KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE TAGATISFONDI JA SELLE JUHTIMISE KOHTA 2011. AASTAL /* COM/2012/0399 final */





SISUKORD 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 3 2........... Fondi rahaline seis 31. detsembril 2011........................................................................... 3 2.1........ Fondi rahavood.............................................................................................................. 3 2.2........ Olulised tehingud............................................................................................................ 5 2.3........ Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva............................................................. 5 2.4........ Raamatupidamisaruannete esitamine................................................................................ 5 2.4.1..... Koostamise alus............................................................................................................. 6 2.4.2..... Raamatupidamispõhimõtete muudatused.......................................................................... 6 2.4.3..... Raamatupidamispõhimõtete muudatuste mõju.................................................................. 6 2.4.4..... Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2011. aasta seisuga............. 6 2.4.5..... Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss............................................................................. 7 2.4.6..... Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne.............................................. 9 3........... Maksed fondi või fondist............................................................................................... 11 3.1........ Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus................................................ 11 3.2........ Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed............................. 11 3.2.1..... Maksed fondi............................................................................................................... 11 3.2.2..... Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt........................................................... 11 3.2.2.1.. Investeerimispõhimõtted................................................................................................ 11 3.2.2.2.. Tootlus......................................................................................................................... 12 3.2.2.3.. Tulu finantstehingutest................................................................................................... 13 3.2.2.4.. Finantstehingute kulud................................................................................................... 13 4........... Fondi kohustused......................................................................................................... 13 4.1........ Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed.................................................... 13 4.2........ EIP tasu....................................................................................................................... 14 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE TAGATISFONDI JA SELLE JUHTIMISE KOHTA 2011. AASTAL 1. Sissejuhatus Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009[1] (kodifitseeritud versioon), et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994. aastal Brüsselis ja 25. novembril 1994. aastal Luxembourgis sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping”) fondi finantshaldamise EIP-le. Lepingu artikli 8 lõike 2 kohaselt peab EIP iga aasta 1. märtsiks esitama komisjonile fondi tegevuse ja juhtimise aruande (edaspidi „Finantstulemuste selgitus”) ning fondi eelmise aasta finantsaruande (edaspidi „Fondi rahalise seisu aruanne”). Täpsem teave 2011. aastat käsitleva aruande kohta on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Lisaks sellele peab komisjon määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise eelarveaasta finants- ja juhtimisaruande. 2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2011 Fondi rahaline seis on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi moodustamisest 1994. aastal. 