ERICu sisemine juhtimisstruktuur on paindlik ja võimaldab liikmetel põhikirjas kindlaks määrata oma õigused ja kohustused, konsortsiumi organid ja nende pädevuse ning muu sisemise töökorralduse. ERICu määruse kohaselt on liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel liikmete kogus ühiselt häälteenamus. Liikmete vastutus ERICu võlgade eest võib piirduda nende vastava rahalise panusega, kuid põhikirjas võimaldatakse paindlikkust sätestada vastutuse eri ulatus, mis ületab seda piirangut. Kohaldatakse liidu õigust, ERICu põhikirjajärgse asukohariigi õigust või tegevuskoha riigi õigust, kui tegemist on teatud halduslike, ohutusalaste ja tehniliste küsimustega. Põhikiri ja selle rakenduseeskirjad peavad olema kooskõlas vastava kohaldatava õigusega.

ERICu määruse kohaselt on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium kõigis liikmesriikides tunnustatud õigus- ja teovõimeline juriidiline isik. Selle liikmeskond peab koosnema vähemalt kolmest riigist: ühest ELi liikmesriigist ja veel kahest riigist, kes võivad olla liikmesriigid või assotsieerunud riigid. ERICu liikmeks võivad olla ELi liikmesriigid, assotsieerunud riigid, kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid, ning valitsustevahelised organisatsioonid. Nad teevad ühiseid jõupingutusi, et saavutada ERICu eesmärke, milleks on eelkõige üleeuroopalise tähtsusega teadustaristu loomine ja toimimine. ELi liikmesriigid, assotsieerunud riigid, kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid, ning valitsustevahelised organisatsioonid võivad olla ka hääleõiguseta vaatlejad.

ERICut käsitatakse käibemaksu- ja aktsiisidirektiivide tähenduses rahvusvahelise organi või organisatsioonina ning ta võib seega saada käibemaksu- ja aktsiisivabastuse. Kuna ERICut käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina ka riigihangete direktiivi tähenduses, võib ERIC vastu võtta oma hanke-eeskirjad.

ERICu moodustamise rakendusotsuse teeb komisjon, tegutsedes nõukogult saadud rakendusvolituste alusel. Komisjon alustab tegutsemist siis, kui ta saab taotluse nendelt liikmesriikidelt, riikidelt ja valitsustevahelistelt organisatsioonidelt, kes soovivad saada ERICu asutajaliikmeks. Komisjoni otsuse vastuvõtmiseks vajalik menetlus hõlmab ka sõltumatute, eelkõige ERICu kavandatavas tegevusvaldkonnas tegutsevate ekspertide hinnangut. Samuti küsib komisjon ERICu määruse artikliga 20 ette nähtud korralduskomitee (ERICu komitee) arvamust. Komitee koosneb liikmesriikide ja assotsieerunud riikide esindajatest.

4.ERICu määruse rakendamine

ERICu määruse kohaldamist käsitleva esimese aruande koostamise ajaks oli loodud seitse ERICut. Need on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium tervist, vananemist ja pensionile jäämist Euroopas käsitleva uuringu jaoks (SHARE-ERIC) esimese asukohaga Madalmaades ja seejärel Saksamaal, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri jaoks (CLARIN-ERIC) ja Euroopa kõrgetasemelise translatiivsete meditsiiniuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (EATRIS-ERIC), mõlemad asukohaga Madalmaades, Ühendkuningriigis asuv Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium Euroopa sotsiaaluuringu infrastruktuuri jaoks (ESS-ERIC), Austrias asuv biopankade ja biomolekulaarsete ressursside Euroopa teadusuuringute konsortsium (BBMRI-ERIC), Euroopa kliiniliste teadusuuringute infrastruktuuri võrgustiku Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ECRIN-ERIC) ja Euro-Argo teadusuuringute taristu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euro-Argo ERIC), mõlemad asukohaga Prantsusmaal.

Sellest ajast alates on loodud veel 12 ERICut. Nendeks on Itaalias asuv Kesk-Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (CERIC-ERIC), Prantsusmaal asuv kunsti- ja humanitaarteaduste digitaalne teadustaristu (DARIAH-ERIC), Madalmaades asuv ülipika baasiga interferomeetria ühisinstituut (JIV- ERIC), Rootsis asuv Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC, Soomes asuv Ühtse Süsinikuseiresüsteemi Euroopa Teadustaristu Konsortsium (ICOS-ERIC), Itaalias asuv Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja ja veesamba vaatlusjaam (EMSO-ERIC), Hispaanias asuv bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide uurimise e-teaduse ja tehnoloogia Euroopa taristu (LifeWatch ERIC), Norras asuvad Euroopa sotsiaalteaduste andmearhiivide konsortsium (CESSDA ERIC) ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise Euroopa labor (ECCSEL ERIC), Ühendkuningriigis asuv integreeritud struktuuribioloogia infrastruktuur (INSTRUCT-ERIC), Prantsusmaal asuv Euroopa merebioloogiliste ressursside keskus (EMBRC-ERIC) ja Saksamaal asuv Euroopa keemilise bioloogia avatud sõeluuringuplatvormide taristu (EU-OPENSCREEN ERIC).

