Kooskõlas komisjoni ettepanekuga on uue pikaajalise eelarve usaldusväärsuse tagamiseks väga oluline saavutada tasakaal põllumajandus- ja merenduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja muude programmide vahel, pidades silmas, et tegemist on Euroopa tuleviku seisukohalt ülioluliste laiemate kuluvaldkondadega.

Ühtekuuluvuspoliitikal ja ühisel põllumajanduspoliitikal on endiselt ülisuur roll Euroopa tuleviku kujundamisel. Komisjon on teinud ettepaneku ajakohastada ELi eelarve põhivaldkondi, nii et need saaksid areneda koos poliitiliste prioriteetide ning majandusliku ja sotsiaalse olukorra muutumisega. Selleks kavatsetakse sihipäraselt anda rohkem vahendeid valdkondadele, kus toetust on kõige rohkem vaja, ajakohastada prioriteete kooskõlas Bratislavas ja Roomas sõnastatud eesmärkidega, tõhustada täitmismeetodeid ning tihendades toetuste seost majandusreformide koordineerimisega Euroopa poolaasta kaudu.

ELi eelarve kajastab liidu ühiselt kokku lepitud prioriteete ja sellega nähakse ette nende saavutamise viisid. Riigijuhid esitasid Bratislavas ja Roomas poliitilise tegevuskava tulevase pikaajalise eelarve väljatöötamiseks. Suurte raskuste ja võimaluste tingimustes vajab 27liikmeline liit eelarvet, mis aitab tal tõhusalt täita eesmärgid kõigis prioriteetsetes valdkondades. Eelarve peaks pakkuma konkreetseid võimalusi tehnoloogiliste, demograafiliste ja kliimamuutusega seotud probleemide lahendamiseks. See peaks näitama, et liit on valmis kaitsma end uute julgeolekuohtude ja geopoliitilise ebastabiilsuse eest. Lisaks peaks see ühemõtteliselt andma tunnistust Euroopa valmidusest jätkata investeerimist jätkusuutlikku majanduskasvu ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse.

Kui tulevases pikaajalise eelarves lepitaks kokku kiiresti, saaks liit kindlustundega tulevikku vaadata. See annaks tunnistust Euroopa tugevusest ja ühtsusest sellel liidu jaoks otsustaval ajal ning näitaks tema võimet hoida ja kaitsta oma kodanikke ning avardada nende võimalusi. See elavdaks majandust ja hoiaks ära kahjulikud viivitused oluliste investeeringutega, mida võis näha aastal 2014.

Seniste edusammude alusel poliitilisele kokkuleppele jõudmiseks on vaja, et Euroopa Ülemkogu juhiks seda tööd kindla käega ning teeks tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga. Euroopa Parlamendi valimised on peagi käes. Nüüd peaksid liikmesriikide juhid uue pikaajalise eelarve aluseks olevad põhinäitajad 9. mail 2019 toimuvaks Sibiu tippkohtumiseks kokku leppima. See annaks tunnistust 27liikmelise liidu ühtsusest ja suutlikkusest saavutada tulemusi küsimustes, mis on Euroopa elanikele kõige olulisemad. Nii oleks võimalik uued programmid käivitada 1. jaanuariks 2021, ilma eelmistel kordadel tekkinud lubamatute viivitusteta.

Euroopa Parlamendis ja nõukogus on intensiivse tööga tehtud kiiduväärt edusamme. Euroopa Parlament võttis 14. novembril 2018 vastu vahearuande ja töötab aasta lõpuks välja seisukoha mitme valdkondliku ettepaneku suhtes. Nõukogus on eesistujariikide Bulgaaria ja Austria juhtimisel tehtud töö tulemusel kindlaks määratud tulevase pikaajalise eelarve peamised poliitilised küsimused, mis kuuluvad läbirääkimispaketti . Mitme konkreetse programmi puhul on üldine lähenemisviis juba osaliselt kokku lepitud ja teiste arutamine kulgeb vastavalt ajakavale. Arutelus on osalenud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja Euroopa Kontrollikoda.

2. mail esitas komisjon õiglase, tasakaalustatud ja tänapäevast eelarve ettepaneku. Selle eesmärk on lahendada Euroopa tuleviku seisukohalt olulisemad küsimused, mis sõnastati riigijuhtide Bratislava kohtumisel 16. septembril 2016 ja Rooma kohtumisel 25. märtsil 2017. Seejärel esitati enneolematu kiirusega seadusandlikud ettepanekud 37 valdkondliku programmi kohta. Need ettepanekud moodustavad osa tulevase pikaajalise eelarve raamistikust ja üldise arvamuse kohaselt on need hea alus läbirääkimisteks.

Aja jooksul on rahastamisprogramme reguleerivad eeskirjad muutnud ELi eelarve liiga keeruliseks ja killustatuks ning selle täitmise liiga koormavaks. Kõik sidusrühmad on üksmeelselt selle poolt, et eelarvet tuleks viivitamata lihtsustada ja ratsionaliseerida. Seda küsimust on sageli arutatud Euroopa Parlamendis ja nõukogus ning seda on tõstatanud nii suured kui ka väikesed abisaajad, üliõpilastest ja väikeettevõtetest kuni suurettevõteteni ning mittetulundusühingutest kuni avaliku sektori asutusteni.

