[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.12.2008

KOM(2008) 844 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

komiteede tegevuse kohta 2007. aastal

{SEC(2008) 3018}

KOMISJONI ARUANNE

komiteede tegevuse kohta 2007. aastal

Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõikele 4 esitab komisjon aruande komiteede tegevuse kohta 2007. aastal. Aruanne sisaldab üldisi märkusi komiteemenetluse arengu kohta, ülevaadet komiteede tegevusest ja lisa üksikasjaliku statistikaga eri komiteede kohta, mis on liigitatud komisjoni asjaomaste osakondade alusel[1]. Lisa sisaldab ka märkusi komiteede arvus toimunud muutuste kohta ja esiletõstmist väärivate sündmuste kohta seoses konkreetsete meetmete eelnõudega, näiteks tagasilükkavad arvamused ja eelnõude suunamine nõukogule.

1. ÜLDISED MÄRKUSED KOMITEEMENETLUSE SÜSTEEMI ARENGU KOHTA

1.1. Komiteemenetluse reformi rakendamine (nõukogu otsus 2006/512/EÜ, millega muudetakse nõukogu otsust 1999/468/EÜ)

1.1.1. Vastavusseviimine

Kehtivate põhiaktide vastavusseviimine uue komiteemenetlusega on juba tuttav protseduur, sest seda rakendati ka nõukogu otsuse 1999/468/EÜ puhul. 2003. aastal võeti vastu neli vastavusseviimise määrust,[2] millega muudeti ükshaaval kõikide kehtivate põhiaktide komiteemenetlusega seotud sätteid ilma aktide sisu muul moel muutmata. Sel ajal kõrvaldati vastavusseviimisega kõik menetluse variandid (korralduskomitee, regulatiivkomitee ja kaitsemeetmete menetlus). Vastavusseviimine oli seega formaalsus, mis muutis seadusandja heakskiitva otsuse saamise lihtsamaks.

Samal ajal on nõukogu otsusega 2006/512/EÜ kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kriteeriumide järgimine kohustuslik. See tähendab, et iga kord, kui tingimused on täidetud, tuleb kohaldada kontrolliga regulatiivmenetlust. Vastasel juhul on vastuvõetud põhiõigusakt õigustühine. Seepärast peab iga juhtumit käsitlema eraldi, et otsustada, kas uue menetluse kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

Oma ühisavalduses[3] leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku nende põhiõigusaktide loetelus, mis tuleb kiiresti kontrolliga regulatiivmenetlusega vastavusse viia. Seoses esmajärjekorras muutmist vajavate õigusaktidega võttis komisjon 22. detsembril 2006 vastu 26 asjakohast ettepanekut.

Kõik ülejäänud kaasotsustamismenetluse korras vastu võetud põhiõigusaktid, mida ei ole 2006. aasta juuli ühisavalduses loetletud, tuleb samuti vastavusse viia. Komisjon võttis kohustuse vaadata vajaduse korral läbi kõik kehtivad õigusaktid, et teha vajalikud ettepanekud nende vastavusseviimiseks enne 2007. aasta lõppu.

Arvestades asjaomaste õigusaktide arvu, alustati sõelumist 2007. aasta jaanuaris. Tuvastati, et kokku on vaja vastavusse viia 225 õigusakti .

Et vältida killustatud tegutsemist, mida ei saaks lubada ja mis tooks kaasa märkimisväärse ebaühtluse, arvestades ligikaudu 200 läbivaatamist vajavat ettepanekut, otsustas komisjon 200 üksikettepaneku asemel esitada koondettepanekuid . See aitaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul analüüsida eri juhtumeid kõikehõlmavalt ja järjepidevalt.

Komisjon võttis nõuetekohaselt vastu järgmised dokumendid:

- 23. novembri 2007. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles selgitati üldise kohandamise eesmärki ja kohandamisel järgitud meetodit. Teatis sisaldab nimekirja kõikidest põhiõigusaktidest, mida üldine kohandamine hõlmab;

- 23. novembri 2007. aasta esimene koondettepanek , mis hõlmab 59 põhiõigusakti;

- 19. detsembri 2007. aasta kaks järgmist koondettepanekut , millest üks hõlmab 47 põhiõigusakti ja teine 4 põhiõigusakti, mis on vastu võetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu III osa IV jaotise alusel, et arvesse võtta erisätteid, mida kõnealuses valdkonnas kohaldatakse Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes;

- neljas ja viimane koondettepanek (mis hõlmab 46 õigusakti) võeti vastu 2008. aasta veebruaris.

