Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kestlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/25)

Raportöör: Tanja BUZEK (DE-II)

Konsulteerimistaotlus nõukogu eesistujariik Saksamaa, 18.2.2020 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 1 ettevalmistav arvamus Vastutav sektsioon välissuhete sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 24.7.2020 Vastuvõtmine täiskogus 18.9.2020 Täiskogu istungjärk nr 554 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 216/2/3

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Ülemaailmsetel tarneahelatel on keskne tähtsus kogu maailma majandustegevuses ja ülemaailmses kaubandustegevuses, kus ettevõtjad tegutsevad üha enam piiriüleselt. Nende peamine tõukejõud on hargmaised ettevõtted ning selle olulised osad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Need on keerukad, mitmekesised ja killustatud ning nendega käib kaasas hulk võimalusi ja riske. Majanduskasvu, töökohtade loomist ja ettevõtlust ohustavad ka tõendid negatiivsest mõjust töötingimustele ja kestlikkusele mõningates tarneahelates ( 1 )

1.2. COVID-19 on näidanud, kui muret tekitavalt haprad on tugevalt killustunud ja hajutamata tarneahelad ning millised riskid nendega kaasnevad. See paljastas töötajate haavatavuse, tuues esile inimõiguste rikkumised ning äritegevuse kahjulikud sotsiaalsed ning tervisele ja ohutusele avalduvad mõjud tänapäeva tarneahelates kogu maailmas.

1.3. COVID-19 pandeemia õpetab meile, et ülemaailmsed tarneahelad peavad muutuma vastupanuvõimelisemaks, mitmekesisemaks ja vastutustundlikumaks. Kaubandusel peab olema kestliku majanduse elavdamise edendamisel keskne osa, võimaldades ettevõtetel oma häiritud väärtusahelaid taastada ja ümber korraldada. Siiski tuleb tugevamate vahenditega saavutada sotsiaalselt vastutustundliku ja keskkonnateadliku äri, kaubanduse ja investeeringute tegevuskava.

1.4. Komitee kutsub ELi üles koguma rohkem andmeid haavatavate tarneahelate kohta, eelkõige majandustegevuse häirete ohu ja inimõiguste rikkumiste tuvastamise kohta. Samuti rõhutab komitee kiireloomulist vajadust hinnata ülemaailmsel tasandil, kuidas rahvusvaheliste tööstandardite abil käsitletakse puudujääke inimväärse töö valdkonnas ülemaailmsetes tarneahelates, ning kõrvaldada tuvastatud juhtimisalased puudujäägid.

1.5. Teine õppetund käsitleb poliitikat ja tõelisi investeeringuid kestlikkusse. Kaugeleulatuvad meetmed peavad tagama, et ülemaailmsed tarneahelad aitaksid kaasa õiglasemale majandus- ja sotsiaalmudelile, mis põhineb kestlikkusel ja inimväärsel tööl. Meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa põhimõtetega, eriti Pariisi kokkuleppes, kestliku arengu eesmärkides, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonides, Euroopa rohelises kokkuleppes ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas esitatud põhimõtetega. Need peavad moodustama COVID-19 kriisile ülemaailmsel, Euroopa ja riiklikul tasandil reageerimise põhielemendid.

1.6. ÜRO tegevuskavas 2030 tunnistatakse, et kaubandus on nii kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise liikumapanev jõud kui ka panus kestliku arengu edendamisse. Kuid arvestades COVID-19 kriisist tingitud piiranguid ülemaailmsele kaubandusele ja investeeringutele ülemaailmsetesse tarneahelatesse ning juba enne kriisi aeglustunud vaesuse vähendamise tempot, on hädasti vaja intensiivistada reforme, suurendada investeeringuid, edendada kaubandust ja ülemaailmseid tarneahelaid ning integreerida arenguriigid veelgi enam avatud maailmamajandusse, seda kõike jätkusuutliku majanduskasvu nimel.

1.7. Inimõigused, kestlikkus ja ettevõtja sotsiaalne vastutus on muutunud äriringkondade jaoks üha olulisemaks. Paljud ettevõtted rakendavad aktiivselt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ja muid asjakohaseid valitsuse toetatavaid vahendeid, eriti Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid hargmaistele ettevõtetele ja ILO hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni. Need vabatahtlikud meetmed on aidanud muuta käitumist äritegevuses ja inimõiguste järgimises, kuid olukorda on vaja parandada.

1.8. On väga oluline, et EL ja liikmesriigid tegutseksid riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil järjepidevalt, koordineerides algatusi ja kõrvaldades tuvastatud puudusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja Euroopa tegevuskava, milles käsitletakse inimõigusi, inimväärset tööd ja kestlikkust ülemaailmsetes tarneahelates, tuginedes sotsiaaldialoogile ja paljusid sidusrühmi hõlmavale käsitlusviisile.

1.9. Ülemaailmsete tarneahelate tegeliku olukorraga tõhusal viisil tegelemiseks peab see olema kaugeleulatuv, põhjalik ja valdkonnaülene. Selle peamised eesmärgid peaksid olema vastutustundliku ettevõtluse edendamine, inimõiguste ning ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise tagamine äritegevuses ja nende tarneahelates, ettevõtete ja VKEde toetamine vastutustundliku ettevõtluse käsitluse kasutuselevõtmisel ning ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamine.

1.10. Nii poliitiliste kui ka seadusandlike algatuste üldraamistikuna peaks see kajastama selle valdkonna erinevate poolte, eriti Euroopa institutsioonide, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade olulisi, erinevaid ja üksteist täiendavaid ülesandeid.

1.11. Selle eesmärke tuleks rakendada riiklike tegevuskavade kaudu, milles tuleks seada kohustus saavutada äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete minimaalsed rakendusstandardid.

1.12. Mitmepoolse edu saavutamine saab mõnikord alguse ühepoolsest edasipüüdlikust tegutsemisest. Komitee leiab, et ELil on ainulaadne võimalus võtta hoolsuskohustuse valdkonnas juhtiv osa, eriti arvestades Euroopa äriühingute ülemaailmset juhtpositsiooni. Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama tõhusamaid ja siduvaid rahvusvahelisi vahendeid ning kinnitab veel kord oma toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta ( 2 ) ning nõuab ILO konventsiooni inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates ( 3 )

1.13. Komitee avaldab komisjonile tunnustust selle eest, et ta järgis komitee üleskutset seada ELi hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid ( 4 ) tegevuskavas esiplaanile. Euroopa ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamiseks peaks inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust käsitlev õiguslikult siduv valdkonnaülene seadusandlik algatus hõlmama kõiki ELis asutatud või tegutsevaid ettevõtteid ja avalikku sektorit ning reageerima VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele.

1.14. Äärmiselt oluline on nõuda, et ettevõtted kehtestaksid ennetavalt tõhusad hoolsuskohustuse mehhanismid, kuid tagaksid ka tõhusad õiguskaitsevahendid ja õiguskaitse kättesaadavuse ning näeksid ette tõhusa jõustamise, sealhulgas avaliku järelevalve, kontrolli ja sanktsioonide kaudu. Selle eripära, sealhulgas äriühingute vastutuse kohta koostatakse komitee sihtotstarbeline arvamus ( 5 )

1.15. Töötajad ja ametiühingud peavad olema osa sellest lahendusest. Hoolsuskohustus peaks sõnaselgelt hõlmama ametiühingute ja töötajate õigusi, eriti õigust kollektiivläbirääkimistele ja kollektiivsele tegutsemisele, õiglastele töötingimustele ja tasustamisele, teavitamisele ja ärakuulamisele ning tervisele ja ohutusele töökohal. Need peamised inimõigused on inimväärse töö oluline osa.

1.16. Euroopa valdkondadevaheline ja valdkondlik sotsiaaldialoog ja riiklik sotsiaaldialoog peaksid olema abiks selle rakendamisel, hõlmates ühiseid algatusi ja projekte, suuniseid, suutlikkuse suurendamist, kokkuleppeid, toetust ettevõtetele hoolsuskohustuste täitmisel ja ametiühingutele juhtkonnaga arutelude ja läbirääkimiste pidamisel.

1.17. Oma tervikliku ja järjepideva käsitlusviisi saavutamiseks peaks tegevuskava hõlmama ka muu kui finantsteabe avalikustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et hõlmata kõiki ettevõtteid, vastates VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele, ning konkreetseid võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid ja eesmärke. ELi tasandi seadusandlikud meetmed, milles käsitletakse juhatuse kohustust tegutseda kõigi sidusrühmade huvides ja tagada, et ettevõtte tegevused aitaksid kaasa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele.

