ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 803 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
 Küprose ajakohastatud stab iilsusprogrammi (2011-2014) kohta 
{SEK(2011) 721 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
 Küprose ajakohastatud stabiil susprogrammi (2011-2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.  
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.  
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 Kehtivus 2011. aastal on tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse.  
(6) Küpros esitas 6. mail 2011 oma riikliku reformikava ja 7. mail 2011 oma 
ajakohastatud stabiilsusprogrammi aj avahemikuks 2010–2014. Vastastikuse seose 
arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. 
(7) Küprose majandus taastub mõõdukalt pärast viimase kolmekümne viie aasta esimest 
majanduslangust 2009. aastal, mil SKP r eaalkasv vähenes 1,7%. Majanduslangus 
mõjutas tööturgu, kus töötuse määr kasvas  2010. aastal 6,5%-ni. Halvenes ka riigi 
rahanduse olukord. Valitsemissektori eelarve, mi s oli enne kriisi ülejäägis, saavutas 
2009. aastal puudujäägi 6% SKPst. Seda põhjustas  automaatsete stab ilisaatorite ja 
suvakohaste stimuleerivate meetmete  kasutuselevõtt majanduslangusele 
reageerimiseks ning maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli võrdlemisi suur 
mõju. Majandustegevus elavnes mõõdukalt 20 10. aastal, mil majanduskasv oli 1%. 
See positiivne näitaja saavutati peamiselt tä nu laovarude suurendamisele pärast nende 
märkimisväärset vähenemist 2009. aastal ning  tänu eratarbimise kergele taastumisele. 
Majanduse väljavaadete paranemine tuleb pr ognooside kohaselt kasuks  tööturule, kus 
oodatakse tööhõive mõõdukat taastumist ni ng tööpuuduse järkjärg ulist vähenemist 
võrreldes 2010. aasta lõpu tipptasemega.  
(8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastat ud stabiilsusprogrammi hindamisel 
kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97,  on seisukohal, et eelarveprognooside 
aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2012. aastani real istlik, aga pärast 
seda liiga optimistlik võrreldes komisjoni  talituste 2011. aasta kevadel esitatud 
prognoosiga. Stabiilsusprogrammis on seatud  eesmärk vähendada eelarve puudujääki 
kooskõlas nõukogu soovitustega 2011. aastal 4%-ni SKPst ja 2012. aastal 2,6%-ni 
SKPst ning jätkata seejärel eelarve konsolid eerimist. Programmis ennustatakse, et võla 
suhe saavutab tipptaseme 2012. aastal ning  väheneb pärast kõnealust aastat. 
Struktuurne eelarvepositsioon paraneb koos kõlas nõukogu soovitustega ajavahemikul 
2011–2012 aastas keskmiselt 1,5% SKPst. Struktuurne paranemine on nii 2013. kui ka 2014. aastal prognooside kohaselt siiski aeglas em, kui on ette nähtud stabiilsuse ja 
kasvu paktis. Programmiperioodil ei saavut ata keskpika periood i eelarve-eesmärki, 
milleks on struktuurselt tasakaalus eel arve. Kui kavandatud üldine kohandamine 
hõlmab kulude piiramist, siis enamik 2011. aasta meetmeid võetakse tulude poolel. Programmis kavandatud konsolideerimist ohus tavad teatavad riskid, mis on seotud 
 
ET 4   ET järjepidevate kohandustega maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli suunas, 
aasta jooksul lisaeelarvete vastuvõtmise tavaga ning se lliste meetmete õigeaegse 
rakendamisega, mille suhtes ei ole veel so tsiaalpartneritega kokkul eppele jõutud või 
mida ei ole veel täpsustatud (nt jooksvate kulude piiramine). Arve stades neid riske, 
võib oodatust halvema makromajandusliku võ i eelarvepoliitilise arengu korral tekkida 
vajadus võtta lisameetmeid.  
(9) Hoolimata jooksevkonto puudujäägi vähene misest ligikaudu 9%-ni SKPst 2010. 
aastal, on see näitaja endiselt  suur ja võib pärssida ke skpika perioodi majanduskasvu. 
Avaliku sektori kulutusi tule b rahastada kas välisvõla või erasektori säästudega. 
Viimasega kaasneks väiksem SKP kasv, kuna see pidurdaks eratarbimist või investeerimist. Keskpikal perioodil hakkaks puudujääk vähenema, aga ainult 
mõõdukas tempos. Nõukogu soovitas 13. juulil 2010 ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames Küprose ametiasutustel muuta siduvamaks ka oma keskpika perioodi eelarveraamistik. Seni ei ol e edusammudest te atatud. Vastavalt 
stabiilsusprogrammile hakatakse keskpi ka perioodi eelarver aamistikku täielikult 
rakendama alates 2014. ja mitte 2012. eelarveaasta st, nagu alles hiljuti eeldati. Seetõttu 
avaldub selle mõju alles keskpika peri oodi vältel. Uue raamistiku õigeaegne 
rakendamine on oluline riigi rahanduse eduka  ja kestva konsolideerimise seisukohast. 
