Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse seadusandlike ettepanekute paketti

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2021/C 524/03)

Euroopa Komisjon võttis 20. juulil 2021. aastal vastu seadusandlikest ettepanekutest koosneva paketi, mille eesmärk on tugevdada ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eeskirju (edaspidi „rahapesuvastaste meetmete seadusandlik pakett“), mis koosneb järgmistest ettepanekutest: ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist; ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mehhanismide kohta, et hoida ära finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise jaoks, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849; ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010, ning ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi eesmärkide üle, nimelt rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise üle, eelkõige kohaldatavate eeskirjade suurema ühtlustamise ja tõhusama järelevalve kaudu ELi tasandil (sh rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti (edaspidi „AMLA“) loomise üle).

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et riskipõhine lähenemisviis finantssüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise järelevalvele, mis on rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi keskmes, vajab lisakirjeldusi ja -selgitusi.

Eelnevat arvestades esitab Euroopa Andmekaitseinspektor mitmeid märkusi ja soovitusi, et tagada vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine ning suurendada kohustatud isikute õiguskindlust nende ülesannete täitmisel. Märkused ja soovitused hõlmavad eelkõige järgmist:

rahapesuvastaste meetmete seadusandlikus paketis peaksid olema määratletud isikuandmete kategooriad, mida kohustatud isikud peavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega seotud kohustuste täitmiseks töötlema, selle asemel et jätta see kirjeldus süstemaatiliselt regulatiivsete tehniliste standardite hooleks. Samuti tuleks paremini kirjeldada isikuandmete eriliikide ning süüteoasjades süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmete töötlemise tingimusi ja piiranguid.

Rahapesuvastaste meetmete seadusandlikus paketis peaksid eelkõige olema määratletud, mis tüüpi isikuandmete eriliike peaksid kohustatud isikud töötlema, arvestades vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, erinevaid tegevusi ja võetavaid meetmeid (tuvastamine, kliendi suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed, aruandlus rahapesu andmebüroodele) ning konkreetset eesmärki (nimelt rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust). Eelkõige on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et seksuaalse sättumuse või etnilise päritoluga seotud isikuandmete töötlemist ei tohiks lubada.

Seoses tegelike kasusaajate registriga Euroopa Andmekaitseinspektor

— tunneb heameelt liikmesriikide kohustuse üle teatada komisjonile nende pädevate asutuste ja iseregulatsiooni organite ning kohustatud isikute kategooriate suletud nimekiri, kellele antakse juurdepääs tegelike kasusaajate registrile. Siiski palub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada, et maksuhaldurite ja eneseregulatsiooni organite juurdepääs tegelike kasusaajate registritele peaks piirduma rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega ning olema lubatud üksnes sel eesmärgil;

— kordab oma varasemat seisukohta seoses üldsuse juurdepääsuga tegelike kasusaajate registritele, et siiani ei ole selgelt kindlaks tehtud, kas selline üldine juurdepääs on vajalik ning proportsionaalne rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks. Põhimõtteliselt peaks kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete võtmisel selline juurdepääs piirduma seaduse jõustamise eest vastutavate pädevate asutuste ja kohustatud isikutega. Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et juurdepääsu tegelikult kasusaava omaniku andmetele, mis on ajendatud muudest üldist huvi pakkuvatest eesmärkidest (nt läbipaistvuse suurendamine), tuleks pigem käsitada teabe saamise õigusena. Selline avalik juurdepääs nõuaks eraldi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist ning kohaldada tuleks eraldi eeskirju, millega kehtestatakse vajalikud kaitsemeetmed. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal hinnata sellise „üldise juurdepääsu“ vajalikkust ja proportsionaalsust ning selle hinnangu alusel kehtestada vajadusel konkreetne õigusraamistik, mis erineb pädevate asutuste juurdepääsu õigusraamistikust;

peale selle soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor tungivalt lisada selge viite asjaomaste isikute isikuandmete kaitsega seotud riskide kohta lisaks neile riskidele, mida liikmesriigid peavad arvesse võtma, kui nad kehtestavad kriteeriumid, mille alusel tehakse erandeid tegelikult kasusaava omaniku andmetele juurdepääsust.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ka rahapesuvastaste meetmete seadusandlikus paketis sätestada aruandlussüsteem tegelike kasusaajate registri kasutamise kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses, et koguda faktipõhiseid tõendeid süsteemi tõhususe kohta ning samuti toetada võimalikke tulevasi seadusandlikke algatusi.

