[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.8.2007

SEK(2007) 1078 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 6–7/2007

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Sihtotstarbelised tulud 3

3. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfond 4

4. Märkused 2007. aasta eelarve täitmise kohta 4

5. Järeldused 5

1. SISSEJUHATUS

Lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2006 kuni 31. maini 2007 võrreldes kulude profiiliga, millele osutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitajaga.

2. SIHTOTSTARBELISED TULUD

Vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva uue määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 34 sätetele käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbeliste tuludena. 2007. aasta eelarve koostamisel esitati kõnealuste tulude kalkulatsioon ja seda võeti arvesse, kui eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu 2007. aasta eelarve assigneeringud. Täpsemalt:

- piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 349,0 miljonit eurot ning see võeti arvesse piima- ja piimatootesektorile (millele eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 587,0 miljonit eurot) taotletud assigneeringute vastava vähendamisega;

- vastavuse kontrolli kohastest tagasinõuetest ja eeskirjade eiramisest laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 568,0 miljonit ja 70,0 miljonit eurot. 638,0 miljoni euro suurune kogusumma võeti arvesse ühtseks otsemaksete kavaks (millele eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 27 918,0 miljonit eurot) taotletud assigneeringute vastava vähendamisega.

Lisatud tabelis on esitatud nende sihtotstarbeliste tulude rakendamine, millega seoses on 31. mai 2007. aasta seisuga kogunenud 754,7 miljonit eurot. Täpsemalt:

- piimamaksu koguti ligikaudu 353,9 miljonit eurot, võrreldes algse hinnanguga 349,0 miljonit eurot;

- vastavuse kontrolli kohastest tagasinõuetest laekus ligikaudu 332,2 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa ning

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 68,7 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa.

Kohaldatavate eeskirjade kohaselt saab kõnealust tulu kasutada kas osaliselt või täielikult EAGFi kulude rahastamiseks, kui eelarvepädevate institutsioonide eraldatud eelarveassigneeringutest ei piisa liikmesriikide kulude rahastamiseks. Juhul kui kogu tulu või osa sellest jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse.

3. SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFOND

Ajutisi suhkrusektori ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, mis on mõeldud suhkrusektori ümberkorraldusabi ja ümberkorraldusfondis ettenähtud muu abi rahastamiseks. 2006/2007. turustusaastal seonduvad kõnealused summad ettevõtjatele kuuluvate suhkru, insuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega ning liikmesriikidel tuleb need fondi maksta kahes osas, vastavalt 31. märtsiks 2007 ja 30. novembriks 2007. Märtsi lõpuks olid liikmesriigid maksnud ümberkorraldusmaksete esimese osa 1 287,2 miljonit eurot.

4. MÄRKUSED 2007. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Järgmisena on lühidalt selgitatud 2007. aasta eelarve täitmise tegeliku ja kavandatud taseme kõige olulisemate erinevuste põhjusi teatavates sektorites.

4.1. Finantstegurid

Eespool nimetatud ajavahemikus tehtud kulude puhul võetakse arvesse dollari/euro vahetuskursis toimunud muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eriti teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõne sisetoetuse, näiteks puuvillatoetuse puhul mõjutab kulusid pariteedi suhte suundumus.

Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 21 kohaselt koostatud ja eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud eelarves lähtuti 2006. aasta juulist kuni septembrini kehtivast keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,27 USA dollarit. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2006 kuni 31. maini 2007 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,31 USA dollarit, s.t 3,1 % kõrgem 2007. aasta eelarve koostamisel kasutatud vahetuskursist.

4.2. Turutegurid

4.2.1. Teravili (- 301,2 miljonit eurot)

Väga soodsad sise- ja välistingimused teraviljaturul ja sellest tulenevad kõrgemad siseturuhinnad on kaasa toonud riigi teraviljavarude väiksema ostu- ja suurema müügimahu ning ka väiksemad kulutused eksporditoetustele, mille tulemuseks on kõnealuse sektori eelarveassigneeringute alakasutamine, mis kestab arvatavasti eelarveaasta lõpuni.

