EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõjuhinnangu kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, 
millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu 
{KOM(2011) 665 lõplik} 
{SEK(2011) 1262 lõplik}  
 
ET 1   ET Käesolevas dokumendis esitatakse mõjuhinna ngu aruande kokkuvõte määruse kohta, millega 
luuakse Euroopa Ühendamise Rahastu, millest  rahastatakse eelnevalt kindlaksmääratud 
transpordi-, energia- ning info- ja kommuni katsioonitehnoloogiataris tut. Kõnealuse uue 
õigusakti pakkus komisjon välja 29. juunil 201 1 vastuvõetud teatises  „Euroopa 2020. aasta 
strateegia aluseks olev eelarve” (edaspidi „mitm eaastast finantsraamistikku käsitlev teatis”) ja 
sellele lisatud dokumentides1. Euroopa Ühendamise Rahastut  käsitlev määrus kuulub nende 
õigusaktide pakmesse, mis reguleerivad transpordi-, energia- ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiavaldkonda ning hõl mavad ka nimetatud kolme valdkonna 
poliitikaraamistikku2 ja olemasolevaid finantsinstrumente. 
1. PROBLEEMI KINDLAKSMÄÄRAMINE  
Nagu mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas t eatises tunnistati, ei ole praegune taristu 
rahastamise ELi raamistik eespool nimetatud üles ande tõhusaks täitmiseks piisav. Taristu 
rahastamine on tõepoolest killustatud valdkon dade, programmide ja finantsinstrumentide 
vahel, takistades seega valdkondade-, prog rammide- ja finantsinstrumentidevahelise 
võimaliku koostoime täielikku ärakas utamist ning riskide vähendamist3. Seoses sellega ja 
pidades silmas Euroopa Liidu va jadustele vastava taristu arenda mise kiirendamist, otsustas 
komisjon teha ettepaneku luua tsentraalselt hallatav ühine vahend – nn Euroopa Ühendamise 
Rahastu, mille eelarve oleks 50 miljardit eurot ning millest rahastataks „eelnevalt kindlaks 
määratud ja ELi huvide seisukohast prioriteetse id transpordi-, ener gia- ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiataristuid”. 
Euroopa Ühendamise Rahastu loomise eesmär k on viia kõnealuste s valdkondades taristu 
rahastamiseks ettenähtud ELi vahendid kooskõl la asjaomase valdkonna poliitikaeesmärkidega 
ja aidata seega lihtsustada valdkondlikke eeski rju, võttes arvesse poliitikaraamistikega seatud 
piiranguid. 
Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teat ises ei määratud siiski kindlaks Euroopa 
Ühendamise Rahastu töökorda, mis võimaldaks finantsinstrumendil olla oma tegevuses 
edukas, st töökorda, mis looks Euroopa Liid u tulevast jätkusuut likku konkurentsivõimet 
silmas pidades tema vajadustele vastava ta ristu arendamise kiirendamist toetavad 
investeerimistingimused. 
Samal ajal – ja nagu mitmeaastast finantsraami stikku käsitlevas teatises märgiti – näitab 
kehtivate valdkondlike eeskirjade valdkonnaülen e analüüs, et peale Euroopa Ühendamise 
Rahastu loomise on kolme kõnealuse valdkonna vahe list töökorda võimalik veelgi lihtsustada. 
Seepärast tuleks täie ndavalt uurida valdkondade võimalikku koostoimet Euroopa Ühendamise 
Rahastu raames. 
                                                 
1 KOM(2011) 500 (lõplik) ja SEK(2011) 868. Kõik dokumendid on avaldatud aadressil: 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm . 
2 Õigusakti ettepanekud, milles sätestatakse m uudetud poliitikaraamistikud vastavalt üleeuroopalise 
energiavõrgu (TEN-E), üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) ja üleeuroopalise 
telekommunikatsioonivõrgu (e-TEN) valdkonnas. 
