ET Euroopa Liidu Teataja C 100/136

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas”

KOM(2008) 179 lõplik – 2004/0069 (COD)

2009/C 100/24

23. aprillil 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 11. septembril 2008. Raportöör oli Mária HERCZOG.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 448. istungjärgul 21.–23. oktoobril 2008 (23. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 59, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 4.

1. Kommenteeritud kokkuvõte

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt komisjoni ettepanekut luua Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (edaspidi „võrdlusraamistik”), kuna kvaliteetne kutseharidus ja -koolitus on Lissaboni muudetud strateegia (1) keskne ja lahutamatu osa. Muudetud strateegia eesmärk on edendada teadmistepõhist ühiskonda, sotsiaalset kaasatust ja ühtekuuluvust, liikuvust, tööhõivet ja konkurentsivõimet.

1.2. EMSK leiab, et võrdlusraamistiku rakendamine aitaks tugevdada kutsehariduse ja -koolituse Euroopa mõõdet ja parandada õppijate ja töötajate liikuvust ning suurendada riiklike kutseharidus- ja -koolitussüsteemide vahelist ja sisest läbipaistvust ja vastastikust usaldust. Samuti aitaks see lahendada praegusi töötuse probleeme, keskendudes tööturu vajaduste ja tööjõu oskuste vahelisele lõhele.

1.3. EMSK on arvamusel, et võrdlusraamistik on kasulik, kuna selles pööratakse erilist tähelepanu kutsehariduse ja -koolituse väljundite ja tulemuste parandamisele ja hindamisele Euroopa Liidu kolme peamise poliitilise prioriteedi seisukohalt, milleks on tööhõive suurendamine, koolituspakkumiste parem vastavusse viimine õppijate vajadustega ning parema juurdepääsu tagamine elukestvale õppele (eelkõige nõrgemal positsioonil olevatele elanikkonnarühmadele).

1.3.1. EMSK kutsub komisjoni üles jätkuvalt keskenduma lõppkasutajatele, õppijatele, töötajatele ja institutsioonidele – nii kutsehariduse ja -koolituse pakkujatele kui ka ettevõtetele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata elanikkonnarühmadele, keda ähvardab haridussüsteemist ja tööturult väljatõrjumise oht (nt kooli pooleli jätjad; kõrge töötuse tasemega rühmad, nagu noored ja vanemad töötajad; erivajadustega inimesed; rändetaustaga inimesed jne), ning nende (taas)integreerimisele koolitusprogrammidesse.

1.4. EMSK leiab, et Euroopa koostöö senised saavutused (2) kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamisel loovad sobiva aluse praeguse töö jätkamiseks ja edasiseks arenguks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu tõsine panus võrdlusraamistikku aitab märkimisväärselt tagada, et jätkuv kvaliteedi parandamise kultuur levib võimalikult laiaulatuslikult (3). See võib samuti innustada ja edendada võrdlusraamistiku rakendamist riiklikul tasemel.

1.5. EMSK tervitab liikmesriikide kindlaid jõupingutusi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi jätkuvaks parandamiseks. Praegu toimub see 2005. aastal loodud Euroopa kvaliteeditagamise võrgustiku (ENQA VET) raames, millega tagatakse protsessi pikaajaline jätkusuutlikus ja mis hõlmab 23 riigi aktiivset ja tõhusat koostööd viimastel aastatel.

1.5.1. EMSK soovitab komisjonil kaaluda, kuidas (millistes valdkondades, milliste lähenemisviiside ja praktiliste vahenditega) riiklike kvaliteeditagamise tugikeskuste poolt toetatud ENQA VET võiks tegutseda veelgi tõhusamalt ja tulemuslikumalt Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku rakendamise edendamisel ja toetamisel liikmesriikides. See on protsess, mis jätkub aastani 2010 (või isegi kaugem?).

