1.Euroopa looduspärandi kaitsmine ja looduspärandist tulenevate võimaluste kasutamine

Kuigi Euroopas asuvad mõned maailma kõige tihedalt asustatud piirkonnad, on Euroopas ka väga rikkalik ja mitmekesine looduspärand. ELi loodusdirektiivide eesmärk on tagada Euroopa Liidu looduse hea seisukord ning selleks nähakse liikide ja looduslike elupaikade säilitamiseks ette nende kaitse raamistik. Nende direktiividega luuakse maailma suurim rikkaliku bioloogilise mitmekesisusega kaitsealade koordineeritud võrgustik – Natura 2000 –, mis katab 18% ELi maismaaterritooriumist ja 6% mereterritooriumist. Direktiividega kaitstakse umbes 1 500 taime- ja loomaliiki ning ligikaudu 200 haruldast elupaika, mis asuvad nii kaitstud piirkondades kui ka neist väljaspool, ning ühendatakse looduse kaitsmine säästliku maakasutuse ja säästliku majandustegevusega.

Komisjon algatas 2014. aastal seoses oma parema õigusloome saavutamise kohustusega põhjaliku loodusdirektiivide hindamise ehk toimivuskontrolli. Pärast hr. Vella ametisse asumist Euroopa Komisjoni keskkonna, merenduse ja kalanduse volinikuna tegi president Juncker talle ülesandeks see hindamine lõpule viia. Hindamisprotsessi käigus on komisjon ära kuulanud kodanike ja äriühingute muresid, kes tunnevad mõnikord, et Euroopa eeskirju on raske mõista, kohaldada ja jõustada.

Toimivuskontrolli järeldus on, et ELi bioloogilise mitmekesisuse laiema poliitika osana täidavad loodusdirektiivid oma eesmärki, kuid direktiivide eesmärkide saavutamine ja nende kogu potentsiaali ärakasutamine sõltub nende rakendamise olulisest parandamisest. Käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks kohapeal on vaja parandada nii direktiivide kasulikku mõju ja tõhusust kui ka koostööd eri sidusrühmade kogukondadega liikmesriikides ja kogu ELis.

Ainult umbes pooled lindudest ja väiksem osa muudest kaitstud liikidest ja elupaikadest ELis on praegu hästi kaitstud. Natura 2000 võrgustik on nüüdseks maismaal enamjaolt rajatud, kuid merekeskkonnas on veel suuri lünki. Ainult umbes 50%-l kõigist Natura 2000 aladest on olemas halduskavad, milles on ette nähtud kaitse-eesmärgid ja -meetmed. Puuduliku rakendamise peamised põhjused on ressursipuudus, nõrk jõustamine, loodusega seotud eesmärkide halb integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse, ebapiisavad teadmised ja ebapiisav juurdepääs andmetele, nõrk teabevahetus ja sidusrühmade vähene kaasatus. Lisaks ei ole direktiivide rakendajad, eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mõnikord piisavalt kursis direktiivide nõuete või nende paindlikkuse ja pakutavate võimalustega. Selline olukord võib tekitada pingeid looduskaitse- ja majandustegevuse vahel.

Toimivuskontroll näitas, et seal, kus on võetud piisaval määral sihipäraseid meetmeid, on liikide ja elupaikade olukord paranenud ja mõnikord oli näha märkimisväärset taastumist. Lisaks saadakse üha rohkem aru, et looduskeskkond toetab mitmeid meie majanduse sektoreid, näiteks turismi. Looduskeskkonna säilitamine ja säästlik kasutamine on täna olulisem kui kunagi varem. See tegevus pakub rohkelt võimalusi investeeringute ligitõmbamiseks ja looduskaitsesse investeerimise soodustamiseks.

