[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 4.5.2006

KOM(2006) 195 lõplik

2006/0066 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas

(esitanud komisjon)

{SEC(2006) 557}

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Direktiividega 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ kooskõlastatakse riiklikke sätteid riigihankelepinguid käsitlevate direktiivide rikkumise korral kohaldatavate abinõude kohta. Kuna lepingueelse läbivaatamise korra tähtaegade kohaldamises puuduvad kooskõlastatud eeskirjad, on enamikus liikmesriikides säilitatud riiklik kord, mis ei võimalda vaidlustatud lepingute allkirjastamist õigel ajal takistada. Asjaomase lepingu allkirjastamine muudab peaaegu alati vaidlustatud lepingusõlmimisotsuse tagajärjed pöördumatuks. Kõnealune olukord on veel murettekitavam ebaseaduslike konkursiväliste lepingute, st ebaseaduslikult, ilma eelneva pakkumiskutse avaldamiseta ja konkursimenetluseta sõlmitud lepingute tõkestamise puhul. Direktiivide 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ („läbivaatamist käsitlevad direktiivid”) muutmisdirektiivi ettepaneku eesmärk on julgustada ühenduse ettevõtjaid esitama pakkumist ükskõik millises liikmesriigis, tagades, et nad võivad algatada tõhusa läbivaatamismenetluse, juhul kui nende huvisid on hankemenetluses kahjustatud. Lepingueelse läbivaatamise korra tõhustamine ärgitab tellijaid konkursikutseid paremini avaldama, mis on kasulik kõigile huvitatud isikutele. |

120 | Üldine taust Läbivaatamist käsitlevates direktiivides eristatakse lepingueelset läbivaatamise korda, mille peamine eesmärk on riigihankelepinguid käsitleva ühenduse õiguse rikkumisi õigeaegselt korrigeerida, ning lepingujärgset läbivaatamise korda, mille puhul on üldjuhul tegemist vaid kahjutasu määramisega. Vaidlustatud lepingu allkirjastamise õigeaegset peatamist võimaldavate konkreetsete tähtaegade ja sätete puudumise tõttu on lepingueelse läbivaatamise korra tõhusus liikmesriigiti erinev. Ebaseaduslike konkursiväliste lepingute korral ei ole ettevõtjatel, kelle huvisid on kahjustatud, muud võimalust, kui algatada kahjutasu nõudmiseks läbivaatamismenetlus, mis ei võimalda ebaseadusliku lepingu puhul korraldada uut konkurentsimenetlust. Lisaks on kahjunõuded tellijatele vähe hoiatava mõjuga eelkõige seetõttu, et ettevõtjad, kes leiavad, et nende huvisid on kahjustatud, peavad tõestama, et neil olid lepingu sõlmimiseks reaalsed võimalused. Kuigi Euroopa Kohus on nimetanud ebaseaduslikke konkursiväliseid lepinguid „riigihankeid käsitlevate ühenduse sätete oluliseks rikkumiseks” (Stadt Halle, kohtuasi C-26/03, lõige 37), ei võimalda kehtivad läbivaatamist käsitlevad direktiivid tõhusalt vältida või parandada sellise ebaseadusliku tegevuse tagajärgi. Kui seadusandlik tegevus ühenduse tasandil puuduks, oleks ettevõtjate käsutuses olevate õiguskaitsevahendite tõhusus liikmesriigiti jätkuvalt erinev või erinevus süveneks veelgi. Õiguskindlusetus ja riigihankelepinguid käsitlevate direktiivide tõsised või korduvad rikkumised jätkuksid. |

130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesoleva direktiiviettepaneku eesmärk on kahe järgmise riigihankelepinguid käsitleva direktiivi muutmine läbivaatamise korra osas: i) direktiiv 89/665/EMÜ, mis on üldjuhul kohaldatav tellijate sõlmitud ehitustööde, teenuste ja tarnete hankelepingute suhtes, on nüüd hõlmatud direktiiviga 2004/18/EÜ; ii) direktiiv 92/13/EMÜ, mis on kohaldatav vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate tellijate sõlmitud lepingute suhtes, on nüüd hõlmatud direktiiviga 2004/17/EÜ (läbivaatamine konkreetsete sektorite puhul). Muudatusettepanekutes tutvustatakse kooskõlastatud eeskirju, mille eesmärk on selgitada ja tõhustada kehtivaid sätteid lepingueelse läbivaatamise korra kohta seoses pakkumismenetluste või konkursiväliste lepingutega. Muude muudatusettepanekute eesmärk on ühelt poolt keskenduda parandusmeetmetele, mida komisjon võib kohaldada tõsiste rikkumiste korral, ning teiselt poolt tühistada kaks mehhanismi (tellijate tõendamissüsteem ja lepitamisvõimalus), mis on kohaldatavad ainult konkreetsete sektorite puhul ning mis ei ole äratanud tellijate ja asjaomaste ettevõtjate huvi. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Läbivaatamist käsitlevate direktiivide muutmise eesmärk on eelkõige ettevõtjate poolt alustatud läbivaatamismenetluste tõhustamine riigihankelepingute sõlmimise korra raames, mis ei pea vastama ainult direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ erisätetele, vaid ka EÜ asutamislepingu sellistele põhimõtetele nagu kaupade ja teenuste vaba liikumine, asutamisvabadus ning sellest lähtuvatele võrdse kohtlemise, vastastikuse tunnustamise, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele. Lisaks on kõnealune eesmärk täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, mille kohaselt on igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Riikliku läbivaatamiskorra tõhustamine, eelkõige seoses ebaseaduslike konkursiväliste lepingutega, on samuti Euroopa Liidu üldise korruptsioonivastase võitluse poliitika eesmärk (vt komisjoni 28. mai 2003. aasta teatis KOM(2003) 317 lõplik). |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikidega konsulteeriti riigihankelepingute nõuandekomitees. Ettevõtjatele ja nende esindajatele (kutseühingud ja advokaadid) korraldati avalik arutelu Interneti-küsitluse abil (interaktiivne poliitikakujundamine), millele saadi 138 vastust. Lisaks saatsid viis Euroopa ja riiklikku kutseühingut omal algatusel kirjalikud vastused. Ettevõtjatega konsulteeriti samuti konkreetselt Euroopa ettevõtete arutlusringi esindajatele (European Business Test Panel) suunatud küsimustiku abil, millele saadi 543 vastust. Valitsusväliste organisatsioonide ekspertidega, kelle hulgas oli ka ettevõtjate esindajaid, konsulteeriti riigihangete avamise nõuandekomitees. Tellijatega konsulteeriti Interneti-küsitluse abil, millele saadi 16 vastust. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettevõtjate ja nende esindajatega konsulteerimine näitas, et riiklik läbivaatamiskord ei võimalda kehtivate direktiivide raames riigihankelepinguid käsitlevate ühenduse eeskirjade rikkumisi alati tõhusalt parandada. Huvitatud isikud on põhimõtteliselt üksmeelel vajaduse osas tõhustada lepingueelset läbivaatamise korda, nähes lepingu sõlmimisest teatamise otsuse ja lepingu allkirjastamise vaheliseks perioodiks ette vaikeperiood ning täiendavad eeskirjad tõhususe tagamiseks. Kuigi valitseb põhimõtteline üksmeel ka selles, et ebaseaduslikud konkursivälised lepingud on tõsine rikkumine, on arvamused lahenduste kohta liikmesriigiti ja ettevõtjate hulgas erinevad. Ainult väike osa liikmesriikidest ja ettevõtjatest toetab ettepanekuid, mille eesmärk on kehtestada rahatrahvid, tellijate eelnev halduskontroll või teatamise süsteem selliste sõltumatute asutuste kaudu, kes võtavad vastu kaebusi ettevõtjatelt, kelle huvisid on kahjustatud. Huvitatud isikud pooldavad üldiselt kõige enam vaikeperioodi jälgimiskohustust ning läbipaistvuse nõuet enne konkursivälise lepingu allkirjastamist. |

