ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

märgib, et Iirimaa spetsialiseerus hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenuste valdkonnale 1990ndatel aastatel, mis toimis siis hästi, kuid muutis ta eriti kaitsetuks hilisema suundumuse ees viia hooldus-, remondi- ja kapitaalremonditeenused lähemale laieneva globaalse lennunduse keskustele, st Aasiasse, ning globaalsete kaubanduskokkulepete kahjuliku mõju ees; leiab, et asjaolu, et masinate ja seadmete remondi ja paigaldamise sektoris on esitatud fondi vahendite kasutuselevõtmiseks veel kaks Iirimaa taotlust (5), tõendab nimetatud kaitsetust; märgib ka, et hooldus-, remondi- ja kapitaalremondi alane tegevus on Euroopas tõsiselt kannatada saanud, eelkõige Iirimaal, kus 2009. aastal suleti SR Technics ja 2014. aastal Lufthansa Technik Airmotive Ireland, mille tulemusena kadus umbes 1 520 töökohta;
4.

kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 11, näitab veel kord tungivat vajadust liidu eelarve suurema paindlikkuse järele; märgib, et need lisaassigneeringud on võimalikud ainult tänu eelarveaastate 2014 ja 2015 paindlikkusinstrumendi kasutamata jäänud summade ülekandmisele; rõhutab, et eelarveaastasse 2017 summasid üle ei kanta ja seetõttu piirdub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt selle aastase ülemmääraga 471 miljonit eurot (2011. aasta hindades);
5.

märgib, et vaja on teha täiendavaid rahalisi pingutusi humanitaarabi osutamiseks transiiditeedel ning selleks, et tulla toime probleemidega, mida põhjustab Euroopa linnades ja piirkondades enneolematu arvu põgenike vastuvõtt;
2.

Uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringute puhul otsustati, et nende summa moodustab 50 % vastavate kulukohustuste summast või vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem). Käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise puhul on maksete assigneeringute suuruseks eelarveprojektis määratud suurus pluss 50 % vastavate uute kulukohustuste summast, või see vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem). Kokku on suurendamise mõju 29,5 miljonit eurot;
2.

rõhutab, et liit seisab praegu silmitsi mitme tõsise hädaolukorraga, eelkõige enneolematu rände- ja pagulaskriisiga; on veendunud, et liidu eelarvest tuleb kasutusele võtta vajalikud rahalised vahendid, et viia need vastavusse poliitiliste väljakutsetega ja võimaldada liidul võetud kohustusi täita ning neile kriisidele tulemuslikult reageerida, mis on äärmiselt kiireloomuline ja prioriteetne küsimus; mõistab, et rände- ja pagulaskriisi ei saa lahendada ainult rahaliste vahenditega ning vaja on mitmekülgset lähenemist nii selle sise- kui ka välismõõtme käsitlemiseks; on seisukohal, et erakorraline aeg nõuab erakorralisi meetmeid ja vaja on suurt poliitilist pühendumust, et tagada selleks uued assigneeringud; rõhutab sellega seoses, et solidaarsus on ELi eelarve aluspõhimõte; tunneb muret selle pärast, et pagulaskriisi puhul ilmneb solidaarsus liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt; palub komisjonil teha ettepanek selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks panna liikmesriigid solidaarsusele lähenema paremini tasakaalustatud viisil;
B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada sellega mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt liidu 2015. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas 66,1 miljoni euro ulatuses, et rahastada pagulas- ja rändekriisi haldamise meetmeid;
märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
8.

tuletab komisjonile ja nõukogule meelde hiljutist kokkulepet maksekava kohta, mille eesmärk on muuta liidu eelarve uuesti jätkusuutlikuks; märgib, et komisjon ei teinud ettepanekut maksete assigneeringute kogusumma suurendamiseks 2015. aasta eelarves, vaid piirdus juba olemasolevate vahendite ümberpaigutamisega; rõhutab, et see võib suurendada 2016. aastal koormust maksete assigneeringutele, mis ei pruugi olla piisavad eri rubriikide rahastamiskavade tegelike vajaduste katmiseks;
18.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav informatsioon sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;
3.

on seisukohal, et see tehniline kohandus liidu eelarve tulude poolel on hästi põhjendatud viimaste statistiliste andmetega ning on kooskõlas kokkulepitud liikmesriikidevahelise jaotusega;
3.

märgib, et automüük on Lääne-Euroopas järsult vähenenud ja jõudnud viimase 20 aasta madalaimale tasemele (5), ning rõhutab, et Euroopas müüdavate autode arv ei ole olnud alates 1997. aastast väiksem kui praegu; teeb järelduse, et see olukord on otseselt seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (6); rõhutab ka, et eriti on kannatada saanud keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjad ning et Adam Opel AG, mis on üks peamisi keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjaid, on kriisi tõttu eriti rängalt kannatanud, sest ökonoomsete ning kõrg- ja luksusklassi sõidukite tootjaid mõjutas kriis vähem;
4.

märgib, et need koondamised süvendavad veelgi töötuse olukorda eelkõige Põhja-Pohjanmaa piirkonnas (NUTS (5) 2. tasandi piirkond FI1A), kus leidis aset 424 koondamist kokku 568 koondamisest; märgib, et selle piirkonna töötuse tase on kogu aeg paari protsendipunkti võrra kõrgem kui riigi keskmine; märgib, et 2014. aasta augustis oli töötuse määr Soomes 12,2 %, Põhja-Pohjanmaal oli see 14,1 % ja koondamistest kõige enam mõjutatud linnas Oulus oli see 16,1 % ning et sama piirkonda mõjutasid tugevalt alates 2011. aastast aset leidnud ulatuslikud koondamised Nokias;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2015 on seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kasutuselevõtmisega summas 66 505 850 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena seoses kahe üleujutusega Rumeenias 2014. aasta kevadel ja suvel, mille puhul on abitaotluste summa 8 495 950 eurot, üleujutustega Bulgaarias 2014. aasta juulis/augustis, mille puhul on abitaotluste summa 1 983 600 eurot, ning üleujutustega Itaalias 2014. aasta oktoobris/novembris, mille puhul on abitaotluste summa 56 026 300 eurot;
D.

arvestades, et kulude poolel on III jaotise assigneeringute alakasutamine eriti ulatuslik (2014. aastal kanti üle 29 miljonit eurot ja 2013. aastal 6 miljonit eurot), kuid teiste institutsioonide puhul suurenes see 101 miljoni euroni;
9.

võtab teadmiseks, et üks kahest instituudi üksuse juhi ametikohast, mis oli kontrollikoja aruande kohaselt täitmata juba 2013. aastast, täideti 2015. aasta augustis ning teise kohta on esitatud vaba ametikoha teadaanne ja valikumenetlus käib, nii et see ametikoht täidetakse eeldatavasti 2016. aasta esimesel poolel; märgib kontrollikoja aruande põhjal, et mõlemal ametikohal töötas alates 2013. aastast kohusetäitja, kuid see on vastuolus personalieeskirjadega, milles on sätestatud, et selline olukord võib kesta maksimaalselt ühe aasta; märgib, et 2014. aastal töötas ühel neist ametikohtadest instituudi tegevjuht, kes täitis samal ajal ka instituudi direktori ülesandeid ja oli seega korraga kolmes rollis; võtab teadmiseks, et nendes küsimustes on tehtud edusamme ning instituudi juhtkonna tasandi vabad ametikohad täidetakse järk-järgult; palub instituudil jätkata ambitsioonikalt töölevõtmismenetluste parandamist ning võtta uusi meetmeid, et lahendada tegevuse parema jätkuvuse huvides juhtkonna tasandi ebastabiilsuse probleem; palub instituudil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada töölevõtmisega seoses tehtud edusammudest;
4.

tunnistab, et kontrollikojal on otsustav roll liidu vahendite parema ja arukama kulutamise tagamisel; tuletab meelde, et kontrollikojal on parim positsioon selleks, et esitada seadusandjale ja eelarvepädevale institutsioonile väärtuslikke arvamusi liidu poliitikavaldkondades saavutatud tulemuste ja tulemite kohta, et parandada liidu rahastatava tegevuse säästlikkust, tõhusust ja tulemuslikkust;
C.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes büroo eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
8.

märgib, et amet võttis huvide konfliktide ennetamise ja haldamise korra vastu 2014. aasta oktoobris; märgib, et huvide konfliktide kord nõuab, et ameti haldusnõukogu liikmed ja juhtivtöötajad esitaksid huvide konfliktide deklaratsiooni; märgib, et ameti haldusnõukogu liikmete ja juhtivtöötajate allkirjastatud huvide konfliktide deklaratsioonid tehti avalikult kättesaadavaks; võtab teadmiseks, et ameti juhtivtöötajate elulookirjelduste avaldamine on huvide konfliktide korra alusel vabatahtlik ning et kõik neli ameti juhtkonnaliiget esitasid oma elulookirjelduse avaldamiseks; ergutab ameti haldusnõukogu liikmeid esitama viivitamata oma huvide konfliktide deklaratsioonid ameti veebisaidil avaldamiseks, et tegutseda vastavalt ameti kohustustele seoses läbipaistvuse ja usaldusväärsusega;
24.

märgib, et kontrollikoda järeldas oma eriaruandes 2014/05, et üldiselt puudusid asutusel oma tegevuse käivitusfaasis piisavad vahendid oma kohustuste täitmiseks; võtab teadmiseks, et Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi ülesehitamisetapp ei ole veel lõpule viidud, ning märgib seetõttu, et asutusele juba usaldatud ülesannete täitmine ning poolelioleva õigusloometöö tulemusel lisanduvad kavandatavad ülesanded eeldavad nii töötajate arvu kui ka kvalifikatsiooni seisukohast piisavat personali ja rahastamist, mis võimaldaks teostada rahuldaval tasemel järelevalvet; rõhutab, et ülesannete laiendamise korral tuleb väga sageli ka vastavalt ressursse suurendada, et tagada järelevalvega seotud töö kvaliteet; rõhutab siiski, et igasugust asutuse vahendite võimalikku suurendamist tuleb üksikasjalikult põhjendada ja sellega peavad võimaluse korral käima kaasas ratsionaliseerimismeetmed;
5.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et asutus võttis oma eelkäijalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteelt (CESR) üle mitu IT-teenuste raamlepingut; võtab teadmiseks, et need lepingud olid seotud asutuse andmekeskuste majutamise ning asutuse süsteemide arendamise ja hooldusega; märgib murelikult, et uute IT-lepingute sõlmimiseks ei korraldatud õigeaegselt hankemenetlusi ja selle tagajärjel pikendati kahte lepingut rohkem, kui nende esialgne kestus ette nägi; tunneb muret, et selle tagajärjel hankis asutus 2014. aastal IT-teenuseid, mööblit ja kirjatarbeid ühe Prantsusmaa keskse hankija kaudu (Union de Groupements d’Achats Publics - UGAP) 956 000 euro väärtuses; juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud keskse hankija kasutamine ei olnud kooskõlas finantsmäärusega; võtab teadmiseks, et asutus on lõpetanud hangete tegemise UGAPiga sõlmitud raamlepingute alusel ning on vahetanud välja kõik CESRi sõlmitud IT-raamlepingud enda sõlmitud lepingute vastu;
9.

märgib, et strateegiaga „2019. aasta poole“ võeti kasutusele uued võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajad koos väga konkreetsete eesmärkidega; võtab võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate tulemustabeli alusel teadmiseks, et mõned eesmärgid on jäänud saavutamata; sellega seoses märgib, et ombudsman oli vähem edukas 12 ja 18 kuu jooksul lõpetatud uurimiste osakaalu puhul ning lisaks nende juhtumite osakaalu puhul, milles otsus vastuvõetavuse kohta tehakse ühe kuu jooksul; kutsub ombudsmani üles töötama välja strateegiat vastavate võimalike puuduste leevendamiseks ja hoidma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni arenguga kursis;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes fondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et keskuse 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
9.

on seisukohal, et kõnealused näitajad (assigneeringud ja kulukohustused) ei taga tegelikku tulemuslikkuse hindamist, kuna kontrollikoja aruandes ei eristata selgelt seitsmenda raamprogrammi ja raamprogrammi „Horisont 2020“ elluviimist käsitlevat teavet; kutsub kontrollikoda üles esitama oma tulevastes aruannetes teavet eelarve täitmise kohta seitsmenda raamprogrammi ja eraldi raamprogrammi „Horisont 2020“ raames; võtab teadmiseks, et ühisettevõtte aastaaruandes on see teave esitatud;
4.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et agentuur avas ühe erilepingu sõlmimiseks Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS) seotud raamprojektiga seoses uuesti konkursimenetluse; märgib ka, et ülemäära rangete kvaliteedikriteeriumide ja lepingu suure maksimumväärtuse tõttu esitati taasavatud hankemenetluse raames rahalised pakkumused, mille väärtus lähenes lepingu maksimumväärtusele; on siiski seisukohal, et see on vastuolus konkursimenetluse taasavamise eesmärgiga, milleks on hinnakonkurentsi tagamine; tõdeb, et agentuur valmistas auditi toimumise ajal ette konkursimenetluste taasavamise sisejuhiseid, et tagada tõhusam hinnakonkurents; palub agentuuril teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles küsimuses tehtud edusammudest;
29.

toonitab, et Euroopa Parlamendile on antud eelarve täitmisele heakskiidu andmise õigus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 316, 317 ja 319 ning finantsmääruse artiklitele 55 ning 164–167; on seisukohal, et need sätted on piisavaks õiguslikuks aluseks sellele, et Euroopa Parlamendil on lisaks oma õigusele anda heakskiit komisjoni eelarve täitmisele ka õigus teha nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta eraldi otsus; kinnitab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmine või mitteandmine on Euroopa Parlamendi õigus ja kohustus, mis on Euroopa Parlamendil liidu kodanike ees;
3.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte ei hinnanud riiklikelt rahastamisasutustelt saadud auditiaruannete kvaliteeti lõpetatud projektidega seotud kulude osas; märgib ühtlasi, et kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegia hindamise põhjal ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite tulemusliku toimimise kohta, kuna riiklikud rahastamisasutused kasutavad eri metoodikat, mis ei võimaldanud ühisettevõttel arvutada ei kaalutud veamäära ega ka allesjäänud veamäära; märgib ühtlasi, et ühine tehnoloogiaalgatus ECSEL kinnitas, et jõudis riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatusliku hindamise põhjal järeldusele, et need süsteemid tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes Eurojusti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
10.

leiab, et kõnealust koostöölepingut on võimalik veelgi paremaks muuta, eelkõige poliitikasfääris; on veendunud, et Euroopa Parlament, EMSK ning Regioonide Komitee on võimelised arendama täiendavat sünergiat, mis tõhustab tootlikkust koostöövaldkondade kõigil tasanditel, ja nõuab üksikasjalike erisätete koostamist kolme institutsiooni vahel jagatavate teenuste toimimise kohta; palub, et EMSK liikmete seas viidaks läbi küsitlus, kuidas ollakse rahul Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse osutatavate teenustega; palub, et teda hoitaks jätkuvalt kursis koostöölepingu järelmeetmetega;
28.

tunneb heameelt ühisettevõtte edasimineku üle järelevalve ja aruandluse valdkonnas; märgib siiski, et peaks tegema rohkem jõupingutusi komisjoniga tihedama koostöö tegemiseks, et täita programmi „Horisont 2020“ nõudeid ning aidata paremini levitada seitsmenda raamprogrammi tulemusi; märgib lisaks, et ühisettevõte peaks suurendama teadusuuringute tulemuste süstemaatilist levitamist; nõuab, et ühisettevõte võtaks vajalikke meetmeid, et eelnimetatud nõudeid tulevikus täita ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest teavitada;
2.

märgib, et institutsioonid ja asutused peavad igal aastal koostama eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande ning et ühisettevõtte ja ühisettevõtte 2 aruandes esitatud teave ei ole piisavalt sidus ja tihti on see ka lünklik; märgib, et komisjon peab koostama aruande olemuse ja sisu kohta suunised;
7.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et amet tegi 2014. aasta lõpus kaks eelrahastamismakset, mis tulenevad 2013. aasta lõpus vastu võetud paranduseelarvega saadud assigneeringutest ja ulatuvad 1 560 000 euroni; märgib, et need maksed olid seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega seotud teenuste osutamiseks sõlmitud lepingutega ajavahemiku 2015–2017 osas; võtab teadmiseks asjaolu, et amet oli sunnitud osaliselt peatama energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamise, kuna see määrus võeti vastu algselt kavandatust hiljem; mõistab, et need maksed võimaldavad ametil rahastada energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega seotud tulevast tegevust ja sõlmitud lepinguid, nii nagu algselt kavandati; rõhutab siiski, et kuigi energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamine on keerulise ja mitmeaastase iseloomuga, on ülekantud assigneeringud ja eelmaksed vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; märgib, et amet peaks jätkama oma aastaeelarve planeerimise ja täitmise parandamist;
201.

võtab teadmiseks, et komisjon loonud püügiandmete haldamiseks andmebaasi; märgib lisaks, et see andmebaas peaks sisaldama liikmesriikide iganädalasi püügiandmeid, mis on esitatud püügipiirkonna kaupa; märgib murega, et see andmebaas kontrollikoja auditi ajal veel ei toiminud ning et liikmesriigid ei järginud oma aruandluskohustusi; palub komisjonil leida partnerluses liikmesriikidega sellele probleemile lahendus ning lisada andmebaasi selged ja järjepidevad andmed tegelike lõplike püütud koguste kohta, et vältida võimalikke negatiivseid finantstagajärgi, kui lõplik püügikogus on suurem kui võrdlustonnaaž;
7.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et aasta lõpus oli ameti ametikohtade loetelus 210 ametikohta, millest oli täidetud 198, ning eelarves oli kavandatud 30 lepingulise töötaja ametikohta, millest oli täidetud 29, ja 18 lähetatud riiklike ekspertide ametikohta, millest oli täidetud 15; on saanud kinnituse, et töötajate vähendamist ja tööprioriteetide arengut ennetades vähendas amet üldiste ülesannetega ametikohtade arvu kolme võrra; märgib, et ameti andmetel loodi sisehalduse toetuseks inimressursside andmebaas, et reageerida paremini suurenenud töökoormusele, teha kindlaks ametis olemasolevad eksperditeadmised ja toetada ametisisese liikuvuse poliitikat;
4.

märgib murega, et ühisettevõtte tegevuse keerulisus kätkeb endas märgatavaid ühisettevõtte poolt projekti ehitusetappi tehtava rahalise sissemakse summa suurenemise riske; täheldab, et need riskid tulenevad põhiliselt projekti mahu muutumisest ja viivitustest praeguse ebarealistlikuks peetud ajakava täitmisel, ning et ITERi organisatsiooni uue tegevuskava, sealhulgas mahu, ajakava ja kulude (edaspidi „ITERi uus tegevuskava“) avaldamine ITERi organisatsiooni nõukogu (edaspidi „ITERi nõukogu“) poolt, mis oli kavandatud 2015. aasta juuniks, lükati edasi 2015. aasta novembrini ja on nüüd kavas 2016. aasta keskel; märgib lisaks, et ühisettevõtte poolt auditi ajal esitatud hinnangul viibib projekti ehitusetapi lõpetamine vähemalt 43 kuud; võtab teadmiseks, et ühisettevõte on ülalnimetatud asjaolude suhtes juba vastu võtnud ranged meetmed ja ei alusta hanketegevust enne, kui lepingutingimused on piisavalt stabiilsed; märgib lisaks, et ühisettevõte on kõigi süsteemide hankegraafikud läbi vaadanud, tagamaks, et tegevuse kestus on õige ja et kavandatud tööd on organisatsiooni vahendeid arvestades teostatavad (3);
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
5.

märgib, et enamik keskuse haldusnõukogu liikmetest on esitanud allkirjastatud deklaratsiooni huvide konflikti puudumise kohta; märgib lisaks, et pärast asjaomastelt liikmetelt saadud nõusolekut avaldati need deklaratsioonid keskuse veebisaidil; nõuab tungivalt, et need haldusnõukogu liikmed, kes ei ole veel sellist deklaratsiooni allkirjastanud, teeksid seda võimalikult kiiresti;
31.

märgib, et siseauditi üksus tegi järelkontrolli kõigi pooleli olnud parandusmeetmete kohta andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT turvalisuse valdkonnas; märgib, et eelkõige andmehaldust ja IT turvalisust puudutavad meetmed on täielikult ellu viidud; võtab teadmiseks, et tegevuse jätkuvuse osas on enamik meetmeid ellu viidud ja ülejäänud meetmed on kavas ellu viia 2016. aasta lõpuks;
5.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et II jaotise (halduskulud) puhul 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute maht oli suur (15 000 000 eurot ehk 87 %); võtab teadmiseks, et need ülekandmised olid tingitud peamiselt ameti Strasbourgis asuva töökoha juurdeehituse ja renoveerimisega seotud hangete hilinemisest; märgib lisaks, et III jaotise (tegevuskulud) ülekandmiste määr oli kõrge (24 500 000 eurot ehk 85 %) ning see oli seotud peamiselt ameti IT-süsteemide hoolduse mitmeaastaste lepingutega; võtab teadmiseks ameti märkuse, et ta on astunud samme olemasolevate assigneeringute planeerimise, jälgimise ja täitmise suutlikkuse suurendamiseks, tihedama koordineerimise tagamiseks operatiiv- ja haldusfunktsioonide vahel ning tõhusa sisekontrolli loomiseks ja arendamiseks; palub ametil vähendada ülekantud assigneeringute kõrget määra, sest see on vastuolus aastasuse põhimõttega;
10.

märgib, et kooskõlas oma juhatuse otsusega kohaldab amet komisjoni suuniseid rikkumisest teatamise kohta (2); märgib ühtlasi, et ameti töötajad on kohustatud teatama asjaoludest, mis viitavad võimalikule ebaseadusliku tegevusele, sh pettusele või korruptsioonile, või tõsisele ametikohustuste täitmata jätmisele; kinnitab, et amet on asutusesiseselt tõstnud teadlikkust sellest poliitikast; võtab teadmiseks, et amet jätkab komisjoni rikkumisest teatamise suuniste kohaldamist seni, kuni komisjon on võtnud vastu uue poliitika rikkumistest teatamise kohta, mida on oodata 2016. aastal;