1.18. Uue taasterahastu „NextGenerationEU“ ja muude liidu rahaliste vahendite raames soovitab komitee konkreetseid tingimusi ning stiimulite sidumist inimõiguste austamise, inimväärse töö ja kestlikkuse eesmärkide järgimisega ettevõtete tegevuses ja tarneahelates.

1.19. Liikmesriigid peaksid tagama sotsiaalklausli täieliku rakendamise ja jõustamise riigihankedirektiivides. Euroopa Komisjoni uued ettepanekud peaksid tagama, et riigihankemenetlused toetaksid ja edendaksid inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust äritegevuses ja tarneahelates, sealhulgas inimväärset tööd.

1.20. Tegevuskava peaks hõlmama ka muid kui seadusandlikke meetmeid, sealhulgas algatusi tarbijate, investorite ja teiste sidusrühmade teadlikkuse suurendamiseks ning stiimuleid vastutustundlikele ettevõtjatele, kes teevad enam kui juriidilistes kohustustes on ette nähtud, ja VKEdele antavat eritoetust hoolsuskohustuse põhimõtete kehtestamiseks.

1.21. Tegevuskava eesmärkide kaubanduselemendid peaksid kajastuma uues ELi kaubandusstrateegia ülevaates. Kaubandus- ja rahvusvahelised investeerimislepingud võivad tagada, et nii investorid kui ka valitsused rakendavad standardeid ühtlasemat, ja seda hoogustada. Välisinvestoritelt tuleks nõuda, et nad järgiksid hoolsuskohustust, enne kui nad saavad rahvusvahelisest investeerimislepingust kasu. Vabakaubanduslepingud peavad edendama parimaid tavasid selle kohta, kuidas hõlmata keskkonna- ja sotsiaalseid kriteeriume riigihangetesse, ega tohi mingil juhul piirata nende kohaldamist.

1.22. Uuel kaubandusvaldkonna juhtival järelevalveametnikul peavad olema tugevamad vahendid kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste jõustamiseks. Uuendatud eksperdirühm peaks suutma algatada riikidevahelise lepinguvaidluste lahendamise mehhanismi, mis võib hõlmata rahalisi karistusi või sanktsioone ning õiguskaitsevahendeid kannatanud poolele ( 6 ) . Kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustamist peaksid täiendama sõltumatu töösekretariaat ja kollektiivkaebuste mehhanism ( 7 ) . Sisenõuanderühma soovituste mõju kaubanduse ja kestliku arengu sätete rikkumiste uurimisele tuleb märkimisväärselt suurendada. Töövaidluste lahendamise uutes käsitlustes tuleks kaaluda õiguskaitsevahendeid nõuetele mittevastavate ettevõtete vastu ja lisaks kaaluda ELi dumpinguvastastest meetmetest eeskuju võtnud süsteemi, mis hõlmaks sotsiaalset dumpingut.

1.23. Mõjujõud ILO ratifitseerimiste tagamiseks on endiselt suurim kokkuleppe sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste ajal ja enne nende lõppemist; seepärast peaks see realiseeruma allkirjastatud lepingus. Inimõiguste põhipunkte tuleks laiendada, et need hõlmaksid ILO põhi- ja ajakohaseid konventsioone, mille on ratifitseerinud kõik ELi liikmesriigid, ning ILO tuleks kaasata oma konventsioonide rakendamise järelevalvesse vabakaubanduslepingutes ( 8 ) . Komitee soovitab siduda tariifide vähendamise kaubanduse ja kestliku arengu sätete tõhusa rakendamisega.

2. Taustteave

2.1. ELi nõukogu eesistujariik Saksamaa palus komiteel pakkuda selles ettevalmistavas arvamuses välja algatusi kestlikkuse parandamiseks ning inimõiguste austamise ja inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates. Eesistujariik esitas üksikasjaliku küsimuste loetelu järgmisel kujul: — kuidas koostada ja rakendada Euroopa tegevuskava, et saavutada kõikehõlmav ja kaugeleulatuv strateegia inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, eriti uurides sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna osa ja toetamist; — millised peaksid olema Euroopa hoolsuskohustuse määruse põhijooned ja kuidas suurendada juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele inimõiguste rikkumise puhul ülemaailmsetes tarneahelates; — kuidas luua Euroopa ettevõtetele võrdsed võimalused, võttes arvesse nende probleeme ja eeliseid, ning kuidas aidata suurendada ülemaailmsete tarneahelate vastupanuvõimet sellistele kriisidele nagu COVID-19 pandeemia; — kuidas aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete üldisele rakendamisele, sealhulgas miinimumstandardite kaudu liikmesriikide riiklikes tegevuskavades; — kuidas kaubanduspoliitikas tugevdada inimväärse töö edendamist kestlikes tarneahelates, uurides eelkõige vabakaubanduslepingute kestliku arengu peatükkide paremat jõustamist.

2.2. Komitee on juba esitanud mitu asjakohast kaastööd. 2016. aastal kutsus ta Euroopa Komisjoni üles võtma vastu terviklikku ja ambitsioonikat strateegiat, et edendada kogu oma sisepoliitika (juurdepääs ELi riigihangetele, märgistamine jne) ja välispoliitikaga (kaubandus-, arengu-, Euroopa naabruspoliitika jne) inimväärset tööd ülemaailmsetes tarneahelates. Selles soovitati „hõlmata nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke meetmeid, parimaid tavasid, rahalisi stiimuleid, juurdepääsu koolitusele, sotsiaaldialoogi jaoks suutlikkuse suurendamist ning ametiühinguid“ ( 9 )

2.3. 2018. aastal kutsus komitee Euroopa Komisjoni üles olema „oma käsitlusviisis edasipüüdlikum, eelkõige seoses kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohustuste tõhusa jõustatavuse tugevdamisega“ ( 10 ) ja rõhutas enne kaubanduslepingu sõlmimist ILO põhikonventsioonide ratifitseerimise kiireloomulisust. Tööhõivealaste sätete tugevdamisega seoses soovitas komitee kaaluda eelkõige sõltumatu töösekretariaadi ja kollektiivkaebuste mehhanismi loomist.

2.4. 2019. aastal kutsus komitee Euroopa institutsioone üles toetama ÜRO siduva lepingu väljatöötamist ja osalema läbirääkimistes, leppides kokku siduva lepingu vajalikus sisus ( 11 )

2.5. Euroopa Parlamendi õiguskomisjon on hiljuti palunud komitee arvamust äriühingute hoolsuskohustuse ja äriühingute vastutuse kohta ( 12 ) . Mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis kutsuti üles võtma vastu siduvad hoolsuskohustust käsitlevaid õigusaktid ja muud algatused, et tagada äritegevuses ja ülemaailmsetes tarneahelates inimõiguste järgimine.

2.6. ELi nõukogu on rõhutanud inimõiguste rikkumiste ohvritele tõhusa õiguskaitse kättesaadavuse olulisust hoolsuskohustuse rakendamisel, tunnistades, et „äriühingute poolne inimõiguste austamine on hädavajalik säästva arengu jaoks ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseks“ ( 13 ) . Ta jõudis järeldusele, et vastutustundlik ettevõtlus võib lõpuks luua konkurentsieelise ( 14 )

2.7. Pärast õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi (DG JUST) uuringu tutvustust võttis Euroopa Komisjoni volinik Didier Reynders 2020. aasta aprillis kohustuse esitada õiguslikult siduv valdkondadeülene õiguslik algatus inimõigustealase hoolsuskohustuse ja vastutustundliku ettevõtluse kohta, mis hõlmab ettevõtete tarneahelaid, sealhulgas vastutust ja sanktsioone, ning põhineb inimõiguste, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õiguste terviklikul määratlusel ( 15 )

3. Ülemaailmsed tarneahelad: status quo ja COVID-19 kriisi mõju

3.1. Ülemaailmsetes tarneahelates toimuval tegevusel on keskne osa kogu maailma majandustegevuses ja ülemaailmses kaubanduses. Hargmaised ettevõtjad ja nende tarneahelad annavad tööd sadadele miljonitele töötajatele ja need võrgustikud moodustavad 80 % ülemaailmsest kaubandusest ( 16 ) . ILO 2013. aasta andmete kohaselt oli ülemaailmsete tarneahelatega seotud 453 miljonit ehk enam kui viiendik töökohtadest, eelmise kümnendi jooksul on see kasvanud 53 % ( 17 ) . Digitehnoloogial, keskkonnaalasel ja sotsiaalsel juhtimisel ning kestlikkuse suundumustel on nn üleminekukümnendil mitmetahuline mõju rahvusvahelisele tootmisele ( 18 )

