P6_TA(2007)0154

Loodusvarade säästva kasutamise temaatiline strateegia

Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta resolutsioon loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (2006/2210(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist "Loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia poole" (KOM(2003)0572);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Loodusvarade säästva kasutamise temaatiline strateegia" (KOM(2005)0670);

- võttes arvesse ELi säästva arengu strateegia läbivaatamist - uuendatud strateegia [1];

- võttes arvesse 1992. aastal Rio de Janeiros vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni;

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta [2];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, milles sätestatakse, et keskkonnakaitse nõuded peab integreerima ühenduse poliitika erinevatesse valdkondadesse, et soodustada majandustegevuse keskkonnasäästlikku arendamist;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174;

- võttes arvesse ühenduse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi [3];

- võttes arvesse komisjoni teatist "Ressursside säästev kasutamine: jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia" (KOM(2005)0666);

- võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile säästva arengu tehnoloogiate stimuleerimise kohta: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogiate tegevuskava [4];

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0054/2007),

A. arvestades, et eelseisvatel aastakümnetel suurendavad kiired rahvastikumuutused maailmas kliimale, loodusvaradele ja bioloogilisele mitmekesisusele avalduvat survet veelgi, ning arvestades, et see areng on seotud ka tööstusriikide ja arengumaade vahelise erinevusega jõukuses;

B. arvestades, et säästev majanduslik areng koos loodusvaradest saadud tulude õiglase ja võrdse jaotamisega ning juurdepääs ressurssidele ja turgudele on vajalik vaesuse leevendamiseks ning inimeste heaolu suurendamiseks,

C. arvestades, et maailma rahvastiku kiire kasvu tõttu elab 2010. aastaks maakeral 400 miljonit inimest rohkem kui praegu; arvestades, et maailmas, kus vastastikune sõltuvus üha suureneb, ei saa me jätkata tootmist ja tarbimist praegusel viisil, ning arvestades, et üle maailma on tõsises ohus 15500 taime- ja loomaliiki; arvestades, et viimastel aastakümnetel on pea igat liiki ökosüsteemid ning kõik looma- ja taimeliigid tugevasti kannatada saanud, ning arvestades, et magevesi on samuti väärtuslik vara, mis on ohus; arvestades, et ülemaailme veekriis ohustab inimelu ja säästvat arengut ning lõppkokkuvõttes ka rahu ja julgeolekut;

D. arvestades, et ülemaailmselt on keskmine ökoloogiline jalajälg [5] praegu 2,2 hektarit inimese kohta, kuigi see ei tohiks maakera bioloogilise suutlikkuse piiridesse jäämiseks ületada 1,8 hektarit; arvestades, et ülemaailmselt kasutavad inimesed 25% rohkem, kui maakera iga-aastaselt toodab, teisisõnu, maakeral kulub aasta ja kolm kuud selle tootmiseks, mille me üheainsa aastaga oleme ära kasutanud (2003) (Maailma Looduse Fondi 2006. aasta ökoloogiaalane aruanne);

E. arvestades, et vastavalt ÜRO 2005. aastal koostatud aastatuhande ökosüsteemi hinnangule on kõik ökosüsteemid 1960. aastate algusest vähenenud 2/3 võrra ning et samal ajal on nõudlus loodusvarade järele suurenenud 70%;

F. arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri andmetel ületas Euroopa ökoloogiline jalajälg Euroopa bioloogilise suutlikkuse 1960. aastal ja on praeguseks sellest kaks korda suurem; arvestades, et see ei ole vastavuses õiglase säästva arenguga;

G. arvestades, et suutmatus seni omistada väärtus looduskapitalile, eriti ökosüsteemi teenustele, on tõsine takistus üldistele jõupingutustele kehtestada loodusvarade säästva kasutamise raamistik;

H. arvestades, et kaubandus- ja keskkonnahuvid ei pea olema vastuolus; arvestades siiski, et säästev majanduslik heaolu on tulevikus võimalik ainult turupõhises süsteemis, kus kõiki kapitali vorme, sealhulgas looduskapitali, väärtustatakse täielikult ning inimese tervisele ja keskkonnale põhjustatud kahju kulud sisalduvad täielikult toodete hindades;

I. arvestades, et kiirenev majanduskasv arengumaades avaldab keskkonnale veelgi suuremat survet;

J. arvestades, et edusammud oskusteabe ja tehnoloogia vallas on elutähtsad, et saavutada tasakaal ühelt poolt majanduskasvu ning teiselt poolt sotsiaalse ja ökoloogilise säästlikkuse vahel;

K. arvestades, et asutamislepingu artikli 6 kohaselt, mida toetab Cardiffi protsess, peab keskkonnakaitse nõuded integreerima ELi poliitika koostamisse ja rakendamisse;

