[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.9.2006

SEK(2006) 1176 lõplik

2007. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 2

TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu - Komisjon

(komisjoni esitatud)

2007. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 2

TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu - Komisjon

Võttes arvesse järgmist:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[1], eriti selle artiklit 34,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2007. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 2.

Sisukord

1. Sissejuhatus 4

2. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond 5

3. Rahvusvaheline Iirimaa Fond 2007–2010 6

4. Ühenduse finantshuvide kaitsmine (Heraklese programm) 7

5. Uuest mitmeaastasest finantsraamistikust tulenevad muudatused 8

6. Struktuurifondid, ühtekuuluvusfond ja Euroopa Kalandusfond 8

7. Teadusuuringute ühiskeskus 10

8. Raamatupidamissüsteemi moderniseerimise tulemusena tehtavad eelarvekohandused 11

8.1. Kassahalduskulude katmine 11

8.2. Uus eelarvepunk 21 01 04 10 – Euroopa Arengufondi panus ühistesse haldustoetuskuludesse 12

9. Euroopa Investeerimisfond 13

10. Euroopa sotsiaalvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide platvorm 13

11. Šveitsi Konföderatsiooni osalemine ühenduse programmides 13

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 14

TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA

Kavandavate tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Kulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestuse eelarvejagude kaupa on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

2007. aasta esialgse eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus nr 2 sisalduvad kohandused jagunevad peamiselt kaheks: need, millel on rahanduslik netomõju, ja need, mis käsitlevad ainult eelarveselgituste kohandamist ja muid tehnilisi parandusi.

Järgmistel muudatustel on rahanduslik netomõju:

- Pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) heakskiitmist 17. mail 2006 tuleb arvesse võtta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise eelarvelisi aspekte. Selleks on reservi paigutatud 500 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

- Kuni nõukogu uue määruse vastuvõtmiseni ühenduse rahalise toetuse kohta Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile kavatsetakse paigutada reservi 15 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid.

- Pärast seda, kui komisjon oli 28. juunil 2006. aastal vastu võtnud otsuse ettepaneku, millega muudetakse ja laiendatakse otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles II), tehakse ettepanek suurendada kulukohustusi (6 miljoni euro võrra) ja maksete assigneeringuid (4,4 miljoni euro võrra), mis paigutatakse nimetatud programmi jaoks reservi.

- Vastuvõetud õiguslike aluste kohaselt tuleb muuta 2007. aasta esialgse eelarveprojekti koostamise ajal kehtinud vahendite jaotust alamrubriigi 1b osades. Alamrubriigist 1b Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendisse antav panus on nüüd eelarvesse kirjendatud. Kulukohustuste assigneeringute rahanduslik netomõju on null, kuid maksete assigneeringud on suurenenud 8,4 miljoni euro võrra. Samuti on sarnaseid muudatusi Euroopa Kalandusfondi lähenemis- ja mittelähenemiseesmärkide vahendites, kuigi nende puhul on rahanduslik mõju null nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul.

Kokkuvõttes on need muudatused peamiselt seotud nende kulukohustuste assigneeringutega, mis paigutatakse reservi (500 miljonit eurot Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile, 15 miljonit eurot Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile ja 6 miljonit eurot programmile Herakles II, mis kõik kuuluvad alamrubriiki 1a). Maksete assigneeringute summa 4,4 miljonit eurot moodustub programmi Herakles II maksete assigneeringutest, mis paigutatakse alamrubriigi 1a reservi. Alamrubriigi 1b jaoks taotletakse täiendavaid maksete assigneeringuid summas 8,4 miljonit eurot.

Teine liik kohandusi on tehnilist laadi ja seotud peamiselt eelarveselgituste ajakohastamisega:

- Eelarveselgituste muutmine, et võtta arvesse parandatud õigusaktid, mis komisjon võttis vastu 24. mail 2006. Kavandatavad muudetud õigusaktid on kooskõlas iga-aastaste kulude ülemmääradega, mis on kokku lepitud uues mitmeaastases finantsraamistikus.

- Struktuurifondide ja Euroopa Kalandusfondi puhul võetakse ajakohastustes arvesse õigusaktide vastuvõtmist.

- Selleks et tagada komisjoni töötajate ühtlane edutamissüsteem, on plaanis teha kohandusi Teadusuuringute Ühiskeskuse ametikohtade loetelus.

- Raamatupidamissüsteemi ajakohastamise järel on siiski vaja esitada ka ettepanek kahe uue eelarverea loomiseks märkega „p.m.“: 27 01 12 02 “Kassahalduskulude katmine” ja 21 01 04 10 “Euroopa Arengufondi panus ühistesse haldustoetuskuludesse”, mõlemaks tehti ettepanek juba esialgse paranduseelarve projektis 5/2006.