1.6. EMSK arvates on oluline tagada ühtsus võrdlusraamistiku ja vastastikusel usaldusel põhinevate Euroopa muude algatuste (nt Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas (4) ja Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteem (5) vahel. Vajalik on meetmete suurem ühtlustamine ja kõnealuste Euroopa ühiste võrdlusvahendite konkreetsete seoste määratlemine nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, eesmärgiga suurendada vastastikust kasu ja sünergiaid ning luua tingimused kvalifikatsiooni tunnustamiseks ja ülekandmiseks kogu Euroopas.

1.7. Kutseharidus ja -koolitus on avalik hüvis ja selle kvaliteedi kontroll on vajalik nii kodanike kui ka kogu ühiskonna huvides. Kontrolli peavad jälgima ja teostama riigiasutused, kelle töö kvaliteet tuleb samuti tagada. EMSK leiab, et kõnealuste asutuste – enamikes liikmesriikides määrab need valitsus – roll on keskse tähtsusega, ning soovitab komisjonil seda tugevdada.

1.8. EMSK kutsub kõiki sidusrühmi – institutsioone, tööandjaid, ametiühinguid, valdkondlikke organisatsioone, kaubanduskodasid, tööstus- ja kutseorganisatsioone, tööhõiveteenuste pakkujaid, piirkondlikke organisatsioone, sotsiaalmajandusorganisatsioone jne – üles võtma konkreetseid kohustusi ja osalema ühiste eesmärkide saavutamisel. Kvaliteedi tagamisel kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas tuleb tõhustada alt-üles koostööd selle kõigis etappides.

1.8.1. EMSK kutsub organiseeritud kodanikuühiskonda üles protsessis aktiivsemalt osalema ja meenutab komisjonile vajadust teha tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga kvaliteeditagamisel kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et muuta süsteem kaasavamaks ja ehitada see üles olemasolevatele võrgustikele ja positiivsetele kogemustele. Kõnealuse koostöö ja dialoogi puudumine paljudes riikides takistab sellise kvaliteedikultuuri edukat sisseviimist.

1.8.2. EMSK leiab, et sotsiaalpartneritel kui tööturu peamistel sidusrühmadel on oluline roll kutsehariduse ja -koolituse nelja põhieesmärgi (liikuvus, kättesaadavus, atraktiivsus ja sotsiaalne kaasatus) täitmisel ning neil peaks olema keskne roll kutseharidus- ja -koolitus-süsteemide kvaliteedi määratlemisel ja kontrollimisel Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Vaid sotsiaalpartnerite aktiivse osalemisega on võimalik süsteemi kohandada muutuva tööturuga, mis on eeltingimus mis tahes kutsehariduse ja -koolitust puudutava lähenemisviisi kvaliteedile.

2. Sissejuhatus

2.1. Arvestades erinevusi kutseharidus- ja -koolitussüsteemide kvaliteeti puudutavate lähenemisviiside vahel liikmesriikide piires ja liikmesriigiti ning nende lähenemisviiside keerukust, on vajalikud ühised kvaliteeditagamise tugikeskused, mille abil tagada kogu Euroopas toimivate erinevate poliitiliste ja praktiliste arengusuundade läbipaistvus, kooskõla ja ülekantavus vastastikuse usalduse suurendamiseks.

2.2. Pärast pikka ettevalmistus- ja konsultatsiooniperioodi esitas Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku soovituse koostamiseks Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas.

2.3. Soovituse eesmärk on toetada liikmesriikide püüdlusi jätkuvalt parandada kutseharidus- ja -koolitussüsteemide ja programmide kvaliteeti, rakendades Euroopa ühtset võrdlusvahendit – kvaliteeditagamise ja -hindamise võrdlusraamistikku.

2.4. Võrdlusraamistiku peamine otstarve on sätestada kokkulepitud riikidevahelised võrdluskriteeriumid, mis aitavad liikmesriikidel ja sidusrühmadel dokumenteerida, arendada, jälgida, hinnata ja parandada kutsehariduse ja -koolituse mõju ning kvaliteedijuhtimist.

2.5. EMSK seisukoht komisjoni ettepaneku kohta tugineb peaasjalikult komitee senistele teadmistele ja kogemustele (6).

3. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märkused

3.1. EMSK nõustub komisjoniga selles osas, et ühtsed kvaliteeditagamise võrdluskriteeriumid on vajalikud, kui soovitakse seada ja täita ühiseid eesmärke Euroopa kutseharidus- ja -koolitus-poliitikas.

