Ettepanek: Nõukogu määrus (EL) nr …/…., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames /* KOM/2010/0053 lõplik - NLE 2010/0035 */





ET Brüssel 15.2.2010 KOM(2010)53 lõplik 2010/0035 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames SELETUSKIRI ELi eelarve järelevalvesüsteemi alused on sätestatud aluslepingutes ja neid on üksikasjalikumalt täpsustatud ELi õigusaktides, eelkõige eelarvestatistika kvaliteedinõuetega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamiseks. Eelarvestatistika andmekvaliteet sõltub eelkõige sellest, kui korrektselt kohaldavad liikmesriigid selliseid asjaomaseid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud õigusakte nagu nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 (ESA 95) [1] ja nõukogu määrust (EÜ) nr 479/2009, [2] millega luuakse statistiline standardite, määratluste ja raamatupidamisarvestust reguleerivate sätete viitesüsteem. Komisjonile on tehtud ülesandeks kontrollida esitatud fiskaalandmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon (Eurostat) hindab korrapäraselt nii liikmesriikide esitatud tegelike andmete kui ka nende aluseks olnud ESA 95 alusel kogutud valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti. Tegelike andmete kvaliteedi all mõeldakse seda, et need statistilised andmed on arvepidamiseeskirjade kohased, täielikud, usaldusväärsed, ajakohased ning järjepidevad. Lisaks on määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) nii kiiresti kui võimalik statistilise teabe, mida on taotletud andmete kvaliteedi hindamise eesmärgil, ilma et see piiraks statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid. Võttes arvesse 2004. aasta „Kreeka juhtumit” ja seejärel nõukogu esitatud nõuet tugevdada esitatud fiskaalandmete kvaliteedi kontrolli, tegi komisjon 2005. aastal ettepaneku muuta kehtivaid õigusnorme, st nõukogu määrust (EÜ) nr 3605/93, millega reguleeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud andmete kvaliteeti. Komisjoni 2005. aasta ettepaneku [3] paranduste otstarve oli suurendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud statistika läbipaistvust ning tugevdada sel eesmärgil Eurostati volitusi andmete kvaliteediga seoses. Komisjoni konkreetne ettepanek oli hakata korraldama põhjalikke kontrollimisi. Koos liikmesriikide suhtes kehtiva üldnõudega võimaldada andmete kvaliteedi hindamiseks komisjonile (Eurostatile) juurdepääs vajalikule teabele oli ettepaneku eesmärk tugevdada Eurostati pädevust andmekvaliteediga seoses. Komisjonile nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 [4] antud lisavolitused olid siiski piiratumad, kui algselt taotletud. Eelkõige puudub liikmesriikidel üldine kohustus võimaldada komisjonile (Eurostatile) juurdepääsu kogu teabele, mida küsitakse andmekvaliteedi hindamise eesmärgil, ning metodoloogilised külastused (õigusakti vastuvõtmisest saadik tehtud vaid ühes liikmesriigis) peavad piirduma vaid statistikavaldkonnaga. Olukorra hiljutine areng ning eelkõige 2009. aasta oktoobris Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta edastatud statistika [5] on need piirangud ilmsiks toonud ja need päevakajalisemaks teinud ning näidanud, et praegune fiskaalstatistika süsteem ei leevenda vajalikul määral ohtu, et komisjonile edastatakse näiteks vigaseid või ebatäpseid andmeid. Kui selle puuduse vastu ei võeta meetmeid hakkab selline eeskirjade täitmata jätmine üksikute liikmesriikide puhul edaspidigi kahjustama juhtimissüsteemi usaldusväärsust selles osalejate silmis nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Seepärast on praeguses etapis asjakohane ja poliitikaga kooskõlas teha ettepanek teatavate muudatuste tegemiseks fiskaalstatistika haldusraamistikus. Muudetud määruse eesmärk on võimaldada komisjonil ja liikmesriikidel teha valitsemissektori finantsstatistika kvaliteedi ja usaldusväärsuse parandamise nimel tulemuslikumat koostööd, mis põhineb kahel lähenemisviisil: esiteks sagedamad ja ulatuslikumad korrapärased statistilised külastused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ning teiseks võib Eurostat korraldada metodoloogilisi lisakülastusi, kui riskipõhise hindamisega tehakse kindlaks konkreetsed märkimisväärsed probleemid. Praeguste puuduste kõrvaldamiseks peab komisjon vajalikuks teha andmete kontrollimise mehhanismide tugevdamise eesmärgil ettepaneku olemasolevate eeskirjade täiendamiseks. Metodoloogilisi külastusi tehakse siiski üksnes juhtudel, kui andmete kvaliteedi osas on tehtud kindlaks märkimisväärsed ohud või võimalikud probleemid, nagu seda olemasoleva õigusliku raamistiku kohaselt ka praegu tehakse. Kuna Eurostatil peab statistikaametina olema võimalik kontrollida esitatud arve, on praegust raamistikku vaja mitmes suhtes täiendada. Eelkõige on vaja tunnustada Eurostati õigust vahetult kontrollida avaliku sektori raamatupidamisaruandeid, kui on kindel kahtlus riikliku statistikaameti esitatud andmete usaldusväärsuse osas, ning samas peavad riiklikud ametiasutused olema kohustatud kõik olulised teabeallikad alal hoidma ja kättesaadavaks tegema. Lisaks peavad liikmesriigid tagama avaliku sektori raamatupidamisaruannetega seotud eksperdiabi, samuti metodoloogiliste külastuste ettevalmistamise ja teostamise korral. 