3.2. „Rahvusvaheline kaubandus on kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise mootor ning aitab edendada kestlikku arengut.“ ( 19 ) Arvestades COVIDi kriisist tingitud piiranguid ülemaailmsele kaubandusele ja investeeringutele ülemaailmsetesse tarneahelatesse ning juba enne kriisi vaesuse vähendamise tempo aeglustumist, on hädasti vaja hoogustada reforme, suurendada investeeringuid ning edendada kestlikku kaubandust ja ülemaailmseid tarneahelaid. Rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused on esitanud veel tugevamaid tõendeid selle kohta, et kaubandusel on olnud väga suur roll vaesuse vähendamisel. Arengupangad on rõhutanud kaubanduse keskset rolli ja seda, et arenguriikide edasine integreerimine avatud maailmamajandusse on äärmiselt oluline, et saavutada eesmärk kaotada äärmine vaesus 2030. aastaks. Näiteks maapiirkondade turgude areng ja nende õiglane integreerimine ülemaailmsetesse turgudesse võib muutuda maapiirkondade vaeste jaoks üha olulisemaks sissetulekuallikaks. On veel tõendeid, mis näitavad inimväärsete ja tootlike töökohtade, jätkusuutlike ettevõtete ja majanduse ümberkujundamise tähtsust vaesuse vähendamisel.

3.3. Ülemaailmsed tarneahelad on keerukad, mitmekesised ja killustatud – mõnel hargmaisel ettevõttel on üle 100 000 otsese tarnija. Nad toovad kaasa võimalusi ja riske. Nad on aidanud kaasa majanduskasvule, töökohtade loomisele ja ettevõtlusele ning võivad aidata kaasa arengumaade jaoks soodsale üleminekule mitteametlikult majanduselt ametlikule majandusele ( 20 ) . Arvestades, et järjest suurem osa kaubandusest ja investeeringutest kogu maailmas leiab aset ülemaailmse väärtusahela kaudu ning et juhtivate ettevõtjate poolsetel allhangetel ja ülemaailmse tootmise piiriülesel koordineerimisel on märkimisväärne sotsiaalne mõju ( 21 )

3.4. Tarneahelate pikkus ja tarnijatega hoitava suhete kestus on mitmetahulised ärivalikud, mis põhinevad kõige huvitavamatel ärisuhetel, tarbijaturgude lähedusel, logistikal, oskustel jne. Samas on süsteemne allhankimine konkurentsi ja majanduslike ajendite kõrvalsaadus ärimudelis, kus ülemaailmsed tarneahelad korraldatakse liiga sageli kõige odavama hinna järgi. Lisaks ei tähenda ettevõtete taotlus suurendada tööjõukulude tõhusust tingimata kasu majandusele, töötajatele, sidusrühmadele ja laiemale ühiskonnale.

3.5. Äritegevuse ja inimõiguste praegune raamistik koosneb enamasti mittesiduvatest vahenditest. Inimõiguste, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õiguste rikkumised jätkuvad ettevõtete tegevuses, hõlmates hargmaiseid ettevõtteid, nende tarne- ja allhankeahelaid. Lisaks on nende negatiivset mõju raske kindlaks teha. Allhankeahelate konkreetsed vastutusraamistikud on juba liidu õiguses olemas ja need on kehtestatud näiteks riigihankeid, töötajate lähetamist ja rännet käsitlevates õigusaktides.

3.6. COVID-19 on näidanud, kui muret tekitavalt haprad on tugevalt killustunud ja hajutamata tarneahelad ning millised riskid nendega kaasnevad. Laiaulatuslikud häired näitasid vajadust tugevdada ülemaailmsete tarneahelate usaldusväärsust ja vastupanuvõimet, eriti peamistes piirkondades ja sektorites, nii ELi siseturul kui ka kolmandate riikide valitsuste puhul.

3.7. Komitee soovitab koguda või töödelda rohkem andmeid haavatavate tarneahelate kohta, seda nii seoses majandustegevuse häirete kui ka inimõiguste rikkumiste avastamisega. Iga-aastast vabakaubanduslepingu rakendamisaruannet võiks kasutada regulaarse teabe platvormina.

3.8. ÜRO peasekretär António Guterres nimetas COVID-19 pandeemiat rahvatervise hädaolukorraks, millest on saanud majanduslik ja sotsiaalne kriis ning humanitaarkriis, mis on omakorda kiiresti muutumas inimõiguste kriisiks ( 22 ) . „Kodanikuühiskond on paljastanud paljude valitsuste suutmatuse kaitsta oma kodanikke ja paljude ettevõtete suutmatuse järgida äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete kohaselt inimõigusi. Töötajaid sunnitakse regulaarselt töötama ilma piisava varustuseta, mis kaitseks neid haiguse leviku eest, neile keeldutakse andmast tasulist haiguspuhkust, kui nad haigestuvad või peavad eneseisolatsioonis olema, ning neid vallandatakse ilma hoiatuseta või hüvitiseta.“ ( 23 ) Muu hulgas on esile toodud sunniviisiline töö ettevõtetes, mis tegutsevad Euroopas ja USAs ostetavate kinnaste ja muude isikukaitsevahendite tootmisega seotud tarneahelates ( 24 )

3.9. ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühm on olulises avalduses tunnistanud vajadust kasutada COVID-19 vastases võitluses kestlikku inimkeskset käsitlust. See ei tohi viia madalamate standarditeni ning valitsused ja ettevõtjad ei tohiks seda kasutada ettekäändena rahvusvahelistest inimõigustealastest kohustustest kõrvalehoidmiseks. Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamisel tõeliste edusammude tegemine valmistab meid paremini ette järgmiseks kriisiks, eelkõige siis, kui suuname oma ühise tähelepanu kliimakriisile ja muudele ebaõiglusest ja kasvavast ebavõrdsusest tulenevatele inimõiguste probleemidele ( 25 )

3.10. Komitee on nõudnud, et kaubavoogude taaselustamine põhineks sotsiaalsete ja tööstandardite rangel järgimisel ning nende tõhusal jõustamisel. Tarne- ja tootmisprotsesside katkemine on näidanud, kui oluline on töötervishoiu ja tööohutuse meetmete kehtestamine ja tõhus jõustamine ning töötajate ohutuse ja tervise tagamine, et nad saaksid varustada maailma kaupade ja teenustega. Ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi käsitlevate ILO põhikonventsioonide ratifitseerimine, rakendamine ja jõustamine koos kõigi ILO peamiste ja ajakohaste konventsioonidega on keskne tee ohutute ja inimväärsete töötingimuste tagamiseks ( 26 )

4. Lähtepunkt: peamised olemasolevad rahvusvahelised dokumendid ja määratlused

4.1. Riikidevahelisi tarneahelaid käsitleb mitu rahvusvahelist dokumenti. Nendes määratletakse vastutustundlik ettevõtlus, hoolsuskohustuse mehhanismid ja ettevõtete kohustused seoses nende tarneahelatega, samuti riikide ülesanded, kohustused ja lubadused inimõiguste järgimise tagamiseks, sealhulgas tõhus ennetamine, kontroll, õiguskaitsevahendid ja sanktsioonid.

4.2. 17 kestliku arengu eesmärki on ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 keskmes. Ülemaailmsete tarneahelate korraldusel ja erasektoril on nende eesmärkide ja sihtide, sealhulgas kestliku majanduskasvu ja tootliku tööhõive (eesmärk nr 8), kaasava ja kestliku tööstuse ülesehitamise (eesmärk 9), ebavõrdsuse vähendamise (eesmärk nr 10), kestliku tootmise ja tarbimise tagamise (eesmärk nr 12) ning kestliku arengu partnerluste tugevdamise (eesmärk nr 17) juures väga oluline osa. Kestliku arengu eesmärkides nr 9 ja 12 keskendutakse konkreetselt tarneahelatele ning kestliku arengu eesmärgis nr 17 käsitletakse ettevõtete käitumist.

