1Sissejuhatus: Argumendid ühtse ELi käibemaksuala loomise poolt

Kõnealuses tegevuskavas sätestatakse juhised, kuidas luua ühtne ELi käibemaksuala. Käibemaksuala, mis võib aidata kaasa ühtse turu süvendamisele ja õiglasemaks muutmisele ning edendada tööhõivet, majanduskasvu, investeeringuid ja konkurentsivõimet. Käibemaksuala, mis sobib 21. sajandisse.

Ühine käibemaksusüsteem on Euroopa ühtse turu keskne element. Kõrvaldades takistused, mis moonutasid konkurentsi ja takistasid kaupade vaba liikumist, on ühine käibemaksusüsteem soodustanud kaubandust ühtsel turul. See on suur ja kasvav tuluallikas, mille osakaal ELis oli 2014. aastal peaaegu 1 triljonit eurot, mis vastab 7 protsendile ELi SKPst. Käibemaksul põhineb ka üks ELi omavahenditest. Laiapõhjalise tarbimismaksuna on see üks enam majanduskasvu soodustavatest maksustamisviisidest.

Samas ei ole käibemaksusüsteem suutnud sammu pidada globaliseerunud, digitaalse ja mobiilse majanduse väljakutsetega. Praegune käibemaksusüsteem, mis oli ette nähtud üleminekukorrana, on killustunud, piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate kasvava arvu tõttu keeruline ning jätab ruumi pettustele: siseriiklikke ja piiriüleseid tehinguid käsitletakse erinevalt ja kaupu või teenuseid saab ühtsel turul osta käibemaksuvabalt.

Ühine käibemaksusüsteem vajab hädasti reformimist:

seda tuleb ettevõtjate jaoks lihtsamaks muuta. Nõuete täitmisega kaasnevad kulud on ühtsel turul tegutsedes märkimisväärselt suuremad kui kodumaisel turul ning süsteemi keerukus takistab ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) tegevust;

ühine käibemaksusüsteem peab vastu seisma kasvavale pettuse ohule. Oodatava tulu ja tegelikult kogutud tulu erinevuse tõttu laekub käibemaksu vähem hinnanguliselt 170 miljardi euro ulatuses ning ainuüksi piiriülese pettuse tõttu jääb igal aastal saamata 50 miljardit eurot;

ühine käibemaksusüsteem peab olema tõhusam, eelkõige digitaaltehnoloogia võimaluste ärakasutamisel ja tulu sissenõudmise halduskulude vähendamisel;

see peab põhinema suuremal usaldusel: usaldus ettevõtjate ja maksuametite vahel ning ELi maksuametite vahel.

Kokkuvõttes tuleb käibemaksusüsteem ajakohastada ja nn taaskäivitada. Selle eesmärgi saavutamine ei ole lihtne. Praegust käibemaksusüsteemi on osutunud raskeks reformida ja nõue, mille kohaselt peab süsteemis mis tahes muudatuste tegemiseks olema kõigi liikmesriikide ühehäälne nõusolek, kujutab endast tõsist probleemi. Samas ei ole võimalik enam vanaviisi jätkata. Pelgalt uute kohustuste ja pettuste tuvastamiseks tehtavate kontrollide lisamisega kaasnevad ettevõtjate, sealhulgas usaldusväärsete ettevõtjate jaoks veel suuremad nõuete täitmise kulud ja kasvab õiguskindlusetus, mis takistab veelgi enam ühtse turu toimimist. Samuti on ebatõenäoline, et olukorda on võimalik järkjärgult lihtsustada.

Nüüd on vaja tegutseda. On aeg luua ühtse turu jaoks tõeline ühtne ELi käibemaksuala.

Selleks kavatseb komisjon esitada seadusandliku ettepaneku lõpliku käibemaksukorra loomiseks. Nimetatud lõplik süsteem põhineks ELi seadusandjate kokkuleppel, et käibemaksusüsteemi aluseks peaks olema kauba sihtriigis maksustamise põhimõte. See tähendab, et maksustamise eeskirju, mille kohaselt kauba tarnija nõuab käibemaksu oma kliendilt, kohaldatakse ka piiriülestele tehingutele. Ainuüksi see muutus peaks aitama vähendada piiriüleseid käibemaksupettusi aastas 40 miljardi euro võrra.

Kuna käibemaksusüsteemi sedavõrd ulatusliku muutmise ettevalmistamine ja vastuvõtmine on küllaltki aeganõudev, teeb komisjon paraalleeleselt sellega mitu seotud algatust, et aidata kaasa käibemaksusüsteemi ees seisvate probleemide lahendamisele. Mõnedest neist algatustest on juba teatatud ning neid täiendatakse muude meetmetega, mis aitavad viivitamata tegeleda maksupettuse küsimusega.

Kehtiv käibemaksusüsteem ei võimalda tõhusalt käsitleda innovaatilisi ärimudeleid ja tehnoloogia arengut tänapäeva digitaalses keskkonnas. Füüsiliste ja digitaalsete kaupade ning teenuste erinevad käibemaksumäärad ei peegelda täielikult tänapäeva olusid. Lisaks sellele tunnevad liikmesriigid, et neid maksumäärade kehtestamisel põhjendamatult piiratakse. Viimastel aastatel toimunud paradigma muutus sihtkohariigi põhimõtte suunas nõuab laiaulatuslikumat käsitlust selle tagajärgede kohta käibemaksusüsteemile ja käibemaksumäärasid reguleerivatele ELi eeskirjadele.

Käesoleva tegevuskavaga nähakse ette ühtse ELi käibemaksuala loomiseks vajalikud sammud. Selles sätestatakse vahetud ja kiireloomulised meetmed, et võidelda käibemaksu alalaekumisega ning kohandada käibemaksusüsteemi digitaalmajanduse ja VKEde vajadustega. Samuti nähakse tegevuskavas lõpliku käibemaksusüsteemi ja käibemaksumäärade osas ette selged pikemaajalised suunad. Kõigis neis küsimustes on nüüd vaja teha otsused. Eelkõige on vaja poliitilist juhtimist, et ületada sügavalt juurdunud takistused, mis on varem edasiminekut takistanud, ja viia lõpuks läbi reformid maksupettustega võitlemiseks, kõrvaldada haldustakistused ja vähendada reguleerimisega seotud kulusid, et Euroopa ettevõtjate elu lihtsustada.

2Hiljutised ja käimasolevad poliitilised algatused

Komisjon on pidevalt juhtinud tähelepanu vajadusele viia läbi käibemaksusüsteemireform. Hiljuti, pärast 2010. aasta detsembris rohelise raamatu käibemaksu tuleviku kohta avaldamisele järgnenud laiaulatuslikku ja viljakat avalikku arutelu esitas komisjon 2011. aasta detsembris oma järeldused teatises käibemaksu tuleviku kohta ja tõi välja prioriteetsed tegevussuunad eelseisvateks aastateks.

Seekord loobus komisjon pärast aastatepikkusi püüdlusi eesmärgist rakendada lõplikku käibemaksukorda, mis lähtub põhimõttest, et kõiki piiriüleseid kaubatarneid maksustatakse nende päritoluliikmesriigis samadel tingimustel, mis on ette nähtud siseriikliku kaubavahetuse jaoks, sealhulgas samade käibemaksumäärade alusel. Euroopa Parlament ja nõukogu olid nõus, et lõpliku süsteemi aluseks peaks olema kauba sihtliikmesriigis maksustamise põhimõte.