollide tulemusi ei sisestatud andmebaasidesse alati täpselt (Itaalia, Rumeenia ja Ühendkuningriik);

- taotlejad või summad kanti andmebaasidesse kohapealse kontrolli läbinuna, kuigi kontrolli ei olnud tehtud või ei olnud kõiki kohapealse kontrolli nõudeid täidetud (Kreeka, Hispaania, Poola ja Rumeenia (EAFRD)) – vt näited 6. selgituses;

- aruannete koostamisel kasutatud kulude periodiseerimise eeskirjad ei olnud dokumenteeritud. Seetõttu kasutasid makseasutused erinevaid lähenemisviise, mis kahandas esitatud andmete täielikkust ja täpsust (Kreeka, Itaalia ja Rumeenia);

- aruannetesse lisati varasemate aastatoetuste vähendamised, mis ei olnud korrektne, ning mõne meetmega seotud teave esitati aruanne- tes valedes tabelites [25] (Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik).

6. SELGITUS

NÄITEID KOHAPEALSETE KONTROLLIDE ARVU VÕI ARVANDMETE EBAÕIGEST ESITAMISEST

Poolas käsitles makseasutus EAFRD mitte pindalapõhiseid meetmeid käsitlevas aruandes mõnda kohapealset kontrolli kui toetusasaaja juurde tehtud kontrollkäiku [26] (mis on osa halduskontrollist) ja vastupidi. Selle vea parandamine oleks suurendanud kohapeal külastatud taotlejatest tulenevat veamäära 0,24%-lt 0,71%-ni.

Rumeenias esitati EAFRD mitte pindalapõhiste meetmetega seotud ettemaksed ebaõigesti rubriigis, mis käsitles 2010. aasta kohapealsete kontrollide käigus kontrollitud makseid, mille tõttu esitati see summa 84% suuremana. Koos muude tuvastatud vigadega oli tulemuseks 16% väiksemana esitatud veamäär (esitatud veamäär oli 2,44%, kuigi oleks pidanud olema 2,88%).

Allikas: kontrollikoja auditi käigus kogutud tõendid.

45. Lisaks leidsid kontrollikoja audiitorid 24 auditeeritud aruandest 16 (66,6%) puhul olulise tähtsusega põhjendamatuid erinevusi [27] statistilistes aruannetes esitatud andmete ja makseasutuste andmebaasides esitatud andmete vahel.

46. Nimetatud vead ja probleemid mõjutavad komisjonile edastatud veamäärasid erineval määral. Kõikidel auditeeritud liikmesriikidel oli probleeme aruannete koostamisel ning vaatamata sellele, et aruandeid kontrollisid riigi ametiasutused ja hiljem ka komisjon dokumentide hindamise käigus, leiti siiski avastamata vigu (vt näide 7. selgituses).

7. SELGITUS

NÄITEID AVASTATUD VIGADEST, MILLEL OLI OLULINE MÕJU KOMISJONILE EDASTATUD VEAMÄÄRADELE

Rumeenias muudeti hiljem IACSiga hõlmatud ja hõlmamata EAFRD andmekogumite kontrollide tulemusi käsitlevate aruannete koostamiseks kasutatud alusandmeid, mistõttu esitati komisjonile tegelikust väiksemad vähendamised (vt 5. selgitus). Rumeenia ametiasutuste poolt kontrollikojale hiljem edastatud teabe alusel oli kontrollikojal võimalik hinnata ainult IACSIga hõlmamata EAFRD andmekogumis avastatud vigu; veamäär suurenes 2,44%-lt 2,88%-ni.

Bulgaarias leidsid audiitorid, et kontrollitud13 IACSiga hõlmamata EAFRD taotlusest kuue puhul olid statistilistes aruannetes sisalduvad vähendamised esitatud tegelikust oluliselt suuremana. Kogu valimi puhul kokku esitati vähendamised 84,2% suuremana. See oleks mõjutanud oluliselt selle valimi kohta arvutatud veamäära (vähenes 6,96%-lt 3,9%-le).

Allikas: kontrollikoja auditi käigus kogutud tõendid

SERTIFITSEERIMISASUTUSTE TÖÖ EI ANNA PIISAVAT KINDLUST KOHAPEALSETE KONTROLLIDE KVALITEEDI JA STATISTILISTE ARUANNETE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

SERTIFITSEERIMISASUTUSED EI KONTROLLI MAKSEASUTUSTE TEHTUD KOHAPEALSEID KONTROLLE PIISAVALT PÕHJALIKULT JA KVALITEETSELT

47. Makseasutuste tehtud kohapealsete kontrollide vastavuse testimine sertifitseerimisasutuste poolt kuulus käesoleva auditi ulatusse ning selle kokkuvõte on esitatud järgnevas tabelis (tabel 2).

TABEL 2

ÜLEVAADE SERTIFITSEERIMISASUTUSTE TEHTUD MAKSEASUTUSTE KOHAPEALSETE KONTROLLIDE VASTAVUSE TESTIMISEST (TAOTLEMISAASTA 2010 [1111])

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Liikmesriik (makseasutus) | Andmekogumi kohta auditeeritud vastavusvalimi (substantiivse valimi) suurus | Kas kontrollid viidi uuesti läbi või käidi kaasas? |

IACSiga hõlmatud EAGF | IACSiga hõlmatud EAFRD | IACSiga hõlmamata EAFRD |

Bulgaaria (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | viidi uuesti läbi IACSiga hõlmatud EAGF ja EAFRD puhul / käidi kaasas IACSiga hõlmamata EAFRD puhul |

Tšehhi Vabariik (SAIF) | 11 | 13 | 10 | käidi kaasas |

Kreeka (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | viidi uuesti läbi IACSiga hõlmatud EAGFi ja EAFRD puhul / käidi kaasas IACSiga hõlmamata EAFRD puhul |

Hispaania (Castilla La Mancha) | 11 | 10 | 10 | viidi uuesti läbi |

Itaalia (AGEA) | 10 | 10 | 10 | viidi uuesti läbi / käidi kaasas |

Poola (ARMA) | 10 | 17 | 10 | viidi uuesti läbi |

Rumeenia (PIAA & PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | viidi uuesti läbi |

Ühendkuningriik (RPA) | 10 | 10 | 10 | käidi kaasas |

48. Komisjon soovitab makseasutuste tehtud mitme kohapealse kontrolli täielikku ülekontrollimist, kuid kaheksast auditeeritud sertifitseerimisasutusest kahe inspektorid kõigest saatsid makseasutuste inspektoreid nende esmase kontrolli ajal. Kontrollikoda on seisukohal, et selline lähenemine ei anna õiget hinnangut makseasutuse kontrollikeskkonna kohta, sest tõenäoliselt teevad inspektorid sertifitseerimisasutuse audiitorite juuresolekul kontrolle hoolikamalt.

49. Lisaks (välja arvatud sertifitseerimisasutused, kes kasutavad vabatahtlikku suurendatud kindluse menetlust) ei ole vastavustestide valimite suurus (10–17 tehingut kulude andmekogumi kohta) piisav selleks, et teha põhjendatud järeldusi kohapealsete kontrollide kvaliteedi kohta.

8. SELGITUS

NÄITEID SERTIFITSEERIMISASUTUSTE KONTROLLIDE PUUDUSTEST SEOSES KÕIKIDE ELI RAHASTAMISNÕUETE KATMISEGA

Tšehhi Vabariigis, Poolas ja Ühendkuningriigis ei sisaldanud sertifitseerimisasutuste küsimustikud SPSi või SAPSi toetusesaajate kohapealsete kontrollide kontrollimiseks teatud SPSi/SAPSi toetuskõlblikkuse tingimusi, nagu seda, kas:

taotleja on põllumajandusettevõtja vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 lõikele a [28] , st tegeleb põllumajandusliku tegevusega;

maatükid, millele toetust taotletakse, on taotleja käsutuses liikmesriigi kehtestatud kuupäeval (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõige 2);

maatükk on SPSi/SAPSi maksete jaoks toetuskõlblik (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 35 lõige 1 ja artikkel 124);

maatükid on usaldusväärselt identifitseeritud, nii et nende asukohta saab määrata ja neid mõõta (määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikkel 6).

Allikas: kontrollikoja auditi käigus kogutud tõendid.

50. Iga auditeeritud kulude andmekogumi kohta (IACSiga hõlmatud EAGF, IACSiga hõlmatud ja hõlmamata EAFRD) valisid kontrollikoja audiitorid juhuslikkuse alusel välja ja kontrollisid sertifitseerimisasutuste töödokumente ühe ülekontrollitud kohapealse kontrolli puhul. Kontrollist ilmnes, et kaheksast sertifitseerimisasutusest neli ei testinud kõiki ELi nõudeid ja nende töö kohta ei olnud piisavalt asjakohast tõendusmaterjali (vt näited 8. selgituses).