3 SEK(2011) 868, lk 79. 
 
ET 2   ET Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades ja tuginedes programmi järelhindamisele, 
sidusrühmadega konsulteerimisele ning eksperti de soovitustele, määras komisjon kindlaks 
kaks peamist poliitikavaldkonda, kus turu- ja õiguslikud tõrked takistavad ELi rahastamise 
kasutamist, et toetada piisavalt ELi 2020. aasta st rateegia eesmärkide saavutamiseks vajalike 
taristute arendamist: 
– investeeringute finantsvõimendus: ELi rahastamise praegune kord, meetodid ja 
vormid ei toeta piisavalt investeeringu te finantsvõimendust. ELi rahastamise 
jätkuvalt piiratud mõju kolm peamist põhjus t on järgmised: ELi rahastamine ei ole 
piisavalt keskendatud tegelikku ELi lisandv äärtust andvatele projektidele; praegune 
kaasrahastamismäärade kindlaksmääramise viis ei ajenda tegema vajalikke 
investeeringud, sest kaasrahastamismäärad  ei vasta projektidega kaasnevatele 
riskidele ega ole proportsi onaalsed projektide keerukuse ja ELi lisandväärtusega; 
projektide ELi rahastamise senised vor mid (toetused ja/või mõnes valdkonnas 
finantsinstrumendid) ei ol e loonud keskkonda, mis toetaks piisavalt igas asjaomases 
valdkonnas vajalike erainvesteeringute tegemist; 
– projektide rakendamine: praegused tingimuse d rahastamise taotlemise ja toetuste, 
järelevalve ja hindamise ni ng programmijuhtimise valdkonnas  ei ole ELi vahenditest 
kaasrahastatavate projektide kiireks rakendamiseks piisavad. 
Komisjon on analüüsinud, milliseks võivad nimetatud probleemid kujuneda tulevikus, kui 
poliitika jääb samaks, eriti juhul, kui  jätkatakse 2007.–2013. aasta mitmeaastase 
finantsraamistiku rakendamist ener gia-, transpordi- ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiavaldkonna s. Analüüs näitab, et se l juhul ei arendata 2020. 
aastaks tõenäoliselt välja Euroopa lisandväärtusega taristut. Erasektori kaasatus jääb minimaalseks isegi võimalikku pikaajalist är ihuvi pakkuvate projekti de korral. Suuremad 
üleeuroopalised ühendused, sealhulgas ühendused naaberriikidega, jäävad loomata, eriti 
suurte tehniliste probleemidega või projekti de elluviijatele vähest ärihuvi pakkuvate 
projektide korral. See kahjusta b seega näiteks siseturu toimimist, juurdepääsetavust ja 
ühendusi naaberriikidega. Praegus e poliitika jätkudes on tõenäo liselt tähtsusetu ka mõju 
keskkonna- ja kliimamuutustega seotud eesmärkidele. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Üleeuroopalisi võrke reguleerib ELi toimim ise lepingu artikkel 170, kus on sätestatud, et: 
„[---] liit [aitab] kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energee tika infrastruktuuri valdkonnas” . ELi õigus tegutseda taristu 
rahastamise valdkonnas on ette nähtud artikliga 171, kus on sätestatud, et liit „võib toetada 
eelkõige teostatavusuuringute, la enutagatiste või in tressitoetuste nä ol liikmesriikide 
rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid  projekte”. Peale selle on  ELi pädevus energiavaldkonnas 
sätestatud ka ELi toimimise lepingu artiklis 19 4. Komisjoni rahastamis ettepanekud, mis on 
seotud üleeuroopaliste võrkudega, peavad heaks kiitma liikmesriigid, kes vastutavad projektide kavandamise ja elluviimise eest. 
