Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikel 2, mis on energiavaldkonna meetmete õiguslik alus. See on ka käesoleva ettepanekuga muudetava energiatõhususdirektiivi 2012/27/EL õiguslik alus. Kuna alusleping sisaldab konkreetset energiavaldkonna õiguslikku alust, on asjakohane seda kasutada.

Vastavalt energiatõhususe direktiivile peavad liikmesriigid tagama, et energiatarnijad ja -jaotajad suurendaksid energiasäästu aastas 1,5 %. See koos asjakohaste kohustuskavade ja alternatiivmeetmetega on ELi energiatõhususraamistiku keskne tahk ning mõjus innustaja lõppenergia säästmise edendamisel, tuues energiatõhususse juurde erainvesteeringuid ja toetades uute tegijate ilmumist turule. See annab poliitilise tõuke energiatõhususe edendamiseks, suurendab ehitiste renoveerimise määra ning energiatõhusate seadmete ja lahenduste kasutuselevõtmist. Tegemist on keskse meetmega, mis tagab vajalikud erainvesteeringud ja ettevõtlusvõimalused ELi äriühingutele, seejuures eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ka pärast 2020. aastat.

Käesolevas ettepanekus sätestatakse 2030. aastaks siduv liidu tasandi energiatõhususeesmärk 30%. Sellega luuakse liikmesriikidele ja investoritele pikaajaline perspektiiv poliitika ja investeeringute kavandamiseks ja oma strateegia vastavusse viimiseks energiatõhususeesmärgiga. Eesmärk, mida toetavad asjaomased meetmed liidu, riikide ja piirkondade tasandil, toob Euroopale mitmesugust olulist kasu. See eesmärk sisaldab endas lõppenergia tarbimise kahanemist 17 % võrreldes 2005. aasta andmetega. See toob kaasa majanduskasvu suurenemise, tänu millele suureneb sisemajanduse koguprodukt 0,4 % (70 miljardit eurot). Suurem energiatõhusus aitab Euroopa äriühingutel parandada konkurentsivõimet, sest kulud on kontrolli all ning nii era- kui ka tööstustarbijate elektrihinnad tarbimisüksuse kohta peaksid keskmiselt vähenema 161-lt eurot 157-le eurole MWh kohta. Sellega luuakse kõikides sektorites, eelkõige aga ehitusvaldkonnas, kohalikke ärivõimalusi ja töökohti 2030. aastaks hinnanguliselt juurde 400 000 ning suureneb vajadus oskustööliste järele. Ehitised ongi Euroopas kõige suuremad energiatarbijad – neile kulub 40 % lõppenergiast – ning 30 % energiatõhususeesmärk loob suuri võimalusi selles sektoris. Saastest ja tervisekahjudest tingitud kulude vähenemine peaks andma 4,5–8,3 miljardit säästu ning energiavarustuskindlus suureneb, tänu millele väheneb gaasi impordi vajadus 2030. aastaks 12 %.

–Draft final Report on assessing costs and benefits of the EEOSs, RAP;

–Final Report evaluating the implementation of Article 7 of the EED, Ricardo-AEA/ CE Delft;

–Analysis provided to the impact assessment of Article 7, EED, Ricardo AEA/CE Delft (in the framework of the 3rd follow-up study on Article 7);

–„Analysis of good practices and development of guidelines for accurate and fair allocation of costs for individual consumption of heating, cooling and domestic hot water in multi-apartment and multi-purpose buildings to support the implementation of relevant provisions of the Articles 9-11 of the Directive 2012/27/EU on energy efficiency“, koostanud Empirica.

Artiklite 1 ja 3 muutmisel kasutati Ateena riikliku tehnikaülikooli energiasüsteemi mudelit PRIMES. Makromajanduslikus modelleerimises ja analüüsis kasutati Ateena riikliku tehnikaülikooli ja ettevõtjate Cambridge Econometrics ning Ernst and Young ekspertide kaastööd.

• Mõjuhinnang

Kaaluti järgmisi variante. Eesmärgi püstitamise seisukohast uuriti primaarenergia vähendamist võrreldes 2007. aasta tasemega 27 %, 30 %, 33 %, 35 % ja 40 %. Eesmärkide väljatöötamiseks hinnati primaar- ja/või lõppenergia tarbimise, energiasäästu ja energiatõhususe eesmärki. Eesmärgi olemusega seoses hinnati järgmisi võimalusi.

–1. variant: soovituslikud eesmärgid ELi ja liikmesriikide tasandil;

–2. variant: ELi siduv eesmärk;

–3. variant: liikmesriikide siduvad eesmärgid;

Seoses artikliga 7:

–1. variant: ELi tasandil meetmeid ei võeta, jätkatakse juhistega õigusraamistiku ning täitmise tagamise kohta aastani 2020;

–2. variant: pikendatakse artikli 7 kohaldamist kuni aastani 2030;

–3. variant: pikendatakse artikli 7 kohaldamist kuni aastani 2030 ning lihtsustatakse ja ajakohastatakse seda;

–4. variant: pikendatakse artikli 7 kohaldamist kuni aastani 2030 ja suurendatakse säästlikkust.

Seoses artiklitega 9–11:

–1. variant: rakendatakse tõhusamalt ja täiendavate juhistega (mitteseadusandlik võimalus);

–2. variant: selgitatakse ja ajakohastatakse artikleid ning konsolideeritakse teatavad sätted, et tagada kooskõla energia siseturgu käsitlevate õigusaktidega.