/* KOM/2011/0648 lõplik */ KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Hinnang tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) rakendamisele esimesel kolmel aastal (2007–2009)





EESSÕNA Nõukogu määruses, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (edaspidi „INSC määrus”),[1] on sätestatud, et lähtuvalt artiklist 21 peab komisjon esitama (lisaks artiklis 18 sätestatud eduaruandele ) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse INSC määruse rakendamist esimesel kolmel aastal[2]. Hindamisprotsessi raames sõlmis komisjon lepingu sõltumatute ekspertide rühmaga programmi rakendamise hindamiseks ajavahemikul 2007–2009. Eksperdid valiti lähtuvalt nende kogemustest tuumaenergia, tuumaohutuse ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse haldamise valdkonnas. Ekspertide aruande täistekst, mis käsitleb ajavahemiku 2007–2009 iga-aastaste tegevuskavade raames komisjoni võetud meetmeid, on saadaval seonduva komisjoni talituste töödokumendina[3]. Selles dokumendis väljendatud seisukohtade eest vastutavad ainult selle koostajaid. Käesolev aruanne on komisjoni hinnang, milles on võetud arvesse komisjoni eduaruannet INSC programmi rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2009[4] ja eespool nimetatud ekspertide aruannet.[5] 1. SISSEJUHATUS Komisjon käivitas 1991. aastal TACISe programmi[6] tuumaohutusalase osa, et lahendada Tšernobõli katastroofi tulemusel ilmnenud ohutusprobleeme. Ajavahemikul 1991–2006 eraldati tuumaohutusalastele projektidele üle 1,3 miljardi euro. Alates 2007. aastast jätkatakse ELi tuumaohutusalast koostööd ja abi andmist tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) raames. Perioodil 2007–2013 on määruse rakendamiseks ette nähtud 524 miljoni euro suurune lähtesumma. Võrreldes TACISe tuumaohutusprogrammiga on INSC programmi raames tehtud mitmeid olulisi muudatusi. INSC programmiga laiendati geograafilist ulatust ka kolmandatele riikidele[7] üle kogu maailma. See võimaldas komisjonil kasutada endise Nõukogude Liidu riikidega tehtud koostööst saadud kogemusi mujal, et abistada nii alles tuumaenergia kasutamist kavandavaid kui ka juba tuumaenergiaprogrammi rakendavaid riike (eelkõige neid, kes kiiresti laiendavad oma programmi) tuumaohutuse tõhustamisel. Komisjon esitas 2008. aastal ettepaneku strateegia[8] kohta, millega lahendada rahvusvahelised väljakutsed seoses tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega. Seejärel esitas nõukogu kriteeriumid, mida tuleb järgida projektide läbivaatamise ja prioriseerimise puhul uutes partnerriikides[9]. Komisjon võttis kõnealuseid kriteeriume arvesse INSC 2010.–2013. aasta läbivaadatud strateegias, mis hõlmas ka geograafilisi prioriteete. INSC programmi esimese kolme aasta tegevuskava rakendamise strateegiline raamistik koosneb ühenduse koostööprogramme käsitlevast tuumaohutuse strateegiast ajavahemikuks 2007–2013 ja aastaid 2007–2009 hõlmavast sihtprogrammist, mis võeti mõlemad vastu 1. augustil 2007 (C(2007)3758). Iga-aastased tegevuskavad ajavahemikuks 2007–2009 annavad üksikasjalikku teavet komisjoni poolt võetavate meetmete kohta. Strateegia, sihtprogramm ja tegevuskavad said INSC komiteelt heakskiitva arvamuse. INSC programmi eesmärgid on määratletud INSC määruse artiklis 1: - tuumaohutuse kõrge taseme edendamine, - kiirguskaitse ning - tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamine tuumamaterjalide suhtes kolmandates riikides. Meetmed, mida nende eesmärkide saavutamiseks rakendada tuli, olid sätestatud INSC määruse artiklis 2: - reguleerimisorganite toetamine; - olemasolevate tuumarajatiste projekteerimise, käitamise ja hooldamise ohutuse parandamine; - kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu transport ja lõppladustamine; - olemasolevate rajatiste tegevuse lõpetamise strateegiate väljatöötamine ja elluviimine ning endiste tuumarajatiste saneerimine; - tõhusa õigusliku raamistiku edendamine kiirguskaitse tagamiseks; - õigusliku raamistiku ja metoodikate kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks; - avariide ärahoidmine ning nende toimumise korral selliste tagajärgede leevendamine ja - rahvusvahelise koostöö edendamine eespool nimetatud valdkondades. Aastaid 2007–2009 hõlmav sihtprogramm sätestas ka konkreetsed valdkonnad sekkumiseks ja sätestas eelarve eespool nimetatud meetmete rakendamiseks. 