L. arvestades, et säästva arengu eest vastutavate mitmesuguste rahvusvaheliste foorumite (bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, Kyoto protokoll, kõrbestumise vastu võitlemise konventsioon) vaheline koordineerimine on ebapiisav ja et need täiendavad üksteist vähe, peale selle puuduvad vahendid kõnealuste lepingute ülemaailmseks jõustamiseks;

M. arvestades, et ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegia [6], mis kiideti heaks 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel, seab tähtsale kohale loodusvarade säästvama kasutamise ning kutsub ELi üles haarama ohjad säästvama tarbimise ja tootmise suunas liikumises maailmamajanduses;

N. võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 15.- 16. juunil 2006 vastu võetud säästva arengu juhtpõhimõtteid, mis peaksid moodustama säästva arengu aluse, eriti neid, mis on seotud elukvaliteedi ning põlvkondadevahelise ja -sisese solidaarsusega;

O. arvestades, et oma teatises "ELi säästva arengu strateegia läbivaatamisest - tegevusprogramm" (KOM(2005)0658) märgib komisjon, et:

- EL ja liikmesriigid peavad jätkama investeerimist teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse, leidmaks uusi tasuvaid ja ressursitõhusaid tootmis- ja tarbimisviise;

- EL peab asuma maailmas juhtkohale ökotõhusate ja energiasäästlike tehnoloogiate vallas, et vähendada suurt sõltuvust loodusvaradest;

- EL peab kaitsma maakera suutlikkust toetada elu kogu selle mitmekesisuses, austama planeedi loodusvarade piire ning tagama kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parenemise;

- 2012. aastaks tuleb 12% liikmesriikide energiatarbimisest katta taastuvate energiaallikate arvelt;

- 2010. aastaks tuleb 21% liikmesriikide elektritarbimisest katta taastuvate energiaallikate arvelt;

P. arvestades, et 2006. aasta juunis nõudis Euroopa Ülemkogu ELi uuendatud säästva arengu strateegias muu hulgas järgmist:

- ELi loodusvarade säästva kasutamise strateegiat tuleks ELi tasandil täiendada mitmete eesmärkide ja meetmetega;

- tuleks parandada loodusvarade kasutamise tõhusust, et vähendada üldist taastumatute loodusvarade kasutamist ja tooraine kasutamisega kaasnevaid keskkonnamõjusid, kasutades seeläbi taastuvaid loodusvarasid määral, mis ei ületa nende taastumissuutlikkust;

Q. arvestades, et kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis:

- sätestatakse programm, mille eesmärgid on kooskõlas ühenduse kesksete rõhuasetustega, nagu kliimamuutus, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, keskkond, rahvatervis ja elukvaliteet, loodusvarad ja jäätmed;

- nõutakse, et soodustataks muudatusi toetuskavades, millel on oluline kahjulik mõju keskkonnale ja mis ei sobi säästva arenguga kokku;

- öeldakse, et temaatilised strateegiad peavad sisaldama asjakohaseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid keskkonnaeesmärke ning ajakavasid;

- ning palutakse muu hulgas sõnaselgelt üle vaadata loodusvarade ja jäätmetega seotud poliitiliste meetmete tõhusus ning toetuste mõju, samuti püstitada loodusvarade tõhususe ja vähendatud kasutamise eesmärgid, katkestades seose majanduskasvu ja negatiivse keskkonnamõju vahel;

R. arvestades, et temaatilise strateegia lisas öeldakse järgmist:

- kui saavutatakse iga-aastane 3%line loodusvarade tootlikkus, samal ajal kui majandus kasvab samuti 3% aastas, on loodusvarade kasutamine enam-vähem stabiilne;

- kui kõik muu on võrdne, ei ole tasakaalustavate materjalide kasutamine küllaldane, et vähendada kogu majandust puudutavat keskkonnamõju ja saavutada nimetatud seose katkestamine;

S. arvestades, et oma 16. novembri 2005. aasta resolutsioonis globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta [7] nentis Euroopa Parlament, et arenenud riigid peavad kohustuma tugevalt vähendama heitkoguseid, st 30% võrra 2020. aastaks ja 60-80% võrra 2050. aastaks;

T. arvestades, et põllumajanduseks kasutatakse 50% kogu maast ning selleks tarbitakse 30% kogu veest ja 20% kogu kütusest;

U. arvestades, et transport on kõige kiiremini kasvav lõppkasutussektor ning selle arvele langeb 40% kogu maailma energiakasutusest, ligikaudu 40-80% õhusaastest ja 28% kõikidest süsinikdioksiidi heitkogustest Euroopas;

V. arvestades, et parem arusaam sellest, kuidas looduslikud süsteemid töötavad, avab uusi võimalusi ökoloogiliselt tõhusatele tootmis- ja tarbimissüsteemidele; arvestades, et on juba olemas enam kui 2000 loodusest inspireeritud patenteeritud tehnoloogiat ("bioloogiline mimikri");