Komisjon rõhutas eelarve läbivaatamist käsitlevas  teatises seda, kui oluline on kasutada ELi 
eelarvet, et „täita lüngad riigisisese pol iitikakujundamise dünaamikas, mis loomulikult 
hõlmab piiriüleste küsimuste käsitlemist se llistes valdkondades nagu infrastruktuur, liikuvus, 
territoriaalne ühtsus [---] − need on lüngad, mis kahjustaksid vastasel korral ELi kui terviku 
 
ET 3   ET huve”4. Liikmesriigid peavad taristu kavandamisel ja  rahastamisel üldiselt esmatähtsaks riigi 
seisukohast olulisi projekte5. Piiriülesed ühendused on siiski  tähtsad, kui üleeuroopalised 
võrgud saavad tegelikkuseks, ja eelkõige se lleks et tagada selliste võrkude puhul liidu 
kodanikele suurimat ELi lisandväär tust pakkuv parim ülesehitus.  
Hiljem esitas komisjon oma mitmeaastast finantsr aamistikku käsitlevas teatises selgelt oma 
seisukoha ELi eelarve rolli kohta taristu arendamisel eelkõige en ergia-, transpordi- ning info- 
ja kommunikatsioonitehnoloogiavaldkonnas: „[ k]ogemus näitab [---], et liikmesriikide 
eelarves ei prioriseerita mitut riiki hõlmavaid p iiriüleseid investeeringu id, et tagada ühtsele 
turule vajalik taristu. See on järjekordne näide ELi eelarve pakutavast lisaväärtusest”. Sellele 
lisaks on komisjon tõepoolest märkinud, et „kui Eu roopa ei investeeri piisavalt oma tulevasse 
võrku, läheb see talle kalliks maksma”6. 
Euroopa meetme võtmist taristu rahastamise valdkonnas õigustab prob leemi riikidevaheline 
olemus. 
3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
Nagu mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev as teatises märgitud, on Euroopa Ühendamise 
Rahastu üldeesmärk kiirendada Euroopa Liidu vajadustele vastava ta ristu arendamist, et 
saavutada ELi 2020. aasta strat eegias püstitatud energia- ja kliimamuutustega seotud 
eesmärgid ning üldisemalt selle tulevane jätkusuutlik konkurentsivõime. Selle eesmärgi 
saavutamiseks ja pidades silmas eespool punk tis 2 kirjeldatud probleemi, on käesoleva 
mõjuhinnangu aluseks oleva algatuse eesmärk  kehtestada Euroopa Ühendamise Rahastu 
vahendite kasutamist reguleeriv parim töökord. 
Samal ajal – nagu on märgitud mitmeaastast fina ntsraamistikku käsitleva teatise punktis 4 – 
on selliste programmide ja vahendite nagu Eu roopa Ühendamise Rahastu eesmärk muu hulgas 
ka lihtsustada valdkondlikke eeskirju. Seepäras t tuleks kavandatud algatuse raames uurida 
võimalikult palju ka võimalikku valdkondadesise st ja -vahelist koosto imet, võttes arvesse 
valdkondlikes poliitikaraamistikes sätestatud poliitilisi eesmärke. 
Erieesmärgid 
Eelöeldut silmas pidades ja lähtudes käesoleva mõjuhinnangu punktis 2 kirjeldatud 
probleemist, saab üldeesmärgi, s.o kehtesta da Euroopa Ühendamise Rahastu parim töökord, 
jagada kaheks erieesmärgiks, mis on kooskõlas 2011. aasta teatisele lisa tud komisjoni talituste 
töödokumendiga7: 
                                                 
4 KOM(2010) 700, lk 5. 
5 Vt muudetud, üleeuroopalise tr anspordivõrgu (TEN-T) suuniste mõjuhinnangu aruanne (SEK(2011) 
xxx), muudetud üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) suuniste mõjuhinnangu aruanne (SEK(2011) 
xxx) ja üleeuroopalise telekommunikatsioonivõrgu (e-TEN) suuniste mõjuhinnangu aruanne 
(SEK(2011) xxx). 
6 SEK(2011) 368, lk 78. 
7 Komisjoni talituste töödokument „Euroopa 2020. aas ta strateegia aluseks olev eelarve: praegune 
rahastamissüsteem, tulevased probleemid, sidusrühmadega konsulteerimise tulemused ning eri 
võimalused peamiste horisontaalsete ja valdkond like küsimuste lahendamiseks”, SEK(2011) 868 
(lõplik). 