51. Ülalloetletud põhjustel on kontrollikoda seisukohal, et auditeeritud sertifitseerimisasutuste hindamised ei anna piisavat kindlust makseasutuste kohapealsete kontrollide mõjususe kohta ega anna seega olulist panust statistiliste aruannete usaldusväärsuse hindamisel.

KINDLUSE SUURENDAMISE VÕIMALUST KASUTANUD SERTIFITSEERIMISASUTUSTE PUHUL TAKISTAVAD LAIENDATUD VALIMITE TESTIMISTULEMUSTE HINDAMIST TÕSISED PUUDUSED

52. 2011. aasta aastaaruandes tõi kontrollikoda välja sisulised vastuolud [29] komisjoni poolt sertifitseerimisasutustele koostatud suuniste punktis "sertifitseerimisasutuste abil kindluse suurendamine seoses tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega lõpliku toetusesaaja tasandil". Komisjon ei ole nende ebakõlade kõrvaldamiseks seni meetmeid võtnud.

9. SELGITUS

PUUDUSED SERTIFITSEERIMISASUTUSTE TÖÖS

Bulgaarias tellis sertifitseerimisasutus kohapealsete kontrollide ülekontrollimise ühelt teenusepakkujalt. Mitmel kontrollikoja ülekontrollitud juhul oli teenusepakkuja maa toetuskõlblikkust valesti hinnanud. Teine sertifitseerimisasutuse poolt avastamata jäänud puudus oli see, et juhtumi puhul, kus sama maa eest taotlesid toetust kaks põllumajandustootjat, asendas makseasutus ELi õigusakte eirates ühe põllumajandustootja taotletud maa samal võrdlusmaatükil asuva teise sama suure maa-alaga, mille eest toetust ei olnud taotletud.

Rumeenias peatas makseasutus kõik sertifitseerimisasutuse valimisse langenud maksed ning esitas sertifitseerimisasutusele maksete simulatsiooni, mis põhines maatükkide nimekirjadel, kust olid välja jäetud kõik toetuskõlbmatud maatükid. See vähendas sertifitseerimisasutuse töö usaldusväärsust.

Allikas: vt kontrollikoja 2011 aasta aastaaruanne, näide 3.6.

53. Kontrollikoda vaatas läbi sertifitseerimisasutuste IACSiga hõlmatud EAGFi andmekogumi Bulgaarias ja Rumeenias taotlemisaasta 2010 kohta tehtud auditid ning Luksemburgis ja Ühendkuningriigis (Põhja-Iirimaa) taotlemisaasta 2011 kohta tehtud auditid. Kontrollikoda järeldas, et sertifitseerimisasutuste töö kvaliteet on puudulik (vt 9. selgitus).

54. Eespool kirjeldatud auditileidude tulemusel on kontrollikoda seisukohal, et sertifitseerimisasutuste töö kindluse suurendamise suuniste kohaldamisel ei anna piisavat kindlust makseasutuste tehtud kohapealsete kontrollide mõjususe ja sellest tulenevalt ka statistiliste aruannete usaldusväärsuse kohta.

AUDITEERITUD SERTIFITSEERIMISASUTUSED EI KONTROLLI STATISTILISI ARUANDEID PIISAVALT PÕHJALIKULT NING KONTROLLID EI ANNA PIISAVAT KINDLUST ARUANNETE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

55. Komisjoni suunistes pannakse paika sertifitseerimisasutuste töö seoses makseasutuste esitatud statistiliste aruannetega, mille eesmärk on teha kindlaks, kas aruanded on õigesti koostatud, vastavad andmebaasides salvestatud alusandmetele ning kas on olemas piisav auditijälg. Eelkõige peavad sertifitseerimisasutused kontrollima andmebaasides talletatud (ja aruannete koostamiseks kasutatavate) andmete õigsust, võrreldes neid vähemalt 20 kontrolliaruandest koosneva valimi alusdokumentidega (toetustaotlused ja kontrolliaruanded).

56. Kontrollikoja audiitorid leidsid suuniste rakendamisel järgmised puudu- sed:

- kontrollikoja leiud ei kinnitanud sertifitseerimisasutuse järeldust, et aruannete ja makseasutuste andmebaasides esitatud andmetele kooskõlastava võrdlemise kohta on olemas piisav auditijälg (Bulgaaria, Kreeka, Poola ja Rumeenia);

- 20 toimikust koosnev valim hõlmas ainult IACSiga hõlmatud EAFRD meetmetele tehtud makseid ega hõlmanud ühtegi EAFRD mitte pindalaga seotud meetmetele tehtud makset (Bulgaaria);

- 20 toimikust koosneva valimi kontrollimisest ei piisanud, tagamaks statistilistes aruannetes esitatud andmete võrdlemist alusdokumentidega nagu taotlused (Kreeka ja Itaalia).

57. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et komisjoni suunised ei ole piisavalt selged ning mõned kontrollid on oma ulatuselt piiratud, mis omakorda vähendab nende mõjusust. Eelkõige:

- ei nõuta suunistes, et sertifitseerimisasutused esitaksid kommentaari makseasutuse kohaldatavate statistika kogumise ja kontrollimise menetluste kohta;

- sertifitseerimisasutus ei pea tegema statistilises aruandes esitatud andmete järjepidevuse ega täielikkuse kontrolli, võrreldes seda teiste saadaolevate aruannetega (nagu eelmise aasta aruanded, EAFRD maksete kvartaliaruanded, kohapealseteks kontrollideks valitud taotlejad ja tegelikult kontrollitud taotlejad);

- iga andmekogumi kohta 20 kontrolliaruandest koosneva valimi kontrollimine on liiga kitsalt suunatud kontrollide tulemuste korrektselt andmebaasi sisestamisele ja andmete kasutamisele statistilistes aruannetes (mitte alusandmete õigsusele). Kontrollikoda peab vajalikuks põhjalikumat testimist, et hinnata makseasutuse tehtud töö asjakohasust alates taotluse saamisest ning lisada tuleks ka taotlustele tehtud halduskontrollide läbivaatamine;

- testitav valim (20 tehingut) on liiga väike, et võimaldada kontrollide tulemuste ekstrapoleerimist kogu andmekogumile, mistõttu on võimatu kvantifitseerida tulemuste mõju veamääradele.

LIIKMESRIIKIDE STATISTILISTE ARUANNETE KOMISJONIPOOLSE KONTROLLI KÄIGUS AVASTATUD PUUDUSED

KOMISJONI TEABESÜSTEEMI ÜLESEHITUS EI SOBI TEABE ERINEVATE KASUTUSEESMÄRKIDEGA

58. Liikmesriikidelt nõutav teave peaks olema selgelt määratletud ning põhinema komisjoni vajadustel, st teave peaks olema õigeaegselt kättesaadav ning nõutava kvaliteediga (täpne ja täielik).

59. Komisjon kogub taotlusaasta n kohta käivat teavet haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste kohta aasta n+1 15. juuliks ning kasutab seda liikmesriikide mitmesuguste toetuskavade rakendamise järelevalveks, auditite kavandamiseks ning allesjäänud veamäära arvutamiseks, mis esitatakse aastal n+2 avaldatavas aasta tegevusaruandes (vt V lisa).

60. IACSiga hõlmatud EAGFi toetustaotlused aastaks n tuleb välja maksta järgneva aasta 30. juuniks [30], kuid IACSiga hõlmatud EAFRD toetuskavade puhul selline piirang puudub, nii et maksed võib seaduslikult teha pärast aasta n+1 15. juulit. Kontrollikoja külastused liikmesriikidesse näitasid, et mitu makseasutust olid menetlenud suure hulga taotlemisaasta 2010 IACSiga hõlmatud EAFRD taotlusi pärast 15. juulit 2011. Lisaks on statistiliste aruannete koostamine aeganõudev ja mõned makseasutused, kellel on palju taotlusi, ei lisanud oma aruannetesse isegi lõplikke andmeid nende taotluste kohta, mida menetleti pärast mai lõppu 2011. Nimetatud andmed esitati kas prognooside alusel või jäeti üldse lisamata.

61. Aasta tegevusaruandesse lisatud IACSiga hõlmamata EAFRD statistilised aruanded sisaldavad kohapealsete kontrollide tulemusi taotluste kohta, mis maksti välja eelneval aastal. Seega ei puuduta aasta tegevusaruandes kasutatud statistika alati asjaomast aruandlusperioodi.

62. Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et komisjoni teabesüsteem annab teavet, mis ei ole piisavalt täpne ja täielik ning mille abil komisjon ei saa allesjäänud veamäära alati asjakohaselt hinnata.

EELTOODUD PUUDUSTELE VAATAMATA LEIDIS KOMISJON VIGU ENAM KUI POOLTES LIIKMESRIIKIDE ARUANNETES

63. Statistilisi aruandeid toetav üksikasjalik teave (X-tabelid) ei ole komisjonile õigeaegselt kättesaadav, et teha dokumentide kontroll, ega ole ka selliseks kontrolliks sobival kujul. Sellest tulenevalt piirdub komisjoni kontrolli ulatus aruannete sisemise järjepidevuse kontrollimisega. Nimetatud piirang selgitab, miks kontrollikoja auditiga avastatud teatud vead ei tulnud ilmsiks komisjonipoolses dokumentide kontrollis.

64. Komisjonipoolse dokumentide hindamise tulemused on võetud kokku joonisel 2:

JOONIS 2

ÜLEVAADE KOMISJONIPOOLSE DOKUMENTIDE KONTROLLI ALUSEL STATISTILISTESSE ARUANNETESSE TEHTUD PARANDUSTEST

+++++ TIFF +++++

65. Kontrollikoda leidis küll puudusi komisjonipoolses kontrollimenetluste rakendamises, kuid asjaolu, et komisjon leidis auditeeritud kolme tüüpi aruannetes (IACSiga hõlmatud EAGF, IACSiga hõlmatud EAFRD ja IACSiga hõlmamata EAFRD) olulisel hulgal vigu, näitab, et komisjoni dokumentide kontrolli käigus leitakse siiski palju koostamisvigu, mida liikmesriikide tasandil ei olnud avastatud. See näitab ka, et suurem osa liikmesriike ei suuda esitada seatud tähtajaks täielikku ja täpset statistikat.

KOMISJONIPOOLNE VASTAVUSAUDITITE AJAL TEHTUD STATISTILISTE ARUANNETE KONTROLL EI OLE PIISAV

66. Nagu eelnevalt selgitatud, on aruannete dokumentaalsel kontrollil teatud ulatusega seotud piirangud, kuid neid saab leevendada liikmesriikidesse tehtud vastavusauditi külastuste käigus (mis on osa raamatupidamis- arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest).

67. Töö ulatust ei olnud aga üheski komisjoni sisedokumendis üksikasjalikult kirjeldatud. Seetõttu kasutasid komisjoni töötajad makseasutusi külastades erinevaid lähenemisviise. Lisaks oli kooskõlastavate võrdluste ja kontrolltestide ulatus piiratud ning mõnel juhul jäeti esitatud vähendamised isegi kontrollimata, kuigi see teave on allesjäänud veamäära arvutamiseks äärmiselt oluline.

68. Suurem osa komisjoni poolt vastavusauditite käigus leitud vigadest või anomaaliatest oli seotud EAFRD meetmeid käsitlevate aruannetega. Kõige olulisemad neist leiti ajavahemikul september–detsember 2011 auditeeritud kolmes makseasutuses. Sellegipoolest ei palunud komisjon asjaomastel makseasutustel esitada aruannete parandatud versioone või sai need kätte liiga hilja, et parandusi märtsis 2012 avaldatud aasta tegevusaruandes esitatud allesjäänud veamäära arvutamisel arvesse võtta.

69. Kontrollikoda on seisukohal, et nõuetele vastavuse auditid saavad paremini aidata kaasa liikmesriikide statistiliste aruannete kvaliteedi parandamisele, kui pööratakse rohkem tähelepanu esitatud statistiliste andmete võrdlemisele makseasutuste alusandmetega.

EESKIRJADE VASTASELT TEHTUD MAKSETE MAHU KOHTA ANTUD KOMISJONIPOOLNE HINNANG EI OLE STATISTILISELT ÕIGE NING MÕJUTAB PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU PEADIREKTORAADI AASTA KINNITAVA AVALDUSE USALDUSVÄÄRSUST

LIIKMESRIIKIDE JUHUVALIMITE MOODUSTAMISE LÄHENEMISVIISID EI OLE ALATI STATISTILISELT ÕIGED JA MÕJUTAVAD SEEGA SELLISTE VALIMITE ESINDUSLIKKUST

70. Kontrollikoda hindas esmalt seda, kas komisjon andis liikmesriikidele selged suunised selle kohta, kuidas moodustada kohapeal kontrollitavate taotlejate juhuvalim. Seejärel hinnati, kas makseasutused suudavad kohaldatavate menetluste alusel tagada, et taotlejad valitakse juhuslikkuse alusel ning et valim on andmekogumi suhtes esinduslik. Esimest küsimust hinnates märkis kontrollikoda, et komisjon ei esitanud juhuvalimi koostamiseks piisavalt selgeid juhiseid ega nõua ka makseasutustelt järelkontrolli selle kohta, kas juhuvalim esindab vaatlusalust andmekogumit mõne peamise omaduse osas (nagu põllumajandusettevõtte suurus või haritava põllumajandusmaa liik).

71. Teist küsimust käsitledes leidis kontrollikoda juhuvalimites järgmisi puu- dusi:

- makseasutused ei dokumenteerinud piisavalt selgelt juhuvalimi koostamise etappe, et vältida igal aastal eri meetodi kasutamist (Hispaania – Castilla La Mancha, Itaalia – AGEA, Poola ja Rumeenia);

- juhuvalim võeti mõnel juhul ainult kõrge riskiga andmekogumitest (Hispaania – Castilla La Mancha), mistõttu oli tulemuseks pigem riskipõhine kui juhuslik valim;

- valitud meetodiga eelistati taotlejaid, kes taotlesid toetust enam kui ühele pindalapõhisele kavale, mistõttu ei olnud valim täielikult andmekogumit esindav – nii SAPSi kui LFA (vähem soodsa piirkonna) toetust taotleval toetusesaajal oli suurem võimalus valituks osutuda kui ainult SAPSi toetust taotlejatel (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka ja Rumeenia);

- osal uutest EAFRD pindalapõhiste meetmete toetusetaotlejatest ei olnud võimalust saada valitud kohapealseks kontrolliks, sest valim koostati enne taotluste esitamise tähtaja saabumist (Kreeka);

- juhuvalimi andmekogumi ja kogu andmekogumi teatud põhiomaduste (nagu deklareeritud maa pindala) vahel oli märkimisväärseid põhjendamata erinevusi (Itaalia – AGEA). See tekitab kahtlusi seoses kohaldatud juhuvalimi koostamise meetodiga.

72. Nimetatud puudused taotlejate juhuvalimi koostamisel makseasutuse kohapealseteks kontrollideks mõjutas valimi statistilist esinduslikkust ja sellest tulenevalt ka veamäärade usaldusväärsust. Suurem osa puuduseid eraldi võetuna oleksid veamäärasid mõjutanud vaid minimaalselt, kuid ühe makseasutuse puhul (Hispaania – Castilla La Mancha) võib mõju olla oluline, sest avastatud vead olid tõsisemad.

KOMISJONI KASUTATAV ALLESJÄÄNUD VEAMÄÄRA HINDAMISE MEETOD EI OLE STATISTILISELT ÕIGE

73. Kontrollikoda hindas, kas komisjon on allesjäänud veamäära matemaatilisest seisukohast õigesti arvutanud ja kas see annab statistiliselt õige hinnangu veamääradest maksetes pärast seda, kui kõik kontrollid on tehtud.

74. Enne 2012. aasta tegevusaruannet põhines põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi allesjäänud veamäära kalkulatsioon liikmesriikide statistilistes aruannetes esitatud kohapealsete kontrollide tulemustel. Selleks, et võtta arvesse haldus- ja kohapealsetes kontrollides esinevaid puudusi, suurendas komisjon esitatud veamäärasid 25%.

75. Pärast kohaldatavate menetluste usaldusväärsuse hindamist muutis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat 2012. aasta tegevusaru- andes oma lähenemisviisi. Komisjon viis läbi hindamise kõikides makseasutustes [31] ning korrigeeris hindamistulemuste alusel aruannetes esitatud veamäärasid (vt ka I lisa). 2012. aastal korrigeeriti 81 makseasutusest 37 puhul aruannetes esitatud veamäärasid seega 2–5 protsendipunkti võrra.

76. Sellest tulenevalt oli IACSiga hõlmatud EAGFi kulutuste komisjoni arvutatud allesjäänud veamäär 2,4%, st 4,5 korda kõrgem kui liikmesriikide statistiliste aruannete alusel arvutatud veamäär (0,54%) [32].