213 | Interneti-konsultatsioon korraldati ajavahemikus üheksateist märts kaks tuhat neli kuni seitsmes mai kaks tuhat neli. Komisjon sai 543 vastust. Konsultatsiooni tulemused on kättesaadaval aadressil: http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Läbivaatamist käsitlevate direktiivide läbivaatamisel on kolm peamist võimalust; neist kahe kasutamine sõltub sellest, kas direktiive muudetakse või võetakse vastu teatis. 1) Säilitada direktiivid praegusel kujul: selle võimaluse korral julgustataks komisjoni endiselt kasutama rikkumismenetlusi, et lahendada kõiki probleeme, mis tulenevad riiklike õigusaktide kokkusobimatusest läbivaatamist käsitlevate direktiividega kõnealuses valdkonnas. Liikmesriigid teeksid jätkuvalt erinevaid tegevusjäreldusi Euroopa Kohtu praktikas sõnastatud põhimõtetest, lepingu kiirustava allkirjastamisega seotud probleemid saaksid lahendatud vaid osaliselt ja see toimuks liikmesriigiti väga erineva kiirusega, jättes ettevõtjad lepingueelse läbivaatamise korra tõhustamise küsimuses garantiita (no level playing field). Ebaseaduslike konkursiväliste lepingute puhul ei kavanda suurem osa liikmesriike praegu läbivaatamise korra konkreetseid mehhanisme. Tegelikult oleks võimalikel pakkujatel jätkuvalt vaid kahjunõude esitamise võimalus. Sellega kaasnevad raskused nagu tõendamiskohustus, menetluse kestus ja hind ei julgusta pakkujaid seda kasutama, kuna tulemused on väga harva positiivsed. Kuna puudub kooskõlastatud lähenemine, mis võimaldaks kehtestada tõhusa õiguskaitsevahendi sellise ebaseadusliku tegevuse vastu, ei muutuks riigihangete konkurentsimenetlus läbipaistvamaks, ja see jätaks Euroopa ettevõtjad (sealhulgas kõige konkurentsivõimelisemad) ilma võimalusest teha pakkumisi riigihankelepingute saamiseks, mida jätkuvalt sõlmitakse ebaseaduslikult konkursiväliselt. 2) Kehtestada teatavaks ajavahemikuks direktiivide muutmisega vaikeperiood või võtta vastu teatis, milles on osutatud liikmesriikide vastavatele kohustustele: kuigi Euroopa Kohtu praktikas on täpsustatud nõue näha piisavaks ajavahemikuks ette vaikeperiood, et pakkujad, kes leiavad, et nende huvisid on kahjustatud, võiksid algatada läbivaatamismenetluse perioodil, mil rikkumisi on võimalik veel parandada, erineb liikmesriikide lähenemine sellise nõude kohaldamisalale ja täpsele sisule. Kui teha sellised tegevusjäreldused direktiivis esitatud nõudest, on võimalik üheaegselt lahendada probleemid seoses lepingute kiirustava allkirjastamisega pakkumismenetluses ning ebaseaduslike konkursiväliste lepingutega, suurenda õiguskindlust kõnealustes olukordades ja näha ette tagatised mehhanismi tõhusaks kohaldamiseks. 3) Anda direktiivi muutmisega või teatisega sõltumatutele asutustele uued eesõigused, soodustades selliste asutuste loomist: liikmesriigid määraksid sõltumatud asutused, kellel oleks õigus tellijatele teatada ühenduse õiguse kõige tõsisematest rikkumistest (eelkõige ebaseaduslikud konkursivälised lepingud), õhutades tellijaid ise leitud puudusi parandama. Kõnealune teatamiskord on pakkujatele soodne ja nad jäävad anonüümseks. Kuna täpselt ei teata, kui suured on halduskulud kõnealuste sõltumatute asutuste toimimisel ja kuna suurem osa liikmesriikidest on väljendanud riigihankelepingute nõuandekomitees negatiivset seisukohta, on komisjon selle võimaluse kõrvaldanud vaikeperioodi kehtestamise kasuks. |

231 | Komisjon teostas oma õigusloome- ja töökava kohaselt mõjuhinnangu, mis on kättesaadav komisjoni koduleheküljel http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies. |

Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kui tellija lõpetab pakkumismenetluse vastavalt riigihankelepinguid käsitlevatele direktiividele, peab ta lepingu sõlmimise peatama vähemalt 10 kalendripäevaks alates päevast, mil hankelepingu sõlmimise otsus koos põhjendustega hankemenetluses osalenud ettevõtjatele teatavaks tehti. Kui tellija leiab, et on õigus sõlmida konkursiväline leping, mille summa ületab riigihankelepinguid käsitlevates direktiivides kindlaks määratud läve, peab ta lepingu sõlmimise (v.a äärmiselt pakilised juhud) peatama vähemalt 10 kalendripäevaks pärast seda, kui avalikkust on teavitatud lepingu sõlmimise lihtsustatud teatega. Kui tellija sõlmib lepingu ebaseaduslikult vaikeperioodil, on leping kehtetu. Järeldused sellise ebaseadusliku tegevuse tagajärgedest lepingu mõjule teeb läbivaatamise eest vastutav asutus, kelle poole ettevõtja peab siiski pöörduma enne, kui möödub lepingu tegelikule sõlmimisele järgnev 6-kuuline aegumistähtaeg. Korrigeeriv mehhanism on suunatud tõsistele rikkumistele ning kasutuks muutunud tõendamissüsteem ja lepitamisvõimalused tunnistatakse kehtetuks. |

310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanekut ei tehta ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. |

Liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. |

321 | Vaatamata kohtupraktika arengule alates 1999. aastast ning sellest tulenevatele meetmetele teatavates liikmesriikides, eelkõige pärast komisjoni poolt algatatud rikkumismenetlusi, on läbivaatamise korra tõhusus riigihankelepingute valdkonnas liikmesriigiti märkimisväärselt erinev. Kuna tõhus läbivaatamine pole tagatud, ei ole ühenduse ettevõtjad innukad esitama pakkumist väljaspool päritoluriiki. Viimaste aastate kogemused näitavad, et õiguslikku ebakindlust ei saa kõrvaldada liikmesriikide eraldatud ja ebaühtlase tegevusega. |

Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |

324 | Konsulteerimise käigus avastatud puudused on seotud kahe 1989. ja 1992. aastal vastu võetud direktiivi kohaldamisalaga. Kõnealuste direktiivide kehtivatesse sätetesse tehtavad parandused ja selgitused saavad täit mõju avaldada ainult muutmisdirektiivi abil. Ühenduse tasandil on võimalik kõige paremini tõhustada direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ kohaldamisalasse jäävate riigihankelepingute läbivaatamise korda. Eelkonsultatsioonid on näidanud, et liikmesriigid on väga erineval määral reageerinud vajadusele tugevdada sätteid, mis võimaldavad tagada riigihankelepinguid käsitlevate direktiivide tõhusa kohaldamise. Kui ühenduse initsiatiiv kõnealuses valdkonnas puudub, säilivad liikmesriikides riigihankelepinguid käsitlevate ühenduse õigusaktide nõuetekohase kohaldamise osas erinevused. |

325 | Konkursiväliste lepingute osas ei ole enamikes liikmesriikides sellise ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks leitud ühtegi tõhusat lahendust, kuigi suurem osa liikmesriikidest tunnistavad probleemi olemasolu ja tõsidust. Lepingute kiirustava allkirjastamise suhtes pakkumismenetluse korral on liikmesriikide esindajad üksmeelel, et muutmisdirektiivis on vaja ette näha vaikeperiood, mille ulatus ja kord tuleb selgelt kindlaks määrata. Ühenduse tasandil on vajalik seadusandlik tegevus, et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid riigihankelepinguid käsitlevate ühenduse õigusaktide tõsiste rikkumiste korral. |