 
ET 4   ET 1. erieesmärk:  määrata kindlaks rahastamisvormid, -meetodid ja -eeskirjad, et tagada 
ELi eelarvest eraldatavate vahendite maksim aalne finantsvõimendus seoses avaliku ja 
erasektori investeeringute kaasamisega ül eeuroopalistesse ning ühtse turu mõõtmega 
projektidesse, eelkõige esmatäht sate võrkudega seotud projektide sse, mis tuleks ellu viia 
2020. aastaks ja mille puhul Euroopa lisandväärtus on kõige olulisem (sh vajaduse korral ELi piire ületavatesse projektidesse); 
2. erieesmärk:  määrata kindlaks järelevalve- ja hindamismehhanismid, mille abil 
tunnustatakse tulemuslikkust ja karistatakse ELi vahendite ebatõhusa kasutamise eest, 
eesmärgiga tagada toetatavate projektide tõhus ning õigeaegne rakendamine. 
Tegevuseesmärgid 
Erieesmärgid saab omakorda jagada mitmeks tegevuseesmärgiks . 
Investeeringute finantsvõime ndusega seotud tegevuseesmärgid: 
• 1. tegevuseesmärk: määrata kindlaks ettepanekute hindamise eesmärgid ja 
mitmetasandilised kriteeriumid, et tagada v ahendite eraldamine ELi jaoks suure 
lisandväärtusega projektide  rakendusmeetmetele; 
• 2. tegevuseesmärk: määrata kindlak s maksimaalsed kaasrahastamismäärad 
projektidele antava ELi toetuse puhul vastavalt ELi lisandväärtusega seoses 
kehtestatud prioriteetidele ning projektidega kaasnevatele riskidele/turutõrgetele. 
Võimaldada kasutada neid määrasid pai ndlikult, et suurendada ELi vahendite 
finantsvõimendust; 
• 3. tegevuseesmärk: toetada taristutele spet sialiseerunud investorite osalemist, 
kehtestades turupõhiste vahendite kasuta mist käsitlevad eeskirjad ja tehes 
kättesaadavaks piisavad vahendid innov aatiliste vahendite toetamiseks. 
Projektide rakendamisega seotud tegevuseesmärgid: 
• 4. tegevuseesmärk: määrata kindlaks et tepanekute väljavalimise eeskirjad, et 
tagada vahendite konkurentsivõimelin e ning läbipaistev eraldamine; 
• 5. tegevuseesmärk: sätestada ühtne järele valve- ja hindami sraamistik, et toetada 
otsuste tegemist ELi vahenditest toetamise jätkamise, lõpetamise või muutmise kohta 
(st põhimõte „kasuta või kaota” ni ng eeskirjad, mis tagavad, et vahendite 
konkurentsivõimeline ümberjaotamin e toimub läbipaistval ja hästi 
konkurentsivõimelisel viisil); 
• 6. tegevuseesmärk: luua programmi tsentr aliseeritud juhtimiseks asjakohane 
institutsiooniline struktuur. 
4. P
OLIITIKAVÕIMALUSED  
Euroopa Ühendamise Rahastu parima töökorra  kindlaksmääramisel on oluline leida sobiv 
tasakaal valdkonna poliitiliste eesmärkide järgimise ja võimali kult suure koostoime tagamise 
vahel. Üksnes sobiv tasakaal tagab Euroopa Ühendamise Rahastu parima töökorra, st et see 
on kavandatud viisil, mis kindlustab pa rima hinna ja kvaliteedi suhte. 
 
ET 5   ET Kindlaksmääratud poliitikavõimalused, mis hõl mavad investeeringute finantsvõimenduse ja 
projektide rakendamise eri tasemel ühtlustamise kombinatsioone, jäävad kahe äärmuse vahel: 
üks äärmus on investeeringute finantsvõimendus e ja projektide rakendamise minimaalne 
ühtlustamine ja teine ää rmus on investeeringute finantsvõi menduse ja projektide rakendamise 
maksimaalne ühtlustamine. Kahe äärmuse vahe le jääb mitu vahepealset võimalust, mis 
hõlmavad minimaalse ja maksimaalse ühtlustamise ning eri tasemel ühtlustamise kombinatsioone. 
