[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.6.2006

KOM(2006) 343 lõplik

2006/0111 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega volitatakse sõlmima lepingut, et uuendada ja muuta Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingut

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu on 27. jaanuari 1997. aasta otsusega 1997/378/EÜ sõlminud arukate tootmissüsteemide alal teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Austraalia, Kanada ning EFTA riikide Norra ja Šveitsi vahel. Leping sõlmiti kirjavahetuse teel, milles esitati ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta; üksikasjad lisati arukaid tootmissüsteeme käsitlevate suunistena.[1] 28. mai 2001. aasta otsusega 2001/421/EÜ liitus arukate tootmissüsteemide lepinguga Korea Vabariik. Arukate tootmissüsteemide leping sõlmiti 10 aastaks, see aegus 2005. aasta aprillis ning komisjon taotles volitusi lepingu uuendamise ja muutmise üle läbirääkimiste pidamiseks. Nõukogu 29. novembri 2005. aasta otsusega volitati komisjoni pidama Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi lepingu uuendamiseks ja muutmiseks. Läbirääkimiste tulemused vastavad täielikult läbirääkimisvolitustele. Need lisati suuniste osana aruka tootmise alase rahvusvahelise koostöö kavale, mis on lisatud nõukogu otsusele.

Väärib märkimist, et arukate tootmissüsteemide haldamist ja rakendamist on läbirääkimisvolituste kohaselt parandatud. Eelkõige on parandatud järgmist.

1. Arukate tootmissüsteemide haldamisse on kaasatud avaliku ja erasektori partnerlus. Arukate tootmissüsteemide haldamisel ei ole tööstuse juhtroll enam kohustuslik. See on oluline muudatus, sest tööstus üksi ei suutnud enam kaasata teaduskoostöö rahastamiseks vajalikku kriitilist massi ja ressursse. Teadustöö eest vastutavate asjaomaste riigiasutuste osalemine aitab koostöös eraõiguslike tööstusettevõtetega luua sidusama ja laiaulatuslikuma projektivalikuga arukate tootmissüsteemide kava.

2. Arukate tootmissüsteemide eelarvepõhimõtted tulenevad Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavast finantsmäärusest. Muidu ei saaks komisjon toetada arukate tootmissüsteemide piirkondadevahelist sekretariaati, mida rahastatakse arukate tootmissüsteemide lepingule allakirjutanute osamaksetest.

3. Teised märkimisväärsed arukate tootmissüsteemide lepingu muudatused on seotud nõukogu ja komisjoni sisesuhetega, eelkõige lepingu vorm ja komisjoni volitused hallata piirkondadevahelist arukate tootmissüsteemide sekretariaati.

- Arukate tootmissüsteemide lepingu vorm (kirjavahetuse teel sõlmitud leping) jäetakse muutmata, kuna see on sobiv seda tüüpi rahvusvahelise koostöö jaoks, kus ei toimu rahalisi tehinguid. Aruka tootmise alase rahvusvahelise koostöö kava täpsustavad suunised on lisatud eraldi kirjadele.

- Arukaid tootmissüsteeme käsitlevates suunistes on määratletud, et kõnealuste süsteemide haldamine toimub lepingule allakirjutanute eesistumisel kordamööda. Eesistuja vastutab kõiki osalisi teenindava piirkondadevahelise sekretariaadi loomise ja selle töö korraldamise eest. Kuna nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta otsus 1997/378/EÜ ei sisalda sellekohast õiguslikku alust, ei suutnud ühendus luua piirkondadevahelist sekretariaati ja pidi eesistumisest loobuma. Selleks, et seda arukate tootmissüsteemide lepingust tulenevat kohustust täita, on nõukogu otsuse eelnõusse lisatud säte, et Euroopa Ühendus võib hallata arukate tootmissüsteemide piirkondadevahelist sekretariaati Euroopas.

4. Lepinguosalised vaatavad kava iga viie aasta järel üle, et otsustada kas seda jätkata, muuta või lõpetada. Lepinguosaline võib lepingust igal ajal taganeda, kui ta teatab sellest teistele lepinguosalistele 12 kuud ette.

