[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.10.2006

SEK(2006) 1225

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

KOKKUVÕTE KLIIMASÕBRALIKELE, SOODSA HINNAGA NING OHUTUTELE ENERGIATEENUSTELE ÜLEMAAILMSEKS JUURDEPÄÄSUKS AVALIKU JA ERASEKTORI RAHALISTE VAHENDITE KAASAMISE MÕJU HINDAMISE KOHTA: ÜLEMAAILMNE ENERGIATÕHUSUSE JA TAASTUVENERGIA FOND {KOM(2006) 583 lõplik}{SEK(2006) 1224}

Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) andmetel suureneb maailma energiavajadus praeguste suundumuste jätkudes 2030. aastaks enam kui 60 protsenti. Samal ajal suureneb süsinikdioksiidi heitkogus enam kui 62% ning hinnanguliselt 1,4 miljardil inimesel puudub juurdepääs tänapäevastele energiateenustele. Seetõttu tõdesid maailma juhtivate riikide esindajad, et praegusi suundumusi ei tohiks enam järgida. 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel (WSSD) lepiti kokku suurendada maailmas kiiresti ja oluliselt taastuvate energiaallikate osa ning vähendada poole võrra 1,6 miljardi inimese hulka, kellel puudub praegu võimalus elementaarsete energiateenuste kasutamiseks. Tagamaks, et see ei jää ainult tühjaks lubaduseks, lõi EL Johannesburgi taastuvenergia koalitsiooni (JREC). Alates selle asutamisest ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel on sellega liitunud enam kui 90 riigi valitsused. Komisjon on Johannesburgi taastuvenergia koalitsiooni kaaseestistuja ning selle juures töötab JREC sekretariaat, tagades nii vajaliku koostoime ELi energiavaldkonna algatusega, mis asetab suurt rõhku taastuvenergiale ja energiatõhususele. Lisaks tehti G8 poolt vastu võetud Gleneagles’i tegevuskavas, mis käsitleb kliimamuutust, puhast energiat ja säästvat arengut, ettepanek asutada spetsiaalne puhta energia investeerimiskeskkond. Komisjoni rohelises raamatus „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks“ nähakse ette integreeritud lähenemisviis kliimamuutusega toimetulemiseks, kus püütakse muuhulgas ka järsult suurendada energiatõhusust energiatõhusate tehnoloogiate tutvustamise ja kasutuselevõtmise teel ning tutvustada ja võtta kasutusele rohkem taastuvenergia tehnoloogiaid.

Taastuvenergiale ning samas mahus ka energiatõhususele tehtavad investeeringud toovad olulist kasu tüüpiliste avalike hüvede näol. Nad toovad nii ülemaailmset (nt ei põhjusta kasvuhoonegaaside heidet või põhjustavad seda vähesel määral) kui ka kohalikku ja piirkondlikku kasu (nt tavapäraste õhu saasteainete heite puudumine või selle esinemine vähesel määral). Nad aitavad suurendada energiavarustuse kindlust, kasutades kohalikke energialiike, nt tuule-, päikese, maasoojus- või biomassienergiat. Samuti aitavad nad kaasa kohaliku tööturu ja sissetulekute tekkimisele, sh tööstustegevuseks ettenähtud energiaga varustamise abil. Need eelised avalike hüvede näol muudavad taastuvenergia- ja energiatõhususe projektid tihti majanduslikult väga huvipakkuvaks, seda eelkõige arengumaades, kus elektritootmine on keskmiselt palju vähem tõhus ja rohkem saastav kui põhjalikumate keskkonnaalaste õigusaktidega tööstusmaades.

Lisaks hakkavad investeeringud taastuvenergiasse ja energiatõhususse saama peamiste energia- ja arengualaste investeeringukavade lahutamatuks osaks. Nad võimaldavad tänapäeval kohalike ettevõtete ning transpordi varustamist elektri- ja muu energiaga, eriti seal, kus võrguühendus ei ole ökonoomne. Võrguvälised ühendused ja väikevõrgud suudavad tagada asjakohase ja ökonoomse energiavarustuse kõrvalistes piirkondades. On võimalik pakkuda kõiki tehnilisi lahendusi ettevõtete ja kodumajapidamiste vajaduste rahuldamiseks, mis on eriti asjakohane arengumaades.

