EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.3.2017 COM(2017) 204 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE



Viies eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta











Viies eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta Sissejuhatus Peaaegu aasta pärast ELi ja Türgi avalduse rakendumist 18. märtsil 2016 näitab käesolev viies eduaruanne taas, et avaldusel on asjaolude keerukusest hoolimata konkreetsed tulemused. Avalduse jõustumise järel on piiriületuste arv jätkuvalt vähenenud ja inimkaotustele on suudetud piir panna. Samal ajal kui ELi ja liikmesriikide jõupingutused Kreeka ametiasutuste rändehalduse ja varjupaigataotluste menetlemise suutlikkuse tõhustamisel on jätkunud, on saabumised Kreeka saartele alates neljanda aruande avaldamisest vähenenud ja neid on nüüd päevas alla 50. Siiski on saabumisi endiselt rohkem kui tagasipöördumisi Kreeka saartelt Türgisse. Elamistingimused saarte ülekoormatud vastuvõtukeskustes on jätkuvalt väga rasked, eelkõige ebatavaliselt karmil talveperioodil. Edu on saavutatud ka avalduse teiste osade rakendamisel, sellest annavad tunnistust näiteks Türgis asuvate Süüria pagulaste ümberasustamise stabiilne tempo ja Türgi pagulasrahastu senisest aktiivsem kasutamine. Väljamaksed ulatuvad 750 miljoni euroni (võrreldes varasema 677 miljoniga). Aastateks 2016–2017 juba eraldatud 2,2 miljardist eurost on praeguseks sõlmitud 39 projekti lepingud 1,5 miljardi euro eest, mis ületab varasema, moodustades 3 miljardist eurost poole, ning kõigi nende projektide elluviimisega on algust tehtud. 2016. aasta detsembris esitas komisjon nõukogule ühtlasi läbirääkimisjuhiste eelnõu, et ajakohastada olemasolevat ELi ja Türgi tolliliitu ning süvendada seeläbi ELi ja Türgi kaubandus- ja majandussuhteid. 15. detsembri 2016. aasta Euroopa Ülemkogul korrati pühendumist ELi-Türgi avaldusele, rõhutati kõigi selle aspektide täieliku ja mittediskrimineeriva rakendamise tähtsust ning toetati ELi-Türgi avalduse rakendamise ühist tegevuskava, mille töötasid välja Kreeka ja Euroopa Komisjon. Käesolevas viiendas aruandes kirjeldatakse alates 8. detsembrist 2016 tehtud edusamme ning meetmeid, mida on veel vaja võtta avalduse täielikuks rakendamiseks. 1.Praegune olukord Pärast neljanda aruande avaldamist on Türgist saabunud Kreeka saartele kokku 3 449 inimest (8. detsembrist 2016 kuni 26. veebruarini 2017), st päevas on saabunud keskmiselt 43 inimest. Arvud on palju väiksemad kui samal perioodil eelmisel aastal (peaaegu 200 000 inimest kahe kuu jooksul 8. detsembrist 2015 kuni 26. veebruarini 2016) ning avaldusele eelnenud kuul (kui keskmine saabujate arv oli üle 1 700 inimese päevas). Pärast ELi-Türgi avalduse sõlmimist on Egeuse merel registreeritud 70 hukkunut ja teadmata kadunud isikut. Tegemist on inimtragöödiaga, kuid hukkunuid oli tunduvalt vähem kui need ligikaudu 1 100 inimest, kes hukkusid samal ajavahemikul aastatel 2015–2016.

Parem koordineerimine ja koostöö ELi koordinaator tegi ELi-Türgi avalduse rakendamise ühise tegevuskava elluviimiseks tihedat koostööd Kreeka ametiasutuste, ELi ametite, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste liikmesriikidega. ELi koordinaator vastutas ühtlasi avaldusega seotud igapäevase suhtluse eest Kreeka ja Türgi ametiasutuste, ELi ametite, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste liikmesriikide vahel, keskendudes varjupaigamenetluste kiirendamisele, Kreeka saartelt Türgisse tagasi saadetavate rändajate arvu suurendamisele ning esmase vastuvõtu keskustes asjakohaste turvameetmete kehtestamisele. Erilist tähelepanu on pööratud elamistingimuste parandamisele ja sobivate varjupaikade loomisele, sh suletud rajatised saartel, samuti apellatsioonikomiteede jõudluse suurendamisele. Euroopa Ülemkogu on korduvalt tunnistanud, et liikmesriikide osalemine on hädavajalik, et ELi ametite poolt ELi-Türgi avalduse rakendamiseks osutatav toetus oleks tulemuslik. Humanitaarriskid ja avaliku korraga seotud riskid, mis tulenevad rohkearvuliste ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate viibimisest piiratud vastuvõtusuutlikkusega saartel, rõhutavad liikmesriikide kohust reageerida kiiresti Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve poolt kindlaks tehtud vajadustele. Olemasoleva lähetatud isikkoosseisu suutlikkust saab veelgi suurendada, kui vastata osalemiskutsetele nõutud profiiliga, ja kui kasutada tulemuslikkuse suurendamiseks pikemaajalisi lähetusi. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet on kutsunud liikmesriike panustama ekspertide lisamisega varjupaigaekspertide reservnimekirja, et kõige suurema surve all olevaid liikmesriike pidevalt ja piisavalt töötajatega toetada. Peale selle on tugiamet välja töötanud kõikehõlmava katselise koolitusprogrammi, et Kreeka ametiasutuste toetamisel saaks kasutada ka piiratud siseriikliku kogemusega ametnikke. Siiski pole eelmistes aruannetes esile tõstetud puudujääke veel täielikult kõrvaldatud. 27. veebruari seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet lähetanud Kreekassse 118 tõlki ja 89 liikmesriikide eksperti, kellest 73 on saadetud esmase vastuvõtu keskustesse, nendest 59 on juhtumitega tegelevad töötajad. See tähendab, et praeguse seisuga on puudu 77 eksperti. Piirivalve toetamiseks on Euroopa piiri- ja rannikuvalve lähetanud Kreekasse 790 ametnikku, kellest 70 ametnikku on seotud tagasivõtmisprotsessi toetamisega, mis on osa avalduse rakendamisest. Saatmise ja tagasivõtu otstarbeks on ametnikke piisavalt, kuid piirivalves on puudu ametnikke ja tehnilist varustust. Europoliga seoses on loodud 116 liikmesriikide lähetatud külalisametnikust koosnev reserv, kes on saanud Europolis koolituse ning on valmis andma abi seal, kus vaja. Neid on alates 2016. aasta septembrist lähetatud kolmekuulise rotatsiooni korras viide Kreeka esmase vastuvõtu keskusse. Teise osalemiskutse järgselt korraldab Europol nüüd valikumenetluse, et suurendada reservi ligikaudu 250 lähetusvalmis külalisametnikuni. Külalisametnike arv võib nädalati erineda; praegu osaleb Kreeka esmase vastuvõtu keskustes teisese turvakontrolli tegemisel 12 külalisametnikku. Peale selle viibivad kolm ametnikku koordineerimise otstarbel Euroopa Liidu piirkondliku rakkerühma koosseisus Pireuses. Koordineerimisele aitab kaasa ka see, et 1. veebruaril lähetati Türgisse Euroopa rändeküsimuste kontaktametnik. NATO osaleb Egeuse merel teostatava luure, seire ja kohaluure kaudu rahvusvahelistes jõupingutustes, mille eesmärk on piirata inimsmugeldamist ja ebaseaduslikku rännet. Euroopa piiri- ja rannikuvalve ja NATO tegevuste seas on varajane hoiatamine, jälgimistegevus ning operatiivteabe jagamine Kreeka ja Türgi rannikuvalvega. Euroopa piiri- ja rannikuvalve ja NATO mereväe juhatus jätkavad koostööd, et luua olukorrast ühine pilt. Eesmärk on suurendada teadmisi inimsmugeldamise juhtumite ja rändeteede kohta, parandada teabevahetust ning kiirendada selle tulemusel inimsmugeldajate avastamist ja arreteerimist. NATO on andnud Euroopa piiri- ja rannikuvalve käsutusse seadmed juurdepääsuks oma piirkondlikule piiratud võrgustikule. Selle kõrval on piiri- ja rannikuvalve amet avanud ka teabeedastusrakenduse ja NATOsse lähetatud kontaktametnik tagab tegevuse pideva koordineerimise. Teavitamisalgatused Komisjoni moodustatud sisserändajate teavitamise strateegia töökond on pannud aluse silmapaistvale meediakonsortsiumile, et luua mitmekeelne veebipõhine teabeportaal „InfoMigrants.net“. Sellega püütakse jõuda miljonite potentsiaalsete rändajateni üle maailma ning teavitada neid ohtudest ja juriidilistest asjaoludest. Portaali teine versioon peaks käivituma 2017. aasta märtsis. Saartest on Kreeka rajanud infopunktid Chíosel ja Lesbosel, et viia selge sõnum rändajateni. Nüüd kavatseb Kreeka toimida sarnaselt ülejäänud esmase vastuvõtu keskustes. Taustdokumendid ja teabematerjalid selge ühise sõnumiga on samuti ettevalmistamisel koostöös Kreeka ametiasutuste, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO pagulaste ülemvolinikuga. Neid jagatakse saabuvatele rändajatele süstemaatiliselt. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Liikmesriigid teevad viivitamata kättesaadavaks töötajad, keda on vaja, et reageerida Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve poolt kindlaks tehtud vajadustele, sealhulgas nõutud profiilide ja pikaajaliste lähetustega seotud vajadustele.

