KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ÜHENDUSE STATISTIKAPROGRAMMI 2008–2012 RAKENDAMISE LÕPPHINDAMISE KOHTA

1. Sissejuhatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1578/2007/EÜ[1] ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012 võeti vastu 11. detsembril 2007.

Otsuse artiklis 6 märgitakse, et „Programmi kehtivusaja lõpus esitab komisjon pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist programmi rakendamise kohta hindamisaruande, võttes arvesse sõltumatute ekspertide arvamusi. Aruande koostamine viiakse lõpule 2013. aasta lõpuks ning see esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”

Artiklis 6 lisatakse, et „Prioriteetide muutmist, sealhulgas käesoleva statistikaprogrammiga hõlmatud kulutuste ja koormuse hinnangut ning eelkõige ühenduse poliitikate kerkivate statistikavajaduste analüüsi tuleks käsitleda vahepealses arenguaruandes ja viimases hindamisaruandes.”

Käesolev dokument on nõutud lõpphindamise aruanne ning põhineb välise hindamisasutuse aruandel ja vahehindamise aruandel. 2. peatükis antakse ülevaade ühenduse statistikaprogrammi peamistest tulemustest, 3. peatükis esitatakse prioriteetide muutmise tulemused ning 4. peatükis kajastatakse Eurostati vaadet käsitleva teatise[2] rakendamist. Tegemist on uue suure algatusega, millega kujundati ümber aastate 2010–2012 tegevus, ning kuigi teatis anti välja pärast ühenduse statistikaprogrammi vastuvõtmist, puudutab see ka edasisi samme. 5. peatükis esitatakse väliskonsultandi soovitusi puudutavad kaalutlused.

Väliskonsultandi lõpparuande kommenteeritud kokkuvõte on kättesaadav aadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.

2. Programmi peamised tulemused

Selles peatükis keskendutakse programmi kestel saavutatud edusammudele, hõlmates kõiki programmi eesmärke.

Kokkuvõte

Ühenduse statistikaprogramm sisaldab üle 130 eesmärgi, millest enamik on suures osas rakendatud. Institutsioonilise ja õigusraamistiku parandamisele suunatud eesmärkide saavutamise tase oli kõige kõrgem – neist eesmärkidest võib lugeda saavutatuks vastavalt 100 % ja 95 % –, samal ajal kui statistika koostamisega seotud eesmärkidest jäi 10 % piisaval määral saavutamata. Täpsemat teavet leiab väliskonsultandi aruande kommenteeritud kokkuvõttest. Kõnealuste eesmärkide puhul tuleb arvestada, et Euroopa statistika põhineb liikmesriikide koostatud statistikal, mille tulemusena kannatab mõningate eesmärkideni jõudmine liikmesriikide statistika koostamise protsessist ja olemasolevatest vahenditest tulenevate piirangute tõttu. Vahendeid tuli ka ümber paigutada, et vastata uutele statistilistele vajadustele, mis tekkisid ühenduse statistikaprogrammi perioodil finantskriisi tõttu eelkõige makromajandusliku ja sotsiaalstatistika valdkondades.

Rahaline rakendamine oli üldiselt hea, näidates suundumust suurema tõhususe poole.

Valdkondadevahelised küsimused

Statistika roll Euroopa integratsiooniprotsessis

Uue Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA 2010) ettevalmistamise protsess kulmineerus mais 2013, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu ESA 2010 määruse[3]. Majanduse tegevusalade klassifikaatori NACE Rev. 2 rakendamine edenes samuti märkimisväärselt. Euroopa Liidu riikidevaheliste ettevõttegruppide statistika register saab eeldatavalt valmis 2013. aasta lõpuks ning mõnes liikmesriigis seda juba kasutatakse. Andmete ja metaandmete vahetamise statistilised ja IT-standardid, nt vormingu SDMX (Statistical Data and Metadata eXchange) standardid, muutusid Euroopa statistikasüsteemi raames üha rohkem kättesaadavaks ning Euroopa statistikasüsteemi ühtlustatud metaandmete koostamiseks ja levitamiseks töötati välja Euroopa statistikasüsteemi metaandmete töötlusvahend. Internetikasutus suurenes pidevalt, seda ka teistel eesmärkidel peale andmete levitamise. Töötati välja Euroopa statistikasüsteemi konfidentsiaalsuse tagamise põhimõtted ja vahendid. Teadlaste ja ametlike statistikute koostöö portaali kasutatakse ametliku statistika uuringute tulemuste säilitamiseks; edendati avatud lähtekoodiga tarkvara vahendeid, nt Demetra ja R, ning tehti need kättesaadavaks avatud lähtekoodiga tarkvara vaatluskeskuse ja repositooriumi veebilehel.

