EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2019/1425,

26. märts 2019,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, X jagu – Euroopa välisteenistus

EUROOPA PARLAMENT,

— võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, X jagu – Euroopa välisteenistus,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 94 ja IV lisa,

— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A8-0109/2019),

1. tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) hinnangul on mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (Haldus), kaasa arvatud Euroopa välisteenistuse eelarve üldine veamäär jätkuvalt suhteliselt madal (2017. aastal hinnanguliselt 0,5 %);

2. märgib, et kontrollikoda ei tuvastanud Euroopa välisteenistuse iga-aastases tegevusaruandes olulisi vigu;

3. märgib samuti, et vastupidiselt eelmisele aastale andis kontrollikoda teada kõigist Euroopa välisteenistusega seotud konkreetsetest küsimustest;

4. märgib tunnustavalt, et eelmisi soovitusi, mis tehti seoses järelevalvesüsteemi täiustamisega, et ajakohastada õigeaegselt töötajate isiklikku olukorda puudutavaid ja muid andmeid, mis võivad mõjutada peretoetuste arvutamist, on enamjaolt arvesse võetud; on siiski arvamusel, et peretoetuste haldamisega seotud järjepidevuse kontrollid nõuavad pidevat tähelepanu;

5. väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse jõupingutuste üle hankemenetluste parandamiseks delegatsioonides, sealhulgas avalike hangete haldamise vahendi kasutuselevõtu, madala ja keskmise maksumusega lepingute hankekavade loomise ning hankedokumentide ja koolituste jaoks vormide väljatöötamise üle; on arvamusel, et avalikes hangetes ja turvateenuste haldamises kindlaks tehtud varasemad puudused nõuavad ikka pidevat tähelepanu ja järelevalvet;

6. palub Euroopa välisteenistusel teavitada Euroopa Parlamenti delegatsioonide hankemenetluste parandamiseks tehtavate pingutuste tulemustest, eelkõige mis puutub avalike hangete haldamise vahendisse ning e-hangetesse ja e-pakkumiste kasutamisse;

7. märgib, et nii kulukohustuste kui ka maksete eelkontrollide käigus tuvastatud vigade põhjused on sama laadi nagu eelmistel aastatel – nimelt puuduvad tõendavad dokumendid; märgib, et Euroopa välisteenistuse järelkontroll hõlmas esimest korda ka aasta lõpu kulusid (november-detsember 2016);

8. märgib tunnustavalt, et 2017. aastal rahastati kõigi delegatsioonide büroodega seotud ühiseid üldkulusid (üür, julgeolek ja muud üldkulud), kaasa arvatud Euroopa Arengufondi (EAF) delegatsioonide kulusid, teist aastat järjest täielikult Euroopa välisteenistuse eelarveridadelt;

9. märgib, et assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmine kasvas 2017. aastal ja ulatus 85 911 000 euroni (võrreldes 77 450 000 euroga 2016. aastal); tuletab meelde, et vahendeid võib järgmisse aastasse üle kanda üksnes erandkorras, rangetel tingimustel;

10. märgib, et Euroopa välisteenistuse 2017. aasta kogueelarve ulatus 660 miljoni euroni ning kasvas võrreldes 2016. aastaga 3,75 %;

11. märgib, et 54,9 miljonit eurot laekus ka Euroopa Arengufondist ja usaldusfondidest, ning tänu täiendavatele ülekandmistele ja kulukohustustest vabastamistele kasvas kogusumma 59,7 miljoni euroni (sh eelarveaasta sihtotstarbelised tulud); märgib, et 2017. aasta lõpus oli kulukohustusi täidetud summas 52,6 miljonit eurot (88,1 %) ja maksete assigneeringuid summas 46,5 miljonit eurot (78,0 %); märgib, et Euroopa Arengufondi assigneeringud, mida ei ole kulukohustustega seotud, kantakse üle järgmisse aastasse sihtotstarbelise välistuluna ja assigneeringuid ei kaotata;