2.Kõigi uute ebaseaduslike rändajate Kreekast Türgisse tagasisaatmine Avalduses nähakse ette, et kõik pärast 20. märtsi Türgist Kreeka saartele saabuvad uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Olukorra ülevaade Neljanda aruande järgselt ja 24. veebruari seisuga on ELi-Türgi avalduse raames tagasi saadetud 151 Türgi kaudu Kreekasse sisenenud inimest, nende seas 64 süürlast. Lisaks oli tagasisaadetute seas pakistanlasi (35), alžeerlasi (17), marokolasi (10), bangladeshlasi (7), iraanlasi (6), nigeerlasi (5), iraaklasi (3), afgaane (2), egiptlasi (1) ja palestiinlasi (1). ELi-Türgi avalduse jõustumise järgselt Türgisse tagasi saadetud rändajate koguarv on 1 487. Tagasisaadetud isikud olid saanud kas negatiivse varjupaigaotsuse (sealhulgas teistkordse negatiivse otsuse), nad olid oma varjupaigataotluse või rahvusvahelise kaitse taotluse tagasi võtnud või ei olnud varjupaika taotlenudki. Ehkki tagasisaatmised Kreeka saartelt Türgisse toimuvad, on tagasisaadetud isikute arv endiselt palju väiksem kui saabunute arv ning see survestab esmase vastuvõtu keskusi saartel. Põhjuseks on mahajäämuste kuhjumine Kreeka saartel esitatud varjupaigataotluste kõigis menetlusetappides ning raskused rändajate lokaliseerimisel nende varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluste eri etappides. Osa ühises tegevuskavas esitatud meetmetest on suunatud selle küsimuse lahendamisele. See hõlmab juhtumite tõhusa jälitussüsteemi loomist, jätkuvat geograafiliste piirangute kehtestamist saartel viibivatele rändajatele ja piisava vastuvõtusuutlikkuse loomist, kaasa arvatud saarte suletud keskustes. Need tegevused on pooleli ja neid tuleks kiirendada, et tagasisaatmine oleks edukas. Koostöö tõhustamiseks ja tagasisaatmisoperatsioonide paremaks korraldamiseks peeti 20. jaanuaril 2017 Ankaras esimene kolmepoolne kohtumine komisjoni, Kreeka ja Türgi vahel. Seal vaadeldi üksikasjalikult seniseid tagasisaatmisi, et teha kindlaks kitsaskohad ja edaspidised lahendused. Türgi ja Kreeka on määranud kontaktpunktid vahetu suhtluse võimaldamiseks, eelkõige konkreetsete tagasisaatmisoperatsioonide puhul, ja järelmeetmete võtmiseks avastatud takistuste puhul. Samuti on kokku lepitud, et kolmepoolseid koosolekuid peetakse edaspidi regulaarselt iga kahe kuu tagant. Vaja on täiendavaid jõupingutusi, et pakkuda rändajatele tulemusliku vabatahtliku tagasipöördumise võimalust, kas siis Türgisse või päritoluriiki. Püüdlused vabatahtlike tagasipöördumiste arvu suurendamiseks Kreeka saartelt jätkuvad ning sellele aitab kaasa toetatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmi hiljutine täiendamine taasintegreerumispakettidega kõigi osalejate jaoks. Neljandale aruandele järgnenud 12 nädala jooksul on ligikaudu 283 saartel viibivat rändajat pöördunud kõnealuse programmi toetusel vabatahtlikult tagasi oma päritoluriiki; neile lisandub 900 rändajat Kreeka mandriosast. Seega on vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmis alates 2016. aasta algusest osalenud juba ligikaudu 7 000 rändajat. Peale selle innustatakse Kreekat igakülgselt osalema ELi rahastatavates tagasisaatmisprogrammides (eelkõige Euroopa reintegratsioonivõrgustiku programmis) tiheda ja ennetava koostöö kaudu peamiste rakendusasutustega ning rahalise ja tehnilise abi võimalikult ulatusliku kasutamise kaudu. Mittesüürlastest rändajad saadetakse Kreeka saartelt Türgisse tagasi laevaga ja suunatakse Kirklareli väljasaatmiskeskusesse, kus neid teavitatakse nende õigustest, sealhulgas võimalusest taotleda Türgis kaitsestaatust. Seni on Türgi ametiasutustele taotluse esitanud 55 isikut: ühele isikule on antud pagulase staatus, 43 taotlust on menetlemisel ja nelja isiku suhtes on tehtud negatiivne otsus. Päritoluriikidesse on tagasi saadetud 529 isikut, kes pagulase staatust ei taotlenud. ELi ametiasutuste hiljutise visiidi käigus tehti kindlaks, et olukord keskustes vastab nõutud standarditele. Süürlased tuuakse Kreeka saartelt tagasi lennukiga ning nad viiakse Duzicis asuvasse pagulaslaagrisse. Neil on õigus taotleda ajutist kaitset ning pärast kiiret eelregistreerimist ajutise kaitse saamiseks nad vabastatakse ja nad võivad valida endale provintsi, kuhu asuda, või jääda soovi korral pagulaslaagrisse. Praeguseks on kõik tagasi saadetud süürlased eelregistreeritud, välja arvatud need kümme, kes otsustasid vabatahtlikult Süüriasse naasta; 133 neist otsustasid elama asuda väljaspool laagrit, 16 aga jääda laagrisse. Õiguslikud meetmed Kreeka apellatsiooniamet on nüüdseks loonud 13 apellatsioonikomiteed (võrreldes seitsme komiteega neljanda aruande esitamise ajal), millest 12 toimivad ja teevad otsuseid Kreeka varjupaigatalituse esimese astme otsuste vastu alates 20. juulist esitatud apellatsioonide kohta nii vastuvõetavus- ja kõlblikkusmenetluse raames.

