Sissetulevate andmete kvaliteedi hindamiseks kogub Eurostat liikmesriikidelt ulatuslikult metaandmeid ja kvaliteediteavet. Selle tulemusena koostatavad avalikult kättesaadavad riiklikud metaandmete aruanded on abiks kvaliteedi kontrollimisel, hindamisel ja edasisel täiustamisel. Need aitavad kasutajatel statistikat õigesti tõlgendada ja kasutada. Järgmistes punktides käsitletakse kvaliteedi eri aspekte eraldi.

Tehnilised täiustused on aidanud säilitada statistiliste väljundite suurt asjakohasust, aga ka muuta andmete valideerimise ja töötlemise tõhusamaks. Lisaks on tänu kvaliteetsete metaandmete jätkuvale korrapärasele kogumisele võimalik hinnata ja jälgida sissetulevate andmete kvaliteeti. Vajaduse korral on õiguslike kohustuste täitmise tagamiseks saadetud ametlikke kirju.

Lisaks on Eurostat ja liikmesriigid jätkanud investeerimist andmete kvaliteedi parandamisse ja metoodika täiustamisse. Esiteks on edenenud töö seoses järgmisega: demograafiliste sündmuste valesti liigitamine; varjupaigataotlejate ja pagulaste andmete hõlmamine/väljajätmine; rände-, varjupaiga- ja elamisloaandmete valdkondadevaheline sidusus ning järjepideva demograafilise tasakaalu tagamine. Teiseks nähti ette vabatahtlik andmekogumine, et reageerida kiiresti muutuvatele poliitilistele vajadustele ja säilitada seega lühikeses perspektiivis suur asjakohasus, sealhulgas andmete kogumine varjupaika taotlevate saatjata alaealiste kohta, tagasisaatmiste kohta kvartali kaupa ja EList väljarände / ELi sisserände kohta ELi uues koosseisus pärast Ühendkuningriigi väljaastumist. Viimasel ajal on liikmesriigid ja Eurostat COVID-19 pandeemia tingimustes taganud, et andmete edastamisel ja avaldamisel järgitaks nende avaldamise ajakava.

Nagu on ette nähtud määruse artikliga 9b, annab komisjon ELi eelarvest rahalist toetust, et aidata kaasa vajalike arendus- või rakendusmeetmete võtmisele liikmesriikides. Asjakohased vahendid on Eurostati antavad toetused ning uuest Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist eraldatavad toetused.

2018. aasta mais võttis komisjon vastu määruse muutmise määruse ettepaneku, et laiendada varjupaiga ja juhitud rändega seotud andmenõudeid. Määrusega (EL) 2020/851 ajakohastati varjupaiga- ja juhitud rände statistikat sisuliselt: nähti ette uued muutujad, andmete üksikasjalikumad liigitused ja sagedam andmekogumine 2021. aastast algavate vaatlusperioodide puhul. Uued nõuded tuli kehtestada järk-järgult alates kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast ehk 12. juulist 2020 kuni 1. juulini 2021. Kooskõlas selle määruse artikliga 11a tegi komisjon põhjendatud taotluse alusel 16 liikmesriigile ajutisi erandeid. Eurostat jälgib korrapäraselt asjaomaste liikmesriikide riiklikes tootmissüsteemides vajalike kohanduste sisseviimisel tehtavaid edusamme. Andmete kättesaadavus on juba paranenud seoses kuuandmete (varjupaigataotlused) ja kvartaliandmete (varjupaiga kohta tehtavad esimese astme otsused, tagasisaatmised) avaldamisega alates 2021. aasta märtsist.

Eelmisele, 2018. aasta aruandele eelnenud järjepideva täiustamise perioodi järel on andmete üldine kättesaadavus ja kvaliteet – eelkõige andmete täielikkus, ajakohasus, võrreldavus ja täpsus – jäänud kõigi andmekogude puhul püsima kõrgele tasemele. Rände kiiresti muutuva olemuse tõttu on aga ELis tekkinud vajadus ajakohasema ja üksikasjalikuma varjupaiga-, tagasisaatmis-, ümberasustamis- ja elamislubade statistika järele.