Hoolimata kasvavatest edusammudest ja rahvusvahelise üldsuse võetud kohustustest prognoosib IEA, et taastuvenergia osakaal jääb praeguste suundumuste jätkudes 2030. aastaks enam-vähem samaks. Isegi kui poliitiline raamistik muutub järjest soodsamaks, ei ole automaatselt tagatud energiatõhususe ja taastuvenergiaalaste investeeringute rahastamine. Rahastamise puudujäägi probleemid on komplekssed, kuid põhinevad suures osas siiski laenuandjatele oluliseks tagatiseks oleva riskikapitali puudumisel. Erasektori finantsvahendite kaasamine on oluline piisavate rahaliste vahendite suunamiseks säästva energia alastesse investeeringutesse. Taastuvate energiaallikate kõrge potentsiaal luua nii ülemaailmsed kui ka kohalikke mitmekesiseid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaalaseid avalikke hüvesid õigustab kõnealuse rahastamisprobleemi lahendamise toetamist riiklike vahenditega ning riiklikke soodustusi rahvusvahelistele ja kohalikele erainvestoritele.

Komisjon on juba alustanud koostööd rahvusvaheliste finantsasutustega nagu EIB, EBRD ja Maailmapank, erainvestorite ning finantsvahendajatega, et asutada ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF), mis loob ülemaailmse avaliku ja erasektori partnerluse . Eesmärgiks on kaasata avaliku ja erasektori finantsvahendeid ökonoomsete taastuvenergiaalaste projektide ja ettevõtete rahastamisprobleemi lahendamist võimaldavate katsekavade rakendamise laiendamiseks. Ettepanek tugineb Euroopa Komisjoni poolt 2004. aastal Johannesburgi taastuvenergia koalitsiooni raames välja kuulutatud pikaajalise kapitali algatusele. See põhineb teostatavusuuringul, mille määratlemise ja alustamise suunised töötati välja 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise ning 2. ja 3. juunil 2003. aastal Brüsselis peetud Johannesburgi taastuvenergia koalitsiooni esimese kõrge rahvusvahelise tasemega konverentsi arutelude alusel. Selles keskendutakse põhiliselt arengumaadele ja üleminekumajandusega riikidele.

GEEREF luuakse ülemaailmse avaliku ja erasektori partnerlusena, mis pakub erinevatele ülemaailmselt tegutsevatele äri- ja mitteäriinvestoritele sobivaid riskijagamise ja kaasfinantseerimise võimalusi. See võimaldab fondi poolt tasustatavate professionaalsete fondijuhtide palkamist, kes tegutsevad vastavalt abiandjate ja investorite koostatud erivolitustele. Struktuuris on ette nähtud ka kõrgekvaliteedilised järelevalve-, aruandlus- ja kontrollielemendid.

GEEREF hakkab toetama vähem kui 10 miljonit eurot maksvaid taastuvenergia- ja energiatõhususe programme, kuna äriinvestorid ja rahvusvahelised finantsasutused neid enamasti ei toeta. Toetus hõlmab Saharast lõuna poole jäävaid riike, Kariibi mere ja Vaikse ookeani saareriike (AKV piirkond), Euroopa naaberriike (sh Põhja-Aafrika ja ELi-välised Ida-Euroopa riigid, k.a Venemaa) ning Ladina-Ameerika ja Aasia riike (sh Kesk-Aasia ja Lähis-Ida).[1] Rahastamine on turukeskne ning investeeringuid tehakse eelkõige nendesse riikidesse, piirkondadesse ja omavalitsustesse, mille taastuvenergiapoliitika soodustab erasektori osavõttu ning lihtsustab taastuvenergiaalaseid investeeringuid. Erilist tähelepanu pööratakse AKV riikide vajadustele. Kuna fond pakub nii riskikapitali kui ka tehnilist abi, on tegemist „kõik-ühest-kohast-teenusega“, mis vähendab tehingukulusid ja parandab fondi üldist tulemuslikkust.

Investeeringud hõlmavad hulgaliselt eri projekte, energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogiaid, kusjuures rõhuasetus on tehniliselt juba edukaks osutunud tehnoloogiatel.