327 | Liikmesriikidele jääb õigus määrata läbivaatamise korra eest vastutavad asutused ja säilitada riiklikud eeskirjad, mida sellise läbivaatamise puhul kohaldatakse (liikmesriikide menetlusautonoomia). Direktiivi ettepanek on suunatud kahele kõige olulisemale probleemile, mis on ühised kõikides liikmesriikides. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Direktiivi ettepanek piirdub vaid mõne paranduse ja selgitusega lepingueelse läbivaatamise korra osas ja ainult nende lepingute puhul, mille summa ületab direktiivides 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ kindlaks määratud läve ning ei nõua kehtiva haldus- ja õigussüsteemi muudatusi. Lisaks näitab komisjoni lähenemise proportsionaalsust asjaolu, et edaspidi on kavandatud koostada tõlgendusdokumendid, mille eesmärk on reguleerida riikliku läbivaatamiskorra tõrkeid, mis tulenevad kehtivate sätete valest tõlgendamisest teatavate liikmesriikide poolt. |

332 | Riigiasutustele langev koormus piirdub peamiselt lisakuludega kohustusest lükata üldjuhul lepingu allkirjastamine edasi 10 kalendripäeva võrra ning läbivaatamisnõuete arvu esialgsest tõusust mõne protsendi võrra võrreldes ühenduse tasandil avaldatud riigihankelepingutega. Riigihankeid käsitleva ühenduse õiguse parem kohaldamine tõhusa läbivaatamise korra tulemusena on ühiskonna jaoks üldiselt kasulik seetõttu, et vähenevad riiklikud kulutused ja paraneb avalike teenuste kvaliteet, ning see üleüldine kasu ületab suuresti eespool loetletud lisakulud. Riigiasutustele langev rahaline ja halduskoormus on väga väike, kuna puudub kohustus luua uusi haldusstruktuure. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: direktiiv. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Alternatiiv direktiivile, millega määratakse kindlaks vaikeperioodi kohaldamisala ja rakenduseeskirjad, oleks Euroopa Kohtu praktikat tõlgendava dokumendi vastuvõtmine. Kõnealune alternatiiv lükati siiski tagasi, kuna sellega ei oleks saanud tagada, et kõikides liikmesriikides kohaldatakse vaikeperioodi, mis oli selgelt määratletud ja rahuldav riigihankeid käsitlevate direktiividega hõlmatud erinevates olukordades. Tõlgendusdokumendi vastuvõtmisega komisjoni poolt ei kõrvaldataks komisjoni ja liikmesriikide vahel või eri liikmesriikide vahel esinevaid tõlgendamiserinevusi sellise kohtupraktika kohaldamise osas, millel põhineb kohustus kinni pidada vaikeperioodist, samuti lepingueelse läbivaatamise korra tõsise rikkumise korral kohaldatavate tõhusate proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide üksikasjalike rakenduseeskirjade osas. |

mõju eelarvele |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Täiendav teave |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanek toob kaasa õigusliku raamistiku lihtsustumise. |

512 | Kavandatav lihtsustamine seisneb konkreetsetes sektorites kohaldatava tõendamissüsteemi ja lepitamisvõimaluse (direktiiv 92/13/EMÜ) tühistamises. |

Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine |

531 | Ettepanek sisaldab sätet läbivaatamise kohta. |

550 | Vastavustabel Liikmesriigid peavad komisjonile edastama direktiivi riiklikku õigusesse ülevõetavate sätete teksti ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vastavustabeli. |

560 | Euroopa Majanduspiirkond Käesolev ettepanek kuulub Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud valdkonda ning seetõttu tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. |

2006/0066 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[4]

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/665/EMÜ (riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)[5], samuti nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/13/EMÜ (veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta)[6] käsitletakse tellijatega sõlmitud lepingute läbivaatamise korda. Nende direktiivide eesmärgiks on tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)[7] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused)[8] kohaldamine.

2. Huvitatud isikutega konsulteerimisest ja Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast on ilmnenud liikmesriikides kehtiva läbivaatamise korra teatavad nõrgad küljed. Nende nõrkade külgede tõttu ei ole direktiivides 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ osutatud mehhanismidega võimalik alati tagada ühenduse sätete järgimist, eelkõige selle aja jooksul, mil rikkumisi on võimalik veel parandada. Seetõttu ei ole nende direktiividega taotletud läbipaistvus ja mittediskrimineerimine ettevõtjatele tagatud. Sellistel asjaoludel ei saa ühendus tervikuna kasu riigihankelepinguid käsitlevate reeglite uuendamise ja lihtsustamise positiivsest mõjust, mis saavutati direktiividega 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ. Seetõttu tuleks direktiividesse 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ sisse viia olulised täpsustused, mis võimaldavad ühenduse seadusandja poolt taotletud tulemusi saavutada.

3. Üks täheldatud nõrkus on eelkõige tähtaja puudumine, mis võimaldaks tõhusat läbivaatamist lepingu sõlmimise otsuse tegemise ja asjaomase lepingu sõlmimise vahel, ja see võib mõnikord viia lepingu väga kiire allkirjastamiseni tellija poolt, kes soovib, et vaidlustatud lepingusõlmimisotsust ei oleks võimalik enam muuta. Et kõrvalda see puudus, mis on tõsiseks takistuseks asjaomaste kandidaatide ja pakkujate õiguskaitsele, tuleks ette näha minimaalne vaikeperiood, mille jooksul saab lepingu sõlmimist edasi lükata, vaatamata sellele, kas leping jõustub allkirjastamise hetkel või mitte.

4. Võttes arvesse kõigi huvitatud isikute poolt kinnitatud vajadust viia pakkumismenetluste kiirus ja riikliku läbivaatamiskorra tõhusus vastavusse, tuleks ühendada ühelt poolt kohustus kinni pidada piisavast minimaalsest vaikeperioodist, mis on kohandatud vastavalt ajalistele piirangutele ja tingimuste keerukusele, mille kohaselt on teatavaid menetlusi algatatud, ning teiselt poolt kohustus edastada oluline teave kiireimate võimalike sidevahendite abil kõikidele isikutele, kes soovivad läbivaatamismenetlust algatada. Kõnealune teave sisaldab eelkõige kokkuvõtlikku seletuskirja asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiividele 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ.

5. Kuna direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ eesmärk on pakkumismenetluste uuendamine ja lihtsustamine, tuleks minimaalse vaikeperioodi kohustust nõuda siis, kui pakkumismenetluse kaotanud ettevõtjad võivad tugineda riigihankeid käsitleva ühenduse sätete rikkumisele läbipaistvuse ja konkursikutse avaldamise osas.

6. Sellist minimaalset vaikeperioodi ei kohaldata ei äärmise vajaduse korral direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ tähenduses ega ka väljajäetud lepingute korral kõnealuste direktiivide tähenduses.

7. Võttes arvesse tunnustatud asjaolu, et konkursiväliste lepingute sõlmimine on tõsine rikkumine ja selleks, et tagada õiguskaitse kõigile asjaomastele huvitatud isikutele, tuleks minimaalset vaikeperioodi kohaldada kooskõlas läbipaistvuse nõudega kõikide konkursiväliste lepingute suhtes, mis on tehtud eelneva pakkumiskutse avaldamiseta ja konkursimenetluseta vastavalt direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ sätestatud eranditele, ning igal juhul tuleb seda kohaldada iga kord, kui tellija sõlmib õiguslikult eraldiseisva isikuga eelneva pakkumiskutse avaldamiseta ja konkursimenetluseta konkursivälise lepingu, mille summa ületab riigihankeid käsitlevates direktiivides kindlaks määratud läve. Vaikeperioodi kohaldamine ja Euroopa Kohtu otsuses (kohtuasi C-26/03, Stadt Halle)[9] osutatud läbipaistvuse nõue peavad võimaldama tõhusalt võidelda ebaseaduslike konkursiväliste lepingute vastu, mille puhul on tegemist riigihangete valdkonnas kehtiva ühenduse õiguse kõige tõsisemate rikkumistega tellija poolt.