See on komisjoni neljas määruse rakendamist käsitlev aruanne, millele eelnevad 2012., 2015. ja 2018. aastal vastu võetud aruanded. Selles antakse teavet edusammude kohta, mida liikmesriigid koos komisjoniga (Eurostat) määruse rakendamisel alates 2018. aastast on teinud, ning esitatakse järgmised sammud kõnealuse statistika kvaliteedi edasiseks parandamiseks. Punktis 2 kirjeldatakse lühidalt kõige olulisemaid tehtud muudatusi. Punktis 3 käsitletakse aastate 2018–2020 vaatlusperioodide kohta koostatud statistika alal tehtud üldisi edusamme ja selle kvaliteediaspekte. Punktis 4 keskendutakse käimasolevale tööle, mida tehakse alates 2021. aastast algavate vaatlusperioodide kohta kehtestatud muudetud statistikanõuete rakendamiseks, ning uutele algatustele, mille eesmärk on reageerida lähiaastatel muutuvatele poliitilistele vajadustele. Punktis 5 tehakse aruande kokkuvõte ja antakse ülevaade edasistest sammudest.

·kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta on sisserännet käsitlevate õigusaktide alusel tehtud korraldus liikmesriigi territooriumilt lahkuda või kelle lahkumine riigist pärast sellise korralduse andmist on registreeritud, liigitatuna kodakondsuse alusel.

Määrusega (EÜ) nr 862/2007 (edaspidi „määrus“) on kehtestatud Euroopa Liidus (EL) rännet ja rahvusvahelist kaitset käsitleva Euroopa statistika koostamise ühtsed eeskirjad. See statistika kajastab rahvusvahelisi rändevooge ELi, EList ja ELi sees, rändajatest elanikkonna hulka ELis ning ELi liikmesriigi kodakondsuse saamist ja kaotamist. Hõlmatud on ka varjupaiga ja juhitud rände statistika, mis puudutab järgmist:

3.1.Asjakohasus

Alates 2018. aasta aruandest on andmeedastused olnud üldiselt väga täielikud. Mõned probleemkohad on siiski jäänud, peamiselt seoses Dublini süsteemi menetlusi käsitleva statistikaga.

Rände ja rahvusvahelise kaitse statistikat kasutatakse ELi rände-, sise-, tööhõive-, sotsiaal-, justiits-, välis- ja inimõiguste poliitika valdkonnas. Komisjon tugineb nendele andmetele ELi õigusaktidega ette nähtud korrapäraste aruannete, poliitikaettepanekute ja rakendusaruannete koostamisel ning poliitika analüüsimisel.

Ajavahemikul 2014–2020 kasutati määruse alusel kogutavat statistikat selleks, et määrata kindlaks eelarvevahendid, mis eraldatakse liikmesriikidele Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (rahvusvahelise kaitse taotlejad, kaitsestaatuse andmine, konkreetsetel põhjustel riigis viibimise lubade väljastamine, tagasisaatmised) ning välispiiride ja ühise viisapoliitika rahastamisvahendist (välispiire ületavate isikute arv; kolmandate riikide kodanikud, kellel keelati sisenemine välispiiridel). Sarnased vahendite eraldamise eeskirjad nähakse uuesti ette mõnede uute ELi fondide jaoks aastateks 2021–2027. Uuest Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (vt joonealune märkus 10) riikidele vahendite eraldamisel tuginetakse Eurostati värskeimale aastapõhisele statistikale (mis hõlmab eelnevat kolme kalendriaastat), mis käsitleb rahvusvahelist kaitset taotlenud või selle saanud isikuid, ümberasustatud isikuid, seaduslikult riigis elavate kolmandate riikide kodanike arvu, esmaseid elamislube, lahkuma kohustatud isikuid ja tagasisaadetud isikuid. Uus piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (mis on Integreeritud Piirihalduse Fondi osa) tugineb statistikale, mis käsitleb kolmandate riikide kodanikke, kellel keelati riiki siseneda välistel maismaa- või merepiiridel või lennujaamades.

Seda statistikat kasutavad ka rändevaldkonnaga seotud ELi ametid, nagu Frontex ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, kellega Eurostat teeb andmekogumise ja statistikametoodika valdkonnas tihedat koostööd. Täiendavad näited on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse haldusalas tegutseva rände ja demograafia teadmuskeskuse ning Euroopa rändevõrgustiku väljaanded. Eurostat on selliste väljaannete peamine statistikaallikas.

