P6_TA(2006)0522

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatav eriprogramm (teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 2007-2013) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) raames Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi (KOM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0439) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 166, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0380/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0335 /2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik võrdlussumma peab olema kooskõlas 2007.-2013. aasta finantsraamistiku rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta [2] punkti 38 sätetega;

3. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1 a (uus)

| (1 a) Avalikest vahenditest rahastatavad teadusuuringud tuleks suunata peamiselt avalikele vajadustele ja prioriteetidele ning püüelda tuleks vastastikuse täiendavuse poole erasektori vahenditest rahastatavate teadusuuringutega. Teadusuuringute Ühiskeskuse töö tuleks kooskõlastada prioriteetsetes teemavaldkondades läbiviidavate teadusuuringutega, et vältida riikide teadusuuringute programmide kattumist ja kordamist. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3

(3) Oma ülesande täitmisel peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasoleva poliitika rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele. Oma ülesande täitmisel teostab Teadusuuringute Ühiskeskus kvaliteetseid teadusuuringuid. | (3) Oma ülesande täitmisel peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasoleva poliitika rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele. Oma ülesande täitmisel teostab Teadusuuringute Ühiskeskus väga kvaliteetseid teadusuuringuid, mis on võrreldavad kogu ELis. |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 4

(4) Kõnealuse eriprogrammi abil tuleks rakendada Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Rakendades kõnealust eriprogrammi vastavalt selle ülesandele, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele võtmeküsimustele: heaolu teadmistepõhises ühiskonnas, solidaarsus ja ressursside vastutustundlik juhtimine, julgeolek ja vabadus ning Euroopa kui maailmapartner. | (4) Kõnealuse eriprogrammi abil tuleks rakendada Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Rakendades kõnealust eriprogrammi vastavalt selle ülesandele, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele võtmeküsimustele: majanduslik ja sotsiaalne heaolu teadmistepõhises ühiskonnas, solidaarsus, jätkusuutlikkus ja ressursside vastutustundlik juhtimine, julgeolek ja vabadus ning Euroopa kui maailmapartner. |

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 10

(10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil; sealhulgas osalemine raamprogrammi kaudsete meetmete võtmises, kolmanda osapoole töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. | (10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil; sealhulgas osalemine raamprogrammi kaudsete meetmete võtmises, kolmanda osapoole töö (tingimuseks on teatud tingimuste täitmine, eriti seoses intellektuaalomandi õiguste kaitsega) ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. |

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 13

(13) Komisjon peaks õigel ajal korraldama käesoleva programmiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise. | (13) Komisjon peaks õigel ajal korraldama käesoleva programmiga hõlmatud valdkondade tegevuse sõltumatu hindamise, mis hõlmaks keskkonnaalaseid, sotsiaalseid, tervisega ja loomade heaoluga seotud kriteeriumeid ning viiks tulevikus raamprogrammi kohaste otseste ja kaudsete meetmete süsteemsema mõõtmise ja hindamiseni. |

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 esimene a lõik (uus)

| Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätete kohast rakendamist. |

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 esimene b lõik (uus)

| Eriprogrammi halduskulud kokku, sealhulgas Teadusuuringute Ühiskeskuse sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed eriprogrammis ettenähtud ülesannetega ning sõltuvad eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest. |

Muudatusettepanek 8

Artikli 3 esimene c lõik (uus)

| Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk lähtuvalt säästlikkuse, tõhususe, mõjususe ning samuti proportsionaalsuse põhimõtetest. |

Muudatusettepanek 9

Artikli 4 lõike 2 esimene taane

—inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine, | — inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, |

Muudatusettepanek 10

Artikkel 5 a (uus)

| Artikkel 5 a Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale ELi üldeelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest. |

Muudatusettepanek 11

Artikli 7 esimene a lõik (uus)

| Hindamisaruanne sisaldab finantsjuhtimise usaldusväärsuse hinnangut ja eriprogrammi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut. |

Muudatusettepanek 12

Lisa 2. jao esimese lõigu esimene taane

—reageerides paindlikult ELi poliitiliste otsuste tegijate arenevatele vajadustele ja nõuetele; | —reageerides paindlikult ELi poliitiliste otsuste tegijate arenevatele vajadustele ja nõuetele, sealhulgas liikmesriigi tasandil; |

Muudatusettepanek 13

Lisa 2. jao esimese lõigu teine taane

—keskendudes teemadele, mis on ühiskonnale tähtsad, vajavad teadusuuringuid ja on ka ühenduse seisukohast olulised; | —keskendudes teemadele, mis on ühiskonnale tähtsad, vajavad teadusuuringuid ja on ka ühenduse seisukohast olulised või mis on tähtsad suurele osale ühendusest; |