W. arvestades, et üks 2000. aastal ÜRO poolt vastuvõetud aastatuhande arengueesmärkidest oli tagada säästev keskkond 2015. aastaks, integreerides säästva arengu riikide poliitikasse ja programmidesse, peatades loodusvarade kadumise ja vähendades poole võrra nende inimeste arvu, kellel puudub juurdepääs ohutule joogiveele; arvestades, et 2020. aastaks tuleb oluliselt parandada vähemalt 140 miljoni vaeste linnaosade elaniku elamistingimusi;

X. arvestades, et igal aastal sureb vee- ja õhusaastest tingitud haiguste tõttu 5-6 miljonit inimest, kellest enamik on lapsed; arvestades, et õhusaaste põhjustab Euroopas 370000 enneaegse surma juhtumit;

Y. arvestades, et loodusvarade säästev kasutamine on pikaajalise heaolu vältimatu eeldus;

Z. arvestades, et loodusvarade mittesäästev kasutamine on suurema osa keskkonnaprobleemide alus;

AA. arvestades, et praegune tootmis- ja tarbimissüsteem on vaja kiiresti ümber kujundada;

AB. arvestades, et ühiskond sõltub peamiselt toodetest, mis on valmistatud erinevate materjalide kogumist, näiteks bioloogilistest, mineraal- ja sünteetilistest ainetest, mida tihtipeale kombineeritakse, et toota komposiitmaterjale, ning arvestades, et kõnealuseid materjale tuleks kasutada ja käsitleda nii, et kui toodete kasutusaeg möödub, ei saa neist kasutud jäätmed;

AC. arvestades, et hiljemalt 2015. aastaks peab taastuvate loodusvarade, nagu kalavarud, bioloogiline mitmekesisus, vesi, õhk, pinnas ja atmosfäär, parem haldamine ja ülekasutamise vältimine tooma kaasa kahjustunud mereökosüsteemide taastumise kooskõlas 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud Johannesburgi rakenduskavaga;

AD. arvestades, et meie tööstussüsteem toitub kaubanduse abil kaugetest ökosüsteemidest ja on tihtipeale hoolimatu nende olukorra halvenemise suhtes; arvestades, et seepärast peab loodusvarade strateegia põhinema ökoloogilise jalajälje meetodi rakendamisel ja selle peamiseks eesmärgiks peab olema vähendada ELi ökoloogilist jalajälge maailmas ning võtta juhtroll ja ergutada teisi ELi mittekuuluvaid riike samamoodi toimima;

AE. arvestades, et hiljemalt 2010. aastaks tuleb peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine vastavalt Johannesburgi rakenduskavale;

AF. arvestades, et liikmesriikide vahel on suured erinevused loodusvarade tootlikkuse osas; arvestades, et ainuüksi nende erinevuste kõrvaldamine tähendaks, et suurem tootlikkus vähendab tarbitavate loodusvarade hulka, mis omakorda vähendab keskkonnale avalduvat survet ja parandab liikmesriikide konkurentsivõimet;

AG. arvestades, et majanduslikult arenenud ja teenustele orienteeritud liikmesriigid on suure osa oma energiat ja loodusvarasid tarbivast tegevusest viinud üle vähem arenenud ELi liikmesriikidesse ja ELi mittekuuluvatesse riikidesse; arvestades, et komisjon peaks arvesse võtma, et erinevad liikmesriigid kasutavad sama majanduskasvu saavutamiseks erineval hulgal loodusvarasid;

AH. arvestades, et Johannesburgi rakenduskavas nõuti samuti seose katkestamist majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel, parandades loodusvarade kasutamise ja tootmisprotsesside tõhusust ja säästlikkust ning vähendades loodusvarade seisundi halvenemist, saastamist ja jäätmeid;

AI. arvestades, et eespool nimetatud Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskavas:

- märgitakse, et loodusvarade ja materjalide tõhus kasutamine vähendab tööstuse ja majapidamiste kulutusi, vabastades seeläbi rahalisi vahendeid ja vähendades ELi majanduse sõltuvust nappidest loodusvaradest ja äärmiselt ebastabiilsetest turgudest;

- märgitakse, et loodusvarade nappus põhjustab arengumaades tihti piirkondlikke konflikte;

- juhitakse tähelepanu vajadusele edendada tehnoloogiaid, mille eesmärk on vältida loodusõnnetusi ja tegevust, mis võib põhjustada loodusvarade hävinemise või kahjustumise;

AJ. arvestades, et poliitikat saab rakendada üksnes juhul, kui ka üldsust ja tarbijaid ergutatakse kohandama oma tarbimisharjumusi keskkonna- ja tervisenõuetega,

1. võtab komisjoni eespool nimetatud teatise pealkirjaga "Loodusvarade säästva kasutamise temaatiline strateegia" vastumeelselt teadmiseks ja avaldab kahetsust, et puudub selge nägemus, kuidas üldine eesmärk saavutada; on seisukohal, et seda tuleks vaadelda esimese sammuna protsessis, mis lõpptulemusena viib loodusvarade säästva kasutamise kõikehõlmava strateegiani;