12. märgib, et peakorteri eelarve oli 236,7 miljonit eurot, millest 153,8 miljonit eurot (st 64,6 %) oli seotud koosseisuliste ja koosseisuväliste töötajate palkade ja muude hüvitiste maksmisega, 32,2 miljonit eurot (st 14 %) hoonete ja seotud kuludega ning 33 miljonit eurot (st 14 %) IT, arvutisüsteemide, seadmete ja mööbliga;

13. nõuab Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika lisamist iga-aastasele tegevusaruandele, pidades eelkõige silmas, et teenistuse kulud peavad olema nõuetekohaselt läbi mõeldud ega tohi olla ülemäära suured; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus esitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2017. aastal sõlmitud kinnisvaralepingute loetelu, mis sisaldab üksikasju lepingute kohta, riiki, kus lepingud on sõlmitud, ja lepingute kestust, nagu teenistus tegi oma 2011. aasta tegevusaruandes; nõuab, et Euroopa välisteenistus esitaks sellise teabe kinnisvaralepingute kohta ka oma 2018. aasta tegevusaruandes;

14. märgib, et delegatsioonide 423,3 miljoni euro suurune eelarve jagunes nii, et 116,1 miljonit eurot (27,4 %) läks koosseisuliste töötajate töötasudeks, 165,6 miljonit eurot (39,1 %) hoonetele ja nendega seotud kuludele, 68,5 miljonit eurot (16,2 %) koosseisuväliste töötajate ja sisseostetavate teenuste jaoks, 27,9 miljonit eurot (6,6 %) muudeks personaliga seotud kuludeks ja 45 miljonit eurot (10,6 %) muudeks halduskuludeks; märgib samuti, et 196,4 miljonit eurot (võrreldes 185,6 miljoniga 2016. ja 204,7 miljoniga 2015. aastal) saadi komisjonilt liidu delegatsioonidesse lähetatud komisjoni töötajatega seotud halduskulude katteks ning see jagunes komisjoni V rubriigi (49,6 miljonit eurot), rakenduskavade haldustoe eelarveridade (91,8 miljonit eurot) ning Euroopa Arengufondi ja usaldusfondide (55 miljonit eurot, 2016. aastal 45,4 miljonit eurot) vahel; märgib, et 2017. aastal eraldati usaldusfondidest nende halduskulude katteks vahendeid esimest korda;

15. võtab teadmiseks, et delegatsioonide juures töötava komisjoni personaliga seotud tegevuste rahastamiseks kasutatavate eelarveridade arv (34 eri eelarverida komisjoni eelarve eri rubriikides, pluss Euroopa Arengufondi vahendid) suurendab eelarve haldamise keerukust; tuletab meelde (1), et seda teemat käsitleti 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruandes, ning võtab teadmiseks, et eelarveridade vähendamine on keeruline; julgustab seetõttu Euroopa välisteenistust jätkama koostööd komisjoniga, et lihtsustada võimaluse korral eelarveridu ja vähendada eelarve haldamise keerukust;

16. märgib, et delegatsioonide juhid esitasid 2017. aastal kinnitava avalduse; märgib, et kõigi delegatsioonide juhid, välja arvatud Süüria delegatsiooni juht, on esitanud reservatsioonideta avalduse; võtab teadmiseks, et Süüria delegatsioon on praegu evakueerimisel ning delegatsioon on osutanud tegevuskavale, mille abil leevendada sõjatsoonis tegutsemisega seotud probleeme; märgib, et reservatsiooni peetakse Euroopa välisteenistuse kogu eelarve summade seisukohast ebaoluliseks;

17. täheldab, et Euroopa välisteenistuse 2017. aasta lõplik 660 miljoni euro suurune eelarve oli aasta lõpu seisuga täidetud kulukohustuse osas 99,7 % ulatuses (nagu 2016. aastal) ja maksete osas 86,7 % ulatuses (2016. aastal 87,5 %);