2010/0035 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõike 14 kolmandat lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Eelarve järelevalve usaldusväärsuse seisukohalt on tõepärane eelarvestatistika otsustava tähtsusega. On äärmiselt tähtis, et andmed, mida liikmesriigid esitavad määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) [6] alusel, oleksid kvaliteetsed. (2) Fiskaalstatistika Euroopa Liidu tasandi haldusraamistikku on edasi arendatud ja institutsioonilist raamistikku on viimaste aastate jooksul ajakohastatud eelkõige selleks, et komisjon (Eurostat) saaks paremini valitsemissektori arvepidamist kontrollida. (3) Fiskaalstatistika läbivaadatud haldusraamistik on üldjoontes hästi toiminud ja andnud kokkuvõttes rahuldavad tulemused valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavate oluliste fiskaalandmete esitamise osas. Eelkõige on liikmesriigid valdavalt tõestanud oma usaldusväärse koostöö ja kvaliteetsete fiskaalandmete esitamise võimet. (4) Ent hiljutine areng on selgelt näidanud, et praegune fiskaalstatistika haldusraamistik ei vähenda ikka veel vajalikul määral ohtu, et komisjonile võidakse tahtlikult edastada vigaseid või ebatäpseid andmeid. (5) Sellega seoses peaks komisjonil (Eurostatil) olema lisaõigused kvaliteedihindamiseks vajaliku teabe kättesaamiseks suuremas ulatuses. (6) Kontrollkülastuste tegemisel liikmesriiki, mille statistilisi andmeid kontrollitakse, peaks komisjonil (Eurostatil) olema õigus juurdepääsuks valitsemissektori arvepidamise andmetele kesksel, riiklikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalkindlustuse andmetele, samuti tuleb komisjonile esitada nende aluseks olev üksikasjalik raamatupidamisteave, olulised statistilised vaatlused ja küsimustikud ning muu asjaomane teave, järgides andmekaitset käsitlevaid õigusakte ja andmete konfidentsiaalsust. (7) Peamiselt tuleks kontrollida valitsussektori individuaalsete üksuste ja valitsusväliste riiklike üksuste raamatupidamisaruandeid ning avaliku sektori raamatupidamisaruandeid tuleks hinnata nende statistilise kasutuse osas. (8) Liikmesriigid peaksid tagama, et komisjonile (Eurostatile) tegelike andmete ja nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete esitamise eest vastutavad ametnikud täidaksid täielikult statistika põhimõtetega seotud kohustusi. (9) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 479/2009 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 479/2009 muudetakse järgmiselt: (1) Lisatakse artikkel 2a: „Artikkel 2a „Juurdepääs” tähendab võimalust tutvuda iga olulise dokumendiga kohapeal või saada selle koopia, sealhulgas võimaluse korral elektrooniline koopia, ning saada olulist teavet. Nõutud dokumendid ja teave esitatakse viivitamata ning see peab olema olemasolevatest dokumentidest või allikatest kergesti kättesaadav. ” (2) Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Liikmesriigid võimaldavad komisjonile (Eurostatile) võimalikult kiiresti juurdepääsu andmekvaliteedi hindamiseks vajalikule kogu nõutud teabele, sealhulgas sellisele statistilisele teabele nagu rahvamajanduse arvepidamise andmed, inventar, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid ja teadetega seotud lisaküsimustikud ja selgitused. Küsimustike vormi määrab kindlaks komisjon (Eurostat) pärast konsulteerimist monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteega (edaspidi „monetaarkomitee”).” (3) Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Metodoloogilised külastused on ette nähtud selleks, et jälgida menetlusi ja kontrollida arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta artikli 8 lõikes 1 sätestatu kohaselt. Metodoloogilisi külastusi tehakse üksnes erandjuhul, kui andmete kvaliteediga seoses on selgelt kindlaks tehtud märkimisväärsed ohud või probleemid.” (4) Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigid annavad komisjoni (Eurostati) nõudel rahvamajanduse arvepidamise alal eksperdiabi, sealhulgas metodoloogiliste külastuste ettevalmistamise ja läbiviimise jaoks. Oma kohustuste täitmisel esitavad kõnealused eksperdid sõltumatu eksperdiarvamuse. Kõnealuste rahvamajanduse arvepidamise ekspertide nimekiri koostatakse ettepanekute põhjal, mille on komisjonile (Eurostatile) saatnud ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta aru andvad riiklikud ametiasutused. Komisjon sätestab eespool nimetatud ekspertide valimisega seotud eeskirjad ja menetlused ning nende töökorra.” (5) Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Metodoloogiliste külastuste raames on komisjonil (Eurostatil) õigus nii keskse, riikliku ja kohaliku tasandi kui ka sotsiaalkindlustuse puhul juurdepääsuks kõikide valitsusüksuste arvepidamisele, lisaks tuleb komisjonile esitada nende aluseks olev üksikasjalik raamatupidamisteave, nagu ülekanded ja bilansid, olulised statistilised vaatlused ja küsimustikud ning muu asjaomane teave, nagu analüütilised dokumendid ja muude avalik-õiguslike asutuste raamatupidamisandmed. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada metodoloogiliste külastuste tegemist. Neid külastusi võidakse teha eelarvepuudujäägi menetluse aruandlusega seotud riigiasutustes ning kõikides üksustes, mis on otse või kaudselt seotud valitsemissektori arvepidamise ja võlaandmete koostamisega. Liikmesriigid tagavad, et need riigiasutused ja üksused ning vajaduse korral avaliku sektori arvepidamise kontrolli eest operatiivselt vastutavad liikmesriigi ametiasutused annavad komisjoni ametnikele või teistele lõikes 1 osutatud ekspertidele abi, mis on vajalik nende kohustuste täitmiseks, sealhulgas teevad kättesaadavaks dokumendid, millega põhjendatakse tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevaid esitatud andmeid ning nende aluseks olevaid valitsemissektori arvepidamise andmeid. Liikmesriikide statistikasüsteemide salastatud dokumendid edastatakse ainult komisjonile (Eurostatile).” (6) Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et ametnikud, kes vastutavad komisjonile (Eurostatile) tegelike andmete ja nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete esitamise eest, on vastutussuutlikud ja toimivad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) artiklis 2 kehtestatud põhimõtetega*. Need meetmed peavad olema tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist meetmetest komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2011 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.” Artikkel 2 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. _______________________ ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomane poliitikavaldkond ja sellega seonduvad meetmed: statistika (statistilise teabe koostamine; poliitiline strateegia ja koordineerimine; haldusabi) 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid: 29.0203 Ühenduse statistikaprogramm 2008–2012 29.010401 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Määramata 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 29.020101 | Mittekohustuslik | Liigendatud [7] | EI | JAH | EI | Nr 1 | 29.010401 | Mittekohustuslik | Liigendamata [8] | EI | JAH | EI | Nr 1 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITE KOHTA 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kohta miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad | Kokku | Tegevuskulud | | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | | | | | | | | Maksete assigneeritud | | b | | | | | | | | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud | | | | | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | | | | | | | | Maksete assigneeringud | | b+c | | | | | | | | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud | | | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud)* | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 | * Lähetuskulud 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad | Personal kokku | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Olukorra hiljutine areng ning eelkõige Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta edastatud statistika [9] on näidanud, et praegune fiskaalstatistika süsteem ei leevenda vajalikul määral ohtu, et komisjonile edastatakse näiteks vigaseid või ebatäpseid andmeid Kui selle puuduse vastu ei võeta meetmeid, hakkab selline eeskirjade täitmata jätmine üksikute liikmesriikide puhul edaspidigi kahjustama juhtimissüsteemi usaldusväärsust selles osalejate silmis nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Seepärast näib praeguses etapis asjakohane ja poliitikaga kooskõlas teha ettepanek teatavate muudatuste tegemiseks fiskaalstatistika haldusraamistikus. 5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Selleks, et stabiilsuse ja majanduskasvu pakti korrektselt ellu viidaks, lasub ülemäärast eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmete analüüsimise ja hindamise otsene põhivastutus komisjonil, kes vastutab liikmesriikide ja kandidaatriikide edastatud andmeid aluseks võttes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva statistika esitamise eest. See on tähtis ülesanne, mida komisjon peab täitma, võttes arvesse asjaolu, et huvitatud osapooled on liikmesriigid. Ühenduse suurema osalusega muutuvad ka riiklikud lähenemisviisid ühtlasemaks ja kasutatakse olemasolevaid sünergiaid, kaasates metodoloogilistesse külastustesse teiste liikmesriikide eksperte. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Maastrichti lepingule ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 lisatud protokolli kohaselt on komisjonil oluline ülesanne esitada sõltumatu seisukoht andmekvaliteedi kohta. Peamine eesmärk on luua eelarvestatistika koostamise riiklike süsteemide kontrollimise vahendid ning minimeerida väära aruandlust eelarvepuudujäägi ja võlga käsitlevate andmete kohta (nagu näitavad Kreeka juhtumid 2004. ja 2009. aastal). Eeldatakse, et selle tulemuseks on parema kvaliteediga andmed, mis põhinevad usaldusväärsemal ja ühtsemal lähenemisviisil. Süsteemi struktuursete puuduste (süsteemi risk) ja ebausaldusväärsete andmete asjakohane kindlakstegemine osutavad edusammudele. Kaks peamist näitajat on andmete reservatsioonide ja muudatuste arv ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevates Eurostati pressiteadetes ning metodoloogiliste külastuste arv. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) Tsentraliseeritud haldamine | | | | | | | | | | | [10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Art 29 01 02 01 kohaselt rahastatav personal [11] (riikide lähetatud eksperdid) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | Art 29 01 02 02 kohaselt rahastatav personal [12] (lepingulised töötajad) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | KOKKU | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | Personalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Taotletud personalile määratakse uus ülesanne, mis nõukogu määrusega antakse komisjonile ning mis seisneb liikmesriikidesse põhjalike metodoloogiliste külastuste korraldamises, samuti korrapäraste külastuste sagendamises. Metodoloogilisi külastusi tehakse juhtudel, kui on tõendeid väära aruandluse kohta või on selle kahtlus ning kui liikmesriigis toimuvad stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud olulised sündmused (nt enne euroalaga ühinemist). Peamiselt auditeeritakse valitsussektori individuaalsete üksuste ja valitsusväliste riiklike üksuste raamatupidamisaruandeid ning avaliku sektori raamatupidamisaruandeid kontrollitakse nende statistilise kasutuse osas. Üksikasjalikumalt antakse aru järgmiste küsimuste/menetluste kohta: – andmete tõetruu ülekandmine allikatest rahvamajanduse arvepidamisse ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelitesse; – andmete aluseks oleva üksikasjaliku teabe, sealhulgas ülekannete hindamine; – selle kindlakstegemine, millised andmeallikad on tunnustatud sõltumatu auditeerimisasutus riiklikul tasandil auditeerinud ja millised mitte. See on oluline, kuna hindamisel võidakse keskenduda valdkondadele, mida riiklikul tasandil ei ole veel auditeeritud. Auditeerimata valdkondade puhul on vaja kindlaks teha muud kinnituse aluseks olevad tõendid; – avaliku sektori raamatupidamise standardite vastuvõtmise edendamine – anda valitsemissektori arvepidamise puhul liikmesriikidele taotluse korral abi üleminekul auditeeritud andmete ja tekkepõhise raamatupidamise süsteemile, eelistatavalt rahvusvahelisi standardeid järgides. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) Ametikohad, mida tuleb taotleda järgmises jaotamismenetluses Ametikohad, mis tuleb peadirektoraadi sees ümber paigutada pärast 2010. aasta juuliks lõpule viidavat sõeluuringut 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) andmed puuduvad 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad | Ametnikud ja ajutine personal (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | Art 29 01 02 01 ja art 29 01 02 02 kohaselt rahastatavad töötajad (riikide lähetatud eksperdid ja lepingulised töötajad) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Keskmise hinnangulise 122 000 eurose kulu korral alalise ametniku kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku 732 000 eurot aastas. Arvestus – Art 29 010201 kohaselt rahastatav personal Euroopa Liidu eelarves keskmise hinnangulise 73 000 eurose kulu korral riigi lähetatud eksperdi kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) art 29 01 02 kohaselt rahastatava personali kulud ja nendega seonduvad kulud kokku 657 000 eurot aastas. Keskmise hinnangulise 64 000 eurose kulu korral lepingulise töötaja kohta aastas on (võrdlussummast välja jäävad) art 29 01 02 kohaselt rahastatava personali kulud ja nendega seonduvad kulud kokku 320 000 eurot aastas. Personalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5ja järgmised aastad | KOKKU | 29 01 02 11 01 – Lähetused | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 | 29 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 | 29 01 02 11 03 – Komiteed | | | | | | | | 29 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | | 29 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | | 2 Muud halduskulud kokku (29 01 02 11) | | | | | | | | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 | Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1). [2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1). [3] KOM (2005) 71. [4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2103/2005, 12. detsember 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3605/93 seoses statistiliste andmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). [5] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne (KOM(2010)1 (lõplik)). [6] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. [7] Liigendatud assigneeringud. [8] Liigendamata assigneeringud [9] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne (KOM(2010)1 (lõplik)). [10] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. --------------------------------------------------