5. Lepinguosaliste aastased osamaksed moodustavad ettenähtud sissetuleku vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 18 lõikele 1d.

2006/0111 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega volitatakse sõlmima lepingut, et uuendada ja muuta Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingut

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 ning artikli 300 lõigete 2 ja 3 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1513/2002/EÜ,[4] millega luuakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006), on nähtud ette rahvusvaheline koostöö tootmissüsteemide uurimistöös.

(2) Komisjon on vastu võtnud ja esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi kohta (2007–2013),[5] millega toetatakse rahvusvahelise koostöö jätkumist. Arukate tootmissüsteemide lepingut tuleks uuendada.

(3) Kümneks aastaks sõlmitud arukate tootmissüsteemide leping aegus 2005. aasta aprillis. Kuna uurimistöö laiendamine arukate tootmissüsteemide valdkonnas andis lisandväärtust, taotles komisjon läbirääkimisvolitusi lepingu uuendamiseks.

(4) Novembris 2005[6] volitas nõukogu komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikidega arukate tootmissüsteemide alal sõlmitud uurimis- ja arenduskoostöö lepingu uuendamiseks ja muutmiseks.

(5) Läbirääkimised toimusid vastavalt läbirääkimisvolitustele ja tulemused lisati arukate tootmissüsteemide alase rahvusvahelise koostöö suunistele, millega loodi koostöövõrgustik ning mis on lisatud kirjavahetusele, kus esitatakse Euroopa Ühenduse ning Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöö põhimõtted. Eelmise kava muudatused käsitlevad arukate tootmissüsteemide haldamist ja eelarveoperatsioone.

(6) Arukaid tootmissüsteeme käsitlevates suunistes on määratletud, et kõnealuste süsteemide haldamine toimub lepingule allakirjutanute eesistumisel kordamööda. Selleks, et seda kohustust täita, tuleks sätestada, et Euroopa Ühendus võib hallata arukate tootmissüsteemide piirkondadevahelist sekretariaati Euroopas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal 1997. ja 2001. aastal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingu uuendamist ja muutmist käsitlev leping.

Kirjavahetuse teel sõlmitud lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku, kellel on õigus kirjavahetuse teel sõlmitud lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Brüssel

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

LEPING

Kirjavahetuse teel sõlmitud lepingus esitatakse ühisarvamus Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingu uuendamise ja muutmise kohta – Lisa: Aruka tootmise alase rahvusvahelise koostöö kava suunised

A. Kiri nr 1

Brüssel,

Lugupeetud härra

Viitan Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal 1997. ja 2001. aastal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingule.

Käesoleva kirja eesmärk on esitada ühisarvamus, mille oleme saavutanud kõnealuse koostöölepingu uuendamiseks ja muutmiseks vastavalt kirjale lisatud suunistele.

Osalevad piirkonnad teevad koostööd, et edendada tööstuse konkurentsivõimet, lahendada üleilmseid tootmisküsimusi ning tõhustada arenenud tootmistehnoloogiat ja –süsteeme. Selline koostöö tagab tulu ja panuste vahelise tasakaalu, on tööstuse seisukohalt asjakohane ning põhineb vastastikusel huvil ja mõistmisel.

Ühistegevuse rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest õigusnormidest. Iga osalev piirkond rahastab oma tegevust ja toetab teistega võrdselt rahaliselt või mitterahaliselt piirkondadevahelise arukate tootmissüsteemide sekretariaadi kulude kandmist. Sekretariaat tegutseb ja toimib suunistes sätestatud põhimõtete kohaselt. Euroopa Ühendus on valmis haldama piirkondadevahelist sekretariaati Euroopas, kui osalevad piirkonnad nii otsustavad.

Käesolev koostööleping sõlmitakse 10 aastaks. Iga osalev piirkond võib lepingust igal ajal taganeda, kui ta teatab sellest 12 kuud ette. Osalejad vaatavad kava läbi viis aastat peale selle algust.

Euroopa Ühendus ja Norra on otsustanud toimida ühtse Euroopa piirkonnana.