8. Kuna käesoleva direktiiviga tuleb kindlaks määrata minimaalne vaikeperiood, mida peetakse tõhusa läbivaatamise korra tagamiseks vajalikuks, tuleks kooskõlastada direktiivide 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ vastavad sätted, et süsteem, mis võimaldab lepingueelset läbivaatamist, oleks tõhus.

9. Kui liikmesriik nõuab, et otsuse läbivaatamist nõudev isik teatab sellest tellijale, on vajalik, et ei kehtestataks täiendavat minimaalset ajavahemikku, mis peab jääma tellijale teabe edastamise ja nõude esitamise vahele. Kui liikmesriik nõuab, et asjaomane isik esitaks nõude esmalt tellijale, on vajalik, et sellel isikul oleks enne lepingu sõlmimist piisav ajavahemik läbivaatamise korra eest vastutava pädeva asutuse poole pöördumiseks, juhul kui ta soovib tellija vastuse vaidlustada või kui vastus puudub.

10. Kui läbivaatamisnõue esitatakse veidi enne minimaalse vaikeperioodi lõppu, peab läbivaatamise korra eest vastutaval asutusel olema minimaalne vajalik aeg tegutsemiseks, eelkõige lepingu sõlmimise peatamise tähtaja pikendamiseks. Seetõttu tuleks ette näha erakorraline minimaalne vaikeperiood, mis algaks läbivaatamise eest vastutava asutuse poole pöördumisest ja mis annaks pädevale asutusele tegutsemiseks küll lühikese, kuid piisava ajavahemiku.

11. Samuti tuleks kogu süsteemi tõhusaks toimimiseks ette näha osutatud teabe ja asjaomase läbivaatamisnõude edastamine kiireimate sidevahendite kaudu, et minimaalsel vaikeperioodil oleks soovitud mõju ja edastatud teated tõendatavad. Seetõttu on oluline ette näha teadete saatmine faksi teel või elektrooniliselt, sest need sidekanalid vastavad nimetatud vajadustele ning on lisaks lihtsad ja odavad kõikidele asjaomastele isikutele.

12. Samuti tuleks tagada, et ajavahemikud, mil on võimalik esitada läbivaatamisnõue otsuse kohta, millega tellija lõpetab pakkuja või kandidaadi osalemise direktiividega 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ hõlmatud menetluses, oleksid kooskõlas eespool nimetatud vaikperioodiga.

13. Et tagada kinnipidamine tõhusa läbivaatamise korra tähtaegadest, mille eesmärk on võidelda ebaseaduslike lepingute kiirustava allkirjastamise vastu ja konkursiväliste lepingute sõlmimise vastu, mida Euroopa Kohus on nimetanud riigihangete valdkonnas kehtiva ühenduse õiguse kõige tõsisemate rikkumisteks tellija poolt, tuleks ette näha tõhus, proportsionaalne ja hoiatav sanktsioon kõikidele tellijatele, kes ei ole kinni pidanud minimaalsest vaikeperioodist. Kuna direktiivide 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ kohaselt tagavad liikmesriigid, et läbivaatamise korra eest vastutavad asutused võivad tellijate ebaseaduslikud otsused tühistada, tuleks ette näha, et iga leping, mis on sõlmitud, rikkudes tähtajast kinnipidamise nõuet, on kehtetu ning läbivaatamise korra eest vastutav asutus teeb ebaseadusliku lepingu kohta sellele vastavad järeldused, nagu näiteks tellija makstud summa tagasimaksmine.

14. Et tagada kohaldatavate sanktsioonide proportsionaalsuse põhimõtte järgimine, peaksid liikmesriigid andma läbivaatamise korra eest vastutavale asutusele võimaluse mitte vaidlustada või võimaluse tunnustada lepingu aja jooksul tekkivaid mõjusid, kui see on vajalik teatavate mittemajandusliku iseloomuga oluliste üldhuviteenustega seotud nõuete järgimiseks. Lisaks sellele tuleb tellijate otsuste hilisema õiguskindluse tagamiseks kehtestada piisav minimaalne vaikeperiood selliste läbivaatamisnõuete aegumiseks, mille eesmärk on tõendada lepingu kehtetust ja teha sellest vastavad järeldused.

15. Riikliku läbivaatamiskorra tõhustamine käesoleva direktiivi abil peaks julgustama asjaomaseid isikuid kasutama võimalust algatada enne lepingu sõlmimist läbivaatamismenetlus vahemenetluse korras. Seetõttu tuleks riigihankelepingute valdkonnas kehtiva ühenduse õiguse tõsiste rikkumiste korral keskenduda parandusmeetmetele ning lubada komisjonil määrata asjaomase liikmeriigi jaoks kindlaks piisav vaikeperiood, mille puhul on kõnealuseid asjaolusid kõige paremini arvesse võetud.

16. Direktiiviga 92/13/EMÜ ette nähtud vabatahtlikku tõendamissüsteemi, mille puhul on tellijatel võimalus perioodiliste kontrollide kaudu tõestada oma riigihankelepingute menetluste õiguspärasust, ei ole põhimõtteliselt kasutatud ning seega ei ole saavutatud eesmärki ennetada riigihankelepinguid käsitleva ühenduse õiguse rikkumisi. Direktiiviga 92/13/EMÜ liikmesriikidele kehtestatud kohustus tagada volitatud asutuste pidev kättesaadavus, võib aga tähendada halduskulusid, mis ei ole enam põhjendatud seetõttu, et tellijate tegelik vajadus nende järgi puudub. Seetõttu tuleks kõnealune tõendamissüsteem tühistada.

17. Direktiiviga 92/13/EMÜ ette nähtud lepitamisvõimalus ei ole samuti äratanud ettevõtjate tegelikku huvi, esiteks seetõttu, et see üksi ei võimalda saavutada siduvaid ajutisi meetmeid, millega ajaliselt tõkestada ebaseadusliku lepingu sõlmimist, ja teiseks seetõttu, et see ei sobi kokku ajutiste meetmete eesmärgil ja ebaseaduslike otsuste tühistamise eesmärgil algatatud läbivaatamiste puhul kehtivatest, eriti lühikestest tähtaegadest kinnipidamisega. Lisaks on lepitamisvõimaluse tõhusust nõrgestanud raskused täieliku ja piisava nimekirja koostamisel iga liikmesriigi sõltumatute lepitajate kohta, kelle poole oleks igal ajal võimalik pöörduda ja kes suudaksid lepitamisnõudeid läbi vaadata väga lühikese ajaga. Seetõttu tuleks kõnealune lepitamisvõimalus tühistada.

18. Säilitada tuleks liikmesriikide kohustus esitada riikliku läbivaatamiskorra toimimise kohta korrapäraselt teavet, järgides eesmärkide proportsionaalsust, kaasates riigihankelepingute nõuandekomitee sellise teabe ulatuse ja iseloomu kindlaksmääramisse. Ainult sellise teabe edastamine võimaldab õigesti hinnata käesoleva direktiiviga kehtestatud muudatuste mõju pärast pikema aja möödumist käesoleva direktiivi jõustumisest.

19. Seetõttu tuleks direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ vastavalt muuta.

20. Kuna liikmesriigid ise ei saa käesoleva direktiivi eesmärke eespool nimetatud põhjustel täielikult täita ning neid saaks paremini täita ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, järgides eelkõige liikmesriikide menetlusautonoomia põhimõtet.

21. Käesoleva direktiiviga tunnustatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada, et harta artikli 47 esimeses ja teises lõigus sätestatud õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele peetakse täielikult kinni.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1 Direktiiv 89/665/EMÜ

Direktiivi 89/665/EMÜ muudetakse järgmiselt.

1) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid võtavad seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ(*) reguleerimisalasse kuuluvate riigihankelepingute sõlmimise menetlustega vajalikud meetmed tagamaks, et tellijate otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt ning eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 2 kuni 2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid reguleeriva ühenduse õigusega või seda õigust rakendavate riiklike eeskirjadega.