2.1. Fondi rahavood Fondi rahaline seis esitatakse 2011. eelarveaasta lõpus vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (International Financial Reporting Standards – IFRS). Fondis oli vahendeid kokku 1 756 205 156,06 euro väärtuses (vt komisjoni talituste töödokumendi jaotis 3: „Fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembril 2011”, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi asutamisest toimunud rahavoogusid. Tagatisfond || Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga || Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga || Muudatus Eelarvemaksed fondi || 3 384 734 500,00 || 3 124 564 500,00 || 260 170 000,00 Kumuleeruv iga-aastane puhastulu || 802 354 046,04 || 760 201 245,08 || 42 152 800,96 Fondist tehtud selliste maksete hüvitamine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest || 576 705 008,19 || 576 705 008,19 || 0,00 Muu kreditoorne võlgnevus (sh EIP haldustasud) || 770 809,98 || 747 058,18 || 23 751,80 Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud tasu || 5 090 662,91 || 5 090 662,91 || 0,00 Nõuded fondi vahenditele || (477 860 856,19) || (477 860 856,19) || 0,00 Järjestikused tagasimaksed eelarvesse (sh erandlik tagasimakse eelarvesse seoses uute liikmesriikide ühinemisega) || (2 501 391 526,79) || (2 501 391 526,79) || 0,00 Portfelli hinnangus tehtud parandus vastavalt IFRSi kohasele hinnangule || (34 197 488,08) || (1 845 165,61) || (32 352 322,47) Fondi arvestuslik väärtus || 1 756 205 156,06 || 1 486 210 925,77 || 269 994 230,29 Fondi arvestuslik väärtus kasvas 2011. aastal umbes 270 miljoni euro võrra. See on selgitatav järgmiselt. Kasv · Eelarvest saadud toetus (eraldatud summa) 260,17 miljonit eurot fondi kohandamiseks 9 %-lise sihtsummaga · Finantstehingutest saadud netotulu oli 42,15 miljonit eurot Kahanemine · Portfelli hinnang vähenes 32,3 miljoni euro võrra tulenevalt hinnavolatiilsusest finantskriisi ajal · Samuti vähenes fondi väärtus 0,024 miljoni euro võrra tulenevalt EIP-le makstud haldustasude vastavast suurenemisest 2.2. Olulised tehingud (1) 2011. aasta jaanuaris arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5 välja eelarvest fondi tehtavad maksed. Määruse[2] artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub saadaolev tasumata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest fondi aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses. Selleks et kohandada fondi 9 %ga kapitalikohustuste kogusummast, lisati 2012. aasta eelarvesse 260,17 miljonit eurot fondi sissemakseteks. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli sihtsumma 1 745,63 miljonit eurot, mis on 9 % maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest (19 395,86 miljonit eurot). 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli sihtsumma ja fondi netovara (1 485,46 miljonit eurot) vaheline erinevus 260,17 miljonit eurot. Nimetatud summat taotleti fondi rahastamiseks 2012. aastal ning nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid selle 2011. aasta novembris heaks. Seejärel kajastati summa eelarvest fondi kantava saadaoleva summana. (2) 28. veebruaril 2011 kanti eelarvest fondi 138,88 miljonit eurot, mis vastab 2011. aastal fondi tehtavatele maksetele (vt täpsemalt punktis 3.2.1 „Maksed fondi”). 2.3. Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva 20. veebruaril 2012 kanti eelarvest fondi 260,17 miljonit eurot, mis vastab 2012. aastal fondi tehtavatele maksetele. 2.4. Raamatupidamisaruannete esitamine Komisjon on otsustanud esitada oma raamatupidamisaruanded rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (IPSAS[3]) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) põhimõtetele tuginevate uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja seepärast on ka fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatud nende põhimõtete kohaselt, nii nagu töödokumendis on selgitatud. 2.4.1. Koostamise alus Fondi finantsaruanded on koostatud vastavalt Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, eelkõige vastavalt raamatupidamiseeskirjale nr 11 „Finantsvarad ja -kohustused”[4]. 2.4.2. Raamatupidamispõhimõtete muudatused 2011. aasta finantsaruannetes muutis fond oma raamatupidamispõhimõtteid sissemaksete osas. Vastavalt varasematele raamatupidamispõhimõtetele, mida kohaldati kuni 31. detsembrini 2010, kajastati sissemakseid või lõpetati nende kajastamine fondi bilansis kuupäeval, mil maksed Euroopa Komisjonile laekusid või mil Euroopa Komisjon maksed tegi. Alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatavate uute raamatupidamispõhimõtete kohaselt kajastatakse sissemakseid või lõpetatakse nende kajastamine fondi bilansis kooskõlas määruse artiklitega 3, 4, 5 ja 6 kuupäeval, mil need kuuluvad laekumisele või tasumisele. Raamatupidamispõhimõtete kõnealune muudatus sissemaksete osas võimaldab esitada asjakohasemat teavet fondi bilansi kohta, arvestades, et tagatisfondi kohta tehtud ja avaldatud rahastamisotsused on Euroopa Liidu üldeelarve kohustuslikud kulutused[5]. Raamatupidamispõhimõtete muudatust on kohaldatud tagasiulatuvalt ja võrreldavat teavet on vastavalt kohandatud. Raamatupidamispõhimõtete muudatusest tulenevalt on bilanssi kohandatud järgmiselt. Käibevara kasv – saadaolevad sissemaksed 260 170 000 eurot (2010. aasta võrdlusandmed: käibevara kasv – saadaolevad sissemaksed 138 880 000 eurot). Eraldatud, kuid veel tegemata sissemaksete kasv 260 170 000 (2010. aasta võrdlusandmed: kasv 138 880 000 eurot). 