Käesolev kiri koos osalevate piirkondade nõusolekuga on suuniste kinnituseks ja selles esitatakse ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma kinnituse käesoleva arvamuse kohta võimalikult kiiresti.

Euroopa Ühenduse nimel

Brüssel,

B. Kiri nr 2

Aadress, kuupäev

Lugupeetud härra

Teatan, et sain …(kuupäeva) kätte Teie kirja, mille sisu on järgmine: „Viitan Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal 1997. ja 2001. aastal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingule.

Käesoleva kirja eesmärk on esitada ühisarvamus, millele oleme jõudnud kõnealuse koostöölepingu uuendamiseks ja muutmiseks vastavalt kirjale lisatud suunistele.

Osalevad piirkonnad teevad koostööd, et edendada tööstuse konkurentsivõimet, lahendada üleilmseid tootmisküsimusi ning tõhustada arenenud tootmistehnoloogiat ja -süsteeme. Selline koostöö tagab tulu ja panuste vahelise tasakaalu, on tööstuse seisukohalt asjakohane ning põhineb vastastikusel huvil ja mõistmisel.

Ühistegevuse rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest õigusnormidest. Iga osalev piirkond rahastab oma tegevust ja toetab teistega võrdselt rahaliselt või mitterahaliselt piirkondadevahelise arukate tootmissüsteemide sekretariaadi kulude kandmist. Sekretariaat tegutseb ja toimib suunistes sätestatud põhimõtete kohaselt. Euroopa Ühendus on valmis haldama piirkondadevahelist sekretariaati, kui osalevad piirkonnad ühiselt otsustavad ühenduse haldamiskorra suhtes.

Käesolev koostööleping sõlmitakse kümneks aastaks. Iga osalev piirkond võib lepingust igal ajal taganeda, kui ta teatab sellest 12 kuud ette. Osalejad vaatavad kava läbi viis aastat pärast selle algust.

Euroopa Ühendus ja Norra on otsustanud toimida ühtse Euroopa piirkonnana.

Käesolev kiri koos osalevate piirkondade nõusolekuga on suuniste kinnituseks ja selles esitatakse ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma kinnituse kõnealuse arvamuse kohta võimalikult kiiresti.

Euroopa Ühenduse nimel“

Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub Teie kirja sisuga.

…valitsuse nimel

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Nõukogu otsus, millega volitatakse sõlmima lepingut, et uuendada ja muuta Euroopa Ühenduse ja Austraalia, Kanada, EFTA riikide Norra ja Šveitsi, Korea, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vahel arukate tootmissüsteemide alal sõlmitud uurimis- ja arendustegevuse lepingut.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja seotud tegevus(ed):

- TTA/rahvusvaheline teadus- ja tehnikakoostöö

- infoühiskond/teadusuuringud

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

- Arukate tootmissüsteemide kavas osalemise kulud, eelkõige piirkondadevahelisele sekretariaadile ettenähtud aastane toetus kantakse ühenduse teadusuuringute raamprogrammi eriprogrammide eelarverubriikidesse EÜ 08.0301 (teadusuuringute peadirektoraat) ja 09.0401 (infoühiskonna peadirektoraat). Toetust maksab kas teadusuuringute või infoühiskonna peadirektoraat.

- Juhul kui arukate tootmissüsteemide piirkondadevaheline sekretariaat asub Euroopas ja seda haldab Euroopa Komisjon (Euroopa Ühenduse eesistumise ajal) moodustavad ettenähtud sissetuleku kõikide teiste lepinguosaliste aastased osamaksed vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 18 lõikele 1d.

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju

2006 ja 2007–2013 (soovituslik)

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Tarbimise liik | Uued | EFTA osalus | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

08.0301 (RTD) | Mittekohustuslik | Liigendatud[7] | EI | JAH | JAH | Nr [3] |

09.0401 (INFSO) | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | JAH | JAH | Nr [3] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

Aastane toetus arukate tootmissüsteemide piirkondadevahelisele sekretariaadile on kindlaksmääratud summa 200 000 Kanada dollarit Ameerika Ühendriikidele, Jaapanile, EÜle koos Norraga (kes on TTA raamprogrammi assotsieerunud riik. Euroopa Ühendus ja Norra on otsustanud toimida ühtse Euroopa piirkonnana).