4.3. äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes rõhutatakse riikide kohustust tagada oma territooriumil ja/või jurisdiktsioonis kaitse inimõiguste rikkumiste eest ning sätestada selgelt nõue, et kõik nende territooriumil ja/või jurisdiktsioonis asuvad äriettevõtted peavad järgima kogu oma tegevuses inimõigusi. Ettevõtete kohustus järgida inimõigusi tähendab seda, et nad peavad kogu oma tegevuses vältima inimõiguste jaoks kahjulike mõjude põhjustamist või neile kaasa aitamist ning peavad püüdma ära hoida või leevendada inimõiguste jaoks kahjulikke mõjusid, mis on ärisuhete kaudu otse seotud nende tegevuse, toodete või teenustega, isegi kui nad ei ole neile mõjudele kaasa aidanud. Äriettevõtetel peavad olema kehtestatud meetmed ja menetlused, sh inimõigustealane hoolsuskohustus, et määrata kindlaks mõju inimõigustele, seda ennetada, leevendada ja anda selle käsitlemise kohta aru, samuti peavad nad aktiivselt osalema parandusmeetmete võtmisel seoses kahjuliku mõjuga inimõigustele, mida nad põhjustavad või millele nad kaasa aitavad. Vastavalt äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete märkustele kahjuliku mõju kohta, mida äriettevõte ei ole põhjustanud ega millele kaasa aidanud, kuid mis on ärisuhte kaudu otse seotud tema tegevuse, toodete või teenustega, ei nõua inimõiguste järgimise kohustus, et ettevõte ise näeks ette heastamise, kuigi ta võib selles osaleda ÜRO 2011. aastarõhutatakse riikide kohustust tagada oma territooriumil ja/või jurisdiktsioonis kaitse inimõiguste rikkumiste eest ning sätestada selgelt nõue, et kõik nende territooriumil ja/või jurisdiktsioonis asuvad äriettevõtted peavad järgima kogu oma tegevuses inimõigusi. Ettevõtete kohustus järgida inimõigusi tähendab seda, et nad peavad kogu oma tegevuses vältima inimõiguste jaoks kahjulike mõjude põhjustamist või neile kaasa aitamist ning peavad püüdma ära hoida või leevendada inimõiguste jaoks kahjulikke mõjusid, mis on ärisuhete kaudu otse seotud nende tegevuse, toodete või teenustega, isegi kui nad ei ole neile mõjudele kaasa aidanud. Äriettevõtetel peavad olema kehtestatud meetmed ja menetlused, sh inimõigustealane hoolsuskohustus, et määrata kindlaks mõju inimõigustele, seda ennetada, leevendada ja anda selle käsitlemise kohta aru, samuti peavad nad aktiivselt osalema parandusmeetmete võtmisel seoses kahjuliku mõjuga inimõigustele, mida nad põhjustavad või millele nad kaasa aitavad. Vastavalt äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete märkustele kahjuliku mõju kohta, mida äriettevõte ei ole põhjustanud ega millele kaasa aidanud, kuid mis on ärisuhte kaudu otse seotud tema tegevuse, toodete või teenustega, ei nõua inimõiguste järgimise kohustus, et ettevõte ise näeks ette heastamise, kuigi ta võib selles osaleda ( 27 ) . Lisaks sätestatakse juhtpõhimõtetes, et sellist hoolsuskohustust järgivad ettevõtted ei tohiks eeldada, et see vabastab nad automaatselt ja täielikult vastutusest inimõiguste rikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise eest ( 28 ) . Juhtpõhimõtetes rõhutatakse riigihangete osa inimõiguste austamise edendamises ning viimase abinõuna vastutustundliku loobumise võimalust kui olulist osa tarneahela juhtimisest.

4.4. Mitu ILO dokumenti ja algatust käsitlevad tarneahelaid ja inimväärset tööd, sealhulgas liikmesriikide ja ettevõtete vastutust. ILO inimväärse töö kontseptsioon hõlmab nelja strateegilist eesmärki: — töökohtade loomise edendamine, oskuste arendamise ja kestlike elatusvahendite edendamine; — töökohal järgitavate õiguste tagamine eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele ja vaestele töötajatele; — meestele ja naistele ette nähtud sotsiaalkaitse laiendamine, et tagada saamata jäänud või vähenenud sissetuleku puhul asjakohane hüvitis ning juurdepääs nõuetekohastele tervishoiuteenustele; — sotsiaaldialoogi edendamine tugevate ja sõltumatute töötajate ja tööandjate organisatsioonide kaasamise kaudu.

4.5. ILO 2016. aasta resolutsioonis inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates käsitletakse valitsuste osa ettevõtetelt nende tarneahelates hoolsuskohustuse rakendamise nõudmises, inimõiguste austamise tagamises ja vastutustundliku ettevõtluse edendamises, sealhulgas riigihankepoliitika abil.

4.6. Lähtudes äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetest ja selle hoolsuskohustust, täpsustatakse kolmepoolses deklaratsioonis hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta , et selles protsessis tuleks arvestada ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste keskset osa, samuti töösuhteid ja sotsiaaldialoogi kui pidevat protsessi.

4.7. OECD suunistes hargmaistele ettevõtetele antakse OECD liikmesriikidele kohustuslikke üksikasjalikke suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta ning soovitatakse riskipõhist hoolsuskohustust ja nõutakse, et riigid asutaksid riiklikud kontaktpunktid eesmärgiga edendada suunistest kinnipidamist, sealhulgas teadlikkuse parandamist ja kaebuste vastuvõtmist suuniste rikkumise korral. Komitee on juba varem kutsunud liikmesriike üles tagama, et riiklikud kontaktpunktid oleksid „sõltumatud ja et nende struktuuri kaasataks sotsiaalpartnereid riiklike kontaktpunktide liikmetena või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud antakse OECD liikmesriikidele kohustuslikke üksikasjalikke suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta ning soovitatakse riskipõhist hoolsuskohustust ja nõutakse, et riigid asutaksid riiklikud kontaktpunktid eesmärgiga edendada suunistest kinnipidamist, sealhulgas teadlikkuse parandamist ja kaebuste vastuvõtmist suuniste rikkumise korral. Komitee on juba varem kutsunud liikmesriike üles tagama, et riiklikud kontaktpunktid oleksid „sõltumatud ja et nende struktuuri kaasataks sotsiaalpartnereid riiklike kontaktpunktide liikmetena või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud ( 29 ) . Tarneahelate puhul peaksid ettevõtted püüdma ennetada või leevendada kahjulikku mõju, millele nad ise ei ole kaasa aidanud, kuid mis on ärisuhte kaudu siiski otse seotud nende tegevuse, toodete või teenustega. Eesmärk ei ole lükata vastutust kahjulikku mõju avaldavalt üksuselt ettevõttele, kellega sellel on ärisuhe ( 30 ) . Kui ettevõtja tuvastab oma tarneahelas kahjuliku mõju tekitamise riski, peab ta võtma vajalikud meetmed selle mõju lõpetamiseks või ennetamiseks. Kui ettevõte tuvastab kahjulikule mõjule kaasaaitamise riski, peaks ta võtma vajalikud meetmed oma panuse lõpetamiseks või takistamiseks ning kasutama oma võimalusi, et leevendada säilinud mõju nii palju kui võimalik ( 31 ) . Igal juhul ei piira see ELi või riikide kehtestatud mis tahes vastutust äriühingute ees seoses inimõiguste rikkumiste ja muu kahjuliku mõjuga nende tegevuses ning tarne- ja alltöövõtuahelates, sealhulgas hoolsuskohustuse rikkumise puhul.

5. Võrdsete võimaluste tagamine Euroopa ettevõtetele

5.1. 3 ja Bettercoal. Euroopa ettevõtetel on väljaspool Euroopat hea maine seoses nende võetud kohustustega ja kohapeal antud panusega kestlikku arengusse. Need vabatahtlikud meetmed ei ole siiski vajalikku käitumise muutust täiel määral kaasa toonud Paljud ettevõtted osalevad üksikutes algatustes, mistõttu on nad oma äritegevuses muutnud käitumist inimõiguste järgimise parandamiseks. Valdkondlike algatuste hulka kuuluvad algatused amfori, Together for Sustainability, Chemieja Bettercoal. Euroopa ettevõtetel on väljaspool Euroopat hea maine seoses nende võetud kohustustega ja kohapeal antud panusega kestlikku arengusse. Need vabatahtlikud meetmed ei ole siiski vajalikku käitumise muutust täiel määral kaasa toonud ( 32 )

5.2. Õigusküsimuste peadirektoraadi hiljutises uuringus ( 33 ) on esitatud praeguse olukorra tõhus ja põhjalik analüüs, kus vaid pisut üle kolmandiku vastanud ettevõtjatest osutas inimõiguste ja keskkonnamõjuga seotud hoolsuskohustuse rakendamisele ning enamik sellest on mõeldud ainult esmatasandi tarnijatele. Selles rõhutatakse vajadust valdkonnaüleste õiguslikult siduvate Euroopa õigusaktide järele, milles käsitletaks inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust. Praegune kriis on veelgi suurendanud toetust meetmete võtmisele.