2.4.3. Raamatupidamispõhimõtete muudatuste mõju Muudatused ei mõjuta majandustulemuste aruannet või sissemaksete arvutamist. 2.4.4. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2011. aasta seisuga Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanne koostatakse selleks, et lisada raamatupidamistoimingud, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanne ei hõlma (vt talituste töödokument). Sellised toimingud on vaja lisada fondi olemasolu ajal esinenud makseviivituste tõttu. Kui laenusaaja ei maksa tagasi fondi tagatud laenu, peaks eelkonsolideeritud bilanss sisaldama kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt ning muid laekumisi[6], kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud bilansiga. 31. detsembri 2011. aasta seisuga makseviivitusi ei olnud. Seega on eelkonsolideeritud bilansi kogusumma 1 756 205 156,06 eurot. Olulisemaid muudatusi raamatupidamisaruannete esitamises selgitatakse märkustes, et võrrelda näitajaid talituste töödokumendis esitatud EIP finantsaruandega. 2.4.5. Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss Eelkonsolideeritud bilanss koostatakse bilansi konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi muudatusi on selgitatud märkustes bilansi kohta. Bilanss: varad (eurodes) || 2011 || 2010 KÄIBEVARA || || Lühiajalised investeeringud || 1 194 552 654,14 || 1 153 319 651,66 Likviidsed varad – kulud || 1 206 885 759,50 || 1 134 968 726,10 Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused || 913 066,98 || (1 355 359,96) Likviidsed varad – õiglase väärtuse parandamine || (34 189 857,13) || (1 888 129,14) Likviidsed varad – viitlaekumised || 20 943 684,79 || 21 594 414,66 Lühiajalised nõuded || 260 170 000,00 || 138 880 000,00 Muu || 260 170 000,00 || 138 880 000,00 Raha ja raha ekvivalendid || 301 482 501,92 || 194 011 274,11 Jooksevkontod || 1 340 446,23 || 1 426 322,04 Lühiajalised hoiused – nominaalne || 299 600 000,00 || 123 637 000,00 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid || 542 055,69 || 155 055,48 Muud raha ekvivalendid – kulud || || 68 708 475,06 Muudelt raha ekvivalentidelt kogunenud intressid || || 84 421,53 || || Käibevara kokku || 1 756 205 156,06 || 1 486 210 925,77 || || KOKKU || 1 756 205 156,06 || 1 486 210 925,77 Bilanss: kohustused (eurodes) || 2011 || 2010 || || A. OMAKAPITAL || || Kapital (tagatisfond) || 987 277 788,12 || 623 172 973,21 Fondi tehtud sissemaksed || 727 107 788,12 || 484 292 973,21 Fondile eraldatud sissemaksed || 260 170 000,00 || 138 880 000,00 Reservid || (34 197 488,08) || (1 845 165,61) Kohaldatakse esmakordselt – õiglase väärtuse reserv || (7 630,95) || 42 963,53 Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine || (34 189 857,13) || (1 888 129,14) Kumuleerunud ülejääk / puudujääk || 760 201 245,08 || 821 618 687,47 Varasemate perioodide tulem || 760 201 245,08 || 821 618 687,47 Aasta majandustulemus || 42 152 800,96 || 42 517 372,53 Omakapital kokku || 1 755 434 096,22 || 1 485 463 867,60 || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || Kreditoorne võlgnevus || 770 809,98 || 747 058,17 Muu || 770 809,98 || 747 058,17 Lühiajalised kohustused kokku || 770 809,98 || 747 058,17 || || KOKKU || 1 756 205 156,06 || 1 486 210 925,77 Märkused bilansi kohta · Kirje „Lühiajalised nõuded / muu” sisaldab 2012. aasta saadaolevate sissemaksete summat, mis makstakse ELi eelarvest fondi 2012. aasta alguses. See võib hõlmata ka aeg-ajalt maksmisele kuuluvaid nõudeid fondi vahenditele, sealhulgas kapital, intressid ja trahvid, mis makstakse Euroopa Liidu eelarvesse pärast seda, kui fond on tagatise vabastanud. · Omakapitali kirje „Kumuleerunud ülejääk” ja töödokumendis esitatud fondi rahalise seisu vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi. · Kirje „Kreditoorne võlgnevus / muu” hõlmab 2011. aastal EIP haldustasu, auditeerimistasusid ja fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid. · 2011. ja 2010. aastal ei registreerinud komisjon fondi portfellis hoitavate ELi riigivõlakirjade ja riigi tagatud võlakirjade väärtuse langust. Ei registreeritud ka fondis hoitavate Kreeka riigivõlakirjade ja riigi tagatud võlakirjade väärtuse langust. · Fondi positsioon ELi riigivõlas riikide kaupa on esitatud töödokumendis. 2.4.6. Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi parandusi on selgitatud märkuses eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta. Konsolideeritud majandustulemuste aruanne eurodes || 2011 || 2010 || || Tulu finantstehingutest || 44 976 268,71 || 43 367 717,93 Intressitulu || || Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt || 4 118 369,38 || 1 359 361,52 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 40 771 673,71 || 40 351 233,09 Muu intressitulu || 86 225,62 || 80 574,54 Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist || || 1 576 548,78 Finantstehingute kulud || (2 823 717,61) || (850 345,40) Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist || (1 940 019,61) || Muud finantskulud, || (883 448,14) || (850 345,40) millest haldustasud || (739 809,98) || (715 037,50) Ülejääk muust tegevusest kui põhitegevus || 42 152 800,96 || 42 517 372,53 || || Aasta majandustulemus || 42 152 800,96 || 42 517 372,53 Märkus eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta: kirje „Kreditoorne võlgnevus / muu” hõlmab EIP haldustasu, auditeerimistasusid ja fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid. 3. Maksed fondi või fondist Käesolevas jaos on selgitatud fondi saabuvaid või sellest väljuvaid rahavooge. 3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus Tagatisfondi määrust muudeti 2007. aastal[7], et tagada eelarvevahendite tõhusam kasutamine nii, et fondi rahastatakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest. Sihtsumma on 9 % laenudest ja tagatud tagasimaksmata laenudest, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01040114 „Maksed tagatisfondi” või ülejäägi korral tehakse makse fondist eelarvesse. Fondi rahastamine toimub eelarverubriiki 4 („Välissuhted”) kuuluva eelarverea 01040114 „Maksed tagatisfondi” kaudu. 3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 3.2.1. Maksed fondi 31. detsembri 2009. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (16 360,73 miljonit eurot) alusel lisati Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve kulude eelarvestuse eelarvereale 01040114 „Maksed tagatisfondi” 138,88 miljonit eurot. See summa kanti eelarvest fondi ühe tehinguga 28. veebruaril 2011. 3.2.2. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 3.2.2.1. Investeerimispõhimõtted Fondi likviidsed varad investeeritakse vastavalt lepingu lisas sätestatud juhtimispõhimõtetele. Lepingut on muudetud 17.–23. septembri 1996. aasta 1. täiendava lepinguga, 26. aprilli–8. mai 2002. aasta 2. täiendava lepinguga, 25. veebruari 2008. aasta 3. täiendava lepinguga ning 9. novembri 2010. aasta 4. täiendava lepinguga. Vastavalt sellele peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid, sõltumata tähtajast, ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Seda tehakse seetõttu, et püsiva intressimääraga väärtpaberite nominaalväärtusest makstakse tähtaja lõppedes välja 100 %, samas kui muutuva intressimääraga väärtpabereid saab tavaliselt müüa 100 %-le lähedase hinnaga igal ajal, sõltumata järelejäänud tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena. Komisjon ja EIP on kokku leppinud nende pankade suhtes, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitchi reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse riski liigset koondumist. 3.2.2.2. Tootlus Fondi absoluutne tootlus ebasoodsas majanduskeskkonnas oli +0,7157 %. Finantsturge mõjutas 2011. aastal peamiselt jätkuv riigivõlakriis Euroopas. Olukord finantsturul halvenes suvel järsult euroala riigivõlaprobleemide tõttu, vaatamata aruteludele ELi päästepaketi suurendamise üle, alalise kriisimehhanismi loomisele alates 2013. aasta keskpaigast (hilisema otsuse kohaselt alates 2012. aasta keskpaigast) ja intensiivsetele jõupingutustele Kreeka rahastamisprobleemide lahendamiseks. 2011. aastal suurenesid eelkõige euroala ääremaade riigivõlakirjade riskipreemiad ja intressimäärad. Selle tagajärjel oli fondi tootlus aasta jooksul väga muutlik ning seda mõjutas tugevalt finantsturgude ebakindlus ja volatiilsus. Portfell oli võrdlusnäitajast 138,85 baaspunkti madalam (vt üksikasju töödokumendi jaotises 2.4 „Tootlus”), mis tulenes peamiselt portfellis olevate Kreeka võlakirjade turuväärtuse langusest.