ET Euroopa Liidu Teataja C 21/33

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 21/06

Raportöör: Carlos TRÍAS PINTO

1. oktoobril 2009 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„Sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. mail 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 463. istungjärgul 26.–27. mail 2010 (26. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 129, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 2 liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Termin „sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted” võiks kehtida kõigi panganduse, kindlustuse ja investeeringute haldamise valdkonnas pakutavate toodete ja teenuste suhtes. Käesolevas arvamuses keskendutakse eeskätt aga sotsiaalselt vastutustundlikele investeeringutele, mida pakuvad ühisinvesteerimisfondid nii institutsionaalsetele investoritele kui ka üldsusele. Määratluse kohaselt teevad ühisinvesteerimisfondid investeeringuid. Et fondi saaks käsitada sotsiaalselt vastutustundlikuna, peab see asjaomaste kriteeriumide alusel hoolega valima, millesse ta investeerib. Valdav osa fondidest investeerib ettevõtete osakutesse. Keskne probleem enamiku fondide jaoks on osata tuvastada nõutavatele eetilistele, sotsiaalsetele ja haldusstandarditele vastavad ettevõtted. Ühiskondades, kus sotsiaalselt vastutustundlik investeerimine on juba kanda kinnitanud, tegutseb palju organisatsioone, kes analüüsivad, millises ulatuses üks või teine ettevõte eelnimetatud kriteeriumidele vastab.

1.2 On olemas palju sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute alast tehnilist abi pakkuvaid nõuandvaid organeid. Rahvusvahelised aktsiaindeksid, nagu Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeks või FTSE4Good-indeks annavad asjakohast teavet sotsiaalselt vastutustundlike investeerimisfondide loomiseks ja haldamiseks nii üldistel kui ka valikulistel alustel. Näiteks osa fondidest võivad olla peamiselt suunatud hästi toimivatele ettevõtetele, mis vastavad kõrgetele eetilistele ja hea halduse normidele. Teistel fondidel võib olla keskkonnahoidlik või ökoloogiline eesmärk. Arvesse võetakse kõiki osutatud tegureid.

1.3 Kriisijärgses olukorras on kodanike usalduse taastamiseks finantsturgude vastu vaja suunata investeeringuid sotsiaalsete ja eetiliste väärtustega ettevõtetesse. Võib väita, et pärast praegust kriisi ei ole enam kunagi võimalik jätkata äritegevust vanaviisi.

1.4 Tagantjärele on näha, et paljude finantsasutuste viimaste aastate tulemused jäid kaugele maha sellistelt juhtivatelt asutustelt oodatavatest sotsiaal- ja haldusstandarditest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub seega finantsasutusi täitma oma sotsiaalse vastutuse programmidega 21. sajandi Euroopa sotsiaalseid ja hea halduse alaseid ootusi.

1.5 Sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise tulemused on näidanud, et sotsiaalsete ja finantsalaste hinnangute vahel asutustele, mis pakuvad sotsiaalselt vastutustundlikke investeerimisfonde, valitseb positiivne seos. Lisaks ei ole sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud sugugi vähem tulusad ega rohkem riskantsed kui tavapärased investeeringud.

1.6 Ühisinvesteerimisettevõtjad ja tööandjapensioni kogumisasutused on olulised säästude suunajad tootliku investeerimise poole. Siiski tuleks teha rohkem pingutusi investeerimisalase nõustamise ja fondihaldusmeetodite parandamiseks ning inimsuhetele ja sotsiaalse vastutuse aspektile suurema tähelepanu pööramiseks teabevahetuses.

1.7 Finantsasutuste töötajad peavad sotsiaalselt vastutustundlikku investeerimisse oma panust andes võtma arvesse järgmisi aspekte: pikaajaline visioon, suunatus üldhuvile, usaldusväärsus ja analüüside täpsus.

1.8 Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles soodustama sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute arengut, et lihtsustada kõnealuste toodete haldamise süsteemide standardimist ja konsolideerimist, edendades teabe läbipaistvust, investorite analüüside võrreldavust, tehnilist koolitust ja heade tavade levitamist. On märke selle kohta, et finantsturud reageerivad standardimissüsteemide kasutamisele ja ametiasutuste poolt sertifikaatide väljastamisele positiivselt.

