[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.2.2009

KOM(2009) 33 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 450/2003 (tööjõukuluindeksi kohta) rakendamise kohta

1. Sissejuhatus

Tööjõukulud on oluline tegur majandusarengu analüüsimiseks lühiajalises ja keskpikas perspektiivis. Seetõttu peavad komisjon ja Euroopa Keskpank tööjõuturu arengute tagajärjel tekkinud inflatsioonisurve hindamise eesmärgil äärmiselt tähtsaks Euroopa Liidu ja eurotsooni tööjõukuluindeksi õigeaegset esitamist. Samuti on tööjõukuluindeks tähtis sotsiaalpartnerite jaoks palgakokkulepete saavutamisel ja komisjoni jaoks tööjõukulude lühiajaliste arengute jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks Euroopa peamine majandusnäitaja (PEEI).[1]

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta on kehtestatud ühine raamistik võrreldavate tööjõukuluindeksite koostamiseks ja edastamiseks ühenduses (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1). Komisjon (Eurostat) avaldab tööjõuindeksi kohta kord kvartalis pressiteate.[2]

2003. aasta juulis võttis komisjon vastu rakendusmääruse (määrus (EÜ) nr 1216/2003, ELT L 169, 8.7.2003, lk 37), milles on sätestatud üksikasjalikumalt indeksi edastamisega seotud menetlused, konkreetsed (hooajalised) korrektiivid ja riiklike kvaliteediaruannete sisu. Pärast viimast aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2006. aastal[3] on vastu võetud uus komisjoni 1. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 224/2007 (ELT L 64, 2.3.2007, lk 23). Sellega on muudetud 2003. aasta rakendusmäärust ja laiendatud tööjõukuluindeksi kohaldamisala nii, et see kataks klassifikaatori NACE Rev. 1 jagudes L, M, N ja O nimetatud majandustegevust. Laiendamine tähendab, et tööjõukuluindeks hõlmab nüüd ka turuvälised teenused, mis moodustavad nimetatud jagude põhilise osa ja mille dünaamika võib olla turuteenuste omast erinev.

Määruse (EÜ) nr 450/2003 artikli 13 kohaselt tuleb iga kahe aasta tagant esitada aruanne määruse rakendamise kohta. Nendes aruannetes tuleb hinnata eeskätt edastatud tööjõukuluindeksite andmesarjade kvaliteeti ning edastatud tagasiulatuvate andmete kvaliteeti. Nimetatud määruse artikli 8 lõikes 2 on sätestatud iga-aastaste riiklike kvaliteediaruannete esitamise nõue. Rakendusmääruse (määrus EÜ nr 1216/2003) I lisa kohaselt tuleb tööjõukuluindeksi kvaliteeti käsitleda järgmistest aspektidest lähtudes: asjakohasus, õigsus [Termin on muutunud. Uus termin „täpsus”], õigeaegsus [Termin on muutunud Uus termin „ajakohasus”] ja täpsus [Termin on muutunud. Uus termin „õigeaegsus”], kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, sidusus ja terviklikkus.

Kuna võrreldavuse ja terviklikkuse osas on tehtud märkimisväärseid edusamme, keskendutakse käesolevas aruandes täpsusele, ajakohasusele ja sidususele. Teatatud ei ole väikestest viivitustest aruannete edastamisel, kuna need on tavaliselt ajutised.

Käesoleva aruande lisas on esitatud riiklikul tasandil võetavad parandusmeetmed nende liikmesriikide puhul, kes on esitanud sellekohase teabe.

2. Üldised edusammud pärast viimast aruannet

Pärast viimast aruannet 2006. aastal on tehtud märkimisväärseid edusamme, eeskätt tööjõukuluindeksi kättesaadavuse ja kvaliteedi osas. Üldiselt on vähenenud nii varasemate andmete korrigeerimine kui ka indeksi volatiilsus. Kõik liikmesriigid on vahepeal esitanud tagasiulatuvad andmed, mis 2006. aastal mitmel juhul veel puudusid. Mõlemad uued liikmesriigid (Bulgaaria ja Rumeenia) on suutnud esitada tööjõukuluindeksi vastavalt määruses (EÜ) nr 450/2003 kehtestatud kvaliteedistandarditele. Praeguseks on kõik ELi liikmesriigid tööjõukuluindeksi kasutusele võtnud ning andmeid edastatakse komisjonile (Eurostat) regulaarselt kohustusliku tähtaja jooksul, v.a teatavad erandid.