2. PROGRAMMI RAKENDAMINE INSC programmi meetmeid rakendab Euroopa Komisjon tsentraliseeritud juhtimise kaudu. Ajavahemiku 2007–2009 iga-aastaste tegevuskavade raames kiideti heaks ligikaudu 50 projekti. Projektid on erinevatel rakendamise etappidel. Täpsem teave esialgu eraldatud summade kohta ja summade kohta, mille jaoks oli 2010. aasta keskpaigaks leping sõlmitud, on esitatud tabelis 1. Tabel 1 – Programmi rakendamise ülevaade sektorite ja aastate kaupa (miljonit eurot) Koostöö-/abivaldkond | TK 2007 | TK 2008 | TK 2009 | Kokku | 1 | Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine - reguleerivate asutuste toetamine - käitajate toetamine | 25 (10) (15) | (47) (12) (35) | 2 | Tuumarajatiste ohutus - ohutushinnangud ja tehnikaalane toetus käitajatele - ohutusega seotud täiustused ja kaasajastamine | 11 (5) (6) | 5 (5) (0) | 3 | Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu haldamine, kaasa arvatud endiste tuumarajatiste saneerimine - jäätmete käitlemine ja rajatiste tegevuse lõpetamine, saastest puhastamine ja saneerimine | 20 | 10 | 4 | Tuumamaterjalide alane ohutus ja vastutus - kaitsemeetmed, salakaubandus - termoelektrilised radioisotoop-generaatorid, omanikuta kiirgusallikad ja teadusreaktorid | 14 (8) (6) | 0.25 | 5 | Valmisolek hädaolukorraks tuumarajatiste ümbruses | 4 | 1 | 6 | Osalemine rahvusvahelistes fondides (Tšernobõl ja Põhjamõõtme keskkonnakaitsepartnerlus (NDEP)) | 20 | 31 | 7 | Tehniline tugi | 6 | 6 | KOKKU | 100 | 100 | Märkus (1) Vastavalt aastaid 2007–2009 hõlmavale sihtprogrammile (2) Ajavahemikuks 2007–2009 eraldati kokku 217 miljonit eurot (3) Viidates komisjoni aruandele INSC programmi rakendamise kohta ajavahemikul 2007–20094 Rahaliste vahendite eraldamine piirkondade/riikide kaupa ning INSC programmi geograafiline laienemine endise Nõukogude Liidu riikides on esitatud tabelis 3. Tabel 3 – Ülevaade programmi rakendamisest piirkondade/riikide kaupa[11] (eurot) Piirkond/riik | 2007 | 2008 | 2009 | Venemaa Föderatsioon | 31 272 000 (1) | 3 500 000 (2) | 2 000 000 | Euroopa naabruspoliitika idamõõde | Armeenia | 7 200 000 | 6 000 000 | 11 000 000 | Valgevene | 2 200,000 | 2 200 000 | Gruusia | 1 800 000 | 500 000 | Ukraina | 35 800 000 | 53 755 000 | 38 500 000 | Euroopa naabruspoliitika lõunamõõde | Egiptus | 1 000 000 | Jordaania | 1 000 000 | Maroko | 1 000 000 | KAGU-AASIA | Filipiinid | 1 500 000 | Vietnam | 2 000 000 | LADINA-AMEERIKA | Brasiilia | 5 000 000 | Mitut riiki hõlmav / piirkondlik | 2 500 000 | 1 000 000 | 6 500 000 | Kaasnevad meetmed | 1 000 000 | 3 500 000 | AJAVAHEMIKU 2007–2009 IGA-AASTASED TEGEVUSKAVAD KOKKU | 76 772 000 | 71 255 000 | 73 700 000 | Märkus (1) Summa sisse kuulub 28,3 miljonit eurot projektide jaoks, mis tühistati pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon ei olnud valmis allkirjastama rahastamise kokkulepet. Seda summat ei saanud INSC programmi raames enam kasutada. (2) Summa sisse ei kuulu 13,5 miljonit eurot, mis ümber paigutati. Kasahstan sai TACISe tuumaohutusprogrammi raames suuremahulist abi, kuid see koostöö lõppes Kasahstani-poolse huvi puudumise tõttu, välja arvatud osalemine ühes piirkondlikus projektis, mis oli seotud uraanikaevandamise pärandiga. 3. HINDAMINE INSC programmi rakendamise esimese kolme aasta (2007–2009) jooksul laiendati TACISe tuumaohutusprogrammi meetmeid, mis olid suunatud endise Nõukogude Liidu riikidele, eelkõige Venemaa Föderatsioonile ja Ukrainale, järk-järgult ülemaailmsele tasandile. Kui TACISe programmi puhul keskenduti tuumaohutusalasele abile , sealhulgas paljudel juhtudel seadmete tarnimisele (nn tehniline abi), on INSC programmi eesmärk teha laiemat koostööd , et parandada tuumaohutust ilma seadmete tarnimiseta (nn mittetehniline abi). Partnereid julgustati võtma suuremat rolli kõnealuste koostööprojektide määratlemisel, juhtimisel ja rakendamisel. Koostöö uute partnerriikidega keskendus esialgselt reguleerivate asutuste tugevdamisele, kuid koostööd laiendatakse järk-järgult kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete haldamise arendamisele, rajatiste