1.9 Sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute suhtes kriteeriumide kasutamise – kas siis reguleerimise või professionaalsete nõustajate kaudu – üks positiivne mõju on võimalus, et teatud väärtpaberid võidakse investeerimisportfellist kõrvaldada, ning see paneb ettevõtjaid parandama oma tegutsemist eetiliste, sotsiaalsete ja haldusstandardite aspektist.

1.10 Komitee teeb ettepaneku töötada finantsvaldkonnas välja konkreetsed teavitus- ja koolitusalgatused: väljaannete koostamine, koolitus, spetsiaalsete veebilehtede loomine ja finantsteadmiste õpetamine koolides.

1.11 Finantskoolituse programmide üks eesmärk on edendada perekondade vastutustundlikku, ettevaatlikku ja jätkusuutlikku investeerimistegevust, mis sobib nende riskiprofiili, varalise seisukorra ja eesmärkidega.

1.12 Sotsiaal-demograafilised muutused sunnivad mõtlema pikaajalise investeerimise käsituse kultuurilise ja ärilise ümberkujundamise peale. Komitee leiab, et sotsiaalselt vastutustundlikesse fondidesse investeerimise edendamise impulss võiks tulla avalikult sektorilt, kes saab seda teha kohaste finants- ja maksueeskirjade kehtestamise või isegi riigihangete abil.

1.13 Riigiasutustel on vastutustundlike investeeringute edendamisel oluline roll nii nõudluse (institutsionaalsed või erainvestorid) kui ka pakkumise (fondivalitsejad ja fondide turustajad) tekitamisel. Riigiasutused saavad ise turgu elavdada riiklike investeerimisfondide või reservfondide investeeringute haldamise kaudu. Lisaks eeskuju andmisele on nende tegevusel oluline katalüsaatorina mõjuv ning teedrajav roll.

1.14 Emitendid ja ettevõtted ise omalt poolt saavad tõsta investeerijate teadlikkust, selgitades mil viisil peegeldab ettevõtte jätkusuutlikkuse poliitika selle ettevõtte halduskvaliteeti seoses läbipaistvusega ja nimetatud kriteeriumide hõlmamisega oma investeerimisstrateegiasse.

2. Finantsasutuste sotsiaalne vastutus

2.1 Nn sotsiaalselt vastutustundlik ettevõte loob juhtimise kontekstis võimalusi finantsasutuste jaoks, kes suudavad täita ühiskonna ootusi.

2.2 Euroopa Komisjoni rohelise raamatu „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistiku edendamine” (1) vastuvõtmisega ja hiljem OECD dokumendi „Ettevõtete sotsiaalne vastutus” (2) avaldamisega on muutunud tugevamaks sidusrühmade ees vastutava ettevõtte sotsiaal-majanduslik mudel (3).

2.3 Hoiupankade aluspõhimõtetes (4) käsitatakse finantsasutusi koos krediidiühistute ja vastastikuste sotsiaalkindlustusühingutega kui ettevõtete sotsiaalse vastutuse praeguse käsituse eelkäijaid. Nende olemust määrav sotsiaalne mõõde (5) annab neile konkreetsed eesmärgid, mis on lähedased sotsiaalmajanduse filosoofiaga, mis on kogu maailmas üha tugevam majanduslik ja sotsiaalne jõud (6). Selle käsituse üks väljendus on ka puuetega inimeste kaasamine.

2.4 Praegune finantskriis sündis panganduses, kus pankurite võetud liigsetele riskidele lisandus pankade järelevalve läbikukkumine. Kriisi keskmes on finantstoodete sektor (eluaseme hüpoteeklaenud, tarbijakrediit, tuletisinstrumendid ja struktureeritud tooted) ning moraalne risk pankade turustamisprotsessis. Seepärast olid kriisi süvenemisel võtmetähtsusega krediidireitingu agentuurid (mida iseloomustasid ilmsed huvide konfliktid) ning juba teadaolev puudulik reguleerimine.

2.5 Finantsasutuste peamine ülesanne praegu on oma äritegevuse ettevaatlik ja range korraldamine, eraldades samas vahendeid reaalmajanduse projektide ja majapidamiste tarbimise rahastamiseks.

2.6 Praegustes finantskriisi tingimustes ei tohiks pangad unustada oma kohustusi ühiskonna ees. Just kriis tõi ilmsiks ettevõtete vastutustundetuse ning juhtis tähelepanu sellele, et on vaja laiendada ja parandada ettevõtete sotsiaalset vastutust. Ettevõtete sotsiaalne vastutus on ettevõtte identiteedi, pühendumise ja strateegia küsimus.