Kõikide ELi liikmesriikide tööjõukuluindeksi kättesaadavus võimaldab koostada Euroopa Liidu koondnäitajad ja võrrelda piisava täpsusega liikmesriikide arenguid tööjõukuludes tunni kohta. On siiski rida kvaliteediküsimusi, mille puhul peavad teatavad liikmesriigid veel tegema lisapingutusi, et ühtlustamisprotsessi saaks lõpule viia. Neid küsimusi käsitletakse allpool.

Samal ajal kui liikmesriigid võtsid kasutusele tööjõukuluindeksi koostamiseks vajalikke vahendeid, haldas ja tugevdas komisjon (Eurostat) süsteemi, mis võimaldab tööjõukuluindeksi andmeid vastu võtta, nende õigsust kontrollida, neid menetleda, koguda ja levitada. Neid protsesse, mis hakkasid täielikult toimima 2005. aastal, vaadatakse pidevalt läbi ja ajakohastatakse.

2. 1 . Laiendamine klassifikaatori NACE Rev. 1 jagude L kuni O kaasamiseks ning üleminek klassifikaatorile NACE Rev. 2

1. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 224/2007 (ELT L 64, 2.3.2007. lk 23) laiendati tööjõukuluindeksi ulatust ja kaasati turuvälised teenused. Alates 2007. aasta esimesest kvartalist tuleb igas kvartalis edastada Eurostatile tööjõukuluindeksi hooajaliselt korrigeerimata andmed NACE jagude L kuni O kohta. Kohe kui liikmesriigi kohta on olemas nelja aasta andmed, tuleb esitada ka hooajaliselt ja tööpäeva arvuga korrigeeritud andmesarjad. Praegu edastavad neid andmeid, sealhulgas tööpäeva arvuga korrigeeritud ning hooajaliselt korrigeeritud andmeid, kõik liikmesriigid, kelle suhtes ei kehti erand. Belgiale, Taanile, Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Iirimaale, Itaaliale, Küprosele, Luksemburgile, Maltale, Austriale, Poolale ja Rootsile lubatud erandid kehtivad kuni 2009. aasta esimese kvartali andmete esitamiseks määratud tähtpäevani. Pärast seda peavad kõikide liikmesriikide andmesarjad hõlmama NACE Rev. 1 jagusid L kuni O.

Samal ajal hakkab tööjõukuluindeksit mõjutama 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006. lk 1), milles käsitletakse üleminekut klassifikaatorilt NACE Rev. 1 klassifikaatorile NACE Rev. 2. Aasta 2009 esimese kvartali kohta esitatud andmed peavad olema kodeeritud juba vastavalt NACE Rev. 2-le. Komisjon (Eurostat) on koostamiskeskkonnas sisse viinud muudatused, mida oli vaja teha seoses majandustegevuse klassifitseerimise muutumisega ning komisjon jälgib liikmesriikide edusamme uue klassifitseerimissüsteemi rakendamisel. Selleks et üleminek uuele nomenklatuurile oleks sujuv, korraldati 2007. aastal eriseminar NACE Rev. 2 rakendamise kohta liikmesriikides. 2008. aasta novembris korraldati teine seminar, kus vaadati läbi rakendamise edusammud ja toimus arutelu.

