2009
STRUKTUURIMEETMETE KULUDE 
MÕJUSUS REOVEE PUHASTAMISEL  
PROGRAMMITÖÖPERIOODIL 
19941999 JA 20002006EUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 3LINNASTUTES TEKKIV REOVESI JA REOVEESETTED VÕIVAD MÕJUTADA 
EUROOPA JÄRVEDE, JÕGEDE, RANNIKUVETE, PINNASE JA PÕHJAVEE KVALITEETI. SEETÕTTU ON EL VASTU VÕTNUD MITMEID DIREKTIIVE JA KAASRAHASTANUD LINNASTUTE REOVEEPUHASTEID. ARUANDES UURITAKSE, KAS ELI KAASRAHASTATUD PUHASTID PUHASTAVAD REOVETT ASJAKOHASEL VIISIL NING KAS PUHASTITES TEKKIVAT SETET KASUTATAKSE ASJAKOHASELT. SAMUTI UURITAKSE KOMISJONI ROLLI. 
EUROOPA KONTROLLIKODA
ET
QJ-AB-09-003-ET-C
ISBN 978-92-9207-248-3
ISSN 18310818
ld904920_ET_coverBT.indd   1 20/05/09   8:30:45
Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
ld904920_ET_coverBT.indd   2 20/05/09   8:30:46
STRUKTUURIMEETMETE KULUDE 
MÕJUSUS REOVEE PUHASTAMISEL PROGRAMMITÖÖPERIOODIL 19941999 JA 20002006Eriaruanne nr 3   2009
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
ld904920_ET_insideBT.indd   1 20/05/09   8:38:47
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20062
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Faks +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 3   2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009
ISBN 978-92-9207-248-3
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
ld904920_ET_insideBT.indd   2 20/05/09   8:38:48
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20063
SISUKORD
Punktid
 SÕNASTIK
IX KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
114  SISSEJUHATUS
14  KESKKONNAALANE TAUST
513  ELI JUHTIMINE JA KAASRAHASTAMINE
14  LINNASTUTE MÄÄR, KUS TEOSTATAKSE REOVEE PUHASTUST
1519  AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS
2056  TÄHELEPANEKUD
2028    KAS ELI KAASRAHASTATUD PUHASTID SAAVUTASID REOVEE PUHASTAMISEL ASJAKOHASE TASEME?
2021 TAUST
22  ENAMIKU PUHASTITE JÕUDLUS OLI ASJAKOHANE …23  … OSA PUHASTEID TÖÖTAS MÄRGATAVALT ALLAPOOLE JÕUDLUST …24  … ÜHE PUHASTI JÕUDLUS EI OLNUD PIISAV2526  VALDAV ENAMIK PUHASTEID TOOTIS ELI NÕUETELE VASTAVAID HEITMEID