Muudatusettepanek 14

Lisa 2. jao kolmas a taane (uus)

| —süvendades koostööd teiste Euroopa institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendiga; |

Muudatusettepanek 15

Lisa 2. jao esimese lõigu viies a taane (uus)

| —läbipaistvuse suurendamine teadusuuringute prioriteetide määratlemisel, tehes prioriteetide valikul kohaldatavad kriteeriumid avalikult kättesaadavaks ja teavitades Euroopa Parlamenti ja nõukogu teadusuuringute prioriteetide valikut õigustavatest põhjustest. |

Muudatusettepanek 16

Lisa 2. jao kolmas lõik

Seda lähenemist iseloomustab peamiselt teadmiste levitamine mitmesugustele selle protsessiga seotud sidusrühmadele. Tegeletakse ka õigusaktide rakendamise ja järelevalve toetamise ning parimate tavade levitamisega ELi 25 liikmesriigis, kandidaat- ja naaberriikides. | Seda lähenemist iseloomustab peamiselt teadmiste levitamine mitmesugustele selle protsessiga seotud sidusrühmadele, samuti tuleks teha jõupingutusi selleks, et parandada VKEde juurdepääsu teadusuuringute tulemustele. See soodustab dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel. Tegeletakse ka õigusaktide rakendamise ja järelevalve toetamise ning parimate tavade levitamisega ELi 25 liikmesriigis, kandidaat- ja naaberriikides. |

Muudatusettepanek 17

Lisa 2. jao kaheksas lõik

Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb sellega, et asjakohased üleeuroopalise teadustöö tulemused leiaksid parema kasutuse, kui see on vastava poliitika toetamiseks vajalik. Seda tehes suurendab ta teadmisteühiskonnast tulenevat kasu. | Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb sellega, et asjakohased üleeuroopalise teadustöö tulemusi levitataks paremini ja et need leiaksid parema kasutuse, kui see on vastava poliitika toetamiseks vajalik. Seda tehes suurendab ta teadmisteühiskonnast tulenevat kasu. |

Muudatusettepanek 18

Lisa 3. jao punkti 3.1.1 kuues lõik

Lissaboni kasvu- ja töökohtade kava toetatakse otsese kvantitatiivse sotsiaalmajandusliku analüüsiga - ka parema seadusandluse põhimõttega seoses - mitmetes poliitikavaldkondades, nagu makromajanduslik stabiilsus ja kasv, finantsteenused, Lissaboni strateegias sisalduvad konkurentsivõime, elukestva õppe ja inimkapitali aspektid, põllumajandus, kliimamuutus, säästvad energia- ja transpordisüsteemid. Teadusuuringute Ühiskeskus aitab paremini mõista hariduse pakkumise ja teadmisteühiskonna vajaduste vahelist suhet, hariduse võrdset kättesaadavust mõjutavaid tegureid ning haridusressursside tõhusa kasutamise saavutamise viise. | Lissaboni kasvu- ja töökohtade kava toetatakse otsese kvantitatiivse sotsiaalmajandusliku analüüsiga - ka parema seadusandluse põhimõttega seoses - mitmetes poliitikavaldkondades, nagu makromajanduslik stabiilsus ja kasv, finantsteenused, Lissaboni strateegias sisalduvad konkurentsivõime, elukestva õppe ja inimkapitali aspektid, põllumajandus, kliimamuutus, säästvad energia- ja transpordisüsteemid. Teadusuuringute Ühiskeskus aitab paremini mõista hariduse pakkumise ja teadmisteühiskonna vajaduste vahelist suhet, teadmiste levitamist, hariduse võrdset kättesaadavust mõjutavaid tegureid ning haridusressursside tõhusa kasutamise saavutamise viise, muuhulgas viitega avatud lähtetekstiga tarkvarale. |

Muudatusettepanek 19

Lisa 3. jao punkti 3.1.3 esimese lõigu esimene taane

—tagada säästva energia võrdlussüsteem, mis annab ELi poliitika vajadusi arvestades teaduslik-tehnilisi eriteadmisi tehnoloogilise innovatsiooni ja evolutsiooni kohta (kõik energiaallikad); | —tagada säästva energia võrdlussüsteem, mis annab ELi poliitika vajadusi arvestades teaduslik-tehnilisi eriteadmisi tehnoloogilise innovatsiooni ja evolutsiooni kohta (kõik energiaallikad ja energia lõpptarbimise kasutegur); |