Summa varieerub sõltuvalt vahetuskursist; see ei ületa 150 000 eurot aastas.

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Kokku |

Tegevuskulud[8] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Maksete assigneeringud | b | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Võrdlussummasse jäävad halduskulud[9] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

[10]Võrdlussummast välja jäävad halduskulud |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |

Meetmete soovituslik finantskulu kokku |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustage, milliste) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja hilisem | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanek vastab 2006. aasta finantsplaneeringule, (2006. aasta eelarve ja kuues raamprogramm). Ajavahemikuks 2007 kuni 2013 on ettepanek kehtiv, kui nii on ette nähtud vastavates finatsperspektiivides ja teadusuuringute raamprogrammis.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[11] (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

X Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

Arukaid tootmissüsteeme käsitlevas lepingus on määratletud, et kõnealuste süsteemide haldamine toimub lepingule allakirjutanute eesistumisel kordamööda. Eesistuja vastutab kõiki osalisi teenindava piirkondadevahelise sekretariaadi loomise ja selle töö korraldamise eest. Sekretariaat töötab 2,5 aastat. Ühendus ei suutnud luua piirkondadevahelist sekretariaati, kuna nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta otsus 1997/378/EÜ ei sisalda sellekohast õiguslikku alust ning pidi seega eesistumisest loobuma. Selleks, et seda arukate tootmissüsteemide lepingust tulenevat kohustust täita, on nõukogu otsuse eelnõusse lisatud säte, et Euroopa Ühendus võib hallata arukate tootmissüsteemide piirkondadevahelist sekretariaati Euroopas.

Seepärast laekuvad kolmandate riikide rahalised osamaksed Euroopa teadusuuringute raamprogrammi eelarvesse, eeldades et Euroopa Komisjon saab arukate tootmissüsteemide haldamise eesistujaks ja loob piirkondadevahelise sekretariaadi. Asjakohast otsust ei ole veel vastu võetud, kuid tõenäoliselt saab Euroopa Liidust eesistuja aastal 2010 pärast praegust (Korea) ja järgmist (Šveitsi) eesistumisperioodi.

Austraalia, Kanada, Korea ja Šveitsi aastane osamakse on 125 000 Kanada dollarit. Summa varieerub sõltuvalt vahetuskursist; see ei ületa 100 000 eurot aastas. Aastane kogusissetulek, mille hulka kuuluvad ka Jaapani ja USA osamaksed, ei ületa 150 000 eurot. Euroopa eesistumise periood (mis langeb kokku eeldatava sissetulekuga) on 2,5 aastat ja see algab eeldatavasti aastal 2010. Miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Arukate tootmissüsteemide kava on rahvusvaheline ja mitmepoolne uurimis- ja arenduskoostöö arukate tootmissüsteemide valdkonnas.

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Edendada ja toetada uurimis- ja arenduskoostööd, milles osalevad akadeemilise ja tööstusliku uurimistöö tegijad arukate tootmissüsteemide kavas osalevatest piirkondadest: Austraaliast, Kanadast, Euroopa Liidust ning Norrast, Jaapanist, Koreast, Ameerika Ühendriikidest ja Šveitsist.

Arukate tootmissüsteemide kava jälgib osalevate piirkondade esindajatest koosnev arukate tootmissüsteemide piirkondadevaheline juhtiv teaduskomitee. Arukate tootmissüsteemide piirkondadevaheline sekretariaat (eesistumine vahetub iga 2,5 aasta järel) viib ellu juhtiva teaduskomitee meetmeid ja selle tegevust rahastatakse aastastest osamaksetest.