2728  HEITMETE KVALITEEDI JÄRELEVALVE: ÜLDISELT OLID ANDMED TEGEVUSE KOHTA VASTUVÕETAVAD, AGA MÕNEL 
JUHUL OLI ARENGURUUMI
2938   KAS PUHASTITES TOODETAVAID REOVEESETTEID KASUTATAKSE ASJAKOHASELT?
2930 TAUST
3133  KAHES KOLMANDIKUS KÜLASTATUD PUHASTITES KÕRVALDATI REOVEESETTED KOOSKÕLAS ELI SOOVITUSLIKE TAVADEGA
34  TULEMUSED OLID REOVEESETETE DIREKTIIVI NÕUETE SEISUKOHALT RAHULDAVAD
3536  KAS DIREKTIIV TULEKS UUESTI LÄBI VAADATA?
3738  SETETE KÕRVALDAMISE JÄRELEVALVE: LIIKMESRIIKIDES TULEKS MÕNINGAL MÄÄRAL PARANDADA PUHASTITE 
HALDUST JA JÄRELEVALVEASUTUSTE TÖÖD
3956   KAS KOMISJON TÄIDAB OMA ÜLESANNET?
3940 TAUST
4145 PROJEKTIDE LÄBIVAATAMINE PEAB OLEMA JÄRJEPIDEV4648  TULEMITE JÄRELEVALVET TULEB TÕHUSTADA4956  ELI KESKKONNAPÕHIMÕTETELE TULEB ROHKEM TÄHELEPANU PÖÖRATA
5766   KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
5860   REOVEE PUHASTAMINE
6163   REOVEESETETE PUHASTAMINE JA KÕRVALDAMINE
6466   KOMISJONI ROLLI MÕJUSUS
  LISA  LINNASTU REOVEE TÖÖTLEMIST KUJUTAV SKEEM
 KOMISJONI VASTUSED
ld904920_ET_insideBT.indd   3 20/05/09   8:38:48
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–2006
ld904920_ET_insideBT.indd   4 20/05/09   8:38:48
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20065
SÕNASTIK
Asulareovee puhastamise direktiiv : nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ 
asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).
Ettevaatusprintsiip : ettevaatusprintsiibis sätestatakse, et kui meetme või poliitika elluvii-
mine põhjustab avalikkusele või keskkonnale tõsist või pöördumatut kahju ning puudub teaduslik üksmeel selle kohta, et kahju ei tekitata, langeb tõendamiskohustus neile, kes toetaksid meetme elluviimist. Mõnes õigussüsteemis, nagu Euroopa Liidu õiguses, mõeldakse ettevaatusprintsiibi all üldist ja kohustuslikku õigusprintsiipi.
Euroopa Regionaalarengu Fond : fond on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühte-
kuuluvuse edendamiseks ELi piirkondade vahel. Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumist rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate tegevusprogrammide kaudu.
Eutrofeerumine : vee rikastamine toitainetega, eelkõige lämmastikuühendite ja fosforiga, 
mis kiirendab vetikate kasvu, mistõttu väheneb vee hapnikusisaldus ja kaovad algupärased veetaimed, kalad ja muud veeorganismid.
Harilikud alad : veekogu või veekogu osa, mida eutrofeerumine ei ohusta.
Heitvesi : puhastatud reovesi, mis juhitakse suublana toimivasse vesikonda.
Inimekvivalent : reovee saastemäära kvantitatiivne määratlus ekvivalentse inimeste arvu 
suhtes, kes toodaksid sama suure reovee määra. Ühele inimekvivalendile vastab ühe elaniku poolt toodetud reovee saaste määr.
Ise läbiviidavad kontrollid : operaatori poolt korrapäraselt läbiviidavad kontrollid asula 
reoveepuhasti igapäevase töö käigus, et jälgida puhastisse suunatud vee kvaliteeti ja setete koostist.
Linnastu : ala, kus elanikkond ja/või majandustegevus on piisavalt kontsentreeritud, et asu-
lareovett kogutakse ja juhitakse asulareoveepuhastisse või lõplikku ärajuhtimispunkti.
Mõjusus : mõõdab kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vahelist seost.
Programmitööperiood : mitmeaastane raamistik, mille raames planeeritakse ja rakendatakse 
struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist tehtavad kulud.
ld904920_ET_insideBT.indd   5 20/05/09   8:38:48
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20066
Puhastamise esimene aste : mehaaniline etapp, mille käigus toimub reovee esmane eral-
damine suurematest heitmetest.
Puhastamise kolmas aste : bioloogiline/keemiline etapp, mida vajadusel rakendatakse toite-
ainete kontsentratsiooni taseme vähendamiseks puhastatud reovees, enne kui see suunatakse suublasse, juhul kui esineb eutrofeerumise risk.
Puhastamise teine aste : bioloogiline faas, mille käigus reovesi puhastatakse, et eemaldada 
biolagundatavad orgaanilised heitmed.
Rakenduskava : komisjoni poolt heakskiidetud dokument, kus esitatakse mitmeaastased 
meetmed omavahel seotud prioriteetide kaudu. Prioriteedid võidakse ellu viia ühe või mitme struktuurifondi või alternatiivselt muude rahastamisvahendite ja Euroopa Investeerimispanga kasutamisel.
Reoveepuhasti : erinevaid puhastusprotsesse võimaldav infrastruktuur, mille eesmärk on 
vähendada linnastu reovee saaste taset vastuvõetavale tasemele, enne selle suunamist suublasse.
Reoveesetete direktiiv : nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna 
ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT 181, 4.7.1986, lk 6).
Struktuurimeetmed : käesolevas aruandes viitavad struktuurimeetmed Euroopa Regionaal-
arengufondi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumistele.
