Kreekast ümberpaigutamiste tempo kiirenemine tuleneb paljudest teguritest, sealhulgas sellest, et mitu sihtliikmesriiki on asunud tegutsema, kasvanud on Kreeka varjupaigatalituse jõudlus ümberpaigutamistaotluste menetlemisel, kasvamas on varjupaigataotlejate valmisolek programmis osaleda ning komisjon on koostöös Kreeka varjupaigatalituse, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) teinud pingutusi, et muuta ümberpaigutamise töövoog Kreekas sujuvamaks ja tõhusamaks. Et see positiivne trend jätkuks, on vaja kiirendada liikmesriikide ekspertide saatmist.

Ümberasustamisest: juulis 2015 kokku lepitud 22 504 isikust on seni ümber asustatud 8268 isikut, sealhulgas eelmisest aruandest saadik 996 isikut, peamiselt Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist. ELi-Türgi avalduses sätestatud meetmete alusel, mida hakati kohaldama alles 4. aprillist, on 1:1 mehhanismi raames Türgist ELi ümber asustatud 802 inimest, neist 291 eelmisest aruandest saadik.

Aruandeperioodi jooksul jäi üldine ümberpaigutamise määr samale tasemele nagu eelmisel aruandeperioodil. Täiendavalt on ümber paigutatud ainult 776 inimest ja seega on seni ümber paigutatud kokku 3056 inimest (2213 Kreekast ja 843 Itaaliast). Üldised edusammud ümberpaigutamisel on kulgenud positiivses suunas ning seda tuleb jätkata, kuid on vaja teha suuremaid jõupingutusi.

Itaaliasse on alates 11. aprillist saabunud 24 977 inimest ja selle näitaja kasvutrend on sarnane 2015. aasta sama perioodi omaga. Suurena on püsinud ka saabuvate eritrealaste arv (Eritrea kodakondsus on üks neid, mis annab õiguse ümberpaigutamiseks, ning ühtlasi on Itaaliasse saabujate hulgas eritrealased arvukuselt teisel kohal: aruandeperioodi jooksul rohkem kui 2000 saabujat). Itaalia siseministeeriumi andmetel ootab Itaalias ümberpaigutamist 4650 eritrealast.

Alates 11. juunist 2016 on Kreekasse saabunud 1694 isikut. See arv näib veel kord kinnitavat saabumiste vähenemistendentsi, mis on tingitud ELi-Türgi avalduse rakendamisest. Migrantide arv Kreekas on püsinud stabiilselt umbes 57 000 ümber, neist ligikaudu 8500 saartel ja ligikaudu 48 500 Kreeka mandriosas. Kreeka ametiasutuste hiljutiste hinnangute kohaselt on umbes 34 000 Kreeka mandriosas asuval migrandil kodakondsus, mis annab õiguse ümberpaigutamiseks.

Itaalia puhul saab ümberpaigutamiste väga väikest arvu põhjendada mitme teguriga. Nende hulka kuulub Itaalias vähem paika loksunud ümberpaigutamismenetlus, milles ümberpaigutamise töövoog on alles väljatöötamisel, ning ebapiisav koostöö Itaalia ametiasutuste ja ümberpaigutamise sihtliikmesriikide vahel (eriti julgeoleku küsimustes). Itaalia peaks kiirendama ka juba välja kuulutatud täiendavate esmase vastuvõtu keskuste avamist ja mobiilsete vastuvõtukeskuste loomist. Peale selle on vaja selget teavet selle kohta, kui palju inimesi on saabunud, kui palju on registreeritud ja kui palju on praegu Itaalias võimalikke ümberpaigutamiseks sobilikke kandidaate. Lisaks on Itaalias olevate ümberpaigutamiskõlblike taotlejate profiilid üldjuhul keerukamad ning nõuavad täiendavat haldustööd nii ümberpaigutamise sihtliikmesriikidelt kui ka Itaalia ametiasutustelt, nt piisava suulise tõlke tagamisel. Itaaliast ümberpaigutamiste kiirendamine nõuab rohkem usaldust ametiasutuste vahel, ümberpaigutamiste töövoo kiiret lõplikku väljatöötamist ja rakendamist, Itaalia ametiasutuste haldussuutlikkuse edasiarendamist, piisavate lubaduste tagamist ja olemasoleva korralduse paindlikku rakendamist. Ka liikmesriigid peavad vastama üleskutsetele saata Itaaliasse eksperte.