77. Uue lähenemisviisi abil saadud tulemused kinnitavad, et statistilistest aruannetest, makseasutuste direktorite kinnitavatest avaldustest ja sertifitseerimisasutuste tööst saadav kindlus on piiratud. 37 makseasutuse puhul, mille IACSiga hõlmatud EAFRD meetmete veamäära komisjon otsustas korrigeerida, olid peadirektorid esitanud märkuseta arvamuse, ning 32 puhul neist olid ka sertifitseerimisasutused esitanud märkuseta arvamuse.

78. 2012. aastal kasutusele võetud uus lähenemisviis tunnistab kontrollikoja aastaaruannetes välja toodud ja 2013. aastal komisjoni siseauditi talituse poolt kinnitatud puudusi. Kontrollikoda on arvamusel, et uus lähenemisviis on küll samm õiges suunas, kuid seda kohaldatakse vaid osaliselt ning tuleb märkida, et esitatud veamäära suurendamine 2–5 protsendipunkti võrra ei ole statistiliselt õige ning selle alusel ei ole praeguse seisuga võimalik usaldusväärselt hinnata allesjäänud veamäära.

TABEL 3

KONTROLLIKOJA KÕIGE TÕENÄOLISEMA VEAMÄÄRA JA KOMISJONI ALLESJÄÄNUD VEAMÄÄRA ARENG

Allikas: kontrollikoja aastaaruanded eelarveaasta 2011 ja 2012 eelarve täitmise kohta ning komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2012. aasta tegevusaruanne.

Kulud | Kontrollikoja tehingute testimise tulemused | Komisjoni arvutatud allesjäänud veamäär |

Alumine veapiir | Kõige tõenäolisem veamäär | Ülemine veapiir |

Eelarveaasta 2011 EAGF | 1,1% | 2,9% | 4,7% | 0,55% |

Eelarveaasta 2012 EAGF | 1,7% | 3,8% | 5,9% | 2,24% |

Eelarveaasta 2011 EAFRD [111] | 4,5% | 7,7% | 10,9% | 1,89% |

Eelarveaasta 2012 EAFRD [111] | 4,5% | 7,9% | 11,3% | 1,62% |

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU PEADIREKTORAADI ESITATUD VEAMÄÄRA EI SAA VÕRRELDA KONTROLLIKOJA KÕIGE TÕENÄOLISEMA VEAMÄÄRAGA

79. Kontrollikoda võrdles oma tehingute testimise metoodikat ja kõige tõenäolisema veamäära hinnangut komisjoni allesjäänud veamäära arvutamise metoodikaga.

80. Varasematel aastatel on komisjon järjekindlalt avaldanud madalamaid veamäärasid kui kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär (vt tabel 3).

81. Kontrollikoja ja komisjoni hinnanguliste veamäärade vahelised suured erinevused vajavad selgitamist. Kontrollikoja leidudest ilmneb, et põhjendused sisalduvad järgnevates kokkuvõtvalt esitatud punktides.

82. Esiteks kasutati veamäärade arvutamiseks erinevat metoodikat.

83. Teiseks on kontrollikoda arvamusel, et komisjoni tehtud kohandamised (vt punktid 74–78) ei ole statistiliselt õiged ega võta arvesse liikmesriikide statistiliste aruannete, mille alusel allesjäänud veamäära hinnang esitatakse, ebausaldusväärset olemust.

84. Kolmandaks on makseasutuste poolt kohapeal kontrollitud toetusesaajate valimid oluliselt suuremad kontrollikoja valimitest ning peaksid seega teoreetiliselt võimaldama allesjäänud veamäära täpsemat hindamist, kuid kontrollide puudulik mõjusus ja koostamises leitud puudused vähendavad komisjonile esitatud aruannete usaldusväärsust. Kontrollikoda omalt poolt kontrollib dokumentide ja kohapealse kontrolli abil põhjalikult valimi maksete kõiki toetuskõlblikkuse tingimusi ning leidis mitmel juhul vigu, mille makseasutused oleksid pidanud avastama kas haldus- või kohapealsete kontrollide käigus.

85. Seda näitlikustavad kaks järgmist joonist, milles analüüsitakse kontrolli- koja testitud eelarveaasta 2011 tehingutes leitud vigu. Joonisel 3 on näidatud, et EAGFi tehingute puhul oleks kontrollikoja leitud vigadest 55% tulnud parandada makseasutuste poolt juba varasemas etapis.

86. Joonisel 4 on näidatud, et EAFRD tehingute puhul oleks kontrollikoja leitud vigadest 76% tulnud parandada makseasutuste poolt juba varasemas etapis.

JOONIS 3

PÕLLUMAJANDUSE (TURG JA OTSETOETUSED) VALDKONNATEHINGUTE SEADUSLIKKUSE AUDITI RAAMES LEITUD VIGADE LIIGID (EELARVEAASTA 2011)

+++++ TIFF +++++

Allikas: kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta.

87. Neljandaks võib kontrollikoda hinnata vea kvantitatiivset mõju teisiti kui soovitatud komisjoni suunistes. Näiteks liigitab kontrollikoda hanke-eeskirjade rikkumise 100% veaks (sest tehingut ei oleks tulnud üldse heaks kiita), samas kui komisjoni suunistes soovitatakse hinnata rikkumise tõsidust, mille tulemusel võib hinnanguline veamäär olla vaid 20% kogumaksest.

88. Viiendaks hõlmab kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutamine vastavusnõuete rikkumist, komisjon ei arvesta aga oma allesjäänud veamäära arvutamisel selliseid rikkumisi. Näiteks vastavusnõuete rikkumine moodustas 2011. aastal 0,2 protsendipunkti kontrollikoja EAGFi kulude kohta arvutatud kõige tõenäolisemast veamäärast.

89. Lisaks teevad makseasutused eelkontrolle (st enne makse tegemist), kontrollikoda aga auditeerib tehtud maksed (st teeb järelkontrolle).

JOONIS 4

MAAELU ARENGU VALDKONNA TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE AUDITI RAAMES LEITUD VIGADE LIIGID (EELARVEAASTA 2011)

+++++ TIFF +++++

Allikas: kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

90. Kontrollikoda hindas, kas makseasutuste taotlemisaasta 2010 haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemusi sisaldavad aruanded on usaldusväärsed. Samuti kontrolliti, kas komisjonipoolne statistiliste aruannete kasutamine ja allesjäänud veamäära arvutamine annab maksetes esinevate eeskirjade eiramiste kohta statistiliselt õige hinnangu. Kokkuvõtvalt järeldab kontrollikoda, et liikmesriikide tehtud ja komisjonile edastatud põllumajanduskulutuste kontrollide tulemused ei ole usaldusväärsed.

MAKSEASUTUSTE TEHTUD HALDUS- JA KOHAPEALSETE KONTROLLIDE MÕJUSUST TULEB OLULISELT PARANDADA

91. Kontrollikoja auditid ning ka komisjoni enda auditid näitavad, et makse- asutustes haldus- ja kohapealsete kontrollide tegemiseks kasutatavad süsteemid olid vaid osaliselt mõjusad ning seega vähendasid liikmesriikide komisjonile esitatava teabe usaldusväärsust (punktid 30–36).

1. SOOVITUS

Komisjon peaks tagama, et makseasutuste tehtud haldus- ja kohapealsed kontrollid on mõjusad. Seetõttu kordab kontrollikoda oma kahes viimases aastaaruandes esitatud konkreetseid soovitusi:

- makseasutused peaksid oluliselt parandama oma halduskontrolle (taotluste kontrollimise menetlused, toetuskõlbmatute kulude avastamine) ning kasutama kogu asjakohast saadaolevat teavet, et avastada ja parandada taotlustes sisalduvad vead;

- põllumassiivide registri andmebaasi kvaliteeti tuleks oluliselt parandada, et kindlaks teha toetuskõlbmatud maatükid;

- kohapealsed kontrollid peavad olema põhjalikumad, et korrektselt määratleda toetuskõlblikud maatükid ja kulud.

MAKSEASUTUSTE KOOSTATUD STATISTILISI ARUANDEID TULEB ENNE KOMISJONILE SAATMIST PÕHJALIKUMALT KONTROLLIDA JA KOOSTADA

92. Kuigi komisjon on koostanud üksikasjalikud suunised statistiliste aruannete koostamiseks, ei kasuta makseasutused neid alati õigesti. Lisaks oli aruannetes esitatud teave sageli ebatäielik või põhines hinnangutel, sest aruanded koostati enne kõikide toetustaotluste menetlemist (punktid 37–41).