Sõltumatud kontrollid : sõltumatute asutuste poolt läbi viidud kontrollid (riiklikul, piir-
kondlikul või vesikonna tasandil), selleks et jälgida heitmete kvaliteeti ning sette ja pinnase koostist.
Tundlik piirkond : eutrofeerumisest ohustatud veekogu või veekogu osa. Tundlike piirkon-
dade asjakohane määramine on väga oluline, kuna selle tulemusel määratletakse vastav reo-vee puhastamise liik, et vähendada eutrofeerumist põhjustavate ainete sisaldust. Tundlikes piirkondades tuleks eemaldada lämmastik ja/või fosfor.
ld904920_ET_insideBT.indd   6 20/05/09   8:38:49
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20067
Veepoliitika raamistiku direktiiv : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta 
direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT 327, 22.12.2000, lk 1).
Vesikond : maa-ala, millelt kogu äravoolav pinnavesi voolab ojade, jõgede ja mõnikord ka 
järvede kaudu merre ühe jõesuudme või delta kaudu.
Ühtekuuluvusfond : vahend, mis on kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse 
edendamiseks suurprojektide rahastamise kaudu keskkonna- ja transpordivaldkonnas liik-mesriikides, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90% ühenduse keskmisest. Ühtekuuluvusfondi rakendati esialgselt Hispaanias, Kreekas, Iirimaal ja Portugalis. Alates 1. jaanuarist 2004 ei ole Iirimaa enam abikõlblik.
ld904920_ET_insideBT.indd   7 20/05/09   8:38:49
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20068
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
I.
Linnastutes tekkiv reovesi ja reoveesetted  
võivad mõjutada Euroopa järvede, jõgede,  rannikuvete, pinnase ja põhjavee kvaliteeti. Seetõttu on EL vastu võtnud mitmeid direk-
tiive ja kaasrahastanud linnastute reovee-puhasteid Ühtekuuluvusfondi ja ERFi kaudu. 
Tänu sellele on reovee puhastamisteenused kättesaadavad oluliselt suuremale osale  linnaelanikkonnast.
II.
Kontrollikoja audit keskendus Ühtekuulu-vusfondi ja ERF-i poolt rahastatud puhasti-tele programmitööperioodidel 1994–1999 ja 
2000–2006 Hispaanias, Portugalis, Kreekas  ja Iirimaal, mis moodustasid enamuse selle valdkonna kulutustest. Aruandes esitatud  auditijäreldused põhinevad komisjoni juh-timis- ja kontrollisüsteemide kontrollimi-sel ja 73 puhasti tegevuse kontrollimisel.  Lisaks käsitleti reovee puhastamisel kõr-
valproduktina tekkivate reoveesetete käit-
lemist ja komisjoni rolli reovee käitlemise  valdkonnas.
III.
Kontrollikoda järeldas, et üldiselt on struk-tuurimeetmed aidanud kaasa reovee puhas-
tamise parandamisele neljas auditeeritud  
liikmesriigis.
IV.
Üldiselt toimisid struktuurimeetmetest kaas-rahastatud puhastid asjakohaselt. Mõned  tegutsesid siiski alakoormusel ja vähestel  
juhtudel ei täidetud heitvee kvaliteediga  
seonduvaid ELi nõudeid.
ld904920_ET_insideBT.indd   8 20/05/09   8:38:49
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–20069
V.
Kontrollikoja hinnangul tuleb rohkem tähe-
lepanu pöörata selle tagamisele, et puhastid on asjakohaselt kanalisatsioonivõrgusti-kega ühendatud ning et jaamadesse saa-
buv tööstusreovesi oleks nõuetekohaselt  eeltöödeldud.
VI.
Seoses reoveesetetega tegi kontrollikoda  
järelduse, et enamuses kaasrahastatud  
puhastites neljas auditeeritud liikmesriigis kõrvaldati setteid vastavalt ELi soovitatud  
taaskasutusmeetoditele, siiski kasutas väike 
osa puhasteid vähem jätkusuutlikke taaska-
sutusmeetodeid. Lisaks leidis kontrollikoda, et setete kõrvaldamise järelevalve mõnin-
gaid aspekte saaks parandada.
VII.