3. Nõuete täitmise hindamine (2008. aasta septembri seisuga)

3.1 . Ülevaade

Järgmised liikmesriigid on võtnud kõik vajalikud meetmed määruse täielikuks rakendamiseks: Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Itaalia, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik. Madalmaad esitasid aruandlusperioodil samuti piisava kvaliteediga andmeid, kuigi erakordselt pika hilinemisega peaaegu kõikide kvartalite puhul, mistõttu ei ole Madalmaad täitnud määruses sätestatud ajakohasuse nõuet. Ungari, Soome ja Rootsi on esitanud regulaarselt andmeid, kuid erineval määral ei vasta need täielikult tööjõukuluindeksi määratlustele, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud allpool. Ka Iirimaa ei täida kõiki tööjõukuluindeksi täpsusega seotud nõudeid ning peale selle ei esitanud ta andmeid kõikide 2008. aasta kvartalite kohta õigel ajal. Kreeka ja Austria on esitanud aruandlusperioodil andmed enamasti õigel ajal, kuid vaatavad kvaliteediprobleemide tõttu hetkel tööjõukuluindeksit uuesti läbi. Üldiselt on see tulemus 2006. aasta aruandes kirjeldatud olukorraga võrreldes samm edasi: siis olid lisaks tõsisemate kvaliteediprobleemide esinemisele puudu veel ka paljud tagasiulatuvate andmete sarjad ning samuti tööpäeva arvuga ja hooajaliselt korrigeeritud sarjad.

3.2. Kvaliteedipuuduste üksikasjad

3.2.1 . Täpsus

Täpsuse probleemid võivad olla seotud tööjõukuluindeksi eri aspektidega. Üldiselt on need tingitud lähteandmete puudulikkusest ja võivad põhjustada tööjõukuluindeksite sarja suurt volatiilsust. Samuti võivad ebatäpsed andmed olla mitte täielikult võrreldavad teiste liikmesriikide andmetega ning põhjustada lisaks lahknevust tööjõukuluindeksi ja muude andmeallikate vahel, millega mõõdetakse sarnaseid aspekte (nt töötajate tunnitasu areng). Üldiselt arutavad asjaomased liikmesriigid teadaolevaid täpsusega seotud probleeme iga-aastases kvaliteediaruandes ning komisjon (Eurostat) jälgib paremate allikate kasutusele võtmiseks tehtud või kavandatud edusamme.

Praegu esineb täpsusega seotud probleeme kuuel liikmesriigil. Iirimaal, Ungaril, Soomel ja Rootsil ei ole praegu määruse täielikuks täitmiseks kättesaadaval asjakohaseid lähteandmeid.[4] Kreeka esitatud tööjõukuluindeksi andmed osutavad seletamatutele tõusumääradele, mis ei lange kokku tööjõuturu arengutega. Austria lõpetas andmete esitamise samal põhjusel ja uurib praegu kvaliteediprobleemide põhjuseid.

Iirimaa: töötatud tundide asemel on mõõduna kasutatud tasustatud tunde. Indeks ei hõlma ebakorrapäraseid makseid. See peaks muutuma kohe, kui kõikide majandustegevuste puhul hakatakse kasutama uut andmeallikat (kavas 2009. aastal). Samuti ei hõlma sari kõiki töötajaid, vaid tööstus- (NACE jaod C, D ja E) ning ehitussektori (NACE jagu F) ettevõtete puhul on künniseks ettevõtted, kus töötab vähemalt kümme töötajat. Teenuste sektoris (NACE jaod G, H, I ja K) on teenuste puhul olemas alampiir, nimelt ettevõtted, kus on viis või enam töötajat, samas kui NACE jagu J (finantsvahendus) hõlmab üksnes pangandus-, kindlustus- ja ehituslaenuettevõtteid.

Kreeka: tööjõukuluindeksite sarjale on omane suur volatiilsus ja ulatuslikud korrigeerimised. Seni ei ole erakordselt suurt volatiilsust piisavalt selgitatud. Peale selle ei esitatud iga-aastast kvaliteediaruannet ei 2007. ega 2008. aastal; 2006. aastal saadetud aruanne on liiga napisõnaline, et saaks teha järeldusi täpsusega seotud probleemide põhjuste kohta.

Ungari: andmed on esitatud eraettevõtete kohta, kus töötab vähemalt viis inimest, ning igas suuruses valitsusorganisatsioonide kohta.

Austria: andmete esitamine lõpetati 2008. aasta septembris ebausutavate ja kõikuvate tulemuste tõttu.

Soome: andmed hõlmavad üksnes täiskohaga töötajaid. Tööjõukulude kvartaalset muutust alates 2005. aasta esimesest kvartalist on mõõdetud töötasu muutusega normaaltööaja puhul. Tööjõukuluindeksi iga-aastase muutuse arvutamiseks on kasutatud tööjõu uuringut, töötasude struktuuri statistikat ja rahvamajanduse arvepidamise andmeid. Üldiselt esineb suuri viivitusi (kuni kaks aastat) paljudes tööjõukuluindeksi koostamiseks kasutatud lähteandmetes. Seega ei võeta Soome praeguse tööjõukuluindeksi rakendamisel soovitud täpsusega ja täielikult arvesse lühiajalist arengut, mis puudutab tööjõukulusid tunni kohta, ning ulatuslikud korrigeerimised piiravad selle kasutatavust.