93. Suuremal osal auditeeritud makseasutustest puudusid kirjalikud menetlused aruannete korrektsuse kontrollimiseks enne nende komisjonile edastamist. Makseasutused küll tegid mõningaid kontrolle, kuid nende olemus ja ulatus olid piiratud ning nende abil ei suudetud avastada vigu, mis tulid hiljem ilmsiks kas komisjonipoolse dokumentide kontrolli või kontrollikoja auditi käigus. Lisaks oli suurem osa makseasutuste tehtud kontrollidest asjakohaselt dokumenteerimata (punktid 42–46).

2. SOOVITUS

Komisjon peaks statistiliste aruannete koostamise suunised selgemaks muutma. Eelkõige peaksid suunised sisaldama juhiseid kohaldatava kulude periodiseerimise ning veel menetlemata taotluste käsitlemise kohta, samuti enne aruannete komisjonile esitamist makseasutuste poolt tehtavate kontrollide olemuse ja ulatuse kohta.

Liikmesriikide makseasutustel peaksid olema kirjalikud menetlused aruannetes sisalduvate andmete kontrollimiseks ja ühtlustamiseks ning kõik tehtud kontrollid tuleks asjakohaselt dokumenteerida.

SERTIFITSEERIMISASUTUSTE TÖÖ EI ANNA KOMISJONILE PIISAVAT KINDLUST STATISTILISTE ARUANNETE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

94. Sertifitseerimisasutused ei anna komisjonile piisavat kindlust ei makseasutuste tehtud kohapealsete kontrollide piisavuse ega statistika usaldusväärsuse kohta (punktid 47–57).

3. SOOVITUS

Komisjon peaks muutma sertifitseerimisasutustele mõeldud suuniseid ning kontrollima nende õiget rakendamist. Teha tuleks järgmised muudatused:

- suurendada sertifitseerimisasutuste kontrollitavat makseasutuste tehtud kohapealsete kontrollide minimaalset valimit;

- nõuda sertifitseerimisasutustelt selliste kontrollide tegelikku ülekontrollimist, mitte ainult makseasutuste inspektoritega kaasas käimist;

- selgitada põhjalikumalt statistiliste aruannete koostamise kont- rollimist.

KOMISJON EI KASUTA LIIKMESRIIKIDE STATISTIKAT ASJAKOHASELT EGA KONTROLLI SEDA PIISAVALT PÕHJALIKULT

95. Kontrollikoda on seisukohal, et liikmesriikide kontrollitulemusi sisaldav komisjoni teabesüsteem ei vasta mõjusalt komisjoni vajadustele. Osa saadavast teabest ei ole täielikult asjakohane või on ebatäielik ja ebatäpne, nii et seda ei saa sellisel kujul kasutada ei aasta tegevusaruandes ega eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses (punktid 58–62).

96. Liikmesriikide statistika komisjonipoolne piiratud läbivaatamine ei taga statistika usaldusväärsust. Statistiliste aruannete dokumentide komisjonipoolne kontroll piirdub neis sisalduva teabe sisemise järjepidevuse kontrollimisega, kuid ei võimalda võrrelda sisu alusandmetega (punktid 63–65).

97. Neid piiranguid ei korva täielikult ka komisjoni kohapealsed (vastavus)-auditid valitud liikmesriikides. Enamgi veel, kui komisjon leidis selliste auditite käigus statistilistes aruannetes ebakorrektseid andmeid, ei toonud see kaasa aasta tegevusaruannetes kasutatud andmete parandamist (punktid 66–69).

4. SOOVITUS

Komisjon peaks tagama, et talle edastatakse kõige sobivamal ajal täielik teave makseasutuste tehtud kontrollide kohta. Eelkõige tuleks uuesti üle vaadata statistiliste aruannete komisjonile esitamise tähtajad, et need paremini ühildada ajaga, mil komisjoni talitused kontrollivad ja kasutavad neid reaalselt. Eriti oluline on see selleks, et komisjon saaks arvutada allesjäänud veamäära.

Komisjon peaks harmoneerima statistiliste aruannete kontrollimise süsteemid. Dokumentide kontroll peab olema võimalikult automaatne ning hõlmama aruannetes sisalduvate andmete võrdlemist alusandmetega.

Komisjoni vastavusauditid peaksid hõlmama ka makseasutuste ja sertifitseerimisasutuste tehtud kontrollide läbivaatamist.

KOMISJONI ALLESJÄÄNUD VEAMÄÄRA HINNANG EI OLE STATISTILISELT ÕIGE

98. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes toetavad peadirektori kinnitavat avaldust (mis käsitleb muu hulgas tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõpliku toetusesaaja tasandil) allesjäänud veamäärad, mis hinnatakse liikmesriikide statistilisi aruandeid kasutades makseasutuste haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste alusel.

99. Käesolevas aruandes kirjeldatud liikmesriikide statistika puuduste tõttu ei ole statistika sellisel kujul usaldusväärne selleks, et komisjon saaks selle alusel hinnata allesjäänud veamäära. Lisaks ei ole komisjoni iga makseasutuse jaoks tehtud veamäärade kohandamised statistiliselt õiged ja seda ei ole ka allesjäänud veamäär (punktid 73–78).

5. SOOVITUS

Komisjon peaks liikmesriikide statistilistele aruannetele ja sertifitseerimisasutuste laiemale rollile tuginedes võtma vajalikud meetmed, et koostada statistiliselt õige hinnang eeskirjade eiramiste mõju kohta tehtud maksetele pärast seda, kui kõik kontrollid on tehtud.

Nii makseasutuste kui ka sertifitseerimisasutuste töö usaldusväärsust ja statistilist õigsust tuleb aga oluliselt parandada (käesolevas aruandes esitatud soovituste alusel), et võimaldada komisjonil [33] allesjäänud veamäära õigesti hinnata.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Jan KINŠT, võttis käesoleva aruande vastu 18. detsembri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[50] Informatsiooni struktuur on üksikasjalikult esitatud komisjoni 20. septembri 2010. aasta määruses (EL) nr 825/2010, millega nähakse ette selliste raamatupidamisandmete vorm ja sisu, mis tuleb esitada komisjonile seoses EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmisega ning järelevalveks ja prognooside tegemiseks (ELT L 247, 21.9.2010, lk 1).

[1] Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

[2] Välja arvatud osa meetmeist, nagu müügiedendusmeetmed ja koolipuuviljatoetuse programm, mille puhul fond on kaasrahastaja.

[3] Ühtne otsemaksete kava on sissetulekutoetuse kava põllumajandustootjatele, kellel on toetusõigused, mille tootjad aktiveerivad igal aastal makse saamiseks vastavalt nende kasutuses olevale põllumajandusmaale. Toetusõigused jagati põllumajandustootjatele ELi õigusaktides ära toodud mudelite alusel.

[4] Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.

[5] Ühtse pindalatoetuse kava on põllumajandustootjatele suunatud lihtsustatud sissetulekutoetuse kava, mis põhineb tootja kasutuses oleva toetuskõlbliku maa pindalal.

[6] EAGFi otsetoetuse meetmete alase aruandluse kohta vt komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, artikli 84 lõige 1, ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65). EAFRD meetmete aruandluse kohta vt komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 25, 28.1.2011, lk 8), artikkel 31.

[7] Vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 31 peaksid kohapealsed kontrollid hõlmama vähemalt 5% kõikidest toetusesaajatest ja liikmesriigid peavad nende 5% hulgast valima juhuvaliku alusel 20–25%. Ülejäänud tuleb valida riskianalüüsi alusel.

[8] Vastavalt määruse (EL) nr 65/2011 artiklile 25 peaksid kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulutused moodustama vähemalt 4% antud aastal tehtud maksetest ning kogu programmitöö perioodi kulutustest kokku vähemalt 5%. Määruses esitati ka nõue moodustada juhuvalim kohapeal kontrollitavatest toetusesaajatest (20–25% kohapealseks kontrollimiseks valitud kulutustest).

[9] Kulutuste andmekogumeid on neli: IACSiga hõlmatud EAGFi kulutused, IACSiga hõlmamata EAGFi kulutused, IACSiga hõlmatud EAFRD kulutused ning IACSiga hõlmamata EAFRD kulutused.

[10] Komisjon nõuab seda hinnangut alates eelarveaastast 2008.

[11] Valimi suurus sõltub kindlusest, mida sertifitseerimisasutus saab makseasutuste sisekontrollisüsteemi toimimise kohta.