- Selleks et võtta arvesse eelseisvat õigusloome ettepanekut Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamiseks, tuleks ajakohastada kulude punkti 01 04 09 01 „Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine“ ja tulude artikli 850 „Euroopa Investeerimisfondi poolt makstud dividendid“ eelarveselgitusi.

- Tehnilised parandused on vajalikud selleks, et rahastada eelarveartiklit 04 04 09 „Toetus Euroopa sotsiaalvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide platvormi jooksvate kulutuste jaoks“ uue mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 3b, mitte esialgse eelarveprojekti alamrubriigi 1a all. Sellega kaasneb 620 000 euro viimine, nii kulukohustustes kui ka maksetes, alamrubriigist 1a alamrubriiki 3b.

- Mitmete ühenduse programmide eelarveselgitusi (ühenduse statistikaprogramm, „Elukestev õpe“, „Aktiivsed noored“, „Media“, Euroopa Keskkonnaagentuur) tuleks ajakohastada, et neis kajastuks leping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist nimetatud programmides.

Käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga juhib komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu tähelepanu samuti uute välistegevuse valdkonna õiguslike aluste vastuvõtmise võimaliku hilinemise tagajärgedele, ja kavandatavatele parandusmeetmetele, mis võivad osutada vajalikuks enne uute õiguslike aluste jõustumist. Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste raames jõuti poliitilisele kokkuleppele uute programmide ja nendega seonduvate finantsvahendite vajalikkuse suhtes. Sellest hoolimata ei pruugita teatavate programmide õiguslikke aluseid võtta vastu ka 2006. aasta lõpuks. See looks õigusliku vaakumi, eelkõige nende praegu käimasolevate programmide seisukohast, mis 2006. aasta lõpus lõppevad ning mida uutes õigusaktides tugevdatakse. Seetõttu kavatseb komisjon tagada olemasolevate meetmete nõuetekohaseks lõpuleviimiseks vajalikud vahendid ja uute programmide ettevalmistustöö tulemuste valmimise ajaks, mil asjaomased õiguslikud alused lõpuks vastu võetakse. Seoses hajutamisega toetub komisjon osaliselt programmi rakenduskuludesse kirjendatud tehnilisele toele ja haldusabile (endised nn BA-eelarveread). Selleks et tagada jätkuvate (juba heakskiidetud) programmide halduse pidevus ja võttes arvesse selle aluseks olevat poliitilist institutsioonidevahelist kokkulepet uute programmide ja nendega seonduvate finantsvahendite kohta, kavatseb komisjon ka edaspidi kirjendada asjaomastesse programmidesse nende nõuetekohaseks rakendamiseks tehnilise toe ja haldusabi kulud, seda ka juhul, kui uute õiguslike aluste lõplikule vastuvõtmisele eelneb üleminekufaas.

2. GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EUROOPA FOND

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kirjeldatakse institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28:

„Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi eesmärk on osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse strukturaalsete muutuste tagajärgede tõttu, aidates neil uuesti integreeruda tööturule.

Fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot (jooksevhindades), mille võib eraldada varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse rubriigiga 1b seotud assigneeringuid.

Nimetatud assigneeringud kirjendatakse tavapärase eelarvemenetluse teel reservina Euroopa Liidu üldeelarvesse nii pea, kui komisjon on teinud kindlaks eespool määratletud piisavad varud ja/või tühistatud kulukohustuste assigneeringud.

(…)

Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse eelarve asjaomastesse rubriikidesse, ületades vajadusel finantsraamistiku asjaomaste rubriikide ülemmäärad, mis on toodud I lisas.“

Selleks teeb komisjon ettepaneku luua esialgsesse eelarveprojekti uus artikkel 40 02 43, mille pealkiri on “Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reserv“, ja paigutada sinna kulukohustuste assigneeringutena maksimaalne lubatud summa 500 miljonit eurot. Tegelikult on kasutada suuremad ülemmäärad kui 500 miljonit eurot, nagu näitavad ka järgnevad andmed:

- Kulude üldise ülemmäära varu on 2006. eelarveaastal kokku 2 504 090 676 eurot, s.o erinevus kuludega seotud assigneeringute kogusumma (121 190 909 324 eurot) ja 2006. aasta finantsraamistiku ülemmäära (123 695 000 000 eurot) vahel.