Praegune reoveesetete direktiiv pärineb aas-tast 1986 ja selles ei ole seetõttu arvesse  võetud alates sellest ajast valdkonnas teh-tud edusamme. Direktiivi muutmisel tuleks 
arvesse võtta kõigi uute kavandatavate  
meetmete kulusid ja kasutegureid ning või-malikku mõju muudele ELi poliitikatele.
VIII.
Seoses komisjoni rolliga on kontrollikoda  seisukohal, et komisjon peaks olema toe-tusetaotluste läbivaatamisel järjepidevam, mida lihtsustaks sisesuuniste ja kontrollni-mekirjade väljatöötamine hindamismenet-
lustel kasutamiseks.KOMMENTEERITUD 
KOKKUVÕTE
IX.
Lisaks täheldas kontrollikoda, et komisjon  
peaks lõpparuannete kontrollimisel enne  rahastamisjäägi makse tegemist teostama  tulemite üle paremat järelevalvet. Juhul, kui 
nõutavat teavet ei esitata või oodatud tule-musi ei saavutata, tuleks võtta asjakohased 
järelmeetmed.
X.
Kokkuvõtteks tegi kontrollikoda järelduse,  
et veekogude hea ökoloogilise seisundi  säilitamiseks tuleb ELi keskkonnaalastele  põhimõtetele („saastaja maksab“ põhimõte 
ja saaste vähendamine selle tekkekohas)  
rohkem tähelepanu pöörata.
ld904920_ET_insideBT.indd   9 20/05/09   8:38:49
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200610
1 Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu konsolideeritud 
versiooni artikkel 174 (EÜT C 325, 
24.12.2002, lk 1).
2 Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ.
3 Direktiivi 91/271/EMÜ artikkel 14.
4 Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ.
5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiv 2000/60/EÜ.SISSEJUHATUS
KESKKONNAALANE TAUST
 1.  Kooskõlas asutamislepinguga aitab ühendus kaasa järgmise eesmärgi 
saavutamisele: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi  
parandamine. Ühenduse keskkonnapoliitika rajaneb ettevaatusprint-
siibil ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid,  keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma
1.
 2.  Linnastute heitveed ja reoveesetted võivad mõjutada Euroopa järvede, 
jõgede, rannikuvete ja põhjavee ning ka pinnase kvaliteeti. Peamised asjakohased ELi õigusaktid antud valdkonnas on järgmised:
Asulareovee puhastamist käsitlev direktiiv a) 2, mille kohaselt pea-
vad liikmesriigid tagama, et 31. detsembriks 2000 või 31. det-
sembriks 2005, vastavalt linnastu suurusele, peavad kõikides  linnastutes olema asulareovee kogumissüsteemid, kus kasuta-
takse vähemalt teise astme puhastamist ja tundlikes piirkondades 
kolmanda astme puhastamist. Nõuetekohase asulareovee puhas-tamise raames jälgitakse orgaaniliste ja anorgaaniliste heitmete 
määra ja vähendatakse see vastuvõetavale tasemele, sh heitmed, mis võivad põhjustada lähedalasuvate veekogude eutrofeerumist 
või kujutavad endast ohtu neis veekogudes suplejatele. Direk-tiiviga sätestatakse ka reovee puhastamisest tekkivate setete  taaskasutamine
3;
reoveesetete direktiiv b) 4, kus täpsustatakse reoveesetete ja pinnase 
proovide võtmise ja analüüside eeskirjad ja kehtestatakse piiran-gud seoses raskmetallide sisalduse ja maksimaalse iga-aastase  kogusega, mida võib pinnasesse juhtida. Direktiiviga regulee-ritakse reoveesetete kasutamist põllumajanduses ja innusta-takse seda tegema viisil, mis ei kahjustaks taimkatet, loomi ega inimesi;
vee raamdirektiiv c) 
5 keskendub vesikondade vee ja nende ökosüs-
teemide kvaliteedi tagamisele ja jälgimisele. Direktiivis sätestati 
klassifikatsioonisüsteemide ja järelevalvevõrgustiku kasutusele-võtt 2006. aastaks ja vesikondade haldamise kavade avaldamine 2009. aastal ning üldjuhul ka keskkonnaalaste eesmärkide saavu-tamine 2015. aastaks.
ld904920_ET_insideBT.indd   10 20/05/09   8:38:49
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200611
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
22. juuli 2002. aasta otsus 
nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse 
vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 
10.9.2002, lk 1).
