P6_TA(2006)0420

Olukord töötlemiseks ette nähtud marjade ja kirsside sektoris

Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta töötlemiseks ette nähtud marjade ja kirsside sektoris

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektori olukorra kohta (KOM(2006)0345);

- võttes arvesse nõukogu määruseid (EÜ) nr 2200/96 [1], 2201/96 [2], 2202/96 [3] ja 2699/2000 [4], millel põhineb puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus;

- võttes arvesse oma 5. juuli 2001. aasta resolutsiooni puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust käsitleva komisjoni aruande kohta nõukogule [5];

- võttes arvesse komisjoni määrust (EÜ) nr 1432/2003 [6] tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1433/2003 [7] kõnealuse sektori rakendusfondide ja -kavade kohta;

- võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1535/2003 [8], 2111/2003 [9] ja 103/2004 [10] kõnesoleva sektori eeskirjade lihtsustamise kohta;

- võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 [11] ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2237/2003 [12] kreeka pähkli tootjate toetuseks võetavate erimeetmete kohta;

- võttes arvesse komisjoni dokumenti pealkirjaga "ELi laienemine: mõju puu- ja köögiviljasektorile" (DG AGRI, C-4, aprill 2004);

- võttes arvesse komisjoni 10. augusti 2004. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549);

- võttes arvesse komisjoni töödokumenti ( 3. september 2004), mis sisaldab puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse analüüsi (SEK(2004)1120);

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta resolutsiooni puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta [13];

- võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta töödokumenti "ELi töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektori ülevaade" (SEK(2006)0838);

- võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

A. arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika eesmärgiks on eelkõige tõsta põllumajanduse tootlikkust, kindlustada põllumajandusega tegeleva elanikkonna rahuldav elatustase, stabiliseerida turud ning tagada tarbijatele toiduainetega varustamine ja mõistlikud hinnad;

B. arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tuleb ühise põllumajanduspoliitika väljatöötamisel võtta arvesse põllumajandusliku tegevuse eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning eri põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest, vajadust viia asjakohaseid kohandamisi ellu järk-järgult ning seda, et liikmesriikide jaoks kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit;

C. arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika kolm tähtsamat põhimõtet on: ühisturu ühtsus, ühenduse eelistamine ja finantssolidaarsus;

D. arvestades, et pärast Euroopa Liidu laienemist on marjade ja kirsside turg oluliselt muutunud ning nende kasvatamiseks kasutatava maa pindala on suurenenud 69000 hektarilt 237000 hektarini;

E. arvestades, et ühinemislepingus juhtis Poola tähelepanu eeldatavatele raskustele ühenduse puu- ja köögiviljaturul pärast laienemist ning samuti vajadusele kohaldada sellel turul kaitsemeetmeid;

F. arvestades, et pärast Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal on marjade ja kirsside majanduslik tähtsus Euroopa Liidus kasvanud, kuna mõned uued liikmesriigid on suurimaid marjatootjaid kogu maailmas;

G. arvestades, et enne 2004. aasta laienemist ei käsitletud ühenduse õiguses marju, hapu- ega maguskirsse tundlike toodetena ning seetõttu polnud ühenduse asjakohase tegevuse kaudu nähtud ette mingeid erilahendusi (puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, tollipoliitika); arvestades, et pärast laienemist pole ühenduse sätteid vastavalt ühenduse marjasektoris valitsevale olukorrale asjakohaselt muudetud;

H. arvestades, et marja- ja kirsikasvatusega seotud probleeme esineb esmajoones uutes liikmesriikides ja eriti Poolas, mille toodang moodustab kaks kolmandikku ELis töötlemiseks kasvatatud marjadest ja kirssidest; arvestades, et see puudutab ka vanade liikmesriikide teatud piirkondi, kus nimetatud toodang on peamisi põllumajanduslikke tegevusalasid;

I. arvestades, et tänu ühenduse toodangu suurenemisele kirsisektoris kalduvad töötlemisettevõtjad üha rohkem kasutama toodete asendamist (hapukirssi maguskirsi asemel); arvestades, et selline tendents suurendab veelgi ohtu, millesse import väljastpoolt ühendust asetab selle traditsioonilise tegevuse edasikestmise mõnedes liikmesriikides;