- Euroopa Ühenduste 2005. eelarveaasta esialgses raamatupidamise aastaaruandes kindlaks määratud tühistatud kulukohustuste assigneeringute kogusumma (välja arvatud alamrubriigiga 1b seonduvad) on 612 430 585,24 eurot[2].

Maksete assigneeringute vajadused määratakse kindlaks samal ajal, kui komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku võtta vastu otsus koondada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmiseks ja ümberpaigutuste tegemiseks asjaomasesse eelarveritta (04 05 01). Seetõttu kannavad reservi eelarverea maksete assigneeringud praeguses järgus märget „p.m.“. Paranduseelarve on vajalik ainult juhul, kui maksete assigneeringuid ei saa teha Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks kättesaadavaks jaotisest 04 või muudest jaotistest tehtavate ümberpaigutuste teel.

3. RAHVUSVAHELINE IIRIMAA FOND 2007–2010

Rahvusvaheline Iirimaa Fond asutati 1986. aastal, et aidata kaasa 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri kokkuleppe artikli 10 punkti a rakendamisele, millega sätestatakse, et: „valitsused teevad koostööd edendamaks majanduslikku ja sotsiaalset arengut mõlema Iirimaa neis piirkondades, mis on viimaste aastate ebastabiilsuse tõttu kõige rängemalt kannatada saanud, ning kaaluvad sellele tegevusele rahvusvahelise toetuse hankimist.“ Rahvusvahelise Iirimaa Fondi eesmärgid on: „edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal“.

Majanduslik ja sotsiaalne areng rahu ja leppimise toetamiseks on pikaajaline protsess. Üheks selle eesmärgi saavutamise vahendiks on Rahvusvaheline Iirimaa Fond, mis täiendab ELi Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise programmide („PEACE I“ 1995–1999 ja „PEACE II“ 2000-2006 ja „PEACE III“ 2007-2013)[3] raames läbi viidud tegevust. Programmid loodi nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta.

Ühendus on andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Ajavahemikul 2005–2006 võeti mõlemal aastal ELi eelarves kohustusi 15 miljoni euro ulatuses vastavalt nõukogu 24 jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006). See määrus muutub kehtetuks 31. detsembril 2006.

Kuna Rahvusvaheline Iirimaa Fond on teadlik sellest, et rahvusvahelise toetuse praegust taset ei ole võimalik lõpmatuseni säilitada, esitas fond aastal 2005 oma struktuuride ja prioriteetide ülevaate, et vastavalt uuele tegelikkusele määratleda ümber oma eemärk, ning võttis vastu strateegilise raamistiku, mille kohaselt fond 2010. aastal likvideeritakse. Strateegia nimi on „Ruumi jagamine“ ja see käivitab fondi tegevuse viimase etapi (2006–2010). Nimetatud lõpuperioodi vältel tegeleb fond suurimat tähelepanu vajavate valdkondadega ja püüab tagada oma töö jätkusuutlikkuse pikas perspektiivis.

15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud kohtumisel, kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid ELi toetuse jätkamiseks ajal, mil fond alustab oma töö otsustavat lõppetappi, mis kestab aastani 2010[4]. Eespool antud hinnangu taustal kavandatakse igal aastal, aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010, ELi toetuse suuruseks 15 miljonit eurot, mis annab aastate jooksul toetuse üldsummaks 60 miljonit eurot.

Uus nõukogu määrus peaks samuti kajastama fondi käsitlevas komisjoni aruandes tehtud ettepanekuid, eelkõige tugevdada eesmärkide koostoimet ja kooskõlastamist struktuurifondide meetmetega. Fond peaks eelistama piiriülese kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2006–2010 programmi „PEACE“ raames rahastatavaid meetmeid.

4. ÜHENDUSE FINANTSHUVIDE KAITSMINE (HERAKLESE PROGRAMM)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 804/2004/EÜ kehtestati ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (Heraklese programm). Komisjon võttis 28. juunil 2006. aastal vastu ettepaneku teha otsus, millega muudetakse ja laiendatakse otsust nr 804/2004/EÜ, ja edastas selle eelarvepädevatele institutsioonidele ning kontrollikojale [SEK(2006) 826]. Nüüd on vaja ajakohastada 2007. aasta esialgset eelarveprojekti, et see kajastaks programmi suuremat ulatust, mis peaks nüüd hõlmama ka meetmeid, mis on seotud võitlusega sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastu, ning peaks laienema ka teatavatele kolmandatele riikidele.