5.3. Arvestades nende olulisi kogemusi tõhusa ja kaugeleulatuva hoolsuskohustuse poliitika rakendamisel, sageli ametiühingutega sõlmitud kokkulepete alusel, tuleks Euroopa äriühingutele tõepoolest kasuks võrdsete võimaluste tagamine ja aus konkurents, mis põhineks ühistel miinimumstandarditel, mida kohaldataks ka kolmandates riikides asutatud ja ELis tegutsevate äriühingute suhtes. N-ö ELi kaubamärgi ärikoostöö hea maine põhineb ka selle kõrgetasemelisel regulatiivsel keskkonnal.

5.4. Tarneahelate juhtimise ning inimõiguste järgimise ja inimväärse töö seisukohast on olemas erinevaid asjakohaseid ELi õigusakte, eeskätt muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL ( 34 ) seoses avalikku huvi pakkuvate suurettevõtjate aruandlusega nende tegevuse mõju ja riskide ja nende vähendamisega seotud põhimõtete, sealhulgas hoolsuskohustuse protsessi kohta, kui see on asjakohane. Konkreetsete sektorite mõistes kehtestati puidumäärusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 995/2010 ( 35 ) ) ja konfliktipiirkonnast pärit mineraalide määrusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/821 ( 36 ) ) ettevõtete tarneahelatele hoolsuskohustuse nõuded.

5.5. Hiljuti on hoolsuskohustus kehtestatud ka mitmes riiklikus õigusaktis, näiteks Prantsuse ettevõtjate hoolsuskohustust käsitlevas seaduses ( 37 ) . See loob kaugeleulatuva riikliku õigusraamistiku, mille kohaselt peavad suurettevõtted määratlema, avaldama ja rakendama hoolsuskava inimõiguste rikkumiste ja negatiivse keskkonnamõju tuvastamiseks ja ennetamiseks oma tegevuses, nende otseselt või kaudselt kontrollitavate ettevõtete tegevuses ning selliste alltöövõtjate ja tarnijate tegevuses, kellega neil on väljakujunenud ärisuhe. See hõlmab vastutusraamistikku, mille alusel peavad ettevõtted aru andma, kui nende hoolsuskohustuse rikkumine põhjustab kahju või rikub inimõigusi.

5.6. Praegune killustatud õigusraamistik mõjutab negatiivselt ettevõtteid, kes peavad selle tõttu järgima erinevaid reeglistikke. Neid takistavad ebaaus konkurents, õiguskindlusetus ja halduskulud, mida tuleks vältida. Järjest enam ettevõtjaid ja investoreid nõuavad seetõttu kohustuslikke hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte vahendeid ( 38 )

5.7. Lisaks ei soodusta praegune olukord vastutustundlikke ettevõtteid, kuna puuduvad ühised miinimumnõuded, võrreldavad protsessid, riigiasutuste piisavad stiimulid, kehtivate eeskirjade tõhus jõustamine ning investorite, sidusrühmade ja tarbijate teadlikkus.

6. Euroopa tegevuskava inimõiguste ja inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates

6.1. Tõhusa õigusraamistiku loomine

6.1.1. Inimväärne töö, inimõiguste austamine ja kestlikkus ülemaailmsetes väärtus- ja tarneahelates on ülemaailmsete, Euroopa ja riiklike asutuste poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ning nende olulisus äriringkondades on üha suurem. Kuid nende eesmärkide saavutamiseks ning ülemaailmsete ja ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide, ettevõtjate ausa konkurentsi edendamiseks ja Euroopa majandustegevuse toetamiseks on vaja kiiresti tõhusamat ja järjepidevamat õigusraamistikku.

6.1.2. Tuginedes paljude Euroopa ettevõtete juba elluviidud algatustele ja kinnitades nende ülemaailmset juhtpositsiooni selles valdkonnas, on väga oluline töötada välja põhjalik, kõikehõlmav ja valdkonnaülene strateegia, mis ühendab algatused tõhusalt ja kõrvaldab tuvastatud puudused. Vabatahtlikud ja siduvad meetmed ei välista, vaid peavad üksteist täiendama ( 39 )

6.1.3. Euroopa tegevuskava tuleks välja töötada ettevõtete tegevuse ning tarneahelate inimõigusi, inimväärset tööd ja kestlikkust käsitlevate seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste üldraamistikuna . See peaks kajastama selle valdkonna erinevate poolte, eriti Euroopa institutsioonide, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade olulisi, erinevaid ja üksteist täiendavaid ülesandeid. Selle edu tagamiseks peavad kõik pooled olema täielikult kaasatud tegevuskava eesmärkide saavutamisse. Tegevuskavatuleks välja töötada sotsiaaldialoogi ja mitme sidusrühmaga käsitlusviisi alusel.

6.1.4. Peamised eesmärgid peaksid olema vastutustundliku ettevõtluse edendamine, inimõiguste ning ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise tagamine äritegevuses ja tarneahelates, ettevõtete ja VKEde toetamine vastutustundliku ettevõtluse käsitluse kasutuselevõtmisel ning ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamine. Ennetav käsitlus, mis sisaldab kohustuslikku hoolsuskohustust, peaks tooma kaasa vähem inimõiguste rikkumisi. Kuna kõik ettevõtted peavad järgima samu põhireegleid, võimaldaks see ka tarbijatele võrreldavaid protsesse.

6.1.5. Laialdane määratlus peaks hõlmama inimõigusi , sealhulgas töötajate ja ametiühingute õigusi, ning tuginema mitmetele rahvusvahelistele õigusdokumentidele , sealhulgas töötajate ja ametiühingute õigusi, ning ( 40 ) , eriti ILO konventsioonidele. Õigused hõlmavad muu hulgas ühinemisvabadust ning õigust kollektiivläbirääkimistele ja kollektiivsele tegutsemisele, teabe-, konsulteerimis- ja osalemisõigusi, inimväärseid töötingimusi, töötervishoidu ja tööohutust, õiglast palka ja sotsiaalkindlustust. Lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö vastases võitluses peavad komisjoni põhimõttele lapstööjõu kasutamise suhtes rakenduva täisleppimatuse kohta järgnema tõhusad ja kaugeleulatuvad meetmed. Tegevuskava peaks lisaks hõlmama laiemat vastutustundlikku ettevõtlust, eriti sotsiaalset ja keskkonnamõju, äriühingu üldjuhtimist, korruptsioonivastast võitlust, õiglast maksupoliitikat ja maksustamise läbipaistvust. Kestlike tarneahelate poole konkreetsete sammude astumiseks on oluline võtta konkreetseid meetmeid kohalikul tasandil, kus ettevõtted peavad väljaspool ELi tegutsedes hindama kohalikke õigusakte ja kokkuleppeid. Tunnistades tööjõudu käsitlevate eeskirjade jõustamise olulisust, eriti kontrollide kaudu, peavad riikliku ja kohaliku tasandi valitsused oma kohuseid täielikult täitma ( 41 )

6.1.6. Koostöös riiklike sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga välja töötatavad riiklikud tegevuskavad peaksid olema äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamiseks tihedalt seotud riiklike tegevuskavadega ning neis tuleks tunnistada osa, mis on OECD suunistel ja riiklikel kontaktpunktidel, mis peaksid olema sõltumatud ja mille struktuuri kaasatakse sotsiaalpartnereid, kes on riiklike kontaktpunktide liikmed, või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud Koordineerimine ELi ja riikliku tasandi vahel on väga oluline.peaksid olema äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamiseks tihedalt seotud riiklike tegevuskavadega ning neis tuleks tunnistada osa, mis on OECD suunistel ja riiklikel kontaktpunktidel, mis peaksid olema sõltumatud ja mille struktuuri kaasatakse sotsiaalpartnereid, kes on riiklike kontaktpunktide liikmed, või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud ( 42 ) . Euroopa tegevuskava võiks sisaldada ka miinimumstandardeid eri valdkondades, et tagada asjakohaste rahvusvaheliste õigusdokumentide täielik ja tõhus rakendamine riiklikul tasandil. Komisjoni tasandil on vaja järjepidevust ja kooskõlastamist eri poliitikavaldkondade ja vastutavate peadirektoraatide, eriti õigusküsimuste, finantsküsimuste, kaubanduse või tööhõive peadirektoraadi ning Euroopa välisteenistuse vahel.