_____________________

(*) ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.”

b) lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Liikmesriigid tagavad, et läbivaatamine oleks liikmesriikide poolt kehtestatavate võimalike üksikasjalike eeskirjade kohaselt kättesaadav vähemalt kõigile neile isikutele, kellel on või on olnud huvi konkreetse riigihankelepingu vastu ja kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada.”

c) lisatakse lõiked 4 ja 5:

„4. Liikmesriigid võivad nõuda, et isik, kes soovib otsuse läbivaatamist, teavitaks tellijat faksi teel või elektrooniliselt väidetavast rikkumisest ning oma kavatsusest esitada läbivaatamisnõue. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et ei määrata kohustuslikku minimaalset ajavahemikku, mis peab jääma tellijale teabe edastamise ja läbivaatamise eest vastutavale asutusele nõude esitamise vahele.

Samuti võivad liikmesriigid nõuda, et asjaomane isik esitaks kõigepealt läbivaatamisnõude tellijale. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et nimetatud nõude esitamine faksi teel või elektrooniliselt peatab koheselt võimaluse sõlmida leping.

Teises lõigus osutatud automaatne peatamine lõpeb pärast vähemalt viie tööpäeva pikkust tähtaega alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija saatis faksi teel või elektrooniliselt oma vastuse.

5. Kui läbivaatamine käsitleb artiklis 4 osutatud faksi teel või elektrooniliselt edastatud või edastamata teabega seotud asjaolusid, võtab läbivaatamise eest vastutav asutus arvesse kõiki saadetise autori esitatud mõistlikke ja põhjendatud tõendeid selle kohta, et ta on saadetise saatnud ja adressaat on selle kätte saanud.”

2) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 3 asendatakse järgmisega :

„3. Välja arvatud artikli 1 lõikes 4 ja artiklites 2a–2f kirjeldatud juhtudel, ei pea läbivaatamisnõude esitamisel olema automaatset peatavat mõju asjaomasele pakkumismenetlusele.”

b) lisatakse järgmine lõige 3a:

„3a. Kui tellijast sõltumatule asutusele esitatakse läbivaatamisnõue, mis käsitleb lepingu sõlmimise otsust või sellele järgnevat otsust, teatatakse viivitamatult tellijale faksi teel või elektrooniliselt, et kõnealuse asutuse päritoluliikmesriigi kindlaksmääratud tähtaja jooksul lepingut sõlmida ei tohi. Tähtaeg peab olema vähemalt viis tööpäeva alates asjaomase teabe saatmisele järgnevast päevast. Pärast kõigi nõudele lisatud dokumentide läbivaatamist ning kui asutus jõuab otsusele, et lepingu sõlmimise peatamise tähtaega pikendada ei ole vaja, võib asutus igal ajal lepingu sõlmimise keelu tühistada.”

c) lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Liikmesriigid võivad ette näha, et ajutiste meetmete rakendamise otsuse tegemisel võib läbivaatamise eest vastutav asutus võtta arvesse kõnealuste meetmete võimalikke tagajärgi kõigile huvidele, mida võidakse kahjustada, ja samuti üldsuse huvidele, ning nad võivad otsustada kõnealuseid meetmeid mitte rakendada, kui nende negatiivsed tagajärjed võivad olla suuremad kui neist saadav kasu.

Esimeses lõigus ettenähtud võimaluse kasutamise korral ei saa liikmesriigid takistada artikli 2f kohaldamist, kui asjaomane leping on sõlmitud artikli 1 lõike 4, artikli 2 lõike 3a või mõne artiklite 2a– 2e sätteid rikkudes või eirates läbivaatamise korra eest vastutava asutuse võetud ajutisi meetmeid, mis on ette nähtud lepingu sõlmimise peatamiseks.

Otsus ajutisi meetmeid mitte rakendada ei piira kõnealuseid meetmeid taotleva isiku õigust esitada muid nõudeid.”

d) lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6. Välja arvatud artikli 1 lõikes 4 ja artiklites 2a–2f ettenähtud juhtudel, määratakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud volituste mõju sõlmitud ja juba täidetud lepingule kindlaks siseriikliku õigusega.

Lisaks sellele võib liikmesriik ette näha, et pärast lepingu sõlmimist vastavalt artikli 1 lõikele 4, artikli 2 lõikele 3 või artiklitele 2a– 2f piirduvad läbivaatamise korra eest vastutava asutuse volitused kahjutasu määramisega kõigile rikkumise tõttu kahju kannatanud isikutele, välja arvatud juhud, kui otsus tuleb jätta kõrvale enne kahjutasu määramist.”

e) lõike 8 esimeses lõigus asendatakse sõnad „mis asutamislepingu artikli 177 tähenduses on kohus“ sõnadega „mis asutamislepingu artikli 234 tähenduses on kohus.”

3) Lisatakse artiklid 2a–2f:

„Artikkel 2a

1. Võttes vastu vajalikud sätted, millega tagatakse käesoleva artikli lõigetega 2, 3 ja 4 ning artiklitega 2b, 2c ja 2d sätestatud minimaalsetest tingimustest kinnipidamine, tagavad liikmesriigid, et artikli 1 lõikes 3 osutatud isikutel on piisavalt aega tellija otsuste kohta läbivaatamisnõude esitamiseks.

2. Direktiivi 2004/18/EÜ kohase lepingusõlmimiseotsuse ja lepingu tegeliku sõlmimise vahele peab jääma vähemalt kümme kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomastele pakkujatele. Tellija edastab igale asjaomasele pakkujale lepingu sõlmimise otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjaomaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 41 lõikele 2.

3. Erandina lõikest 2 peavad liikmesriigid direktiivi 2004/18/EÜ artikli 38 lõikes 8 osutatud pakilistel juhtudel ette nägema, et lepingu sõlmimise otsuse ja lepingu tegeliku sõlmimise vahele peab jääma vähemalt seitse kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomastele pakkujatele. Tähtaeg pikeneb automaatselt kolme päeva võrra, kui käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 3 osutatud isik teatab tähtaja jooksul faksi teel või elektrooniliselt tellijale oma kavatsusest nõuet esitada. Tellija edastab igale asjaomasele pakkujale lepingu sõlmimise otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjaomaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 41 lõikele 2.

Liikmesriigid võivad kohaldada esimest lõiku, kui tegemist on vastavalt kas direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 5 kohasel raamlepingul põhinevate raamlepingutega või kõnealuse direktiivi lõike 6 kohase dünaamilise hankesüsteemi raames sõlmitud lepinguga.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud tähtaegu ei kohaldata äärmise vajaduse korral direktiivi 2004/18/EÜ artikli 31 lõike 1 punkti c tähenduses.

Artikkel 2b

Liikmesriigid võivad ette näha, et artikli 2a lõigetes 2 ja 3 osutatud tähtaegu ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui leping põhineb vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 32 lõikele 3 ühe ettevõtjaga sõlmitud raamlepingul;

b) kui leping põhineb vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 32 lõike 4 teise lõigu esimesele taandele mitme ettevõtjaga sõlmitud raamlepingul ning sõlmitakse raamlepingus sätestatud tingimustel, kusjuures uut konkurssi välja ei kuulutata;

c) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 11 punktile a avatud menetlusega ja tellija on saanud pakkumise ainult sellelt pakkujalt, kellega sõlmitakse leping;

d) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 11 punktile b piiratud menetlusega ja tellija on kõigi pakkumisel osalema kutsutud ettevõtjate suhtes peale ettevõtja, kellega sõlmitakse leping, teinud otsuse, mille kohta võib esitada läbivaatamisnõude, ning see ei võimalda neil enam menetluses osaleda muudel alustel kui asjaomase lepingu sõlmimise kriteeriumid;

e) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 11 punktile d läbirääkimistega menetlusega ja tellija on kõigi konsulteeritud pakkumisest huvitatud ettevõtjate suhtes peale ettevõtja, kellega sõlmitakse leping, teinud otsuse, mille kohta võib esitada läbivaatamisnõude, ning see ei võimalda neil enam menetluses osaleda muudel alustel kui asjaomase lepingu sõlmimise kriteeriumid.