Peale kahe Euroopa teadustaristu (CERIC-ERIC ja JIV-ERIC), kes ei esitanud taotlust enda kaasamiseks Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskavasse, kuuluvad kõik muud ERICud ESFRI tegevuskavasse. Tuleks märkida, et kaks ERICut (SHARE-ERIC ja ESS-ERIC) on loodud üleeuroopaliste uuringute kavandamiseks, väljatöötamiseks ja läbiviimiseks. Ülejäänud 16 ERICut on asutatud hajusa teadustaristu arendamiseks ja kasutamiseks bioloogia ja arstiteaduse, füüsika, energeetikateaduste, keskkonnateaduste ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Euroopa Neutronkiiruse Allikas ERIC on esimene füüsikateaduste valdkonnas loodud ERIC, mis vastutab maailma kõige võimsama neutroniallika rajamise ja käitamise eest. ECCSEL ERIC on esimene energeetika valdkonnas loodud ERIC.

Ehkki ERICu määrus on liikmesriikides vahetult kohaldatav ega vaja siseriiklikku õigusesse ülevõtmist, on liikmesriigid pidanud ERICu määruse kohaselt vastu võtma asjakohaseid haldusmeetmeid ja -menetlusi ERICu vastuvõtvaks riigiks või liikmeks saamiseks ning käibemaksu- ja aktsiisivabastuse tagamiseks. Samuti tuleb ERIC uue juriidilise isikuna riiklikes regulatiiv- ja haldussüsteemides omaks võtta ning nii komisjoni talitused kui ka liikmesriigid peavad lahendama palju praktilisi küsimusi enne, kui ERICud muutuvad täielikult toimivaks. Kõnealused küsimused on seotud näiteks sellega, millistesse riiklikesse registritesse (näiteks kaubanduskojad või ühenduste register) peaksid ERICud kuuluma, ning see omakorda mõjutab ERICu töötajate staatust. Kui ei nähta ette (riiklikku) registreerimist, tekivad lisaks praktilised tegevusega seotud küsimused, mis käsitlevad näiteks pangakontode ja notariaaldokumentide kasutamist. Veel üks näide komisjoni haldussüsteemide piires on see, et puudub erikategooria ERICu kui juriidilise isiku jaoks ja see tekitab küsimusi seoses nende avaliku või eraõigusliku laadi ning finantssuutlikkusega, sest kõik kõnealused ERICud on hiljuti loodud.

Assotsieerunud riigid ja muud kolmandad riigid, mille suhtes ERICu määrust ei kohaldata, peavad ERICu vastuvõtvaks riigiks (assotsieerunud riikide puhul) või mõne kindla ERICu liikmeks saamiseks esitama avalduse, milles nad tunnustavad ERICut kui juriidilist isikut ja tema eesõigusi. EMP riikide puhul tehti märkimisväärseid edusamme, kui ERICu määrus inkorporeeriti EMP lepingusse ühiskomitee 2015. aasta märtsil tehtud otsusega. Eelkõige võimaldas see Norral olla kahe ERICu vastuvõtvaks riigiks.

Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ametiasutuste haldus- ja korraldusmeetmed, ERICu komitee regulaarsetel koosolekutel vahetatud teave ning komisjoni eri talituste selgitused liikmesriikide ja assotsieerunud riikide esindajate esitatud küsimuste kohta on aidanud oluliselt hõlbustada ERICu määruse rakendamist ning sellest annab tunnistust ka viimasel kolmel aastal loodud ERICute arvu märkimisväärne kasv.

Peale selle hõlbustasid ERICute käitajate, ministeeriumide ja komisjoni talituste tööd komisjoni algatatud mitteametliku ERICu võrgustiku kuus kohtumist, kus ERICud ning ministeeriumide ja komisjoni esindajad arutasid parimaid tavasid ja ühiseid probleeme. ERICu võrgustik on nüüd ümber kujundatud institutsioonilisema ülesehitusega ERICu foorumiks, mida juhivad ERICud. See on veel üks meede, mis võimaldab neil kindlaks teha ühised probleemid ja välja töötada kollektiivsed vastused kõnealustele ühistele probleemidele ning edendada enda nähtavust, mõju ja jätkusuutlikkust.

Olenemata neist positiivsetest arengutest, takistavad ERICu määruse täieliku potentsiaali ärakasutamist siiski mitu lahendamata probleemi, millest teavitati esimeses rakendamise aruandes. Kõnealuseid probleeme käsitletakse järgnevates punktides.