2007. aasta esialgne eelarveprojekt nägi ette kulukohustuste assigneeringuteks 7,7 miljonit eurot asjaomase eelarvepunkti 24 02 01 reservis. Maksete assigneeringute summa ulatus eelarvereal 4,62 miljoni euroni, täiendavad 1,98 miljonit eurot olid reservis, sõltudes parandatud otsuse vastuvõtmisest. Nüüd kavandatakse vastavalt programmi laiemale ulatusele lisada täiendavad 6 miljonit eurot kulukohustustesse ja 4,4 miljonit eurot maksetesse, mis paigutatakse kuni õigusliku aluse vastuvõtmiseni reservi.

5. UUEST MITMEAASTASEST FINANTSRAAMISTIKUST TULENEVAD MUUDATUSED

Kuna komisjon võttis 24. mail vastu hulga parandatud õigusakte, mis on kooskõlas uues finantsraamistikus kokkulepitud iga-aastaste kulude ülemmääradega ja sätestatud uues institutsioonidevahelises kokkuleppes, on mitmete eelarveridade puhul tarvis muuta eelarveselgitusi ning mitmetes rubriikides isegi eelarve liigendust. Täielikud üksikasjad esitatakse käesoleva kirjaliku parandusettepaneku eelarvelisas.

Siiski tuleks seoses põllumajanduslike kuludega märkida, et komisjon kavandab ka kulude liigituse muutmist mittekohustuslikust kulust kohustuslikuks kuluks järgmistes eelarveridades: 05 04 03 02 „Taimede ja loomade geneetilised ressursid – Varasemate meetmete lõpuleviimine“; 05 07 01 05 „Põllumajanduseeskirjade kohaldamise kontroll“; 05 08 01 „Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN)“; 05 08 02 „Põllumajandusettevõtete struktuuri uuringud“; 05 08 03 „Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine“; 05 08 07 „Teabevaldkonna varasemate meetmete lõpuleviimine“ ja 05 08 08 „Välisuuring nõukogu direktiivi 2000/36/EÜ mõju kohta“. Hiljuti sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe kinnitab, et põllumajanduslikke kulusid, mida rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist, tuleb pidada kohustuslikeks kuludeks. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist rahastamiseks kõlblike kulude loetelu on esitatud 1. jaanuarist 2007 kohaldatava nõukogu määruse (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta)[5] artiklites 3 ja 5. Võrreldes varasema kehtiva määrusega, võib Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist rahastada täiendavaid meetmeid. Seetõttu tuleb nende meetmetega seonduvaid eelarveridasid, mida varem rahastati finantsperspektiivide rubriigist 3, pidada kohustuslikeks kuludeks.

6. STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND JA EUROOPA KALANDUSFOND

Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi osas muudab vastuvõetud õiguslik alus alamrubriigi 1b koguvahendite jaotust selle teatavate osade vahel ja esialgset eelarveprojekti tuleb sellele vastavalt kohandada. Alamrubriigi 1b raames on nüüdseks kindlaks määratud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi „Piiriülene koostöö“ rahastamine ja sellele vastavalt paigutatakse vahendid ümber Euroopa Regionaalarengu Fondi Euroopa piirkondliku koostöö eelarvereast Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi eelarveritta. Kulukohustuste assigneeringute osas alamrubriigi 1b kogumahus muudatusi ei ole. Samuti tehakse mitmeid tehnilisi parandusi.

Euroopa Kalandusfondi puhul kantakse „Lähenemiseesmärgi“ assigneeringud üle „Muu kui lähenemiseesmärgi“ alla, et kajastuks kõige hiljutisem kokkulepe lähenemiseesmärgi piirkondade ja muude kui lähenemiseesmärgi piirkondade vahelise jaotuse kohta.

Järgnevas tabelis esitatakse kokkuvõte muudatustest. Muudatusi selgitatakse üksikasjalikumalt allpool.

EEP 2007 | ME 2/2007 | Erinevus |

KA | MA | KA | MA | KA | MA |

Euroopa Kalandusfond — Lähenemiseesmärk | 11 06 12 | 425 522 172 | 227 778 312 | 425 295 599 | 227 668 652 | -226 573 | -109 660 |

Euroopa Kalandusfond — Muu kui lähenemiseesmärk | 11 06 13 | 141 368 451 | 73 568 120 | 141 595 024 | 73 677 780 | 226 573 | 109 660 |

RUBRIIGI 2 netomuudatus | 0 | 0 |

Ühtekuuluvusfond | 13 04 02 | 7 116 881 844 | 1 691 967 816 | 7 121 426 147 | 1 693 079 985 | 4 544 303 | 1 112 169 |

