ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.4.1.3.2

Komitee on seisukohal, et teatises, mille eesmärgiks on viia EL selles valdkonnas maailmatasemele, on vaja esitada kasulikud hoiatused, viidata ohtudele inimeste tervisele ja tuletada meelde ettevaatusprintsiipi, et kõik saaksid aru nende eelistest ja ohud oleksid miinimumini viidud, et ei korduks nn asbesti mudel. Nanoelektrooniliste süsteemide teatavaid praegusi ja tulevasi koostisosasid ei peata kopsu-, vere-aju- ega platsentabarjäär. Neil on arvestatav vastastikune mõju.
6.1

Euroopa Ravimiamet on Euroopa detsentraliseeritud asutus, mis on loodud määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel, ning seega tuleb selle rahastamise ja tasude nõudmise otsus võtta vastu ELi tasandil. Uute ravimiohutuse järelevalvet käsitlevate õigusaktidega on ameti jaoks ette nähtud õiguslik alus ravimiohutuse järelevalve eest tasude nõudmiseks. Üksnes ELil on pädevus anda ametile ravimiohutuse järelevalve eest tasude nõudmise volitused. Kõnealuse määruse ettepanekuga on hõlmatud üksnes need ravimiohutuse järelevalve toimingud, mida teostatakse ELi tasandil ning mis on seotud asjaomase ametiga. Riiklikule tasandile jäävate ravimiohutuse järelevalve toimingute suhtes ei ole ELil pädevust ja liikmesriigid võivad jätkata riiklike tasude nõudmist.
2.2.3

Kontrolliga regulatiivmenetlust kasutati selliste rakendusmeetmete vastuvõtmiseks, millega muudeti aktide vähemolulisi sätteid. See komiteemenetluse otsuse (6) artiklis 5a ette nähtud sõnastus on väga lähedane delegeeritud aktide määratlusele. Tegelikult on delegeeritud akt, nagu see on määratletud ELi toimimise lepingu artiklis 290, seadusandliku iseloomuga akt, mille komisjon võtab vastu, et täiendada või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi.
1.1

Enneolematu finants- ja majanduskriis, mis eriti tugevalt tabas euroala liikmesriike, on paljastanud ka Euroopa üldised struktuurilised puudused. See on esile toonud selge seose töötuse kõrge määra, riigieelarvetele avalduva surve, sotsiaalse allakäigu ja ühiskondlike rahutuste vahel. Riigieelarved peavad küll olema tasakaalus, ent kärped on avaldanud kahjulikku mõju haridusele, aktiivsetele tööturumeetmetele ja sotsiaalhoolekandele. Suurenenud töötus ja vaesus mõjuvad halvasti töötajate oskustele ja tööalasele konkurentsivõimele. See kahjustab ka ettevõtete võimet laieneda ja töökohti luua, mis omakorda õõnestab majanduse taastumist.
3.25

Elekter ei ole kaup nagu iga teine. See on põhiline esmatarbekaup, mida tuleb sellisena hallata. Üldise majandushuvi nimel võib liikmesriik sellega siduda teatud avaliku teenuse pakkumise kohustusi. Komitee on korduvalt nõudnud, et energia üldine kättesaadavus lisataks ELi ühise energiapoliitika eesmärkide hulka ja sätestataks aluslepingus. Komitee rõhutab sellest tulenevalt vajadust kanda hoolt selle eest, et kui liikmesriigid kehtestavad direktiivi 2009/72/EÜ alusel üldise huviga seotud avaliku teenuse pakkumise kohustusi (eeskätt kindlus, juurdepääs energiale ja taskukohase hinnaga energiale, korrapärasus, elektrienergia kvaliteet ja hind, samuti keskkonnakaitse, sealhulgas energiatõhusus ja kliimakaitse, nagu on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 3 lõigetes 2 ja 3), siis neid kohustusi ei lahjendataks riigi sekkumise ratsionaliseerimise protsessis konkurentsipõhimõtte alusel. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni selles küsimuses üles täielikule valvsusele ja palub tal esitada selle olulise aspekti kohta igal aastal aruanne, mitte ainult lisades oma siseturgu käsitlevale aastaaruandele üksikasjalikuma ja põhjalikuma hinnangu selle kohta, kuidas liikmesriigid on täitnud avaliku teenuse pakkumise kohustusi, vaid nõudes ka konkreetseid algatusi, nii et need kohustused oleksid edaspidi Euroopa tasandil paremini tagatud ja koguni rangemad.
1.5