Üks suuremaid murekohti on saatjata alaealiste ümberpaigutamise äärmiselt aeglane tempo. Aruandeperioodil on ümber paigutatud kõigest 6 saatjata alaealist. Soome on endiselt ainus liikmesriik, mis osaleb aktiivselt selle kategooria haavatavate varjupaigataotlejate ümberpaigutamises, samas kui nõukogu ümberpaigutamisotsuste kohaselt tuleks nemad seada eelisjärjekorda. Samal ajal on Itaaliasse saabuvate saatjata alaealiste arv jätkuvalt kasvanud (jaanuari algusest saadik ligi 9800 saabunut, neist 1430 eritrealast), Kreekas aga on massilise eelregistreerimise järel kindlaks tehtud hinnanguliselt 2000 saatjata alaealist. Liikmesriigid peaksid kiirkorras suurendama oma jõupingutusi, võimaldades osana oma ametlikest lubadustest kohti saatjata alaealistele.

Ümber paigutatakse selliste riikide kodanikke, mille puhul on ELi keskmine rahvusvahelise kaitse taotluste rahuldamise määr 75 % või üle selle. See teave põhineb Eurostati andmetel ja seda ajakohastatakse kord kvartalis Eurostati aruannete põhjal. Viimane kvartaliaruanne avaldati aruandeperioodil. Märkimisväärne on, et Eurostati uusima kvartaliaruande järel ei ole iraaklastel enam õigust ümberpaigutamisele. Kooskõlas nõukogu ümberpaigutamisotsustega ei mõjuta see siiski neid migrante, kes on juba tunnistatud rahvusvahelist kaitset vajada võivaks.

2.2Ümberpaigutamise sihtliikmesriikide võetud meetmed

Ajavahemikul 14. juunist 11. juulini paigutati ümber veel 776 inimest: 710 Kreekast (Belgiasse, Bulgaariasse, Küprosele, Eestisse, Soome, Prantsusmaale, Iirimaale, Lätisse, Leedusse, Madalmaadesse, Portugali, Rumeeniasse ja Hispaaniasse) ning 66 Itaaliast (Küprosele, Horvaatiasse (riigi esimesed ümberpaigutamised), Madalmaadesse ja Portugali). 15. juunil paigutas Prantsusmaa Kreekast ümber 126 inimest ja 7. juulil paigutati ümber teine, 124 taotlejast koosnev grupp, mis näitab veelkord, et ümberpaigutamisel on inimesi võimalik üle viia korraga suurte gruppidena. Lisaks jätkasid Soome, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal oma regulaarsete igakuiste üleviimistega. Juuli lõpuks on kavas ümber paigutada veel 133 inimest Kreekast ja 119 Itaaliast.

Meetmed lubaduste vähesuse probleemi lahendamiseks. 10 liikmesriiki (Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Läti, Leedu, Madalmaad, Rumeenia ja Sloveenia) ja Šveits on esitanud 858 valmisolekuteadet rahvusvahelise kaitse taotlejate kiire ümberasustamise kohta („ametlikud lubadused“) – seda on vähem kui eelmisel aruandeperioodil. Uute ametlike lubaduste arv on jaotunud ühtlasemalt kui eelmisel aruandeperioodil: 380 ametlikku lubadust esitati Itaaliale ja 478 Kreekale. Ümberpaigutamise sihtliikmesriigid on esitanud kokku 9119 ametlikku lubadust (2428 Itaaliale ja 6691 Kreekale).

Austria ja Ungari ei ole seni andnud ühtegi lubadust. Lisaks kohaldab Poola jätkuvalt ümberpaigutamismenetluse de facto peatamist. Enamik liikmesriike ei ole siiani esitanud lubadusi suurusjärgus, mis oleks kooskõlas nende kohustustega terveks otsustega hõlmatud ajavahemikuks (nt Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Poola ja Slovakkia on täitnud ainult 1–2 % oma kohustustest).

Meetmed ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Kuigi taotlejate Kreekast ümberpaigutamisega on nüüd hakanud aktiivselt tegelema rohkem liikmesriike, teevad mõned liikmesriigid (Luksemburg, Madalmaad ja Šveits) pingutusi, et ümberpaigutamistaotlustele vastamise aega lühendada.

Aruandeperioodi jooksul on mitu liikmesriiki (Eesti, Läti, Leedu) ümberpaigutamistaotlused tagasi lükanud ilma sisuliste põhjendusteta või põhjustel, mis ei kuulu nõukogu ümberpaigutamisotsustes ette nähtud põhjuste hulka.

Meetmed haavatavate taotlejate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Ajavahemikul 1.–30. juunini saabus Itaaliasse 3169 saatjata alaealist, kellest ligikaudu 500 olid eritrealased ja mõned üksikud iraaklased. Ehkki Kreekasse saabujate arv samal ajavahemikul on teadmata, on riiklik ühiskondliku solidaarsuse keskus (EKKA) andnud teada, et alates 2016. aasta algusest on seoses majutusega suunatud EKKAsse 2390 saatjata alaealist, kellest 531 on majutatud selleotstarbelistes asutustes ja 911 ootavad majutamist. Vastavalt eelregistreerimise andmetele on 7. juuli seisuga registreeritud 906 saatjata alaealist.