1.Sissejuhatus

Ringmajanduse pakett, mille komisjon võttis vastu 2. detsembril 2015, on andnud olulise tõuke tugevamale ringmajandusele üleminekuks ELis. Pakett sisaldab jäätmeid käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid koos pikaajaliste eesmärkidega vähendada jäätmete prügilasse ladestamist ning suurendada ringlussevõttu ja korduskasutamist. Selleks et toote olelusring nö sulgeda, hõlmas pakett ka tegevuskava ringmajanduse toetamiseks väärtusahela igas etapis – alates tootmisest kuni tarbimise, parandamise ja valmistamiseni, jäätmekäitluse ja teisese toormeni, mis majandusse tagasi suunatakse. Komisjon on võtnud kohustuse võtta üksikasjalikke meetmeid oma praeguste volituste raames.

Üleminekuga jõulisemale ringmajandusele luuakse suurepärased võimalused Euroopa ja selle kodanike jaoks. See on tähtis osa meetmetest, millega püütakse Euroopa majandust ajakohastada ja muuta selle kurssi jätkusuutlikumaks. Selle alus on tugev ärimudel, mis võimaldab ettevõtetel saada olulist majanduslikku kasu ja suurendada konkurentsivõimet. Sellega kaasneb suur energiasääst ja keskkonnakasu. Ringmajandusega luuakse kohalikke töökohti ja sotsiaalse lõimimise võimalusi. See on tihedalt seotud ELi peamiste eesmärkidega töökohtade ja majanduskasvu, investeeringute, sotsiaalmeetmete kava ja tööstusinnovatsiooni valdkonnas.

Ringmajanduse laiem kasu seisneb ka energiatarbimise ja CO2-heite vähenemises. Seega on ringmajandusel tugev koostoime ELi kliima- ja energiaeesmärkidega ning komisjoni hiljuti vastu võetud paketiga „Puhas energia kõikidele eurooplastele“. Samuti aitab see ELil täita oma jätkusuutlikkusega seotud kohustusi, mis on kirjas teatises „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“, ning eeskätt saavutada kestliku arengu 12. eesmärk, mis käsitleb säästvat tarbimist ja tootmist. Seepärast on ELi ringmajanduse tegevuskava tulemuslik elluviimine komisjoni jaoks selge prioriteet.

Käesoleva aruande eesmärk on anda täielik ülevaade meetmetest, mida on juba võetud ELi tegevuskava elluviimisel alates selle vastuvõtmisest 2015. aasta detsembris, ja tutvustada peamisi 2017. aasta eesmärke. Olulisi meetmeid on võetud sellistes valdkondades nagu toidujäätmed, ökodisain, orgaanilised väetised, tarbekaupade garantiid, innovatsioon ja investeeringud. Samuti on ringmajanduse põhimõte järk-järgult lõimitud tööstuse parimatesse tavadesse, keskkonnahoidlikesse riigihangetesse, ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamisse ning uute algatuste kaudu ehitus- ja veemajandussektorisse.

Kahtlemata on ELi tegevuskava aidanud kaasa ringmajanduse põhimõtte levitamisele kui esimesele sammule selles pikaajalises ettevõtmises. Komisjon on endiselt täielikult pühendunud oma tegevuskava elluviimisele ja tööle eri poliitikavaldkondades eesmärgiga toetada ringmajandust. Seda pühendumust kajastab ka konkreetsete projektide rahastamisvõimaluste suurenemine.

Et tagada edukas üleminek ringmajandusele, on aga vaja tegutseda mitmel rindel, mitte piirduda komisjoni pakutud meetmete elluviimisega. Paljude avaliku ja erasektori osalejate hulgas on märgata edasiliikumist näiteks ringmajanduse strateegiate väljatöötamise kaudu üha rohkemates ELi riikides ja piirkondades.