2. on seisukohal, et komisjoni tegevusplatvorm säästva arengu strateegia uurimiseks on liiga ettevaatlik ja piiratud ulatusega ning ei suuda oma praegusel kujul veenda üldsust ega poliitilisi otsustajaid selles ette nähtud olulise tähtsusega eesmärke taotlema;

3. kutsub komisjoni üles kehtestama loodusvarade tõhusa kasutamise eesmärgid poliitilisel ja valdkondlikul tasandil ning kiirendama tööd arengu säilitamiseks asjakohaste vahendite loomisel;

4. märgib kahetsusega, et loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia (edaspidi: temaatiline strateegia) abil ei suudeta täita Euroopa Ühenduse kuuenda keskkonnalase tegevusprogrammi eesmärke; on seisukohal, et kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi loodusvarade säästva kasutamisega seotud eesmärke ei saavutata enne, kui temaatilises strateegias esitatud kooskõlastatud meetmeid ei muudeta tõhusamaks; on seisukohal, et eelöeldu kehtib eelkõige eesmärgi kohta tagada, et loodusvarade kasutamine ja nende mõju ei ületa keskkonnataluvust;

5. kutsub Euroopa Liitu üles suurendama oma jõupingutusi ja tegema otsuseid, et saada loodusvarade ja energia kasutamise poolest maailma kõige tõhusamaks majanduseks; rõhutab, et selliste eesmärkide saavutamine võimaldaks suuremat sõltumatust, loodusvarade ja energia varustuskindlust ning seose katkestamist majanduskasvu ja loodusvarade kasutamise vahel;

6. rõhutab, et saastatus, loodusvarade ja tooraine kasvav nappus ning suurenev raskus neile juurdepääsul kujutavad ohtu bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele ja põhjustavad sellises ulatuses hinnatõusu, mis võib rohkem või vähem täielikult destabiliseerida Euroopa Liidu ja kolmandate riikide majanduslikke ja sotsiaalseid süsteeme ning suurendada konfliktiohtu; nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa Liit reageeriksid olukorrale vastaval viisil;

7. on seisukohal, et isegi kui on vajadus täpsemate andmete järele teatavates valdkondades, ei tohiks seda käsitada ettekäändena loodusvarade säästva kasutamise tagamiseks vajalike meetmete edasilükkamiseks; märgib lisaks sellele, et praegu kättesaadav teave on piisav, et loodusvarade säästvama tarbimise huvides kohe tegutseda;

8. rõhutab loodusvarade säästva kasutamise põhieesmärke, sealhulgas keskkonna ja rahvatervise kõrgetasemelist kaitset, loodusvarade kättesaadavust tulevastele põlvkondadele, panust meie majandus- ja sotsiaalsüsteemi stabiilsusesse ja heaolusse ning loodusvarade kasutamise piiramist, et vähendada ja stabiliseerida keskkonnamõju;

9. on seisukohal, et komisjon peaks suhtuma Euroopa Parlamendi, Euroopa üldsuse arvamusse ja keskkonda tõsiselt, ning palub komisjonil kehtestada siduvad eesmärgid ja ajakavad loodusvarade jaoks järgmisel viisil:

a) töötada välja ja rakendada parimaid kasutusviise iga tootmisahela jaoks;

b) saavutada kasvuhoonegaasi koguse vähenemine võrreldes 1990. aasta tasemega 2020. aastaks vähemalt 30% võrra ning 2050. aastaks 80% võrra;

10. julgustab komisjoni määratlema parimad kasutusviisid peamiste tooterühmade jaoks, alustades esikümnega (mille määratleb komisjon), mis tuleb viia lõpule kolme aasta jooksul; loodusvarade andmekeskus (mille kohta tehti ettepanek temaatilises strateegias) vastutab parimate kasutusviiside määratlemise eest;

11. julgustab komisjoni tegema ettepanekut ühenduse poliitika kohta, et:

- edendada huvirühmade interaktsiooni ja soodustada elutsükli hindamise ja/või muude meetodite rakendamist äriühingute seas ning anda soovi korral teavet;

- töötada välja süsinikdioksiidiga seotud eesmärgid riiklikult ja sektoripõhiselt;

12. on seisukohal, et temaatiline strateegia peaks sisaldama suuniseid, milles selgitatakse teatavate sektorite jaoks vajalikke meetmeid ja nõutud muudatusi, mis esitati poliitiliste meetmete jaoks, et saavutada säästev või tõhusam loodusvarade kasutamine;

13. on seisukohal, et tegeliku tegevuse edasilükkamisega loovutab EL oma konkurentsiseisundi ökotõhusate tehnoloogiate alase uuendamise ja kaubanduse vallas;

