Vajadus meetmete järele

ELi finantsturud sõltuvad olulisel määral teatavatest kolmanda riigi kesksete vastaspoolte osutatavatest teenustest, mis tekitab ELile olulisi finantsstabiilsuse riske. Eurodes nomineeritud tuletisinstrumentide kliirimise peamine koht on Ühendkuningriik, kelle turuosa on üle 90 %. Euroopa Keskpank (EKP) ja komisjon tegid kindlaks, et kui ELi turuosalised kaotavad äkki juurdepääsu Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele, on kliirimine ELi jaoks oluline finantsstabiilsuse risk. Selle tulemusel võeti 2020. aasta septembris vastu samaväärsuse otsus. Selles otsuses kordas komisjon ELi turuosalistele mõeldud sõnumit vähendada oma ülemääraseid riskipositsioone Ühendkuningriigis asutatud kesksetes vastaspooltes. Seni ei ole aga sellist vähendamist toimunud.

Teabevahetus asjaomaste ELi asutustega, nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Keskpanga, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja ühtse järelevalvemehhanismiga komisjoni loodud kliiringu ajutise töörühma raames kinnitas, et probleem ja sellest finantsstabiilsusele tekkivad riskid on olemas. Töörühmas peetud arutelude tulemusel on jõutud järeldusele, et kõnealuste ülemääraste riskipositsioonide märkimisväärne vähendamine korrapärasel ja kontrollitud viisil nõuaks järgnevatel aastatel seadusandlikke ja muude kui seadusandlike muudatuste tegemist. Neid muudatusi oleks vaja selleks, et i) suurendada ELis kliirimise atraktiivsust; ii) ergutada taristu arendamist ELis ja iii) tõhustada järelevalvekorda ELis, et lõppkokkuvõttes tegeleda asjakohaste finantsstabiilsuse riskidega.

Ilma täiendavate ELi meetmeteta jätkavad turuosalised suure tõenäosusega kliirimist nendes süsteemsetes kolmanda riigi kesksetes vastaspooltes, ja seega säilitavad kirjeldatud liigse sõltuvuse ning isegi suurendavad seda. Sellega kaasnevad märkimisväärsed finantsstabiilsuse riskid stressistsenaariumi korral, millega on seotud kolmanda riigi keskne vastaspool, või kui juurdepääs tema teenustele järsku kaob.

Võimalikud lahendused

Kasutada olevad poliitikavariandid määrati kindlaks ESMA 2021. aasta aruande põhjal, milles hinnatakse Ühendkuningriigi süsteemselt olulisi keskseid vastaspooli, ning eespool nimetatud ELi asutustega ja kliirimise töörühmas peetud arutelude ning sihtotstarbelise avaliku konsultatsiooni põhjal. Mõjuhinnangus käsitletud meetmete eesmärk on lahendada probleeme nii pakkumise kui ka nõudluse poolel ning ohjata ELi suurenevate kliirimisvoogude tagajärjel ELile tekkivaid piiriüleseid riske.

Pakkumise poolel kaalutakse mitut võimalust, kuidas suurendada ELis asuvate kesksete vastaspoolte atraktiivsust turuosaliste jaoks, et muuta menetlused sujuvamaks või võtta kasutusele lihtsustatud mehhanism, mis võimaldab kesksetel vastaspooltel muuta oma mudeleid ja parameetreid kiiresti ja ettevõtjasõbralikult.

Nõudluse poolel kaalutakse mitut varianti, kuidas soodustada kliirimist ELi kesksetes vastaspooltes: üks neist sunnib panku hoiduma ülemäärastest riskipositsioonidest kesksetes vastaspooltes, ühega nõutakse turuosalistelt aktiivse konto omamist ELi kesksetes vastaspooltes, veel ühega laiendatakse ELis kliirivate üksuste ulatust, üks hõlbustab klientide ja kaudsete osalejate juurdepääsu kliirimisele ning üks on nende variantide kombinatsioon.

Selleks et tugevdada ELi kesksete vastaspoolte järelevalve raamistikku, et võtta paremini arvesse piiriüleseid riske, tagades sellega finantsstabiilsuse, kaalutakse kõigele lisaks kahte varianti, millest ühega ühtlustatakse järelevalveraamistikku ja luuakse riiklike järelevalveasutuste vastutusalas ühised järelevalverühmad, ning teisega luuakse ELi kesksete vastaspoolte ühtne järelevalveasutus.