Kreeka saarte puhul on vastuvõetavusmenetlust ja varjupaigataotluste põhjendatust käsitlevate varjupaigateenistuse 11 752 esimese astme otsuse suhtes esitatud siiani kokku 2 846 apellatsioonkaebust. Kõnealusest 2 846 apellatsioonijuhtumist on siiani tehtud 1 319 teise astme otsust (st 46 % juhtumitest). Siiani esitatud 439 vastuvõetavust käsitlevast apellatsioonkaebusest on 24 juhul teise astme apellatsiooniotsus kinnitanud esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsust, samal ajal kui 415 teise astme apellatsiooniotsuse puhul lükati esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsus ümber. 880 varjupaigataotluse põhjendatust käsitleva otsuse osas kinnitas teise astme otsus 876 korral esimese astme negatiivset otsust ning neljal juhul lükati negatiivne otsus ümber. Uued apellatsioonikomiteed on otsusetegemisel jätkuvalt aeglased. Seni on nad teinud ELi-Türgi avalduse raames 880 otsust – 21 vastuvõetavuse ja 859 varjupaigataotluste põhjendatuse kohta. Kahe Süüria kodaniku ja Kreeka valitsusvälise organisatsiooni esitatud juhtumi kohta 15. veebruaril 2017 tehtud otsuses otsustas Kreeka Riiginõukogu neljas sektsioon edastada küsimuse selle kohta, kas apellatsioonikomitee otsus tunnistada apellatsiooni esitajate varjupaigataotlus vastuvõetamatuks turvalise kolmanda riigi mõiste alusel on kooskõlas Kreeka ja ELi õigusega, riiginõukogu täiskogule. Edastamine hõlmab ka küsimust, kas taotlejal oli juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile. Riiginõukogu täiskogu otsus on nüüd menetlemisel. Täiskogu peaks kokku tulema 10. märtsil 2017. Operatiivtegevus Kreeka ametiasutused võtsid komisjoni toetusel meetmeid esmase vastuvõtu keskuste olukorra ning rändajate, kohaliku elanikkonna ja saartel töötajate raskete tingimuste parandamiseks. Kreeka ametiasutuste andmetel viibib saartel praegu 14 371 rändajat, ametlikes vastuvõtukeskustes on aga ainult 7 450 kohta ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi raames on olemas veel 1 564 kohta. Olukorra haldamist esmase vastuvõtu keskustes raskendab ka suur koormus, mida Kreeka ametiasutustele avaldab ligikaudu 62 300 rändaja viibimine mandriosal ja saartel. Kreeka on võtnud rea meetmeid olukorra parandamiseks, ajakohastades rajatisi ja tagades tõhusama menetlemise. Komisjoni toetusel on võetud meetmeid, et tagada kõigile rändajatele talveks kohandatud vastuvõturajatised ning anda humanitaarabi, mis hõlmab toitu, rõivaid, arstiabi ning nõuetekohaseid vee ja kanalisatsiooniteenuseid. Praeguseks on Lesbose saarel kõik ajutistes eraldi telkides elanud rändajad viidud üle parematesse talveks kohandatud varjupaikadesse ning käimas on ehitustööd Moria laagri elamistingimuste parandamiseks ja Kara Tepe laagri vastuvõtuvõime suurendamiseks. Seejuures on rändajaid üle viidud hotellidesse ja korteritesse, Kara Tepe laagrisse, parematesse talveks kohandatud telkidesse ning Moria laagri lähedal asuvasse Rub Halli. Tööd on käimas ka Sámose saarel, kus olemasolevale esmase vastuvõtu keskusele lisatakse eluasemeid. Meetmed esmase vastuvõtu keskuste tingimuste parandamiseks ja sealsete rändajate arvu vähendamiseks on sisaldanud ka haavatavate rändajate ja perekondade üleviimist hotellidesse või üüripindadele ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi raames. Need pagulased ja rändajad, keda ei ole võimalik Türgisse tagasi saata, näiteks haavatavad rühmad ja saatjata alaealised, saadetakse samuti Kreeka mandriossa. Praeguseks on Kreeka mandriossa saadetud ligikaudu 5 400 sellist isikut. Kreeka alalised koordinaatorid, kes on 20. veebruariks asunud kõigis esmase vastuvõtu keskustes oma ülesandeid täitma, vastutavad esmase vastuvõtu keskuste üldise juhtimise eest ning tegelevad eelkõige turvalisuse ja avaliku korra küsimustega. Hädaabijuhised, sh evakueerimisjuhised koostas Euroopa Liidu piirkondlik rakkerühm koostöös Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistusega. Kreeka politsei töötab iga esmase vastuvõtu keskuse jaoks välja üldist julgeolekukava, mis hõlmab nii töötajate kui ka rändajate turvalisust ja sisaldab ametlikku evakuatsiooniplaani mõlematele. Menetluste tõhususe küsimust püütakse avalduse rakendamise ühises tegevuskavas lahendada varjupaigamenetluste kiirendamisega esimeses ja teises astmes. Kreeka varjupaigatalitus on samuti oma suutlikkust suurendanud ja esmase vastuvõtu keskustesse saartel suunatakse rohkem töötajaid. Hoolimata ühise tegevuskava rakendamise raames võetud meetmetest vajab saarte olukorra lahendamine täiendavaid jõupingutusi. Registreerimis- ja isikutuvastusteenistus peaks ELi-Türgi avaldust täiel määral arvesse võttes kõigepealt välja töötama ja vastu võtma esmase vastuvõtu keskuste uue standardse töökorra. Peale selle tuleks taotluse koostamise ja esitamise vahelist aega vähendada vastavalt varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikele 2, mille kohaselt on taotlust esitaval isikul tegelik võimalus esitada see võimalikult kiiresti. Kui Euroopa piiri- ja rannikuvalve kaasrahastab 280 Kreeka politseiohvitseri lähetamist esmase vastuvõtu keskustesse, siis nende kooskõlastatud ja tulemuslikku kasutamist tuleks lihtsustada ja ette planeerida, et tagada keskuste parim võimalik julgeolek. ELi rahaline toetus Kreekale