GEEREFile eraldatavad investeeringud peaksid olema vähemalt 100 miljonit eurot. See suurusjärk on vajalik arvestatava mõju omamiseks rahvusvahelisel tasandil ning piisav pikemas perspektiivis end isemajandava avaliku ja erasektori partnerluse loomiseks.

GEEREF hakkab aktiivselt tegelema piirkondlike allfondide asutamise ja rahastamisega või sarnaste olemasolevate algatuste toetamisega.[2] See võimaldab arvestada piirkondlike turgude eripäradega ning kaasata rahvusvahelisi finantsasutusi, kohalikke asjatundjaid ning võimendada täiendavat rahastamist erasektorist.

Keskmise ja suure riskiga allfondides võiks GEEREFi osalus olla 25–50% projekti maksumusest, väikese riskiga allfondides kuni 15–20%.

Eeldusel, et esimesel etapil on fondi käsutuses 100 miljonit eurot, oleks võimalik kaasata 1 miljard eurot lisakapitali. Seega oleks võimendustegur umbes 10, mis on oluliselt suurem kui tavapärastel toetuspõhistel abikavadel, mille puhul on nõutav 50–70% kaasfinantseerimine.

Võttes arvesse kaasnevaid riske, on Euroopa Komisjon arvamusel, et ühenduse eelarvest tuleb eraldada märkimisväärne summa algatuse käivitamiseks ja algtõuke andmiseks erasektori kaasrahastamisele. Euroopa Komisjon teeb ettepaneku eraldada ajavahemikus 2007–2010 keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi raames GEEREFile kuni 80 miljonit eurot. Esimene sissemakse summas 15 miljonit eurot tehakse eeldatavalt 2007. aasta alguses. Kõnealuse algatuse juhtimiseks vajalikud töötajad värvatakse haldavate teenistuste olemasoleva personali seast, vajadusel tehakse töökohtades ümberpaigutusi.

(Iga-aastases) rahastamisotsuses, mis hõlmab ka keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevat teemaprogrammi, sätestatakse GEEREFile ühenduse vahendite eraldamise alused (arvatavasti Euroopa Investeerimisfondi kaudu nagu Kagu-Euroopa Fondi puhul). Otsuste tegemisel arvestatakse vastavate õiguslikus aluses ettenähtud sätetega.

Käesolev ettepanek hõlmab paljude avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste, sh rahvusvaheliste finantsasutuste, erainvestorite ja -ettevõtjate ning fondide poolset kaasrahastamist. ELi ja EMP liikmesriigid võivad osaleda vabatahtlikkuse alusel. Allpool toodud tabelis on näidatud kõnealuse kaasrahastamise hinnanguline määr:

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja hiljem | Kokku |

ELi kaasfinantseerimiseta 1. aste | 10,000 | 10,000 | 20,000 |

ELi kaasfinantseerimiseta 2. aste | 15,000 | 30,000 | 50,000 | 109,000 | 204,000 |

ELi kaasfinantseerimiseta 3. aste | 10,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | 331,000 | 791,000 |

Kokku ELi kaasfinantseerimiseta | 35,000 | 90,000 | 150,000 | 409,000 | 331,000 | 0,000 | 1015,000 |

Loodetakse, et investeerimisrahastust saab üheksanda Euroopa Arengufondi raames, mida haldab EIP, kaasrahastada tegevuse arendamist AKV piirkonnas summas kuni 50 miljonit eurot.

Kõnealune uus rahastamisvahend võiks olla positiivseks näiteks, mida teised avaliku ja erasektori investorid võiksid järgida ning see on tähtis vahend, mille abil suurendada üldist rahastamist 241 miljardi euroni 2010. aastaks.

Pärast kõigi summade investeerimist suudaks GEEREF arengumaade turgudele tuua peaaegu 1 gigavati puhast energiat. See aitaks varustada 1–3 miljonit inimest puhta energia teenustega ning asendada 1–2 miljonit tonni CO2 aastas (väärtus praeguste hindade juures peaaegu 5 miljonit eurot).