7. detsembril 2016 korraldas komisjon poliitilise mõttevahetuse toimivuskontrolli järelduste ja nende järelmeetmete üle. Mõttevahetuse tulemusena otsustas komisjon välja töötada konkreetse tegevuskava, et direktiive paremini rakendada, neid paremini kooskõlastada sotsiaal-majanduslike eesmärkidega ning paremini kaasata riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi, sidusrühmi ja kodanikke. Võttes arvesse direktiivide tugevat territoriaalset mõõdet ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste peamist rolli nende rakendamisel, on Regioonide Komitee olnud väga tihedalt seotud selle tegevuskava ettevalmistamisega ning temal on ka oluline osa piirkondlike ja kohalike omavalitsustega suhtlemises.

Selle laiaulatusliku tegevuskava eesmärk on kiiresti parandada loodusdirektiivide rakendamist ja kiirendada liikumist EL 2020 sihi poole, mis seisneb bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamises ja tagasipööramises, sealhulgas seoses vastupanuvõimega kliimamuutustele ja selle mõju leevendamisega. Samuti toob see kasu Euroopa kodanikele ja majandusele. Meetmeid võetakse ELi tasandil, eelkõige teevad seda komisjon ja Regioonide Komitee, kuid ka liikmesriigid ja sidusrühmad peavad tegutsema, saades selleks rohkem tuge ja abi ELilt. Tegevuskava pakub reaalseid võimalusi sidusrühmade ja üldsuse kaasamiseks ning partnersuhete loomiseks eri poliitikavaldkondade vahel. Sellega luuakse tugev vundament looduse, inimeste ja majanduse lepitamiseks ja nendevaheliste sildade ehitamiseks.

2.Tegevuskava sisu

Tegevuskava hõlmab nelja prioriteetset valdkonda ja sisaldab 15 konkreetset meedet. Enamik meetmeid algatatakse 2017. aastal, et komisjon saaks nende arengust aru anda enne praeguse komisjoni volituste lõppu 2019. aastal. Käesolevas teatises esitatud tabelis antakse ülevaade meetmetest. Seda täiendab üksikasjalik teabeleht, milles esitatakse rohkem teavet.

Prioriteet A: parandada suuniseid ja teadmisi ning tagada parem sidusus üldisemate sotsiaalmajanduslike eesmärkidega

Liikmesriikide erinev lähenemine direktiivide rakendamisele võib tekitada tarbetuid konflikte ja probleeme. Liikide kaitse eeskirjade jäik kohaldamine, viivitused ja põhjendamatult suur halduskoormus Natura ala mõjutava tegevuse lubade menetlemisel ning ebapiisav sidusrühmade teadlikkus võivad tekitada asjatuid pingeid looduskaitsealaste ja sotsiaalmajanduslike tegevuste vahel. Tegevuskavas antakse selliste probleemide lahendamiseks praktilisi soovitusi ja esitatakse nutikamaid kaasamisviise, et soodustada maaomanike ja -kasutajate täielikku kaasatust. Komisjoni ülesanne on viimistleda oma suuniseid ja teha rohkem selgitustööd õigusaktide selgitamiseks kohapeal, et aidata avaliku sektori asutustel neid paremini kohaldada. Liikmesriikide ülesanne on parandada teadmisi ja juurdepääsu direktiivide rakendamiseks vajalikele andmetele. Komisjon toetab selliseid tegevusi, millega suurendatakse arusaamist sellest, kuidas heas seisukorras olevad ökosüsteemid aitavad kaasa heaolule ja majanduslikule arengule (meetmed 1–3).

Komisjoni ettevalmistatavad meetmed järelevalve ja aruandluse lihtsustamiseks kõigis ELi keskkonnaalastes õigusaktides aitavad samuti parandada loodusdirektiivide tõhusust ja kasulikku mõju.

Prioriteet B: poliitilise isevastutuse tekitamine ja nõuetele vastavuse tugevdamine

Kohapeal vastutavad loodusdirektiivide rakendamise eest liikmesriigid, kuid komisjon teeb liikmesriikidega tihedamat koostööd, et lihtsustada ja edendada looduse säilitamist ja säästlikku kasutamist. Meil tuleb üheskoos tagada, et Natura 2000 võrgustik oleks kohapeal täielikult toimiv ning et liigid oleksid kaitstud ja nende kasutamine, kui see on vajalik, oleks säästlik.