Aastateks 2014–2020 ette nähtud Kreeka riiklikud programmid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames on lõpule viidud ja Sisejulgeolekufondi programmid lõpusirgel ning Kreeka on nende programmide vahendid viimaks kasutusele võtnud. Seoses sellega kutsub komisjon Kreeka ametiasutusi jätkuvalt üles kasutama oma riiklikke programme tõhusal ja tulemuslikul viisil. Kreeka ametiasutused peaksid võtma kõik asjakohased õiguslikud, haldus- ja operatiivmeetmed, parandama asjaomaste sidusrühmade vahelist kooskõlastamist, tugevdama tegevussuutlikkust ning tõhustama tulemuste saavutamise mehhanisme, kaasa arvatud hankemenetluste lihtsustamise teel. Hädaabi Kreekale Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames on suurenenud 356,8 miljoni euroni, millest hinnanguliselt ligikaudu 70 miljonit on suunatud otse EL-Türgi avalduse rakendamise toetamiseks, seda kas otse Kreeka ametiasutustele või ELi ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Lisaks sõlmis komisjon 2016. aastal lepingu 192 miljoni euro peale uue erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames, et teha rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühendustega koostööd pagulaste humanitaarabivajaduste rahuldamiseks Kreekas. 2017. aastal eraldatakse selle vahendi kaudu täiendavad 253,6 miljonit eurot katastroofijärgse abi andmise jätkamiseks. Ehkki suurem osa sellisest rahastusest on suunatud inimestele Kreeka mandriosas, toetatakse selle abil ka meetmeid saartel, andes mitmeotstarbelist sularahaabi ning osutades tervishoiu-, toitlustus-, sanitaar- ja muid põhiteenuseid. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Varjupaigataotluste menetlemise kiirendamine ja apellatsioonikomitees tehtavate otsuste arvu suurendamine eelkõige saartel ning ELi-Türgi avalduse raames Türgisse tagasisaatmiste tempo tõstmine; nõutava vastuvõtusuutlikkuse tagamine, kaasa arvatud saarte suletud keskustes; esmase vastuvõtu keskuste standardse töökorra väljatöötamine ja vastuvõtmine, võttes täiel määral arvesse ELi-Türgi avaldust; kõigi õiguslike, haldus- ja operatiivmeetmete võtmine eesmärgiga tagada niipea kui võimalik Kreeka riiklike programmide raames kasutada olevate ELi vahendite tõhus ja tulemuslik kasutamine. 3.„Üks ühe vastu“ ümberasustamine Türgist ELi Olukorra ülevaade 27. veebruari 2017. aasta seisuga on 1:1 ümberasustamiskava raames Türgist ELi ümber asustatud 3 565 süürlast. Neljanda aruande järgselt on üheksasse liikmesriiki (Belgia, Eesti, Itaalia, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome) ümber asustatud 954 süürlast. Praeguseks heakskiidetud ja ümberasustamist ootavate isikute koguarv on 965. Nagu eelmiselgi aruandeperioodil on ümberasustamise tempo võrreldes Kreeka saartelt tagasisaatmistega märkimisväärselt kiirenenud ja muutunud korrapäraseks ning seda suundumust tuleks säilitada ja veelgi tugevdada. Liikmesriigid on teinud täiendavate ümberasustamiste ettevalmistamisel edusamme, sealhulgas missioone Türgisse eesmärgiga intervjueerida ümberasustamiskandidaate. Türgi ametiasutused on samuti täitnud oma kohustust koostada ulatuslikumaid kandidaatide nimekirju. Aasta algusest alates on nad esitanud ÜRO pagulaste ülemvolinikule uued kandidaatide nimekirjad enam kui 11 000 isikuga. Samal ajal on ELi liikmesriigid edastanud ÜRO pagulaste ülemvolinikule oma ümberasustamiskvoodid käesolevaks aastaks. Seoses sellega tuleb märkida, et Ameerika Ühendriikide hiljutised otsused võivad Euroopa Liitu mõjutada, piirates märkimisväärselt peaaegu 300 000 Türgis ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt registreeritud ja ümberasustamisest huvitatud mittesüürlase õiguslikke võimalusi. Operatiivtegevus Tulenevalt nõukogu otsuse (EL) 2016/1754 vastuvõtmisest on komisjon saanud liikmesriikidelt esimesi teateid nende Türgis viibivate süürlaste arvu kohta, keda liikmesriikidel on kavas kõnealuse otsuse alusel seaduslikult vastu võtta. Liikmesriigid kavatsevad otsuse alusel võtta Türgist vastu üle 34 000 süürlase, kaasa arvatud „üks ühe vastu“ Türgist ELi ümberasustamise kaudu. Lubaduste andmise järel vaatas komisjon läbi asjaomaste liikmesriikide riiklikud programmid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames, et lisada Türgis viibivate Süüria kodanike vastuvõtmiseks ligikaudu 213 miljonit eurot. Pool sellest eraldisest on eelfinantseeringutena juba välja makstud. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Ümberasustamistempo säilitamine