Samuti soovib komitee, et liikmesriigid püüaksid ülevõtmisprotsessi vältel määratleda õiguslikult võimalikult selgelt artikli 1a lõikes 2 sedastatud põhimõtted, et tagada direktiivi võimalikult korrektne rakendamine ilma, et loodaks keerulisi olukordi ettevõtjatele ja maksuametitele. Samuti on vajalik, et sellised väljendid nagu „kunstlik tehing”, „mõistlik äritegevus” või „loomult ringlevad tehingud” võetakse üle võimalikult selges õiguskeeles, et vältida rakendamisega seotud probleeme äriühingute, maksuametite või õigussüsteemi jaoks.
5.17

Komitee teeb ettepaneku, et artikli 1 lõike 2 sõnastust direktiivis 2008/94/EÜ töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral muudetaks järgmiselt: „Ilma et see piiraks järgmist lauset, võivad liikmesriigid erandina käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta teatavate töötajarühmade nõuded muude tagatise liikide olemasolu tõttu, kui on kindlaks tehtud, et need annavad kõnealustele isikutele käesolevast direktiivist tulenevaga samaväärse kaitse. Seda sätet ei tohi mingil tingimusel tõlgendada nii, et see võimaldaks meremeeste ja kalurite väljajätmist.”
5.12

Komitee teeb ettepaneku täiendada artikli 4 lõike 1 nimekirja, lisades sellesse, et ärisaladuse omandamist käsitletakse seaduslikuna, kui see on omandatud e) börsil noteeritud äriühingute haldus- või järelevalvenõukogu liikmete aruandluskohustuse täitmisel.
4.7

Paljude keskkonnarühmituste jaoks on selge, et komisjoni ettepanek on nõrk, sest selle artikli 1 lõikes 2 sedastatakse, et „[l]iikmesriigid võtavad kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist meetmeid, et vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist oma territooriumil”, ilma et kehtestataks selge jäätmetekke vältimise eesmärk.
3.6

Kuigi ELi institutsioonid on alates 2011. aastast kutsunud üles majandus- ja rahandusliidu sotsiaalset mõõdet tugevdama, peab komitee kahetsusega tõdema, et selle prioriteedi oma päevakavasse lisanud 2013. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu tulemused olid pettumust valmistavad. Ometigi sooviks komitee meelde tuletada, et tööhõive aruandes oli analüüsi jaoks tõhusaid vahendeid. Ta märgib, et Euroopa poolaasta on lisanud tööhõive aruandesse sotsiaalnäitajate tulemustabeli ning kutsub üles lisama selle ühtsesse järelevalveraamistikku, milles on majanduslik ja sotsiaalne mõõde võrdselt esindatud. Riigivõlga ja riigieelarve puudujääki käsitlevate eesmärkide kõrval on vaja mõõdetavaid tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste eesmärke. Sotsiaalse ebavõrdsuse korvamiseks ja sotsiaalsete investeeringute edendamiseks tuleb kasutada sarnaseid kohandus- ja solidaarsusmehhanisme. Komitee on juba aastaid rõhutanud tohutut vajadust investeeringute, sh sotsiaalsete investeeringute järele, mis looksid töökohti, vähendaksid vaesust ja võitleksid sotsiaalse tõrjutuse vastu. See nõuab nii avaliku kui ka erasektori investeeringuid ning vajadusel struktuurireformide elluviimist.
4.8

Komitee arvates aitaks ELi ühtse turu toimimisele kaasa see, kui maksuhaldurid tagastaksid käibemaksu mõistlike ajavahemike järel, jätkates samas piisaval määral võitlust maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettuste vastu. VKEde puhul võib saavutada sarnase tulemuse, kui tõhusamalt rakendada reeglit, mille kohaselt kuulub maks tasumisele alles siis, kui arve on tasutud. Nii hoitaks ära ebasoovitavad juhtumid, kus ettevõtjaid tüssatakse riigile laenama. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles julgustama liikmesriike seda reeglit rakendama, et aidata muuta ettevõtluskeskkonda läbipaistvamaks.
4.3