Kõnealused kombinatsioonid on esitatud järgmises tabelis 1. 
 
ET 6   ET Tabel 1. Poliitikavõimaluste kindlaksmääramine 
Finantsvõimendus
Rakendamine Minimaalne finantsvõimendus Maksimaalne finantsvõimendus Eri tasemel finantsvõimendus 
Minimaalne 
rakendamine Minimaalne finantsvõimendus – 
minimaalne rakendamine (Euroopa 
Ühendamise Rahastu baasstsenaarium: 
eri kaasrahastamismäär ad iga valdkonna ja 
projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste finantsinstrumentide eri 
kombinatsioon iga valdkonna jaoks; 
eri kriteeriumid ELi lisaväärtuse 
kindlaksmääramiseks vastavalt 
valdkondlikele prioriteetidele; 
eri hanke- ja valikukord iga valdkonna 
jaoks;  
eri kontrollivahendid ja põhimõtte „kasuta 
või kaota” eeskirjad iga valdkonna jaoks; 
eri juhtimisstruktuur/rakendusamet iga 
valdkonna jaoks. Maksimaalne finantsvõimendus – 
minimaalne rakendamine:  
ühtsed kaasrahastamismäärad kõigi 
valdkondade ja iga projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste vahendite ühtne 
kombinatsioon; 
ühtsed eesmärgid ja kriteeriumid ELi 
lisaväärtuse kindlaksmääramiseks, mis 
põhinevad üldisel Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja Euroopa 2020. aasta 
strateegia prioriteetide jaoks ettenähtud 
eelarvel; 
eri hanke- ja valikukord iga valdkonna 
jaoks;  
eri kontrollivahendid ja põhimõtte 
„kasuta või kaota” eeskirjad iga 
valdkonna jaoks; 
eri juhtimisstruktuur/rakendusamet iga 
valdkonna jaoks.  Eri tasemel finantsvõimendus – minimaalne rakendamine:  
ühtsed määrad teatavat liiki projektide (nt uuringud) jaoks; ühtsed 
määrad kui projektide riskitaseme funktsioon; erim äärad teatavate 
projektide jaoks olenevalt valdkondliku poliitika prioriteetidest; 
iga valdkonna jaoks eri kombinatsioon, mis koosneb järgmisest: 
– ühtsed omakapitali- ja võlainstrumendid; 
– erinevad täiendavad erivahendid; 
ühtsed kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja eelarve prioriteetidel, kuid mida vajaduse korral 
kohandatakse, et paremini saavutada üldprioriteetide raames 
valdkondlikke prioriteete; 
eri hanke- ja valikukord iga valdkonna jaoks;  
eri kontrollivahendid ja põhimõtte „kasuta või kaota” eeskirjad iga 
valdkonna jaoks; 
eri juhtimisstruktuur/rakendusamet iga valdkonna jaoks.  