(10) Pangandussektor pidas üleilmsele finantskriisile  ja euroala riigivõlakriisile hästi vastu 
ning valitsuse sekkumise järele vajadus t ei olnud. Pangandussektori mõõde on 
võrreldes riigi majandusega suur. Pankade vara de väärtus on ilma tütarettevõtjaid ja 
välispankade filiaale arvesse võtmata üle kuue  korra suurem kui riigi SKP ning neid 
arvesse võttes koguni kümme korda suur em kui SKP. Lisaks sellele on 
pangandussektor üsna koondunud ning pangandusturul domineerivad kolm siseriiklikku kontserni, kelle  vara väärtus moodustab lig ikaudu 55% kõikide pankade, 
välja arvatud ühistupankade koguvarast. Rahvusvahelistel  finantsturgudel endiselt 
varitsevate riskide tõ ttu on otstarbekas hallata bilan ssi endiselt konservatiivselt ja 
teostada ranget usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet. Pangandusjärelevalvet teostavad kaks asutust: Küprose Kes kpank kommertspankade üle ning Ühistute 
Järelevalve- ja Arendusamet ühist upankade üle. Hoolimata Rahvusvahelise 
Valuutafondi soovitusest määr ata nii kommerts- kui ka ühi stupankade üle järelevalvet 
teostama üksainus asutus, ei ol e selles suunas edusamme tehtud.  
(11) Elanikkonna vananemise pikaajaline prognoos itud mõju eelarvele on ELi keskmisest 
tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud se llest, et pensionikulutuste suhe SKPsse 
suureneb järgmistel kümnenditel märk imisväärselt. Aprill is 2009 alustati 
pensionireformi. Selle raames keskendutakse peamiselt tuludele ja reform aitab ainult 
vähesel määral aeglustada pensionikulude kasvu. Väga vähe edusamme on tehtud 
seoses tervishoiureformiga, mille ees märk on pärssida kulude prognoositavat 
suurenemist riikliku tervishoiusüsteemi väljakujundamise ning riiklike haiglate 
autonoomseks muutmise kaudu.  
(12) Elukallidust kompenseeriva toetuse automaatne korrigeerimine kaks korda aastas on 
otseselt seotud tarbijahinnai ndeksi keskmise protsendilis e muutusega viimasel kuuel 
kuul võrreldes eelnenud kuue kuuga. Toetus e automaatset korrigeerimist toetavad 
tugevalt sotsiaalpartnerid ja selle üle ei ole olnud või malik pidada arutelusid 
kollektiivläbirääkimiste protsessi raames. Korrigeerimise ühtse kohaldamise tõttu ei 
kajasta palgad aga tootlikkuse erinevust eri sektorites. Toetuse korrigeerimise 
puudusteks on esiteks asjaolu, et palgad on seotud ainult toodete  hindade ja mitte 
 
ET 5   ET tootlikkuse kasvuga. Teiseks saavad sellest süsteemist eelkõige kasu 
kõrgemapalgalised töötajad (neist 70%-l on palk elukallidust kompenseeriva toetuse kaudu tarbijahinnaindeksiga seotud), samas kui  enamik madalapalgalisi töötajaid (nt 
kvalifitseerimata töötajad) ei ole süsteem iga hõlmatud (neist ainult 6%-l on palk 
tarbijahinnaindeksiga seotud). Kolmandaks on elukallidust kompenseeriva toetuse 
korrigeerimisel tugev mõju riigi rahandusele, sest lisaks palkadele mõjutab see otseselt 
ka pensioneid, hüvitisi ja muid toetusi. 
(13) Tööjõu osalus tööturul on Küprosel ELi keskmisest suurem, aga samas valitseb 
tööturul tugev sooline ebavõrdsus. R iiklikus reformikavas on tööhõive ja 
majanduskasvu peamiste kitsaskohtadena es ile toodud erinevusi naiste ja meeste 
tööhõives, lastehoiuteenuste maksumust ja kättesaadavust (samuti geograafilist 
asukohta ja kaugust töökohast), paindlike t ööhõivevormide nappust ja püsivaid suuri 
meeste ja naiste palgaerinevusi. Kesk- ja  kõrghariduse omandamise tase on Küprosel 
kõrge, aga kutseharidus ja –koolitus ei ole kuigi populaarne. Noorte kõrge töötuse 
määr ja kõrgharidusega töötute suur osakaal annab märku oskuste mittevastavusest tööturu nõudlusele Küprose majanduses. Os alus elukestvas õppes on väike, pidades 
silmas asjaolu, et hariduse omandamise tase on riigis üldiselt hea.  Eriti vähe osalevad 
elukestvas õppes teatavad kindlad elan ikkonnarühmad (madala kvalifikatsiooniga 
töötajad, eakad ja töötud) . Nende probleemide lahendami seks plaanitakse riiklikus 
reformikavas luua alates 2012.–2013. aas tast hulk uusi keskharidusjärgseid 
kutseharidus- ja –koolitusasutusi. Samuti plaan itakse juurutada samal õppeaastal uus 
praktikasüsteem. Riigi strateegiline ees märk on liikuda väikse tootlikkusega 
töökohtade juurest suure tootlikkusega töökoht ade poole. Selle saavutamisele tuleks 
üldiselt suurel määral kasuks, kui r iik kujundaks ümber oma haridus- ja 
koolitussüsteemi, eesmärgiga saavutada oskus te kombinatsioon, mis vastaks paremini 
tööturu nõudmistele.  