3.2. EMSK tervitab ja rõhutab võrdlusraamistikku puudutava komisjoni ettepaneku positiivseid külgi, milleks on liikmesriikide vabatahtlik kohustus võrdlusraamistikku kasutada, võimalus kohandada võrdlusraamistikku erinevatele riiklikele süsteemidele vastavalt siseriiklikele õigustele ja tavadele ning vajadus võtta võrdlusraamistiku rakendamist käsitlevad otsused vastu riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil.

3.3. Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas tugineb ühtsele kvaliteeditagamise raamistikule, mis omakorda on rajatud liikmesriikide parimatele tavadele, ning parandab nimetatud ühtset raamistikku. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on hea meel tõdeda, et kvaliteeditagamise võrdlusraamistik on lihtsam kui ühtne kvaliteeditagamise raamistik, samuti on selgemad ja konkreetsemad kvaliteedikriteeriumid ja näidiskirjeldused, mistõttu peaks liikmesriikidel olema neid märkimisväärselt lihtsam tõlgendada, mõista ja kasutada.

3.4. EMSK on seisukohal, et soovituse 1. lisas toodud ja konsensuse alusel välja töötatud uued ja ajakohastatud kvaliteeditagamise kriteeriumid ja näidiskirjeldused muudavad võrdlusraamistiku kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi jätkuva parandamise väärtuslikuks vahendiks Euroopa ja riiklikul tasandil. Kõnealused kvaliteedikriteeriumid ja näidiskirjeldused, mis kajastavad kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti puudutava töö põhiaspekte, võimaldavad kvaliteeditagamisega seotud tegevusi riiklikul ja institutsioonilisel (nt kutsehariduse ja -koolituse pakkuja) tasandil aktiivselt kavandada, rakendada, hinnata ja täiendada. Samuti võimaldavad nad astuda samme, et parandada liikmesriikide poolt kõnealuses valdkonnas võetud meetmete ja algatuste läbipaistvust ja kooskõla.

3.5. EMSK leiab, et eriti oluline on tagada komisjoni juurdepääs objektiivsetele faktidele tuginevale usaldusväärsele teabele edusammude kohta kokkulepitud kvaliteeditagamise eesmärkide saavutamisel vastavalt kolmele peamisele (poliitilisele) eesmärgile (vt punkt 1.3). Seetõttu tunneb EMSK heameelt, et soovituse 2. lisas on toodud ühiste süsteemitasandi näitajate esialgne kogum kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi mõõtmiseks ja hindamiseks riiklikul tasandil.

3.6. Näitajatel on kutseharidus- ja -koolitussüsteemide hea valitsemistava ning kvaliteedi seisukohalt võtmetähtsus, kuna nad toetavad kogemustel põhinevat poliitikaloomet ning edendavad tulemuste võrdlus riikide vahel. Siiski tuletab EMSK komisjonile meelde, et usaldusväärsemate ja paremini võrreldavate andmete saamiseks tuleks võrdlusraamistiku näitajate jaoks vajalike andmete kogumise meetodid liikmesriikide üleselt ühtlustada ja standardida (ühtsed määratlused, tõlgendamine ja arvutusmeetodid).

3.7. EMSK on seisukohal, et eriti oluline on julgustada eri tasandite kutsehariduse ja -koolituse sidusrühmi süstemaatiliselt läbi viima enesehindamisi (võimalusel koos sõltumatu välishinnanguga, näiteks korrapäraselt läbiviidava võrdleva hindamise European Peer Review kontekstis). Enesehindamise käigus määratletud valdkondadega tegelemine aitab tagada kvaliteetse koolituse pakkumise, mis vastab osapoolte (nii koolitusel osalejate kui ka ettevõtjate) ootustele ja huvidele. Enesehindamine annab korrapärast tagasisidet selle kohta, kuidas partnerid on rahul pakutava koolituse ning koolitusteenustega, samuti tööturu vajaduste ning töötajate koolitusel omandatud oskuste ja pädevuste kohta.