Suhted huvirühmadega

Euroopa statistikasüsteem

Euroopa statistikasüsteemi komitee kiitis 2011. aastal heaks Euroopa statistika tegevusjuhise läbivaadatud versiooni ja ajakohastas 2012. aasta lõpus Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedi tagamise raamistikku (versioon 1.1). Euroopa statistika haldamise nõuandekogu esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande Euroopa statistika tegevusjuhise rakendamise kohta. Pikaajalise strateegia osana töötati välja iga-aastane Euroopa statistikaalane koolitusprogramm.

Koostöö kasutajatega

Euroopa statistika nõuandekomitee loomine aitas parandada suhtlust eri kasutajatega. 2009. aastal viidi läbi üldine Eurostati kasutajate rahulolu uuring ning alates 2011. aastast on seda läbi viidud igal aastal. Kasutajauuringuid viidi läbi ka konkreetsetes valdkondades, mida korrapäraselt üle vaadati. Samuti hinnati kasutajate rahulolu isiklike kontaktide kaudu, näiteks töörühmades ja komisjonis toimunud kuulamistel.

Tehniline koostöö kolmandate riikidega ja koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Eurostat kogus ja avaldas suure hulga andmeid seoses laienemisprotsessiga ja vähemal määral seoses Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikidega. Andmed koguti Eurostati rakendatud piirkondlike koostööprogrammide abil.

Vahendid

Parem õiguslik reguleerimine ning kulude ja tulude tasakaal

Õigusaktidega hõlmatud valdkondade arv on suurenenud (energeetika, keskkonnaalane arvepidamine), et tagada liikmesriikide andmete ajakohane ja täielik edastamine. Lisaks sellele võeti vastu põhiõigusakt: määrus Euroopa statistika kohta[4]. Ühenduse statistikaprogrammi programmiperioodi lõpus tehti täiendavad ettepanekud selle õigusakti muutmiseks ning algatati seadusandlik menetlus. Ettepanekud õigusaktide lihtsustamiseks ja uuesti sõnastamiseks esitati energeetika, transpordi, Intrastati, struktuurilise ettevõtlusstatistika, põllumajanduse, turismi ja kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete valdkondades. Mõned muudatused juba kehtivad, näiteks Intrastati, põllumajanduse, transpordi ja turismi valdkonnas. Üksikasjad on ära toodud statistikavaldkondade osas jaotiste kaupa. Strateegiapõhise lähenemisviisi alusel töötati Euroopa statistikasüsteemis välja prioriteetide seadmise mehhanism, kuid koormuse ja kulude mõõtmine osutus keeruliseks, kuna liikmesriikides ei arvutata neid kõikides statistikavaldkondades süstemaatilisel või ühtsel moel. Täpsem teave on esitatud prioriteetide muutmise peatükis.

Vastavuse kontrollimine

Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks rakendati korrapärast vastavuse kontrolli.

Kasutajate vajadustele reageerimise võime suurendamine

Uurimistöö, mis käsitles eri statistikaallikate kombineeritud kasutamist, viidi lõpule eri uuringute käigus saadud andmete ühendamise teel (nt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ja struktuuriline ettevõtlusstatistika IKT mõju hindamiseks, sotsiaaluuringute statistiline vastavusse viimine, kaubandus- ja ettevõtlusandmed ning energeetika ja lennunduse tekitatud kasvuhoonegaaside heitkogused). Mitmes liikmesriigis ühendatakse sel moel tavapäraselt haldus- ja uuringuandmeid. Sotsiaal- ja ettevõtlusstatistika valdkondades võeti lisaküsimustikud laiemalt kasutusele, et suurendada kasutajate uutele vajadustele reageerimise võimet.

Rahaline toetus programmiperioodiks

Tööprogrammi rakendamiseks võeti igal aastal vastu rahastamisotsus. Kättesaadavate laenude kasutamine oli rahuldav ning seda kontrolliti kesktasandil. Toetuste poliitika oli suunatud Euroopa mõõtmega projektidele, eriti mitme abisaajaga toetuslepingutele Alates 2011. aastast on huvitatud abisaajatel olnud võimalik kasutada personalikategooriate puhul ühikukulude standardastmestikku ning kaudsete kulude puhul kindlasummalist määra.