(14) Küpros võttis 2010. aasta juulis vastu üldseadus e teenuste direktiivi ülevõtmiseks riigi 
õigusesse. Paraku püsivad kahtlused ülevõtmi se terviklikkuse ja korrektsuse suhtes, 
sest valdkondlikes õigusaktides on endi selt sätestatud mitmesugused takistused 
asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õi guse kasutamisele ja neid õigusakte ei ole 
seni muudetud. Kõnealused takistused hõl mavad üldkohaldatavaid piiranguid, näiteks 
asjaolu, et kohalikud ametiasutused nõuavad lu ba mis tahes äritegevuse alustamiseks 
või et lubade kehtivusaeg on piiratud, olen emata tegevusalast ja  seotud riskidest. 
Samuti võivad takistused olla väga  konkreetsed, näiteks kohaldatakse 
turismiteenustele kindlaksmääratud tariife ni ng autorenditeenustele majandusvajaduste 
teste ja konkurentide kaasamist luba de andmise protse ssi, koheldakse 
diskrimineerivalt teistest liikmesriikidest  pärit ehitusettevõtjaid ning ei lubata 
arhitektidel ja inseneridel tegeleda oma kutsetegevusega juriidiliste isikutena. 
(15) Suureks takistuseks majanduskasvule võiva d olla keskkonnaga seotud piirangud ning 
ressursi- ja energiakasutuse küsimused. Need  võivad olla seotud riigi spetsiifilise 
geograafilise asukohaga ja kliimamuutus te tagajärgedega, näiteks pikkade 
põuaperioodidega. Hinnata tuleks taastu venergia kasutamise toetuskavade 
kulutõhusust. Energeetikasektori toimimist saaks oluliselt parandada juba lühema 
perioodi jooksul. Selleks tuleks liberali seerida turgu, kujundada välja konkurents ja 
hõlbustada investeerimist infrastruktuuri.  
 
ET 6   ET (16) Küpros on võtnud laiendatud euro ala pakti raames hulga kohustusi4. Paktiga 
kohustatakse riiki suurendama eelarve jätkusuu tlikkust. Selleks peab riik valmistama 
ette raamseaduse finantskriisiga tegelemiseks ja asutama täielikult sõltumatu finantsstabiilsusfondi. Lisaks sellele on praegu käimas riikliku pensionisüsteemi 
ümberkujundamise dialoog, mis on ka vas lõpule viia 2011. aasta lõpuks. 
Tööhõivemeetmed hõlmavad võitlust ebaseadus liku ja deklareerimata tööga, oskuste 
vastavusse viimist tööturu nõudluseg a ning ettevõtjate  konkurentsivõime 
suurendamist. Konkurentsivõime edendami se meetmed on suunatud avaliku sektori 
palkade hoidmisele samal tasemel (palkade indekseerimise mehhanism kavandatakse ümber), väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele, 
riikliku digiteerimisstrateeg ia lõpuleviimisele 2011. aasta ks ning energiatõhususe ja 
taastuvate energiaallikate edendamisele. Kõnealused kohustused on võetud pakti neljas 
valdkonnas. Nende eesmärk on tagada stabiilsu sprogrammis ja riiklikus reformikavas 
visandatud laiaulatuslikuma ümberkorralduste  kava järjepidevus ja kinnitada varem 
väljendatud kavatsust viia e llu reforme riigi struktuuri liste puuduste kõrvaldamiseks, 
kuigi praeguses etapis ei määrata kindlaks ajakava avaliku sektori palkade ja pensionisüsteemi probleemidega tegelemise ks. Neid kohustusi on soovitusi koostades 
hinnatud ja arvesse võetud. 