Muudatusettepanek 20

Lisa 3. jao punkti 3.1.3 esimese lõigu kolmas taane

—anda Euroopale teavet energiavarude jätkuvuse kohta. | —anda Euroopale teavet energiavarude jätkuvuse ja taastuvate energiaallikate kättesaadavuse kohta. |

Muudatusettepanek 21

Lisa 3. jao punkti 3.1.3 teise lõigu kolmas taane

—sotsiaalne mõõde, sealhulgas sellised tegevused nagu ruumiline planeerimine, mõju tervisele ja teadlikkuse suurendamine. Jõupingutused on suunatud ka õhu-, maismaa- ja meretranspordi ohutuse ning julgeoleku suurendamisele. | —sotsiaalne mõõde, sealhulgas sellised tegevused nagu ruumiline, arhitektuuriline ja linnaplaneerimine, mõju tervisele ja teadlikkuse suurendamine. Jõupingutused on suunatud ka õhu-, maismaa- ja meretranspordi säästvuse, ohutuse ning julgeoleku suurendamisele. |

Muudatusettepanek 22

Lisa 3. jao punkti 3.1.4 esimene lõik

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab infoühiskonna tehnoloogiapõhimõtete ja -vahendite formuleerimist, andes teadmisteühiskonnaga seotud tulevikku vaatavaid analüüse ja strateegiaid välja töötades oma panuse Euroopa konkurentsivõimelise teadmisteühiskonna loomisesse. Tähelepanu keskmes on kasv, solidaarsus, hõlvamine ja säästvus. Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse ka nende ELi põhimõtete rakendamisse, mis on infoühiskonna tehnoloogiate arenguga tihedalt seotud või mis saavad nendest suurt kasu. See sisaldab äritegevuse, tervishoiu, inimeste julgeoleku, õppe, valitsuse ja keskkonna veebipõhiseid rakendusi, samuti uuenduste potentsiaali kindlaksmääramist Euroopa üldiste kasvu-, integratsiooni- ja elukvaliteedi strateegiate elluviimisel. | Teadusuuringute Ühiskeskus toetab infoühiskonna tehnoloogiapõhimõtete ja -vahendite formuleerimist, andes teadmisteühiskonnaga seotud tulevikku vaatavaid analüüse ja strateegiaid, töötades välja oma panuse Euroopa konkurentsivõimelise teadmisteühiskonna loomisesse, mis keskendub vabale ja avatud lähtetekstiga tarkvarale. Tähelepanu keskmes on kasv, solidaarsus, hõlvamine ja säästvus. Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse ka nende ELi põhimõtete rakendamisse, mis on infoühiskonna tehnoloogiate arenguga tihedalt seotud või mis saavad nendest suurt kasu. See sisaldab äritegevuse, tervishoiu, inimeste julgeoleku, õppe, valitsuse ja keskkonna veebipõhiseid rakendusi, samuti uuenduste potentsiaali kindlaksmääramist Euroopa üldiste kasvu-, integratsiooni- ja elukvaliteedi strateegiate elluviimisel. Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on parandada puudega inimeste juurdepääsu teadmistepõhisele ühiskonnale. |

Muudatusettepanek 23

Lisa 3. jao punkti 3.1.5 esimene lõik

Bioteadused ja biotehnoloogia on seotud paljude poliitikavaldkondadega, mille puhul nad saavad oluliselt kaasa aidata Lissaboni eesmärkide saavutamisele. Seda potentsiaali tunnustatakse laialdaselt tervishoiu-, põllumajandus-, toiduainete, keskkonnaja muudes sektorites, kus toimub rakenduste kiire väljatöötamine. Võrdlusmaterjali ja tunnustatud meetodite väljatöötamine nõuab juurdepääsu suurele hulgale uutele biotehnoloogilistele vahenditele ja nende kontrollimist. Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab õigusloome ja regulatsioonidega seoses oma pädevust selles valdkonnas. | Bioteadused ja biotehnoloogia on seotud paljude poliitikavaldkondadega, mille puhul nad saavad oluliselt kaasa aidata ELi eesmärkide saavutamisele. Seda potentsiaali tunnustatakse laialdaselt tervishoiu-, põllumajandus-, toiduainete, keskkonna- ja muudes sektorites, kus toimub rakenduste kiire väljatöötamine. Võrdlusmaterjali ja tunnustatud meetodite väljatöötamine nõuab juurdepääsu suurele hulgale uutele biotehnoloogilistele vahenditele ja nende kontrollimist. Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab õigusloome ja regulatsioonidega seoses oma pädevust selles valdkonnas. |