- Kasvuhoonegaasid: Igal aastal säästetakse üle 1,1 tonni CO2, millel on kümnete aastate taha ulatuv pikaajaline mõju. See arv on oletuslik ning põhineb hinnangul, et GEEREFi kaudu rahastatud uus tootmisvõimsus asendab olemasoleva „keskmise“ fossiilkütuse-põhise elektrienergia ning elektri ja soojuse koostootmisjaamad arengumaades. Heal juhul, kus asendada tuleks ainult kivisöepõhine soojuse- ja elektritootmine, säästetaks aastas peaaegu 3 miljonit tonni CO2. Halvem võimalus, kus tuleks asendada gaasil töötavad soojus- ja elektrijaamad, pole eriti tõenäoline; enamus arengumaade investeeringutest energiavarustuse võimsuse suurendamiseks põhineb endiselt pigem odaval kivisöel kui palju kallimal gaasil. See võimaldaks ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi 10 tegutsemisaasta jooksul säästa lisaks 10–30 miljonit tonni CO2, millel on kestev mõju veel vähemalt 10 järgmiseks aastaks. Igal juhul oleneb lõplik tulemus tehnoloogia ja geograafilise asendi tegelikust koosmõjust.

- Energiavarustuse kindlus: Loodetakse käiku lasta umbkaudu 500–1500 MW uue puhta ja kodumaise taastuvenergia tootmisvõimsusest või energiatõhususse investeerimise kaudu vältida võimsuse suurendamist.

- Juurdepääs elektrienergiale: 0,5–3,5 miljonit arengumaades elavat inimest saab juurdepääsu tänapäevastele puhta energia teenustele. Kasusaajateks on tõenäoliselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, suurendades nii arengumaade äärepoolsemate piirkondade võimalusi majandustegevuse arendamiseks, mida neil vastasel juhul ei oleks olnud võimalik teha. Veelgi enam, ligi 500 000 majapidamist loodetakse varustada tänapäevaste majapidamiskütuste ja sooja veega.

- Muu: Loodetakse muidki positiivseid mõjusid, mida täpselt ei määratleta. Siia kuuluvad:

- tavapäraste õhusaasteainete, sh SOx, NOx, PM ja CO vähenenud heide, mis parandab kohaliku välisõhu kvaliteeti ning vähendab terviseprobleeme, sh siseruumides toidu valmistamisest tingitud probleeme;

- väiksem sõltuvus kalli fossiilkütuse impordist, kasutades taastuvenergiat, nt tuule-, päikese-, maasoojus- või kohalikust toormest biomassienergiat;

- kohalik tööhõive ning sissetulekud, sh kõrvaliste alade, kuhu võrgu laiendamine end majanduslikult ära ei tasu, varustamine tootmiseks vajaliku energiaga;

- suuremad võimalused uute tehnoloogiate arendamiseks, levitamiseks ja kasutuselevõtmiseks, sh Euroopa ja arengumaade ettevõtjate ühisettevõtete asutamise soodustamise abil, levitades nii tehnoloogia- kui ka juhtimisalast oskusteavet.

Käesolevas teatises nimetatud kavandatav ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond täiendab olemasolevaid Euroopa Ühenduse tasandil pakutavaid rahastamisvahendeid. Fond on loodud spetsiaalselt selleks, et ühendus suudaks paremini toetada jätkusuutliku arengu ja vaesuse likvideerimise kavade rakendamist partnerriikides ning kiirendada keskkonnasõbralike tehnoloogiate ülevõtmist, arendamist ja kasutuselevõtmist. See lihtsustab abiandjate vahelist koostööd, äratab äriinvestorite (sh rahvusvaheliste finantsasutuste) huvi ning kiirendab lõppkokkuvõttes säästlike, ohutute ja soodsa hinnaga energiatehnoloogiate ning nendest lähtuvate teenuste vastuvõttu maailmaturul.

Kogemuste lisandumisel võiks see uudne avaliku ja erasektori partnerlus laieneda muudele puhtasse, soodsa hinnaga ning ohutusse energiasse investeerimise sektori põhivaldkondadele (nt süsiniku kogumisele ja geoloogilisele ladustamisele).

[1] Ühinemiseelse rahastamisvahendiga hõlmatud riikide puhul tuleks tagada lisafinantseerimine muudest vahenditest.

[2] (SEK(2006) 1224) lisas on näidised olemasolevate samasuguste katseprojektide kohta, kui need, mida kavandatakse ja võidakse toetada.