18. märgib, et Euroopa välisteenistuse halduseelarves tehtud kõigi ümberpaigutuste summa oli 14,4 miljonit eurot, millest suurim summa oli seotud Afganistani julgeolekut puudutava eellepinguga; märgib samuti, et ümberpaigutustega vähendati Euroopa välisteenistuse peakorteri eelarvet 5,1 miljoni euro võrra ja suurendati delegatsiooni eelarvet vastava summa võrra;

19. märgib, et 1,3 % eelarve kasvust 2017. aastal nähti ette julgeolekualastele investeeringutele seoses julgeolekupaketi rakendamisega, mis sisaldas piirkondlike julgeolekutöötajate võrgustiku tugevdamist ja soomussõidukite soetamist kooskõlas Euroopa välisteenistuse hoolsuskohustusega ja kohustusega tagada kohapealne julgeolek, aga ka küberjulgeoleku strateegiaga ning julgeolekutöötajate jätkuva koolitusega võimalikele ohtudele ja kriisiolukordadele reageerimise vallas delegatsioonides ja peakorterites; väljendab heameelt seni saavutatud edusammude üle, kuid ergutab Euroopa välisteenistust eelkõige tegelema erinevate järelejäänud probleemidega, nagu vajadus ajakohastada IT-turbe vahendeid; kutsub lisaks Euroopa välisteenistust üles tegema liikmesriikidega koostööd, et töötada välja ühine lähenemisviis ja parandada julgeolekusüsteemide seotust teiste institutsioonide ja liikmesriikidega;

20. tervitab iga-aastase läbivaatamismehhanismi loomist, mis on ette nähtud selleks, et analüüsida Euroopa välisteenistuse ressursse ja nende tulemuslikku kasutamist töötajate eesseisva ümberpaigutamise prognoosimisel, mida nõuavad uued tegevus- või poliitilised prioriteedid või muud lisaprobleemid;

21. märgib, et sisekontrollisüsteemi sisehindamine 2017. aastal andis Euroopa välisteenistuse juhtkonnale enamike sisekontrollinõuete täitmise osas kindluse; märgib siiski, et kolm sisekontrollistandardit (personali jaotus ja liikuvus, talitluspidevus ning dokumendihaldus) on endiselt Euroopa välisteenistuse sisekontrollisüsteemi nõrgimad osad; märgib murega, et talitluspidevus on olnud mitu aastat problemaatiline – nii nõuetele vastavuse kui ka tulemuslikkuse osas–, aga see küsimus on delegatsioonides eriti oluline;

22. peab kiiduväärseks, et nende delegatsioonide arv, kus maksimaalne 35 m2 inimese kohta on ületatud, on kooskõlas kontrollikoja 2016. aasta soovitustega jätkuvalt vähenenud (83lt 2016. aastal 73le 2017. aastal); väljendab heameelt kinnisvara haldamise vahendi IMMOGEST kasutuselevõtu üle ning teenistusesiseste ja -väliste eksperditeadmiste omandamise üle, et toetada hoonete haldamist, eelkõige seoses delegatsioonidega; kutsub Euroopa välisteenistust üles rakendama jätkuvalt (kui see on liidu eelarve seisukohalt võimalik, mõistlik ja tulemuslik) soovitusi, mis on esitatud kontrollikoja eriaruandes, milles käsitletakse Euroopa välisteenistuse hoonete haldamist üle kogu maailma (2), ja hoidma parlamenti parendustega kursis;

23. väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa välisteenistus on loonud kuue liikmesriigiga seitse uut ühiskasutuse projekti, ning märgib, et huvi ühiskasutuse süsteemi vastu üha kasvab, pidades silmas, et uusi kaasallkirjastatud lepinguid on 14 (mitte üksnes liikmesriikide, vaid ka Frontexi ja EASOga); märgib, et ühiskasutus on aidanud kaasa hoonete keskmise põrandapinna vähendamisele, et tuua see lähemale ette nähtud 35 ruutmeetrile inimese kohta; on arvamusel, et ühiskasutus on kulutõhus, ning väljendab heameelt selle üle, et see aitab kaasa liidu ja liikmesriikide ühisesindatusele kolmandates riikides; kutsub Euroopa välisteenistust üles tegema järelevalvet kulude üle, et laiendada taolisi vastastikuse mõistmise memorandumeid teistele liidu üksustele, nagu ÜJKP missioonid; kutsub Euroopa välisteenistust üles kehtestama ühiskasutusega asukohtade jaoks tulemusliku süsteemi kulude katmise haldamiseks;