Lisaks märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et rahapesu andmebüroodele on antud ulatuslikud juurdepääsuvolitused, ja kutsub seadusandjat üles ümber hindama nende juurdepääsuõiguste vajalikkust ja proportsionaalsust, eelkõige seoses direktiivi ettepaneku artikli 18 lõike 1 punktis c loetletud õiguskaitsealase teabega. Võttes arvesse rahapesu andmebüroode sidevõrku FIU-net, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta AMLA asutamismääruse ettepanekut, et määratleda seoses selle teabevahetuskanaliga selgelt kõigi kaasatud sidusrühmade (AMLA, rahapesu andmebürood) rollid andmekaitse seisukohast, sest see mõjutab kohaldatavat andmekaitseraamistikku ja järelevalvemudelit.

Võttes arvesse kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete teabeallikaid, sealhulgas järelevalvenimekirju, peaks rahapesuvastaste meetmete seadusandlik pakett eelkõige selgitama, mis juhtudel peaksid kohustatud isikud selliseid nimekirju kasutama. Sellega seoses kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles kaaluma, kas selline juurdepääs peaks toimuma üksnes juhul, kui rahapesu või terrorismi rahastamise oht on suur.

Lisaks kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjaid üles lisama rahapesuvastaste meetmete seadusandlikku paketti viite isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 40 kohastele käitumisjuhenditele ja viite isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 42 kohastele sertifikaatidele, et soodustada käitumisjuhendite ja sertifikaatide vastuvõtmist, mida peavad järgima rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eesmärkidel kasutatavate andmebaaside ja järelevalvenimekirjade pakkujad. Käitumisjuhendid ja sertifikaadid tuleb välja töötada, arvestades kõnealuse sektori erivajadusi.

1. Taust

1. Euroopa Komisjon võttis 20. juulil 2021. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (edaspidi „määruse ettepanek“) (1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku mehhanismide kohta, et hoida ära finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise jaoks, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849 (edaspidi „direktiivi ettepanek“) (2); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 (edaspidi „määruse ettepanek AMLA asutamise kohta“) (3), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (edaspidi „määruse ettepanek krüptovarade kohta“) (4). Edaspidi viidatakse nelja ettepaneku eelnõule ka kui rahapesuvastaste meetmete seadusandlikule paketile.

2. Ettepanek rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi kohta on tehtud vastavalt 7. mai 2020. aasta tegevuskavale, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks (5). Euroopa Andmekaitseinspektor esitas arvamuse tegevuskava kohta 23. juulil 2020 (6).

3. Tegevuskava eesmärgid, nagu on eelkõige viidatud määruses (7): — kehtiva ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistiku tulemusliku rakendamise tagamine; — rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse ELi ühtse reeglistiku kehtestamine; — rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse järelevalve tagamine ELi tasandil; — rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanismi loomine; — kriminaalõigusnormide täitmise tagamine ja teabevahetus liidu tasandil; — ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistiku rahvusvahelise mõõtme tugevdamine.

4. Rahapesuvastaste meetmete seadusandliku pakett, sh määruse ettepanek, mis sisaldab direktiivi (EL) 2018/843 (8) osi (sätteid), on kaugelevaatav seadusandlik algatus, mille eesmärk on suurendada rahapesuvastase võitluse tõhusust. Selle eesmärk on eelkõige jõustamise tsentraliseerimine, sealhulgas hiljuti asutatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise Euroopa ameti (AMLA) kaudu, kohustatud isikute kohustustele standardite kehtestamine, riigiülese ja riikliku riskipõhise lähenemisviisi ühtlustamine ning eeskirjade kehtestamine pädevate järelevalveasutuste vahelise koostöö ning asjakohaste andmebaaside ja teabevahetuse taristu (eelkõige FIU-net) kohta, mida haldab AMLA.

5. 21. juulil 2021 palus Euroopa Komisjon Euroopa Andmekaitseinspektoril vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 esitada arvamus ettepaneku kohta. Need märkused piirduvad ettepaneku sätetega, mis on andmekaitse seisukohast kõige asjakohasemad.