[12] Komisjoni suuniste kohaselt ei tohiks sertifitseerimisasutuse töö piirduda makseasutuse kohapealsete kontrollide kvaliteedi kontrolliga, vaid peaks hõlmama kogu toimiku haldamist, alates toetustaotluse saamisest kuni lõppmakse arvutamise ja tegemiseni, sh ka vähenduste ja sanktsioonide kohaldamine.

[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), artikli 59 lõige 5.

[14] Audit hõlmas järgmisi liikmesriike (makseasutusi): Bulgaaria (SFA), Tšehhi Vabariik (SAIF), Kreeka (OPEKEPE), Hispaania (Castilla-La Mancha), Itaalia (AGEA), Poola (ARMA), Rumeenia (PIAA & PARDF) ja Ühendkuningriik (RPA).

[15] Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95% kindlus, et andmekogumi veamäär on 2011. aastal vahemikus 1,1–4,7% ja 2012. aastal vahemikus 1,7–5,9% (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

[16] Vt kontrollikoja aastaaruanded Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta (eelarveaastad 2010–2012).

[17] Eriaruanne nr 5/2011 "Ühtne otsemaksete kava: usaldusväärse finantsjuhtimise parandamise käigus käsitlemist vajavad küsimused" ja eriaruanne nr 6/2012 "Ühtse pindalatoetuse kava kui üleminekusüsteemi mõjusus uute liikmesriikide põllumajandusettevõtjate toetamisel" (http://eca.europa.eu).

[18] Põllumassiivide register (LPIS) on andmebaas, mis hõlmab liikmesriigi põllumajanduslikku kogupindala (võrdlusmaatükid) ning toetuskõlblikku maad. Selle usaldusväärsus on äärmiselt oluline kvaliteetsete administratiivsete ristkontrollide tagamiseks, mille abil saab veenduda, et toetust makstakse ainult toetuskõlbliku maa eest.

[19] Vt näide 3.3 kontrollikoja 2011. aasta aastaaruandes (ELT C 344, 12.11.2012, lk 1).

[20] Perioodi 2010–2012 kinnitava avalduse SPSi/SAPSi süsteemide auditite käigus kontrollis kontrollikoda üle makseasutuste inspektorite poolt kümnes liikmesriigis tehtud 80 kohapealset kontrolli. See hõlmas 511 maatüki ülemõõtmist ja pindala kindlakstegemist. Kontrollikoda leidis, et 11% maatükkidest olid vigadest mõjutatud, sest kontrollikoja poolt arvutatud pindala erines makseasutuste esitatud andmetest rohkem, kui sätestatud mõõtmishälve lubab.

[21] 178 tehingust 2011. aastal ja 177 tehingust 2012. aastal olid 160 tehingut seotud maaelu arengu kulutustega, ülejäänud 18 ja 17 tehingut olid seotud vastavalt keskkonna ja kliimameetmete, merendus- ja kalandusasjade ning tervise ja tarbijakaitse kulutustega.

[22] Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95% kindlus, et andmekogumi veamäär 2011. aasta kohta on vahemikus 4,5–10,9% ja 2012. aasta kohta vahemikus 4,5–11,3% (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

[23] Vt kontrollikoja aastaaruanded Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta (eelarveaastad 2010–2012).

[24] Eesmärk oli kontrollida iga makseasutuse puhul vähemalt 15 toimikut iga kulutuste andmekogumi kohta, mis kuulusid auditi ulatusse. Valimi suuruse tõttu ja arvestades asjaolu, et need olid koostatud hinnangute põhjal, ei ole võimalik kontrollide tulemusi ekstrapoleerida tervele andmekogumile.

[25] Mõned maaelu arengu meetmed sisaldavad nii pindalapõhist kui ka investeerimiskomponenti ning need oleks tulnud esitada eraldi tabelites.

[26] Kontrollkäigud on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006, 7. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta, artikli 26 lõikes 4.(ELT L 368, 23.12.2006, lk 74). Nende eesmärk on kontrollida projektide tegelikku elluviimist. Tavaliselt ei vasta visiidid kõikidele sama määruse artiklis 27 esitatud kohapealsete kontrollide nõuetele.

[27] Olulisuse läveks määrati 5% auditeeritud kogumi asjaomasest kogumäärast (IACSiga hõlmatud EAGF, IACSiga hõlmatud EAFRD ja IACSiga hõlmamata EAFRD).

[1111] Bulgaaria, Kreeka ja Rumeenia puhul võeti kindluse suurendamise menetlus seoses alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega kasutusele 2011. aastal taotlusaasta 2010 kohta ning see sisaldas IACSiga hõlmatud EAGFi ja EAFRD andmekogumeid. Neis kolmes liikmesriigis tegi sertifitseerimisasutus substantiivse testimise ning viis kohapealsed kontrollid uuesti läbi.

[28] Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

[29] "Komisjoni juhistes on makseasutuse kinnitatud toetussummade ja sertifitseerimisasutuse arvutatud summade vaheliseks lubatud erinevuseks kehtestatud 2%, makseasutuse koostatud statistika lubatud erinevuseks on kehtestatud täiendavalt 2%. Need kaks vahemikku kokku võimaldaksid sertifitseerimisasutusel heaks kiita tegelikust kuni nelja protsendipunkti võrra väiksemaid veamäärasid ning seega õõnestada kehtestatud olulisuse läve usaldusväärsust". (Allikas: kontrollikoja 2011. aasta aastaaruanne, punkt 3.37).

[30] Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 29 lõige 2.

[31] 2011. aasta hindamine koosnes komisjoni talitustele kättesaadava peamiselt varasemaid aastaid käsitleva teabe dokumentaalsest hindamisest (vastavusauditite tulemused, kontrollikoja aruanded ja sertifitseerimisasutuste aruanded).

[32] EU-27 liikmesriikide statistilistes aruannetes esitatud IACSiga hõlmatud EAGFi kulutuste veamäärade kaalutud keskmine.

[111] 2011. aasta 178 tehingust ja 2012. aasta 177 tehingust olid maaelu arengu kulutustega seotud vaid 160 tehingut, ülejäänud 18 ja 17 tehingut olid seotud vastavalt keskkonna ja kliimameetmete, merendus- ja kalandusasjade ning tervise ja tarbijakaitse kulutustega.

[33] Vt kontrollikoja arvamus nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta, punkt 27.

--------------------------------------------------

I LISA

ALLESJÄÄNUD VEAMÄÄRADE ARVUTAMINE KOMISJONI 2012. AASTA TEGEVUSARUANDES

+++++ TIFF +++++

Märkus: Makseasutused esitavad komisjonile oma haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemused nelja kulude andmekogumi kohta (kaks EAFRD ja kaks EAGFi kohta). Komisjon arvutab EAGFi ja EAFRD allesjäänud veamäära makseasutuste tehtud kohapealsete kontrollide (juhuvalim) tulemuste alusel. Allesjäänud veamäära arvutamisel ei võta komisjon arvesse liikmesriikides kohaldatud nõuetele vastavuse tingimuste rikkumise tõttu tehtud maksete vähendamisi (kontrollikoda arvestab selliseid vähendamisi).

--------------------------------------------------

II LISA

VALITUD JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE HINDAMISE TULEMUSED – IACSIGA HÕLMATUD EAGF

Allikas: kontrollikoja aastaaruanded 2010–2012.

Aasta | Liikmesriik | Kava | Maksete korrektsuse ja andmebaaside kvaliteedi tagamise haldus- ja kontrollimenetlused | Maksete korrektsuse ja andme- baaside kvaliteedi tagamise haldus- ja kontrollimenetlused | Kohapealse kontrolli meetod, valik, läbi- viimine, kvaliteedikontroll ja tulemustest aruandmine | Tuvastatud puudused (kontrolli- statistika usaldusväärsust mõjutavad) |

2010 | Saksamaa (Niedersachsen) | SPS | Mõjus | – | Osaliselt mõjus | Põllukultuurirühma toetuskõlbliku pindala ebakorrektne määratlemine. |

Saksamaa (Sachsen) | SPS | Mõjus | – | Mõjus | – |

Hispaania (Castilla La Mancha) | SPS | Osaliselt mõjus | Paksu metsaga kaetud püsikarjamaa toetuskõlbmatute alade kindlaksmääramine on ebausaldusväärne. Üle- ja aladeklareerimise karistuste ebakorrektne rakendamine. Kuludeklaratsioonide muutmistaotluste ebakorrektne käsitlemine. | Osaliselt mõjus | Kontrollitud andmekogumi riskipõhise ja juhuvalimi vaheline jaotus tehakse kontrollistatistikas alles hiljem (ex-post). Kiireid kohapealseid kontrolle käsitletakse paikvaatlustena. |