7 EÜ asutamislepingu 
koondversiooni artikli 5 kohaselt peab ühendus: „võtma meetmeid 
ainult niisuguses ulatuses ja siis, 
kui liikmesriigid ei suuda täielikult 
saavutada kavandatud meetme 
eesmärke ning seetõttu võib neid 
kavandatud meetme ulatuse või 
toime tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil“. 3.  Lühike ülevaade reovee puhastamise ja setete kõrvaldamise kohta on 
esitatud asulareovee puhastuskeskkonda käsitleval joonisel, joonist 
täiendavad lisas  toodud selgitused.
 4.  Kooskõlas kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga6 on reovee 
puhastamine perioodil 2002–2012 üks ELi prioriteet.
ELI JUHTIMINE JA KAASRAHASTAMINE
 5.  Keskkonnakaitse on jagatud pädevuse valdkond liikmesriikide ja ühen-
duse vahel. Seetõttu peaks iga ühenduse poolt võetav meede olema kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega
7.
 6.  Keskkonnadirektiivid kehtivad kogu liidus. Nende sätetele vastavus võib 
nõuda investeerimisprojektide kasutamist, mis erinevad üksteisest  seoses sellega, milline reovee puhastuse tase on nõutav, mis sõltub sellest, milline on heitmeid vastuvõtvate veekogude keskkonnaalane 
olukord ja vajaliku varustuse liik (pumbajaamad, setete kuivatid jne). 
Projektid võivad ulatuda vähem kui 10 miljonist eurost väikeste lin-nastute puhul kuni rohkem kui 200 miljoni euroni suurtes keskustes, maksumus elaniku kohta väheneb seoses puhasti suurusega mastaa-
bisäästu tõttu (vt 1. selgitus ).
NÄITED KONTROLLIKOJA KONTROLLITUD KAASRAHASTATUD PROJEKTIDE KOHTA
Hispaanias kaasrahastati Ühtekuuluvusfondist projekti 10 000 elanikkonnaga nelja küla teenindamiseks. Projekt 
hõlmas asulareoveepuhastit, mis võimaldaks teise ja kolmanda etapi puhastust, 18 kilomeetrit torustikku ja kuut 
pumbajaama. Projekti maksumus oli 5,5 miljonit eurot, millest ELi toetus moodustas 4,3 miljonit eurot.
Portugalis oli uue Ühtekuuluvusfondi poolt rahastatud puhasti maksumus 22,8 miljonit eurot. Puhasti kavandati 
teenindama 250 000 elanikku ja selles viidi läbi teise etapi puhastus ja vee desinﬁ  tseerimine; ELi toetuse suurus 
oli 19,4 miljonit eurot.
Kreekas kaasrahastas Ühtekuuluvusfond puhasti suuremõõdulist kaasajastamist 3,7 miljoni elanikuga linnas, et 
võimaldada lisaks esimese astme puhastusele ka teise ja kolmanda astme puhastamist. Projekti maksumus oli 202,2 miljonit eurot, millest ELi toetus moodustas 135 miljonit eurot.1. SELGITUS
ld904920_ET_insideBT.indd   11 20/05/09   8:38:49
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200612
 7.  Puhastite ehituskulud on abikõlblikud struktuurimeetmetest toetuse 
saamiseks. Eesmärk 1 piirkondades võib toetuse tase ulatuda 85%-ni8. 
ELi finantstoetus kokku moodustas 2000–2006 programmiperioodil 10,6 miljardit eurot
9, neljale liikmesriigile (Hispaania, Portugal, Kreeka 
ja Iirimaa) anti enam kui 50% toetusest. Programmitööperioodiks  
2007–2013 on eraldatud 13,9 miljardit eurot, millest uutele EL-12  
liikmesriikidele kavandatud summa moodustab 9,1 miljardit eurot.
 8.  Kahel Euroopa Komisjoni peadirektoraadil – keskkonna peadirektoraa-
dil ja regionaalpoliitika peadirektoraadil – on oluline roll reovee ja reoveesetete puhastusprojektide heakskiitmises ja järelevalves.