Liikmesriikides rahastatakse eri tüüpi praktikat tavaliselt Euroopa ja riiklike/piirkondlike fondide vahenditest, institutsioonilisest toetusest (nt ülikoolide stipendiumid), omafinantseerimise teel ja ettevõtte vahenditest. Käsutuses olevad avaliku sektori vahendid hõlmavad sageli märkimisväärset toetust Euroopa fondidest, iseäranis Euroopa Sotsiaalfondist. Avatud turu tingimustes toimuva praktika puhul on aga iseäranis tavapärane omafinantseerimine, paljudel juhtudel ei saa praktikandid hüvitist või siis on hüvitis ebapiisav. On tõsiasi, et 59 %5 kõigist praktikantidest ei saa mingit rahalist hüvitist ja sõltub muudest rahastamisallikatest, nt oma säästudest ja perekonna toetusest.
4.2

Esitatud muudatusettepanekud on vajalikud, asjakohased, nõuetekohaselt põhjendatud ja õigeaegsed. Nad on vajalikud järgmistel põhjustel: a) Kõigepealt tuleb selgesõnaliselt täpsustada, et ühtset patendikohut ja Beneluxi kohut tuleb käsitada kohtutena määruse (EL) nr 1215/2012 tähenduses, et tagada õiguskindlus ja ettenähtavus kostjate jaoks, kelle vastu võidakse nimetatud kohtutesse hagi esitada muus liikmesriigis, kui see, mis oleks määratud kõnealuse määruse kohaselt. b) Samuti peavad ühtne patendikohus ja Beneluxi kohus olema pädevad lahendama asju, mille puhul kostja alaline elukoht ei ole liikmesriigis. Lisaks tuleks kõnealuse määrusega kindlaks määrata muud olukorrad, mille puhul on pädevateks kohtuteks ühtne patendikohus ja Beneluxi kohus. Selle ettepaneku eesmärk on ilmne: võimaldada kohtusse pöördumist ja vältida olukorda, kus kohtud langetavad samas asjas erineva otsuse. c) Määruse (EL) nr 1215/2012 norme, mis reguleerivad samas asjas pooleliolevaid menetlusi (ld lis pendens) ja seotud hagisid, tuleks kohaldada mitte ainult juhul, kui menetlus on algatatud sellise liikmesriigi kohtus, kus kohaldatakse eelnimetatud rahvusvahelisi lepinguid, ja sellise liikmesriigi kohtus, kus neid ei kohaldata, vaid ka juhul, kui ühtset patendikohut käsitleva lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud üleminekuaja jooksul algatatakse menetlus nimetatud sättes täpsustatud teatavat liiki asjas, mis on seotud Euroopa patendiga, ühelt poolt ühtses patendikohtus ja teiselt poolt ühtset patendikohut käsitlevas lepingus osaleva liikmesriigi kohtus. d) Ühtse patendikohtu ja Beneluxi kohtu otsuseid tuleb vastavalt määruse (EL) nr 1215/2012 sätetele tunnustada ja täita ka neis liikmesriikides, kes ei ole vastava rahvusvahelise lepingu osalisriigid. e) Lõpetuseks tuleb selliste liikmesriikide kohtute otsuseid, kes ei ole vastava rahvusvahelise lepingu osalisriigid, jätkuvalt tunnustada ja täita teistes liikmesriikides vastavalt määruse (EL) nr 1215/2012 sätetele.
4.3.1

Komitee on teadlik sellest, et IKT-taristu suutlikkus on liikmesriigiti erinev ning see on oluline fakt, mida tuleb ettepanekute elluviimisel meeles pidada. Vähemalt tuleks prioriteediks seada/jätta lairibataristu arendamine, eriti kaugemates piirkondades.
2.1