6.2. Siduvate Euroopa hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide väljatöötamine

6.2.1. siduv sektoriülene seadusandlik algatus inimõigustega seotud hoolsuskohustuse ja vastutustundliku ettevõtluse kohta , mis võtaks arvesse õigusküsimuste peadirektoraadi tellitud uuringu järeldusi ja oleks kooskõlas ELi volinik Reyndersi võetud kohustusega. Komitee kiidab heaks selle, et komisjon järgib komitee soovitust ( 43 ) esitada ettepanek selles valdkonnas ELi õigusaktide vastuvõtmiseks, ning nõuab, et Euroopa tegevuskavas oleks esikohal, mis võtaks arvesse õigusküsimuste peadirektoraadi tellitud uuringu järeldusi ja oleks kooskõlas ELi volinik Reyndersi võetud kohustusega.

6.2.2. Ebaausa konkurentsi ja ebavõrdsete võimaluste ärahoidmiseks peaks see hõlmama kõiki ELis asutatud või tegutsevaid ettevõtteid ja nende tegevust, sealhulgas nende tarne- ja allhankeahelaid täies ulatuses, samuti avalikku sektorit ning vastama VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele. See on kooskõlas äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete käsitlusega, mis hõlmab kõiki ettevõtteid, olenemata nende suurusest, sektorist, tegevuskontekstist, omandiõigusest ja struktuurist ( 44 ) . Ettevõtted peaksid järgima kõrgeid vastutustundliku ettevõtluse standardeid, mis hõlmavad inimõigusi, keskkonna- ja sotsiaalset mõju, äriühingu üldjuhtimist, korruptsioonivastast võitlust ja õiglast maksustamist.

6.2.3. Asjaomastes ÜRO, ILO ja OECD dokumentides kindlaksmääratud hoolsuskohustuse protsessi põhietappide põhjal tuleks nõuda, et ettevõtted uuriksid ja hindaksid tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju, tegutseksid järelduste põhjal (lõpetaksid kahjulikku mõju põhjustavad toimingud), töötaksid välja võimalike riskide ja negatiivse mõju ärahoidmiseks hoolsuskohustuse kava ja rakendaksid seda, looksid varajase hoiatamise mehhanismi, kontrolliksid ja jälgiksid tõhusalt ja läbipaistvalt hoolsuskohustuse kavade rakendamist ning annaksid rakendamise kohta aru. Hoolsuskohustuse protsess, mille kaudu nad oma kohustusi täidavad, peaks olema proportsionaalne võimaliku mõju raskuse ja nende tegevuskontekstiga.

6.2.4. tõhusad õiguskaitsevahendid ning õiguskaitse kättesaadavuse . Ettevõtte kohustuste avalik seire ja õiguslikud tagajärjed juhul, kui neid ei täideta, on keskse tähtsusega. Selle eripära, sealhulgas äriühingute vastutuse kohta koostatakse komitee sihtotstarbeline arvamus Õiguslik vahend peaks põhinema ennetaval käsitlusel, kuid tagama samal ajal ohvritele ja nende esindajatele, sealhulgas ametiühingutele ja inimõiguste kaitsjatele,. Ettevõtte kohustuste avalik seire ja õiguslikud tagajärjed juhul, kui neid ei täideta, on keskse tähtsusega. Selle eripära, sealhulgas äriühingute vastutuse kohta koostatakse komitee sihtotstarbeline arvamus ( 45 ) . Ükski selle valdkonna ELi algatus ei tohiks siiski seada ohtu ega piirata solidaarse vastutuse mehhanisme ega muid vastutusraamistikke rahvusvahelisel, Euroopa või riiklikul tasandil.

6.3. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna keskne osa

6.3.1. Sotsiaaldialoogil peaks olema hoolsuskohustuses ja vastutustundlikus ettevõtluses keskne osa, tagades ettevõtete tegevuses ning tarne- ja allhankeahelates inimõiguste järgimise. Kõik tegevuskavad ja seadusandlikud algatused peaksid põhinema selle väärtusel ja kollektiivläbirääkimistel ning tagama, et järgitakse töötajate õigust olla teavitatud ja ära kuulatud. Neid elemente kahjuks õigusküsimuste peadirektoraadi uuringus ei käsitleta.

6.3.2. Ettevõtted ja ametiühingud võivad asjaomasel tasandil pidada läbirääkimisi kokkulepete üle, et määratleda direktiivis sisalduvate kohustuste konkreetne kohaldamine. See rõhutab mitme olemasoleva hoolsuskohustuse protsessi käsitleva kokkuleppe head tava ja positiivset panust. Lisaks tuleks töötajate esindajaid hoolsuskohustuse kava määratlemiseks ja selle rakendamiseks teavitada ja nendega selles küsimuses konsulteerida.

6.3.3. Euroopa valdkondadeülene ja valdkondlik sotsiaaldialoog peaks aitama nendes valdkondades olukorra paranemist saavutada, hõlmates ühiseid algatusi ja projekte, suuniseid, suutlikkuse parandamist ja kokkuleppeid.

6.3.4. Varasemad kogemused on näidanud, kuidas sotsiaaldialoogil põhinevad algatused võivad ülemaailmsetes tarneahelates inimväärse töö tagamisel viia oluliste edusammudeni. 2013. aasta mais allkirjastati Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe õiguslikult siduva kokkuleppena enam kui kahesaja peamiselt Euroopa rõivabrändi ja jaemüüja ning kahe ülemaailmse ametiühingu, nimelt IndustriALLi ja UNI Global Unioni ning mitme kohaliku ametiühingu ja tunnistajatest poolte vahel.

6.3.5. Tegevuskava peaks hõlmama ka meetmeid, millega parandada tarbijate ja investorite teadlikkust ettevõtete sotsiaalse ja keskkonnamõju tähtsusest, edendama vahendeid, mis võimaldaksid võrrelda ettevõtete tulemusi ja määrata paremini kindlaks neid, kes edendavad tõhusaid vastutustundliku ettevõtluse strateegiaid. Kõik algatused peaksid põhinema sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamisel, kes võivad olla teabe levitajad ja aidata parandada teadlikkust positiivsetest ja negatiivsetest käitumisviisidest.

6.4. Euroopa tegevuskava täiendamise meetmed

6.4.1. Muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamine. Toetada põhjalikku läbivaatamist, et kaasata kõik isikulises kohaldamisalas olevad ettevõtted ning et vastata paremini ka VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele. Sisuline kohaldamisala tuleks paremini määratleda, et muu kui finantsaruandlus oleks terviklik, võrreldav ja tõhus. Arvestades, et aruandlus on hoolsuskohustuse mehhanismide oluline element, peaks see olema kooskõlas vastava õigusliku algatusega ning sisaldama konkreetseid võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid ja eesmärke (nt Pariisi kokkuleppele ja kestliku arengu eesmärkidele tuginedes), mis on vajalik ka selleks, et aruandlus põhineks äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetel ja muudel asjakohastel rahvusvahelistel õigusdokumentidel.

6.4.2. Juhatuse ülesanded, kestlik äriühingu üldjuhtimine ja äriühinguõigus. Toetada ELi tasandil seadusandlikke meetmeid, milles käsitlevatakse juhatuse liikmete kohustust tegutseda kõigi ettevõtete sidusrühmade huvides ja selleks, et ettevõtete tegevused aitaksid kaasa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele. Lisaks sellele määratleda teisi seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid kestlikuma, tulevikku suunatud ja pikaajalise suunitlusega äriühingu üldjuhtimise ja äriühinguõiguse edendamiseks.

6.4.3. Rahastamine riiklikest vahenditest ja riiklik toetus. Esitada ettepanekuid luua ettevõtete tegevuses ja tarneahelates konkreetsed tingimused inimõiguste austamise, inimväärse töö ja kestlikkuse eesmärkide vallas ja kehtestada positiivsed stiimulid, et saada juurdepääs rahastamisele ja toetusele riiklikest ja ELi vahenditest, eriti COVID-19ga seotud ELi ja riiklike majanduse taastekavade kontekstis.