J. arvestades, et marjade ja kirsside kasvatamine on koondunud mõnesse ELi kõige vaesemasse piirkonda, mistõttu pole tegemist ainult majandusliku, vaid ka sotsiaalse probleemiga;

K. arvestades, et märkimisväärse osa marju ja kirsse toodavad väikesed talumajapidamised, kelle toimetulek sõltub nende puuviljade kasvatamisest;

L. arvestades, et puu- ja köögiviljaturul juba pikka aega kestnud kriis seab ohtu sektori tuleviku;

M. arvestades, et 2004. ja 2005. aastal langesid kolmandate riikide teravnenud konkurentsi ja ühenduse tootmise ajutise suurenemise tõttu töötlemiseks ettenähtud maasikate ja külmutatud maasikate hinnad ELis oluliselt;

N. arvestades, et kolmandatest riikidest imporditakse 25 liikmesriiki rohkesti vaarikaid ja maguskirsse ning et viimastel aastatel on eriti kiiresti kasvanud külmutatud maasikate import; arvestades, et sellega seoses on konkurents töötlemiseks ettenähtud maasikate turul kolmandatest riikidest, eriti Hiinast ja Marokost, imporditud odavate külmutatud maasikate tõttu oluliselt suurenenud;

O. arvestades, et põhjapoolsetes liikmesriikides kasvatatakse mustsõstraid ning EL on nimetatud marja suurim tootja maailmas;

P. arvestades, et alates 2004. aasta laienemisest on vaarikate tootmine ühenduses kasvanud 28000 tonnilt 87000 tonnini (aastate 2002-2004 keskmised), kuna juurde on tulnud kaks uut suurt tootjat: Poola (48000 tonni) ja Ungari (10000 tonni);

Q. arvestades, et alates laienemisest on uued liikmesriigid andnud põhiosa ELi kirsitoodangust (Poola 190000 tonni ja Ungari 51000 tonni aastatel 2002-2004);

R. arvestades, et tootjarühmad ja -organisatsioonid on puu- ja köögiviljatoetuste puhul peamised abisaajad ning et nende roll uute liikmesriikide turul on väga väike; arvestades, et uued liikmesriigid toodavad suures koguses marju ja kirsse;

S. arvestades, et suurem osa ühenduse puu- ja köögiviljaturu jaoks ette nähtud eelarvepaketist kulub töötlemise toetamiseks; arvestades, et marjade ja kirsside puhul nimetatud toetust ei maksta;

T. arvestades, et mõnes liikmesriigis kujutab marjade ja kirsside tootmine töötlemise eesmärgil omaette tegevusala, mille kestmine on vajalik majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse tagamiseks,

1. palub komisjonil algatada viivitamatult koostööprojekte asjaomaste põllumajandustootjatega, rakendada asjakohaseid koolitusmeetmeid ning toetada turustamisinfrastruktuuri parandamist, et võimaldada Euroopa Liidus marju ja kirsse kasvatavatel põllumajandusettevõtjatel oma sissetulekut suurendada;

2. nõuab marjaturu stabiilsuse tõhusaks tagamiseks maasikate, sõstarde, vaarikate, karusmarjade, hapukirsside ja maguskirsside puhul samasuguste töötlemistoetuste kohaldamist nagu tomatite, pirnide, virsikute ja tsitrusviljade puhul; rõhutab, et need tooted on strateegilise tähtsusega mõnede vanade liikmesriikide piirkondade ning uute liikmesriikide jaoks, kus neil on lisaks majanduslikule väärtusele ka sotsiaalne ja maakorralduslik väärtus;

3. palub komisjonil viivitamatult töötada välja ja rakendada meetmeid, millega piiratakse marjade ülemäärast importi kolmandatest riikidest, eriti sellistest riikidest, kes kasutavad dumpinghindu;