Rootsi: tööjõukulude mõõtmisel ei võeta arvesse ebakorrapäraseid lisatasusid. Andmed hõlmavad üksnes erasektorit.

3.2.2 . Ajakohasus

Ajakohasus on pärast 2006. aasta aruannet pidevalt paranenud. Eri põhjustel ei ole mitu liikmesriiki sellegipoolest esitanud mõne kvartali tööjõukuluindeksit õigel ajal (70 päeva pärast vaatluskvartalit). Ajakohasus on väga tähtis, kuna viivitused andmete edastamises tähendavad, et ELi ja euroala koondarvude puhul tuleb kasutada hinnanguid. See võib põhjustada tarbetuid suuri korrigeerimisi. Alljärgnevalt käsitletakse neid liikmesriike, kes esitasid andmeid nii hilja (> t + 75), et neid ei saadud kasutada komisjoni kord kvartalis ilmuvas pressiväljaandes, mistõttu tuli nende kvartalite kohta avaldatud ELi ja euroala koondarvude puhul kasutada asjaomaste riikide tööjõukuluindeksite väärtuste ekstrapolatsiooni.

Belgia: jättis aruandlusperioodil andmed õigel ajal esitamata kolmel korral. Pärast olukorra paranemist 2006. aasta aruandes kirjeldatud seisuga võrreldes põhjustasid mitu juhuslikku tegurit tööjõukuluindeksi esitamise hilinemise 2008. aasta aruandlusperioodi esimesel poolel. 2008. aasta kolmanda vaatluskvartali andmed peaks esitatama õigel ajal.

Küpros, Itaalia ja Luksemburg: ei esitanud andmeid õigel ajal ühel korral. See ei olnud tingitud indeksi koostamise struktuursest probleemist ning seetõttu jääb see eeldatavasti juhuslikuks nõuete mittetäitmiseks.

Iirimaa: ei esitanud andmeid õigel ajal kolmel korral. Andmete esitamist ei jätkata eeldatavasti enne 2009. aastat.

Kreeka: ei esitanud andmeid õigel ajal kolmel korral. See ei olnud tingitud indeksi koostamise struktuursest probleemist ning seetõttu jääb eeldatavasti juhuslikuks nõuete mittetäitmiseks.

Madalmaad: 2007. aastal esines ulatuslik nõuete mittetäitmine. Aruandlusperioodil esitati viie kvartali andmed erakordselt hilja. Siiski esitati õigel ajal 2008. aasta esimese vaatluskvartali andmed.

Austria: ei esitanud aruandlusperioodi jooksul andmeid õigel ajal kolmel korral kvaliteedipuuduste ja andmete seletamatu kõikumise tõttu. Andmete õigeaegset esitamist on oodata 2008. aasta neljanda vaatluskvartali puhul.

3.2.3 . Sidusus

Liikmesriikidel palutakse võrrelda iga-aastases kvaliteediaruandes tööjõukuluindeksi kasvumäärasid töötaja tunnitasu omadega rahvamajanduse arvepidamises (ESA95 määratlus). Mõlemad andmekogud mõõdavad sama nähtust määratluste väikeste erinevustega ning suurema üksikasjalikkusega tööjõukuluindeksi puhul, kuna tavaliselt kasutatakse selle koostamisel teisi allikaid või lisaallikaid. Seetõttu ei saa need täielikult ühtida. Sellegipoolest näitavad samasuunalised ja võrreldavas suuruses kasvumäärad, et tööjõukuluindeksi andmete kvaliteet vastab rahvamajanduse arvepidamise andmete kvaliteedile. Sidususe tase näitab seega hästi tööjõukuluindeksi andmete kvaliteeti. Kuna kõik liikmesriigid ei esita kvartaliandmeid töötajate tunnitasu kohta (rahvamajanduse arvepidamise andmed), ei ole võimalik anda sidususest täielikku ülevaadet. Järgmine ülevaade põhineb 2007. aasta kvaliteediaruannetel.