6.4.4. Riigihanked. Tagada, et liikmesriigid rakendavad ja jõustavad täielikult riigihankedirektiivides esitatud sotsiaalklauslit, ning esitada ettepanekud riigihankemenetluste kohta, et tulemuslikult toetada ja edendada inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust oma tegevustes ja tarneahelates, sealhulgas inimväärset tööd. Seda saaks muu hulgas saavutada riigihankeid käsitlevate direktiivide läbivaatamise, avaliku sektori hankijate suutlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise kaudu, sealhulgas nende edendamise abil vabakaubanduslepingute kaudu.

6.4.5. Stiimulid. Teha ettepanekuid luua algatusi, et toetada ettevõtteid, mis teevad enam kui vastutustundliku ettevõtluse ning positiivse keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga seotud juriidilistes kohustustes ette nähtud. Need võivad hõlmata näiteks konkreetsete poliitikameetmete ja -vahendite väljatöötamise toetamist, kestlike ettevõtete võrgustike edendamist ning sotsiaalpartnerite algatuste suutlikkuse parandamist.

6.4.6. Koostoime rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute kavaga. Välisinvestoritelt tuleks nõuda, et nad järgiksid hoolsuskohustust, enne kui nad saavad rahvusvahelise investeerimislepinguga hõlmatusest kasu. Samuti peaksid vabakaubanduslepingu pooled tagama, et nende territooriumil asuvad ettevõtted täidavad hoolsuskohustuse nõudeid. Kanada täiustas näiteks oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, keskendudes Kanada ettevõtjate käitumisele välismaal, ja lõi mitme sidusrühmaga nõuandekogu. 2019. aasta aprillis määrati esimene Kanada vastutustundliku ettevõtluse ombudsman, kellel on volitus vaadata läbi väidetavad inimõiguste rikkumised, mis tulenevad Kanada ettevõtjate tegevusest välismaal kaevandus-, nafta-, gaasi- ja rõivatööstuses, ja neist avalikult teatada ning teha soovitusi ettevõtjate kaubandusmeetmete kohta Välisinvestoritelt tuleks nõuda, et nad järgiksid hoolsuskohustust, enne kui nad saavad rahvusvahelise investeerimislepinguga hõlmatusest kasu. Samuti peaksid vabakaubanduslepingu pooled tagama, et nende territooriumil asuvad ettevõtted täidavad hoolsuskohustuse nõudeid. Kanada täiustas näiteks oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, keskendudes Kanada ettevõtjate käitumisele välismaal, ja lõi mitme sidusrühmaga nõuandekogu. 2019. aasta aprillis määrati esimene Kanada vastutustundliku ettevõtluse ombudsman, kellel on volitus vaadata läbi väidetavad inimõiguste rikkumised, mis tulenevad Kanada ettevõtjate tegevusest välismaal kaevandus-, nafta-, gaasi- ja rõivatööstuses, ja neist avalikult teatada ning teha soovitusi ettevõtjate kaubandusmeetmete kohta ( 46 )

6.4.7. Tegevuskavas tuleks pöörata tähelepanu suuremale hulgale elementidele, nimelt maksustamise läbipaistvusele, mis hõlmab aruandlust riikide kaupa, õiglasele maksukäitumisele ja kestlikule rahandusele ning investorite kohustustele. Konfliktipiirkonnast pärit mineraale käsitlevat määrust ja puidumäärust võiks hinnata, pidades silmas vajadust neid läbi vaadata või tugevdada.

7. Inimväärse töö saavutamine kaubanduses ja tõhus jõustamine

7.1. Kaubandus on oluline valdkonnaülene element Euroopa tegevuskava eesmärkide rakendamisel, sidudes selle kolmandate riikide ja mitmepoolse vaatenurgaga. ELi uus kaubandusstrateegia ülevaade peab seda kiiremas korras kajastama. ELil on suurim kaubandusvõrk maailmas, andes kahepoolsetele kaubanduslepingutele eriti olulise mõjujõu, mida tuleb tõhusalt kasutada enne lepingute sõlmimist ning kogu nende rakendamise ja jõustamise ajal.

7.2. ELi ja Vietnami läbirääkimised näitasid, milliseid edusamme võib EL töötingimuste parandamisel partnerriigiga suheldes saavutada. Kuid aastaid pärast vabakaubanduslepingute sõlmimist näeme mõnes partnerriigis endiselt kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste täitmisel edusammude puudumist, eriti aastaid kestnud ELi ja Korea vahelises tööõiguste vaidluses põhiliste ja ajakohaste ILO konventsioonide ratifitseerimata jätmise üle. See näitab, et suurim võimalik mõjujõud ILO põhikonventsioonide ratifitseerimise tagamiseks on siiski läbirääkimiste ajal ja enne nende lõppemist, mistõttu peaks see realiseeruma allkirjastatud lepingus.

7.3. Kaubandus ei ole kliimapoliitika soodustaja, aga võib saada selle peamiseks võimaldajaks. Pariisi kokkuleppe järgimise muutmine kõigi tulevaste laiaulatuslike kaubanduslepingute oluliseks osaks, st lepingute peatamine rikkumise korral, on positiivne samm, mida tuleks laiendada ka kõigi ELi liikmesriikide ratifitseeritud ILO põhi- ja ajakohastele konventsioonidele. Rahvusvaheliselt tunnustatud organina peaks ILO olema kaasatud ILO konventsioonide rakendamise järelevalvesse vabakaubanduslepingutes ( 47 )

7.4. Komitee on varem soovitanud nii seda, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kõigis tulevastes volitustes oleks konkreetne klausel kestliku arengu eesmärkide edendamiseks, kui ka seda, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reformiga kehtestataks eeskirjad, mis tagavad, et riigid järgivad ja rakendavad kestliku arengu eesmärke. EL ja liikmesriigid peaksid seejuures kasutama oma mõjuvõimu ja argumentatsiooni WTO erinevates komiteedes, eelkõige sellistes uutes valdkondades nagu kaubandus ja inimväärne töö.

7.5. Kaubanduse ja kestliku arengu peatükid moodustavad üha olulisema osa kõigis uue põlvkonna ELi vabakaubanduslepingutes, kuid tõhus jõustamine ja täidetavus peavad nüüd saama nende kohustuste täitmise põhiosaks, muu hulgas selleks, et tagada ELi ettevõtjatele võrdsed võimalused välismaal. Sisenõuanderühma soovituste mõju kaubanduse ja kestliku arengu sätete rikkumiste uurimisele tuleb märkimisväärselt suurendada.

7.6. Lisaks julgustab komitee Euroopa Komisjoni uurima töövaidluste lahendamisel uusi käsitlusi, mis võimaldaks ajutisel rahvusvahelisel WTO vaekogul kasutada nõuetele mittevastava asutuse suhtes õiguskaitsevahendeid. Kiiret protsessi kasutatakse juba ELi dumpinguvastaste meetmete jaoks ja seda võiks laiendada ka sotsiaalsele dumpingule. Kooskõlas Prantsusmaa ja Madalmaade mitteametliku dokumendiga ( 48 ) soovitab komitee üldiselt, et kaubanduse ja kestliku arengu sätete tõhus rakendamine oleks seotud tariifide järkjärgulise alandamisega.

7.7. Komitee nõuab praeguse kaubanduse ja kestliku arengu ekspertidest koosneva vaekogu ümberkujundamist, et kaubandusjuristid, aga ka töö-, kliima- või inimõiguste eksperdid saaksid selle raames uurida kaubanduse ja kestliku arengu peatükke puudutavaid kaebusi. Kui selline vaekogu avastab rikkumise, peaks käivituma riikidevaheline lepinguvaidluste lahendamise mehhanism, mis võib hõlmata rahalisi karistusi või sanktsioone ning õiguskaitsevahendeid kannatanud poolele ( 49 ) . Sellega seoses oli komitee soovitanud ka sõltumatut töösekretariaati ja kollektiivkaebuste mehhanismi ( 50 )

7.8. Uus kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik peab näitama teed kohustuste täitmise tagamisel, „eriti [---] mis on seotud kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidega ning sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega, mis tekivad seoses kaubandus- ja investeerimislepingute teiste peatükkidega“, ning peab alustama õigeaegseid, tõhusalt algatatud uurimisi, mida toetavad piisavad ressursid. Seejuures peab tunnustatud sidusrühmadel olema selge roll nii kaebuste esitamises kui ka kõigil järgnevatel avalikel kuulamistes. ( 51 )

7.9. Ettevõtted täidavad olulisi ülesandeid, tagades vastavuse töö- ja sotsiaalsetele õigustele, toetades ja rakendades seadusi, mis kaitsevad töötajate õigusi, ning rakendades ametiühingutega kooskõlastatud inimväärseid standardeid nii nende otseses tegevuses kui ka oma tarneahelates. Komitee kutsus Euroopa Komisjoni üles töötama välja ettevõtja sotsiaalse vastutuse klauslid, milles on võetud kindlad kohustused ja mis on kooskõlas ÜRO ja OECD dokumentidega ( 52 ) . See tagaks, et kaubanduslepingud toetavad head ärikäitumist ning hoiaks ära sotsiaalse dumpingu ja sotsiaalsete standardite allalöömise.