Veel kasutavad kõnealust statistikat regulaarselt riikide valitsused, rahvusvahelised organisatsioonid, teadlased ja kodanikuühiskonna rühmad, kes tegelevad mitmesuguste teemadega, sealhulgas sisserändajate ühiskonda integreerimise, riiklike varjupaiga- ja sisserändemenetluste väljatöötamise ja jälgimise ning rahvastiku ja tööjõu tulevikuprognooside koostamisega.

3.2.Täpsus

Üldiselt on liikmesriigid hoidnud statistilise täpsuse alal kõrget taset või seda isegi tõstnud. Küll aga esineb teatavaid täpsuseprobleeme rahvusvaheliste rändeandmete puhul. Need on seotud nii alakaetuse (st isikud, kes ei registreeri end oma elukohta) ja ülekaetuse (st isikud, kes ei registreeri end välja, kuna tihti ei ole neil selleks kohustust ega stiimulit) küsimusega. Et selles valdkonnas täpsust edaspidi suurendada, vahetavad liikmesriigid andmeid teiste liikmesriikidega ning kasutavad hindamistehnikaid ja täiendavaid haldusasutuste andmeallikaid. Rändestatistika kvaliteedi edasisele täiustamisele seavad piirid liikumisvabadus ELis ja isikuandmete kaitsega seotud aspektid, eelkõige seoses ELi kodanikega, kes kolivad teise liikmesriiki või elavad seal.

3.3.Ajakohasus ja õigeaegsus

Olenevalt andmete tüübist on andmete esitamise tähtaeg 2–12 kuud pärast kontrollkuupäeva või vaatlusperioodi lõppu. Andmete automatiseeritud väljavõtt riiklikul tasandil ja Eurostati regulaarne jälgimine tagab üldiselt andmete õigeaegse esitamise. Üldiselt peetakse andmete edastamise tähtaegadest kinni ja alates 2018. aastast on suundumus selles osas olnud püsiv või veidi paranenud, kuid mõningaid probleeme esineb veel Dublini süsteemi menetlusi käsitleva statistikaga seoses. Harvadel juhtudel esineb üksikuid muid probleeme, näiteks üksikuid katkestusi, mis on tingitud ajutisest personali puudumisest või arvutisüsteemi tõrgetest. COVID-19 pandeemia avaldamise ajakava rakendamist ei mõjutanud.

3.4.Juurdepääs

Statistilised andmed ja metaandmed on vabalt kättesaadavad Eurostati veebisaidil teema „Population“ (rahvastik) all. Lisaks esitatakse neid statistilisi andmeid platvormi Statistics Explained korrapäraselt ajakohastatavates artiklites ja koondväljaannetes, nagu „Key figures on Europe“ (2020. aasta väljaanne) või 2020. aasta aruanne demograafiliste muutuste mõju kohta (kus esitatakse rändevoogude ja rahvastiku andmed kodakondsuse järgi jaotatuna).

Määruse alusel koostatud rändestatistika on kõige sagedamini kasutatav Euroopa statistika. Alates 2016. aastast on rahvusvahelise rändestatistika jaotis olnud veebisaidi temaatiliste jaotiste seas kõige populaarsem ning kasutajad on siiani selle vastu püsivalt suurt huvi üles näidanud. Samuti on veebisaidi Statistics Explained rännet ja rändajatest elanikkonna statistikat käsitleva jooksva artikli leht olnud alates 2016. aastast üks enim vaadatud lehti. Alates 2018. aastast on Eurostat varjupaiga ja juhitud rände teemal koostanud 42 väljaannet. Veebisaidi Statistics Explained jooksev artikkel aastapõhise varjupaigastatistika kohta on olnud väga populaarne: alates 2018. aastast on seda vaadatud ligikaudu 200 000 korda aastas. Sellist statistikat esitatakse väga nähtavalt ka Eurostati sotsiaalmeediakanalites.