Ühtekuuluvusfondi netomuudatus | 4 544 303 | 1 112 169 |

Euroopa Regionaalarengu Fond – Lähenemiseesmärk | 13 03 16 | 20 713 696 132 | 3 048 644 731 | 20 676 478 574 | 3 043 946 283 | -37 217 558 | -4 698 448 |

Euroopa Regionaalarengu Fond – Piirkondlik konkurentsivõime | 13 03 18 | 5 349 761 046 | 596 004 134 | 5 381 768 585 | 633 338 124 | 32 007 539 | 37 333 990 |

Euroopa Regionaalarengu Fond – Euroopa piirkondlik koostöö | 13 03 19 | 1 110 410 848 | 170 883 799 | 1 055 259 758 | 158 130 591 | -55 151 090 | -12 753 208 |

Euroopa Regionaalarengu Fond – Operatiivne tehniline abi | 13 03 20 | 55 056 904 | 22 022 762 | 54 869 515 | 21 947 806 | -187 389 | -74 956 |

Piiriülene koostöö - Makse alamrubriiki 1b | 19 08 02 02 | p.m. | p.m. | 47 579 371 | 20 000 000 | 47 579 371 | 20 000 000 |

Euroopa Sotsiaalfond - Lähenemiseesmärk | 04 02 17 | 7 416 571 011 | 1 092 393 287 | 7 403 245 207 | 1 089 889 685 | -13 325 804 | -2 503 602 |

Euroopa Sotsiaalfond– Piirkondlik konkurentsivõime | 04 02 19 | 3 648 156 721 | 461 831 532 | 3 669 983 587 | 431 891 576 | 21 826 866 | -29 939 956 |

Euroopa Sotsiaalfond – Operatiivne tehniline abi 2007–2013 | 04 02 20 | 10 000 000 | 5 000 000 | 9 923 762 | 4 961 881 | -76 238 | -38 119 |

Struktuurifondide netomuudatus | -4 544 303 | 7 325 701 |

ALAMRUBRIIGI 1b netomuudatus | 0 | 8 437 870 |

Struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi kulude assigneeringuid on kohandatud, et neis kajastuksid õiguslikus aluses kokkulepitud lõplikud arvnäitajad. Kokkuvõttes saab ühtekuuluvusfond juurde 4,544 miljonit eurot ja struktuurifondid vähenevad 4,544 miljoni euro võrra. Struktuurifondides toimub vähenemine „Lähenemiseesmärgi“ assigneeringutes ja suurenemine „Piirkondlikus konkurentsivõimes“. „Piirkondliku koostöö“ eesmärgi kulukohustuste assigneeringud vähenevad. Samal eesmärgil on paigutatud ümber alamrubriigi 1b panus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahendisse („Piiriülene koostöö“), s.o 47,579 miljonit eurot, vähendades eelarverida „Euroopa Regionaalarengu Fond – Euroopa piirkondlik koostöö“ ja suurendades vastavalt Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahendi eelarverida „Piiriülene koostöö“. „Tehniline abi“ on veidi väiksem kui esialgses eelarveprojektis. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi assigneeringute puhul säilitati esialgses eelarveprojektis kasutatud protsendiline jaotus.

Maksete assigneeringute kogusumma suureneb, kuigi kulukohustuste assigneeringutes ei toimu netomuudatusi. See tuleneb peamiselt asjaolust, et ettemaksed, mis arvutatakse protsendina kogu programmidevahenditest on ühtekuuluvusfondi puhul veidi suurenenud. Lisaks suurendas hiljuti vastuvõetud õiguslik alus ühtekuuluvusfondile eraldatud vahendeid struktuurifondide arvelt. Peale selle on maksete assigneeringud, mis nüüd on kirjendatud „Piiriülese koostööna“ Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahendi eelarvereas, suuremad kui vastav vähendamine Euroopa Regionaalarengu Fondi „Euroopa piirkondlik koostöö“ eelarvereas, mis kajastab Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahendi suuremaid eeldatavaid vajadusi. Kõigil ülejäänud juhtudel on assigneeringute kogusummat siiski kõigi eesmärkide jaoks muudetud vastavalt kulukohustustes tehtud muudatustele, et see kajastaks ettemaksete oodatavat muutumist. Esialgses eelarveprojektis on tehtud ka tehniline parandus, et kohandada tasakaalu Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi maksete assigneeringute vahel „Piirkondliku konkurentsivõime“ eesmärgiks, vähendades makseid Euroopa Sotsiaalfondi ja suurendades makseid Euroopa Regionaalarengu Fondi. Tänu kohandamisele on maksete ja kulukohustuste suhe nii Euroopa Sotsiaalfondis kui ka Euroopa Regionaalarengu Fondis võrdne.

7. TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUS

Korrates komisjoni taotlust 2006. aasta kohta, tuleks kasutada ametikohtade loetelu paindlikkust (finantsmääruse artikkel 47) ja teha kohandusi Teadusuuringute Ühiskeskusele 2007. aastaks ettenähtud ametikohtade loetelus selleks, et tagada kõigile komisjoni töötajate ühtlane edutamissüsteem.

Selle eesmärgi saavutamiseks on tehtud ettepanek muuta vastavalt Teadusuuringute Ühiskeskuse ametikohtade loetelu palgaastmete struktuuri. Seejuures võetakse arvesse 2006. aastal oodatavaid edutamisi ega muudeta töökohtade koguarvu ega nende jaotumist eri kategooriate vahel.

Ettepanek hõlmab ka AD5 ametikohtade muutmist AD6 ametikohtadeks, et oleks võimalik võtta tööle selle taseme teadustöötajate konkursi läbinuid. Seda põhjendatakse vajadusega kõrge kvalifikatsiooniga ja väga spetsialiseerunud töötajate järele.

Muudatusettepanekud ei tingi vajadust kohandada Teadusuuringute Ühiskeskuse jaoks kavandatud assigneeringuid, kuna karjääri areng sisaldub juba edutamise parameetris GVT (Glissement, Vieillesse, Technicité – kaadrivahetus, tööstaaž ja tehnilised oskused).

Muutus Teadusuuringute Ühiskeskuse ametikohtade loetelus – EEP 2007 ME |

Teadusuuringud ja tehnoloogia areng – Teadusuuringute Ühiskeskus |

Kategooria ja palgaaste | Ametikohti EEP 2007 | Muutus EEP 2007 ME | Ametikohti 2007 ME järel |

AD 16 | 2 | 0 | 2 |

AD 15 | 10 | 0 | 10 |

AD 14 | 36 | 0 | 36 |

AD 13 | 9 | 0 | 9 |

AD 12 | 204 | 20 | 224 |

AD 11 | 178 | 37 | 215 |

AD 10 | 166 | -29 | 137 |

AD 9 | 30 | 0 | 30 |

AD 8 | 69 | -8 | 61 |

AD 7 | 10 | 0 | 10 |

AD 6 | 94 | 20 | 114 |

AD 5 | 60 | -40 | 20 |

Kokku AD | 868 | 0 | 868 |

AST 11 | 14 | 0 | 14 |

AST 10 | 69 | 0 | 69 |

AST 9 | 42 | 4 | 46 |

AST 8 | 106 | 2 | 108 |

AST 7 | 124 | 11 | 135 |

AST 6 | 243 | -4 | 239 |

AST 5 | 122 | -2 | 120 |

AST 4 | 135 | -11 | 124 |

AST 3 | 151 | 0 | 151 |

AST 2 | 35 | 0 | 35 |

AST 1 | 48 | 0 | 48 |

Kokku AST | 1 089 | 0 | 1 089 |

Kõik kokku | 1 957 | 0 | 1 957 |

8. RAAMATUPIDAMISSÜSTEEMI MODERNISEERIMISE TULEMUSENA TEHTAVAD EELARVEKOHANDUSED

8.1. Kassahalduskulude katmine

Pärast seda, kui komisjon moderniseeris raamatupidamissüsteemi ja tekkis vajadus sulgeda mitmed eelarvevälised kontod, millel on juba aastaid olnud jääk, tegi komisjon paranduseelarve projektis 5/2006 ettepaneku luua uus eelarvepunkt 27 01 12 02 – „Kassahalduskulude katmine“, mille selgitus oleks järgmine:

„Assigneering on ette nähtud järgmiste eelarvekohanduste katmiseks:

- avansikontod, mille puhul eelarvevahendite käsutaja on võtnud kõik nõuetekohased meetmed olukorra lahendamiseks ja mille puhul kohandamiskulu ei ole võimalik kirjendada teise spetsiaalsesse eelarveritta,

- olukordades, mil nõue tühistatakse täielikult või osaliselt pärast seda, kui see on tuluna raamatupidamisarvestusse kirjendatud (eelkõige tasaarvestamisel võlaga),

- juhul, kui käibemaksu ei ole tagasi saadud ja kui ei ole enam võimalik seda summat kirjendada eelarveritta, kust kaeti põhikulu,

- kõigi eelnevalt nimetatud juhtumitega seonduvate intresside puhul, kui neid ei ole võimalik kirjendada spetsiaalsesse eelarveritta.“

Komisjon teeb ka ettepaneku kanda uue eelarvepunkti selgitusse eelarvepunkti 27 01 12 01 „Finantskulud“ selgituse teise lõigu järgmises sõnastuses: „Käesolev punkt hõlmab vajaduse korral ka assigneeringut, millega kaetakse sellise panga likvideerimise või tegevuse lõpetamisega kaasnev kahjum, kus komisjonil on avansikontod.“

Nimetatud muudatused tuleks nüüd lisada ka 2007. aasta esialgsesse eelarveprojekti märkega („p.m.“).