14. on seisukohal, et Euroopa Liit peaks asuma juhtkohale uuenduslike lahenduste otsimisel ja loodusvarade tõhusama kasutamise edendamisel ning seadma eesmärgiks olla ökotõhusate tehnoloogiate osas maailmas eestvedaja; märgib, et säästvate toodete turg peab kasvama, et rahuldada kiiresti kasvava "keskklassi" suurenevat nõudlust tarbekaupade ja teenuste järele, mis arvestavad piirkondlikku ja ülemaailmset taluvust;

15. tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab, et loodusvarade säästva kasutamise poliitika on seni osutunud ebapiisavaks;

16. kuigi tunnistab, et töö loodusvarade säästva kasutuse suunas on pikaajaline protsess, on seisukohal, et komisjoni teatises märgitud 25-aastane ajavahemik on liiga pikk;

17. tervitab komisjoni kogu teatist läbivat keskendumist elutsüklil põhinevale mõtteviisile ja julgustab komisjoni järgima kõnealust lähenemist konkreetses poliitilises tegevuses;

18. rõhutab, et uurimis- ja arendustegevuse jõupingutusi tuleb teha suunas, mis parandab meie arusaama sellest, kuidas looduslikud süsteemid toimivad, et struktureerida tootmis- ja tarbimissüsteeme vastavalt bioloogilistele põhimõtetele, parandades seeläbi loodusvarade tootlikkust ja vähendades saastamist;

19. on seisukohal, et on otstarbekas asutada Euroopa andmekeskus enne 2008. aastat, kui selle ülesanne on korrapäraselt hinnata ja optimeerida teadaolevaid näitajaid ning lisaks sellele kindlaks teha, milliseid täiendavaid näitajaid on veel vaja, et aidata saavutada kiireloomulist eesmärki vähendada miinimumini loodusvarade kasutamise mõju keskkonnale ja tervisele;

20. ei nõustu komisjoni väitega, et ei ole teada näitajaid, mis võimaldaksid lisada temaatilisse strateegiasse juba praegu kindlapiirilisi, selgeid ja ajaliselt piiritletud eesmärke; märgib, et juba teada olevate näitajate hulka kuuluvad SKT (sisemajanduse kogutoodang), DMI (Direct Material Input, otsene materjalisisend) ja DMC (Domestic Material Consumption, kodumaine materjalitarbimine); muud samavõrra kättesaadavad ja üksikasjalikud näitajad kui eespool mainitud oleksid seotud elukvaliteedi eri aspektidega, nagu näiteks rahvatervise tingimused, sotsiaalne kaasatus, ühiskondlik teadlikkus otsustamisprotsessidest ja keskkonnaalasest jalajäljest; väljakutseks oleks tõsta elukvaliteeti, püüeldes info- ja sidetehnoloogiate ning üldiselt vähem nõudlike tehnoloogiate abil vähem aineliste eesmärkide suunas, vähendades seeläbi survet loodusvaradele;

21. teeb ettepaneku, et komisjon teostaks kolme aasta jooksul hindamise võimaluste ja vahendite kohta, kuidas katkestada seos loodusvarade kasutamise ja majanduskasvu vahel; muudetud temaatiline strateegia peaks sisaldama kõnealuseid seose katkestamise vahendeid; nimetatud lähenemist tuleks rakendada ka olemasoleva poliitika läbivaatamisel;

22. rõhutab vajadust töötada välja täiend SKT-le, mis keskendub majanduskasvu kvalitatiivsetele aspektidele, ning töötada kõnealuses protsessis välja erilised meetodid looduskapitalile väärtuse omistamiseks;

23. on seisukohal, et kui loodusvarade kasutamise vähenemisega kaasneb üleminek alternatiivile, tuleks esmalt uurida kõnealuse alternatiivi keskkonnamõju;

24. kutsub ELi üles tagama, et kõik ühenduse instrumendid ja õigusaktid aitaksid üldiselt kaasa loodusvarade säilitamisele ning säästva arengu taotlemisele nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvates riikides; EL peaks julgustama loodusvarade kasutamise strateegiate loomist ELi mittekuuluvates riikides, mis peaks kajastuma ka ELi rahalistes vahendites ja abipoliitikas;

25. peab tähtsaks tegeleda mitte ainult loodusvarade kasutamisega ühenduses (ELi piires kasutamine), vaid ka loodusvarade impordiga kolmandatest riikidest;

26. rõhutab vajadust pöörata tähelepanu praeguse majandusmudeli ilmsetele puudujääkidele ökosüsteemi teenustele väärtuse omistamise osas ja esitada poliitiline raamistik, mis seab eelisjärjekorda loodusvarade tõhusa kasutamise ja tootmissüsteemid, mis on järk-järgult struktureeritud vastavalt bioloogilistele põhimõtetele;