 9.  Keskkonna peadirektoraat vastutab ELi keskkonnapoliitika eest reovee 
puhastamise valdkonnas. Peadirektoraat peab kontrollima puhastite 
toimimist seoses keskkonda suunatud vee kvaliteediga ja sette kõr-valdamisega ning vajadusel alustama rikkumismenetlust.
 10.  Regionaalpoliitika peadirektoraat vastutab ELi eelarve eest regionaalpo-
liitika valdkonnas jagatud halduse kaudu liikmesriikidega. Selle polii-tika raames kaasrahastatakse puhasteid kahe finantsvahendi kaudu: Ühtekuuluvusfond ja ERF
10.
 11.  Komisjon kontrollib kõiki liikmesriikide poolt esitatud taotlusi seoses 
Ühtekuuluvusfondi projektidega ja ERFi suurprojektidega11, selleks et 
tagada, et need on korrektselt täidetud ja kooskõlas ELi direktiividega. Komisjoni suunised, mis on mõeldud liikmesriikide abistamiseks nende abitaotluse esitamisel, on ära toodud komisjoni „Ühtekuuluvusfondi juhendis programmitööperioodiks 2000–2006“. Regionaalpoliitika  
peadirektoraadi ülesanne on kontrollida rahastatavate üksikprojek-
tide kvaliteeti, pidades vajadusel nõu muude peadirektoraatidega  (eriti keskkonna peadirektoraadiga).8 Eesmärk 1 abil edendati 
keskmisest mahajäänud 
piirkondade arengut ja 
struktuurilist kohandamist (SKP elaniku kohta väiksem 75% ELi 
keskmisest). Kaks kolmandikku 
struktuurifondi meetmetest 
seondusid eesmärk 1-ga, seega 
hõlmas eesmärk ligikaudu 20% liidu elanikkonnast. 
Programmitööperioodil 
2000–2006 oli nende piirkondade 
maksimaalne toetuste määr 
ERFi projektide puhul 75% ja 
Ühtekuuluvusfondi projektide 
puhul 85%.
9 Komisjonil puudub teave 
programmitööperioodi 1994–1999 
kohta, kuna ERFi puudutavad 
andmed olid selle perioodi kohta 
kättesaadavad ainult liikmesriigi 
tasandil.
10  Kandidaatriikide puhastite 
rahastamine kiideti heaks ka 
ühinemiseelse rahastamisvahendi 
(ISPA) raames. Seoses ühinemisega muudeti need projektid 
Ühtekuuluvusfondi projektideks.
11 Programmitööperioodil 1994–
1999 olid suurprojektid need, 
„mille kogukulud ühenduse abi 
kindlaksmääramist arvesse võttes ületavad üldjuhul infrastruktuuri 
investeeringute puhul 25 miljonit 
eküüd ja tootlike investeeringute 
puhul 15 miljonit eküüd“. 
Programmitööperioodil 2000–2006 hõlmatakse suurprojekti 
määratlusega projektid, „mille 
kogukulud fondide rahalise panuse 
määramist arvesse võttes ületavad 
50 miljonit eurot“. Perioodil 2007–
2013 on keskkonnaprojektide 
künnis 25 miljonit eurot.
ld904920_ET_insideBT.indd   12 20/05/09   8:38:49
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200613
 12.  Projekti kaasrahastamisotsuses määratakse kindlaks rahastamissumma ja 
tingimused, mis tuleb täita. Pärast Ühtekuuluvusfondi projekti lõpe-
tamist peab abisaaja esitama toetuse jäägi väljamaksmiseks lõpparu-ande, kus kirjeldatakse tehtud töid ja esitatakse esialgne hinnang  
selle kohta, kas oodatud tulemused saavutati
12. ERFi suurprojektide 
puhul ei ole lõpparuande esitamine määruse järgi nõutav, kuid aruan-
ded suurprojekte hõlmavate rakenduskavade kohta peavad sisaldama 
peatükki, milles on eraldi ära toodud nimetatud projekte käsitlev  
teave.
 13.  Seoses muude ERFi projektidega piirdub komisjoni roll pigem tegevus-
programmide kui üksikprojektide hindamise ja heakskiitmisega.
