Programmis määratletakse edunäitajad iga eesmärgi jaoks. Nende eesmärkide saavutamiseks on võimalik programmi rakendada mitmesuguste rahastamisvahendite abil. Vahendid on järgmised:

Kolmanda terviseprogrammi kogueelarve on 449 400 000 eurot. Sellel on neli konkreetset eesmärki:

1. lisas sisalduvas lisatud komisjoni talituste töödokumendis esitatakse näiteid teisest terviseprogrammist kaasrahastatud kesksete mitmeaastaste meetmete kohta, mille lõpptulemused said kättesaadavaks 2014. aastal. Selles kirjeldatakse ka näiteid 2014. aasta tööprogrammist rahastatud meetmete kohta sellistes kõrvalvaldkondades nagu hindamine ja levitamine. 2.–10. lisas on esitatud ülevaatetabelid, milles on üksikasjalikud andmed kõigi kaasrahastatud meetmete ja sõlmitud lepingute kohta.

Käesolevas aruandes tutvustatakse kolmanda terviseprogrammi rakendamist 2014. aastal. Tegemist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 282/2014 kehtestatud kolmanda terviseprogrammi rakendamise esimese aastaga. Määrust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014 programmi suhtes, mis kestab seitse aastat kuni 31. detsembrini 2020. Määruse artikli 13 kohaselt annab komisjon igal aastal terviseprogrammi komiteele aru kõikide programmi kaudu rahastatud meetmete kohta ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Käesoleva aruandega see nõue täidetakse. Aruandes antakse üksikasjalikku teavet 2014. aasta eelarve ja selle täitmise kohta.

Krooniliste haiguste ja psüühikahäiretega inimestel on sageli tööga seotud probleeme, näiteks töötus, töölt puudumine, vähenenud tootlikkus ning häbimärgistamine töökohal. Krooniliste haiguste ja psüühikahäirete levimuse laienemine eelarvepiirangute taustal nõuab uuenduslikke strateegiaid, et aidata nendel inimestel tööturul osaleda.

PATHWAYS – „Osalemine tervislike töökohtade ja kaasavate strateegiate loomiseks töösektoris“ – oli üks 2014. aastal kaasrahastatud projekte, kuna sellel aastal pöörati põhitähelepanu kroonilistele haigustele. PATHWAYS algas 2015. aasta suvel, kestab 36 kuud ja saab kaasrahastamisena kuni 969 379,00 eurot. See hõlmab 12 partnerit 10 erinevast Euroopa riigist (Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Norra, Poola, Sloveenia ja Hispaania), kõigil neil on suured kogemused krooniliste ja vaimuhaiguste ning tööhõive vallas.

2014. aasta iga-aastase tööprogrammi prioriteetne terviseteema oli kroonilised haigused. Kokku algatati kolm projektikonkurssi krooniliste haiguste ennetamise ja juhtimise eri aspektide kohta ning selle tulemuseks oli viis kaasrahastatud projekti. Lõpule viidi toitumist ja kehalist aktiivsust ning dementsust käsitlev ühismeede ning lisaks kuus projekti aktiivsena ja tervena vananemise valdkonnas. Allpool kirjeldatud projekt PATHWAYS on üks hea näide. See tegeleb tähtsa küsimusega, milleks on krooniliselt haigete patsientide osalemine tööturul. See on täielikult kooskõlas komisjoni töökohtade ja majanduskasvu tegevuskavaga.

Kolmanda terviseprogrammi esimesel aastal toetati ja alustati tänu programmipoolsele kaasrahastamisele mitut olulist algatust, sealhulgas kaheksat ühismeedet. Kooskõlas teise terviseprogrammi järelhindamise järeldustega tagab komisjon, et kolmanda terviseprogrammi rakendamist jälgitakse hoolikalt ja et tulemused avaldatakse laiemale avalikkusele. Komisjon jätkab ka kõikide programmis osalevate liikmesriikide ja riikide osalemise julgustamist ja toetamist ning püüab saavutada koostoimet teiste ELi rahastamisprogrammidega.

Kolmanda terviseprogrammi 2014–2020 eelarve on 449,4 miljonit eurot. See hõlmab 33,48 miljonit eurot Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) toimimise tarbeks. Komisjon on palunud Chafeal terviseprogrammi 2014–2020 juhtida. Chafea on osutanud komisjonile tehnilist, teadusalast ja haldusabi terviseprogrammi rakendamisel alates 2005. aastast. Chafea korraldab iga-aastasi projektikonkursse, koordineerib esitatud pakkumiste hindamist ja peab läbirääkimisi, allkirjastab ja haldab seotud toetuslepinguid. Chafea vastutab ka mitme hankemenetluse eest.

Uuring annab kooskõlas põhimõttega „kõigepealt hinda“ mõtestatud, ehkki kvalitatiivse panuse lähtepunkti hindamisse ja tulevikus hindamisse tehtavatesse pingutustesse. Uuringu järeldused avaldati 2015. aasta mais Euroopa Komisjoni veebisaidil ja neid tutvustati 2. detsembril 2015 Euroopa Komisjoni korraldatud riiklike kontaktpunktide kohtumisel, kus need võeti vastu suure huviga. Loodetakse, et huvitatud sidusrühmad ja laiem teadusavalikkus jätkab uuringu metoodiliste võimaluste uurimist.