Komisjon on neid üleskutseid kuulda võtnud ja teinud ettepaneku eelarvet oluliselt lihtsustada. Uued rubriigid ja temaatilised plokid pakuvad selgemat ülevaadet sellest, kuidas on kavas ELi eelarve vahendeid kulutada ja kuidas need kulud toetavad poliitilisi prioriteete. 58 programmi asemel on programme nüüd 37. Uued ratsionaalsema ülesehitusega programmid sellistes strateegilistes valdkondades nagu välistegevus ja ühtne turg muudavad ELi eelarvest tehtavad investeeringud nähtavamaks ja võimaldavad neid paremini suunata. Need aitavad ka paremini ära kasutada ELi programmide vahelist sünergiat. Suuremat tähelepanu on pööratud tulemuslikkusele ja usaldusväärsele finantsjuhtimisele. Muu hulgas on välja töötatud uus mehhanism, mille eesmärk on tagada, et üldised puudused õigusriigi toimimises ei hakkaks ohustama eelarvet. Seega pööratakse täitmise tõhususele ja tulemuslikkusele nüüd suuremat tähelepanu.

RATSIONAALSEM RAHASTAMISSTRUKTUUR Ratsionaalsema eelarve ja lihtsamate eeskirjade korral on eri programme ja vahendeid kergem koos rakendada, mis suurendaks ELi eelarve mõju. Näiteks: ·InvestEU: keskselt hallatavate rahastamisvahendite koondamine InvestEU programmi alla võimaldab saavutada suurt mastaabisäästu ja ühtlustada lähenemisviisi. Nende vahendite mõju suureneb, kuna investeerimistoetus muudetakse ratsionaalsemaks ja selle taotlemine lihtsamaks, kasutusel on üksainus eeskirjade ja menetluste komplekt ning tegutseb üksainus nõustamispunkt. ·Euroopa Sotsiaalfond+: mitme olulise rahastamisvahendi koondamine üheks rahastamisvahendiks võimaldab suurendada selle mõju ning luua sünergiat ja vastastikust täiendavust. Rahalist toetust saab senisest paindlikumalt kasutada majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks; ametiasutuste ja toetusesaajate halduskoormus aga väheneb. ·Ühtne turg: ühtse integreeritud programmi loomine võimaldab suurendada ühtsel turul ELi eelarvest antavat toetust. Uue programmi loomisega vähendatakse kattuvust, suurendatakse sünergiat ning edendatakse sidusrühmadevahelist teabevahetust ja võrgustike loomist. Uus programm võimaldab tagada säästu ja suurema kasu tehtud kulutustest. ·Piirihaldus: kavandataval ühendfondil on kaks osa, millest üks on ette nähtud piirihalduse ja viisade ning teine tollikontrolliseadmete soetamiseks. See võimaldab ELi välispiiride paremat ja integreeritud haldamist ning suuremat julgeolekut liidu piiril. ·Välistegevus: uus naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend võimaldab suurendada ELi välistegevuse tulemuslikkust ja nähtavust. See tugevdab sidusust sisepoliitikaga ning võimaldab ELil paindlikult ja kiiremini reageerida uutele kriisidele ja probleemidele.

Komisjoni esitatud programmide üle peetavatel läbirääkimistel on tehtud märkimisväärseid edusamme ning paljude suhtes on nõukogu peaaegu saavutanud osalise ühise seisukoha. Kuigi osa probleeme on veel lahendamata, on töö käigus saanud selgeks, et komisjoni ettepanek järgmise finantsraamistiku ja programmide struktuuri kohta on leidnud laialdase kandepinna.

Euroopa Ülemkogu peaks andma lihtsama ja ratsionaalsema eelarve põhimõttele oma kinnituse. Põhimõte on kooskõlas komisjoni esitatud lihtsama struktuuri ja programmidega.





4.Paindlikum eelarve

Vajadus suurendada eelarve paindlikkust ei ole kunagi olnud nii ilmne ja tungiv kui nüüd. Maailm on muutunud väga ebastabiilseks ja on võimatu prognoosida, millises valdkonnas peab EL meetmeid võtma 2027. aastal. Seetõttu on kogu eelarves ette nähtud paindlikkusinstrumendid. Paindlikkuse kasulikkus ilmnes siis, kui Euroopa pidi kiiresti reageerima majandus- ja finantskriisile ning hiljem rändekriisile.