Meetmed, mida komisjon on pärast ringmajanduse tegevuskava vastuvõtmist rakendanud, hõlmavad mitut õigusakti ettepanekut, eelkõige jäätmete kohta, milles kehtestatakse selged jäätmete ringlussevõtu eesmärgid ja pikaajaline ambitsioonikas kava jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu edendamiseks. Lisaks on esitatud ettepanek kaupade internetimüügi kohta, millega tugevdatakse tarbijale pakutavaid garantiisid, ning toitainete taaskasutamise kohta väetistes. Samuti võeti käesoleva aruandega koos vastu ettepanek piirata teatavate ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikatoodetes. On oluline, et kaasseadusandjad töötaksid kõnealuste õigusaktiettepanekute viivitusteta vastuvõtmise nimel, et oleks võimalik ringmajandusele ka tegelikult kiiresti üle minna.

Eriti oluline on jäätmeid käsitleva seadusandliku paketi vastuvõtmine juba sel aastal, et hoogustada investeerimist ringlussevõtu suurendamiseks ja tõhustamiseks kogu ELis. Seepärast kutsub komisjon mõlemat institutsiooni üles jõudma 2017. aasta lõpuks kokkuleppele vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusele ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta, mille kohaselt käsitletakse kõnealuseid ettepanekuid esmajärjekorras.

2.Peamised tulemused alates tegevuskava vastuvõtmisest

Täites ringmajanduse tegevuskavas endale võetud kohustusi, esitas komisjon 2016. aastal ringmajanduse toetuseks mitu olulist algatust. Need algatused katavad kogu väärtusahelat alates tootmisest kuni tarbimise, jäätmekäitluse ja teisese toorme kasutamiseni. Algatused on esitatud allpool nende lõpuleviimise järjekorras.

Seadusandlik ettepanek kaupade internetimüügi kohta (detsember 2015)

Komisjoni esimene meede pärast tegevuskava vastuvõtmist käsitles seadusest tulenevaid garantiisid tarbekaupade jaoks. 9. detsembril 2015 võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku kaupade internetimüügi kohta. Ettepaneku eesmärk on tugevdada tarbijatele pakutavaid garantiisid, et kaitsta neid paremini puudusega toodete eest, ning sellega suurendatakse toodete vastupidavust ja parandatavust. Niiviisi välditakse toodete äraviskamist ja toetatakse kindlalt ringmajandust.

Ettepaneku kohaselt peab müüja juhul, kui interneti teel müüdud tootel avastatakse puudus, tõendama kahe aasta jooksul, et toote üleandmisel ei esinenud ühtki puudust. Praeguste eeskirjade alusel on müüja kohustatud seda tõendama esimese kuue kuu kohta. See muudatus teeb tarbijatele oma õiguste teostamise lihtsamaks ning annab selge stiimuli toota kvaliteetsemaid ja vastupidavamaid tooteid.

Peale selle nähakse ettepanekuga ette seadusest tulenev kaheaastane garantii kasutatud kaupade jaoks ja ühtlustatakse täielikult hüvitusmeetmete hierarhia, millega soodustatakse veel jõulisemalt toodete parandamist.

Seadusandlik ettepanek väetiste kohta (märts 2016)

17. märtsil 2016 esitas komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse tõeline ühtne turg teisesest toormest (eeskätt taaskasutusse võetud toitainetest) valmistatud väetiste jaoks, muutes sel viisil jäätmekäitlusprobleemid majanduslikeks võimalusteks.

Tänu kavandatud eeskirjadele võib väetisesektor muutuda vähem sõltuvaks fosfaadi ja muu kriitilise tähtsusega esmase toorme impordist – seda tooret saab taaskasutusse võtta ka ELis tekkivatest orgaanilistest jäätmetest. Määruse eelnõus on sätestatud eeskirjad kõikide CE-märgisega väetisetoodete, sealhulgas orgaaniliste väetisetoodete vabaks liikumiseks kogu ELis.

Määruse eelnõus on ühtlustatud ELi eeskirju orgaanilistest jäätmetest saadavate toodete ja kõrvaltoodete kohta ning sätestatud eeskirjad toitainete taaskasutamiseks teisese toormena. Kui orgaaniliste jäätmete puhul peetakse kinni rangetest taaskasutamise eeskirjadest, võib neist saada CE-märgisega väetisetoodete lubatud koostisaine, millel on piiramatu juurdepääs ühtsele turule. Mis puudutab ilma CE-märgiseta väetisi, siis ELi liikmesriigid saavad jätkata nende toodetega kauplemist oma siseturul vastavalt enda riigisisestele eeskirjadele.