24. tunnustab asjaolu, et Euroopa välisteenistus eelistab oma delegatsioonidele hooneid pigem osta kui rentida; palub, et Euroopa välisteenistus esitaks parlamendile kõikide liidu delegatsioonide tervikliku analüüsi, et selgitada välja, mis riikides oleks delegatsioonidel kulutõhusam büroo- või eluhooneid üürimise asemel osta; märgib, et Euroopa välisteenistuse omandis olevate hoonete osakaal oli 2017. aastal 18 %;

25. tuletab meelde delegatsioonidele kõigis piirkondades tulemustele orienteeritud toe pakkumise olulisust ja palub Euroopa välisteenistusel anda aru Euroopa piirkondliku keskuse kogemuse ja selle hinnangute kohta seoses võimalustega laiendada nimetatud raamistikku teistele geograafilistele piirkondadele; väljendab heameelt delegatsioonide toetamiseks tehtud suuremate jõupingutuste ja eriti uue horisontaalse koordineerimise üksuse üle, mis aitab suurendada kindlust delegatsioonide täidetavate ülesannete asjus ja eriti seoses kõrge maksumusega avalike hangetega;

26. on arvamusel, et oluline on tuletada delegatsioonide juhtidele lähetuseelses etapis, eriseminaridel või saadikute iga-aastasel konverentsil korrapäraselt meelde nende üliolulist rolli Euroopa välisteenistuse kindluse ahela konsolideerimisel ja seda, et nad vastutavad lisaks oma poliitilistele ülesannetele täielikult halduskulude ja projektiportfooliote juhtimise eest; on arvamusel, et delegatsioonide juhtide valimisel tuleks kogemust liidu institutsioonis käsitleda plussina;

27. väljendab heameelt 2017. aastal kasutusele võetud kontrollimiste uue käsituse üle, mis pakub paljulubavat võimalust toetada delegatsioonide juhtimist ja ka delegatsioonide töö sidususe ja lihtsustamise parandamist;

28. tunnistab inimressursside juhtimise ja eraldamise probleeme seoses Euroopa välisteenistuse värbamissüsteemi kolme allika ja delegatsioonide ametikohtade haldamisega; märgib lisaks, et Euroopa välisteenistus vähendas ajavahemikul 2013–2017 kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega oma personali 5 % võrra, mis tähendas 2017. aastal peakorteris 16 ametikoha kaotamist (viimase viie aasta jooksul on kaotatud kokku 84 ametikohta); on mures selle pärast, et üha suureneval keskmisel töökoormusel ja töötajate nappusega seotud probleemidel võib olla kahjulik mõju töötajate tervisele ja elukvaliteedile, aga ka institutsiooni pikaajalisele organisatsioonilisele arengule.

29. märgib tunnustavalt, et sooline tasakaal on peaaegu saavutatud, pidades silmas, et kõigist ametikohtadest on 49,6 % täidetud naistega; väljendab siiski kahetsust selle üle, et juhtivatel ametikohtadel ei ole piisavalt naisi – üksuste juhatajate ja delegatsioonide juhtide arvestuses kuulus 219 ametikohast vaid 57 (26 %) naistele ja kõrgema juhtkonna ametikohtadel oli naisi vaid 18 % (9 kohta 50st); märgib sarnast tasakaalustamatust ADde seas, kelle hulgas oli naisi 33 %, ja lähetatud riiklike ekspertide seas, kelle hulgas oli naisi 23 %;

