ET

Brüssel 8.4.2010

KOM(2010)149 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 3

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

2010. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 3

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [1] eelkõige selle artiklit 37,

– Euroopa Liidu 17. detsembril 2009 vastuvõetud 2010. aasta üldeelarvet [2],

– 19. märtsil 2010 vastuvõetud paranduseelarve projekte nr 1/2010 [3] ja 2/2010 [4] ning

– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, [5] muutmise ettepanekut,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 3.

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)4

2. Banaanid — Kaasnevad meetmed (...)4

2.1 Ümberpaigutamise põhjendused (...)5

2.2 Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt (...)9

3. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa (...)10

KULUDE EELARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED JAGUDE KAUPA

Kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale eelarvestusele on teadmiseks lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

Seoses määruse (EÜ) nr 1905/2006 muutmise ettepanekuga käsitletakse paranduseelarve projektis nr 3/2010 assigneeringuid, mis on seotud banaanide kaasnevate meetmete rahastamise alustamisega peamiste banaane tarnivate AKV riikide puhul, keda mõjutab Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames toimuv enamsoodustusrežiimi liberaliseerimine.

Kõnealused meetmed kestaks neli aastat (2010–2013) ja nende eelarve oleks 190 miljonit eurot.

2010. aastal eraldatakse banaanide kaasnevatele meetmetele 75 miljonit eurot eelarveartiklist 21 06 07 „Banaanid — Kaasnevad meetmed”, mis loodi 2010. aasta eelarve menetlemisel. Kõnealune summa kantakse reservi määruse (EÜ) nr 1905/2006 muutmise ettepaneku [6] vastuvõtmiseni, kusjuures rahastamine toimub järgnevalt: 55,8 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid pärinevad rubriigi 4 assigneeringute ümberpaigutustest, 0,9 miljonit eurot rubriigi 4 varust ja ülejäänud 18,3 miljonit eurot paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtust 2010. aastal.

Käesoleva paranduseelarve kogu finantsmõju seisneb 19,2 miljoni euro suuruste täiendavate kulukohustuste assigneeringute taotlemises. Täiendavaid maksete assigneeringuid ei taotleta.

2. Banaanid — Kaasnevad meetmed

Euroopa Liit on pühendunud AKV riikide aitamisele ELi impordikorra muutuste mõjuga kohanemisel. ELi peamine arengueesmärk on kõigi arenguriikide kaasamine mitmepoolsesse kaubandussüsteemi ja maailmamajandusse. Seepärast teeb Euroopa Komisjon ettepaneku toetada peamisi banaane eksportivaid AKV riike toimetulekul nende probleemidega, mis tekivad banaanisektori kaasnevate meetmete kehtestamisega.

Banaanide kaasnevate meetmetega toetatakse nende banaane tarnivate AKV riikide kohanemist, keda mõjutab WTO raames toimuv enamsoodustusrežiimi liberaliseerimine.

Kõnealuse kava eesmärk on:

– banaanide ekspordist sõltuvate piirkondade kohandamise ja/või ümberkorraldamise toetamine eelarvetoetuse või erimeetmetega ning

– sotsiaalvaldkonna vastupidavuse, majandustegevuse mitmekesistamise ja konkurentsivõime parandamisse tehtavate investeeringute toetamine, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemi ja eriabiraamistiku kaudu saadud kogemusi ja tulemusi.

2.1 Ümberpaigutamise põhjendused

– 07 02 04 — Ettevalmistav tegevus — Musta mere basseini keskkonnaseire ja Musta mere piirkonna arengu ühine Euroopa raamprogramm

Ettevalmistav tegevus on jätk sarnaste eesmärkidega 2008. aastal loodud katseprojektile: „Musta mere basseini keskkonnaseire ja Musta mere piirkonna arengu ühine Euroopa raamprogramm”.

2008. ja 2009. aasta eelarvetest toetati kaht Musta mere komisjoni rakendatud projekti, kusjuures nii 2008. kui ka 2009. aastal eraldati 1 miljon eurot. Musta mere komisjon on ainus organisatsioon, mille pädevus ja struktuur lubab tagada mereäärsete riikide tulemusliku dialoogi reostuse valdkonnas.

2008.–2009. aastal toetatud projektide eesmärk on:

· institutsionaalse koostöö tugevdamine, et saavutada konsensus õlireostuse probleemidega tegelemiseks ning õlireostuse seire- ja teabeplatvormi rakendamise ettevalmistamine;

· mereäärsetele riikidele õlireostusega tulemuslikumaks võitlemiseks vajaliku teavitamis- ja seiresuutlikkuse arendamine.

Kõnealuse kahe projekti tulemused selguvad 2011. aasta lõpuks. Nagu juba osutatud parlamendile saadetud kirjas esimesel lugemisel hääletatud paranduste rakendatavuse kohta, on komisjon seisukohal, et enne õlireostuse valdkonna uute meetmete algatamist on mõistlik ära oodata eespool nimetatud projektide tulemused.