Saksamaa ja Malta: kõrge sidususe tase, kuna tööjõukuluindeks põhineb rahvamajanduse arvepidamisel.

Bulgaaria, Eesti, Küpros, Leedu, Luksemburg, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Sloveenia, Taani ja Tšehhi Vabariik: sidususe tase on piisav. Kasvumäärad on üldiselt samasuunalised ja samas suurusjärgus.

Soome: sidususe tase on madal; kahe allika kasvumäärades on suured erinevused. Need erinevused on seletatavad tööjõukuluindeksi täpsuse probleemidega, mida on üksikasjalikult kirjeldatud eespool.

Belgia, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Läti, Madalmaad, Portugal, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia ja Ühendkuningriik: rahvamajanduse arvepidamise kvartaliandmed puuduvad või ei teatata neid kvaliteediaruandes.

4. Kokkuvõte

Üldiselt on määruse täitmine pärast viimast aruannet 2006. aastal paranenud. Kõik liikmesriigid on jätkanud ressursside suunamist meetmete rakendamisse, et saavutada paremini võrreldavad ja ajakohased indeksisarjad. See on kahtlemata tõstnud üldist kvaliteeti ja suurendanud seega andmete kasulikkust.

Vahepeal on esitatud kõik puuduvad tagasiulatuvate andmete sarjad, samuti tööpäeva arvuga ja hooajaliselt korrigeeritud sarjad. Andmete esitamise ajakohasus on paranenud ning liikmesriikide arv, kellel on probleeme andmetäpsusega, on vähenenud. Siiski on üheksal liikmesriigil endiselt puudusi tööjõukuluindeksi ühes või mitmes kvaliteediaspektis. Kolme liikmesriigi puhul on need puudused tingitud üksnes andmete juhuslikust hilisest esitamisest ning on seega ajutised. Kuuel liikmesriigil on kvaliteedi täpsuseaspektiga tõsisemaid probleeme. 2006. aastaga võrreldes on olukord parem, sest siis oli täpsusega probleeme kümnel liikmesriigil.

Komisjon (Eurostat) on innustanud liikmesriike tõhustama olukorra parandamiseks tehtavaid jõupingutusi. Komisjon jälgib korrapäraselt esinenud puudusi ja kvaliteediga seotud probleeme esitatud andmete ja teiste riiklike dokumentide kaudu. Kui soovitud ja kavandatud parandamismeetmetega ei ole küllaldaselt edasi jõutud, võetakse asjaomaste riiklike ametiasutustega ühendust ning komisjon võtab määruse täitmise tagamiseks vajalikke meetmeid.

LISA

Tulevaste riiklikul tasandil võetavate parandusmeetmete üksikasjad

Iirimaa

Iirimaal on rakendamisel strateegia, millega parandatakse töötasu ja tööjõukulu käsitleva teabe katvust.

Üks element on uus kvartaliuuring: töötasude, töötundide ja tööhõivekulude uuring ( Earnings, Hours and Employment Costs Survey – EHECS). Sellega saadakse võrreldavaid ja ajakohaseid andmeid tööjõukulude kohta kõikides majandusvaldkondades ning mõõdetakse töötasu ja tööhõivet terviklikumal ja järjepidevamal moel kõikides sektorites. See on suunatud ettevõtetele, kus töötab kolm või enam inimest.

Uuringuga kogutakse andmeid palga, töötajate sotsiaalkindlustusmaksete, muude palgaväliste kulude ja töötatud tundide kohta terve kvartali jooksul. Katvuse laiendamine palgavälistele kuludele, mida tavaliselt töötasu hulka ei arvestata, võimaldab uuringul paremini kajastada tööjõukulusid ja survet konkurentsivõimele.

Uuringu peamine väljund on tööjõukulude indeks töötatud tunni kohta ning uuring on üles ehitatud nii, et saaks jälgida lühiajalisi muutusi tööjõukuludes. Arvestades uuringus ettenähtud jaotust, on võimalik anda jooksvalt teavet tunnitasude kohta koos lisatasudega või ilma ning laiade töötajate rühmade kaupa.