7.10. Kaubandus- ja rahvusvahelised investeerimislepingutel on nende standardite nii investorite kui ka valitsuste poolse ühtlase rakendamise juures olulise mõjuvõimuga osa. Hiljutises OECD aruandes ( 53 ) loetletakse hulk olemasolevaid või tekkivaid algatusi riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Suur hulk erinevaid reguleerimisviise tekitab probleeme, kuna mõned käsitlused on horisontaalsed, teised aga teemapõhised. Neil on ettevõtetele erinevate lävede ja kohaldamisalade tõttu erinev mõju. Isegi OECD riikides on erinevad aruandlusstandardid. Võrdsete tingimuste vajadus on selge: kõigi kohaldatavate standardite ülespoole suunatud ühtlustamine tagaks kõigile õiguskindluse ja ausa konkurentsi.

8. Puuduste kõrvaldamine valitsemises: ELi ülemaailmse juhtimise tähtsus

8.1. Euroopa hoolsuskohustuse standard on tarneahelates inimõiguste ja inimväärse töö järgimise ja täitmise tagamiseks asendamatu osa. See aitaks kaasa äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete, ILO kolmepoolse deklaratsiooni ja OECD suuniste rakendamisele. See täiendaks ka riiklikku algatust, mille eesmärk on saavutada kestliku arengu eesmärgid, eriti lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö likvideerimise osas.

8.2. See aitaks veelgi kaasa usaldusväärsemate, kestlikumate ja hästi juhitud tarneahelate loomisele, suurendades seeläbi kriisi ajal vastupanuvõimet ja juhtimise tõhusust. See oleks eriti oluline näiteks töötervishoiu ja tööohutuse osas.

8.3. Ülemaailmse poliitika sidususe saavutamiseks vajavad Euroopa meetmed rahvusvahelise normatiivse raamistiku täiendavat parandamist. Mitmepoolse edu saavutamine saab mõnikord alguse ühepoolsest edasipüüdlikust tegutsemisest. Komitee leiab, et ELil on ainulaadne võimalus võtta hoolsuskohustuse vallas juhtiv osa, eriti arvestades Euroopa äriühingute ülemaailmset juhtpositsiooni.

8.4. ÜRO äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale lepingule ILO konventsiooni inimväärse töö kohta tarneahelates Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles saavutama tõelisi edusamme tõhusamate ja siduvate vahendite loomiseks rahvusvahelisel tasandil, millega kaasneksid uuendatud algatused olemasolevate vahendite ja raamistike tõhusa rakendamise edendamiseks. Need peavad sisaldama toetust ( 54 ) ning kutsuma üles kehtestama ( 55 ) kooskõlas 2016. aasta Rahvusvahelise Töökonverentsi aruteluga ning need peaksid põhinema ILO põhi- ja ajakohastatud konventsioonidel ning ILO tööalaste põhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonil. Komitee arvates on vaja kiiresti teha ülemaailmne uuring, et analüüsida, kuidas rahvusvahelistes tööstandardites käsitletakse puudujääke inimväärse töö valdkonnas, ja kõrvaldada kõik tuvastatud puudused.

Brüssel, 18. september 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) ILO, Decent Work in Global Supply Chains (Inimväärne töö ülemaailmsetes tarneahelates), IV aruanne, 2016.

(2) ELT C 97, 24.3.2020, lk 9.

(3) ELT C 303, 19.8.2016, lk 17.

(4) ELT C 47, 11.2.2020, lk 38.

(5) Komitee arvamus Kohustuslik hoolsuskohustus (ettevalmistav arvamus nõukogu/Euroopa Parlamendi taotlusel) (INT/911, september 2020), (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 136).

(6) Vt joonealune märkus 3.

(7) ELT C 227, 28.6.2018, lk 27.

(8) Komitee arvamus Vabakaubanduslepingute rakendamine 1. jaanuar 2018–31. detsember 2018 (REX/525, juuli 2020), (ELT C 364, 28.10.2020, lk 160).

(9) Vt joonealune märkus 3.

(10) Vt joonealune märkus 7.

(11) Vt joonealune märkus 2.

(12) Vt joonealune märkus 5.

(13) Nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldused (10254/16) äritegevuse ja inimõiguste kohta.

(14) Nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldused (8833/16) ELi ja vastutustundlike ülemaailmsete väärtusahelate kohta.

(15) Volinik Reyndersi kõne Euroopa Parlamendi vastutustundliku ettevõtluse töörühma 29. aprillil 2020 korraldatud veebinaril hoolsuskohustuse kohta.

(16) ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, „World Investment Report“ (Maailma investeerimisaruanne), 2013.

(17) ILO 2015. aasta aruanne World Employment and Social Outlook (Maailma tööhõive ja sotsiaalse väljavaate aruanne).

(18) ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, „World Investment Report“ (Maailma investeerimisaruanne), 2020.

(19) Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, punkt 68.

(20) Vt joonealune märkus 1.

(21) Vt joonealune märkus 3.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights: We are all in this together (COVID-19 ja inimõigused: see puudutab meid kõiki ühiselt), aprill 2020.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Millised on võimalused panna äriühinguid COVID-19-ga seotud inimõiguste rikkumiste eest vastutama?), Business & Human Rights Resource Centre, 16. juuni 2020.

(24) „Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns“ (Malaisia meditsiiniliste kinnaste tootjate tellimuste arv on COVID-19 tõttu tõusuteel, kuigi on sunniviisilise tööga seotud muresid), Business & Human Rights Resource Centre.

(25) ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühma avaldus, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Inimõiguste austamise tagamine äritegevuses COVID-19 kriisi ajal ja pärast seda: ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete asjakohasus).

(26) Vt joonealune märkus 8.

(27) ÜRO juhtpõhimõtte 22 kommentaar.

(28) ÜRO juhtpõhimõtte 17 kommentaar.

(29) Vt joonealune märkus 7.

(30) OECD suunised, II osa, punkt A.12.

(31) OECD suunised, II osa, kommentaarid 18 ja 19.

(32) Vt joonealune märkus 15.

(33) Study on due diligence requirements through the supply chain (Uuring hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahelas), 2020.

(34) ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(35) ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(36) ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(37) Prantsuse 27. märtsi 2017. aasta seadus 2017-399 emaettevõtjate ja alltöövõtjate hoolsuskohustuse kohta.

(38) 1,3 triljonit USA dollarit haldavate investorite üleskutse ja avalike äriaruannete ja kinnituste loetelu, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

(39) Vt joonealune märkus 4.

(40) Sealhulgas rahvusvaheline inimõiguste koodeks, Euroopa inimõiguste konventsioon ja Euroopa sotsiaalharta. Lisaks peaks see tuginema ELi aluslepingutele ja ELi põhiõiguste hartale, samuti inimõigusi käsitlevatele riiklikele vahenditele ja õigusaktidele.

(41) Vt joonealune märkus 7.

(42) Vt joonealune märkus 7.

(43) Vt joonealune märkus 4.

(44) ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, punkt 14.

(45) Vt joonealune märkus 5.

(46) Vt joonealune märkus 4.

(47) Vt joonealune märkus 8.

(48) „Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development“ (Madalmaade ja Prantsusmaa mitteametlik dokument kaubanduse, sotsiaalmajandusliku mõju ja kestliku arengu kohta), mai 2020.

(49) Komitee arvamus Pakiline ülesanne pärast COVID-19 kriisi: uue mitmepoolse maatriksi kavandamine (omaalgatuslik arvamus) (REX/529, juuli 2020), (ELT C 364, 28.10.2020, lk 53).

(50) Vt joonealune märkus 7.

(51) Vt joonealune märkus 7.

(52) Vt joonealune märkus 7.

(53) OECD aruanne, 2020.

(54) Vt joonealune märkus 2.

(55) Vt joonealune märkus 3.