Maksimaalne 
rakendamine Minimaalne finantsvõimendus – 
maksimaalne rakendamine:  
eri kaasrahastamismäär ad iga valdkonna ja 
projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste finantsinstrumentide eri 
kombinatsioon iga valdkonna jaoks; 
eri kriteeriumid ELi lisaväärtuse 
kindlaksmääramiseks vastavalt 
valdkondlikele prioriteetidele; 
ühtsed hanked ja menetlused; 
ühised kontrollivahendid ja põhimõtte 
„kasuta või kaota” eeskirjad; 
ühine juhtimisstruktuur (rakendusamet).  Maksimaalne finantsvõimendus – 
maksimaalne rakendamine:  
ühtsed kaasrahastamismäärad kõigi 
valdkondade ja iga projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste vahendite ühtne 
kombinatsioon; 
ühtsed eesmärgid ja kriteeriumid ELi 
lisaväärtuse kindlaksmääramiseks, mis 
põhinevad üldisel Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja Euroopa 2020. aasta 
strateegia prioriteetide jaoks ettenähtud 
eelarvel; 
ühtsed hanked ja menetlused; 
ühised kontrollivahendid ja põhimõtte Eri tasemel finantsvõimendus – maksimaalne rakendamine: 
ühtsed määrad teatavat liiki projektide (nt uuringud) jaoks; ühtsed 
määrad kui projektide riskitaseme funktsioon; erim äärad teatavate 
projektide jaoks olenevalt valdkondliku poliitika prioriteetidest; 
iga valdkonna jaoks eri kombinatsioon, mis koosneb järgmisest: 
– ühtsed omakapitali- ja võlainstrumendid; 
– erinevad täiendavad erivahendid; 
ühtsed kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja eelarve prioriteetidel, kuid mida vajaduse korral 
kohandatakse, et paremini saavutada üldprioriteetide raames 
valdkondlikke prioriteete; 
ühtsed hanked ja menetlused; 
ühised kontrollivahendid ja põhimõtte „kasuta või kaota” 
eeskirjad; 
 
ET 7   ET „kasuta või kaota” eeskirjad; 
ühine juhtimisstruktuur (rakendusamet).  ühine juhtimisstruktuur (rakendusamet). 
 
ET 8   ET Eri tasemel 
rakendamine Minimaalne finantsvõimendus – eri 
tasemel rakendamine:  
eri kaasrahastamismäärad iga valdkonna 
ja projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste finantsinstrumentide eri 
kombinatsioon iga valdkonna jaoks; 
eri kriteeriumid ELi lisaväärtuse 
kindlaksmääramiseks vastavalt 
valdkondlikele prioriteetidele; 
ühtsed hanked (ja menetlused) 
valdkonnaülese mõõtmega projektide jaoks 
(kasutades spetsiaalset ühtse rahastamise 
rida); eri hanked valdkondlike projektide 
jaoks, kuid ühtsed (st täielikult 
ühtlustatud) menetlused; 
peamised ühtsed/ühtlustatud seirevahendid 
ja põhimõtte „kasuta või kaota” eeskirjad 
koos erivahendite ja 
kohandatud/sihtotstarbeliste eeskirjadega, 
et võtta arvesse val dkondlikke iseärasusi; 
ühine rakendusamet kui ühtne 
juhtimisstruktuur, kuid komisjoni talituste 
poolne ülesannete eri tasemel 
delegeerimine igas valdkonnas.  Maksimaalne finantsvõimendus – eri 
tasemel rakendamine: 
ühtsed kaasrahastamismäärad kõigi 
valdkondade ja iga projektiliigi jaoks; 
innovaatiliste vahendite ühtne 
kombinatsioon; 
ühtsed eesmärgid ja kriteeriumid ELi 
lisaväärtuse kindlaksmääramiseks, mis 
põhinevad üldisel Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja Euroopa 2020. aasta 
strateegia prioriteetide jaoks ettenähtud 
eelarvel; 
ühtsed hanked (ja menetlused) 
valdkonnaülese mõõtmega projektide 
jaoks (kasutades spetsiaalset ühtse 
rahastamise rida); eri hanked 
valdkondlike projektide jaoks, kuid 
ühtsed (st täielikult ühtlustatud) 
menetlused; 