Hispaania (Extremadura) | SPS | Osaliselt mõjus | Paksu metsaga kaetud püsikarjamaa toetuskõlbmatute alade kindlaksmääramine on ebausaldusväärne. Kuludeklaratsioonide muutmistaotluste ebakorrektne käsitlemine. Põllumassiivide registrit ei ole pärast kohapealseid kontrolle korrektselt uuendatud. Nn ilmse vea mõiste ebaõige kasutamine. | Osaliselt mõjus | Põllukultuurirühma toetuskõlbliku pindala ebakorrektne määratlemine. |

Madalmaad | SPS | Mõjus | – | Osaliselt mõjus | Kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet. |

Ühendkuningriik (Wales) | SPS | Mõjus | – | Osaliselt mõjus | Kiireid kohapealseid kontrolle käsitletakse paikvaatlustena. Kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet. |

2011 | Taani | SPS | Osaliselt mõjus | Puudused seoses LPISiga. Puudused taotluste registreerimise menetlustes. Nn ilmsete vigade parandamine ei vasta ilmse vea kontseptsioonile. | Osaliselt mõjus | Kiireid kohapealseid kontrolle käsitletakse paikvaatlustena. Kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet. |

Hispaania (Galiitsia) | SPS | Osaliselt mõjus | Puudused seoses LPISiga.LPISi ei uuendatud pärast kohapealseid kontrolle.Ebapiisav auditijälg IACSi andmebaasides. | Osaliselt mõjus | Pindala mõõtmine kohapealsete kontrollide ajal on puudulik. Teave kohapealseid kontrolle käsitlevas aruandes ei ole õige või täielik. |

Itaalia (Lombardia) | SPS | Osaliselt mõjus | LPISi ei uuendatud pärast kohapealseid kontrolle. Toetustaotlused ei sisalda teavet, mis võimaldaks määrata põllumajanduslike maatükkide asukohta. Ilmsete vigade parandamine ei vasta ilmse vea kontseptsioonile. | Mõjus | – |

Ungari | SAPS | Osaliselt mõjus | LPISi ei uuendatud pärast kohapealseid kontrolle. Varasemate aastate võimalikke enammakseid kontrollitakse vaid piiratud mahus ja tagantjärele. Maksete arvutamine põhineb valedel alustel. | Osaliselt mõjus | Ühe põllukultuuri puhul ei tasaarvestatud ühe maatüki liigset suurust teise maatüki fikseeritust väiksema suurusega. Pindala mõõtmine kohapealsete kontrollide ajal on puudulik. |

Austria | SPS | Osaliselt mõjus | Puudused seoses LPISiga. Maksete arvutamine põhineb valedel alustel. | Mõjus | – |

Soome | SPS | Osaliselt mõjus | Ebapiisav auditijälg IACSi andmebaasides. Toetustaotlused ei sisalda teavet, mis võimaldaks määrata põllumajanduslike maatükkide asukoha. Ilmsete vigade parandamine ei vasta ilmse vea kontseptsioonile. Puudused taotluste registreerimise menetlustes. Ilmsete vigade parandamine ei vasta ilmse vea kontseptsioonile. | Osaliselt mõjus | Pindala mõõtmine kohapealsete kontrollide ajal on puudulik. Teave kohapealseid kontrolle käsitlevas aruandes ei ole õige või täielik. |

2012 | Luksemburg | SPS | Osaliselt mõjus | Toetusõigusi suurendati ELi õigusakte eirates. | Mõjus | – |

Ühendkuningriik (Inglismaa) | SPS | Ei ole mõjus | Ebatäielik või ebatäpne teave maatükkide suuruse ja toetuskõlblikkuse kohta LPISi andmebaasis. Ebaõige ELi põllumajandusettevõtja määratluse kohaldamine. Toetuseid maksti toetuskõlbmatutele aladele. Vastuolud toetusõiguste andmebaasis. Karistuste mitterakendamine juhtudel, kui ekslikult taotleti toetust maale, mille kohta kolmandatel isikutel on teatud ajaloolised õigused (common land). Kontrollide tulemusi ei töödeldud IACSi andmebaasis korrektselt. | Osaliselt mõjus | Pindala mõõtmine kohapealsete kontrollide ajal on puudulik. |

Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa) | SPS | Ei ole mõjus | Ebatäielik või ebatäpne teave maatükkide suuruse ja toetuskõlblikkuse kohta LPISi andmebaasis. Taotlustes esinevad vead parandati ilmsete vigadena ega kohaldatud ettenähtud karistusi. Ebaõige ELi põllumajandusettevõtja määratluse kohaldamine. Toetusi maksti toetuskõlbmatute alade eest. Kontrollide tulemusi ei töödeldud IACSi andmebaasis korrektselt. Puudused enne anomaaliate kõrvaldamist tehtud administratiivsetes ristkontrollides ja toetusmaksetes. | Osaliselt mõjus | Pindala mõõtmine kohapealsete kontrollide ajal on puudulik. |

--------------------------------------------------

III LISA

VALITUD JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE HINDAMISE TULEMUSED – EAFRD

Allikas: kontrollikoja aastaaruanded 2010–2012.

Aasta | Liikmesriik | Maksete korrektsuse ja andmebaaside kvaliteedi tagamise haldus- ja kontrollimenetlused | Tuvastatud puudused (kontrollistatistikat mõjutavad) | Kohapealse kontrolli meetod, valik, läbiviimine, kvaliteedikontroll ja tulemustest aruandmine | Tuvastatud puudused (kontrollistatistikat mõjutavad) |

2010 | Tšehhi Vabariik | Osaliselt mõjus | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. Sanktsioonidega seotud eeskirjad ei vasta ELi õigusaktidele. Viivitused kontrollide tegemisel ja nende terve aasta peale hajutamisel. |

Saksamaa (Mecklenburg-Vorpommern) | Mõjus | – | Mõjus | – |

Prantsusmaa | Ei ole mõjus | Maksed tehti enne kohustuslike kontrollide lõpetamist. Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Puudub kohapealsete kontrollide tulemuste hindamine. Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine. Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. |

Itaalia (Toscana) | Osaliselt mõjus | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Puudub kohapealsete kontrollide tulemuste hindamine. Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine. Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. |

Läti | Ei ole mõjus | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. | Mõjus | – |

2010 | Poola | Osaliselt mõjus | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ning ebatõhusad kontrollid. | Mõjus | Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine. |

Portugal | Osaliselt mõjus | Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ning ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine. Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. Statistika ja kontrollitulemustega seotud viivitused ja vastuolud. |

Rumeenia | Osaliselt mõjus | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, toetuskõlbmatud kulud, vähendamised). Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Puuduvad tõendid, toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ning ebatõhusad kontrollid. Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. |

Ühendkuningriik (Šotimaa) | Osaliselt mõjus | Maksed tehti enne kohustuslike kontrollide lõpetamist | Osaliselt mõjus | Maksed tehti enne kohustuslike kontrollide lõpetamist. Tehtud kohapealsete ja järelkontrollide puudulik kvaliteet. Statistika ja kontrollitulemustega seotud viivitused ja vastuolud. |

2011 | Taani | Ei ole mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid. Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Ebaõiged arvutused ja maksed Süsteemsed puudused II jaotise meetmete puhul, millega kaasneb abikõlbmatute kulude aktsepteerimine. | Osaliselt mõjus | Puudub üksikasjalik teave tehtud kontrollide ulatuse kohta. Tehtud kontrollide ebajärjekindel arv. Kontrollide ebapiisav kvaliteet. |

Hispaania (Galiitsia) | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. | Osaliselt mõjus | Puudub üksikasjalik teave tehtud kontrollide ulatuse kohta. Kontrollide ebapiisav kvaliteet. Puudused kontrollide kavandamisel ja ajastamisel. |

Itaalia (Lombardia) | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid. Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Ebaõiged arvutused ja maksed. | Osaliselt mõjus | Puudub üksikasjalik teave tehtud kontrollide ulatuse kohta. Kontrollide ebapiisav kvaliteet. Puudused kontrollide kavandamisel ja ajastamisel. |

Ungari | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid. | Osaliselt mõjus | Tehtud kontrollide ebajärjekindel arv. Kontrollide ebapiisav kvaliteet. Puudused kontrollide kavandamisel ja tegemisel. |

Austria | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid. Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. | Mõjus | Puudub üksikasjalik teave tehtud kontrollide ulatuse kohta. |

Soome | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid. Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Maksete ebaõige arvutamine. | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Kontrollide ebapiisav kvaliteet. Puudused kontrollide kavandamisel ja ajastamisel. |