Partnerite ekspertteadmiste kasutamine liidu eesmärkide saavutamiseks

Ekspertteadmiste jagamiseks ning teadmiste ja ressursside koondamiseks Euroopa statistikasüsteemis töötati välja uut tüüpi koostöövõrgustikud (ESSnets). Lisaks hõlmab ESSnets liikmesriikide projektitöid, mille paljudes valdkondades kasutatavad andmed tehti kättesaadavaks kogu Euroopa statistikasüsteemis. 2012. aastal võttis Euroopa statistikasüsteemi komitee vastu uue poliitika, mis rõhutas ESSnets projektide paigutamist Euroopa statistikasüsteemi VIP (Vision infrastructure projects) programmi ning pädevuskeskuste rajamist.

Levitamine

Pärast 2009. aastal toimunud uuendatud veebilehe kasutuselevõttu, mis sisaldas uusi jaotisi, näiteks Statistics explained, ja parandatud funktsioone, viidi 2010. aastal sisse uus levitamisahel. See põhines ühisel võrdlusandmebaasil, mida kasutavad kõik Eurostati statistikavaldkonnad ning mis aitas parandada tõhusust ja lihtsustada statistika integreerimist eri valdkondade vahel. Allalaadimiste arv on pidevalt kasvanud. Census Hub on Euroopa statistikasüsteemis väärtuslik koostöökogemus ühistel standarditel põhinevaks teabe levitamiseks.

Valdkondadevaheline tegevus

Euroopa 2020. aasta strateegia asendas Lissaboni strateegia ning Eurostat avaldas struktuurinäitajate asendamiseks uued näitajad. Ajakohastati säästva arengu näitajate loetelu. SKP täiendamise algatus on viinud paranduste tegemiseni ja uute näitajate koostamiseni mitmes statistikavaldkonnas, eelkõige majandus-, sotsiaal- ja keskkonnastatistikas. Lisaks sellele andis algatus tõuke välja töötada elukvaliteedi näitajad. Töötati välja ja tehti kättesaadavaks Euroopa näitajate kvaliteediprofiilid. Teabe levitamist parandati Statistics explained lehekülgede loomisega säästva arengu näitajate kohta ning Euroopa 2020. aasta strateegia näitajate veebilehe loomisega.

Toetati tulevast liikmesriiki ja Euroopa naabruspoliitikas osalevaid riike, et tugevdada nende statistikasüsteeme tagamaks kvaliteetse statistika koostamise jätkusuutlik arendamine kooskõlas Euroopa standarditega, mis seisab tõenditel põhinevate poliitiliste otsuste teenistuses.

Statistikavaldkonnad jaotiste kaupa

Kaupade vaba liikumine: Intrastatiga seoses võeti 2009. aastal vastu uus õigusakt,[5] millega kehtestati uued vabastusläved, mis võimaldavad liikmesriikidel ettevõtjate vastamiskoormust märkimisväärselt vähendada. Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasaajastamise programmi (MEETS) raames[6] töötati välja ettevõtetelt nõutava eri tüüpi statistilise teabe parema integreerimise meetodid ja vahendid. Septembris 2010 esitas maksebilansi- ja rahvusvahelise kaubandusstatistika järjepidevust käsitlev töörühm oma lõpparuande. 2012. aastal käivitati ühtse turu statistikasüsteemi (SIMSTAT) projekt, mis sisaldas mitmeid lihtsustamismeetmeid, eelkõige ettepanekut võimaldada ELi sisest kaubavahetust käsitlevate mikroandmete (ettevõtte tasandi andmete) vahetamist liikmesriikide vahel.

Põllumajandus: põllumajandusstatistika õiguslik alus (loendus, põllumajandusettevõtete struktuuriuuring,[7] põllumajandustootmine,[8] elusloomade ja liha statistika[9]) võeti vastu ja/või ajakohastati. Eurostati veebilehel avaldati 2007. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu valikvaatluse ja 2009–2010 põllumajandusloenduse andmed. Avaldati andmed tootmise (põllukultuurid, elusloomad), maaelu ja põllumajanduslike keskkonnanäitajate kohta. Lihtsustamise eesmärgil otsustati mitte koguda teavet põllumajanduslike kodumajapidamiste tulu kohta ühtlustatult ELi tasandil, kuna liikmesriikidel on raske koostada võrreldavat statistikat ning kulud ja vastamiskoormus on suured. Tehti jõupingutusi komisjoni merenduspoliitika jaoks tarviliku statistilise teabe kogumiseks. Võeti vastu määrus püsikultuuride kohta[10], mis lihtsustas eelmist õigusakti.

Inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumine: rakendati klassifikaatorit NACE Rev. 2. Rakendati ja ajakohastati kesksed õigusaktid maksebilansi,[11] rahvusvahelise kaubandusstatistika, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide[12] kohta. Teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumist käsitlevate andmete kohta viidi läbi teostatavusuuringud. Töötati välja ja rakendati elamislubade statistika metoodika.

Õigus, vabadus ja turvalisus: 2010. aastal viidi lõpule rände- ja varjupaigastatistika rakendusmeetmed[13]. Rändajate tööturule integreerimise kohta kasutati lisaküsimustikku. 2011. aasta tegevuskava kuritegevuse mõõtmiseks ELis näitas, et olemasolevaid andmeid on vaja täiendada ohvreid käsitleva statistika osas, seega esitati ettepanek ELi ohvristamise uuringu läbiviimiseks.

Transport: transpordistatistika õiguslik alus konsolideeriti ning eri transpordiliikide osatähtsuse näitaja (maantee-, raudtee-, siseveetransport) tehti kättesaadavaks. Avaldati mõningad esialgsed andmed linnatranspordi kohta, samuti täiendavad tulemuslikkuse näitajad, kuid mitte ühendvedude näitajad. Lihtsustati meretranspordi statistikat käsitlevat määrust[14].

Majandus- ja rahapoliitika: Eurostat aitas läbi vaadata ÜRO rahvamajanduse arvepidamise süsteemi, mis viidi lõpule 2009. aastal, ja valmistada ette uut maksebilansi juhendit (BPM6). Uue Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA 2010) ettevalmistamise protsess jõudis lõpule ESA 2010 määrusega, mille võtsid vastu Euroopa Parlament ja nõukogu mais 2013. Metoodika ajakohastamine hõlmas ka klassifikaatori NACE Rev. 2 rakendamist enamikus majandusstatistika valdkondades. Rahvamajanduse arvepidamise ja hindade vastavuse kontrollimist tugevdati, mis tõi kaasa andmete kättesaadavuse märgatava paranemise nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi seisukohalt. Tõendid tööturustatistika ja tööhõivet käsitlevate rahvamajanduse arvepidamise andmete erinevuste kindlakstegemiseks on kättesaadavad ning ESA 95 ja tööhõive kasvu (majandusharude lõikes) ühtlustatus ELi tööjõu-uuringus (LFS) ilmneb avaldatud metaandmetest. Kreeka kriis oli ajendiks uuendada Eurostati suutlikkust toetada majandus- ja rahapoliitikat. Loodi uus riigirahanduse statistilistele andmetele keskenduv direktoraat ning Eurostatile anti suuremad järelevalvevolitused.

Tööhõive: rakendati edukalt tööjõu-uuringu iga-aastaseid lisaküsimustikke. Kõik tööjõu-uuringu rakendamise, selle õigusliku aluse ja tulemuste levitamisega seotud kavandatud eesmärgid saavutati. Koostati piirkondlikud ja linnu käsitlevad andmed tööhõive ja töötuse kohta. Euroopa valimikujundust igakuise töötuse andmete koostamiseks ei kasutatud, kuna riikide kasvav arv võimaldas esitada igakuiseid hinnanguid. Suurendati töötasu struktuuriuuringute ja tööjõukulude uuringute ulatust, liigitus kohandati klassifikaatoriga NACE Rev. 2 ning levitati andmeid, kaasa arvatud mikroandmete kogumid. Vabade töökohtade statistika jaoks võeti vastu õiguslik alus[15].

Ühine kaubanduspoliitika: ellu rakendati uus Extrastati käsitlev määrus[16] ning kaubandusstatistika metoodikat kohandati 2010. aasta rahvusvahelise teenustekaubanduse statistika juhendiga. Kasutusele võeti MEETS programm. Ajakohastati maksebilansi ja välisfiliaalide õiguslikku alust.