27. on seisukohal, et 2030. aastaks tuleb mittetaastuvate looduslike toorainete kasutamist ELis vähendada neli korda või loodusvarade kasutamist 2030. aastaks vähendada poole võrra, samal ajal suurendades ülemaailmset heaolu; märgib, et kasutada saab järgmisi näitajaid: TMR (Total Material Requirement, materjali kogutarve), DMI (Direct Material Input, otsene materjalisisend) ja DMC (Domestic Material Consumption, kodumaine materjalitarbimine); märgib, et need näitajad osutavad, milliseid loodusvarade koguseid majanduses kasutatakse, ja et jagades SKT nende näitajatega, on võimalik mõõta loodusvarade kasutamise tootlikkust;

28. nõustub, et praegu on väga vähe koondatud mõjunäitajaid, mis on juba laialt tunnustatud loodusvarade kasutamise keskkonnamõju vähendamisel tehtud edusammude mõõtmiseks, niinimetatud ökotõhususe näitajaid; on seisukohal, et sellised näitajad tuleb töötada lõplikult välja võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2008. aastaks; märgib, et selles suhtes tuleks aktiivselt toetada "keskkonna seisukohast kaalutud materjalide tarbimist";

29. on seisukohal, et eelkõige fiskaalset laadi turuvahendeid ja toetusi saab kasutada keskkonnakahjulike loodusvarade kasutamise vähendamiseks, eelkõige toetuste ümberjaotamise teel ja vähendades mittesäästva tegevuse toetusi järkjärgult, kuid kiiresti ning toetades ökomaksude kehtestamist; kahjulike toetuste kaotamine loodusvarade kasutamisel peaks sisalduma komisjoni tegevuskava ettevalmistustes, nagu nõuti säästva arengu strateegias;

30. on seisukohal, et toetuste ümberjaotamine, näiteks rohkem toetusi väikesemahulise hüdroelektrienergia, samuti tuuleenergia ja päikeseenergia jaoks, edendaks uute tehnoloogiate kasutamist ja parandaks Euroopa konkurentsipositsiooni maailmas ning vähendaks sõltuvust maailma teistest osadest imporditavatest fossiilkütustest;

31. märgib, et majanduskasvu ja loodusvarade kasutamise tõhustamise seose katkestamist peetakse juba poliitiliseks eesmärgiks üheksas liikmesriigis (sealhulgas Saksamaal ja Soomes) ja Jaapanis; on seisukohal, et suhteline seose katkestamine ei ole piisav, arvestades et loodusvarade absoluutne tarbimine on endiselt liiga suur; rõhutab seepärast, et loodusvarade säästva kasutamise alane poliitiline programm peaks keskenduma seose katkestamisele majanduskasvu ja loodusvarade kasutamise vahel, mis toob kaasa nii loodusvarade kasutamise kui ka loodusvarade kasutamisest tuleneva keskkonnamõju absoluutse vähenemise;

32. rõhutab, et EL peaks võtma vastu selge eesmärgi loodusvarade kasutamise absoluutseks vähendamiseks, sest komisjoni loodusvarade strateegia teatise lisas toodud analüüs näitab, et me peame minema kaugemale loodusvarade tõhususe iga-aastasest 3%-lisest parandamisest ja loodusvarade kasutamise vähendamiseks poole võrra ajavahemikus 2005-2030 on vaja loodusvarade tõhususe peaaegu 6%-list iga-aastast parandamist;

33. on seisukohal, et loodusvarade kogukasutamise kahjulikku mõju ELis iga loodusvaraliigi kohta tuleb vähendada poole võrra, näiteks sektoripõhise lähenemisviisi abil ehitustööstuses, transpordis ja muudes sektorites, et vähendada nende loodusvarade kasutamise mõju ja sõltuvust nendest;

34. on seisukohal, et temaatilise strateegia eesmärk peaks olema kasutada loodusvarasid tõhusamalt, parandada nende haldamist ja jäätmehooldust, võtta kasutusele säästvamad tootmismeetodid ja tarbimismudelid ning tagada, et loodusvarade kasutamine ei ületa potentsiaalset keskkonna taluvuskoormust;

35. teeb ettepaneku püstitada eesmärgid loodusvarade kasutamise vähendamiseks järgmistes valdkondades: toiduained, eluase ja transport, kuna vastavalt hiljutistele uuringutele on nendel kõige suurem negatiivne mõju;

36. kutsub seepärast komisjoni üles algatama kolme võtmetegevust:

a) teha kindlaks ja töötada välja eriline poliitika ja meetmed 20 peamise suurima mõjuga loodusvara (materjali) jaoks; nende kohta tuleks ettepanek teha hiljemalt 2008. aastaks;

b) valmistada ette huvirühmade dialoogid kõige enam loodusvarasid tarbivate kaevandamis- ja tootmissektorite jaoks, et määratleda sektoripõhised eesmärgid ja asjakohased meetmed loodusvarade tõhususe suurendamiseks;

c) töötada välja võrdlevad kriteeriumid biootiliste loodusvarade (nt puit, kalad, põllumajandustooted) säästvaks haldamiseks ja koristamiseks;