4.Uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine On vähe tõendeid, et jõupingutused Vahemere idaosa rändetee kontrolli alla saamiseks oleks kaasa toonud olulist Türgist algavate rändeteede muutumist. Aruandeperioodil, hoolimata Türgi jätkuvast operatsioonist „Safe Med“, saabus aga Türgist Itaaliasse seitse laeva 580 rändajaga ning Küprosele kolm laeva, mille pardal oli 123 rändajat, kes peaaegu olid kõik süürlased. Türgi maismaapiiril Bulgaaria ja Kreekaga avastatud ebaseaduslike piiriületuste arv näib olevat viimase kuue kuu jooksul püsinud väike: päevas registreeritakse keskmiselt kaheksa ebaseaduslikku piiriületust Kreekasse ja viis Bulgaariasse. Pärast Euroopa piiri- ja rannikuvalve operatsiooni käivitamist 2016. aasta oktoobris on Bulgaaria-Türgi piirile praeguseks lähetatud 114 ametnikku. 5.Vabatahtlik humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Pärast hiljutist ekspertide missiooni Türgis loodab komisjon koos nõukogu ja Türgiga kiiresti välja töötada standardne töökord vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava jaoks. Kui standardses töökorras on kokku lepitud, tuleks hinnata, kas on täidetud tingimused kõnealuse kava rakendamise käivitamiseks. ELi-Türgi avalduses on sätestatud, et kava käivitatakse siis, kui Türgi ja ELi vahelised ebaseaduslikud piiriületused on lõppemas või on vähemalt oluliselt ja püsivalt vähenenud. Kava võimalikult kiire käivitamine parandaks avalduse rakendamist, andes süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi. 6.Viisanõude kaotamine Viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamisega seoses on vastavalt eelmistes aruannetes rõhutatule senini täitma seitse olulist kohustust: ELi standarditega täielikult kooskõlas olevate biomeetriliste reisidokumentide väljaandmine; tegevuskavaga ette nähtud korruptsioonivastaste meetmete vastuvõtmine; Europoliga operatiivkoostööd käsitleva kokkuleppe sõlmimine; terrorismi käsitlevate õigusaktide ja tavade läbivaatamine kooskõlas Euroopa standarditega; isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide vastavusse viimine ELi standarditega;

tõhus õigusalane koostöö kriminaalasjades kõigi ELi liikmesriikidega; ELi-Türgi tagasivõtulepingu kõigi sätete rakendamine. Nagu varasemalt teatatud, kutsub komisjon jätkuvalt Türgit üles täitma võimalikult kiiresti kõik viisanõude kaotamise tegevuskava seni täitamata kohustused. Komisjon ja Türgi on jätkanud lahenduste leidmiseks kaasavat dialoogi, hõlmates õiguslikke ja menetluslikke muudatusi, mis on vajalikud kõigi täitmata kohustuste täitmiseks. Mis puutub biomeetrilisi reisidokumente käsitlevasse kohustusse, siis on teise põlvkonna passe ajutiselt välja antud alates 2016. aasta novembrist ning kolmanda põlvkonna passe (mida kaasrahastab EL ja mis vastavad täielikult nii ELi standarditele kui ka viisanõude kaotamise tegevuskava nõuetele) hakatakse eeldatavalt välja andma 2017. aasta teises kvartalis. Komisjon palub Türgilt jätkuvalt Kreeka, Bulgaaria ja Rumeeniaga sõlmitud kahepoolsete tagasivõtulepingute rakendamise jätkamist. 2016. aasta septembris lepiti Bulgaaria ja Türgiga kokku kolmandate riikide kodanike tagasivõtmise praktilises korras, kuid seni on Türgi rahuldanud Bulgaaria esitatud 735 isiku tagasivõtmise taotlustest vaid 19, mille tulemuseks on kuus tagasisaatmist. Mis puutub Kreeka ja Türgi kahepoolsesse tagasivõtmisprotokolli, siis on kumbki pool suunanud oma vahendid ELi-Türgi avalduse rakendamisse ja saartelt tagasisaatmisse. 7. detsembril 2016 jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele komisjoni ettepanekus tugevdada kõigi viisanõudest vabastatud riikide kodanike viisavaba reisimise peatamise kehtivat korda. Määruse (EÜ) nr 539/2001 muudatus peaks jõustuma 2017. aasta märtsi lõpus. 7.Türgi pagulasrahastu Neljanda aruande avaldamise järel on komisjon jätkanud jõupingutusi, et rahuldada pagulaste ja Türgi vastuvõtvate kogukondade kõige pakilisemaid vajadusi. Rahastu raames nii humanitaar- kui muu abina eraldatud kogusumma on kasvanud 750 miljoni euroni. 39 projekti kohta sõlmitud lepingute summad on rekordilise kiirusega kasvanud 1,5 miljardi euroni aastateks 2016–2017 juba eraldatud 2,2 miljardist eurost. See moodustab poole aastateks 2016–2017 eraldatud kogusummast ehk 3 miljardist eurost. Humanitaarabi andmine, milles kavatsetakse kokku leppida järgmisel juhtkomitee koosolekul märtsis, peaks viima eraldiste kogusumma 3 miljardi euro lähedale. 12. jaanuaril 2017 toimunud viimasel juhtkomitee koosolekul leiti, et rahastu koordineeritav rahastamine avaldab kohapeal jätkuvalt tugevat ja otsest mõju. Projektide positiivne mõju nähtub mitmest senisest saavutusest: juba enam kui 250 000 pagulast on saanud toetust hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu, tööle võetud ja koolitatud on 5 200 türgi keele õpetajat ning 1 800 koolidirektorit on saanud koolituse Süüria õpilaste integreerimiseks. Komisjon teeb tihedat koostööd Türgi ametiasutuste ja teiste partneritega, et veelgi kiirendada lepingute sõlmimist, rakendamist ja väljamakseid. Humanitaarabi Komisjon on jätkanud rahastu raames humanitaarstrateegia rakendamist. Lepingutega on kaetud juba 551 miljonit eurot (seni eraldatud 595 miljonist), mis hõlmavad 19 partneriga koostatud 28 projekti ning käsitlevad põhivajadusi, kaitset, haridust, tervishoidu, toitlustamist ja peavarju. 551 miljonist eurost on seni välja makstud 411 miljonit.