(17) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi , riiklikku reformik ava ja laiendatud 
euroala pakti raames võetud kohustusi
5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste 
dokumentide asjakohasust Küprose eelarve - ja sotsiaal-maj andusliku poliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast ni ng ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja 
juhiseid, pidades silmas vajadust tugevda da ELi majanduse üldist juhtimist ELi 
tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Pidades silmas 
hindamise tulemusi, leiab komisjon, et 2011. aastaks seatud puudujäägi-eesmärgi saavutamiseks on tarvis teha rohkem jõupi ngutusi ning et aastaks 2012 ja sellele 
järgnevateks aastateks tuleb vastu võtta täiendavaid konsolidee rimismeetmeid. Riigi 
rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse pa randamiseks on tarvis lisameetmeid 
pensioni- ja tervishoiusüsteemis. Samuti tuleb täiendavaid meetmeid võtta selleks, et tugevdada usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku panganduses, kohandada palkade indekseerimise süsteemi ni ng parandada kutsehari dust, -koolitust 
ja -oskusi, ettevõtluskeskkonda ja energiatõhusust.  
(18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ja nõukogu 13. juuli 2010. aasta  soovitust, mis 
koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi 
vaadanud Küprose 2011. aasta ajakohastatud st abiilsusprogrammi, ja tema arvamus
6 
kajastub eelkõige tema all pool esitatud soovitustes 1 ja  3. Võttes arvesse Euroopa 
Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi,  on nõukogu läbi vaadanud Küprose riikliku 
reformikava, 
SOOVITAB, et Küpros võtaks ajavah emikus 2011–2012 järgmisi meetmeid:  
(1) Riik peaks võtma vastu vajalikud püsimeetmed eelarve ülemäärase puudujäägi 
korrigeerimiseks 2012. aastaks. Meetmeid tuleks võtta kulude rangeks kontrollimiseks ja oodatust paremat eelar vepoliitilist arengut tuleks kasutada 
                                                
 
4 Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 721. 
5 SEK(2011) 721. 
6 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3. 
 
ET 7   ET puudujäägi ja võlataseme kiiremaks vähenda miseks. Tagada tuleks edusammud 
keskpika perioodi eesmärgi saavutamis eks (vähemalt 0,5% SKPst aastas). 
Kiirendada tuleks kohustusliku mitmeaastase eelarveraamistiku ja parandusmehhanismide järkjärgulist kasutuselevõttu alates 2012. aasta eelarve ettevalmistamisest, kusjuures eelarveraam istikul peaks olema siduv õiguslik alus. 
Samal ajal tuleks alustada programmi- ja tulemuspõhise eelarvestamise juurutamist. 
(2) Usaldusnormatiivide täitmise järelevalv eraamistikku tuleks kommerts- ja 
ühistupankade puhul veelgi tu gevdada, et tagada riskide varajane tuvastamine. 
(3) Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuu tlikkust tuleks parandada, rakendades 
reformimeetmeid pensioni- ja tervishoiukulude kontrollimiseks, eesmärgiga pidurdada elanikkonna vananemisega seot ud kulutuste prognoositavat suurenemist. 
Pensioni sissemaksete tegemise aega tuleks  pikendada ning pensioniiga tuleks siduda 
oodatava elueaga. Samal ajal tuleks ka nda hoolt selle eest, et eakate inimeste 
vaesusrisk ei suureneks. Täiendava id meetmeid tuleks võtta riikliku 
tervisekindlustussüsteemi kiiremaks juurutamiseks.  
(4) Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks ümber 
kujundada palgaläbirääkimis- ja palkade indekseerimise süsteem, et palgatõus 
peegeldaks paremini tööjõu tootlik kuse ja konkurentsivõime arengut.  
(5) Täiendavaid samme tuleks astuda kutseh ariduse ja –koolituse süsteemi kavandatud 
reformimiseks, eesmärgiga sobitada haridustulemused paremini kokku tööturu nõudmistega. Selleks tuleks asutada kes kharidusjärgse kutsehariduse ja –koolituse 
instituut. Kutsekoolitussüsteemi tõhusust tule ks suurendada, luues eelkõige madala 
kvalifikatsiooniga töötajatele, naistele ja eakamatele töötajatele stiimuleid kutsehariduses ja –koolituses osalemiseks.  
(6) Majanduskasvu edendamiseks ja tööhõive su urendamiseks teenustesektoris tuleks 
valdkondlikest õigusaktidest 2011. aasta oktoobr iks kaotada järelejäänud sätted, mis 
takistavad asutamisõiguse ja teenuste  vaba osutamise õiguse kasutamist.  
(7) Võrguteenuste konkurentsi suurendamiseks  tuleks võtta meetmeid, millega 
võimaldatakse suuremat vabadust hindade kujundamisel. 2012. aastaks tuleks koostada veevarude majandamise kava ja kehtestada hinnakujundusskeem, milles kajastatakse kulutõhususe ja kulude õiglus e põhimõtet. Kava ja skeemi eesmärk on 
tagada veevarude säästlikum majandamine.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja