1.Sissejuhatus

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala toestamiseks on oluline rakendada infosüsteemide koostalitlusvõimet, et suurendada ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks tehtava välispiirikontrolli tulemuslikkust ja tõhusust, parandada ühise viisapoliitika rakendamist, ennetada, avastada ja uurida terroriakte ja muid raskeid kuritegusid ning hõlbustada tundmatute isikute tuvastamist.

11. juunil 2019 jõustusid koostalitlusvõimet käsitlevad määrused. Need sisaldavad sätteid koostalitlusvõime rakendamise järelevalve ja rakendamise seisu hindamise kohta. Järelevalvet ja hindamist teevad komisjon ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA).

Komisjon esitas esimese aruande koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendamise kohta 21. augustil 2020 ja teise aruande 10. novembril 2021. Käesolev kolmas aruanne hõlmab ajavahemikku eelmise eduaruande avaldamisest 2021. aasta novembris kuni käesoleva aruande koostamiseni 2022. aasta juulis.

See kolmas aruanne esitatakse koostalitlusvõime projekti jaoks otsustava tähtsusega ajal. Koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendamiseks tehtav töö edeneb liikmesriikides, Schengeni lepinguga ühinenud riikides ja ELi asutustes eri kiirusega. Mõni liikmesriik seisab ELi infosüsteemide jaoks loodud uue IT-struktuuri ja nende süsteemide koostalitlusvõime rakendamiseks ettevalmistuste tegemisel silmitsi konkreetsete probleemidega, mis on muu hulgas seotud viivitustega riigihangetes, lepinguliste küsimustega ning oskusteabe ja vajalike inimressursside ebapiisava kättesaadavusega.

Kuna riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) kesktasandil sisseseadmisel on tekkinud viivitusi, kinnitasid ministrid 11. juulil 2022 justiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul kohtumisel uute IT-süsteemide jaoks läbivaadatud ajakava. Uue ajakava kohaselt ja kooskõlas üldise poliitikaeesmärgiga rakendatakse kõik välispiiride haldamisega seotud uued süsteemid (SIS, EES ja ETIAS) tööle 2023. aasta lõpuks. Koostalitluse komponente arendatakse 2023. aasta jooksul edasi ja need tuleks järk-järgult tööle rakendada hiljemalt 2024. aasta juuniks.

Kuna koostalitlusvõime tagamine on ühine ettevõtmine, peavad kõik sidusrühmad tegutsema koordineeritult, sest viivitused süsteemi ühes osas mõjutavad kõiki. Komisjon jälgib liikmesriike tähelepanelikult ja toetab neid endiselt ka lähikuudel, et saavutada oluline koostalitluse tagamise eesmärk kokkulepitud ajaks.

2.Ülevaade olukorrast

Töö ELi piiride, rände ja julgeoleku infosüsteemide jaoks loodud uue IT-struktuuri ja nende süsteemide koostalitlusvõime arendamiseks ja rakendamiseks käib. Komisjon on hoidnud nõukogu ja Euroopa Parlamenti vahetult kursis tehtud edusammudega iga-aastase aruandluse ning komisjoni komiteede ja eksperdirühmade menetluste kaudu. Peale selle on komisjon korrapäraselt kutsunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajaid asjaomastele foorumitele, kus vahetatakse teavet liikmesriikidega, näiteks kaks korda aastas toimuvale koostalitlusvõime foorumile. Olukorda on pidevalt arutatud ka tehnilisel ja poliitilisel tasandil, sealhulgas asjaomastes nõukogu organites, nagu justiits- ja siseküsimuste alase teabe vahetuse töörühm (IXIM), liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitee (COREPER) ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu.

·IT-süsteemid ja nende koostalitlusvõime

2022. aasta novembris uuendatakse Schengeni infosüsteemi (SIS) uute hoiatusteadete, ajakohastatud andmete ja täiustatud funktsioonidega. Need uuendused aitavad muuta SISi paremaks liikmesriikidevahelise koostöö edendamise, kõige haavatavamate kaitsmise, ebaseadusliku rände juhtimise tõhustamise, kuritegevuse tõkestamise ja kodanike õiguste tagamise näol.

EESi töölerakendamiseks 2023. aasta mais on vastu võetud kõik vajalikud rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid. Süsteemi kasutuselevõtuks valmistumine on jõudmas viimasesse arendamis- ja katsetamisetappi nii kesk- kui ka riikide tasandil. Kuna EESi õigeaegsel kesktasandil sisseseadmisel ja käivitamisel esines raskusi, pidasid eu-LISA ja komisjon arutelusid EESi arendava konsortsiumi esindajatega, et vähendada võimalikult suurel määral täiendavate viivituste riski. Niigi juba ülekoormatud piiripunktidele avaldatava surve leevendamiseks hindab komisjon võimalust lubada liikmesriikidel pärast EESi töölerakendamist luua erandlikes olukordades ajutiselt teatav hulk EESi faile ilma biomeetriliste andmeteta.

Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) puhul on käsil tegevus süsteemi töölerakendamiseks 2023. aasta novembri keskpaigaks. Kõik süsteemi arendamiseks vajalikud rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid on vastu võetud või lõplikult välja töötatud. Ka jõupingutused, mida tehakse veel vastu võtmata õigusaktide vastuvõtmiseks, on jõudnud lõppetappi. Valmistatakse ette ulatuslikku teavituskampaaniat ja spetsiaalset ETIASe veebisaiti, et anda Euroopasse reisijatele õigeaegselt asjakohast teavet uute nõuete kohta.

Edeneb kolmandate riikide kodanike andmeid sisaldava Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN) arendamine eesmärgiga rakendada see süsteem kooskõlas justiits- ja siseküsimuste nõukogu viimase otsusega tööle 2023. aasta novembri keskel. Viisainfosüsteemi (VIS) vallas jätkab komisjon läbivaadatud VISi arendamiseks vajaliku teisese õigusakti ettevalmistamist, ka laiemas koostalitlusvõime raamistikus.

Liikmesriikides tehakse koostalitluse komponentide töölerakendamiseks valmistumisel suuri jõupingutusi.

·Koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendamine

Koostalitlusvõimet käsitlevates määrustes on sätestatud, et määruste teatavate üksikasjalike tehniliste aspektide täiendamiseks ja rakendamiseks tuleks vastu võtta rakendusaktid. Mõni neist aktidest on vajalik, et eu-LISA saaks täielikult alustada komponentide kavandamist ja arendamist üldises süsteemide struktuuris, eriti kuna selleks tuleb koostada tehnilised kirjeldused ja valmistada ette hankemenetlused, et oleks võimalik töötada koos töövõtjatega. Muid akte on vaja selleks, et sätestada tehnilised eeskirjad, millega lihtsustatakse asjaomaste asutuste tegutsemist kohapeal, näiteks tüüpvormide kasutuselevõtu ja turvaintsidentide käsitlemiseks vajaliku koostöökorra kehtestamise kaudu.

Pärast viimase eduaruande esitamist jätkas komisjon koostalitluse komponentide arendamiseks vajalike rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide arutamist asjaomastes komiteedes ja eksperdirühmades. Nüüdseks on enamik neist õigusaktidest koostöös Euroopa Parlamendi ja ELi nõukoguga vastu võetud, nagu on ette nähtud kohaldatava menetlusega. Komisjon võttis vastu koostalitlusvõimet käsitlevatest määrustest tulenevad kolm delegeeritud õigusakti ja üheksa rakendusakti, mis käsitlevad selliseid küsimusi nagu tehniline kord ja Euroopa otsinguportaali vastused (artikli 9 lõige 7), ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse tulemuslikkus (artikli 13 lõige 5), vajalikud vormid punase lingi korral (artikli 32 lõige 5) ja valge lingi korral (artikli 33 lõige 6), andmekvaliteet (artikli 37 lõige 4), koostöö kord turvaintsidentide korral (artikli 43 lõige 5), veebiportaali toimimine (artikli 49 lõige 6) ning tehniline lahendus õiguskaitseasutuste juurdepääsutaotluste haldamiseks (artikli 78 lõige 10). Kolme juba vastu võetud õigusakti vaadatakse praegu läbi, et lisada neisse muudatused, mis on tingitud uuest VISi määrusest ja sellest tulenevalt ETIASes tehtavatest muudatustest. Need õigusaktid käsitlevad tehnilisi reegleid eri ELi infosüsteemide andmete vaheliste linkide loomiseks (artikli 28 lõige 7), Euroopa otsinguportaali kasutajaprofiilide tehnilisi üksikasju (artikli 8 lõige 2) ning aruandluse ja statistika keskhoidlat (artikli 39 lõige 5). 2022. aasta jaanuaris esitas Euroopa Parlament vastuväiteid delegeeritud õigusakti suhtes, millega kehtestatakse menetlused, et määrata kindlaks juhud, mil identiteediandmeid saab käsitada samade või sarnastena (artikli 28 lõige 5). Komisjon vaatas õigusakti Euroopa Parlamendi välja toodud murekohtadele keskendudes läbi ning lisas muudatused, mis on tingitud uuest VISi määrusest ja sellest tulenevalt ETIASes tehtavatest muudatustest. Ettevalmistused hõlmasid piirivalve ja julgeoleku infosüsteemide eksperdirühma koostalitlusvõime alarühmaga toimunud nõuetekohaseid konsultatsioone, kus osalesid Euroopa Parlamendi eksperdid. Komisjon võttis samu või sarnaseid andmeid käsitleva läbivaadatud õigusakti vastu 2022. aasta juulis.

Üks akt – rakendusakt universaalse sõnumivormingu kohta (artikli 38 lõige 3) – on veel vastu võtmata. Selle vastuvõtmise menetlus on käesoleva aruande koostamise ajal komisjonis käimas.