2.7 Kõige selle pärast pooldab komitee strateegiliste tegevussuundade kindlaksmääramist finantssektoris, et soodustada sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute kasvu, edendada asjakohaseid maksumeetmeid, kehtestada toodete standardimise süsteeme, parandada investorite kaitset, juurutada häid pangandustavasid ning tugevdada Euroopa turgu vastutustundlike ja asjakohaste finantsteenustega.

3. Sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted

3.1 Määratlus ja arvamuse ulatus

3.1.1 Tegemist on säästmistoodete (arvelduskontod, kõrge intressiga hoiused, säästuhoiused, struktureeritud hoiused), investeerimistoodete (ühisinvesteerimisettevõtjad: investeerimisfondid ja investeerimisühingud; pensionid ja kindlustused: pensionikavad ja -fondid, kogumispensionid, finantsilised või investeerimisriskiga (unit linked) elukindlustused; temaatilised fondid), laenupõhiste rahastamisvahendite ja rahalise abi mehhanismidega (mikrolaenud, käibefondid, vastastikused garantiifondid ja riskikapital), mis on välja töötatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja hea valitsemistava kriteeriume arvestades, jätmata mingil juhul tähelepanuta vältimatuid riskianalüüsi ja rahalise tasuvuse eesmärke.

3.1.2 Käesolevas arvamuses keskendutakse investeerimistoodetele kas siis nn jaeturu või institutsioonilise turu kaudu. Laias laastus tähendab see investeerimist neisse organisatsioonidesse, mis käituvad paremini ja soodustavad säästvat arengut. Nad püüavad anda tõhusa panuse ühiskonna globaalsesse arengusse, motiveerides ettevõtjaid investorite huvidele asjakohaselt vastama.

3.1.3 Siiski ei tohi omavahel segamini ajada sotsiaalselt vastutustundlikke investeerimisfonde ja solidaarseid investeerimisfonde. Need viimased annavad lihtsalt osa oma tulust sotsiaalvaldkonna asutustele, kuid ei pruugi investeeringute valimisel täita sotsiaalse vastutuse kriteeriume. Solidaarsed investeeringud ja sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud võivad aga kuuluda samasse fondi.

3.2 Päritolu ja areng

3.2.1 Sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute päritolu on seotud moraalsete põhimõtetega. Kaheksakümnendatest aastatest alates on see nähtus üha enam levinud, saades jõudu globaliseerumisest, suuremast keskkonnaalasest ja sotsiaalsest teadlikkusest ning uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate arengust.

3.2.2 Sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud tekkisid anglosaksi riikides (7). Euroopas (8) kasvavad praegu jõudsalt teatud riikide turud, näiteks Ühendkuningriik, Madalmaad, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Belgia ja vähemal määral Itaalia, Hispaania ja Saksamaa turud.

3.3 Sisulised täpsustused

3.3.1 Sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise fondid investeerivad ettevõtetesse. Traditsioonilisel eetilisel investeerimisel olid põhimõtteliselt moraalsed, ideoloogilised või sotsiaalsed põhjused, samal ajal kui praegu püütakse sellega hõlmata korraga majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja hea valitsemistava aspekte ettevõtte tegevuses, pidades silmas pikaajalist perspektiivi.

3.3.2 Investeerimisotsuste tegemisel kasutatakse sotsiaalse vastutuse kriteeriume (filter), mille alusel välistatakse teatud investeeringud ja valitakse need, mille käitumisviis on parem. Seega on sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute ülesanne mõjutada ettevõtete tulevasi strateegiaid ja viia investeerija väärtused kooskõlla väärtustega, mida kannavad nende investeeringud.

3.3.3 Nõustajad kasutavad kuni 60 kriteeriumi. Osa kõige enam kasutatud kriteeriume on toodud järgmises tabelis (9).

Välistavad kriteeriumid Positiivsed kriteeriumid Relvastus Võrdsed võimalused Loomkatsed Taaskasutus Kolmanda maailma riikide ärakasutamine Energia ja loodusvarade säästmine Saastamine Teabe läbipaistvus Geneetilised manipulatsioonid Solidaarsus ühiskonnaga Pornograafia, tubakas ja alkohol Koolituse ja hariduse toetamine Keskkonnaseisundi halvendamine Toodete standardimine

3.3.3.1 Eelnev nimekiri ei tähenda, et välistavatele kriteeriumidele vastavaid ettevõtteid juhitakse tegelikult vastutustundetult. Vastupidi, nad võivad oma äritegevuses järgida kõige kõrgemaid eetilisi standardeid, isegi kui mõned investorid peavad teatud valdkondi, näiteks relvastust, moraalselt laiduväärseks.