8.2. Uus eelarvepunk 21 01 04 10 – Euroopa Arengufondi panus ühistesse haldustoetuskuludesse

Komisjon teeb ka ettepaneku luua uus eelarvepunkt 21 01 04 10, vastavalt paranduseelarve projektile 5/2006.

Vastavalt üheksanda Euroopa Arengufondi sisekokkuleppele kasutatakse osa Euroopa Arengufondi eelarvest nende kulutuste katteks, mis ELi delegatsioonid on Euroopa Arengufondiga seoses ELi eelarvest kandnud (koosseisuväliste töötajad, üür, elekter, kommunaalteenused). Kuna Euroopa Arengufondil on ELi eelarvest eraldi seisev eelarve, esitab komisjon arengufondile iga eelarveaasta alguses tagasimaksekorralduse, mis on hinnanguline ja mille koostamisel lähtutakse eelmise aasta kuludest. Eelarveaasta jooksul kajastatakse kulusid, mis peavad olema õiglaselt jaotatud eri halduseelarve punktide ja Euroopa Arengufondi eelarve vahel, selleks ettenähtud eelarvevälisel kontol. Seega ei sisalda komisjoni eelarvearuanded praegu Euroopa Arengufondi rahastatud kulutusi.

Selleks, et eelarvearuanne oleks järjepidev, tõhus ja täielik tehakse ettepanek eelarvepunkti loomiseks, kus kajastuksid Euroopa Arengufondi kohustused ja kuhu kirjendatakse maksed kohe pärast nende laekumist. Seda tehnilist meedet nõuab delegatsioonide üleminek tekkepõhisele raamatupidamisele ja see suurendab märkimisväärselt tehingute aruandlusvõimet ning läbipaistvust. Muudatus ei mõjuta sissetulekuid ega väljaminekuid ega ka rahastamise määra.

Eelarverida võimaldab kasutada Euroopa Arengufondi tulude ja kulude jaoks ühist aruandlussüsteemi. Euroopa Arengufondi panust käsitletakse kui sihtotstarbelist tulu, mistõttu tehakse ettepanek teha maksete assigneeringute ja kulukohustuste assigneeringute kohale märge “p.m.”.

9. EUROOPA INVESTEERIMISFOND

Euroopa Investeerimisfondi omavahendid lõppevad 2007. aasta keskpaigaks ja seega on Euroopa Investeerimisfondi juhatus teinud ettepaneku suurendada märgitud kapitali nominaalväärtuses kuni 50% võrra. Nõukogu otsuse 94/375/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et võimaliku kapitali suurendamise kinnitab nõukogu ühehäälselt, komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Õigusloome ettepaneku Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamise kohta võtab komisjon tõenäoliselt vastu aasta lõpuks. Kapitali suurendamise kulu kaetakse ajavahemikus 2007–2010 eelarvepunktist 01 04 09 01, nagu kavandati 2007. aasta esialgses eelarveprojektis. Fondile makstav aktsiaostu kulu koosneb kapitali sissemakse nominaalväärtusest ja aažiost, mis kajastab Fondi finantstulemusi. Selleks et olla valmis mis tahes hinnamuutusteks, näeb komisjoni ettepanek ette fondilt ühendusele makstud dividendide kasutamise kapitali suurendamise osaliseks katmiseks nelja aasta jooksul.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 10 on kirjas, et sihtotstarbeliste tulude hõlmamiseks on vaja nõuetekohast eelarvestruktuuri ja -selgitusi. Seega tehakse kirjaliku muutmisettepanekuga ettepanek ajakohastada kulude eelarvepunkti 01 04 09 01 „Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine“ ja tulude artikli 850 „Euroopa Investeerimisfondi poolt makstud dividendid“ eelarveselgitusi.

10. EUROOPA SOTSIAALVALDKONNA VALITSUSVÄLISTE ORGANISATSIOONIDE PLATVORM

Komisjoni ettepanek kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanikud Euroopale“, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, hõlmab muude meetmete seas ka struktuuritoetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil (Meede 2: Aktiivne kodanikuühiskond Euroopas).