Muudatusettepanek 24

Lisa 3. jao punkti 3.2.1 esimese lõigu teine taane

—Keskkond: heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste hindamine ning põllumajanduse keskkonnameetmete poolt mulla ja vee seisundile, bioloogilisele mitmekesisusele ning Euroopa maastikele avaldatud mõju ja mõjususe uurimine. Näitajate ja ruumiliste mudelite väljatöötamise kaudu põllumajandus-, maaelu arengu ja regionaalpoliitika vaheliste seoste ning nende poolt Euroopa maakasutuse muutumisele avaldatud mõju analüüsimine. Maaelu arengu programmide rakendamise piirkondlike strateegiate väljatöötamise toetamine. Kliimamuutuse põllumajandusele avalduva mõju hindamine kohandamismeetmeid silmas pidades. Energeetiliste põllukultuuridega ja põllumajandusjäätmetest energia tootmisega oma panuse andmine kasvuhoonegaasi heidete vähendamisse. | —Keskkond: heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste hindamine ning põllumajanduse keskkonnameetmete poolt mulla ja vee seisundile, bioloogilisele mitmekesisusele ning Euroopa maastikele avaldatud mõju ja mõjususe uurimine. Näitajate ja ruumiliste mudelite väljatöötamise kaudu põllumajandus-, maaelu arengu ja regionaalpoliitika vaheliste seoste ning nende poolt Euroopa maakasutuse muutumisele avaldatud mõju analüüsimine. Vähese sisendiga põllumajandustootmise ja mahepõllumajanduse ning mullaviljakuse edendamise meetmete hindamine. Maaelu arengu programmide rakendamise piirkondlike strateegiate väljatöötamise toetamine. Kliimamuutuse põllumajandusele avalduva mõju hindamine kohandamismeetmeid silmas pidades. Energeetiliste põllukultuuridega ja põllumajandusjäätmetest energia tootmisega oma panuse andmine kasvuhoonegaasi heidete vähendamisse. |

Muudatusettepanek 25

Lisa 3. jao punkti 3.2.1 esimese lõigu kolmas taane

—Tootja/tarbija: poliitika strateegiline analüüs järgmistes valdkondades: ühise põllumajanduspoliitika reformi mõju põllumajandustootmise säästvusele; põllumajanduse valmidus reageerida tarbijate nõudmistele: toidu iseloomustamine ja kontroll, turustusahela kvaliteedi tagamise ja sertifitseerimise süsteemide mõju ning keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimise valmidus; Euroopa peamiste põllumajandustoorainete prognoosimine ja poliitika mõju analüüs, pidades silmas selliseid näitajaid nagu tootmine, maailmaturg, hinnad, sissetulek ja tarbija heaolu; kaubanduspoliitikas ja maailma tooraineturgudel toimuvate muutuste mõju; põllumajanduspoliitika osa maaelu arengus koostoimes muude poliitikatega. Erilist tähelepanu pööratakse ühise põllumajanduspoliitika reformi mõjule uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides. | —Tootja/tarbija: poliitika strateegiline analüüs järgmistes valdkondades: ühise põllumajanduspoliitika reformi mõju põllumajandustootmise säästvusele; põllumajanduse valmidus reageerida tarbijate nõudmistele: toidu iseloomustamine ja kontroll, turustusahela kvaliteedi tagamise ja sertifitseerimise süsteemide mõju ning keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimise valmidus; Euroopa peamiste põllumajandustoorainete prognoosimine ja poliitika mõju analüüs, pidades silmas selliseid näitajaid nagu tootmine, maailmaturg, hinnad, sissetulek ja tarbija heaolu; kaubanduspoliitikas ja maailma tooraineturgudel toimuvate muutuste mõju; põllumajanduspoliitika osa maaelu arengus koostoimes muude poliitikatega. Erilist tähelepanu pööratakse ühise põllumajanduspoliitika reformi mõjule uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides ning mitmeotstarbelistele maaelu arengukavadele ja nende tõhususele. |