Kuigi lennundus on väike sektor ja toodab hetkel u 5 % kasvuhoonegaaside koguhulgast, on see üks kõige kiiremini kasvavaid kasvuhoonegaaside heite allikaid ja selle maht on viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud. Kuigi heite vähendamise tehnoloogilised võimalused lennundussektoris on piiratud, on lennuettevõtjatel üle kogu maailma võimalik ja nad ka soovivad turupõhiste meetmetega aidata heidet vähendada muudes sektorites ja niimoodi kompenseerida heite kiiret suurenemist.
1.3

Komitee nendib, et komisjoni ettepanek hõlmab rohkem kui 80 õigusakti (mille seas on määruseid ja direktiive) tehtud muudatusi ja avaldab kahetsust, et ta ei saa avaldada hinnangut iga õigusakti kohta, arvestades, et käsitletud on nii mitmekesiseid valdkondi, nagu — võrgud; — kommunikatsiooni sisu ja -tehnoloogia; — kliimameetmed; — energeetika; — ettevõtlus ja tööstus; — keskkond; — statistika; — siseturg ja teenused; — liikuvus ja transport; — tervise- ja tarbijaküsimused; — humanitaarabi.
2.6

Määratletud on rohkem kui 300 uut psühhoaktiivset ainet, mida ELis lühi- või pikemaajaliselt kasutatakse (või on kasutatud). Liikmesriikidest teatatakse jooksvalt umbes ühest uuest ainest nädala kohta. Kuna need ained on kontrollimata, ei ole nende kasutamine ebaseaduslik; seega on nad seaduslikud ja neid võib kirjeldada sõnaga „legaalne”, mis jätab eksliku mulje, et nad on ka „ohutud” või „heakskiidetud”. Enamikul juhtudel on nende oletuste kinnitamiseks või ümberlükkamiseks liiga vähe teaduslikke andmeid. Konkreetselt keelatud molekulide asemele on võimalik Hiinas või Indias kiiresti uusi variante sünteesida ja neid sealt importida, mõnedel juhtudel vastavalt ELis elavate organiseeritud rühmituste või üksikisikute tellimustele. Olemasolevaid molekule saab Euroopa Liidus aga kasutada ka teisiti kui nende õiguspärasel otstarbel. Enamikul juhtudel on motiiviks tulu saada, mõnikord aga on esmane eesmärk seaduste täitmisest kõrvale hoida. Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (Reitox) riiklikud teabekeskused annavad varajasi hoiatusi ja teavet äsja avastatud uute psühhoaktiivsete ainete kohta.
3.1

10. septembril 2013 avaldas komisjon teatise „Kvaliteetse siseveetranspordi suunas – NAIADES II”. Komisjon märgib, et nimetatud tegevusprogrammi eelkäija NAIADES I lõi soodsa pinnase, ent siseveetranspordi majanduslikud ja keskkonnaalased väljavaated on halvenenud ning infrastruktuuri kitsaskohtade kõrvaldamisel on saavutatud vähest edu. Samas raputab sektorit majanduskriis, mille tulemuseks on ülevõimsus.
3.8.4

Komitee loodab, et Euroopa innovatsioonipartnerlus saavutab eesmärgid aegsasti, sest see oleks kasulik fosfori valdkonna jaoks. Arutada tuleks mh toitainete kasutamist, väetise tõhusust, ringlussevõttu, saasteainete taset, sõnniku ja muude orgaaniliste jäätmete käitlemist, transporti ja kasutust. See peaks toetama Euroopa fosfori säästva kasutamise platvormi tööprogrammi. On selge, et need kaks peaksid toimima omavahelises koostoimes.
5.4.1

Komitee toetab kindlalt turismi rolli, mis eeldatavasti tulevikus suureneb veelgi (14), et saada rannikualade peamiseks majandustegevuse valdkonnaks. Turism on meelitanud ligi suuri Euroopa ettevõtteid, kes investeerivad kvaliteetsesse turismi ja võimaldavad turismimahu olulist suurenemist. See pakub palju majanduslikke eeliseid, edendab majanduskasvu ja loob hästitasustatud töökohti, eelkõige noortele inimestele. Kui aga turism muutub intensiivseks, on vaja leevendusmeetmeid, et vähendada negatiivseid mõjusid ranniku- ja merekeskkonnale, millest ta nii tugevasti sõltub.
5.14