Sotsiaalpoliitika, haridus, kutseõpe ja noorsugu: kriisi ajal oli vajadus sotsiaalse statistika andmete järele eriti päevakorras, suurendades nende andmete, eelkõige ELi tulu ja elutingimusi käsitleva uuringu olulisust. Need konsolideeriti ja parandati andmete levitamist (kestevmikroandmed). Kasutusele võeti sotsiaalse statistika ajakohastamise programm. SKP täiendamise algatus andis tõuke sotsiaalse ulatuse osana ELis heaolu ja mitmemõõtmelise vaesuse mõõtmiseks. See on ambitsioonikam kui inimarengu indeksi mõõtmine, mis oli ühenduse statistikaprogrammi eesmärk. Ellu rakendati sotsiaalkaitse statistika,[17] 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse[18] ning haridust ja elukestvat õpet käsitleva statistika[19] õiguslik alus, mis tagas täiskasvanute hariduse ja täiendkutseõppe uuringute suurema ühtlustatuse. Komisjon võttis vastu ka ettepaneku rahvastikustatistika määruse[20] kohta, samuti tehti kättesaadavaks kvalifitseeritud enamushääletuseks vajalikud iga-aastased rahvastikuandmed. Töötati välja portaal Census Hub. Tehti kättesaadavaks täiskasvanute hariduse mikroandmed. Eurostati veebilehel avati noortele pühendatud osa. Valmistati ette ülevaade kogu sooküsimustega seotud statistika kohta, koostati konkreetsed soopõhised andmed ning Eurostat allkirjastas Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga vastastikuse mõistmise memorandumi.

Rahvatervis: rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlev raammäärus[21] võeti vastu ning seda täiendati kahe rakendusmäärusega surmapõhjuseid ja tööõnnetusi käsitleva statistika kohta[22]. Tervishoiukulude osas ei olnud see võimalik. Viidi läbi Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus ning võeti kasutusele Euroopa tervishoiu ja sotsiaalse integratsiooni uuring. 2011. aastal avaldati tervishoiu arvepidamise süsteemi juhend.

Tarbijakaitse: Euroopa statistikasüsteemis on tarbijahinnastatistika hästi välja töötatud, kasutatakse peamisi majandusnäitajaid, millele on iseloomulik suur sagedus ja üksikasjalikkus. Andmed tarbijate teadlikkuse tõstmise kohta olid kättesaadavad Eurobaromeetri kaudu. Mahepõllumajanduse statistika on koostamisel, kuid andmete kogumine kontrolli- ja järelevalvetegevuse ja toidutarbimisahela kohta lõpetati, kuna toiduohutusstatistika oli negatiivsete prioriteetide loetelus.

Tööstus: ettevõtlusstatistika parandamise peamine teetähis on MEETS programm, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2013 ja mis rakendati erineva rahastamispaketi raames. Lisaks võeti 2012. aastal kasutusele ettevõtlusstatistikat käsitlevate õigusaktide parandamise ja integreerimise teekaart (FRIBS). Rakendati 2008. aasta ja 2010. aasta ühenduse innovatsiooniuuringud ja valmistati ette 2012. aasta uuring. Töötati välja üleilmastumise ja ettevõtluse näitajad. Ettevõtlusstatistika valdkonnas rakendati klassifikaatorit NACE Rev. 2. Infoühiskonna määrust[23] muudeti ning Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruande jaoks töötati välja ja tehti kättesaadavaks uued näitajad. Võeti vastu turismistatistika määrus[24] ning 2011. aastal levitati turismi satelliitkontosid. Samuti võeti vastu energeetikastatistika määrus[25] ja koguti andmeid. Töötati välja energiatõhususe/energiasäästu metoodika ja näitajad. Ei kehtestatud õiguslikku kohustust koguda statistikat leibkondade makstavate elektri- ja gaasihindade kohta, kuna andmete vabatahtlik kogumine täidab vajadused piisavalt.

Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus: pärast piirkondliku klassifikaatori NUTS kahte läbivaatamist konverteeriti piirkondlikud andmed. Rakendati iga-aastane andmete kogumine kohaliku haldusüksuse 2. tasandil (valla tasand). Linnaauditi andmete kogumist alustati uuesti 2012. aastal. Eurostat tagas INSPIRE rakendamise statistilistes piirkondades ning teised peadirektoraadid tagasid muud rakendusaspektid.

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: suurel määral ühtlustati ja rakendati mitu uuringut (ühenduse innovatsiooniuuringud, teadus- ja arendustegevus, doktorikraadiga inimeste karjäärivõimalused). Seitsmendasse raamprogrammi lisatud ametliku statistika valdkonnas tehtavale teadustööle anti ESSnets kasutuselevõtuga suur tõuge. Algatati projekte statistika avalikustamise kontrolli ühtlustamiseks Euroopa statistikasüsteemis ning konfidentsiaalsetele andmetele juurdepääsu võimaldava integreeritud taristu loomiseks. Mitme uuringu tarbeks esitati teaduseesmärkidel anonüümsed mikroandmed.

