SELETUSKIRI

Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Kirjas, mille komisjon registreeris 14. jaanuaril 2019, taotles Poola käibemaksudirektiivi artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 tehtud erandi kehtivuse pikendamist, et jätkata a) teatud mootorsõidukitega seotud sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse piiramist 50 % määraga ja b) maksukohustuslaste vabastamist käibemaksu tasumisest, kui nad kasutavad erandiga hõlmatud mootorsõidukit isiklikuks tarbeks või mis tahes muul ettevõtlusega mitteseotud eesmärgil. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 15. aprilli 2019. aasta kirjaga Poola taotlusest teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 16. aprilli 2019. aasta kirjaga Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artiklis 168 on sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade või teenuste ostmisel tasutav käibemaks, mida kasutatakse maksustatavate tehingute tarbeks selles liikmesriigis, kus selliseid tehinguid tehakse. Sama direktiivi artikli 26 lõike 1 punktiga a on ette nähtud, et ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupade kasutamist isiklikuks tarbeks tuleb käsitada tasu eest teenuste osutamisena, kui nendelt kaupadelt oli käibemaks mahaarvatav.

Ettevõtte vara hulka kuuluvate sõiduautode puhul on eespool nimetatud sätete kohaldamisel mitmeid praktilisi raskusi, eelkõige seetõttu, et ei ole lihtne eristada mootorsõiduki era- ja äriotstarbelist kasutamist. Lisaks, kui selliste mootorsõidukite kasutamise üle peetakse arvet, kaasneb sellega nii ettevõtetele kui ka haldusasutustele täiendav koormus, mis on seotud andmete säilitamise ja kontrollimisega. Nimetatud raskuste tõttu võib suureneda käibemaksualase kuritarvitamise või pettuse katsete oht.

Poolal on praegu lubatud teha erand käibemaksudirektiivi artiklist 168, piirates 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks sellistelt ostetud, ühendusesiseselt omandatud, imporditud, renditud või liisitud mootorsõidukitelt ja nendega seotud kuludelt, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil. Erandiga ei ole hõlmatud mootorsõidukid, mille suurim täismass ületab 3,5 tonni, ja mootorsõidukid, millel on koos juhiistmega rohkem kui üheksa istekohta. Samuti ei hõlma see kulusid, mis on seotud üksnes maksukohustuslase majandustegevusega.

Lisaks on Poolal lubatud teha erand käibemaksudirektiivi artikli 26 lõike 1 punktist a, vabastades käibemaksust selliste eespool nimetatud erandi alla kuuluvate sõidukite kasutamine, mida maksukohustuslane kasutab tema enda või tema töötajate isiklikuks tarbeks. Isiklikuks tarbeks kasutamisena käsitatakse mis tahes muud kui ettevõtluse eesmärgil kasutamist.

Eespool nimetatud erandit tegevate meetmete jaoks andis nõukogu esimest korda loa 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsuse 2013/805/EL alusel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016. Sellest tulenevalt integreeris Poola lubatud meetmed siseriiklikesse käibemaksualastesse õigusaktidesse ja need jõustusid 1. aprillil 2014.

2016. aastal taotles Poola kõnealuste meetmete kohaldamise perioodi pikendamist. Nõukogu andis sellise pikendamise loa 11. oktoobri 2016. aasta rakendusotsuse 2016/1837/EL alusel kuni 31. detsembrini 2019.

Poola praegune taotlus pikendada erandi kehtivust kuni 31. detsembrini 2022 põhineb samadel alustel, mis esitati eelmistes taotlustes. Taotlusele on lisatud aruanne, mis sisaldab käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist, nagu on nõutud otsuse 2013/805/EL artikli 3 lõikes 2.

Poola väidab, et praegune 50 % määr on põhjendatud ja selle kohaldamist tuleks jätkata, kuna see on aidanud lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust ja ennetada maksudest kõrvalehoidumist. Poola esitatud andmete kohaselt domineerivad Poola majanduses väikese käibe ja väheste töötajatega väikeettevõtjad (mikroettevõtjad). Sellised ettevõtjad on kas füüsilisest isikust ettevõtjad või pereettevõtted. Ajavahemikul 2014–2017 moodustasid need peaaegu 96 % riigi ettevõtete koguarvust. Poola väidab, et on raske piiritleda mikroettevõtjatele kuuluvate sõidukite era- ja äriotstarbelist kasutamist. Sama kehtib ka suurte äriühingute puhul, kes sageli annavad oma sõidukid eranditult oma töötajatele kasutamiseks mitterahalise erisoodustusena. Tõepoolest tekitaks ettevõtjatele kuuluvate sõidukite era- ja äriotstarbelise kasutamise eristamine võimaliku kasuga võrreldes asjakohaste andmete säilitamisest tingituna ülemäära suuri ja ebaproportsionaalseid kulusid ning seda eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjate ja mikroettevõtjate jaoks. See võib ka põhjustada maksuhaldurite ja maksukohustuslaste vahel õiguslikke vaidlusi, millega kaasnevad samuti lisakulud.

Märgitakse, et 50 % määr kajastab piisavalt selliste sõidukite tegelikku äriotstarbelist kasutust. Poola väite kohaselt tooks kõrgema või madalama maksumäära kohaldamine tõesti kaasa liiga suured lahknevused kehtestatud määra ning sõidukite tegeliku äri- ja eraotstarbelise kasutamise vahel. See määr sarnaneb teistes liikmesriikides kasutatava protsendimääraga.

Ilmneb, et maksukohustuslased on enamasti väljendanud positiivset arvamust nii käibemaksu mahaarvamise tingimuste kui ka kehtestatud protsendimäära suhtes. Otsusega 2013/805/EL vastu võetud meetmeid peetakse rahuldavaks kompromissiks vastuvõetud normide ning kuluka, aeganõudva ja enamasti ebaefektiivse arvepidamise vahel, millega kinnitatakse, et konkreetset sõidukit on tõepoolest kasutatud majandustegevuseks.

Erandit tegevate meetmete võtmine ei mõjuta eeldatavasti kuigi palju lõpptarbimisetapil Poola kogutava maksutulu kogusummat. Eeldatavasti ei mõjuta see ka negatiivselt käibemaksust laekuvaid liidu omavahendeid.

Eespool öeldut arvesse võttes ja arvestades, et ELi õigusraamistik ja faktiline olukord jäävad samaks, näib erandi kohaldamise taotletud pikendamine kuni 31. detsembrini 2022 olevat põhjendatud. Seetõttu tehakse ettepanek taotlus rahuldada. Kui Poola soovib taotleda täiendavat pikendamist pärast 2022. aastat, peab ta esitama hiljemalt 1. aprilliks 2022 pikendamistaotluse koos aruandega, mis sisaldab kohaldatava piirangu protsendimäära läbivaatamist.