4. kutsub komisjoni üles uurima võimalusi rakendada turule juurdepääsu piiramise mehhanismi, millega siduda kolmandate riikide import Euroopa Liidus kehtivate keskkonna- ja sotsiaalsete normide austamisega tootmisprotsessi käigus; on seisukohal, et nimetatud normide eiramise korral tuleks import maksustada, et kaitsta Euroopa tootjaid dumpingu eest; on seisukohal, et nimetatud maksust saadava tuluga tuleks rahastada maaelu arenguprojekte vastavates eksportijariikides;

5. soovitab luua abimehhanisme tootjarühmade toetamiseks, et julgustada liikmesriikides, kus organiseerumine puu- ja köögiviljasektoris jääb ühenduse keskmisest tunduvalt allapoole, rohkem uusi rühmi (ning pikemas perspektiivis tootjaorganisatsioone) looma, esmajoones eelnevalt tunnustatud tootjarühmadele antava abisumma kahekordistamise näol;

6. on seisukohal, et üleminekuperioodil tuleks anda uutele liikmesriikidele rohkem toetust tootjarühmade asutamiseks ja eelnevalt tunnustatud tootjarühmade tegevuskulude katteks (toetusmäärad esimesest viienda tegevusaastani vastavalt 10%, 10%, 8%, 6% ja 4% praeguse 5%, 5%, 4%, 3% ja 2% asemel, säilitades sealjuures praegused ülemmäärad 100000, 100000, 80000, 60000 ja 40000 EUR);

7. palub komisjonil võtta jõulisi meetmeid, et lisada sellised tooted, mille suhtes kehtivad madalad tollimaksud (nt marjad), tundlike kaupade nimekirja ning kohaldada marjade suhtes erikaitseklausleid ja piirihindu;

8. palub komisjonil alustada liikmesriikidega arutelu rahalise toetuse kehtestamiseks projektidele vanades marja- ja kirsiistandustes tootmise lõpetamiseks, juhul kui pakkumine ületab nõudlust pikema aja jooksul;

9. palub komisjonil lihtsustada asjakohaseid õigusnorme ning kriisitoetusmeetmeid marja- ja kirsitootjatele, kes halbade ilmastikutingimuste tõttu kahju kannatavad; on seisukohal, et lihtsustamise abil tuleks eelkõige tagada, et halbade ilmastikutingimuste tõttu makstav hüvitis ei eeldaks komisjoni eelnevat heakskiitu, mis kiirendaks oluliselt maksete tegemist põllumajandustootjatele;

10. palub komisjonil puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse reformi raames näha ette hüvitis tootjatele, kes nõustuvad suurest pakkumisest tingitud ettenägematute või ajutiste raskuste korral marja- ja kirsisaagi turustamisest loobuma;

11. nõuab, et võetaks kasutusele märgistamissüsteem, millega näidatakse ära töödeldud toiduainetes kasutatavate põllumajandustoodete päritoluriik, kusjuures selline märgistus peab olema ka lõpptootel, et võimaldada tarbijatel teha valik kohaliku põllumajandustoodangu kasuks;

12. palub põllumajandustoodete müügi edendamiseks ette nähtud meetmete alusel eraldada asjakohased rahalised vahendid ka Euroopa päritolu kõrgekvaliteediliste marjade, kirsside ja selliste marjade töötlemisel valminud toodete tarbimise edendamiseks tehtava kampaania jaoks;

13. kutsub Poola valitsust üles tühistama maksustamissüsteemi, mis kahjustab tootjarühmade huve, et ergutada tootjaid toodangu müümiseks ühinguid looma ning parimal viisil ära kasutama Euroopa Liidu puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse jaoks eraldatavaid eelarvevahendeid;

14. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

[1] EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1.

[2] EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29.

[3] EÜT L 297, 21.11.1996, lk 49.

[4] EÜT L 311, 12.12.2000, lk 9.

[5] EÜT C 65 E, 14.3.2002, lk 334.

[6] ELT L 203, 12.8.2003, lk 18.

[7] ELT L 203, 12.8.2003, lk 25.

[8] ELT L 218, 30.8.2003, lk 14.

[9] ELT L 317, 2.12.2003, lk 5.

[10] ELT L 16, 23.1.2004, lk 3.

[11] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

[12] ELT L 339, 24.12.2003, lk 52.

[13] ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 284.

--------------------------------------------------