EHECSi uuring on koostatud vastavalt riigi vajadustele ja ELi nõuetele ning kui see on täielikult valmis ja kasutusel, saab Iirimaa esitada tööjõukuluindeksi andmeid, mis vastavad täielikult määruse (EÜ) nr 450/2003 nõuetele. Uus EHECSi uuring tähendab ka seda, et tulevikus ei ole vaja teha iga nelja aasta tagant korraldatavat tööjõukulude eriuuringut.

EHECSi uuring asendab lõppkokkuvõttes kõiki kasutusel olevaid lühiajalisi töötasu-uuringuid, mida praegu teeb statistika keskamet (CSO). 2005. aastal korraldati EHECSi uuring tööstus- ja finantssektoris. Neid sektoreid käsitlevad andmed on nüüd kättesaadaval ja neid kasutatakse tööjõukuluindeksis. Andmete kogumist on laiendatud, et kaasata ka avalik ja turustussektor, kuid neid andmeid praegu ei kasutata. 2009. aastaks hõlmab EHECS enamikke majandusvaldkondi alates tööstusest kuni isikuteenusteni (NACE jaod C kuni O).

Kreeka

Komisjon on Kreekal tungivalt soovitanud võtta kohe parandusmeetmeid seoses tööjõukuluindeksi täpsuse probleemiga. Kreeka peaks esitama kavandatud meetmete üksikasjad.

Madalmaad

Aruandlusperioodil on muutunud Madalmaade tööjõukuluindeksi koostamise allikas. Kvartaalne kiirhinnang põhines varem tööhõive ja palga kvartaliuuringuga saadud kiirete vastuste valimil. Vahepeal on kvartaliuuring asendatud kord kuus ajakohastatava tööhõive, palkade ja hüvitiste registriga. Kuigi uue registri esialgne kasutamine on põhjustanud 2007. ja 2008. aastal andmete esitamisel suuri viivitusi, usutakse, et pikas perspektiivis tagab registri kasutamine lõplike hinnangutega palju paremini ühildatavad andmed, st vähendab märkimisväärselt Madalmaade tööjõukuluindeksi andmete hilisemate korrigeerimiste ulatust. 2008. aasta teisest kvartalist alates esitatakse andmed määruses sätestatud tähtaja jooksul.

Austria

Alustati ulatuslikku Austria tööjõukuluindeksi kvaliteedi parandamise programmi. Kuna tööjõukuluindeksi koostamiseks kasutatakse mitut eri kvaliteeditaseme ja statistiliste üksustega andmeallikat, jätkub endiselt praeguste puuduste põhjuste otsimine. Parandusmeetmete hulka kuuluvad arvutusmeetodite ja kasutatud andmeallikate hindamine ning samuti määruse täitmise hindamine. Järgmine tööjõukuluindeks on kavas koostada 2008. aasta neljanda kvartali kohta ning esitada puuduvad tagasiulatuvad andmed 2009. aasta märtsis.

Soome

Soome kasutab tööjõukuluindeksi koostamiseks mitmest statistilisest allikast pärit andmeid. Indeksi täpsus paraneb järk-järgult iga korrigeerimisega, kuna mitmed statistilised allikad saavad kättesaadavaks alles aja jooksul.

2005. aastal käivitas Soome statistikaamet projekti tööjõukuluindeksi koostamise uue mudeli rakendamiseks ning see põhineb ettevõtetelt esmaste andmete otsesel kvartaalsel kogumisel. Nende meetmete abil peaks Soome suutma alates 2009. aastast täielikult täita tööjõukuluindeksit käsitlevaid eeskirju.

Rootsi

Alates 2009. aasta esimese kvartali andmetest hõlmavad Rootsi esitatud andmed ebakorrapäraseid lisatasusid ja avalikku sektorit. Sellega täidab Rootsi täielikult tööjõukuluindeksit käsitlevaid eeskirju.

[1] Eurostati veebisait: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/

[2] Kord kvartalis koostatav pressiteade avaldatakse andmete avaldamise kalendris kindlaks määratud kuupäevadel, kalendri leiab Eurostati veebisaidilt.

[3] KOM(2006) 801 (lõplik), 14.12.2006.

[4] Vt lisa Iirimaa, Soome ja Rootsi kavandatud meetmete kohta.