Komitee rõhutab, et vaja on usaldusväärset ja võrreldavat Euroopa statistikat selleks, et luua kindlatel alustel dialoog kolmandate riikide partneritega, et saavutada tõelised teadmisteliidud.
4.11

Üldsuse teavitamise ja osalemise küsimust käsitletakse ettepaneku peatükis 5, kui uuritakse probleemi valdkonnaüleseid aspekte. Ennetamine ei saa olla üksnes asjatundjate ülesanne. Komitee tuletab meelde, et sageli on hoiatajaks kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad, kes pöörduvad otse valitsuste ja/või keskkonna peadirektoraadi poole. Asjakohane oleks, kui kodanikud – kellel sageli puudub kontakt teadusasutustega, isegi kui viimased ärgitavad tihti kodanikke neile andmeid esitama – saaksid samuti esitada taotlusi ja anda oma aktiivse panuse. Aasia vapsiku juhtum annab probleemist väga hea ülevaate: tegemist on Euroopa vapsiku konkurendiga, kes nõelab ja jahib mesilasi mesitaru lähedal. Kodanikud üritasid igal viisil sissetungija hävitada, ent tunnistades, et see on võimatu, üritasid nad leida võimalikult keskkonnasõbralikku keemilise tõrje viisi (SO2) ning lõpuks täheldasid, et piisab ainult sellest, kui mesitarude ümbrusse tuuakse bioloogiliseks kaitseks kanad. Komitee kutsub seega komisjoni üles kaasama kodanikud võimalikult ulatuslikult kodanikuorganisatsioonide (ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne) kaudu.
4.1.3

Komitee on seisukohal, et määruse ettepanek soosib operaatorite konsolideerimist ja üleeuroopaliste teenusepakkujate esilekerkimist. See protsess on soodne ELi riikide majanduse konkurentsivõimele maailmaturul.
1.10

Komitee on alati taotlenud tarbijate kaitse tugevdamist ja on seisukohal, et kavandatud määrusesse on asjakohaselt koondatud valdkonna kehtivad õigusnormid, millega vastasel juhul ei nähtaks ette ühtegi meedet korraldatud näitajate asjaomase ja sobiva hindamise tagamiseks. Investoritel on õigus nõuda, et nende väärtpabereid (laenud, tuletisinstrumendid jne) kaitstakse turu moonutamisest tulenevate kaotuste eest.
4.6

Sellega seoses väljendab komitee kahetsust selle üle, et on jäänud koostamata eelnev mõjuhinnang, milles analüüsitaks lossimiskohustuse rakendamisest tulenevaid tagajärgi erinevatele laevastikele. Komitee leiab, et see oleks eriti vajalik piirkondliku kalandusorganisatsiooni juhtimisel ELi välistes püügipiirkondades toimuva pelaagilise püügi puhul, mille jaoks on vaja põhjalikku eeluuringut, et ELi õigusakte ühtlustatult kohaldada ning arvestada neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides juba kehtivate eeskirjadega, nii et ELi välistes püügipiirkondades tegutsevatele ELi kalalaevastikele ei tekitataks ebasoodsamat olukorda ega ohustataks nende konkurentsivõimet.
1.1

Komitee tervitab teatist tööstuse taassünni kohta ja teeb järgmised järeldused: — Euroopa tööstuse ees seisvad väljakutsed ei kahane ning ilma konkurentsivõimelise tööstusliku baasita ei ole võimalik Euroopa majanduskasvu ega töökohtade juurdeloomist tagada; — ELi tööstuspoliitika kohta on vaja tugevamat meetmetepaketti, et veenda ettevõtteid Euroopasse investeerima; — kaasav ja keskkonnahoidlik on lähiaastate peamine väljakutse; — ELi tasandi tööstuspoliitika peamine roll on integreerida eri poliitikavaldkondi ja levitada vastavalt parimaid tavasid; — liikmesriikide peamine roll on tagada, et taristud teadmiste, teabe, transpordi ja energia valdkonnas toimiksid korralikult ja tõhusalt kõigi jaoks; — teatisest nähtub, et palju on lõpetamata töid, ja selles rõhutatakse vajadust meetmete rakendamise järele ELi ja liikmesriikide tasandil; — komisjon edastab tähtsa sõnumi selle kohta, et on oluline integreerida Euroopa tööstus rahvusvahelistesse väärtusahelatesse.
4.1