Igas arukate tootmissüsteemide kavas osalevas piirkonnas on arukate tootmissüsteemide piirkondlik sekretariaat, mis suhtleb vastavate teadusringkondadega. Euroopa arukate tootmissüsteemide sekretariaadi tegevus on jagatud kahe asjaomase peadirektoraadi - teadusuuringute ja infoühiskonna peadirektoraadi vahel.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Arukate tootmissüsteemide kava on ainus rahvusvaheline tööstusriikide uurimis- ja arendustegevuse raamistik. Kavaga luuakse tööstus- ja teadusringkondade koostöö üldine raamistik tootmissüsteemide uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas kogu uuendustsükli jooksul ning kava võimaldab leida partnereid kogu maailmas. Tõhus kava intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitseks on olnud osalevatele tööstusettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kasulik, luues turvalise võimaluse osaleda üleilmses koostöös. Arukate tootmissüsteemide kava on viimase kümne aasta jooksul tõestanud Euroopa teadusringkondade edukust ja näidanud Euroopa suutlikkust olulises üleilmses teaduskoostöös.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Haldamine tsentraliseeritult

X otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, delegeerides haldamise:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Seiresüsteem

Koostöölepingut hindavad regulaarselt komisjoni asjaomased talitused ning iga viie aasta järel hindavad seda ühiselt ühendus ja arukate tootmissüsteemide lepingu osalised.

Tulemuslikkuse näitajad:

- lepinguosaliste esitatud ja arukate tootmissüsteemide kava eesmärkide saavutamisele suunatud ettepanekute/võrgustike arv;

- Euroopa ettevõtete esitatud ja arukate tootmissüsteemide kava eesmärkide saavutamisele suunatud ettepanekute/võrgustike arv;

- rahastamiseks valitud ettepanekute arv (iga piirkond rahastab oma osalejaid);

- arukate tootmissüsteemide projektide alusel saadud patentide arv;

- arukate tootmissüsteemide projektis osalejate poolt välja antud teoste arv;

- arukate tootmissüsteemide eriküsimusi käsitlevate töörühmade, seminaride sümpoosionide arv;

- arukate tootmissüsteemide juhtiva teaduskomitee väljatöötatud tegevuskavade, teadusstrateegiate, uuringute arv;

- eriala- ja üldises ajakirjanduses avaldatud tootmissüsteeme käsitlevate artiklite arv.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Arukate tootmissüsteemide viimase kümne aasta arengut on hinnatud ülemaailmsel tasemel ning hinnang on kokku võetud aruandes:

“Intelligent Manufacturing Systems, Impact Report. History and Achievements of Phase I“ (Arukad tootmissüsteemid, mõjuaruanne. Esimese faasi ajalugu ja saavutused), jaanuar 2005, elektrooniliselt kättesaadav http://www.ims.org/index_imp.html

Aruandes tehakse järgmised järeldused:

„Uuritud projektidest … (2003) selgus:

Kogemused eri valdkondade ja rahvusvahelises koostöös (96%)

Akadeemiliste põhimõtete pädev hindamine praktilise kogemuse kaudu (74%)

Eri kultuuride esindajate õnnestunud koostöö (83%)

Õnnestunud valdkondadevaheline koostöö (82%)

Parem arusaam üleilmsetest äritavadest (78%)

Vastastikuse usalduse ja austuse kasv (100%)

Igal aastal saadetakse kõikidele käimasolevate arukate tootmissüsteemide projektide koordinaatoritele ülevaade, et oleks võimalik hinnata kava tõhusust ja saada selle kaudu tagasisidet teadustöö kogemuste kohta. Me uurime koostöö sotsiaalseid aspekte, milline on projekti majanduslik mõju ning millised on asjakohase teadustöö olulisemad õppetunnid. Oma viimases ülevaates küsisime, millised on rahvusvahelise teaduskoostöö olulisemad aspektid ja vastajad pidasid tähtsaks uute rahvusvaheliste sidemete loomist ja isiklikke kohtumisi töö käigus. Lisaks ütles enamik vastajaid, et nad suutsid teha tõhusat koostööd ning saavad nüüd paremini aru üleilmsetest äritavadest. Arukate tootmissüsteemide kava annab ainulaadse võimaluse eri kultuuride ja valdkondade teadus- ja tööstusringkondade koostööks kogu maailmas. Lisaks võib arusaamine arukate tootmissüsteemide projektides täheldada märgatavat vastastikust arusaamist. Kõik vastajad nimetasid, et vastastikune usaldus ja austus koostöö käigus suurenesid, eemaldades nii tõkked uute avastuste teelt. Usalduse ja austuse edenedes luuakse uusi ärivõrgustikke ning dialoog jätkub projektiväliselt ka pärast selle lõppemist. Vastajad nimetasid, et õpiti tundma uusi teadus- ja arendustegevuse põhimõtteid ning loodi uusi võrgustikke. Need sotsiaalsed tulemused toovad pikaajalist kasu, mida ei nähta või ei märgata enne, kui tekib võimalus avaramaks koostööks.“ (lk 18).