3.3.4 Sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute puhul kasutatavaid jätkusuutlikkuse kriteeriume tuleb käsitada paindlikena, et nad võimaldaksid uute, ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohaselt oluliste aspektide lisamist. Näiteks oleks võrdsete võimaluste raames kasulik hõlmata positiivseid kriteeriume, mis on seotud puuetega inimestega, näiteks näitajad tööalase integratsiooni või töö- ja kaubandusruumidesse ning toodetele ja teenustele juurdepääsu kohta.

3.3.5 Võrdlevate andmete saamiseks sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute arengu kohta maailmas tehakse turgude eristamise strateegia raames vahet institutsioonilise turu (põhiliselt tööandjapensioni kogumisasutused) ja jaeturu (piirdub investeerimisfondidega) vahel.

3.4 Uued asutused

3.4.1 Finantsturu asutused on välja töötanud mehhanisme, mis aitavad hõlmata asutuse juhtimisse jätkusuutlikkuse. Dialoog oma sidusrühmadega on omane nii nn traditsioonilistele kui ka eetilistele pankadele (10) ning seda korraldatakse koosolekute või elektrooniliste platvormide raames toimuvate mõttevahetuste näol.

3.4.2 Sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise arengu tulemusena on loodud uusi asutusi või ajakohastatud traditsioonilisi, mis osalevad rahvusvaheliste börsiindeksite (nt Dow Jones Sustainability DJSI Index või FTSE4Good) kujundajamisel ja levitamisel, andmebaaside väljatöötamisel ja turustamisel, jätkusuutlikkuse analüüsimisel ja sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute kohta nõu andmisel jne.

3.4.3 ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete arengu soodustamiseks tuleb arvestada Euroopa Komisjoni aktiivse rolliga. Sotsiaalsete investeeringute foorum (SIF) Ameerika Ühendriikides ja Euroopa sotsiaalsete investeeringute foorum (Eurosif) aitavad kaasa sidusrühmadega peetavale dialoogile (11).

3.5 Portfelli haldamine

3.5.1 Sotsiaal-majanduslik modelleerimine hõlmab klassikalisi finantsmudeleid, mida ühendatakse sotsiaalse kasuga ning mis lähevad seega kaugemale tulukuse-riski tegurist. Niisiis põhinevad sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise eesmärgid investeeringute valimisel lisaks puhtalt rahalistele kriteeriumidele ka sotsiaalsetel, keskkonnaalastel ja hea valitsemistava kriteeriumidel.

3.5.2 Viimastel aastatel on tunnistatud vajadust kehtestada finantsvaldkonnas sotsiaalse vastutuse raamistik. Selle tulemusena luuakse nn jätkusuutlik ehk sotsiaalselt vastutustundlik rahandus (Sustainable Finance). See tendents seostub finantspsühholoogia (Behavioral Finance) teooria arenguga ning laiendab osalejate majandus- ja psühholoogilise käitumise analüüsi ka sotsiaalsele ja keskkondlikule käitumisele (12).

3.5.3 Kõige rohkem on ettevõtete sotsiaalselt vastutustundliku tegevuse hindamise ja reitingu määramise meetodite välja arendamiseks ära teinud jätkusuutlikkuse hindamise ametid, (13) mis kasutavad selleks eri hindamisviise. Täpsemalt viitavad mitmesuguste selles valdkonnas tehtud uuringute tulemused sellele, et sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud ei tähenda osaleja jaoks majandusliku tulu ohverdamist, kui arvestada tulukust keskmises ja pikas perspektiivis.

3.6 Toodete standardimine

3.6.1 Sotsiaalselt vastutustundlike finantstoodete (olgu tegemist investeerimise, säästmise või rahastamisega) väärtustamine ja juurutamine nõuab täitmist vajavate tingimuste eelnevat täiesti selget kindlaksmääramist, et need tingimused tagaksid sotsiaalse vastutuse põhimõtete kohaldatavuse ning järelevalve, pideva hindamise ja läbipaistvuse.