4. Järeldused

Eelnevast lähtudes Euroopa Andmekaitseinspektor:

— väljendab heameelt rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi eesmärkide üle muuta tõhusamaks rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane võitlus, eelkõige kohaldatavate eeskirjade suurema ühtlustamise ja tõhusama järelevalve kaudu ELi tasandil (sh rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti (AMLA) asutamine);

— väljendab heameelt riskipõhise lähenemisviisi üle finantssüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimiseks, mis on rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi keskmes.

Andmekaitse vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte ning liidu ja liikmesriikide kehtivate andmekaitsealaste õigusaktide järgimise tagamiseks jälgib ja soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor eelkõige järgmist:

— rahapesuvastaste meetmete seadusandlikus paketis (eelkõige määruse ettepanekus) peaksid olema määratletud isikuandmete kategooriad, mida kohustatud isikud peavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega seotud kohustuste täitmiseks töötlema;

— eelkõige peaks määruse ettepanek sisaldama selgeid viiteid isikuandmete eriliikide ning süüteoasjades süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmete töötlemise tingimustele ja piirangutele;

— isikuandmete eriliikide puhul tuleks rahapesuvastaste meetmete seadusandlikus paketis eelkõige täpsustada, mis tüüpi andmeid (laiemasse kategooriasse kuuluvaid isikuandmete eriliike vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 9) ja millises protsessi etapis peaksid kohustatud isikud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses töötlema. Sellega seoses on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et seksuaalse sättumuse või etnilise päritoluga seotud isikuandmete töötlemist ei tohiks lubada;

— seoses tegelike kasusaajate registriga väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor: — heameelt selle üle, et tegelikult kasusaava omaniku andmeid tuleb hoida tegelike kasusaajate registris. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab siiski täpsustada, et teabe loetelu vastavalt määruse ettepaneku artiklile 44 on täielik loetelu; — väljendab heameelt liikmesriikide kohustuse üle teatada komisjonile nende pädevate asutuste ja eneseregulatsiooni organite ning kohustatud isikute kategooriate nimekiri, kellele antakse juurdepääs registrile. Siiski palub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada, et maksuhaldurite ja eneseregulatsiooni organite juurdepääs tegelike kasusaajate registritele peaks piirduma rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega ning olema lubatud üksnes sel eesmärgil; — märgib, et direktiivi ettepaneku artikkel 12 sisaldab sätteid, mis on juba olemas direktiivis (EL) 2015/849 ja mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/843, mille kohaselt on üldsusel juurdepääs tegelike kasusaajate registrile. Euroopa Andmekaitseinspektor kordab seega oma seisukohta, mis on väljendatud Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses 1/2017 sellise üldise juurdepääsu kohta, nimelt et tegelikult kasusaava omaniku teabele peaksid juurdepääsu saama rahapesu ja terrorismi rahastamise tuvastamise ja tõkestamise eesmärgil üksnes seaduse jõustamise eest vastutavad pädevad asutused ning kohustatud isikud kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete võtmisel (9). Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et juurdepääs tegelikult kasusaava omaniku andmetele (näiteks valitsusväliste organisatsioonide poolt) oleks erinev, nt teabe saamise õigus ja teabe esitamise õigus. Sellise avaliku juurdepääsu korral, mis vastab teistsugusele funktsioonile/eesmärgile, peaksid kehtima teistsugused vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtted ning eraldi teistsugused eeskirjad. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal hinnata sellise „üldise juurdepääsu“ vajalikkust ja proportsionaalsust ning selle hinnangu alusel vajadusel kehtestada konkreetne õigusraamistik, mis erineb pädevate asutuste juurdepääsu õigusraamistikust; — peale selle soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor tungivalt lisada selge viide asjaomaste isikute isikuandmete kaitsega seotud riskide kohta lisaks riskidele, mida liikmesriigid peavad arvesse võtma, kui nad kehtestavad kriteeriumid, mille alusel tehakse erandeid tegelikult kasusaava omaniku andmetele juurdepääsust. Euroopa Andmekaitseametnik soovitab samuti artikli 13 esimesest ja teisest lausest välja jätta mõiste „erandlik“; — lõpuks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor lisada rahapesuvastaste meetmete seadusandlikku paketti sätte, millega kehtestatakse mehhanism aruandluseks tegelike kasusaajate registri kasutamise tõhususe kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses;