3.5.Võrreldavus

Metoodilised ja koostamissuunised on olnud olemas juba pikka aega ning rahvusvahelist rännet, kodakondsuse omandamist, varjupaika, sisserändeõigusaktide täitmise tagamist ja elamislubasid käsitleva statistika osas on neid korrapäraselt täiustatud. Need aitavad liikmesriikidel tagada võrreldavuse, mis on üldiselt kooskõlas ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste soovitustega.

Pärast seda, kui liikmesriikidega lepiti kokku samade vanuse määratluste ja liigituste kohaldamises ning ELi koondandmete määratluses, on rahvusvaheline rändestatistika olnud püsivalt heas kooskõlas määrusega (EL) nr 1260/2013 sätestatud demograafiliste andmete kogumise põhimõtetega. Võrreldavuse tagamiseks kontrollib Eurostat, kas saadud andmed on sisemiselt ja ajas järjepidevad ning kas eri piirkondade ja riikide andmed on võrreldavad. Riikidevahelise võrreldavusega seoses on määrusega kehtestatud rändevoo andmete ühtlustatud määratlused. Kõige raskem on olnud lahendada probleeme, mis on seotud rändevoogude ja kodakondsuse omandamise statistika erimääratluste kohaldamisega. Alates 2018. aasta aruandest on rände ja kodakondsuse omandamise statistika tegemiseks saadetud andmed vastanud väga hästi nõuetele. Küll aga võivad rändajatest elanikkonna andmed määruse kohaselt põhineda kas alalise elukoha või seadusliku või registreeritud elukoha määratlustel. Sellist paindlikkust kohaldatakse selleks, et saada riigi tasandil täielikult järjepidevaid rahvastikuandmeid, kuigi sellega seoses väheneb riikidevaheline võrreldavus (vt punkt 3.6). See on üks lähtepunkte laiaulatuslikumaks määratluste ja mõistete ühtlustamiseks rahvastiku ja rahvusvahelise rände statistika valdkonnas (vt punkt 4.2).

Varjupaiga ja juhitud rände statistika osas järgivad liikmesriigid määratlusi üldiselt hästi. Mõnes liikmesriigis esineb veel teatavaid probleeme, kuid enamasti liigitamise alamkategooriate tasandil. Eurostat valmistab koostöös riikide ekspertidega ette spetsiaalset sõnastikku, et neid valdkonnakäsitusi veelgi ühtlustada. See töö on juba lõpuetapis ja sõnastik avaldatakse eeldatavasti 2021. aastal.

3.6.Sidusus

Määrusega jäetakse liikmesriikidele vabadus määratleda rändajatest elanikkonda alalise elaniku või vaikimisi seadusliku või registreeritud elaniku määratluse alusel. Määruse (EL) nr 1260/2013 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et selle artikli 3 kohased rahvastikuandmed oleksid kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007 artikli 3 lõike 1 punktis c nõutud rändajatest elanikkonna andmetega, kuna statistikud ja demograafid kasutavad neid rahvastikuandmeid süstemaatiliselt koos. Üldised probleemkohad aga püsivad. Näiteks ei ole tulenevalt praegusest lüngast õiguslike aluste ühtlustamisel rahvastikubaasi määratlused ja rakendused rahvusvaheliste rändevoogude statistika ja muu rahvastikustatistika vahel piisavalt sidusad. See saab otsustavaks, kui ELi tasandil hakatakse põhjalikumalt käsitlema laiemat määratluste ja mõistete ühtlustamist rahvastikustatistikas tervikuna, sh rahvaloenduste, demograafia ja rahvusvahelise rände alal (vt punkt 4.2).

Alates 2018. aastast on Eurostat teinud ka jõupingutusi, et hinnata nii valdkonnasisest järjepidevust (nt varjupaiga või elamislubade valdkonnas) kui ka valdkondadevahelist sidusust (varjupaiga, elamislubade ja rahvusvahelise rände statistika vahel). Selle töö raames tuvastati kolmandate riikide kodanikele esimest korda väljastatud elamislubasid käsitleva statistika ja kolmandate riikide kodanike pikaajalist rahvusvahelist rännet käsitleva statistika vahel nii sünergiakohti kui ka lahknevusi. Üksikasjalikumad tulemused on avaldatud Eurostati metaandmete lehel ja neid tutvustati 2018. aastal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) rändestatistika töösessioonil.