3.6.2 Hispaania standardimise ja sertifitseerimise liit AENOR (14) vaatab praegu läbi sotsiaalselt vastutustundlike finantstoodete standardit (UNE 165001: 2002 EX „Eetilised finantsinstrumendid”), et kehtestada üldtingimused, mis annavad suuniseid nimetatud tooteid loovatele või turustavatele asutustele, ning tagada nende eetiliste kriteeriumide maksimaalne läbipaistvus ja tutvustamine kasutajatele.

3.6.3 Samal ajal on viimastel aastatel paljudes Euroopa Liidu riikides välja töötatud kõnealuse sektori isereguleerimise kriteeriume, (15) paljudel juhtudel liikmesriikide järelevalveasutuste palvel, et oleks võimalik registreerida üha uusi sotsiaalselt vastutustundlikke fonde, mille arv on viimasel ajal kiirelt kasvanud. Lisakontrolli pakuvad audiitorid ja professionaalsed nõustajad.

3.6.4 Siinkohal tuleks ära märkida ka nende kriteeriumide kasutamisel läbipaistvust toetava algatuse, mida edendavad Eurosif ja liikmesriikide sotsiaalsete investeeringute foorumid. Seeläbi antakse tarbijale teavet kasutatud kriteeriumide ja nende kohaldamise kohta, ilma et hinnataks toodete eeliseid ja sotsiaalset vastutustundlikkust.

3.6.5 Algatus edendada finantsasutuste koostatavate, sotsiaalselt vastutustundlikke investeeringuid käsitlevate aruannete võrreldavust püüab luua teatud standarditud dokumendi mudeli, mis vastaks investorite teabevajadustele ELi eri liikmesriikides.

4. Tarbijakaitsesüsteemid

4.1 Tarbijate usaldus finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete vastu on finantskriisi tõttu kahanenud. Kaheldakse kõnealuse sektori moraalis ning seega on finantsasutustel võimalus edendada meetmeid sotsiaalselt vastutustundlike finantstoodete loomiseks ja kindlustamiseks.

4.2 Parem teave klientidele

4.2.1 Üks finantskriisi tulemus on reguleerivate asutuste üha kasvav mure säästjate ja investorite pärast. Seda suhtumist on tugevdatud vahekohtukomiteede, teabevoldikute ja käsiraamatute kaudu, kõigi finantstoodete reklaamimist kontrollides (16) (reklaam peab olema selge ja erapooletu ega tohi tarbijat eksitada) ning nn kaebuste menetlemise teenistuste ja kliendi kaitsja (ombudsmani) ametikoha loomisega.

4.2.2 Pankade igapäevatöös ei anta siiski mitte alati klientidele piisavalt asjakohast teavet vastavalt nende vajadustele. Üks hiljutine Euroopa Komisjoni uuring (17) paljastas Euroopa paljude riikide pankade ebakorrapärasusi, nagu komisjonitasude läbipaistmatus ja kõrged hinnad ning samuti klientide raskused eri pankade pakkumiste võrdlemisel ja kõige soodsama pakkumise väljavalimisel.

4.2.3 Läbipaistvus suhetes klientidega nõuab selget, täpset, mõistetavat ja võrreldavat teavet. Sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted peaksid hõlmama vähemalt kasutatava sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise määratluse, kasutatavad praktilised kriteeriumid (sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute filter), sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute komitee koosseisu, (18) hooldus- ja hoiuste tasud jne ning samuti korrapäraste sõltumatute aruannete väljaandmise toote vastavuse kohta sotsiaalse vastutuse ideedele.

4.2.4 Teabe saamine klienditeeninduse kaudu aitab pidevalt teenust parandada (teenuse kvaliteedi võtmetegur) ning osutada vastutustundlikku nn müügijärgset teenust, mis hõlmab toote elutsükli või kestab seni, kuni klient tootest loobub.

4.3 Finantsteadmiste parandamine

4.3.1 Finantsteadmiste jagamine on üks ülesanne, millega peavad avalik ja erasektor koos tegelema, et vastata väljakutsele, mille esitab üha keerukam finantsmaastik. Seda koolitust tuleks siiski korraldada konkreetsete finantstoodete turustamise huvidest sõltumatult.

4.3.2 Finantskultuuri edendamiseks rahva seas on järelevalve- ja finantsasutused käivitanud mitmeid algatusi finantsteadmiste kavade nime all, et vältida majapidamiste liigset laenukoormust ning lihtsustada nende riskiprofiili ja varalise seisukorraga sobivate toodete valimist.

4.3.3 Algatatud finantsteadmiste parandamise meetmed aitavad luua usaldust finantssüsteemi vastu ning Euroopa Liit on tunnistanud nende olulisust nii komisjoni finantsteadmisi käsitlevas teatises (19) kui ka majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 14. mai 2008. aasta järeldustes (20).

4.3.4 Uurimistegevuse julgustamine sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute kohta ning turul osalejate koolitamine võimaldab võtta finantsasutuste jätkusuutlikkuse poliitikas kasutusele häid tavasid. Õppevahendid ja käitumisjuhised toetavad tõhusalt koolituste väljatöötamist.

4.4 Finantsteenustealane nõustamine

4.4.1 ELi finantsinstrumentide turgude direktiiviga (21) kohustatakse finantsasutusi tugevdama investorite kaitset ja pakkuma oma klientidele tooteid, mis vastavad investori profiilile. Lisaks nõutakse selge piiri tõmbamist nõustamise ja turustamise vahel ning seda, et finantsvahendajad peavad tundma üksikasjalikult enda turustatavaid tooteid. See tähendab, et kliendilt tuleb sobivuse hindamise raames küsida, kas ta nõustub sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute poliitikaga, enne kui pakkuda või määrata talle (portfelli haldamine) kõige sobivamad sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute tooted.

4.4.2 Eelkõige peavad sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted hõlmama sisekontrolli menetlusi, mis tuvastaksid investeeringute riskid ja kontrolliksid huvide konflikti esinemist, teavitades sellest sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute komiteed (mis peab koosnema peamiselt välisekspertidest, et tagada komitee tähelepanekute erapooletus).

5. Sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute väljavaated

5.1 Vastutustundlik investeerimine võib sellisel ajal nagu praegu tugevneda, kui investorid suudavad eristada ettevõtteid, mis panustavad pikas perspektiivis ettevõtete sotsiaalsele vastutusele, ettevõtetest, mis kasutavad seda vaid turundusvahendina.

5.2 Tööandjapensioni kogumisasutused on vastutustundliku investeerimise kasvu jaoks suure tähtsusega. Ramón Jáuregui (22) sõnul võiks Hispaanias sotsiaalse vastutuse kultuuri arengut soodustada sotsiaalkindlustuse reservfondist (23) jätkusuutlikke kriteeriume arvestades 10 protsendi võimalik suunamine turule.

5.3 Ärikogukonna ja riigiasutuste mobiliseerimise hea tavana tuleks mainida sellist algatust nagu sotsiaalse solidaarsuse medal, mida annab välja üks suurimaid Poola ettevõtjate organisatsioone Business Centre Club. See on spetsiaalne auhind, millega tunnustatakse üksikisikuid, ka ettevõtete juhte, kes on muu hulgas edendanud ettevõtete sotsiaalse vastutuse ideed. Medalid antakse üle sadade tegevjuhtide, ministrite, diplomaatide, Poola peaministri või isegi presidendi ning Euroopa Komisjoni presidendi või Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendi juuresolekul.

5.4 Selleks et sotsiaalselt vastutustundlik investeerimine saavutaks täieliku küpsuse, soovitab komitee innustada ametiasutusi, et nad lihtsustaksid asjakohaste õigusraamistike kehtestamist, edendaksid jätkusuutlikkuse kriteeriumidele vastavaid investeeringuid, teeksid koostööd heade tavade tutvustamisel ning soodustaksid kõnealustesse finantstoodetesse investeerimist, näiteks sobivate maksumeetmete abil (24). Üks väga tõhus turu dünaamilisemaks muutmise viis on kõnealuste kriteeriumide lisamine ametiasutuste enda fikseeritud tulumääraga või muutuvtuluga investeeringutesse riiklike investeerimisfondide või sotsiaalkindlustussüsteemi reservfondide kaudu, nagu Prantsusmaal. Õigusloome valdkonnas tuleb läbipaistvuse seisukohast juhtida tähelepanu mõjule, mida avaldab selliste õigusaktide väljatöötamine, mis nõuavad investeerimisfondide valitsejatelt või tööandjapensioni kogumisasutustelt selle täpsustamist, kas nad tuginevad investeeringute valimisel sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele kriteeriumidele, nagu Ühendkuningriigis.