Eelmise finantsperspektiivi raames rahastati Euroopa sotsiaalvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide platvormi nagu teisigi kodanikuühiskonna organisatsioone rubriigist 3. Uue mitmeaastase finantsraamistiku raames on programmi „Kodanikud Euroopale“ õiguslik alus alamrubriigis 3b. Kuna kõiki tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi meetmeid rahastatakse alamrubriigist 1a, siis lisati 2007. aasta esialgses eelarveprojektis alamrubriiki 1a eelarveartikkel 04 04 09, mis koosneb Euroopa sotsiaalvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide platvormi jooksvatest kulutustest. Seetõttu on vaja teha kohandus, et viia kõnealune eelarveartikkel alamrubriigi 3b alla, nagu seda nõuab õiguslik alus. Sellega kaasneb 620 000 euro ümberpaigutamine, nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutes, alamrubriigist 1a alamrubriiki 3b.

11. ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI OSALEMINE ÜHENDUSE PROGRAMMIDES

Selleks et võtta arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta mitmetes ühenduse programmides, tuleks vastavate programmide eelarveselgitusi ajakohastada. Kõik üksikasjad esitatakse eelarvelisas, ja need käsitlevad ühenduse statistikaprogrammi, programme „Elukestev õpe“, „Aktiivsed noored“ ja „Media“ ning Euroopa Keskkonnaagentuuri.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2007. aasta finantsraamistik | Aasta eelarveprojekt 2007 (sealhulgas ME 1/2007[6]) | ME 2/2007 | EEP 2006 + ME 1 ja 2/2007 |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |8 918 000 000 | |8 796 103 511 |6 943 524 511 |+520 380 000 |+3 780 000 |9 316 483 511 |6 947 304 511 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |45 487 000 000 | |45 486 558 504 |37 790 265 808 | |+8 437 870 |45 486 558 504 |37 798 703 678 | | Kogusumma | 54 405 000 000 | |54 282 662 015 | 44 733 790 319 | |12 217 870 | 54 803 042 015 | 44 746 008 189 | | Varu | | |122 337 985 | | | |101 957 985[7] | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |45 759 000 000 | |43 684 007 000 |43 407 987 756 | | |43 684 007 000 |43 407 987 756 | | Kogusumma | 58 351 000 000 | |57 217 576 036 | 55 683 381 736 | | |57 217 576 036 | 55 683 381 736 | | Varu | | |1 133 423 964 | | | |1 133 423 964 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a Vabadus, turvalisus ja õigus |637 000 000 | | 571 339 000 |426 989 000 | | |571 339 000 |426 989 000 | |3b Kodakondsus | 636 000 000 | |603 055 000 |679 632 652 |+620 000 |+620 000 |603 675 000 |680 252 652 | | Kogusumma | 1 273 000 000 | |1 174 394 000 | 1 106 621 652 | | |1 175 014 000 | 1 107 241 652 | | Varu | | |98 606 000 | | | |97 986 000 | | | 4. EL RAHVUSVAHELISE PARTNERINA[8]

|6 578 000 000 | | 6 702 527 000 | 7 447 469 578 | | | 6 702 527 000 | 7 447 469 578 | | Varu | | | 110 000 000 | | | | 110 000 000 | | | 5. HALDUS[9]

|7 039 000 000 | |7 002 283 649 | 7 002 183 649 | | |7 002 283 649 | 7 002 183 649 | | Varu | | | 112 716 351 | | | | 112 716 351 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Varu | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOKKU | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 824 088 852 | 116 418 093 086 | +521 000 000 | +12 837 870 | 127 345 088 852 | 116 430 930 956 | | Varu | | |1 577 438 148 | 7 447 906 914 | | |1 556 438 148 | 7 435 069 044 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] Summa, mis on tühistatud kulukohustuste assigneeringute kogusumma ja struktuurimeetmeteks mõeldud kulukohustuste (2000.–2006. aasta finantsperspektiivi rubriik 2 ja 2007.–2013. aastat hõlmava uue mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1b) vahe.

[3] Edaspidi: programm „PEACE“.

[4] Eesistujariigi järeldused, Brüsseli Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsember 2005; ELi Ülemkogu nr 15914/05 (Concl 3), 16.12.2005.

[5] Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005

[6] ME 1/2007-l ei olnud mõju kuludele, ainult tuludele.

[7] Alamrubriigi 1a varu arvutus ei hõlma Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.

[8] 4. rubriigi 2007. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (234,5 miljonit eurot).

[9] Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses (1) nimetatud 76 miljoni eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.