Keskkond: jäätmete, loodusvarade ja -toodete andmekeskused toimivad. Jäätmestatistika määrust[26] lihtsustati ja viidi kooskõlla muude aruandluskohustustega. Pestitsiide käsitlevas 2009. aasta määruses[27] on sätestatud, et liikmesriigid on kohustatud edastama alates 2012. aastast müügiandmeid. Keskkonnanäitajate ühtlustamise projekt andis tulemuseks ülevaate ja ligikaudu 120 näitajaga andmelehe koos ühtlustamisettepanekutega. Avaldati Euroopa keskkonnanäitajate ühtne kogum, kuid puuduvad metaandmed. Jätkati keskkonna- ja majandusnäitajate arvepidamise metoodilist arendamist ning 2011. aastal võeti vastu õiguslik alus. Arvepidamise konkreetsete valdkondade jaoks koostati metoodilised suunised ja juhendid.

Arengukoostöö: koostöö keskendus abiandjate ja piirkondlike statistikaorganisatsioonide abistamisele, et suurendada statistika nähtavust ja tähtsust poliitika kujundamise ja järelevalve jaoks, ning sellega seotud tehnilise abi andmisele. Töötati välja mitu statistikaalase koostöö vahendit, et toetada statistiliste andmete koostamist (rahvamajanduse arvepidamine ja väliskaubandus) või ELi delegatsioone statistikaga seotud projektide kavandamisel arengumaades.

Majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega: tehniline abi keskendus piirkondlikele statistikaprogrammidele, mille raames varustati arengumaad tehniliste, koolitus- ning suutlikkuse tõstmise vahenditega. Avaldati koostööprojektide tulemusel kogutud andmed.

3. Prioriteetide muutmise tulemused

Prioriteetide muutmise protsessi metoodika töötas välja konkreetselt selleks eesmärgiks moodustatud töörühm. Metoodika põhines tõenditel tuginevate prioriteetide määramise haldusmehhanismil, mille aluseks on tootmiskulude ja statistikakoormuse mõõtmine ning kokkuvõtliku teabe lehed nii uute kui ka olemasolevate statistikanõuete kohta. Seda metoodikat oli siiski raske järjekindlalt riiklikul tasandil rakendada, kuna kõikides liikmesriikides ei mõõdetud koormust ega arvutatud kulusid süstemaatilisel või ühtsel moel. Sellest tingituna ei sisaldanud suur osa kokkuvõtliku teabe lehti kulutasuvuse lõpphinnangut ja seega ei osutunud metoodika prioriteetide määramisel tõhusaks vahendiks. Seepärast tegi Eurostat ettepaneku kasutada Euroopa statistikasüsteemi jaoks uut strateegilist lähenemisviisi, mis põhineb kehtivate statistikanõuete iga-aastasel läbivaatamisel, negatiivsete prioriteetide kindlakstegemisel ja aegumisklauslitel.

Prioriteedid määrati kindlaks iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamise käigus ning see hõlmas korrapäraseid konsultatsioone Eurostati ja komisjoni teiste peadirektoraatide vahel, samuti Euroopa statistikasüsteemi liikmete seas, sealhulgas Euroopa statistika nõuandekomiteega. Iga-aastane prioriteetide seadmise mehhanism tagas tegelikkuses selle, et tänu iga-aastastele programmidele tuldi toime esilekerkivate statistiliste prioriteetidega, isegi kui need ei olnud ühenduse statistikaprogrammis kehtestatud. Alates 2010. aastast hõlmas prioriteetide seadmise mehhanism ka negatiivsete prioriteetide kindlakstegemist, s.t toimingud, mis on vaja peatada. Uue tegevuse ja negatiivsete prioriteetide loetelu on lisatud väliskonsultandi lõpparuande kommenteeritud kokkuvõttele.

Prioriteetide seadmise mehhanismi aluseks ei olnud võimalik võtta ka objektiivseid kriteeriume, kuna puudus süstemaatiline teave nii uute statistikanõuetega seotud kulude kui ka negatiivsete prioriteetidega seotud võimaliku kokkuhoiu kohta. Tuleks siiski märkida, et komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsus 2012/504/EL Eurostati kohta, milles eristatakse Euroopa statistikat ja muud statistikat (artikkel 2), võimaldab Eurostatil keskenduda Euroopa statistikale ja teistele peadirektoraatidele osutatavatele teenustele, parandades seega prioriteetide seadmise mehhanismi kooskõlastatust ja läbipaistvust.