5.5 Komitee rõhutab, kui oluline on ettevõtete pühendumine ja finantsturu vahendajate aktiivne haldustöö. Tööandjapensioni kogumisasutused, toodete sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute komiteed, kontrollikomisjonid ja ametiühingud on sotsiaalselt vastutustundlike fondide turu liikumapanev jõud.

Brüssel, 26. mai 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) KOM(2001) 366 lõplik. Vt ka komisjoni teatis „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks”, KOM(2006) 136 lõplik.

(2) „Corporate Social Responsibility: Partners for Progress” (Ettevõtete sotsiaalne vastutus: partnerid edu tagamas), OECD, Pariis 2001.

(3) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa finantsasutuste eetiline ja sotsiaalne mõõde”, ELT C 100, 30.4.2009, lk 84.

(4) Esitatud Euroopa hoiupankade grupi 1990. aasta dokumendis nr 143.

(5) E. Castelló (2005), „El liderazgo social de las Cajas de Ahorro” (Hoiupankade sotsiaalne juhiroll), FUNCAS Ediciones.

(6) J. L. Garcķa (2009), „Las cuentas de la economķa social: magnitudes y financiación del tercer sector en Espańa, 2005” (Sotsiaalmajanduse arvepidamine: Hispaania kolmanda sektori suurus ja rahastamine, 2005), Civitas Ediciones.

Vt Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsioon „Sotsiaalmajandus”, raportöör: Patricia Toia.

(7) Eurosif (2008), Ameerika Ühendriikide varade maht oli 2007. aastal 1 917 miljardit eurot.

(8) Eurosif (2008), sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute maht Euroopas oli 2007. aastal 2 665 miljardit eurot.

(9) Muńoz et al. (2004), „The social responsibility performance of ethical and solidarity funds: An approach to the case of Spain” (Sotsiaalse vastutuse arvestamine eetiliste ja solidaarsete fondide puhul: Hispaania juhtumi analüüs), Business Ethics. A European Review, kd 13, nr 2/3 aprill, juuli.

(10) Termin „eetiline” on üldiselt aktsepteeritud nimetus, mis ei välista teisi termineid nagu „kodaniku-”, „alternatiivne” või „sotsiaalne”. Vt INVERCO (eetikakomisjon) (1999).

(11) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus CCMI/049 teemal „Erakapitali investeerimisfondide, riskifondide ja riiklike investeerimisfondide mõju tööstuse muutustele”, CESE 1709/2009, raportöör: Peter Morgan.

(12) Selles valdkonnas on asjakohased Amartya Seni teedrajavad tööd (1970): „Collective choice and social welfare” (Kollektiivne valik ja sotsiaalne heaolu), Holden-Day.

(13) Nad pakuvad investoritele nõuandeteenust ja toimivad kontrolliorganina.

(14) AENOR (2008), „Ética. Sistema de gestión de la responsabilidad social de las empresas” (Eetika. Ettevõtete sotsiaalse vastutuse juhtimise süsteem).

(15) Tööandjapensioni kogumisasutuste kontrollikomisjonid selgitavad, kas nad kasutavad oma investeerimisotsuste tegemisel sotsiaalse vastutuse kriteeriume.

(16) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti muutmise kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele”, KOM(2009) 491 lõplik, CESE 257/2010.

(17) „Data collection for prices of current accounts provided to consumers” (Andmete kogumine tarbijatele pakutavate arvelduskontode hindade kohta), Euroopa Komisjon, 2009, http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/prices_current_accounts_report_en.pdf

(18) Ekspertidest koosnev kollegiaalorgan, mis aitab finantsettevõttel, halduril või toote järelevalveorganil tagada eetilise filtri nõuetekohase kohaldamise ning kontrollida edastatavat teavet. Igal finantstootel peaks olema oma komitee, kuigi alati see nii ei ole.

(19) KOM(2007) 808 lõplik.

(20) Nõukogu pressiteade 8850/08 (Presse 113), lk 14.

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta.

(22) Euroopa Parlamendi liige ja osaleja rühmituses „Vastutustundlik alternatiiv”.

(23) Paljudes ELi riikides on selline fond olemas.

(24) Economistas sin Fronteras (2007), „Cómo fomentar la inversión socialmente responsable en Espańa” (Kuidas edendada sotsiaalselt vastutustundlikku investeerimist Hispaanias), UNED.