Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

euroala majanduspoliitika kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

(1)Pärast 2020. aasta väga sügavat majanduslangust on euroala majandus kindlalt ja kiiresti taastumas. SKP kasv ületas 2021. aasta teises kvartalis ootusi ja 2021. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt peaks euroala SKP kasvama 2021. aastal 5,0 %. 2021. aasta viimases kvartalis peaks euroala majandus jõudma kriisieelsele SKP tasemele. 2021. aasta teiseks kvartaliks oli kriisieelsele tasemele jõudnud juba seitsme euroala riigi SKP. Prognooside kohaselt peaks euroala SKP 2022. aastal kasvama 4,3 %. SKP kasvu peamine tõukejõud on sisenõudlus, mis on seotud piirangute leevendamisega pärast vaktsiinide kasutuselevõttu, tööturgude olukorra järkjärgulise paranemisega, liikumispiirangute ajal kogunenud säästude kasutuselevõtuga ning investeeringute tugeva kasvuga, mida soodustavad soodsad rahastamistingimused ja taasterahastu „NextGenerationEU“ poliitiline toetus. Nagu soovitatud, on euroala liikmesriigid võtnud nii eraldi kui ka eurorühmas ühiselt meetmeid, et tagada COVID-19 kriisist taastumist toetav poliitiline hoiak. Tulevikku vaadates on ebakindlus ja riskid endiselt suured, sealhulgas seoses pandeemia arenguga nii ELis kui ka mujal.

(2)Viimasel aastal põrkas sisenõudluse kiire kasv kokku kitsaskohtadega (nii sisendite nappus kui ka logistikahäired) pakkumise poolel. Lisaks on mõnes sektoris ja liikmesriigis üha põletavamaks muutunud tööjõu ja oskuste nappus. Pärast mitme aasta väga madalaid intressimäärasid on inflatsioon euroalal alates 2021. aasta algusest kiirenenud, eelkõige energiahindade tõusu ja tarneprobleemide tõttu, mis osutab ajutisele nähtusele, mis on seotud liikumispiirangutejärgse kohanemisprotsessiga. 2021. aasta septembris jõudis euroala inflatsioon kümne aasta haripunkti – 3,4 %ni.

(3)2021. aastal keskenduti Euroopa majanduse elavdamise strateegias taasterahastu „NextGenerationEU“ ning selle suurima instrumendi, taaste- ja vastupidavusrahasturakendamisele. 2021. aasta novembri keskpaigaks oli nõukogu pärast komisjoni positiivset hinnangut vastu võtnud 22 liikmesriigi, sealhulgas 18 euroala riigi taaste- ja vastupidavuskavad. Järgmistel aastatel avaldavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtud reformid ja investeeringud euroala riikide majanduse toimimisele tugevat positiivset mõju. Võttes arvesse vahendite jaotamisel kasutatavat valemit, edendab rahastu euroala liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Samuti on see suurendanud usaldust ning aidanud säilitada majanduskasvu ja makromajanduslikku finantsstabiilsust, tasakaalustades seega eri poliitikameetmeid ja täiendades Euroopa Keskpanga (EKP) tegevust. Lisaks majanduse taastumise toetamisele on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk muuta liikmesriikide majandust struktuurselt, nimelt viia ellu rohe- ja digipööre. Taaste- ja vastupidavusrahastu kohaste sidusate investeeringute ja reformide rakendamisega ning ühtekuuluvusfondide kasutamisega tahetakse suurendada euroala tulevastele vapustustele vastupanu võimet ning püsivalt suurendada potentsiaalset majanduskasvu, toetada tööhõivet ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Lisaks suurendab liidu eurodes nomineeritud võlakohustuste emiteerimine taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamiseks Euroopa kapitaliturgude sügavust ja likviidsust ning aitab tugevdada eurot rahvusvahelise vääringuna.

(4)Taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide ja investeeringute rakendamine võimaldab teha taaste- ja vastupidavusrahastust väljamakseid ning aitab tulemuslikult kaasa euroala prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamisele, sealhulgas euroala majanduspoliitikat käsitlevate nõukogu soovituste täitmisele. See hõlmab muu hulgas riiklike institutsiooniliste raamistike tugevdamist, kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute toetamist ning poliitikameetmeid sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õiglase rohe- ja digipöörde toetamiseks. See peaks aitama tagada kestliku ja kaasava taastumise, säilitada kasvupotentsiaali ja suurendada vastupanuvõimet. See on kooskõlas iga-aastase majanduskasvu analüüsiga ja konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtmega, milleks on keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus.

(5)Sobivalt toetav ja vastastikku tugevdav majanduspoliitika on taganud tulemusliku makromajandusliku stabiliseerimise ning vähendanud mõju tööturu võimalustele, leevendanud nn armistumise ohtu ja toetanud majanduse kiiret taastumist. Euroala heaks toimimiseks on jätkuvalt oluline järjepidevalt kombineerida raha- ja eelarvepoliitikat ning struktuurireforme ja finantsstabiilsuse säilitamise meetmeid, järgides täielikult liikmesriikide ja institutsioonide vastavaid rolle, mis tulenevad aluslepingust.