4.2.2. Toetused 1. lisas nimetamata toodetele (- 60,4 miljonit eurot)

Mitmete asjaomaste toodete eksporditoetuste määra üldise vähenemise tõttu vähenevad eeldatavasti liikmesriikide kulud töödeldud põllumajandustoodete eksporditoetustele. Selline olukord kestab tõenäoliselt eelarveaasta lõpuni.

4.2.3. Suhkur (+ 148,5 miljonit eurot)

Eelarveassigneeringute praegune ülekasutamine võrreldes näitaja tasemega tuleneb eelkõige eksporditud suhkru (nii vabaturu suhkru kui ka riigi suhkruvarude) suurenenud kogustest.

4.2.4. Puu- ja köögiviljad (- 68,9 miljonit eurot)

Eelarveassigneeringute praegune alakasutamine võrreldes näitaja tasemega tuleneb eelkõige siiani töötlemistoetust saanud tomatite vähenenud kogustest. Lisaks on tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kasutuselevõtmine aeglasem võrreldes näitaja vastava tasemega.

4.2.5. Piim ja piimatooted (+ 96,0 miljonit eurot)

Eelarveassigneeringud on võrreldes näitaja tasemega 31. mai 2007. aasta seisuga ülekasutatud. Praegu eeldab komisjon, et ülekasutamine on ajutine.

Tuleks märkida, et kõnealune assigneeringute ülekasutamine võrreldes näitaja tasemega tuleneb tehnilistest põhjustest, kuna alates 2007. eelarveaastast käsitatakse piimamaksust saadavat tulu, mille suurus oli algse hinnangu kohaselt 349,0 miljonit eurot, EAGFi sihtotstarbelise tuluna. Kõnealusele sektorile 2007. aastal taotletud ja eelarvepädevate institutsioonide eraldatud assigneeringud ei hõlmanud kõnealust tulu ning seega kohaldatakse näitajat selle summa võrra väiksemate assigneeringute suhtes. Sellel põhjusel osutab eelarve praegune täitmine ülekasutusele.

Kui võtta arvesse piimamaksust saadavat tulu, mis algse prognoosi kohaselt nähti ette piimasektorile, võiks selle sektori puhul rääkida 126,1 miljoni euro suurusest alakasutamisest.

4.3. Otsetoetused (- 726,4 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja tasemega oli 31. mai seisuga eelarveassigneeringute alakasutamine 2,0% ning hõlmas eelkõige muid otsetoetusi.

Juuli lõpuni hõlmavat ajavahemikku käsitleva liikmesriikide kuluprognoosi alusel muutub alakasutamine tõenäoliselt eelarveassigneeringute 0,3 % ülekasutamiseks võrreldes näitaja vastava tasemega. Kuna puudus selge suundumus eelarve täitmise suhtes, võtsid komisjoni talitused ühendust liikmesriikidega, et selgitada mitmeid kõnealuste kavade täitmisega seotud asjaolusid ja esitada hinnang kõnealuse peatüki toetuste eeldatava taseme kohta eelarveaasta lõpuni.

Kui võtta arvesse vastavuse kontrollist ja eeskirjade eiramisest laekuvat tulu, mis algse prognoosi kohaselt nähti ette ühtsele otsemaksete kavale, võiks otsetoetuste peatüki puhul rääkida 31. mai seisuga 1 337,0 miljoni euro suurusest alakasutamisest.

5. JÄRELDUSED

Ajavahemikus 16. oktoobrist 2006 kuni 31. maini 2007 kasutati eelarveassigneeringuid kokku 37 944,1 miljoni euro väärtuses, s.t assigneeringuid kasutati üldiselt ligikaudu 1 022,9 miljoni euro võrra vähem, mis tuleneb peamiselt otsetoetustest ja vähemal määral turumeetmetest. Turumeetmetest tulenev alakasutamine peaks eelarveaasta lõpuks suurenema. Otsetoetuste osas muutub praegune alakasutamine tõenäoliselt 2007. aasta eelarve vastavate assigneeringute ülekasutamiseks.

LISA

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.)