Isegi kui puuduvad tõendid selle kohta, et prioriteetide muutmise protsessi suunasid osaliselt süstemaatilised tõhususe suurenemist puudutavad kaalutlused, tegi Eurostat suuri jõupingutusi statistika koostamise süsteemi tõhustamiseks. Üsna ligikaudne ja üldistatud viis tulemuste hindamiseks on vaadata avaldatud tabelite arvu ja Eurostati töötajate arvu suhet. Esimene on järsult kasvanud, kuid statistikat koostavate töötajate arv on jäänud perioodi jooksul peaaegu samaks ning aastatel 2010 ja 2011 isegi vähenenud.

4. Eurostati vaate rakendamine

Eurostati vaade hõlmab enamikku – kui mitte kõiki – statistilise ettevõtlusprotsessi etappe ja seda ei oleks saanud ainult kolme aasta jooksul lõpule viia. Suuremad arengud on sätestatud Euroopa statistikaprogrammis 2013–2017 (ESP),[28] kuid selle rakendamise alus kehtestati korralduslike, õiguslike ja konkreetsete aspektide jaoks. Võime esile tõsta sponsorlusgruppide loomist Euroopa statistikasüsteemi raames, et edendada teadmiste ja heade tavade jagamist Euroopa statistikasüsteemi liikmete seas strateegilisel tasandil, sotsiaalstatistika ajakohastamise algatamist ja ametliku statistika Euroopa magistriõppe sisseviimist. Eurostat on alustanud sisemist ja välist aruteluprotsessi õigusaktide uuestisõnastamiseks ettevõtlusstatistika valdkonnas, et koostada raammäärus (FRIBS), kuid seadusandlike aktide ellu rakendamine on pikk protsess. Konkreetsed algatused koosnesid peamiselt VIP ja ESSnet projektidest. Esimene neist tegeleb arengu eri valdkondadega. Teine on algatus, mis annab ametliku vormi Euroopa statistikasüsteemi liikmete pikaajalisele koostöötraditsioonile, lõppeesmärgiga töötada välja vahendid ja ühised lahendused, mille võtavad laialdaselt kasutusele kõik riiklikud statistikaasutused.

Statistiliste toimingute ümberkujundamine on pikk ja keeruline protsess ning seetõttu ei ole VIP ja ESSnet projektide tulemusi enamikul juhtudel veel riiklike statistikaasutuste statistika koostamise ahelasse lisatud. Riiklikud statistikaasutused vajavad vahendeid, et investeerida protsesside muutmisse, isegi kui need osutuvad kulutasuvaks alles pikas perspektiivis.

Eurostat on teabevahetusalaseid jõupingutusi suurendanud ja osutanud liikmesriikidele oma vaate rakendamiseks tehnilist nõu ja abi. Euroopa statistikasüsteemi strateegia ja vaate kasutuselevõtt riiklikes statistikaasutustes on endiselt erinev – riiklike statistikaasutuste suhtumine ulatub entusiastlikust skeptiliseni, kui mitte tõrjuvani. Tõukejõu puudumise ohtu Euroopa statistikasüsteemi vahendite nappuse stsenaariumi korral on võimalik leevendada, seades vaate Euroopa statistikaprogrammi keskmesse, kuid seda strateegiat on vaja piisavate vahenditega toetada, eelkõige on vaja nõuetekohast haldusmehhanismi. ESSnet ja VIP programmide kogemustele rajatud Euroopa statistikasüsteemi VIP programmi kasutuselevõtt annab vaate rakendamisele uue raamistiku.

5. Väliskonsultandi soovitusi puudutavad kaalutlused

Programmi hinnanud väliskonsultant esitas oma lõpliku hindamisaruande ühenduse statistikaprogrammi kohta alles pärast uue Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 vastuvõtmist. Aruandes esitas ta soovitusi ühenduse statistikaprogrammi analüüsi alusel. Võttes arvesse lõpliku hindamise ajastust, oli Euroopa statistikaprogrammi kavandamisel võimalik arvesse võtta ainult ühenduse statistikaprogrammi vahehindamisaruandes[29] juba esitatud soovitusi Euroopa statistikaprogrammi parema kujundamise ja selle selgesõnaliste seoste kohta iga-aastase tööprogrammiga ning Euroopa Kontrollikoja soovitusi[30], ent mitte neid soovitusi, mis puudutasid prioriteetide muutmist ja vaadet. Käesolevas peatükis antakse lühike ülevaade Eurostati tegevusest vastusena väliskonsultandi soovitustele[31].

Rida soovitusi puudutab ühenduse statistikaprogrammi tõhusust ning see on Euroopa statistikaprogrammi jaoks juba rakendatud või rakendamisel. Uus programm on kavandatud mõõdetavate eesmärkide ja vahehindamise võimalusega. Iga-aastase tööprogrammi eesmärkide ja tegevuse ning Euroopa statistikaprogrammi eesmärkide vahel luuakse selgesõnaline seos ja oodatakse näitajaid eesmärkide saavutamise mõõtmiseks.