Neljanda aruande esitamisest saadik on hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu rakendamine märkimisväärselt kiirenenud. Vastu on võetud ligikaudu 200 000 taotlust, mis käsitlevad peaaegu miljonit haavatavat pagulast, kes on taotlenud igakuist sularaha ülekannet 100 Türgi liiri inimese kohta. Neist ligikaudu kolmandik on hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kriteeriumide kohaselt tunnistatud abikõlblikuks. 2017. aasta veebruari lõpuks olid kõnealuse programmi kaudu toetust saanud juba enam kui 250 000 pagulast. Käimas on kõnelused Maailma Toiduprogrammi, Türgi Punase Poolkuu ja asjaomaste Türgi ministeeriumidega, et kohandada sihtkriteeriume ja võib-olla ka ülekande väärtust, et Euroopa Liidu seni suurima humanitaarabiprogrammi haare ja mõju oleks võimalikult suur. Kaitsevaldkonnas on välja töötatud terviklik reageerimiskava ja paljud kaitseoperatsioonid on juba käimas. Viimati allkirjastati 2016. aasta detsembri lõpus 5 miljoni euro suurune leping vabaühendusega Mercy Corps. Projekti eesmärk on parandada 50 000 pagulase kaitsekeskkonda, suurendades nende võimekust (enesekaitse) ja luues kogukondlikke turvavõrke, et lihtsustada juurdepääsu teenustele, mis on seotud tervishoiu, dokumentide, sissetulekutoetuse (nt hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu), õigusabi, hariduse, tõlkimise ja transpordiga. Hiljuti allkirjastati ÜRO Lastefondiga 34 miljoni euro suurune leping tingimuslike rahaülekannete kohta hariduslikul otstarbel. See projekt liidetakse hädaolukorra sotsiaalse turvavõrguga ning see aitab suurendada hariduses osalemist ja parandada kõige haavatavamate laste koolikohustuse täitmist. Muu abi Rahastu muu abi jaoks ette nähtud vahendite puhul hõlmavad lepingud nüüdseks 944 miljonit eurot ja väljamaksed rakenduspartneritele on suurenenud 339 miljoni euroni. Vahendid (ligikaudu 1,6 miljardit eurot) on peaaegu täielikult kasutusele võetud. 2016. aasta detsembris allkirjastati Maailmapangas Saksamaa arengupangaga KfW veel kaks lepingut kogusummas 200 miljonit euro, mis näevad ette 70 uue kooli ehitamise ja sisseseade suure Süüria pagulaste osakaaluga provintsides. Sellest peaks olema abi 50 000 Süüria lapsele. Lepingud peaksid suurendama ka riikliku hariduse ministeeriumi rakendamis- ja juhtimissuutlikkust. 2. veebruaril 2017 allkirjastati Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames veel üks leping. Projekti, mille maht on 5,9 miljonit eurot, viib ellu Madalmaade vabaühendus Spark ning selle eesmärk on suurendada haavatavas olukorras olevate Süüria noorte osalemist täiendus- ja kõrghariduses ja võrdset juurdepääsu sellele. Selle eesmärkide seas on täisstipendiumide eraldamine 484 Süüria üliõpilasele bakalaureuseõppes, sh transport ja elamiskulud. Türgi kooliealiste pagulaste jaoks on rahastu raamesse kuuluvatele haridusprojektidele juurdepääsu tulemusel ostetud kokku 60 000 koolikomplekti ja loodud stiimuleid peaaegu 8 000 vabatahtlikule Süüria õpetajale, koolinõustajale ja teistele haridustöötajatele. Projektide eesmärk on anda kooliharidust 500 000 lapsele ja koolitransporti 40 000 lapsele. Komisjon töötab rahastu raames välja täiendavaid projekte sotsiaalmajandusliku toetuse ning omavalitsus- ja tervishoiutaristu valdkonnas ning need peaks allkirjastatama 2017. aasta esimesel poolel. Vastavad lepingud tuleks ellu viia rahvusvaheliste finantsasutuste toel. 2016. aasta juuli kolmas erimeede nägi ette ka projektide ettevalmistamise rahastut. Kuni 25 miljoni euro suuruse eelarvega rahastu eesmärk on aidata kindlaks teha tulevasi investeerimisprojekte prioriteetsetes valdkondades (tervishoid, haridus ja omavalitsustaristu) Türgi sihtprovintsides. Kuna lepingud soovitakse allkirjastada 2017. aasta kevadeks, vaatab komisjon praegu läbi projektide ettevalmistamise rahastule esitatud taotlusi ning peaks Türgi ametiasutustega konsulteerides saama kinnitust asjaomastelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt.

Jätkuvalt töötatakse ka rahastu tulemuste raamistikuga, mis peaks valmima pärast viimast juhtkomitee koosolekut. Osana rahastu järelevalve- ja hindamissüsteemist kirjeldatakse tulemuste raamistikus rahastu väljundeid ja tulemusi ning kinnitatakse saavutuste mõju. Nüüdseks on välja töötatud ka rahastu kommunikatsioonistrateegia. Rahastu esimene aastaaruanne esitatakse samaaegselt käesoleva viienda aruandega ja see sisaldab täiendavat teavet. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Lepingute sõlmimise kiirendamine kõigi kavandatud meetmete puhul, sh 2016. aasta humanitaarabi rakenduskavast järelejäänud summades, ning nende tulemuslik rakendamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; projektide ettevalmistamise rahastu käivitamine 2017. aasta kevadel; 2017. aasta humanitaarabi rakenduskava avaldamine ning esimeste 2017. aasta humanitaarabilepingute sõlmimine aasta teises kvartalis; rahastu järelevalve- ja hindamissüsteemi käivitamine 2017. aasta suveks; rahastu teabevahetustegevuse käivitamine. 8.Tolliliidu edasiarendamine Komisjon lõpetas sisemised ettevalmistustööd 2016. aasta detsembris ning avaldas mõjuhinnangu ja sellega seotud välisuuringu, milles rõhutati ulatuslikuma ja kaasaegsema tolliliidu märkimisväärseid eeliseid nii ELi kui ka Türgi jaoks. Türgi on ELi suuruselt viies kaubavahetuspartner. Kahepoolse kaubavahetuse maht on alates 1996. aastast rohkem kui neljakordistunud, moodustades praegu 140 miljardit eurot aastas. ELi positiivne bilanss on 17 miljardit eurot. ELi-Türgi kaubandus- ja majandussuhetes on aga endiselt kasutamata võimalusi. 2016. aasta detsembris võttis komisjon vastu nõukogu ettepaneku alustada läbirääkimisi Türgiga ajakohastatud kahepoolse kaubandussuhete raamistiku üle. Läbirääkimiste eesmärk on esiteks laiendada kahepoolsete sooduskaubandussuhete raamistiku kohaldamisala uutesse valdkondadesse, mis hõlmab eelkõige põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise täiendavat liberaliseerimist, laialdast kaetust teenustega, riigihankeid ning ettevõtlust ja investeerimist, kaasa arvatud kestlikku arengut toetavaid norme. Ajakohastamise teine eesmärk on parandada tolliliidu toimimist, aidates Türgil kõrvaldada täiustatud konsultatsioonimehhanismide abil raskusi tolliliitu käsitlevate kaubanduspoliitiliste ja tehniliste õigusaktide vastavusse viimisel ELi vastavate õigusaktidega. Teine eesmärk on varustada tolliliit ajakohase vaidluste lahendamise mehhanismiga, mis võimaldaks tulemuslikumalt kõrvaldada kaubandustõkkeid ja takistada nende teket tulevikus. Nõukogu on alustanud ettepaneku läbivaatamist ja niipea kui läbirääkimisjuhised on vastu võetud, alustatakse Türgiga läbirääkimisi. 9.Ühinemisprotsess Ühinemisläbirääkimiste raames on siiani avatud 16 peatükki ning üks neist on ajutiselt suletud. Kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse põhivaldkondades (23. ja 24. peatükk) on jätkumas tehniline töö. Mainitud peatükkides käsitletakse mitmeid probleemseid küsimusi, sealhulgas põhiõigusi (nagu sõnavabadus), kohtusüsteemi, korruptsioonivastast poliitikat, rännet ja varjupaika, viisaeeskirju, piirihaldust, politseikoostööd ning võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga. EL eeldab, et Türgi järgib demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid. Ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti kooskõlas kehtivate õigusnormidega, esitati juba eelmisel kevadel nõukogule energeetikat (15. peatükk), haridust ja kultuuri (26. peatükk) ning välis-, julgeoleku- või kaitsepoliitikat (31. peatükk) käsitlevad ettevalmistavad dokumendid.