Komiteel on tõsiseid kahtlusi seoses otsusega kaasata metaan (CH4) süsinikdioksiidi ekvivalendi arvestusse (vt punkt 2.3.1), kuna see eeldab praeguste CO2 eeskirjade läbivaatamist (määrus 443/2009 ja määrus 510/2011). Kõnealustes määrustes nimetatud eesmärkide seadmisel ei võetud arvesse CO2 ekvivalenti, mille võimalik kehtestamine nõuaks põhjalikku mõjuanalüüsi, et asjaomased määrused korrektselt läbi vaadataks. CO2 ekvivalendi kaasamine mõjutaks ka tarbijaid, nii maksude läbivaatamise seisukohast liikmesriikides, kus see põhineb CO2 heitkogustel, kui ka ohu tõttu põhjustada segadust kasutajatele, kes on harjunud CO2 heitkoguste praeguse märgistusega. Seda kõike tuleks teha praegu süsinikdioksiidi ekvivalentidena mõõdetavate väärtuste marginaalse varieeruvuse tõttu (kasv oleks väiksem kui 1 g/km kohta) ja see muudaks järelevalve palju keerulisemaks.
1.12

Komitee julgustab viit asjaomast liikmesriiki leidma mooduseid suuremaks paindlikkuseks. Loomulikult on lahendused riigiti erinevad. Peamine suunis on see, et kõigil ELi kodanikel peab alles jääma hääleõigus oma päritolumaa riiklikel valimistel. Komitee julgustab neid liikmesriike kaaluma Euroopa Komisjoni seisukohta, et hääleõiguse elukohatingimuste alusel piiramise asemel võiks välismaal elavatel kodanikel olla pigem võimalus demonstreerida oma jätkuvat huvi päritolumaa poliitikaelu vastu. Hääleõiguse säilimise ajalised piirangud on tõenäoliselt juba oma loomu poolest meelevaldsed.
3.4.9

Artiklis 8 sätestatakse, et liikmesriigid võivad näha ette võimaluse, mille kohaselt asja menetlev kohus võib teha otsuse süü kohta ilma süüdistatava kohalviibimiseta, tingimusel et süüdistatav on saanud isiklikult ja õigeaegselt kohtukutse ning on seega teadlik, millisel kuupäeval ja kus toimub kohtulik arutelu, või asjaomane isik on saanud tegelikult muul viisil ametliku teabe selle kohta, millisel kuupäeval ja kus toimub kõnealune kohtulik arutelu, nii et on ühemõtteliselt selge , et asjaomane isik oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik.
1.7

Samas leiab komitee, et toetada tuleb kõiki vahendeid, mis võimaldavad lihtsustada poolte täidetavaid formaalsusi, tingimusel, et need ei ohusta poolte kaitseõiguse kasutust ega kõigi liikmesriikide tunnustatud tsiviilmenetlusõiguse aluspõhimõtete kohaldamist. Samuti kardab komitee, et nende meetmete kehtestamine ilma eelneva tagatiseta nende tõhususe suhtes võib õõnestada õigussüsteemi usaldusväärsust ja viia selleni, et loodavat süsteemi ei kasutata. Komitee märgib, et kõnealuseid tehnoloogiaid kasutatakse poolte suhtes üksnes nende nõusolekul ning väljendab selle üle oma heameelt.
1.3

Viimased uuringud ja andmed VKEde rahastamise ja neile laenude andmise kohta näitavad, et juurdepääs rahastamisele (nii investeeringutele kui käibekapitalile) on VKEde kõige tõsisem probleem. Pangalaenude kasv ettevõtetele on viimasel kolmel kuul järjest kahanenud. Euroopa Investeerimisfondi töövaldkond on suunatud just uuenduslikele ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetele, kuid võibolla oleks tarvis fondi veel suuremas ulatuses rekapitaliseerida, et võimaldada sellel oma tegevust veel enam laiendada?
2.2