peamised ühtsed/ühtlustatud 
seirevahendid ja põhimõtte „kasuta või 
kaota” eeskirjad koos erivahendite ja 
kohandatud/sihtotstarbeliste 
eeskirjadega, et võtta arvesse 
valdkondlikke iseärasusi; 
ühine rakendusamet kui ühtne 
juhtimisstruktuur, kuid komisjoni 
talituste poolne ülesannete eri tasemel 
delegeerimine igas valdkonnas.  Eri tasemel finantsvõimendus – eri tasemel rakendamine:  
ühtsed määrad teatavat liiki projektide (nt uuringud) jaoks; ühtsed 
määrad kui projektide riskitaseme funktsioon; erimäärad teatavate 
projektide jaoks olenevalt valdkondliku poliitika prioriteetidest; 
iga valdkonna jaoks eri valik, mis koosneb järgnevast: 
- ühtsed omakapitali- ja võlainstrumendid; 
- erinevad täiendavad erivahendid; 
ühtsed kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa 2020. aasta 
strateegial ja eelarve prioriteetidel, kuid mida vajaduse korral 
kohandatakse, et paremini saavutada üldprioriteetide raames 
valdkondlikke prioriteete; 
ühtsed hanked (ja menetlused) valdkonnaülese mõõtmega 
projektide jaoks (kasutades spetsi aalset ühtse rahastamise rida); 
eri hanked valdkondlike projektide jaoks, kuid ühtsed (st täielikult 
ühtlustatud) menetlused; 
peamised ühtsed/ühtlustatud seirevahendid ja põhimõtte „kasuta 
või kaota” eeskirjad koos erivahendite ja 
kohandatud/sihtotstarbeliste eeskirjadega, et võtta arvesse 
valdkondlikke iseärasusi; 
ühine rakendusamet kui ühtne j uhtimisstruktuur, kuid komisjoni 
talituste poolne ülesannete eri tasemel delegeerimine igas 
valdkonnas.  
 
(Teoreetiliselt) võimalike valikute arvukuse tõ ttu esitati esialgseks eelhindamiseks ühe ksa stsenaariumide kombinatsiooni, et h innata ühest küljest 
nende kui poliitikavõimaluste sisemist ühtsust ja teisest külj est nende suutlikkust t õhusalt lahendada probleemide tuvastatud p õhjusi ning saavutada 
asjaomaseid poliitilisi erieesmärke. Peale selle hinnati ka nende kooskõla komisjoni eesmärgiga suurendada praeguse finantsraam istiku tõhusust, 
lihtsustades/ühtlustades muu hulgas võimalust e piires kehtivaid eeskirju.  Ilmnes, et üheksast teoreetilisest kombinatsioonist k olm ei ole rakendatavad: 
kaks neist (maksimaalne finantsvõimendus – minimaalne rakendamine ja minimaalne fi nantsvõimendus – maksimaalne rakendamine) 
 
ET 9   ET stsenaariumidevahelise kooskõla (puudumise ) tõttu, st et poliitikavõima lusena puudub neil sisemine ühtsus, ja üks (minimaalne f inantsvõimendus – 
minimaalne rakendamine) seepärast, et sellega ei saavutat a eesmärke, mille jaoks on Eur oopa Ühendamise Rahastu loodud. 
 
ET 10   ET  
5. MÕJU HINDAMINE  
Võttes arvesse Euroopa Ühendamise Rahastu loom ise eeltingimusi (eelar ve, tsentraliseeritud 
juhtimine, ELi finantsinstrumentide, sh ka  turupõhiste vahendite vastavusse viimine 
valdkondade raames), mis sisalduvad kõigis käesoleva Euroopa Ühendamise Rahastu 
mõjuhinnangu kohaselt alles jäänud poliitikavõimalustes, on ilmne, et vanaviisi tegutsemisega 
võrreldes aitab Euroopa Ühendamise Rahast u suurendada märkimisväärset valdkondlikku 
mõju ning üldist sotsiaalma janduslikku ja keskkonnamõju. 
Kõigi poliitikavõimaluste puhul on nähtav positii vne mõju, mis tuleneb taristu kiirendatud 
arendamisest Euroopa Ühendamise Rahastu loomise kaudu. Mõju suurus sõltub siiski poliitikavõimaluste tõhususest kindlaksmääratud ülesande täitmisel – st Euroopa Ühendamise 
Rahastu parima töökorra väljatöötamisel. 