tegevuse lõpetamisele, tuumarajatiste saneerimisele ja vähesemal määral ka operatiivse ohutuse suurendamisele. Koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) tihendati mitmel põhjusel, muuhulgas selleks, et parandada kooskõlastamist, vältida tegevuste kattuvust, seada ühised prioriteedid ja toetada IAEA projektide rakendamist valdkondades, kus IAEA rahvusvaheline positsioon ja pädevused suurendavad rakendamise tõhusust. Muretsemiseks annab põhjust asjaolu, et koostöö Venemaa Föderatsiooniga uute tuumaohutusalaste projektide valdkonnas tuli peatada, kuna Venemaa ei olnud valmis komisjoniga sõlmima rahastamise kokkuleppeid. Piiratud koostöö on jätkunud käimasolevate TACISe projektide puhul ja komisjon on otsinud võimalusi, et lahendada praegune väljapääsmatu olukord Venemaa ametivõimudega. Koostöö Armeeniaga on jätkunud, vaatamata ELi kindlale seisukohale, et Armeenia tuumajaam, mis kasutab esimese põlvkonna reaktorit, tuleb esimesel võimalusel sulgeda. Kõiki konkreetseid ohutusalast koostööd käsitlevaid meetmeid tuleb jätkuvalt läbi vaadata, lähtudes kokkulepitud INSC programmi rakendamise strateegilisest raamistikust. Pikk ooteaeg, mida on täheldatud uute koostööprojektide määratlemise ja nende rakendamise vahel, on tõsine probleem, eelkõige koostöö puhul uute partnerriikidega. Need viivitused tulenevad vajalikest sammudest projekti määratlemisest kuni lepingu sõlmimiseni. Tavaliselt algab protsess komisjoni teenistuste uurimismissiooniga, millele järgneb ekspertide missioon, et töötada välja tegevuskavad, mis annavad laia määratluse potentsiaalsetele projektidele. Sellele järgneva heakskiitmismenetluse juurde kuulub talitustevaheline konsultatsioon, INSC komitee arvamuse esitamine, millele järgneb komisjoni otsuse vastuvõtmine. Pakkumuste esitamine ja lepingute sõlmimine saab alata alles pärast seda, kui partnerriigiga on sõlmitud rahastamise kokkulepe, mis võib samuti tekitada täiendavaid viivitusi. Mõnedel juhtudel oli võimalik esialgset koostööetappi mõnevõrra lühendada, nagu Brasiilia puhul, kus tänu kõrgele institutsioonidevahelise ettevalmistatuse tasemele oli võimalik tegevuskavade koostamisega kiirelt edasi liikuda. Sellele vaatamata on see protsess siiski pikaajaline. Stabiliseerimisvahendi rakendamise eest vastutavate teenistustega, asjaomaste komisjoni teenistustega ja ELi delegatsioonidega on hoitud tihedaid sidemeid, mis on aidanud säilitada sidusat lähenemisviisi kolmandate riikidega suheldes. Sellegipoolest võib edaspidi otsida täiendavaid sünergiaid INSC ja stabiliseerimisvahendi vahel, eeskätt tippkeskuste raames, mis on stabiliseerimisvahendi algatus. Tegevusi tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas ajavahemikul 2007–2009 on olnud oluliselt vähem kui prognoositi sihtprogrammi jaoks sellel perioodil (0,25 % võrrelduna programmi 14 %ga). Komisjon võtab seda arvesse aastaid 2012–2013 hõlmava sihtprogrammi ja tulevaste tegevuskavade koostamisel. 4. JÄRELDUSED Komisjon tegi INSC programmi rakendamist hinnates järgmised peamised järeldused. - Projektid koostati kooskõlas tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) strateegiliste dokumentidega. - INSC programmiga jätkati TACISe programmi raames alustatud tuumaohutusalast koostööd ja laiendati selle ulatust uutesse partnerriikidesse. Ometi peatati edasine koostöö Venemaa Föderatsiooniga, jätkates samal ajal lahenduse otsimist Venemaa Föderatsiooni vastuväidetele rahastamise kokkuleppe sõlmimiseks. - Tuumaohutuskultuuri edendamisel INSC programmi kaudu võeti arvesse TACISe tuumaohutusprogrammi rakendamisel saadud kogemusi ning käsitleti suuremaid vajadusi selliste volituste raames, mis ei piirdu enam ainult endise Nõukogude Liidu riikidega. - Aeg, mis kulub projektide määratlemisest kuni nende rakendamise alustamiseni, on hetkel kaks kuni kolm aastat, mis tuleneb pikkadest otsuste tegemise ja lepingute sõlmimisega seotud protsessidest ning üldiselt nõudlikest haldusmenetlustest. Komisjon peab analüüsima, kas ja kuidas oleks võimalik lühendada projektide rakendamistsüklit töö- ja rakendamistavade kohandamise kaudu. - Komisjon on nõus sõltumatu hindamise käigus tehtud järeldusega, et INSC programmi rakendamine oli sihtotstarbeline