2012 | Bulgaaria | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused tagasinõudmisel. Puudused riigihankemenetluste kontrollimisel. | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused eeskirjade vastaselt makstud summade tagasinõudmisel. Kontrollide ebapiisav kvaliteet: eeskirjadele mittevastamist ei avastatud ja/või ei hõlmanud kontrollid kõiki tingimusi ja kohustusi; puudused kontrollide ajastamises. Tehtud kontrollide ebajärjekindel arv (sealhulgas juhu- ja riskipõhine valim), erinevused komisjonile esitatud andmetes. |

Saksamaa (Brandenburg ja Berliin) | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Sobiva süsteemi puudumine toetustaotlustes esitatud kulude mõistlikkuse hindamiseks. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused tagasinõudmisel. Puudused riigihankemenetluste kontrollimisel. | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused eeskirjade vastaselt makstud summade tagasinõudmisel. Kontrollide ebapiisav kvaliteet: eeskirjadele mittevastamist ei avastatud ja/või ei hõlmanud kontrollid kõiki tingimusi ja kohustusi; puudused kontrollide ajastamises. Tehtud kontrollide ebajärjekindel arv (sealhulgas juhu- ja riskipõhine valim), erinevused komisjonile esitatud andmetes. |

Prantsusmaa (ainult eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmete kontroll) | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid (nt toetuskõlbmatu käibemaksu deklareerimine ja topeltrahastamine). Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. | Osaliselt mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. |

2012 | Poola | Osaliselt mõjus | Sobiva süsteemi puudumine toetustaotlustes esitatud kulude mõistlikkuse hindamiseks. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused tagasinõudmisel. Puudused riigihankemenetluste kontrollimisel. | Mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Kontrollide ebapiisav kvaliteet: eeskirjadele mittevastamist ei avastatud ja/või ei hõlmanud kontrollid kõiki tingimusi ja kohustusi; puudused kontrollide ajastamises. |

Rumeenia (APIA ja PARDF) | Ei ole mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid (nt toetuskõlbmatu käibemaksu deklareerimine ja topeltrahastamine). Sobiva süsteemi puudumine toetustaotlustes esitatud kulude mõistlikkuse hindamiseks. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused tagasinõudmisel. Puudused riigihankemenetluste kontrollimisel. | Ei ole mõjus | Puudused organisatsioonilises ülesehituses ning kontrollitöö sisekontrollis. Tehtud kontrollide ebajärjekindel arv (sh juhu- ja riskipõhine valim), erinevused komisjonile esitatud andmetega. Kontrollide ebapiisav kvaliteet: eeskirjadele mittevastamist ei avastatud ja/või ei hõlmanud kontrollid kõiki tingimusi ja kohustusi; puudused kontrollide ajastamises. |

Rootsi | Osaliselt mõjus | Toetuskõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud ebatõhusad kontrollid (nt toetuskõlbmatu käibemaksu deklareerimine ja topeltrahastamine). Sobiva süsteemi puudumine toetustaotlustes esitatud kulude mõistlikkuse hindamiseks. Ebaõiged arvutused ja maksed (nt vähendamiste mitterakendamine) või puudused tagasinõudmisel. Puudused riigihankemenetluste kontrollimisel. | Mõjus | Kontrollide ebapiisav kvaliteet: eeskirjadele mittevastamist ei avastatud ja/või ei hõlmanud kontrollid kõiki tingimusi ja kohustusi; puudused kontrollide ajastamises. |

--------------------------------------------------

IV LISA

ÜLEVAADE 414 TOIMIKU DOKUMENTIDE KONTROLLIMISEL LEITUD OLULISTEST VIGADEST

Liikmesriik (makseasutus) | Kontrollitud toimikute arv kokku | Toimikus leitud viga, mis mõjutab kontrollistatistika esitamist | Avastatud vigade liigid |

IACSiga hõlmatud EAGF | IACSiga hõlmatud EAFRD | IACSiga hõlmamata EAFRD | IACSiga hõlmatud EAGF | IACSiga hõlmatud EAFRD | IACSiga hõlmamata EAFRD |

Bulgaaria (SFA) | 18 | 16 | 13 | 7 | 9 | 6 | Statistika koostamisel tehti vigu, kuna vähendamised hinnati tegelikust oluliselt suuremaks (IACSiga hõlmatud EAGF). Süstemaatilised vead vähem soodsatele piirkondadele makstud toetuste vähendamiste arvutamisel (IACSiga hõlmatud EAFRD). Vähendamised ja karistused esitati statistikas süstemaatiliselt tegelikust suuremana (IACSiga hõlmamata EAFRD). |

Tšehhi Vabariik (SAIF) | 30 | 17 | 27 | 0 | 1 | 0 | Vaid üks tähtsusetu ja mittesüstemaatiline leid (IACSiga hõlmatud EAFRD). |

Kreeka (OPEKEPE) | 15 | 6 | 15 | 9 | 6 | 5 | Deklareeritud maa-ala makseasutusepoolne põhjendamatu muutmine, topelt taotletud maatükid eemaldati täies mahus ilma õigustatud taotlejat kindlaks tegemata (IACSiga hõlmatud EAGF). Vähendamised sisestati andmebaasi ja kajastati statistikas vigaselt – kajastati topelt, vähendamised kajastati aruannetes trahvidena, vähendamisi ei kajastatud aruannetes (IACSiga hõlmatud ja IACSiga hõlmamata EAFRD). |

Hispaania (Castilla La Mancha) | 15 | 15 | 15 | 2 | 7 | 0 | Makseasutuse erinevates andmebaasides talletatud teave ei olnud alati järjepidev – andmebaasis salvestatud toetusõiguste ja maksefailide vahel avastati erinevus ning statistikas ei kajastatud tegelikust suuremat deklareerimist (IACSiga hõlmatud EAGF). Vead vähendamiste kajastamisel andmebaasis ja statistikas ning andmete andmebaasi ja statistikasse sisestamisel (IACSiga hõlmatud EAFRD). Vead maksete arvutamisel ja vähendamiste puudumine (IACSiga hõlmamata EAFRD). |

Itaalia (AGEA) | 15 | 14 | 14 | 8 | 8 | 2 | Andmed (enamasti deklareeritud pindala ja vähendamised) olid andmebaasis ja aruandes valesti kajastatud (IACSiga hõlmatud EAGF). Komisjonile saadetud aruandes ei põhinenud olemasoleval tõendusmaterjalil (IACSiga hõlmatud EAFRD). Täiendavaid vähendamisi ei rakendatud (IACSiga hõlmamata EAFRD). |

Poola (ARMA) | 17 | 23 | 17 | 0 | 4 | 5 | Veamäära arvutamist mõjutavate vähendamiste väär esitamine (IACSiga hõlmamata EAFRD). Pärast halduskontrolle lubati väljamaksetaotlusi muuta, ilma et oleks rakendatud vähendamisi või täiendavaid vähendamisi (IACSiga hõlmamata EAFRD). Statistikas ei võetud vähendamiste arvutamisel arvesse haldusotsuseid – periodiseerimise kuupäeva probleem (IACSiga hõlmatud EAFRD). |

Rumeenia (PIAA ja PARDF) | 25 | 15 | 15 | 6 | 9 | 0 | Toetusesaajate väär klassifitseerimine andmebaasis (olulisi tegelikust suuremana deklareerimise juhtumeid (enam kui 20%) käsitleti sama moodi kui väiksemaid tegelikust suuremana deklareerimise juhtumeid (vahemikus 3–20%)); enam kui 20% tegelikust rohkem deklareerinud toetusesaajaid (kes ei oleks pidanud üldse toetust saama) kajastati andmebaasis kui makse saanud toetusesaajaid (IACSiga hõlmatud EAFRD). |

Ühendkuningriik (RPA) | 28 | 15 | 14 | 2 | 14 | 8 | Statistikas kasutatud andmetes esinenud vead – taotletud ja kohapeal kontrollitud summa, vähendamised ja karistused (IACSiga hõlmatud EAFRD). Edastatud statistikas ja andmebaasis olid vähendamiste ja täiendavate vähendamiste vahelised põhjendamatud erinevused (IACSiga hõlmamata EAFRD). |

Vahesumma | 163 | 121 | 130 | 34 | 58 | 26 | |

Kokku | 414 | 118 | |

Vigade esinemissagedus andmekogumites | 20,9% | 47,9% | 20,0% | |

Vigade esinemissagedus kõikides kontrollitud toimikutes | 28,5% | |

--------------------------------------------------

V LISA

ÜLEVAADE STATISTILISTE ARUANNETE HÕLMATAVAST AJAVAHEMIKEST JA VASTAVATEST ARUANDE ESITAMISE TÄHTAEGADEST

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------