Käimas on Euroopa arukate tootmissüsteemide projektivaliku ühe osa süstemaatiline hindamine (infoühiskonna tehnoloogiate programmi osa neljandas ja viiendas raamprogrammis).

6.2.2. Vahe-/järelhindamise järel võetavad meetmed (samasugustest kogemustest varem saadud õppetunnid)

Viis aastat pärast lepingu sõlmimist hindab komisjon kõiki koostöömeetmeid ja kava haldamist ning teavitab kõiki lepinguosalisi arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtivteaduskomitee kaudu.

6.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus

Komisjon hindab kõiki koostöömeetmeid ja kava haldamist iga viie aasta järel.

7. Pettusevastased meetmed

Kui raamprogrammi rakendamisel on vaja kasutada väljastpoolt pärit töövõtjaid või teha väljamakseid kolmandatele isikutele, viib komisjon vajadusel läbi finantsauditi, eriti juhul, kui on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruandes kirjeldatud töö tõepärasuses.

Ühenduse finantsauditi viib läbi kas ühenduse personal või kontrollitava osapoole seaduste kohaselt heakskiidetud raamatupidamiseksperdid. Viimased valib ühendus, vältides huvide konflikti ohtu, millele võib viidata auditeeritav osapool.

Lisaks tagab komisjon, et Euroopa Ühenduste rahalised huvid on teadustöö käigus tõhusa kontrolliga kaitstud ning eeskirjade eiramisel võetakse proportsionaalsed hoiatavad karistusmeetmed.

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetakse raamprogrammi rakendamisel kasutatavate lepingute puhul arvesse kontrolli, meetmeid ja karistusi käsitlevaid eeskirju, mis tulenevad määrustest nr 2988/95, 02185/96, 1073/99 ja 1074/99.

Lisaks rakendatakse teadus- ja eelarveküsimuste suhtes pidevalt siseauditit ja kontrolliprogrammi, mida viib läbi teadusuuringute peadirektoraadi vastutav personal, siseauditit, mida viib läbi teadusuuringute peadirektoraadi siseauditi osakond, ning kohalikku kontrolli, mida viib läbi nimetatud osakond koos kontrollikojaga.

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustused miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Aasta n | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |

Ametnikud või ajutised töötajad[14] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[15] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[16] | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

KOKKU | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Euroopa arukate tootmissüsteemide sekretariaadi haldamine

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitikastrateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud kulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sisene |

- väline |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)

Personali liik | Aasta n | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem |

Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustage eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku |

Arvestus– Ametnikud ja ajutised töötajad |

2/3 A* aastas tähendab 1/3 A* ametnikku mõlemast asjaomasest peadirektoraadist - teadusuuringute ja infoühiskonna peadirektoraadist – 72 000 eurot |

Arvestus– Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) |

Aasta n | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[18] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

[1] ELT L 161, 18.6.1997, lk 2-20

[2] ELT C ..., ..., lk ....

[3] ELT C ..., ..., lk ....

[4] ELT L 232, 29.8.2002, lk 1-33.

[5] KOM(2005) 119 (lõplik), 6. aprill 2005.

[6] Nõukogu piiratud kasutusega dokument nr 13364/05, 28.10.2005.

[7] Liigendatud assigneeringud

[8] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[9] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 04 artikli alla.

[10] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[11] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[12] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[13] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[14] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[15] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[16] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[17] Tuleks viidata konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[18] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub.