SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Aafrika rahutagamisrahastu loodi 2003. aastal Cotonou lepingu raames Cotonou lepingu kohaldamise ajaks ning seda rahastatakse Euroopa Arengufondist (EAF), st liidu üldeelarve väliselt. Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega rakendatakse Aafrika ja ELi koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas.

Praeguse 11. EAFi raames eraldati Aafrika rahutagamisrahastule ajavahemikuks 2014–2020 esialgu 750 miljoni euro suurune summa. Selle summa puhul, mis põhines 10. EAFi raames Aafrika rahutagamisrahastule ette nähtud kulukohustustel, ei võetud piisavalt arvesse Aafrika rahutagamisrahastu rahastamismahu järsku suurenemist pärast 2012. aastat, mis jätkus kuni 2015. aastani, mil komisjon piiras oma toetuse rahutagamisoperatsioonidele 80 %ga ÜRO toetusmäärast, mida maksti tol ajal sõjaväelastele ja politseinikele, kes olid lähetatud Aafrika riikide juhitavate rahutagamisoperatsioonide raames. Selle ülemmäära kehtestamine tõi kaasa Aafrika rahutagamisrahastu väljamaksete stabiliseerumise, kuid mitte vähenemise, kuna Aafrika rahutagamisrahastu toetuste ülemmäära kehtestamise kaudu saavutatud säästule vastukaaluks suurenes rahastatud rahutagamisoperatsioonide üldarv. Nõudluse suurenemine on tingitud eelkõige käimasolevate operatsioonide rahastamise jätkumisest (Aafrika Liidu missioon Somaalias ehk AMISOM) ning uute rahutagamisoperatsioonide loomisest (Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse missioon Guinea-Bissaus ehk EUCOMIB, Boko Harami vastane rahvusvaheline rakkerühm ehk MNJTF, G5 Saheli ühendvägi).

Seepärast on Aafrika rahutagamisrahastut praeguseks täiendatud neli korda kogusummas 1,635 miljonit eurot: kaks täiendust kumbki summas 150 miljonit eurot (otsustatud vastavalt 24. septembril 2015 ja 2. augustil 2016) 2014.–2016. aasta tegevusprogrammi jaoks, kolmas täiendus summas 535 miljonit eurot (samuti otsustatud 2. augustil 2016) 2017.–2018. aasta tegevusprogrammi rahastamiseks ja neljas täiendus summas 800 miljonit eurot (otsustatud 11. aprillil 2019) 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi rahastamiseks. Need rahalised vahendid võimaldavad Aafrika rahutagamisrahastu raames läbi viia tegevusi kuni 2020. aasta lõpuni.

Kooskõlas komisjoni ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta ja kõrge esindaja ettepanekuga Euroopa rahutagamisrahastu kohta peaksid Aafrika rahutagamisrahastu raames praegu rahastatavad tegevused alates 1. jaanuarist 2021 üle võtma naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (NDICI) ning Euroopa rahutagamisrahastu. Selleks et tagada pidev ja usaldusväärne ELi toetus Aafrika juhitud rahu- ja julgeolekumeetmetele, tuleks alates 2021. aasta jaanuarist kuni juunini või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni (olenevalt sellest, kumb on varasem) hõlbustada sujuvat üleminekut Aafrika rahutagamisrahastu ja kõnealuste uute rahastamisvahendite vahel.

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu eesmärk on saada nõukogult luba kasutada 10. EAFist vabanenud rahalisi vahendeid Aafrika rahutagamisrahastu täiendamiseks lisasummaga kuni 129 miljonit eurot. Neid vahendeid kasutatakse vastavalt 10. EAFi liikmesriikide vahelisele osamaksude jaotusele.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

ELi üldises strateegias määratletakse rahu ja julgeolekut kui ELi peamisi huve. Lisaks märgitakse, et julgeolek Euroopas on tihedalt seotud rahuga naaberriikides ja neid ümbritsevates piirkondades. 2017. aastal vastu võetud uuendatud Euroopa arengukonsensuses seatakse üheks viiest sihtvaldkonnast „rahu“ ja kinnitatakse ELi pühendumist reeglitele põhinevale maailmakorrale, mille keskmes on mitmepoolsus.

Aafrika rahutagamisrahastu on üks peamisi vahendeid, millega 2007. aastal Lissabonis vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames viiakse ellu ELi ja Aafrika koostööd rahu ja julgeoleku valdkonnas. ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel 2014. aastal kinnitati, et rahu ja julgeolek on ühisstrateegia rakendamise üks viiest prioriteetsest valdkonnast. Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu viiendal tippkohtumisel 2017. aasta novembris leppisid juhid kuni järgmise tippkohtumiseni jäävaks ajavahemikuks kokku neljas ühises strateegilises prioriteedis, millest üks on „vastupanuvõime, rahu, julgeoleku ja juhtimise tugevdamine“. Tuginedes uuele Euroopa arengukonsensusele, milles tuletatakse meelde julgeoleku ja arengu vahelist seost, ning ELi üldisele strateegiale, milles rõhutatakse vajadust võtta kasutusele integreeritud lähenemisviis konfliktidele, on koostöö rahu ja julgeoleku valdkonnas jätkuvalt Aafrika ja ELi partnerluse keskmes. Sellest lähtuvalt kirjutasid Euroopa Komisjon ja Aafrika Liidu Komisjon 23. mail 2018 alla vastastikuse mõistmise memorandumile rahu, julgeoleku ja valitsemistava küsimustes, millega luuakse raamistik ELi ja ALi tõhustatud koostööks rahu ja julgeolekuga seotud probleemide lahendamisel. Keskendumist jätkuvale tugevale koostööle Aafrika partneritega rahu ja julgeoleku valdkonnas kinnitati hiljuti ka komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2020. aasta märtsi ühisteatises „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“.

Käesoleva ettepanekuga, mis võimaldab Aafrika rahutagamisrahastu tegevusel jätkuda kuni 2021. aasta keskpaigani või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni (olenevalt sellest, kumb on varasem), toetatakse ka ÜRO jätkusuutliku arengu eesmärkide täitmist, eelkõige jätkusuutliku arengu eesmärki nr 16 „Edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi säästva arengu jaoks, tagada üldine juurdepääs õigusemõistmisele ning luua tõhusad, usaldusväärsed ja kaasavad institutsioonid kõigil tasanditel“.

Aafrika rahutagamisrahastut rahastatakse tavaliselt Euroopa Arengufondi AKV-sisese ja piirkondliku koostöö assigneeringutest. Tulemusreservist (mittekasutatav) Aafrika rahutagamisrahastule eraldatud täiendavatest vahenditest rahastatavad tegevused on kooskõlas AKV riikide vahelises strateegias kehtestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkidega.

Kõnealuseid täiendavaid rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas 11. EAFi suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Nende vahendite kasutamine nähakse ette Aafrika rahutagamisrahastu 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi muudatuse kaudu, lisades tegevuste läbiviimise alates 2021. aasta jaanuarist või kuni Cotonou lepingu lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb on varasem. Selleks et komisjon saaks Aafrika rahutagamisrahastu 2019.–2020. aasta tegevusprogrammi muudatuse vastu võtta, on vaja eelnevat COREPERi heakskiitu, nagu on ette nähtud 11. EAFi rakendusmääruse artikli 15 punktis b.