PAINDLIKKUSVAHENDID, MIDA KASUTATAKSE UUTE PRIORITEETIDE JA HÄDAOLUKORDADE TEKKIMISEL Alates 2014. aastast on ELi eelarve võimaldanud arvesse võtta uusi prioriteete ja katta ettenägematuid vajadusi, tagades hädaolukordades tegeliku solidaarsuse Euroopa ja ülejäänud maailma piirkondadega. Paindlikkusmehhanisme on kasutatud näiteks järgmistes olukordades: ·Majandus- ja finantskriis. 196 miljonit eurot on eraldatud selleks, et toetada selliste töötajate tagasipöördumist tööturule, kes koondati suurte struktuurimuutuste tõttu näiteks autotööstuse, õhu- ja maanteetranspordi, masinate ja seadmete, laevaehituse ja töötleva tööstuse sektoris. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ELi tagatisfondile antakse juurde 2,4 miljardit eurot, et fond saaks suurendada investeerimist kogu Euroopas. Noorte tööhõive algatuse raames on 2017.–2020. aastaks ette nähtud veel 1,2 miljardit eurot, millega toetatakse noorte sisenemist tööturule. ·Pagulaskriisi lahendamine Euroopas ja naaberriikides. 2015.–2018. aastal eraldati pagulaskriisi tagajärgede leevendamiseks ELis ja selle naaberriikides, piirikontrolli ja julgeoleku tugevdamiseks ning lähteriikides investeerimisvõimaluste loomiseks rohkem kui 5,6 miljardit eurot. ·ELi solidaarsus. Loodusõnnetuste, näiteks üleujutuste, metsatulekahjude, põua ja maavärinate tõttu kannatanud 16 liikmesriigi piirkonnad said 1,6 miljardit eurot abi. 1,5 miljardi euroga toetati liidu humanitaarmeetmeid kriisiriikides, eelkõige abi andmist pagulastele ja konfliktide tõttu ümberasustatud isikutele.

Tulevane eelarve peaks olema senisest veelgi paindlikum. Alati tuleb kriitiliselt uurida, kas midagi saaks paremini teha. Seda komisjon ka tegi, vaadates kulutused põhjalikult läbi. Analüüsi tulemusel selgus, et praegune paindlikkussüsteem toimib hästi. Kõigil praegustel erivahenditel on konkreetne otstarve, millest tuleks lähtuda ka tulevase pikaajalise eelarve paindlikkussätete väljatöötamisel.

Sama on rõhutanud Euroopa Parlament, kes „nõustub 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkusmehhanismide üldise ülesehitusega; rõhutab, et erivahenditel on erinevad otstarbed ja nad vastavad erinevatele vajadustele, ning on vastu mis tahes katsetele need ühendada; toetab igati selget sätet, mille kohaselt tuleb erivahendite kasutamiseks vajalikud kulukohustuste ja maksete assigneeringud eelarvesse kanda finantsraamistiku vastavat ülemmäära arvestamata, ning maksete koguvaruga seotud korrigeerimistelt piirmäära kaotamist“.

Selleks et reageerida maailmas toimuvatele kiiretele muutustele ruttu, otsustavalt ja tõhusalt, peaks Euroopa Ülemkogu kinnitama ettepaneku suurendada pikaajalise eelarve paindlikkust kooskõlas komisjoni kavandatud struktuuriga.

5. Õiglane eelarve, mis annab tulemusi

Õigluse põhimõte on komisjoni ettepanekute keskmes ja see on oluline lähtealus kokkuleppe saavutamiseks tulevase pikaajalise eelarve üle. Selle põhimõtte kohaselt määratakse kindlaks, kuidas ja millele ELi vahendeid kulutatakse, ning otsustatakse, kuidas ELi eelarvet rahastatakse. Eelarve peab teenima kõigi Euroopa elanike huve. Investeerida tuleb valdkondadesse, kus ELi eelarvega saab saavutada rohkem kui eraldi liikmesriikide eelarvete abil. Kui toetuste saajaid määravad liikmesriigid, peavad kriteeriumid olema õiglased ja objektiivsed ning kõigi suhtes peavad kehtima samad reeglid.

Tulevases pikaajalises eelarves tuleb ette näha ka vahendid, mida liit vajab eesmärkide tõhusaks täitmiseks ja tekkivate probleemide lahendamiseks. Õiglust silmas pidades tuleb arvesse võtta ka Ühendkuningriigi väljaastumise finantstagajärgi, mis sunnivad tegema proportsionaalseid kärpeid suurimates kuluvaldkondades.

ELi eelarve suurus protsendina kogurahvatulust

Allikas: Euroopa Komisjon

Komisjon on pakkunud välja eelarve, mille maht on ligikaudu 1,11 % 27st liikmesriigist koosnema hakkava liidu kogurahvatulust. Eelarve koostamisel on põhjalikult analüüsitud seda, milliseid ressursse on vaja ELi eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse ka vajadust tasakaalustada Ühendkuningriigi väljaastumisest tingitud vahendite vähenemist. Mõned liikmesriigid nõuavad eelarve kärpimist, teised jällegi toetavad Euroopa Parlamendi üleskutset seda suurendada. Komisjoni ettepanekus on saavutatud õiglane tasakaal: eelarve on ühtaegu laiahaardeline ja realistlik.