Artikkel 2c

1. Kui liikmesriigid näevad ette, et igasugune tellija otsuse läbivaatamise nõue, mis on esitatud direktiivi 2004/18/EÜ kohase hankemenetluse raames või sellega seoses, tuleb esitada enne kindlaks määratud tähtaja lõppu, siis see tähtaeg on vähemalt kümme kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomasele pakkujale. Tellija edastab pakkujale selle otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 41 lõikele 2.

2. Liikmesriigid, kes kasutavad artikli 2a lõikes 3 ette nähtud võimalusi, võivad ette näha, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõude esitamise tähtaeg on vähemalt seitse kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomasele pakkujale.

Tähtaeg pikeneb automaatselt kolme päeva võrra, kui artikli 1 lõikes 3 osutatud isik teatab tähtaja jooksul faksi teel või elektrooniliselt tellijale oma kavatsusest läbivaatamisnõuet esitada.

Tellija edastab pakkujale selle otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artikli 41 lõikele 2.

Artikkel 2d

Kui läbivaatamine käsitleb artiklites 2a ja 2c osutatud faksi teel või elektrooniliselt edastatud või edastamata teabega seotud asjaolusid, võtab läbivaatamise eest vastutav asutus arvesse kõiki tellija esitatud mõistlikke ja põhjendatud tõendeid selle kohta, et tellija on saadetise saatnud ja asjaomane pakkuja on selle kätte saanud.

Artikkel 2e

1. Liikmesriigid tagavad artiklis 1 ja artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud vahemenetluse ja otsuste kõrvalejätmise tõhususe ebaseaduslike konkursiväliste lepingute puhul vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

2. Kui tellija otsustab, et kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt ei või ta alustada ametlikku menetlust, mis hõlmab eelnevat konkursikutse avaldamist ja pakkumismenetlust, hankelepingu puhul, mille summa on suurem direktiivis 2004/18/EÜ sätestatud ülemmäärast, peab tellija enne kõnealuse lepingu sõlmimist võtma kaks järgmist meedet:

a) võtma vastu lepingu sõlmimise otsuse, mis ei ole lepinguna siduv ja mille kohta võidakse esitada läbivaatamisnõue käesoleva direktiivi artiklite 1 ja 2 tähenduses;

b) avaldama teate, millega tagatakse piisav avalikustamine ning mis sisaldab vähemalt käesoleva direktiivi lisas nimetatud teavet.

Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 35 lõike 4 ja artikli 36 kohase teate avaldamine vastab käesoleva lõike punktis b nimetatud tingimustele.

3. Lepingu sõlmimine, mis järgneb lõikes 2 osutatud lepingusõlmimise otsusele ei tohi toimuda enne, kui on lõppenud kümnepäevane miinimumtähtaeg, mis algab järgmisel päeval pärast nõutavat avalikustamist lõike 2 punktis b osutatud teate abil.

4. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata ei äärmise vajaduse korral direktiivi 2004/18/EÜ artikli 31 punkti 1 alapunkti c tähenduses ega ka selgesõnaliselt väljajäetud lepingute korral sama direktiivi artiklite 12–18 tähenduses.

Artikkel 2f

1. Liikmesriigid tagavad esiteks artikli 1 lõikega 4 ja artikli 2a lõigetega 2 ja 3 ette nähtud tähtaegadest kinnipidamise ning, teiseks, artikli 2e kohaldamise vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatule.

2. Kui leping sõlmitakse lõikes 1 osutatud sätteid rikkudes, loetakse see kehtetuks.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid ette näha, et leping, mis on sõlmitud lõikes 1 osutatud sätteid rikkudes, mõjutab siiski teataval määral asjaosalisi või kolmandaid isikuid, kuna aegumistähtaeg ei või olla lühem kui kuus kuud lepingu tegelikust sõlmimisest.

Esimese lõiguga ettenähtud erandit võib kohaldada ka juhul, kui nõude raames, millega püütakse kindlaks teha lepingu sõlmimist lõike 1 sätteid rikkudes ning võtta meetmeid tagajärgede suhtes, tuvastab läbivaatamise eest vastutav tellijast sõltumatu asutus, et teatavate üldsuse ülekaalukate mittemajanduslike huvidega seotud vajadusi arvestades võib konkreetsel juhul jätta mõned lepingu mõjud vaidlustamata.

4. Liikmesriigid näevad ette karistused lõike 1 sätteid rikkudes sõlmitud lepingu puhul, kui lõikes 3 osutatud asjaolud langevad kokku või kui tellija taotleb äärmise vajaduse sätte kohaldamist direktiivi 2004/18/EÜ artikli 31 punkti 1 alapunkti c tähenduses, kuigi kõik selle sättega ettenähtud tingimused ei olnud täidetud.

Karistus peab olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav.

Liikmesriigid teatavad nendest meetmetest komisjonile hiljemalt [ 18 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ], ning neis tehtud hilisematest muudatustest nii kiiresti kui võimalik.”

4) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1. Komisjon võib alustada lõigetega 2–5 ettenähtud menetlust juhul, kui ta tuvastab, et direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalasse kuuluva hankemenetluse käigus on tõsiselt rikutud riigihankeid käsitlevaid ühenduse sätteid.

2. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile ja tellijale põhjused, miks ta leiab, et on toimunud tõsine rikkumine, ning nõuab selle heastamist.

Konkreetseid asjaolusid arvesse võttes määrab komisjon asjaomase liikmesriigi jaoks kindlaks mõistliku vastamistähtaja.”

b) lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Lõikes 2 osutatud tähtajaks edastab asjaomane liikmesriik komisjonile:”

5) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal teabe riikliku läbivaatamiskorra toimimise kohta eelmise kalendriaasta jooksul. Komisjon määrab riigihankelepingute nõuandekomiteega konsulteerides kindlaks teabe ulatuse ja sisu.

2. Enne kuue aasta möödumist [18 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ] vaatab komisjon riigihankelepingute nõuandekomiteega konsulteerides läbi käesoleva direktiivi sätete rakendamise ja teeb vajadusel muudatusettepanekud.”

6) Lisana lisatakse käesoleva direktiivi I lisa.

Artikkel 2 Direktiiv 92/13/EMÜ

Direktiivi 92/13/EMÜ muudetakse järgmiselt.

1) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriigid võtavad, kui on tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ(*) kohaste pakkumismenetlustega, vajalikud meetmed tagamaks, et tellijate tehtud otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt ja eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 2–2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid reguleeriva ühenduse õigusega või seda õigust rakendavate siseriiklike eeskirjadega.

_____________________

(*) ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.”

b) Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Liikmesriigid tagavad, et läbivaatamine oleks võimalike liikmesriikide poolt kehtestatavate eeskirjade kohaselt kättesaadav vähemalt kõigile neile isikutele, kellel on või on olnud huvi konkreetse lepingu vastu või kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada.”

c) lisatakse järgmised lõiked 4 ja 5:

„4. Liikmesriigid võivad nõuda, et isik, kes soovib otsuse läbivaatamist, teavitaks tellijat faksi teel või elektrooniliselt väidetavast rikkumisest ning oma kavatsusest esitada läbivaatamisnõue. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et ei määrata kohustuslikku minimaalset ajavahemikku, mis peab jääma tellijale teabe edastamise ja läbivaatamise eest vastutavale asutusele nõude esitamise vahele.

Samuti võivad liikmesriigid nõuda, et asjaomane isik esitaks kõigepealt nõude tellijale. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et nimetatud nõude esitamine faksi teel või elektrooniliselt peatab koheselt võimaluse sõlmida leping.

Teises lõigus osutatud automaatne peatamine lõpeb pärast vähemalt viie tööpäeva pikkust tähtaega alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija saatis faksi teel või elektrooniliselt oma vastuse.