Muudatusettepanek 26

Lisa 3. jao punkti 3.2.1 teine lõik

Ühise kalanduspoliitika eesmärke püütakse saavutada teaduslike andmete kvaliteedi ja ajakohasuse parandamise ning juhtimisotsuste majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise korra väljatöötamisega. Õigusrikkumiste tuvastamiseks kasutatakse uusi tehnoloogiaid, sealhulgas DNA analüüsil põhinevat kala päritolu tuvastamist. Tähelepanu pööratakse sidusrühmade osalust soodustavatele meetoditele. Kooskõlas ELi areneva merepoliitikaga laiendatakse kalanduse jaoks väljatöötatud teenuseid - nagu laevade kaugseire ja elektrooniline aruandlus - kaubalaevade identifitseerimisele. Hinnatakse kasvava vesiviljelussektori mõju. | Ühise kalanduspoliitika eesmärke püütakse saavutada teaduslike andmete kvaliteedi ja ajakohasuse parandamise ning juhtimisotsuste majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise korra väljatöötamisega. Õigusrikkumiste tuvastamiseks kasutatakse uusi tehnoloogiaid, sealhulgas DNA analüüsil põhinevat kala päritolu tuvastamist. Tähelepanu pööratakse sidusrühmade osalust soodustavatele meetoditele. Kooskõlas ELi areneva merepoliitikaga laiendatakse kalanduse jaoks väljatöötatud teenuseid - nagu laevade kaugseire ja elektrooniline aruandlus - kaubalaevade identifitseerimisele. Hinnatakse kasvava vesiviljelussektori mõju, sealhulgas keskkonna, sotsiaalselt ja tervise seisukohalt. |

Muudatusettepanek 27

Lisa 3. jao punkti 3.2.3 esimene a taane (uus)

| —uute meetodite väljatöötamine ja valideerimine biotehnoloogiliste farmaatsiatoodete loomkatsete täiustamiseks, vähendamiseks ja asendamiseks ning kemikaalide mürgisuse prognoosimiseks in vitro rakukultuuride, kõrge tootlikkusega meetodite ning toksikogenoomika kaudu; |

Muudatusettepanek 28

Lisa 3. jao punkti 3.2.3 teine taane

—hinnates katsete, bioseire, toksikogenoomiliste analüüside, arvutusmeetodite ja analüütiliste vahendite abil mõjusid tervisele. | —hinnates katsete, bioseire, toksikogenoomiliste ja epidemioloogiliste analüüside, arvutusmeetodite ja analüütiliste vahendite abil mõjusid tervisele; |

Muudatusettepanek 29

Lisa 3. jao punkti 3.2.3 kolmas a taane (uus)

| —selliste terviseanalüüside läbiviimine, mis põhinevad kolmel teguril: i) sündroomid ja krooniline kokkupuude, ii) vastastikune mõju mürgiste ainete ja nende segudega ning iii) geneetilise polümorfismi analüüs ja immunoloogilised katsed, sealhulgas transformatsiooni ja lümfotsüütide aktivatsiooni käsitlevad katsed. |

Muudatusettepanek 30

Lisa 3. jao punkti 3.3.3 teise lõigu kuues a taane (uus)

| —uute meetodite väljatöötamine ja valideerimine biotehnoloogiliste farmaatsiatoodete loomkatsete täiustamiseks, vähendamiseks ja asendamiseks ning kemikaalide mürgisuse prognoosimiseks in vitro rakukultuuride, kõrge tootlikkusega meetodite ning toksikogenoomika kaudu; |

Muudatusettepanek 31

Lisa 3. jao punkti 3.4 esimene lõik

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi otsuste kujundamist välissuhete raamistikus (arengukoostöö, kaubandus ja kriisidele reageerimise vahendid, sealhulgas stabiilsuse ja humanitaarabi vahendid). | Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi otsuste kujundamist välissuhete raamistikus (arengukoostöö, kaubandus ja kriisidele reageerimise ning konfliktide rahumeelse lahendamise vahendid, sealhulgas stabiilsuse ja humanitaarabi vahendid). |

Muudatusettepanek 32

Lisa 3. jao punkti 3.4.2 neljas lõik

Tugevdatakse koostööd olulisemate organisatsioonidega (FAO, EUMETSAT, maailma toiduabi programm, ESA GMES-GMFS). | Tugevdatakse koostööd olulisemate organisatsioonidega (UNEP, FAO, EUMETSAT, maailma toiduabi programm, ESA GMESGMFS). |

Muudatusettepanek 33

Lisa 3. jao punkti 3.4 alapealkirja "Eetilised aspektid" esimene lõik

Selle konkreetse programmi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb austada eetika põhiprintsiipe. Siia kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtted, sealhulgas: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele redaktsioonidele, nt Helsinki deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 sõlmitud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid. | Selle konkreetse programmi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb austada ja arvesse võtta eetika põhiprintsiipe. Siia kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtted, sealhulgas: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele redaktsioonidele, nt Helsinki deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 sõlmitud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid. |

[1] ELTs seni avaldamata.

[2] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

--------------------------------------------------