3.8. Võrdlusraamistiku üks erilist lisaväärtust loov külg on ühiste kvaliteedikriteeriumide, näidiskirjelduste ja näitajate kasutamise soodustamine, samuti edendab see korrapärasel enesehindamisel põhinevat kvaliteedi parandamist nii kutseharidus- ja -koolitussüsteemides kui ka kutseharidus- ja -koolitusteenuste pakkujate ehk institutsioonide osas. EMSK tuletab sidusrühmadele meelde, et teatud riikides on kvaliteedi arendamine süsteemi tasandil võimalik vaid juhul, kui võrdlusraamistikku rakendatakse mitte ainult kutsehariduse ja -koolitusega seotud institutsioonides, vaid ka kutseharidus- ja -koolitussüsteemi (juhtimis)tasandil. Lisaks saab ühiste kvaliteedikriteeriumide, näidiskirjelduste ja näitajate kasutamisega võrrelda kutsehariduse ja -koolituse juhtimise ja pakkumisega seotud tavasid kogu Euroopa Liidus.

3.9. EMSK tuletab komisjonile meelde, et ühiste eesmärkide saavutamise olulisim tegur on liikmesriikide tõeline pühendumine võrdlusraamistiku rakendamisele ja kohaldamisele. See peaks hõlmama ühiste aluspõhimõtete, kvaliteedinõuete ja näidiskirjelduste muutmist konkreetseteks eesmärkideks ja praktilisteks algatusteks ning nende eesmärkide ja meetmete järjekindlat rakendamist.

3.10. EMSK kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama võrdlusraamistiku kasutamist ning selle jätkuvat parandamist Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Võrdlusraamistiku kasutamise edendamiseks ja toetamiseks peaks Euroopa Komisjon tulevikus leidma vahendeid asjaomaste programmide rahastamiseks; samuti tuleks tõsta olemasolevate ja uute kvaliteediküsimustega tegelevate partnerite teadlikkust rahastamisvõimalustest kõigil tasanditel. Komisjon peaks ka tegema tihedamat koostööd Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikuga ühiste kvaliteedipõhimõtete, kvaliteedikriteeriumide, näidiskirjelduste ja näitajate pideval kohandamisel ja parandamisel ning kõnealust võrgustikku toetama.

3.11. EMSK-l on hea meel, et ettepanek hõlmab märkimisväärset kvaliteedigarantiid korrapärase hindamise (iga kolme aasta tagant) vormis ning hinnangut selle kohta, kuidas võrdlusraamistikku riiklikul tasandil rakendatakse. Tulemusi saab samuti kasutada võrdlusraamistiku hilisemal läbivaatamisel Euroopa tasandil. EMSK arvates peaks hindamine keskenduma tegelikule mõjule, mida võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedile riiklikul ja Euroopa tasandil avaldab; samuti nende valdkondade määratlemisele, kus on toimunud areng või paranemine ja muutustele rakendamises ja muutuste ulatusele.

3.12. EMSK soovitab levitada ulatuslikult teavet Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ning parandada sellekohast teabevahetust, et see jõuaks võimalikult paljude võimalike osalejate ja sidusrühmadeni. Tuleb koostada teabevahetuskava ja -strateegia eesmärgiga kajastada ja rõhutada võrdlusraamistiku kasutamise eeliseid ja tõenäolisi tulemusi kõigil tasanditel, seda eelkõige kutsehariduse ja -koolituse pakkujaid (institutsioone) silmas pidades. Vajalik on tegutsemine eri tasanditel, et tagada tõhus teabevahetus ühelt poolt Euroopa ja riiklikul tasandil ning teiselt poolt süsteemi ning kutsehariduse ja -koolituse pakkujate tasandil. Koos komisjoniga võiks Euroopa kvaliteeditagamise võrgustik ENQA VET etendada olulist rolli Euroopa tasandi teabevahetuses, samas kui riiklikul tasandil võiks selle tagada riiklikud kvaliteeditagamise tugikeskused.

