SELETUSKIRI

1.Ettepaneku sisu

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht seoses suursaadikute komitee AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.EKV-ELi partnerlusleping (edaspidi „Cotonou leping“)

AKV-ELi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on luua Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel ühendus. Leping jõustus 1. aprillil 2003.

AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib lepingu Ia, Ib, II, III, IV ja VI lisa läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib delegeerida volitused AKV-ELi suursaadikute komiteele.

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas delegeerida Dakaris 6. mail 2017 toimunud ministrite ühisnõukogu ajaks AKV-ELi suursaadikute komiteele volitused võtta enne 31. detsembrit 2017 vastu otsus AKV-ELi partnerluslepingu artikli 68 rakendamise kohta.

2.2.AKV-ELi suursaadikute komitee

AKV-ELi suursaadikute komitee võib teha lepinguosaliste suhtes õiguslikult siduvaid otsuseid. Suursaadikute komitee koosneb ühelt poolt iga liikmesriigi alalisest esindajast Euroopa Liidus ja komisjoni esindajast ning teiselt poolt iga AKV riigi Euroopa Liidus oleva esinduse juhatajast. Suursaadikute komitee eesistujaks on vaheldumisi ühenduse määratud liikmesriigi alaline esindaja ja AKV riikide määratud AKV riigi esinduse juhataja. Komitee abistab ministrite nõukogu tema ülesannete täitmisel ja täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud. Seoses sellega jälgib ta käesoleva lepingu rakendamist ja selles sätestatud eesmärkide saavutamist. Suursaadikute komitee tuleb kokku korrapäraselt, eelkõige nõukogu istungite ettevalmistamiseks, ja siis, kui see osutub vajalikuks.

2.3.AKV-ELi suursaadikute komitee kavandatud õigusakt

AKV-ELi suursaadikute komitee võtab enne 31. detsembrit 2017 vastu AKV-ELi partnerluslepingu (edaspidi „kavandatud õigusakt“) artikli 68 rakendamist käsitleva otsuse.

Kõnealust otsust kohaldatakse II lisa 3. peatüki suhtes ning selle eesmärk on parandada rahastamissüsteemide toimimist väliste vapustuste korral toetuse andmisel.

Kavandatud õigusakt on lepinguosaliste jaoks siduv vastavalt lepingu artikli 15 lõikele 3, milles on sätestatud, et „AKV-ELi nõukogu võib teha lepinguosalistele siduvaid otsuseid“, ning artikli 15 lõikele 4, milles on sätestatud, et „AKV-ELi ministrite nõukogu võib anda oma volitused edasi AKV-ELi suursaadikute komiteele.“

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Vastavalt AKV-ELi partnerluslepingu artiklile 68 „tunnistavad lepinguosalised, et välistest vapustustest tingitud makromajanduslik ebastabiilsus võib kahjustada AKV riikide arengut ja ohustada nende arengueesmärkide saavutamist. Seetõttu seatakse käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastase finantsraamistiku raames sisse lisatoetussüsteem, et leevendada välistest vapustustest, sealhulgas eksporditulu kõikumisest tulenevat lühiajalist kahjulikku mõju.“

AKV-ELi partnerluslepingu II lisa 3. peatükis määratakse kindlaks eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral kasutatavad rahastamistingimused (FLEX). Kõnealust lisa on muudetud AKV-ELi nõukogu 13. juuni 2008. aasta otsusega 1/2008.

Arengumaid tabavad ulatuslikud ja korduvad välised vapustused, mis põhjustavad järsku lühiajalist tootmismahu langust ja heaolukadu ning pikaajalist majanduskasvu aeglustumist, mis ei ole tingitud ainult eksporditulude kõikumisest. Kõnealused välised vapustused võivad olla seotud muutustega maailmamajanduses, eelkõige üleilmse majanduskasvu aeglustumise ja loodusõnnetustega.