— võttes arvesse süüteoasjades süüdimõistvate kohtuotsuste ja süütegudega seotud isikuandmete töötlemist, on viide määruse ettepaneku artikli 55 lõike 3 punktis b esitatud „väidetele“ (lisaks „uurimisele“, „menetlusele“ ja „süüdimõistvatele kohtuotsustele“) ebamäärane ja seetõttu tuleks see välja jätta või seda täpsustada;

— märgib, et rahapesu andmebüroodele on direktiivi ettepaneku artikli 18 alusel antud ulatuslikud juurdepääsuõigused, ja kutsub seetõttu seadusandjat üles ümber hindama nende juurdepääsuõiguste vajalikkust ja proportsionaalsust, eelkõige seoses direktiivi ettepaneku artikli 18 lõike1 punktis c loetletud õiguskaitsealase teabega. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor selgelt ja põhjalikult piiritleda isikuandmete kategooriad, millele rahapesu andmebüroodel võib olla juurdepääs vastavalt artikli 18 lõike 1 punktile a („finantsteave“) ja punktile b („haldusteave“);

— kordab, et rahapesu andmebüroode volituste ja tegevuse õiguslik määramine „uurimisel põhinevaks“, mitte „teabel põhinevaks“ oleks rohkem kooskõlas andmekaitse proportsionaalsuse ja eesmärgikohasuse põhimõtetega ning soovitab seega direktiivi põhjendusest 51 välja jätta sõnastuse, mis käsitleb huvi pakkuvate isikute tuvastamist;

— võttes arvesse rahapesu andmebüroode sidevõrku FIU-net, soovitab, et määruse ettepanekus AMLA asutamise kohta või vähemalt rakenduslikus tehnilises standardis, mille komisjon võtab vastu vastavalt direktiivi ettepaneku artikli 24 lõikele 3, määratletaks selgelt kõik kaasatud sidusrühmade (AMLA, rahapesu andmebürood) rollid andmekaitse seisukohast, sest see mõjutab kohaldatavat andmekaitseraamistikku ja järelevalvemudelit;

— võttes arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse keskset andmebaasi, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada seal sisalduvate isikuandmete säilitamise tähtaega, eelkõige kuna rahapesu andmebürood koguvad riikliku taustaga isikute, nende pereliikmete ja kaastöötajatega seotud toimikute järelevalve tulemusi ning edastavad need rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse kesksesse andmebaasi;

— võttes arvesse kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete teabeallikaid, sealhulgas järelevalvenimekirju, peaks rahapesuvastaste meetmete seadusandlik pakett eelkõige selgitama, mis juhtudel peaksid kohustatud isikud selliseid nimekirju kasutama. Sellega seoses kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles kaaluma, kas selline juurdepääs peaks toimuma üksnes juhul, kui rahapesu või terrorismi rahastamise oht on suur. Lisaks võiks põhjenduses täpsustada, et kohustatud isikud peaksid järelevalvenimekirjadest saadud teavet nõuetekohaselt kontrollima, võttes eelkõige arvesse nende usaldusväärsust ja täpsust.

— Lisaks kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjaid üles lisama rahapesuvastaste meetmete seadusandlikku paketti viite käitumisjuhenditele vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 40 ja viite sertifikaatidele vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 42, et soodustada käitumisjuhendite ja sertifikaatide vastuvõtmist, millest peavad kinni pidama rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eesmärkidel kasutatavate andmebaaside ja järelevalvenimekirjade pakkujad. Käitumisjuhendid ja sertifikaadid tuleb välja töötada, arvestades kõnealuse sektori erivajadusi.

— Määruse ettepaneku artikli 32 lõikega 3 nähakse ette, et AMLA annab välja suunised selliste isikute tuvastamise kriteeriumide kohta, kes kuuluvad [riikliku taustaga isiku] teadaolevalt lähedaste kaastöötajate määratluse alla. Sellega seoses on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et nende isikute kategooria, keda peetakse „riikliku taustaga isikute lähedasteks kaastöötajateks“, tuleks täpsustada määruse ettepanekus, mitte (ainult) AMLA suunistes.

— Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab täpsustada töötajate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse määruse ettepaneku artikli 11 kohaselt nõutavat terviklikkuse kontrolli;

— Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab pädeva asutuse kaalutluskriteeriumide hulka lisada selgemalt riskid asjaomaste isikute isikuandmete kaitsele, kui avaldatakse halduskaristused ja -meetmed;

— lõpuks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor teha mõningaid muudatusi (täiendusi ja väljajätmisi) rahapesuvastaste meetmete seadusandliku paketi artiklite ja põhjenduste sõnastustes, milles on viidatud isikuandmete kaitse üldmäärusele ja ELi andmekaitsemäärusele.

Brüssel, 22. september 2021 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) COM(2021) 420 final.

(2) COM(2021) 423 final.

(3) COM(2021) 421 final.

(4) COM(421) 422 final. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib sellega seoses, et määruse ettepanek hõlmab ka krüptovarade jälgitavuse nõudeid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eesmärgil; krüptovarade teenuseosutaja kohustust esitada teavet vastavalt artiklitele 14–18; krüptovara teenuseosutajate kaasamist artikli 20 (andmekaitse) ja artikli 21 (andmete säilitamine) alusel. Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 24. juunil 2021 arvamuse krüptovarade kohta „EDPS Opinion on the Proposal for a Regulation on Markets in Crypto-assets, and amending Directive (EU) 2019/1937“ (Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu määrus krüptovaraturgude ja direktiivi (EL) 2019/1937 muutmise kohta).

Arvamus on avaldatud veebiaadressil https://edps.europa.eu/data-protection/our-work/publications/opinions/edps-opinion-proposal-regulation-markets-crypto_en

(5) Teatis tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800 final).

(6) Arvamus 5/2020 Euroopa Komisjoni tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks, on aadressil https://edps.europa.eu/sites/default/files/publication/20-07-23_edps_aml_opinion_en.pdf

(7) Vt seletuskiri, lk 1.

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL, (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

(9) Vt Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse 1/2017 lõiked 61 ja 62: „Nagu on märgitud käesoleva arvamuse sissejuhatuses, jätab rahapesuvastane direktiiv kuritegeliku tegevuse uurimise ja jõustamise avaliku sektori pädevatele asutustele. Sellega seoses palutakse finantsturgudel tegutsevatel eraõiguslikel isikutel esitada teavet üksnes vastutavatele pädevatele asutustele. Mingil juhul ei anta eraisikule ega -üksusele ametlikult ega mitteametlikult, otseselt ega kaudselt täidesaatvat rolli. 62. Tuleb tunnistada, et finantskuritegude ja rikkumiste kallal töötavad valitsusvälised organisatsioonid, ajakirjandus ja uuriv ajakirjandus aitavad tegelikult kaasa ametiasutuste tähelepanu juhtimisele nähtustele, mis võivad olla olulised kriminaalõiguse jõustamise seisukohalt. Kui see on nii, peaks seadusandja siiski arvestama, et juurdepääs tegelikult kasusaava omaniku andmetele on osa kodanike ja ajakirjanduse õigusest saada teavet ja seda esitada. See annaks üldsuse juurdepääsule uue eesmärgi, mille tagajärjel hinnatakse sellise reegli proportsionaalsust selle õiguse ja mitte poliitiliste eesmärkide (nt võitlus terrorismi või maksudest kõrvalehoidmisega) alusel, mida ei saa seostada eraõigusliku tegevusega.“

Tuletame siinkohal meelde ka Euroopa Kohtu kohtupraktikat kohtuasjas Österreichischer Rundfunk, kus kohus leidis, et on vaja kontrollida, kas avalikustamisega saavutatud poliitilist eesmärki ei oleks saanud sama tõhusalt saavutada, kui nimede teavet oleks edastatud üksnes järelevalveasutustele [punkt 88, rõhuasetus lisatud, Euroopa Kohtu otsus, 20. mai 2003. Rechnungshof (C-465/00) vs. Österreichischer Rundfunk jt ning Christa Neukomm (C-138/01) ja Joseph Lauermann (C-139/01) vs. Österreichischer Rundfunk, ECLI:EU:C:2003:294]. Seda küsimust tuleks hoolikalt kaaluda selliste meetmete proportsionaalsuse hindamisel, mis hõlmavad üldsuse juurdepääsu isikuandmetele.