1.1.2. Kahepoolse kokkuleppe läbivaatamine

2000. aasta oktoobris sõlmitud Euroopa Parlamendi ja komisjoni kokkulepe komiteemenetluse otsuse rakendamise kohta tuleb läbi vaadata, et viia see vastavusse läbipaistvuse, registri ajakohastamise ja uue, kontrolliga regulatiivmenetlusega nõuetega ning võimaluse korral täiustada kehtivat korda.

Läbirääkimised toimusid 2007. aastal ja enamiku lahendamata küsimuste puhul leiti kiiresti kompromisslahendus. Mõlemad institutsioonid kavatsesid läbirääkimiste tulemused ametlikult heaks kiita 2008. aasta esimese poolaasta jooksul. Eeldati, et muudetud kokkulepe jõustub 3. juunil 2008.

1.1.3. Komiteemenetlus ja läbipaistvus: komiteemenetluse dokumentide register ja arhiiv

Nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõiget 3 käsitlevas avalduses (läbipaistvusavalduses)[4] võttis komisjon endale kohustuse parandada komiteemenetluse dokumentide registrit, et aidata Euroopa Parlamendil paremini järgida komiteemenetluse erinevaid etappe ja ajakava ning eristada parlamendile edastatud erinevat tüüpi dokumente.

Nõukogu otsuse 1999/468/EÜ reformiga kaasneva meetmena töötas komisjon välja uue ja palju parema registri, et Euroopa Parlament ja kogu üldsus saaks selles sisalduvaid dokumente ja muud asjaomast teavet kasutada läbipaistvamalt ja süstemaatilisemalt. Uus register hakkas tööle 1. aprillil 2008[5].

1.2. Kohtupraktika areng

Euroopa Kohus kinnitas 13. septembri 2007. aasta otsuses (kohtuasi C-443/05, Common Market Fertilizers SA) juhtumi „Forest Focus” kohtupraktikat (vt 2006. aasta aruandes esitatud kohtuasja C-122/04 kokkuvõte, otsus kohtuasjas tehti 23. veebruaril 2006). Kohus rõhutas, et komiteemenetluse otsuse artikli 2 sõnastus näitab, et komiteemenetluse valikule kohaldatavad kriteeriumid ei ole siduvad, mida kinnitab sõnaselgelt ka nimetatud otsuse preambuli viies põhjendus. Üldmeetmed võivad kuuluda kas komiteemenetluse otsuse artikli 2 punkti a või punkti b kohaldamisalasse, piiramata sealjuures nõuandemenetluse võimalikku kasutamist. Need võivad kuuluda ka korralduskomitee menetluse alla, kui nad on otseselt seotud üksikmeetmetega ja paigutuvad põhiaktiga piisavalt välja arendatud raamistikku. Seevastu võivad üksikmeetmed kuuluda üksnes komiteemenetluse otsuse artikli 2 punkti a kohaldamisalasse, piiramata sealjuures nõuandemenetluse võimalikku kasutamist.

Kõnealuses kohtuasjas tähendab viide tolliseadustiku artikli 239 kohasele komiteemenetlusele regulatiivkomitee menetluse kasutamist, mida kohaldatakse seoses üldmeetmetega. Kohus väitis, et tolliseadustiku artikliga 239 ei kohustata komisjoni kasutama konkreetset menetlust üksikotsuste tegemiseks (käesolevas kohtuasjas siis tollimaksude vähendamise või tagasimaksmise taotluste läbivaatamisel). Seetõttu ei olnud hagejal (Common Market Fertilizers SA) õigus, kui ta vaidlustas komisjoni poolt ilma konkreetse komiteemenetluseta vastuvõetud üksikotsuste õiguspärasuse.

23. oktoobri 2007. aasta kohtuotsuses (C-403/5, „Philippines Border Management Project”) tühistas kohus komisjoni otsuse, millega kiidetakse heaks Filipiini riigipiiri turvalisusega seonduv projekt, mille rahastamine on ette nähtud Euroopa ühenduste üldeelarverealt 19 10 02. Kohus otsustas, et vaidlustatud otsuse eesmärk hõlmab terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastast võtilust, mis väljub määrusega nr 443/92 loodud arengukoostööpoliitika raamistikust, ja seega on komisjon ületanud nõukogu poolt talle nimetatud määruse artikliga 15 antud rakendusvolitusi.

2. ÜLEVAADE TEGEVUSEST

2.1 Komiteede arv

Oluline on teha vahet komiteemenetluse komiteede ja muude üksuste, eelkõige komisjoni enda moodustatud eksperdirühmade vahel. Viimati nimetatud tegelevad tegevuspõhimõtete ettevalmistamise ja väljatöötamisega, komiteemenetluse komiteed on aga kaasatud õigusaktide rakendamisse. Käesolev aruanne keskendub üksnes komiteemenetluse komiteedele. Komiteemenetluse komiteede arv on esitatud tegevusvaldkondade kaupa ( I tabel ) 31. detsembri 2007. aasta seisuga. Võrdluseks on toodud ka eelmise aasta arvnäitajad (seisuga 31. detsember 2006).