5. Kui läbivaatamine käsitleb artiklis 4 osutatud faksi teel või elektrooniliselt edastatud või edastamata teabega seotud asjaolusid, võtab läbivaatamise eest vastutav asutus arvesse kõiki saadetise autori esitatud mõistlikke ja põhjendatud tõendeid selle kohta, et ta on saadetise saatnud ja adressaat on selle kätte saanud.”

2) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Välja arvatud artikli 1 lõikes 4 ja artiklites 2a–2f kirjeldatud juhtudel, ei pea läbivaatamisnõude esitamisel automaatselt oleva peatav mõju asjaomasele hankemenetlusele.”

b) lisatakse järgmine lõige 3a:

„3a. Kui tellijast sõltumatule asutusele esitatakse läbivaatamisnõue, mis käsitleb lepingu sõlmimise otsust või sellele järgnevat otsust, teatatakse viivitamatult tellijale faksi teel või elektrooniliselt, et kõnealuse asutuse päritoluliikmesriigi poolt kindlaksmääratud tähtaja jooksul lepingut sõlmida ei tohi. Tähtaeg peab olema vähemalt viis tööpäeva alates asjaomase teabe saatmisele järgnevast päevast. Pärast kõigi nõudele lisatud dokumentide läbivaatamist ning kui asutus jõuab otsusele, et lepingu sõlmimise peatamise tähtaega pikendada ei ole vaja, võib asutus igal ajal lepingu sõlmimise keelu tühistada.”

c) lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Liikmesriigid võivad ette näha, et ajutiste meetmete rakendamise otsuse tegemisel võib läbivaatamise eest vastutav asutus võtta arvesse kõnealuste meetmete võimalikke tagajärgi kõigile huvidele, mida võidakse kahjustada, ja üldsuse huvidele, ning nad võivad otsustada kõnealuseid meetmeid mitte rakendada, kui nende negatiivsed tagajärjed võivad olla suuremad kui neist saadav kasu.

Esimeses lõigus ettenähtud võimaluse kasutamise korral ei saa liikmesriigid takistada artikli 2f kohaldamist, kui asjaomane leping on sõlmitud artikli 1 lõike 4, artikli 2 lõike 3a või mõne artiklite 2a– 2e sätteid rikkudes või eirates läbivaatamise eest vastutava asutuse võetud ajutisi meetmeid, mis on ette nähtud lepingu sõlmimise peatamiseks.

Otsus ajutisi meetmeid mitte rakendada ei piira kõnealuseid meetmeid taotleva isiku õigust esitada muid nõudeid.”

d) Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6. Välja arvatud artikli 1 lõikes 4 ja artiklites 2a–2f ettenähtud juhtudel määratakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud volituste kasutamise mõju sõlmitud ja juba täidetud lepingule kindlaks siseriikliku õigusega.

Lisaks sellele võib liikmesriik ette näha, et pärast lepingu sõlmimist vastavalt artikli 1 lõikele 4, artikli 2 lõikele 3, või artiklitele 2a– 2f piirduvad läbivaatamise korra eest vastutava asutuse volitused kahjutasu määramisega kõigile rikkumise tõttu kahju kannatanud isikutele, välja arvatud juhud, kui otsus tuleb tühistada enne kahjutasu määramist.”

e) lõike 9 esimeses lõigus asendatakse sõnad „mis asutamislepingu artikli 177 tähenduses on kohus” sõnadega „mis asutamislepingu artikli 234 tähenduses on kohus”.

3) Lisatakse järgmised artiklid 2a–2f:

„Artikkel 2a

1. Võttes vastu vajalikud sätted, millega tagatakse käesoleva artikli lõigetega 2, 3 ja 4 ning artiklitega 2b, 2c ja 2d sätestatud minimaalsetest tingimustest kinnipidamine, tagavad liikmesriigid, et artikli 1 lõikes 3 osutatud isikutel on piisavalt aega tellija otsuste kohta läbivaatamisnõude esitamiseks.

2. Direktiivi 2004/17/EÜ kohase lepingusõlmimise otsuse ja lepingu tegeliku sõlmimise vahele peab jääma vähemalt kümme kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomastele pakkujatele. Tellija edastab igale asjaomasele pakkujale lepingu sõlmimise otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 49 lõikele 2.

3. Erandina lõikest 2, juhul, kui kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ artikli 45 lõikes 8 osutatud lühemaid tähtaegu, peavad liikmesriigid ette nägema, et lepingusõlmimise otsuse ja lepingu tegeliku sõlmimise vahele peab jääma vähemalt seitse kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomastele pakkujatele. Tähtaeg pikeneb automaatselt kolme päeva võrra, kui käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 3 osutatud isik teatab tähtaja jooksul faksi teel või elektrooniliselt tellijale oma kavatsusest nõuet esitada. Tellija edastab igale asjaomasele pakkujale lepingu sõlmimise otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjaomaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 49 lõikele 2.

Liikmesriigid võivad kohaldada esimest lõiku, kui tegemist on direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 4, artikli 14 lõigete 2 ja 3 kohasel raamlepingul põhinevate lepingutega või kui leping sõlmitakse sama direktiivi artikli 1 lõike 5 ja artikli 15 kohase dünaamilise hankesüsteemi raames.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud tähtaegu ei kohaldata äärmise vajaduse korral direktiivi 2004/17/EÜ artikli 40 lõike 3 punkti d tähenduses.

Artikkel 2b

1. Liikmesriigid võivad ette näha, et artikli 2a lõigetes 2ja 3 osutatud tähtaegu ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui leping põhineb ühe ettevõtjaga sõlmitud raamlepingul ja on sõlmitud vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 14 lõikele 2 ja artikli 40 lõike 3 punktile i;

b) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punktile a avatud menetlusega ja tellija on saanud pakkumise ainult sellelt pakkujalt, kellega sõlmitakse leping;

c) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punktile b piiratud menetlusega ja tellija on kõigi pakkumisel osalema kutsutud ettevõtjate suhtes peale ettevõtja, kellega sõlmitakse leping, teinud otsuse, mille suhtes võib esitada läbivaatamisnõude ning see ei võimalda neil enam menetluses osaleda muudel alustel kui asjaomase lepingu sõlmimise kriteeriumid;

d) kui leping sõlmitakse vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punktile c läbirääkimistega menetlusega ja tellija on kõigi konsulteeritud pakkumisest huvitatud ettevõtjate suhtes, peale ettevõtja, kellega sõlmitakse leping, teinud otsuse, mille suhtes võib esitada läbivaatamisnõude ning see ei võimalda neil enam menetluses osaleda muudel alustel kui asjaomase lepingu sõlmimise kriteeriumid.

Artikkel 2c

1. Kui liikmesriigid näevad ette, et igasugune tellija otsuse läbivaatamise nõue, mis on esitatud direktiivi 2004/17/EÜ kohase hankemenetluse raames või sellega seoses, tuleb esitada enne kindlaksmääratud tähtaja lõppu, siis see tähtaeg on vähemalt kümme kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomasele pakkujale. Tellija edastab pakkujale selle otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 49 lõikele 2.

2. Liikmesriigid, kes kasutavad artikli 2a lõikes 3 ette nähtud võimalusi, võivad ette näha, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõude esitamise tähtaeg on vähemalt seitse kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija otsus edastati faksi teel või elektrooniliselt asjaomasele pakkujale.

Tähtaeg pikeneb automaatselt kolme päeva võrra, kui artikli 1 lõikes 3 osutatud isik teatab tähtaja jooksul faksi teel või elektrooniliselt asjaomasele tellijale oma kavatsusest nõuet esitada.

Tellija edastab pakkujale selle otsuse koos kokkuvõtliku seletuskirjaga asjakohaste põhjuste kohta vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 49 lõikele 2.

Artikkel 2d

Kui läbivaatamine käsitleb artiklites 2a ja 2c osutatud faksi teel või elektrooniliselt edastatud või edastamata teabega seotud asjaolusid, võtab läbivaatamise eest vastutav asutus arvesse kõiki tellija esitatud mõistlikke ja põhjendatud tõendeid selle kohta, et tellija on saadetise saatnud ja asjakohane pakkuja on selle kätte saanud.