37. kutsub komisjoni üles aktiivselt julgustama uute mudelite väljatöötamist, mis pakuvad tooteid näiteks tooteteenusesüsteemide kaudu, tuues tarbijale kasu pigem teenuste kui toodete kasutamise teel ning optimeerides seeläbi nii energia kui ka materjalide kasutamist;

38. rõhutab, et jõupingutusi loodusvarade tõhusama kasutamise nimel tuleb teha nii, et pööratakse täiel määral tähelepanu kaubanduse mõjule, ning nende eesmärk peab olema ELi ökoloogilise jalajälje järkjärguline vähendamine maailmas;

39. on seisukohal, et temaatiline strateegia tuleks integreerida mitmesugustel poliitikatasanditel ja kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades; selleks peavad ELi jäätmete vältimise korduskasutuse ja ringlussevõtu eesmärgid täitma põhjapanevat rolli;

40. palub komisjonil edendada tehnoloogiaid, mis keskenduvad vastupidavatele, parandatavatele, korduskasutatavatele ja ringlussevõetavatele toodetele;

41. on arvamusel, et toodete parandamine ja korduskasutamine pikendab toote kestust ning on säästev meede, et saavutada jäätmete tekke vähenemine ja suurendada ressursside kaitset; seepärast palub komisjonil ja liikmesriikidel aktiivselt toetada haridus-, majandus- ja struktuurimeetmetega "korduskasutusega tegelevat ühiskonda", näiteks korduskasutamise ja parandamisega tegelevaid organisatsioone ja võrgustikke;

42. toetab temaatilise strateegia lähenemisviisi analüüsida strateegia tõhususe tõstmiseks olemasolevat poliitikat, kuid teeb ettepaneku valida juba käesolevas etapis välja kõige asjakohasem olemasolev poliitika ja see, mida parajasti ette valmistatakse (nt jäätmete vältimise ja ringlussevõtu temaatiline strateegia, terviklik tootepoliitika); samuti peaks temaatiline strateegia olema kooskõlas Lissaboni eesmärkidega;

43. teeb ettepaneku määratleda puudujäägid praeguses Euroopa poliitikas, mis takistavad loodusvarade säästvat kasutamist;

44. võtab teadmiseks, et komisjon kavandab temaatilise strateegia regulaarset läbivaatamist alates 2010. aastast ja seejärel iga viia aasta järel; on seisukohal, et sellel on väärtus, kuid rõhutab, et kõnealune läbivaatamine peab hõlmama nende meetmete korralikku analüüsi, mis on võetud loodusvarade säästva kasutamise saavutamiseks, ning arvestama pideva vajadusega kõnealuses valdkonnas poliitikat seoses teaduse arenguga edasi arendada; läbivaatamine peaks samuti uurima ELi tasandil võetud meetmete mõju kolmandates riikides;

45. on seisukohal, et eeskätt põllumajanduspoliitikat tuleks osaliselt orienteerida sellele, et vähendada survet keskkonnale loodusvarade, sealhulgas, kuid mitte ainult maa, vee ja kütuste säästva kasutamise teel;

46. rõhutab loodusvarade säästva kasutamise Euroopa poliitika globaalse mõõtme tähtsust ning vajadust tagada, et mis tahes samm loodusvarade säästva kasutamise suunas Euroopas ei too kaasa suuremat keskkonnamõju kolmandates riikides;

47. on seisukohal, et põllumajanduses on vaja tõelisi edusamme teha teadusuuringute valdkonnas seoses ökoloogiliste tootmismeetodite, muu hulgas väetiste, pestitsiidide ja vee kasutamise reguleerimise ning järelevalvega, lühiahelate edendamise, väliskulude arvessevõtmisega ja majandustoetuste sidumisega keskkonnatingimustega;

48. on seisukohal, et loodusvarade teedrajavat rolli ja vastutustundlikku kasutamist mahe- ja säästvas põllumajanduses tuleks tunnustada ja toetada;

49. on seisukohal, et on vaja vastutustundlikku ja ranget kalanduspoliitikat, kuna erinevad kalaliigid on praegu kõige ohustatumate pikaajaliste loodusvarade hulgas ja kuna liikide kadumise tagajärjeks võivad olla edasised ökoloogilised muutused;

50. on seisukohal, et liikmesriigid peavad rakendama ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat nii kalanduses kui ka muudes valdkondades ja võtma koostöös komisjoniga meetmeid bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise saavutamiseks 2010. aastaks;

51. tervitab ettepanekut moodustada rahvusvaheline ümarlaud, millest võtavad osa arengumaad ning mis töötab muu hulgas välja säästlikkuse kriteeriumid väljastpoolt ELi pärit materjalide ja toodete kaevandamisele, koristamisele ja transpordile; kriteeriumid ei hõlma ainult materjali, vaid ka tootmise kvaliteedistandardeid, võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme;