5.Raskused ERICu määruse rakendamisel

ERICu määrust rakendatakse ajal, mil liikmesriigid ja assotsieerunud riigid võtavad valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks eelarvet piiravaid meetmeid. Seetõttu on tõelise Euroopa teadustaristu loomiseks ja toimimiseks vajaliku pikaajalise ressursside ühiskasutuse saavutamine raske ülesanne, mille muudab veel keerulisemaks kaasatud liikmesriikide ja assotsieerunud riikide eelarveotsuste erinev ajastus. Selle tulemusena on Euroopa teadustaristute loomiseks vajaliku minimaalse rahalise baasi saavutamiseks kuluv ettevalmistusaeg suhteliselt pikk ja tekitab küsimusi nende pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta. See probleem ei ole seotud ainult ERICuga, vaid kõigi Euroopa teadustaristutega. Parem sünkroniseerimine ja kooskõlastamine ning suurem läbipaistvus Euroopa teadustaristu rakendamise ettevalmistusse kaasatud liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja muude kolmandate riikide vahel aitaks rakendamise protsessi oluliselt kiirendada ja võiks parandada ka nende jätkusuutlikkust toimimise etappi jõudmisel, mil kõnealused teadustaristud hakkavad pakkuma oma teenuseid.

Ministeeriumi ja rahastamisasutuste esindajate kaasamine kohe ERICute loomise ettevalmistuste alguses võib aidata vältida tarbetuid viivitusi hilisematel ettevalmistusetappidel, kui enne ERICu asutamise ametliku taotluse esitamist tuleb kindlaks määrata asukoht, partnerite rahalised sissemaksed ja kohustused. Kuigi ERICu määruses ei ole kindlaks määratud taotlemisprotsessiga seotud tähtaegu, võivad sellised viivitused avaldada kahjulikku mõju jätkusuutlikkusele, sest erinevate tulevaste liikmete eelarvemenetlused võivad ERICu moodustamise veelgi keerukamaks muuta etapis, kus potentsiaalsed liikmed saaksid toetada.

Lisaks muudab paljude Euroopa teadustaristute valdkonnaülene iseloom tihti keerukamaks tulevaste liikmete sisese otsustusprotsessi, sest kaasata tuleb mitmeid ministeeriume ja rahastamisasutusi, näiteks tervishoiu, teadusuuringute ja innovatsiooni, merenduse, keskkonna ja energeetika valdkondades.

Käibemaksu- ja aktsiisidirektiivide ning hankedirektiivi sätted, millele viidatakse ERICu määruses, eeldavad de facto, et liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja muudes kolmandates riikides tuleb ERICu määruse kohaldamise ettevalmistamisse ja heakskiitmisse kaasata mitmeid ministeeriume, kaasa arvatud rahandus- ja välisministeeriumi. 19 ERICu asutamise käigus saadud kogemustest ilmneb, et liikmesriigid ja assotsieerunud riigid on kõnealusest keerukusest teadlikuks saamas ning on kehtestanud riigisisesed otsustamismenetlused, mis aitavad riigisisest heakskiitmisprotsessi korraldada ja kiirendada.

Lisaks teatas Ühendkuningriik aruandeperioodil 29. märtsil 2017 kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 oma kavatsusest liidust lahkuda, mis tähendab, et aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpetatakse alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või, kui sellist lepingut ei sõlmita, kaks aastat pärast liidust lahkumise kavatsusest teatamist, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta kõnealust ajavahemikku pikendada.

Sellest tulenevalt ja ilma et see piiraks väljaastumislepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse komisjoni rakendusotsuseid ERICute moodustamise kohta üksnes nii kaua, kui Ühendkuningriik on liikmesriik. Alates Ühendkuningriigi teate esitamisest on nende ERICute, milles Ühendkuningriik on liige või vastuvõttev riik, moodustamist käsitlevate komisjoni rakendusotsuste preambulisse sisse viidud vastav sõnastus.

6.Komisjoni talituste tegevus

Komisjoni talitused jätkavad ERICu määruse rakendamise hõlbustamist, korraldades ja juhatades kolm-neli korda aastas peetavaid ERICu komitee koosolekuid. Lisaks ERICu määruse kohaselt ametlike ERICu taotluste kohta arvamuste esitamisele aitavad kõnealused koosolekud edastada ja vahetada teavet töös olevate ERICu taotluste ning ka riigisiseste meetmete kohta, mida liikmesriigid ja assotsieerunud riigid on rakendanud seoses ERICu liikmeks saamist käsitlevate otsuste tegemisega. Lisaks teavitatakse liikmesriike ja assotsieerunud riike üksikute ERICute loomise ajakavast, eeldatavast rahastamise mahust, tulevastest teenustest ja muudest võetavatest meetmetest ning osalemisvõimalustest. ERICu komiteele hakati alates 2017. aastast esitama toimivate ERICute ettekandeid nende saavutuste kohta teaduse ja tehnoloogia arendamisel ning mõju kohta, mida nad avaldasid teadusringkondadele ja poliitikakujundajatele. Samuti annavad ERICud ülevaateid sellest, kuidas nad on lahendanud ERICu toimimisega seotud probleeme neis riiklikes haldussüsteemides, kus nad tegutsevad.