Esimeses etapis jäeti mitu varianti kõrvale, eelkõige võimalus nõuda kliirimist ELis või nõuda, et kliirimiskohustust tuleks täita ELi kesksetes vastaspooltes või väiksema riskiga kolmandate riikide kesksetes vastaspooltes. Esimeses etapis jäeti kõrvale ka järgmised variandid: võimaldada kõigile ELi kesksetele vastaspooltele juurdepääsu keskpanga vahenditele, pikendada Target 2 süsteemi tööaega ja laiendada kliirimiskohustuse ulatust.

Eelistatud poliitikavariandi mõju

Analüüsi käigus valiti eelistatud variandid, lähtudes sellest, kuidas need aitavad saavutada selle algatuse erieesmärke, mis on i) suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust, ii) soodustada kliirimist ELi kesksetes vastaspooltes ja iii) võimaldada rohkem arvestada piiriüleste riskidega, samuti kesksete vastaspoolte kulutõhususe ja sidususega.

Pakkumise poolel valiti eelistatud variandiks sujuvamate menetluste ja järelhindamise mehhanismi kombinatsioon. See võimaldaks seniseid menetlusi võimalikult suurel määral lihtsustada ja hoida samal ajal finantsstabiilsust. Hindamisel jõuti järeldusele, et see kombinatsioon sobiks kõige paremini esimese erieesmärgi (ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamine) saavutamiseks. Mis puudutab teist erieesmärki, st soodustada kliirimist ELis, võib see variant selle saavutamisele kaudselt kaasa aidata, suurendades ELis asuvate kesksete vastaspoolte atraktiivsust turuosaliste jaoks. Samal ajal vähendaks see ELi kesksete vastaspoolte haldus- ja alternatiivkulusid rohkem kui kumbgi võimalus eraldi vaadelduna.

Nõudluse poolel on eelistatud variandis kombineeritud pankade kesksetes vastaspooltes olevate ülemääraste riskipositsioonide piiramine, aktiivse konto loomise nõue, ELis kliirivate turuosaliste ulatuse laiendamine ja klientidepoolse kliirimise hõlbustamine, et kõrvaldada tavaliselt kliendina kliirivate turuosaliste kliirimistakistused. See aitab vähendada liigset sõltuvust kolmanda riigi süsteemselt olulistest kesksetest vastaspooltest. Sellega saavutataks erieesmärk suurendada kliirimist ELis suuremal määral kui iga variandiga eraldi, ning saavutataks hea tasakaal eesmärgi saavutamise ja turul negatiivse mõju piiramise vahel. Aktiivse konto meetme kaudu kehtestataks selle variandi kohaselt selgelt nõue suurendada ELi kesksetes vastaspooltes kliirimise mahtusid. Samal ajal looks see usaldusväärse raamistiku, tagamaks et pangad ja investeerimisühingud, kes on kõige olulisemad finantssektori vastaspooled, täidavad nõudeid. Seda varianti peetakse kõige sobivamaks ja teostatavamaks, sest sellega loodetakse vältida häirivat mõju ELi kliirivate liikmete konkurentsivõimele ning seda saab kohandada ja kalibreerida, et võtta arvesse kulumõju väiksematele klientidele, ning võimaldatakse samal ajal järk-järgult vähendada riskipositsioone süsteemselt olulistes kesksetes vastaspooltes, vähendades seega riske ELi finantsstabiilsusele.

Mis puudutab järelevalvet, siis selgub kõikide variantide hindamisel ja võrdlemisel põhinevast analüüsist, et kehtiva järelevalveraamistiku sihipärased muudatused on tõenäoliselt kõige proportsionaalsem lähenemisviis, kuigi see ei pruugi olla kõige tulemuslikum variant piiriüleste riskide arvessevõtmise tugevdamiseks. Selle variandi puhul võetakse arvesse ka muret, et keskse vastaspoole rohkem tsentraliseeritud järelevalve ELi tasandil ei oleks kooskõlas lõpliku vastutusega keskse vastaspoole võimaliku toetamise eest kriisiolukorras, mis jääb kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse määruse kohaselt iga keskse vastaspoole asukohaliikmesriigi kanda.

Mis puudutab kulusid, siis kuigi finantsstabiilsus on avalik hüve ega ole seetõttu kvantifitseeritav, saab valitud poliitikavariante kalibreerida, et tagada turuosaliste, kesksete vastaspoolte, ESMA ja riiklike ametiasutuste kulude proportsionaalsus.