52. rõhutab vajadust abistada arengumaid, ELi mittekuuluvaid Ida-Euroopa ja Lääne-Balkani riike tehnoloogia ja oskusteabe jagamise teel ning ka muudel viisidel; lisab, et Euroopa ei saa korralikult importida bioloogilist suutlikkust teistest riikidest, ilma et loodusvarade säästev kasutamine muutuks samuti nende riikide eesmärgiks ning tagamata, et ta ei impordi ülemäära kasutatud või ohustatud loodusvarasid;

53. on seisukohal, et arengumaadel tuleks aidata vastata ELi standarditele ja märgistamise nõuetele;

54. rõhutab, kuivõrd tähtis on selle temaatilise strateegia jaoks juba muudes poliitilistes strateegiates sisalduv nõue, et 2010. aastaks tuleb keskmiselt 12% ELi energiatarbimisest ja 21% ELi elektritarbimisest katta säästvate loodusvarade arvelt ning et neist arvudest väiksem peaks suurenema 15%ni 2015. aastaks; samal ajal rõhutab 2020. aastaks kavandatud ELi 20%lise energiasäästu olulisust;

55. seab eesmärgiks viia keskkonnasäästlike riigihangete ELi norm kooskõlla praeguseks parima tulemuse saavutanud liikmesriigi standardiga;

56. on kooskõlas taastuva energia tarbimise poliitikaga seisukohal, et 2010. aastaks tuleb keskmiselt vähemalt 12% ELis kasutatavatest taastuvatest toorainetest saada allikatest, mida tõendatavalt hallatakse säästvalt; see arv peaks suurenema 15%ni 2015. aastal; samal ajal rõhutab, kui tähtis on ELi eesmärk saavutada 2020. aastaks 20% energiasääst;

57. on seisukohal, et EL peaks tegema kõik enda võimuses oleva, andmaks tarbijatele ja tootjatele õiget teavet loodusvarade säästva kasutamise kohta, et keskkonnakasvatus, eelkõige mis puudutab säästvat tarbimist, peaks olema alghariduse osa, ning et tarbijad ja tootjad tuleks kaasata ideedesse, mis käsitlevad muudatusi, tänu millele võidakse saavutada loodusvarade säästev kasutamine;

58. on seisukohal, et tootjad peaksid üldsust varustama teabega oma toodete ja teenuste ning seotud tootmisahelate päritolu ja tootmismeetodite kohta, sealhulgas teabega keskkonnamõju kohta läbi kogu tsükli, mille toode ja tootmisprotsessis kasutatud loodusvarad läbivad, ning selle kohta mil määral on toode parandatav, korduskasutatav ja ringlussevõetav;

59. on seisukohal, et ELi poliitikat tuleks kujundada nii, et ergutada liikmesriike rakendama auahnemaid lähenemisviise - ja sellist toimimisviisi kindlasti mitte maha laita - eesmärgiga loodusvarasid säästvamalt kasutada;

60. on seisukohal, et komisjon peaks 2008. aastaks esitama tegevuskava iga sektori toetussüsteemide reformi kohta, millel on oluline kahjulik mõju keskkonnale ja mida on säästva arenguga raske ühitada, et need järk-järgult kaotada;

61. tervitab kõiki komisjoni algatusi, mille tulemuseks võib olla loodusvarade säästev kasutamine ja mis võivad vähendada loodusvarade kasutamise kahjulikku mõju keskkonnale;

62. juhib tähelepanu vajadusele parandada teabevahetust jaemüüjate ja tarbijate vahel; palub komisjonil selles kontekstis laiendada 2010. aastaks praegust energiamärgist (külmikud, autod, hooned) kõikidele energiat tarbivatele tooterühmadele;

63. teeb ettepaneku, et komisjon töötaks kolme aasta jooksul välja metoodika iga tootmisahela keskkonnamõju mõõtmiseks;

64. teeb ettepaneku, et komisjon teostaks iga kolme aasta järel järelevalvet loodusvarade tõhusa kasutamise alal tehtud edusammude üle;

65. soovitab kasutada rahvusvahelist ümarlauda (mille kohta tehti ettepanek temaatilises strateegias), et laiendada parimaid kasutusviise ja süsinikdioksiidiga seotud eesmärke ülemaailmsele tasandile;

66. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] Nõukogu dokument 10117/2006, 9.6.2006.

[2] EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30.

[3] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

[4] ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 77.

[5] Ökoloogiline jalajälg väljendab ulatust, mil määral inimesed tarbivad maakera ressursse, arvestatuna tootliku maa hektarites.

[6] Teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule - Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel, Lissaboni strateegia uus algus (KOM(2005)0024).

[7] ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 120.

--------------------------------------------------