30. kutsub Euroopa välisteenistust üles jätkama koostöös liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega soolise tasakaalu parandamist kõrgemas juhtkonnas ja keskastme juhtide seas nii palju kui võimalik; märgib, et viimase rotatsioonimenetluse ajal olid ainult 18,28 % juhtivatele ametikohtadele kandideerijaist naised; täheldab, et teiste Euroopa välisteenistuse avaldatud ametikohtade osas vähenes naiste arv kandideerijate hulgas samuti 39 protsendilt 2016. aastal 31,7 protsendile 2017. aastal;

31. on arvamusel, et seoses sellega on vaja teha edusamme, ja kutsub seepärast Euroopa välisteenistust üles nii tegema kindlaks selle tasakaalustamatuse põhjused kui ka nende üle mõtlema ning seejärel ehk täiustama oma tingimusi ja värbamispoliitikat, et äratada võrdselt igast soost inimestes huvi juhtivate ametikohtade vastu; ergutab Euroopa välisteenistust tegema koostööd riikide ülikoolidega, mis pakuvad diplomaatilisele karjäärile pühendatud kursusi, et edendada varases etapis Euroopa diplomaatilist teenistust;

32. nõuab tulevaste Euroopa diplomaatide koolitamisele pühendunud instituudi loomist ja soovitab asjaomastel asutustel kaaluda võimalust kasutada selle diplomaatiainstituudi majutamiseks Euroopa Parlamendi Strasbourgi hooneid;

33. peab kiiduväärseks tööalase arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste töörühma loomist, õppimis- ja arendusraamistiku vastuvõtmist ning võrgustiku „Naised ja Euroopa välisteenistus“ ja programmi „Naisjuhtide tugiprogramm“ loomist, mis aitavad oluliselt parandada võrdseid võimalusi Euroopa välisteenistuses; võtab teadmiseks rakendamise tegevuskava, mis võeti vastu pärast kahe töörühma lõpparuannete avaldamist, ja palub end rakendamisel tehtavate edusammudega kursis hoida;

34. märgib, et 2017. aasta lõpu seisuga oli 32,83 % Euroopa välisteenistuse kõigist AD ametikohtade töötajatest pärit liikmesriikidest, nii et Euroopa välisteenistus järgib teenistuse asutamisotsuses sätestatud personalivaliku mudelit, nimelt tingimust, et üks kolmandik personalist peab olema pärit liikmesriikidest ja ülejäänud liidu institutsioonidest;

35. märgib, et liikmesriikide diplomaadid (307 inimest) moodustasid Euroopa välisteenistuse kõigist AD ametikohtade töötajatest 32,83 % (2014. aastal 33,8 %); rõhutab, et delegatsioonide juhtideks lähetatud liikmesriikide diplomaatide arv vähenes 46 protsendilt 43,8 protsendile delegatsioonide juhtide koguarvust; võtab teadmiseks, et naiste osakaal delegatsioonide juhtide seas on veidi tõusnud – 21,9 protsendile; võtab teadmiseks, et liikmesriikidest pärit delegatsioonide juhtidest (kokku 60) olid vaid 10 töötanud eelnevalt ka mõnel ametikohal Brüsselis;

36. kordab, et geograafilist tasakaalu peab hoolikalt jälgima, eelkõige alaesindatuse juhtumite korral, et tagada iga liikmesriigi proportsionaalne esindatus personali liikmete seas; märgib, et kaheksast riigist, mille esindatus teenistuses oli madalam kui riigi rahvastiku osakaal liidu rahvastikus, olid viis liiduga 2004. aastal ühinenud riigid;