3.13. Vastavalt EMSK arvamusele koolituse ja tootlikkuse kohta (7) rõhutab komitee taaskord vajadust parandada elukestva õppega seotud kooskõlastamist haridus- ja koolitussüsteemide eri tasandite vahel Euroopa ja riiklikul tasandil. See eeldab ka sidusat lähenemisviisi kvaliteedi tagamisele ja hindamisele kõigis hariduse ja koolitusega seotud valdkondades.

3.14. EMSK on veendunud, et kutseharidust ja -koolitust tuleks arendada kõigil tasanditel kui elukestva õppe olulist ja lahutamatut osa. Oluline on tagada, et kutseharidus ja -koolitus haakub eelnevate ja järgnevate haridustasemetega, eelkõige üld- ja kõrgharidusega. Eri vanuserühmadele, sh lastele, tuleks luua vajalikud arenguvõimalused ja infrastruktuurid ja neid tuleks hinnata konkreetsest eluetapist lähtuvalt.

3.14.1. Kvaliteedi hindamist tuleks kohaldada kõigile haridusvormidele ja haridusasutustele varasest lapsepõlvest alates, kuna varases lapsepõlves omandatud haridus tugevdab järgnevaid õppetulemusi või erialast tulemuslikkust. Samuti peaks see kehtima algharidusele tagamaks, et õpilased omandavad alusteadmised enne kõrgemale haridustasemele liikumist. Kutsehariduse ja -koolituse hindamine on vähem usaldusväärne ja tõhus, kui see arvestab vaid kutseharidust ja -koolitust ennast, jättes seejuures tähelepanuta kooli õppetulemused, mis mõjutavad hilisemat tulemuslikkust ja karjäärivõimalusi. EMSK arvates on oluline, et komisjon oleks teadlik üksikute haridustasemete vastastikustest seostest, võttes arvesse haridusevälise mõju ja tingimused, ning nende kombineeritud mõjust kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedile.

3.14.2. EMSK rõhutab kvaliteeditagamise ja -hindamise vaheliste seoste tugevdamise olulisust kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ja kõigis hariduse valdkonda kuuluvates sektorites teabevahetuse parandamiseks, suurendades vastastikust usaldust ja leides kvaliteeditagamisele ja ühistele arengutele ühised väljavaated. EMSK tervitab kvaliteedi tagamise valdkonnas kõrgharidusega alanud koostööd ning teeb ettepaneku selle koostöö jätkamiseks ja tugevdamiseks. Ka Euroopa kvaliteediraamistiku rakendamine eeldab sidusat lähenemisviisi kvaliteedi tagamisele eelkõige kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse vahel, kuna elukestva õppe edendamise teema on mõlema valdkonnajaoks ühine.

Brüssel, 23. oktoober 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Lissaboni strateegia (2000).

(2) Nõukogu järeldused kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise kohta (28. mai 2004).

Kopenhaageni deklaratsioon (30. november 2002) – „Koostöö edendamine kvaliteeditagamisel, keskendudes eelkõige mudelite ja meetodite levitamisele ning kutsehariduse ja -koolituse ühistele kvaliteedikriteeriumidele ja -põhimõtetele”.

Maastrichti kommünikee (14. detsember 2004); Helsinki kommünikee (5. detsember 2006).

(3) Helsinki kommünikee (5. detsember 2006).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas.

(5) Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) loomine.

(6) EMSK arvamused:

— arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas”, raportöör: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (ELT C 175 27.7.2007);

— arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes”, raportöör: Mária HERCZOG (ELT C 195, 18.8.2006);

— arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta”, raportöör: Tomasz CZAJKOWSKI (ELT C 88, 11.4.2006);

— arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu ja Euroopa Parlamendi soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel”, raportöör: Mário SOARES (ELT C 255, 14.10.2005);

— arvamus teemal „Koolitus ja tootlikkus”, raportöör: hr KORYFIDIS (ELT C 120, 20.5.2005).

(7) EMSK arvamus teemal „Koolitus ja tootlikkus”, raportöör: hr KORYFIDIS (ELT C 120, 20.5.2005).