Ehkki komisjon näeb Musta mere basseini keskkonnaseire ettevalmistava tegevuse raames edasise töö võimalust, on ta seisukohal, et 2010. aasta eelarve menetlemisel heakskiidetud assigneeringute kogusummat (2 miljonit eurot) ei ole võimalik täielikult kasutada.

Võttes arvesse vajadust tugineda olemasolevatele projektidele ja tulemustele, et vältida kattumisi käimasolevate või juba kavandatud asjaomaste meetmetega ning piirkonna võimalike rakendusasutuste vastuvõtuvõimet, prognoosib komisjon, et 2010. aasta võimalik tegevus ei nõua rahalisi vahendeid rohkem kui 0,5 miljoni euro ulatuses.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 1,5 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

– 19 06 08 — Reageerimine finants- ja majanduskriisist tingitud olukorrale arengumaades

Ühenduse eelarves ei ole vahendeid otseseks tegelemiseks finants- ja majanduskriisi tagajärgedega ligikaudu viiekümnes arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riigis ning ühenduse eelarve ei saa asendada rahvusvaheliste rahandusasutuste makromajanduslikku ja valdkondlikku rolli ja volitusi.

Piiratud summa tõttu peaks kõnealuse ettevalmistava tegevuse eesmärk olema pigem (vastavalt Euroopa Parlamendi eesmärgile) finants- ja majanduskriisi tagajärgede hindamine arengumaades.

Komisjon tegi ettepaneku alustada kõnealuste meetmete rakendamist 2010. aastal, korraldades uurigu kriisi mõjust kõnealustele arengumaadele. Prognoositakse, et uuringu läbiviimiseks piisab 0,5 miljoni euro suurusest summast. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 2,5 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

– 19 09 01 — Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega

Seoses juba kavandatud meetmete ümberhindamisega teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 1 miljoni euro suurune summa.

– 19 10 01 01 — Koostöö Aasia arenguriikidega

Seoses juba kavandatud meetmete ümberhindamisega teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 2 miljoni euro suurune summa.

– 21 02 01 — Toiduainetega kindlustamine

Seoses juba kavandatud meetmete ümberhindamisega teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 1 miljoni euro suurune summa.

– 21 02 03 — Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades

Ghana kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks tõsteti 2009. aastal ettepoole 17,4 miljoni euro suurune summa. Nagu juba osutatud ümberpaigutuses (DEC 42/2009), kavatses komisjon teha ettepaneku paigutada vahendid 2010. aastal ümber tagasi teisele eelarvereale, et pidada kinni toiduainete rahastamisvahendi 2008.–2010. aasta kogumahust 1 miljard eurot.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 17,4 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

– 21 05 01 01 — Tervishoid

Seoses juba kavandatud meetmete ümberhindamisega teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 1 miljoni euro suurune summa.

– 21 05 01 06 — Ettevalmistav tegevus arengumaade kasuks toimuvaks ravimitööstuse tehnosiirdeks

Ettevalmistava tegevuse eesmärk on arengumaade ravimialase uurimis- ja arendustegevuse ning tootmisvõimsuse parandamise toetamine, et parandada eelkõige vaeste ja vähim arenenud maade juurdepääsu vaesusega kaasnevate, troopiliste ja tähelepanuta jäänud ning mittenakkavate haigustega seotud tervisetoodetele.

Kõnealuse ettevalmistava tegevuse esimesel aastal – 2008. eelarveaastal – kirjutati ulatusliku sidusrühmadega peetava konsulteerimise korraldamiseks 2008. aasta detsembris alla toetuslepingule Maailma Terviseorganisatsiooniga. Uuringu eesmärk on välja selgitada kohaliku farmaatsiatööstuse ja arengumaadesse suunduva valdkonna tehnosiirde peamised probleemid ja takistused ning anda soovitusi ja suuniseid edasisteks meetmeteks kõnealuses valdkonnas. Uuring käivitati 2009. aasta jaanuaris ja see kestab kaks aastat.

Osa ettevalmistava tegevuse teise aasta – 2009. eelarveaasta – assigneeringutest (0,5 miljonit eurot) kasutati uuringu laiendamiseks vaktsiinidele ja diagnostikale, muutes algset Maailma Terviseorganisatsiooniga sõlmitud toetuslepingut. Edasised meetmed kujundatakse koos Maailma Terviseorganisatsiooni ning Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsiga, kui uuringu esimesed osalised tulemused 2010. aasta märtsis avaldatakse. Selles teises etapis (4,5 miljonit eurot) luuakse alus uuringu soovituste rakendamiseks ja raamistik konkreetseteks suutlikkuse arendamise meetmeteks vastavalt väljaselgitatud vajadustele ja prioriteetidele. Oodatavasti rakendatakse seda sobivaima ÜRO allasutusega sõlmitava toetuslepingu alusel.