I TABEL – Komiteesid kokku

Poliitikavaldkond | 2006 | 2007 |

Ettevõtlus ja tööstus (ENTR) | 33 | 33 |

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused (EMPL) | 8 | 4 |

Põllumajandus ja maaelu areng (AGRI) | 30 | 31 |

Transport ja energeetika (TREN) | 36 | 35 |

Keskkond (ENV) | 35 | 35 |

Teadusuuringud (RTD) | 3 | 5 |

Infoühiskond ja meedia (INFSO) | 12 | 9 |

Kalandus ja merendus (MARE) | 4 | 4 |

Siseturg (MARKT) | 13 | 13 |

Regionaalpoliitika (REGIO) | 3 | 1 |

Maksukorraldus ja tolliliit (TAXUD) | 10 | 11 |

Haridus ja kultuur (EAC) | 12 | 6 |

Tervishoid ja tarbijakaitse (SANCO) | 16 | 17 |

Õigus, vabadus ja julgeolek (JLS) | 15 | 21 |

Välissuhted RELEX) | 4 | 3 |

Kaubandus (TRADE) | 12 | 12 |

Laienemine (ELARG) | 4 | 3 |

EuropeAid (AIDCO) | 15 | 9 |

Humanitaarabi (ECHO) | 1 | 1 |

Statistika (ESTAT) | 8 | 9 |

Eelarve (BUDG) | 2 | 2 |

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) | 1 | 1 |

Infotehnoloogia (DIGIT) | 0 | 1 |

KOKKU | 277 | 264 |

2.2 Arvamuste arv ja rakendusmeetmed

Nagu eelmiseski aruandes, esitatakse käesolevas aruandes ülevaade komiteede esitatud ametlikest arvamustest ja rakendusmeetmetest (st õigusaktid, haldus- ja finantsotsused), mis komisjon on nende tulemusena vastu võtnud. Need näitajad kirjeldavad komiteede töö konkreetset tulemust (vt II tabel ). 2007. aastal esitasid komiteed kokku 2613 arvamust (2006. aastal 2933 arvamust); komisjonis vastu võetud rakendusmeetmete arv oli 2522 (2006. aastal 2862).

II TABEL – Arvamuste ja rakendusmeetmete arv (2007)

Arvamused | Rakendusmeetmed | Arvamused | Rakendusmeetmed |

ENTR | 292 | 269 | SANCO | 343 | 331 |

EMPL | 14 | 14 | JLS | 27 | 23 |

AGRI | 963 | 963 | RELEX | 4 | 4 |

TREN | 41 | 39 | TRADE | 10 | 8 |

ENV | 65 | 62 | ELARG | 86 | 83 |

RTD | 57 | 57 | AIDCO | 388 | 388 |

INFSO | 37 | 36 | ECHO | 37 | 37 |

MARE | 30 | 29 | ESTAT | 29 | 18 |

MARKT | 11 | 8 | BUDG | 3 | 3 |

REGIO | 13 | 13 | OLAF | 0 | 0 |

TAXUD | 74 | 63 | DIGIT | 2 | 1 |

EAC | 87 | 73 |

Teatavates poliitikavaldkondades ( põllumajandus (963), EuropeAid (388), tervishoid ja tarbijakaitse (331), ettevõtlus (269), teadusuuringud (57) ja infoühiskond (36)) vastu võetud rakendusmeetmete suur hulk kajastab taas komisjonile delegeeritud komiteemenetluse alusel tehtava töö intensiivsust asjaomastes valdkondades[6]. Võrreldes eelmise aastaga vähenes meetmete arv põllumajanduses (963 rakendusmeedet 2007. aastal, võrreldes 1576 meetmega 2006. aastal) ja teadusuuringutes (57 meedet 2007. aastal, võrreldes 212 meetmega 2006. aastal).

[1] Lisa on esitatud eraldi komisjoni töödokumendina.

[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003, 14. aprill 2003, nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2003, 14. aprill 2003, nõukogu määrus (EÜ) nr 1105/2003, 26. mai 2003, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003, 29. september 2003.

[3] ELT L 255, 21.10.2006, lk 1.

[4] ELT L 171, 22.7.2006, lk 21.

[5] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index_en.htm.

[6] Tuleb märkida, et ainuüksi võetud meetmete arv ei näita tehtud otsuste poliitilist, majanduslikku ega rahalist tähtsust.