Prioriteetide muutmise osas kavatseb Eurostat jätkata pärast kasutajatega konsulteerimist strateegiliste prioriteetide, kaasa arvatud negatiivsete prioriteetide läbivaatamist, tehes kooskõlas komisjoni üldise poliitikaga pidevaid jõupingutusi kulude vähendamiseks. Eurostat kaalub samuti kulude ja kasu analüüsi koostamist koostöös liikmesriikidega. Teave peaks hõlmama kulusid (Eurostat ja liikmesriigid, vähemalt kvalitatiivselt), andmeesitajate koormust ja alternatiivset seotud kättesaadavat teavet. Lisaks on Euroopa statistikaprogrammi artiklis 6 sõnaselgelt ette nähtud, et komisjon tagab iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamisel tulemusliku prioriteetide seadmise ning statistika prioriteetide iga-aastase läbivaatamise ja nende kohta aru andmise. Selles on ka sätestatud, et prioriteetide kindlaksmääramine aitab vähendada uutest statistikanõuetest tulenevaid kulusid ja koormust, vähendades statistikanõudeid Euroopa statistika olemasolevates valdkondades, ning see toimub tihedas koostöös liikmesriikidega. Vaate rakendamine on samuti oluline vahend statistika koostamise süsteemide tõhustamiseks ja kulude vähendamiseks.

Eurostat annab liikmesriikidele vaate rakendamiseks rahalist ja tehnilist toetust. Hiljuti arutluse all olnud Euroopa statistikasüsteemi VIP programm hõlmab juba viit aastat ning 18. septembril 2013 moodustas Euroopa statistikasüsteemi komitee kõrgetasemelise töörühma, et esialgne vaade üle vaadata ja seda ajakohastada, võttes arvesse programmi rakendamisel saadud kogemusi, riiklike statistikaasutuste ja Eurostati praegust olukorda ning samuti kasutajate uusi vajadusi ja arenguid infotehnoloogia valdkonnas.

[1] ELT L 344, 28.12.2007.

[2] Komisjoni teatis (2009) 404 Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta – vaade järgmisele kümnendile.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013 – ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 – ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 222/2009 – ELT L 87, 31.3.2009, lk 160.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ – ELT L 340, 19.12.2008, lk 76.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008 – ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 543/2009 – ELT L 167, 29.6.2009, lk 1.

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/2008 – ELT L 321, 1.12.2008, lk 1.

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1337/2011 – ELT L 347, 30.12.2011, lk 7.

[11] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2008 – ELT L 283, 28.10.2008, lk 3 ja komisjoni määrus (EL) nr 555/2012 – ELT L 166, 27.6.2012, lk 22.

[12] Komisjoni määrus (EÜ) nr 834/2009 – ELT L 241, 12.09.2009, lk 3.

[13] Komisjoni 23. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 351/2010 – ELT L 104, 24.4.2010, lk 37.

[14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/42/EÜ – ELT L 141, 6.6.2009, lk 29.

[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008 – ELT L 145, 4.6.2008, lk 234.

[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 471/2009 – ELT L 152, 16.6.2009, lk 23.

[17] Komisjoni määrus (EL) nr 263/2011– ELT L 71, 18.3.2011, lk 4.

[18] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1201/2009 – ELT L 329, 15.12.2009, lk 29.

[19] Komisjoni 17. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 823/2010 – ELT L 246, 18.9.2010, lk 33.

[20] KOM(2011) 903.

[21] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2008 – ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

[22] Komisjoni määrus (EL) nr 328/2011– ELT L 90, 6.4.2011, lk 22 ning komisjoni määrus (EL) nr 349/2011 – ELT L 97, 12.4.2011, lk 3.

[23] Määrus (EÜ) nr 1006/2009 – ELT L 286, 31.10.2009, lk 31.

[24] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 692/2011 – ELT L 192, 22.7.2011, lk 17.

[25] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008 – ELT L 304, 14.11.2008, lk 1.

[26] Komisjoni 27. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 849/2010 – ELT L 253, 28.9.2010, lk 2.

[27] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1185/2009 – ELT L 324, 10.10.2009, lk 1.

[28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013 – ELT L 39, 9.2.2013, lk 12.

[29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:ET:PDF.

[30] Eriaruanne nr 12 // 2012.

[31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.