[8] 3.2.2.3. Tulu finantstehingutest 2011. aastal oli intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt, fondi jooksevkontodelt ja väärtpaberikontodelt 44 976 268,71 eurot, mis jaguneb järgmiselt. Kirjeldus || 2011 || 2010 Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt || 4 118 369,38 || 1 359 361,52 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid || 3 797 877,59 || 1 253 213,48 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressi muutused || 302 578,68 || 91 363,69 Intress jooksevkontodelt || 17 913,11 || 14 784,35 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 40 771 673,71 || 40 351 233,09 Saadud intress – Müügivalmis varade portfell || 41 853 323,85 || 39 633 686,93 Kogunenud intressi muutused – Müügivalmis varade portfell || (650 729,87) || 1 396 474,35 Ülekurss/alakurss || (430 920,27) || (678 928,19) Väärtpaberite laenuks andmisest saadud tulu || 86 225,62 || 80 574,54 Realiseeritud kasum finantsvarade müügist || - || 1 576 548,78 Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt || 44 976 268,71 || 43 367 717,93 Saadud intress on kantud eelarveaasta tulude hulka. 3.2.2.4. Finantstehingute kulud Finantstehingute kulud olid 2 823 717,61 eurot, millest 1 940 019,61 eurot on realiseeritud kahjum müügivalmis varade müügist. Ülejäänud summa sisaldab EIP haldustasusid (739 809,98 eurot), muid finantskulusid (111 527,16 eurot) ja välisaudititega seotud tasusid (32 111,00 eurot). 4. Fondi kohustused Fondi kohustused võrduvad fondi kõikide finantskohustustega. 4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed 2011. aastal ei tehtud fondi maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid. · Tagatisfondi võimalikud nõuded pärast maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid Võttes arvesse üha halvenevat olukorda Süürias seoses inimõiguste ja põhivabaduste tõsiste rikkumistega, otsustas välisasjade nõukogu 23. mail 2011 peatada kõik uute kahepoolsete koostööprogrammide ettevalmistused ning samuti Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi ja MEDA raames käimasolevad kahepoolsed programmid Süüria ametivõimudega. Lisaks sellele soovitas nõukogu EIP-l mitte heaks kiita uusi rahastamismeetmeid Süürias. Euroopa Parlament avaldas oma 7. juuli 2011. aasta resolutsioonis heameelt nõukogu järelduste üle Süüria suhtes piiravate meetmete kehtestamise ning riigis uute EIP meetmete peatamise kohta. Lisaks sellele otsustas nõukogu 14. novembril 2011, et EIP peab peatama Süüriaga sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed, samuti Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Kõnealune otsus konsolideeriti seejärel nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/782/ÜVJP ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 36/2012. · Sündmus pärast aruande esitamise kuupäeva 29. veebruaril 2012 teatati komisjonile, et Süüria Araabia Vabariigile antud umbes 15,4 miljoni euro suuruste laenude tagasimaksed, mille tähtaeg oli 2011. aasta november ja detsember, on veel tasumata. Seetõttu võib eeldada nõuete esitamist fondile, et katta nimetatud laenude tagasimaksed 2012. aasta esimesel poolaastal juhul, kui Süüria Araabia Vabariik ei tasu pangale võlasummat. 4.2. EIP tasu 26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. Tasu arvestatakse fondi varade aasta keskmiselt väärtuselt. Panga 2011. aasta tasu suuruseks kinnitati 739 809,98 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi. [1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 10 (edaspidi „määrus”). [2] Määruses on sätestatud, et ühinevate riikidega seotud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ELi tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Kuid pärast seda kuupäeva ei käsitata neid enam ELi välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam tagatisfondist. [3] International Public Sector Accounting Standards. [4] See põhineb Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt 18. detsembril 2003 ja hiljem avaldatud muudetud standarditel IAS 32 ja 39 ega hõlma Euroopa Komisjoni poolt 19. novembril 2004 kinnitatud IAS 39 versioonis ettenähtud sätteid. [5] Institutsioonidevaheline kokkulepe (2006/C139/01) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [6] Muud laekumised hõlmavad muu hulgas võimalikke vahetuskursi erinevusi, mida makstakse muude kohustustena (peamiselt EIP-le makstavate tagastustasudena). [7] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1. [8] Ebapiisavate reitingute tõttu ei ole Kreeka ja Portugali võlakirju võrdlusnäitajates arvesse võetud.