Mõjuanalüüs näitas, et ühtlustamise erinev ta se Euroopa Ühendamise Rahastuga hõlmatud 
valdkondades mõjutab selgelt mõju suurust.  Mõju hinnatakse netomuutusena Euroopa 
Ühendamise Rahastu baasstsenaariumiga võrreldes (minimaalne finantsvõimendus – 
minimaalne rakendamine) ja ülevaade se llest on esitatud järgmises tabelis 1. 
Tabel 1. Euroopa Ühendamise Rahastu allesj äänud poliitikavõimaluste mõju ülevaade  
Mõju Eri tasemel 
finantsvõimendus 
– minimaalne 
rakendamine  Maksimaalne 
finantsvõimendus 
– maksimaalne 
rakendamine  Maksimaalne 
finantsvõimendus 
– eri tasemel 
rakendamine Eri tasemel 
finantsvõimendus 
– maksimaalne 
rakendamine Eri tasemel 
finantsvõimendus 
– eri tasemel 
rakendamine  M
fi
–
ta
ra
ELile huvi pakkuva 
taristu kiirendatud 
arendamine + - - + ++ 
sealhulgas:      
kooskõla 
valdkondlike 
poliitikaraamistikega + - - = + 
valdkondadevahelise 
koostoime tase = ++ ++ ++ ++ 
Halduskulude 
vähendamine = ++ + ++ + 
Legend: – : negatiivne mõju 
= : mõju puudub 
+ : positiivne mõju 
++ : väga positiivne mõju 
6. VÕIMALUSTE VÕRDLEMINE  
Mõjuanalüüsi arvesse võttes loobutakse järg mistest poliitikavõimalustest: eri tasemel 
finantsvõimendus – minimaalne rakendamine, maksimaalne finantsvõimendus – maksimaalne 
 
ET 11   ET rakendamine, maksimaalne finantsvõimendus – eri tasemel rakendamine ja minimaalne 
finantsvõimendus – eri tasemel rakendamine. Üldiselt näitab analüüs, et poliitikavõimaluste 
„eri tasemel finantsvõimendus – eri tasemel rakendamine” ja „eri tasemel finantsvõimendus – maksimaalne rakendamine” abil on võimalik kõige tõhusamalt saavutada eesmärki määrata kindlaks Euroopa Ühendamise Rahastu pari m töökord, mis võimaldaks kiirendada ELile 
huvipakkuva taristu arendamist. 
Kuigi poliitikavõimalus „eri tasemel finant svõimendus – eri tasemel rakendamine” tundub 
olevat kooskõla seisukohast parim variant, tagaks polii tikavõimalus „eri tasemel 
finantsvõimendus – maksimaalne rakendamine” suurema tõhususe. Nende kahe poliitikavõimaluse vahel valimine tähendaks kaalumist, kumb on parem, kas võimalikult 
suure valdkondadevahelise koostoime tagamine  või valdkonnasisese kooskõla suurendamine 
selle valdkonna poliitiliste erieesmärkideg a. Kuigi poliitikavõimalus „eri tasemel 
finantsvõimendus – maksimaalne rakendamin e” seab valdkondadevahelisel ühtlustamisel 
suuremaid eesmärke, on selle tulemuseks vä iksem valdkonnasisene kooskõla selle valdkonna 
poliitiliste erieesmärkidega. 
Sel põhjusel leitakse käesolevas mõjuhinnangus , et mõlemad võimalused on asjakohased ja et 
poliitiliste otsuste tegijad peavad vastavalt eeltoodule kaaluma, kumb  on parem, kas kooskõla 
valdkonna poliitiliste eesmärkidega või  võimalikult suure koostoime tagamine. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon hindab määrust nõuetekohaselt ja vaat ab selle läbi kolm aasta pärast selle 
vastuvõtmist. Peale selle jälgib komisjon pi devalt juba olemasolevate vahendite, st 
rakendusameti aastaaruande, kuid ka innovaatiliste  finantsinstrumentide kasutamist ja mõju 
käsitleva EIP aastaaruande abil pideva lt määruse tõhusust. Samuti koostatakse 
institutsioonilise struktuuri välishindamise aruanne.