37. täheldab, et liikmesriikidest lähetatud riiklike ekspertide arv tõusis 2017. aastal veidi – 449 inimeseni (kellest 387 oli lähetatud peakorterisse ja 62 delegatsioonidesse); märgib, et 55 %-le Brüsselisse lähetatud ekspertidest (ehk 214 inimesele) maksis palka nende vastav riik; tunnistab vajadust lähetatud riiklike ekspertide järele mitmes erinevas valdkonnas, milles tegeletakse kaitse- ja julgeolekuküsimuste ja ka strateegilise kommunikatsiooniga; kutsub siiski Euroopa välisteenistust seoses oma lähetatud riiklike ekspertidega seotud strateegiaga või hiljuti loodud iga-aastase läbivaatamismehhanismiga üles esitama üksikasjalikuma prognoosi eesseisvate vajaduste ja nendega seotud oskuste kohta prognoositavuse, võimalike huvide konfliktide parema juhtimise, nimetatud lepingute arvu pideva suurenemise vältimise ja teenistusesiseste eksperditeadmiste tugevdamise eesmärgil; on arvamusel, et lähetatud riiklike ekspertide arv ei tohiks ületada teatavat osa Euroopa välisteenistuse töötajate koguarvust, et säilitada tugev ja kestlik meeskonnavaim, ning palub Euroopa välisteenistusel taoline lävend kehtestada;

38. tervitab tasustatud praktika võimaluse loomist delegatsioonides ja peab seda Euroopa välisteenistuse 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitatud resolutsiooni positiivseks järelmeetmeks; märgib, et Euroopa välisteenistus jätkab praktikakohtade pakkumist eri skeemide alusel, näiteks üliõpilaste õppekavajärgse kohustusliku praktika jaoks või avaliku sektori asutustes praktikantidele pakutava väljaõppe osana; märgib, et praktikantidele eri kavade raames makstav keskmine rahaline välistoetus oli 885 eurot, mis on märkimisväärselt väiksem kui Euroopa välisteenistuse skeemi alusel makstav 1 200 eurot kuus; kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama kõikidele Euroopa välisteenistuse praktikantidele asjakohase toetuse, et tagada piisav tasu praktikantide jõupingutuste eest ja vältida majandusliku diskrimineerimise põlistamist;

39. võtab teadmiseks välisteenistuse konsultatsioonid komisjoni ja ametiühingutega, et kaasajastada ja täiustada raameeskirju ja nendega seotud kohalike töötajate sotsiaalkindlustussüsteeme; kutsub Euroopa välisteenistust üles vaatama pensionile jäänud töötajate ravikindlustust pidevalt läbi, et see oleks piisav, eeskätt invaliidsuse korral; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus tagaks kindlaksmääratud reformimeetmete jõustumise 2018. aastal ning parandaks kohalike töötajate ja nende eksperditeadmiste kaasamist;

40. märgib murega, et 2017. aastal registreeriti 171 vahendamisjuhtumit (2016. aastaga võrreldes oli seda 16 % rohkem), millest 60 % esines delegatsioonides, kusjuures 32 juhtumit jäid aasta lõpuks lahendamata; märgib samuti murega, et töötajate rahulolu uuringus ei olnud üksnes 10,2 % üldse nõus ja 6,21 % ei olnud pigem nõus väitega „Ma ei ole kogenud Euroopa välisteenistuses ahistamist“; tunnistab siiski, et teatatud juhtumite arvu jätkuv suurenemine paistab kajastavat pigem suuremat tahet rääkida kui tegelike töökonfliktide arvu kasvu; rõhutab, kui oluline on ahistamist mitte lubada ja tegeleda nõuetekohaselt kõikide teatatud juhtumitega;

41. väljendab heameelt konfidentsiaalsete nõustajate võrgustiku laiendamise üle – 2017. aastal kuulus võrgustikku 13 koolitatud vabatahtlikku nõustajat; on mures selle pärast, et üksnes viis nõustajat kolmeteistkümnest lähetati delegatsioonidesse (mida on 140); kutsub Euroopa välisteenistust üles suurendama jätkuvalt konfidentsiaalsete nõustajate kohalolekut delegatsioonides ning tõstma jätkuvalt teadlikkust ahistamisest ja psühhosotsiaalsetest riskidest ning nende leevendamise ja neile reageerimise viisidest;

42. täheldab, et Euroopa välisteenistus ajakohastas 2017. aastal oma halduskorraldust OLAFiga ja tugevdas pettusega seotud küsimustes tehtavat koostööd välistegevusega seotud peadirektoraatidega, nagu välispoliitika vahendite talitus, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat (NEAR) ja rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (DEVCO); märgib, et OLAFil on käimas kolm uurimist, mis on seotud võimalike huvide konfliktidega Euroopa välisteenistuses, ning palub, et parlamenti hoitaks nimetatud uurimiste edusammudega kursis;

43. väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lähetuste maksumusega seotud andmete avaldamise üle, mis on nüüd täielikult kättesaadavad tema lehel komisjoni veebisaidil ning mida ajakohastatakse iga kahe kuu järel kooskõlas ajakohastatud käitumisjuhendiga, mis võeti vastu 31. jaanuaril 2018;

44. märgib, et Euroopa välisteenistusele eraldati 2017. aastal 1,1 miljonit eurot meetme „Strateegiline kommunikatsioon+“ väljatöötamiseks, et võidelda valeinformatsiooni levitamise vastu ja tutvustada liidu poliitika positiivseid saavutusi; rõhutab samuti, kui oluline on Euroopa välisteenistuse töö tutvustamine kodanikele, ning palub Euroopa välisteenistusel oma järgmises iga-aastases tegevusaruandes sellega seonduva tegevuse kohta rohkem teavet anda;

45. on seisukohal, et Euroopa välisteenistusel on rahu, julgeoleku ja inimarengu valdkonnas tehtavas rahvusvahelises koostöös ülioluline roll; rõhutab seetõttu, kui oluline on kasutada olemasolevaid nappe ressursse arukalt ning pidevalt parandada liidu välis- ja sisemeetmete järjepidevust ja sidusust, aga ka seda, et liidul on vaja saavutada ühised seisukohad ja kooskõlastatud reageerimine, et olla selles rollis tulemuslik; rõhutab avaliku diplomaatia ja strateegilise kommunikatsiooni kui liidu välissuhete lahutamatu osa tähtsust, mitte ainult vahendina oma väärtuste ja huvide tutvustamiseks ja liidunähtavuse suurendamiseks, vaid ka vahendina Lääne-Balkanil ja liidu naabruses valitseva välismõju ning liidu ja selle liikmesriikide vastu suunatud strateegilise propaganda vastu võitlemisel; rõhutab pidevat ja kasvavat vajadust paljastada väärinfo ja võtta kasutusele kontekstipõhine analüüs, et astuda vastu ELi-vastasele propagandale; on kindlalt veendunud, et liit peaks suurendama oma jõupingutusi tõhusate avaliku diplomaatia strateegiate väljatöötamisel; kutsub Euroopa välisteenistust üles jätkuvalt pingutama, et ajakohastada oma lähenemisviisid ning investeerida uutesse oskustesse ja võimetesse; peab Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni rakkerühma tööd vajalikuks ja väärtuslikuks ning nõuab, et sellele rühmale tagataks asjakohased rahalised ja inimressursid;

46. märgib, et Euroopa välisteenistus on hinnanud seda, kuidas mõjutab personali (st Ühendkuningriigi kodanikust töötajaid, keda on 122) Ühendkuningriigi otsus Euroopa Liidust lahkuda ning kuidas tuleb sellega seoses peakorteris ja delegatsioonides tegevust kohandada; tervitab Euroopa välisteenistuse kavatsust otsustada Ühendkuningriigi kodanikest lepinguliste ja ajutiste töötajate lepingute pikendamise üle juhtumipõhiselt; kutsub Euroopa välisteenistust üles töötama kiiresti välja sidusa strateegia asjaomastele isikutele kindluse tagamiseks;

47. märgib, et kuna Ühendkuningriigist saab kolmas riik, siis on Londoni delegatsiooni sisseseadmisega seotud halduskulude katmiseks esialgsete hinnangute kohaselt vaja üheksa kuu jooksul 6,7 miljonit eurot (töötajate ja taristu jaoks);

48. palub, et Euroopa välisteenistus esitaks 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks valmistudes kooskõlas finantsmääruse artikliga 262 aruande 2017.

(1) ELT L 248, 3.10.2018, lk 128.

(2) Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 7/2016: „Euroopa välisteenistuse hoonete haldamine üle kogu maailma“.