Kyoto protokolli raames võtsid 15 ELi liikmesriiki kohustuse vähendada aastateks 2008–2012 heitkoguseid kokku 8 % võrra ja see eesmärk on tõenäoliselt ületatud. Alates 2004. aastast ELiga ühinenud riikidel on samuti Kyoto protokolli raames heitkoguste vähendamise eesmärgid (5 %, 6 % või 8 %), milleni nad on jõudmas või mida ületamas. EL on võtnud ühepoolse kohustuse vähendada 2020. aastaks oma 28 liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguseid kokku 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega.
5.6

Komisjon on õigusega andnud määruses Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) otsustava rolli. EBAga konsulteeritakse juhul, kui mõni ettepanekus kavandatud otsus on vaja vastu võtta. Lisaks sellele on EBA ülesanne valmistada ette regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud ja esitada komisjonile aruandeid, et hoida viimast kursis määruse rakendamisega. Komitee on korduvalt juhtinud tähelepanu asjaolule, et vaatamata vaieldamatute eriteadmiste olemasolule ei pakkunud komisjon sellele olulisele asutusele piisavat vastutust ega piisavaid ressursse.
4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teatise teadmiseks ja nõustub, et on vaja parandada teadmisi eelnimetatud rahastamiskanalist, millel on Euroopas kasvupotentsiaal. Samuti on komitee nõus sellega, et alternatiivsed rahastamisvormid võivad aidata idufirmadel nn rahastamisredelit mööda ülespoole ronida.
2.20

Tööturule sisenemise ja naasmisega seoses vajavad eritähelepanu eeskätt kaks rühma: noored ja eakam põlvkond, kellel on kohanemisel märkimisväärseid raskusi. Nõudluse ja pakkumise ühitamisega on seotud sügavalt juurdunud probleemid, millele ei ole kiireid lahendusi. Majanduste kohandumisvõime on tihedalt seotud majandusstruktuuride mudelite, tulemuslikkuse ja mitmekesisuse ning riikide ja piirkondade erinevate kultuuridega. Üldtunnustatud ja ka komitee poolt korduvalt väljendatud seisukoht on see, et kõigi tuleviku jaoks sobivate lahenduste alus on ajakohane haridus. See peaks olema alus piisavalt paindlikele oskustele, mis võimaldaksid noortel omandada rohkem kui ühe elukutse. Viimastel aastatel on õppekavades tõusnud prioriteetsemale kohale ettevõtlikkuse arendamine. Ka ettevõtjad peavad täitma oma rolli hariduse kohandamisel ja investeerima elukestvasse õppesse. Paljudes riikides osalevad ettevõtlusega tegelevad inimesed aktiivselt haridusprogrammides.
3.1

Pensionikulude avalikust sektorist katmise vähendamine liikmesriikides tähendab seda, et üha suurem roll inimväärse pensioni tagamisel on täiendavatel lahendustel, mida liikmesriigid toetavad sageli maksusoodustuste kaudu. Eriti olulised on tööandjapensioni skeemid, kuna neil on omadusi, mis individuaalsetel pensioni kogumise lahendustel puudu jäävad. Neid skeeme rahastavad täielikult või peamiselt tööandjad ning need on hõlpsasti kättesaadavad töötajatele, sh madalama palgaga töötajatele, ning tänu mastaabisäästule on ühikukulud väiksemad. Vahel tagatakse tänu sotsiaalpartnerite vastuvõetud skeemisisestele eeskirjadele täiendav pension isegi nende ajavahemike eest, mil töötaja ei olnud võimeline töötama (nt haigus, emapuhkus). Investeerimispoliitika kujundamisel on sotsiaalpartnerid mõnede skeemide puhul võtnud arvesse mitte ainult majanduslikke kriteeriume, vaid näiteks ka eetilist laadi kriteeriume, edendades seega enda jaoks tähtsaid väärtusi ettevõtetes. Võttes arvesse asjaolu, et tööandjapensioni skeemid pakuvad täiendavat pensionit vaid väiksele osale ELi kodanikest (praegu on neil märkimisväärne osa vaid mõnes liikmesriigis, samas kui paljudes teistes ei tunta neid üldse), toetab komitee algatusi tööandjapensioni kogumisasutuste arendamiseks.