Artikkel 2e

1. Liikmesriigid tagavad artiklis 1 ja artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud vahemenetluse ja otsuste kõrvalejätmise tõhususe ebaseaduslike konkursiväliste lepingute puhul vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

2. Kui tellija otsustab, et kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt ei või ta alustada ametlikku menetlust, mis hõlmab eelnevat konkursikutse avaldamist ja pakkumismenetlust, hankelepingute puhul, mille summa on suurem direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud ülemmäärast, peab tellija enne kõnealuse lepingu sõlmimist võtma kaks järgmist meedet:

a) võtma vastu lepingusõlmimise otsuse, mis ei ole lepinguna siduv ja mille kohta võidakse esitada läbivaatamisnõue käesoleva direktiivi artiklite 1 ja 2 tähenduses;

b) avaldama teate, millega tagatakse piisav avalikustamine ning mis sisaldab vähemalt käesoleva direktiivi lisas nimetatud teavet.

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklite 43 ja 44 kohase teate avaldamine vastab käesoleva lõike punktis b nimetatud tingimustele.

3. Lepingu sõlmimine, mis järgneb lõikes 2 osutatud lepingusõlmimise otsusele, ei tohi toimuda enne, kui on lõppenud kümnepäevane miinimumtähtaeg, mis algab järgmisel päeval pärast nõutavat avalikustamist lõike 2 punktis b osutatud teate abil.

4. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata ei äärmise vajaduse korral direktiivi 2004/17/EÜ artikli 40 lõike 3 alapunkti d tähenduses ega ka väljajäetud lepingute korral sama direktiivi artiklite 19–26 tähenduses.

Artikkel 2f

1. Liikmesriigid tagavad esiteks artikli 1 lõikega 4 ja artikli 2a lõigetega 2 ja 3 ette nähtud tähtaegadest kinnipidamise ning teiseks artikli 2e kohaldamise vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatule.

2. Kui leping sõlmitakse lõikes 1 osutatud sätteid rikkudes, loetakse see kehtetuks.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid ette näha, et leping, mis on sõlmitud lõikes 1 osutatud sätteid rikkudes, mõjutab siiski teataval määral asjaosalisi või kolmandaid isikuid, kuna aegumistähtaeg ei või olla lühem kui kuus kuud, alates lepingu tegelikust sõlmimisest.

Esimese lõiguga ettenähtud erandit võib kohaldada ka juhul, kui nõude raames, millega püütakse kindlaks teha lepingu sõlmimist lõike 1 sätteid rikkudes ja võtta meetmeid tagajärgede suhtes, tuvastab läbivaatamise eest vastutav tellijast sõltumatu asutus, et teatavaid üldsuse ülekaalukate mittemajanduslike huvidega seotud vajadusi arvestades võib konkreetsel juhul mõned lepingu mõjud jätta vaidlustamata.

4. Liikmesriigid näevad ette karistused lõike 1 sätteid rikkudes sõlmitud lepingu puhul, kui lõikes 3 osutatud asjaolud langevad kokku või kui tellija taotleb äärmise vajaduse sätte kohaldamist direktiivi 2004/17/EÜ artikli 40 lõike 3 alapunkti d tähenduses, kuigi kõik selle sättega ettenähtud tingimused ei olnud täidetud.

Karistus peab olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav.

Liikmesriigid teatavad nendest meetmetest komisjonile hiljemalt [ 18 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ], ning neis tehtud hilisematest muudatustest nii kiiresti kui võimalik.”

4) Artiklid 3–7 jäetakse välja.

5) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega :

„1. Komisjon võib alustada artiklitega 2–5 ettenähtud menetlusi, kui ta leiab, et hankeid reguleerivaid ühenduse sätteid on direktiivi 2004/17/EMÜ rakendusalasse kuuluva hankemenetluse ajal või seoses kõnealuse direktiivi artikli 27 punktiga a nende tellijate puhul, kelle suhtes nimetatud sätet kohaldatakse, selgelt ja ilmselt rikutud.

2. Komisjon teatab liikmesriikidele ja asjaomasele tellijale põhjused, mille alusel jõuti järeldusele, et on toimunud tõsine rikkumine, ning nõuab selle heastamist asjakohasel viisil.

Konkreetseid asjaolusid arvesse võttes määrab komisjon asjaomase liikmesriigi jaoks kindlaks mõistliku vastamistähtaja.”

b) lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Lõikes 2 osutatud tähtajaks edastab asjaomane liikmesriik komisjonile:”.

6) Artiklid 9–11 jäetakse välja.

7) Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

„1. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal teabe riikliku läbivaatamiskorra toimimise kohta eelmise kalendriaasta jooksul. Komisjon määrab riigihankelepingute nõuandekomiteega konsulteerides kindlaks teabe ulatuse ja sisu.

2. Enne kuue aasta möödumist [ 18 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ] vaatab komisjon riigihankelepingute nõuandekomiteega konsulteerides läbi käesoleva direktiivi sätete rakendamise ja teeb vajadusel muudatusettepanekud.”

8) Lisana lisatakse käesoleva direktiivi II lisas esitatud tekst.

Artikkel 3 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [ 18 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4 Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 5 Adressaat

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, [kuupäev]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

I LISA

„LISA

Minimaalne teave, mis peab sisalduma artikli 2e lõike 2 punktis b osutatud teates

- tellija nimi, aadress ja kontaktisik(ud);

- lepingu tellijapoolne nimetus;

- lepingu liik (ehitus/tarned/teenused) ja vastav teostamise, tarnimise või osutamise koht;

- lepingu täpne kirjeldus;

- ühtne riigihangete klassifikaator (CPV);

- lepingu lõplik summa;

- lepingu sõlmimise otsuse kuupäev;

- põhjendus, miks ei algatata ametlikku menetlust, mis hõlmab eelnevat konkursikutse avaldamist ja pakkumismenetlust hankelepingu puhul, mille summa on suurem direktiivis 2004/18/EÜ sätestatud ülemmäärast, osutades eelmainitud direktiivi artikli 31 kohastele asjaomastele juhtumitele, või muu kehtiva ühenduse õiguse kohane põhjendus;

- selle ettevõtja nimi ja aadress, kellega sõlmitakse leping;

- täpsed andmed otsuste läbivaatamise eest vastutava asutuse kohta ja nõuete esitamise tähtaeg;

- talitus, kelle käest saab teavet läbivaatamisnõude esitamise kohta.”

II LISA

„LISA

Minimaalne teave, mis peab sisalduma artikli 2e lõike 2 punktis b osutatud teates

- tellija nimi, aadress ja kontaktisik(ud);

- lepingu tellijapoolne nimetus;

- lepingu liik (ehitus/tarned/teenused) ja vastav teostamise, tarnimise või osutamise koht;

- lepingu täpne kirjeldus;

- ühtne riigihangete klassifikaator (CPV);

- lepingu lõplik summa;

- lepingu sõlmimise otsuse kuupäev;

- põhjendus, miks ei algatata ametlikku menetlust, mis hõlmab eelnevat konkursikutse avaldamist ja pakkumismenetlust hankelepingute puhul, mille summa on suurem direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud ülemmäärast, osutades nimetatud direktiivi artikli 40 lõike 3 kohastele asjaomastele juhtumitele, või muu kehtiva ühenduse õiguse kohane põhjendus;

- selle ettevõtja nimi ja aadress, kellega sõlmitakse leping;

- täpsed andmed otsuste läbivaatamise eest vastutava asutuse kohta ja nõuete esitamise tähtaeg;

- talitus, kelle käest saab teavet läbivaatamisnõude esitamise kohta.”[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33. Direktiivi on muudetud direktiiviga 92/50/EMÜ (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1).

[6] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[7] ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2083/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 28).

[8] ELT L 134, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega(EÜ) nr 2083/2005.

[9] EKL 2005, lk I-1, punkt 39.