Uuring on osa käimasolevast tööst, mille eesmärk on leida nulliga võrdsustatud lähtepunkt piiriüleste tervishoiuteenuste mõõtmiseks ja hindamiseks liidus. Üldise tähelepanekuna kinnitasid kõik kaasatud sidusrühmad, et nende patsientide arv, kes on direktiivi raames piiriüleseid tervishoiuteenuseid kasutanud, on väike.

Nimetatud uuringus käsitleti piiriülese tervishoiu direktiivi 2011/24/EL mõju . Selle üldeesmärk oli anda aru direktiivi rakendamisest liikmesriikides, nagu on nõutud artikli 20 lõikes 1, ning selgitada välja vajakajäämised ja arenguvõimalused. Uuringus võeti aluseks kohapealne olukord ja muud väärtuslikud välisallikad. Neid teenuseid osutati KPMG Advisory N.V., Technopolis Group and Empirica GmbHga sõlmitud teenuslepingu kaudu, võttes aluseks raamlepingu SANCO/2012/02/011 – 1. osa. Leping kestis 21. juulist 2014 kuni 21. märtsini 2015 ja selle maksumus oli 179 026 eurot.

Chafea korraldas 2014. aasta oktoobris ühismeetmeid käsitleva õpikoja ja 2015. aasta veebruaris ühismeetmete kvaliteedi tagamise õpikoja. Terviseprogrammi riiklikud kontaktpunktid korraldasid ka riiklikud teabepäevad järgmistes riikides: BG, HR, CZ, EL, HU, IE, IT, LT, NL, NO, PL, PT, RO, SK, ES ja UK. Taotlejatele mõeldud suunised avaldati osalejate portaalis. Abi ja praktilist nõu andis ka Chafea kasutajatugi.

Allpool olevas tabelis on esitatud võrdlus olemasoleva eelarve täitmise osakaalu kohta rahastamismehhanismi alusel keskmiselt teise terviseprogrammi raames ja 2014. aastal. 2014. aastal kulutati projektidele küll vähem, kuid ühismeetmetele rohkem. Muude rahastamisvahendite puhul on osakaalud sarnased.

2014. aasta prioriteedid on sätestatud komisjoni 26. mai 2014. aasta rakendusotsuses C (2014) 3383, milles käsitletakse 2014. aasta töökava vastuvõtmist ja sellega seotud kriteeriume.

2014. aasta oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsil 2014 vastu võetud kolmanda terviseprogrammi esimene aasta. Aastane töökava võeti sellest tulenevalt vastu kaks kuud hiljem, 26. mail 2014, ja seega lükkus edasi kogu rakendamistsükkel. Enamik toetuslepinguid ja mitmed teenuslepingud sõlmiti 2015. aasta esimeses kolmandikus. Kolmandat terviseprogrammi käsitlevas määruses on tehtud teise terviseprogrammiga võrreldes mõni oluline täiendus. Need hõlmavad järgmist:

konkreetsed eesmärgid koos seotud näitajatega;

ELi lisandväärtuse selge määratlus ja

kriteeriumide kasutuselevõtt ühismeetmete erakordse kasulikkuse määratlemiseks.

See tähendas näiteks, et taotlejatel ja hindajatel oli lihtsam juhinduda ELi lisandväärtuse määratlusest ning ühismeetme konsortsiumil oli lihtsam välja töötada ettepanek viisil, et see täidaks erakordse kasulikkuse kriteeriumi, st 80 % kaasrahastamist.

Hulk positiivseid muutusi oli kolmanda terviseprogrammi rakendamisel. Need hõlmavad dokumentide veebipõhise esitamise kasutuselevõttu osalejate portaali kaudu ning toetuslepingute veebipõhist hindamist ja elektroonilist allkirjastamist. Määrusega kehtestati ka lihtsustatud haldusmenetlused ning otsetoetuslepingud ühismeetmete ja partnerlusraamistike lepingute jaoks tegevustoetuste saajatele, et anda nimetatud toetuste saajatele võimalus teha pikaajalisi kavasid.

Uus ühismeetmete menetlus on samuti läbipaistvam, kuna esimese sammuna tuleb moodustada konsortsium, mille liikmed määratakse kolmandas terviseprogrammis osalevate liikmesriikide/riikide poolt. See tähendab, et eelkõige ELi valitsusvälised katusorganisatsioonid seisavad silmitsi asjaoluga, et neid määratakse ametisse, samas kui teise terviseprogrammi raames määras neid ametisse komisjon.

Ühismeetmetes osalejate arv on endiselt suhteliselt suur, nagu see oli juba teises terviseprogrammis: keskmiselt 25 osalejat ühismeetme kohta 2014. aastal – vahemikus 12–39. See on proovikivi ühismeetmete üldjuhtimise ja koordineerimise jaoks. Projektikonkursse silmas pidades tuleb märkida, et kahe konkursi käigus ei määratud toetust ühelegi projektile. Ühel juhul ei saadud taotlusi võib-olla seetõttu, et teema oli määratletud üsna kitsalt ja pakutud kaasrahastamine oli suhteliselt väike. Teisel juhul saadi mitu pakkumist, kuid kõik jäeti hindamise käigus ebapiisava kvaliteedi tõttu kõrvale.

Järelhindamise soovitusi arvesse võttes on järgmistel aastatel vaja teha täiendavaid parandusi, kaasa arvatud tõhusam elektrooniline järelevalve- ja aruandlussüsteem, parem ja sihipärasem teabe levitamine ning jätkuvad jõupingutused, et suurendada nendest riikidest pärit organisatsioonide ja institutsioonide osalust, kes seni on olnud toetusesaajate seas alaesindatud.