ja et projektid olid hästi koostatud. Eeldatavasti aitavad projektid eduka rakendamise korral märgatavalt kaasa tuumaohutuse suurendamisele ja tuumaohutuskultuuri edendamisele. Leiti, et sihtriikide partnerid hindasid kõrgelt eelkõige neid INSC projekte, mis olid suunatud peamiselt oskusteabe ja töötavade vahetamisele. - Riikides, kus ei rakendata tuumaenergiaprogrammi ja kus ei kavatseta tuumaenergiaprogrammi rakendama hakata, aitab INSC programm luua vajalikku tuumaohutusalaste määruste infrastruktuuri, mis on eelkõige seotud tuumajäätmete haldamisega. - Riikides, mis kavatsevad tuumaenergiaprogramme rakendama hakata, aitab INSC programm luua vajalikku tuumaohutualaste määruste infrastruktuuri ning riikides, mis juba rakendavad tuumaenergiaprogramme, kuid kus puuduvad vähese rahastamise või isolatsiooni tõttu tuumaohutusalased vahendid, keskendub programm suutlikkuse tõstmisele ja tuumaohutuskultuuri edendamisele. - Üldiselt on INSC programmist saanud kindlakskujunenud vahend tuumaohutusalase koostöö jaoks üle maailma. - INSC määruse artiklis 21 on sätestatud, et komisjon saab esitada lisaks käesolevale aruandele määruse rakendamise hindamise kohta vajadusel ka seadusandliku ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks INSC määruses. Komisjon on arvamusel, et INSC määruse rakendamisega seoses väljendatud muresid ja meetmeid nende leevendamiseks on võimalik käsitleda määruse olemasolevate sätete raames ja et uut seadusandlikku ettepanekut ei ole vaja. [1] Nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrus (Euratom) nr 300/2007 (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1). [2] INSC määruse artiklis 21 – Läbivaatamine – on sätestatud: „Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse rakendamist esimesel kolmel aastal, vajadusel koos seadusandliku ettepanekuga vajalike muudatuste tegemiseks.” [3] Komisjoni talituste töödokument – Väline hindamisaruanne nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määruse (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend) rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2009, mis on lisatud dokumendile „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC) esimese kolme aasta (2007–2009) tegevuskava rakendamise hindamise kohta” – SEK(2011)xxx [4] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohta. Esimene aruanne – ajavahemiku 2007–2009 iga-aastased tegevuskavad INSC määruse artikli 18 kohaselt.Viide KOM(2011) 111 (lõplik), Brüssel 10.3.2011,http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st07/st07637.en11.pdf [5] Fukushima Daiichi tuumajaamas 2011. aasta 11. märtsil toimunud õnnetuse mõju ei kuulu käesoleva aruande ulatusse; õnnetusest saadud õppetunnid kaasatakse mitmeaastasesse sihtprogrammi 2012–2013 ja vajadusel järgmistesse iga-aastastesse tegevuskavadesse. Fukushima Daiichi tuumajaamas toimunud õnnetuse tagajärjed ei muuda mitte mingil moel käesolevas aruandes esitatud järeldusi. [6] TACIS (Tehnilise abi andmise programm Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele) on Euroopa Komisjoni programm abi andmiseks 12 Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigile (Armeenia, Aserbaid~[pic]aan, Valgevene, Gruusia, K Euroopa Komisjoni programm abi andmiseks 12 Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigile (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan) ning Mongooliale demokraatlikule turule orienteeritud majandusele üleminekuks. [7] Kolmandad riigid on väljaspool ELi asuvad riigid, välja arvatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga hõlmatud riigid. [8] Komisjoni teatis „Rahvusvahelised väljakutsed seoses tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega”, KOM(2008) 312 (lõplik), 22.5.2008). [9] Nõukogu järeldused abi kohta kolmandatele riikidele tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas, 9. detsember 2008. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/trans/104601.pdf [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1717/2006, 15. november 2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend [Euroopa Liidu Teataja L 327, 24/11/2006]. [11] Täpsemat teavet saab komisjoni talituste töödokumendist SEC(2011) 284 lõplik 10.03.2010