Kõnealuse tegevuse teine etapp on üles ehitatud paindlikuna, et hakata töötama välja inimressursside valdkonna suutlikkuse arendamise kavasid ja võtta nende koostamisel arvesse uuringu esimesi tulemusi. Arvestades, et kõnealused meetmed on hõlmatud juba 2009. aasta eelarvest eraldatud vahenditega, peaks muude valdkondade toetamine lähtuma uuringu soovitustest. Seega oleks enneaegne ja väga raske lisameetmeid välja selgitada enne 2011. aastat.

2008. aasta eelarvest rahastatud uuring algas alles 2009. aastal. Selle eesmärk on välja selgitada kohaliku farmaatsiatööstuse ja valdkonna tehnoloogiasiirde prioriteedid ja probleemid ning selles esitatatakse soovitused ELi edasisteks meetmeteks kõnealuses valdkonnas. Kuna lõpptulemused avaldatakse alles 2010. aasta lõpus, oleks enneaegne kavandada neid tulemusi arvesse võtmata uusi meetmeid.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 3,3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

– 21 06 03 — Kohandusabi suhkruprotokolliga liitunud riikidele

Fidži poliitilise olukorra tõttu ei ole tervet eraldiste soovituslikku jaotust võimalik assigneeringutega siduda (Cotonou lepingu artikkel 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikkel 37). Seega, kuna vahendeid ei saa kasutada nii nagu algselt kavandatud, teeb komisjon ettepaneku paigutada suhkru eelarverealt ümber 24,3 miljonit eurot.

– 21 07 04 — Toorainelepingud

Rahvusvaheline troopilise puidu leping, mille üle peeti läbirääkimisi 2006. aastal, pidi jõustuma 2009. või vähemalt 2010. aastal. Brasiilia, üks maailma suurimaid troopilise puidu tootjaid, ei ole aga lepingut veel ratifitseerinud. Seega jõustub leping algselt kavandatust hiljem, mistõttu on liikmemaks oodatust väiksem.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 1,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

2.2 Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe [7] punktis 27 võimaldatakse kasutusele võtta paindlikkusinstrument, et rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaselt ja pärast kõigi rubriigi 4 assigneeringute ümberpaigutamisvõimaluste läbivaatamist (eespool punktis 2.1), teeb komisjon ettepaneku võtta banaanide kaasnevate meetmete rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrument rubriigi 4 ülemmäära ületavas summas 18,3 miljonit eurot.

3. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | 2010. aasta eelarve (arvestades PEP nr 1–2/2010) | PEP nr 3/2010 | 2010. aasta eelarve(arvestades PEP nr 1–3/2010) |

| KA | MA | KA | MA | KA | MA | KA | MA |

1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | |

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 14 167 000 000 | | 14 861 853 253 | 11 342 270 803 | | | 14 861 853 253 | 11 342 270 803 |

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 49 388 000 000 | | 49 387 592 092 | 36 384 885 000 | | | 49 387 592 092 | 36 384 885 000 |

Kokku | 63 555 000 000 | | 64 249 445 345 | 47 727 155 803 | | | 64 249 445 345 | 47 727 155 803 |

Varu [8] | | | -194 445 345 | | | | -194 445 345 | |

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | |

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 47 146 000 000 | | 43 819 801 768 | 43 701 207 586 | | | 43 819 801 768 | 43 701 207 586 |

Kokku | 59 955 000 000 | | 59 498 833 302 | 58 135 640 809 | | | 59 498 833 302 | 58 135 640 809 |

Varu | | | 456 166 698 | | | | 456 166 698 | |

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | |

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus | 1 025 000 000 | | 1 006 487 370 | 738 570 370 | | | 1 006 487 370 | 738 570 370 |

3b. Kodakondsus | 668 000 000 | | 668 000 000 | 659 387 500 | | | 668 000 000 | 659 387 500 |

Kokku | 1 693 000 000 | | 1 674 487 370 | 1 397 957 870 | | | 1 674 487 370 | 1 397 957 870 |

Varu [9] | | | 18 512 630 | | | | 18 512 630 | |

4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER [10] | 7 893 000 000 | | 8 141 006 470 | 7 787 695 183 | 19 175 530 | | 8 160 182 000 | 7 787 695 183 |

Varu | | | 875 530 | | | | -18 300 000 | |

5. HALDUS [11] | 7 882 000 000 | | 7 908 478 423 | 7 908 478 423 | | | 7 908 983 423 | 7 908 478 423 |

Varu | | | 53 016 577 | | | | 53 016 577 | |

KOKKU | 140 978 000 000 | 134 289 000 000 | 141 472 755 910 | 122 956 928 088 | 19 175 530 | | 141 491 931 440 | 122 956 928 088 |

Varu | | | 529 126 912 | 11 660 953 912 | | | 528 250 560 | 11 660 953 912 |

[1] ELT L 248, 16.09.2002, lk 1.

[2] ELT L 64, 12.3.2010.

[3] KOM(2010) 107.

[4] KOM(2010) 108.

[5] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

[6] KOM(2010) 102

[7] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[8] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[9] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[10] Rubriigi 4 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 18,3 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[11] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 78 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

--------------------------------------------------