Komisjon andis ülevaate Türgi olukorra kohta 9. novembri 2016. aasta aruandes. 10.Humanitaartingimused Süürias Aleppos jõustunud relvarahukokkulepe näib osaliselt püsivat, kuid vägivalla taaspuhkemisest annavad märku pommi-, mürsu- ja maismaarünnakud Ida-Ghoutas, Idlebis, Al Waeris, Hamas, Wadi Baradas ja Daraas, samal ajal kui Põhja-Süürias jätkuvad sõjalised operatsioonid ISISe vastu. Euroopa Liit tervitab vaenutegevuse lõpetamist, relvarahutagajate tahet lihtsustada humanitaarabi juurdepääsu, piiriülest abiandmist (sh Türgist) võimaldava ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni uuendamist ning kõiki jõupingutusi rahu taastamiseks Süürias. Humanitaarabi seisukohast võivad need meetmed anda võimaluse juurdepääsuks ümberpiiratud ja vaidlusalustele aladele, ehkki vaenutegevuse lõpetamine ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni uuendamine ei ole veel sisuliselt avardanud humanitaarabi ja töötajate juurdepääsu. See on tähtis, et aidata leevendada elanikkonna ohtlikult halvenenud elamistingimusi nii valitsuse kui ka opositsiooni kontrolli all olevates piirkondades. Kõigis Süüria osades on humanitaarolukord väga tõsine ja purustused on ulatuslikud; vajadused põhiteenuste, kaitse ja infrastruktuuri järele on väga suured ja levinud nii linna- kui ka maapiirkondades. Peamised prioriteedid on teha kättesaadavaks tervishoiualane toetus, toiduabi, vesi, kanalisatsioon ja hügieen, eluasemed, kütus ning talvevarustus. Äärmiselt tähtis on soodustada humanitaartöötajate (ÜRO asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste) juurdepääsu abivajajatele Süürias. EL ja liikmesriigid juhivad ühiselt rahvusvahelise kriisiabi andmist Süürias. Leevendus- ja taastusabina on kasutusele võetud enam kui 9,4 miljardit eurot, mis suunatakse igast võimalikust sisenemispunktist riigis viibivatele süürlastele ning samuti pagulastele ja nende vastuvõtvatele kogukondadele naaberriikides Liibanonis, Jordaanias, Iraagis, Türgis ja Egiptuses. Euroopa Liidu poolt Süüria kriisi jaoks 2016. aastal eraldatud 445 miljoni euro suurune humanitaarabi koos 2017. aastaks kavandatud 425 miljoni euroga on ette nähtud Süüria sisemiste vajaduste katteks ning Süüriast pärit pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele naaberriikides. Sellega aidatakse humanitaarpartneritel anda elupäästvat abi, sh toitu ja puhast joogivett, tarbekaupu, varjupaika, erakorralist meditsiiniabi ja kaitset kõige haavatavamatele isikutele. EL kutsub jätkuvalt üles tagama takistamatut ja tingimusteta juurdepääsu kõigile abivajajatele, austama rahvusvahelist humanitaarõigust ja kaitsma tsiviilisikuid üle riigi. 11.Kokkuvõte Peaaegu aasta pärast ELi-Türgi avaldust on selle tulemused kinnistunud ning suundumus ebaseaduslike ja ohtlike piiriületuste, sh Egeuse meres hukkunute tuntava vähenemise poole on leidnud kinnitust. Edu on saavutatud kõigis ELi-Türgi avalduse komponentides, kuid nende elluviimine nõuab järjepidevaid jõupingutusi ja pühendumust. Edukas rakendamine sõltub peamiselt kõigi asjaosaliste poliitilisest otsusekindlusest võtta vajalikke meetmeid. Türgi pagulasrahastu abil Süüria pagulasi ja vastuvõtvaid kogukondi toetavate projektide mõju on kohapeal juba tunda. Siiski on lepingute sõlmimist ja projektide elluviimist võimalik kiirendada. Samuti saaks hoogustada Süüria pagulaste ümberasustamist Türgist Euroopasse, kui leppida kiiresti kokku vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava menetlustes ja otsustada neid rakendada.