LINNASTUTE MÄÄR, KUS TEOSTATAKSE REOVEE 
PUHASTUST
 14.  Osaliselt asulareovee puhastamist käsitleva direktiivi jõustumise ja olulise 
ELi toetuse tulemusel13, on linnaelanike määr, kellele pakutakse teise 
ja kolmanda astme puhastusteenuseid oluliselt kasvanud (vt selgitus 
lisas ). See on eriti nähtav neljas liikmesriigis, kuhu suunati enam kui 
50% ELi asulareevee puhastamiseks eraldatud kuludest 2000–2006  
programmitööperioodiks ( tabelid 1 ja 2 ).12 Nõukogu 16. mai 1994. aasta 
määrus (EÜ) nr 1164/94, millega 
asutatakse Ühtekuuluvusfond, 
(EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1), viimati muudetud määrusega 
(EÜ) nr 1265/1999 (EÜT L 161, 
26.6.1999, lk 62).
13 Neljas külastatud liikmesriigis 
moodustas rohkem kui 50% 
asulareoveepuhastuseks vajalikest 
finantsvahenditest ELi toetus.
ld904920_ET_insideBT.indd   13 20/05/09   8:38:50
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200614
TEISE ASTME PUHASTUST TEOSTAVATE PUHASTITE TEENINDUSPIIRKONDA 
KUULUVATE LINNASTUTE ELANIKE ARVU PROTSENDILINE KASV
Liikmesriik1994–1999
programmitööperioodi algus2000–2006
programmitööperioodi lõpp
Iirimaa120% (1994) 87%(2006)
Hispaania241% (1995) 77% (2005)
Portugal332% (1994) 80% (2006)
Kreeka4< 20% (1994) 85% (2005)
1 Keskkonnaagentuur (EPA) – Office of Environmental Enforcement:  asulareovett käsitlevad 
aruanded, 2002–2003 ja 2004–2005. 2006. aasta andmed on esitanud: Department of 
Environment, Heritage and Local Government .
2 1995. aasta andmed: aruanne valmistati ette kooskõlas asulareovee puhastamise direktiivi 
artikliga 16, mille Hispaania saatis komisjonile (2004. aasta oktoober). 2005. aasta hinnang saadi keskkonnaministeeriumilt.
3 Vee ja reovee puhastuse strateegiline kava (2007–2013).
4 Keskkonnaministeerium – Vee Keskameti hinnang.TABEL 1
TEISE JA KOLMANDA ASTME PUHASTUST TEOSTAVATE PUHASTITE 
TEENINDUSPIIRKONNA ELANIKE ARVU PROTSENDILINE KASV TUNDLIKES PIIRKONDADES ASUVATES LINNASTUTES
Liikmesriik1994–1999 
programmitööperioodi algus 
(1995)12000–2006
programmitööperioodi algus
Iirimaa 2% 8% (2006)2
Hispaania 3% 84% (2005)3
Portugal 0% 63% (2005)4
Kreeka 6% 55% (2006)5
1 OECD keskkonnaandmed (2006. aasta kokkuvõte).
2 Seoses 2006. aastaga suureneb protsent keskkonnakaitse agentuuri (EPA) ja seoses 
2009. aastaga keskkonnaministeeriumi hinnangul 80 protsendini.
3 Keskkonnaministeerium.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) hinnangul tõuseb protsendiline osa 2008. aastal 
78 protsendini.
5 Keskkonnaministeerium – Vee keskamet. 2007. aastaks on arv suurenenud 97 protsendini.TABEL 2
ld904920_ET_insideBT.indd   14 20/05/09   8:38:50
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200615
AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS
 15.  Auditi põhieesmärk oli hinnata struktuurimeetmetest rahastatud reo-
vee puhastamise kulusid programmitööperioodidel 1994–1999 ja  
2000–2006.
 16.  Kontrollikoda otsis vastuseid järgmistele küsimusele:
Kas ELi kaasrahastatud puhastid puhastavad reovett asjakohasel a) 
viisil?
Kas puhastites tekkivat setet kasutatakse asjakohaselt? b) 
Kas komisjon täidab oma ülesannet seoses projektide valimisega ja c) 
tulemite järelevalvega, mida teostatakse lõpparuannete analüüsi 
ning keskkonnapõhimõtete propageerimise kaudu?
 17.  Audit viidi läbi Euroopa Komisjonis ja neljas liikmesriigis: Hispaanias, 
Portugalis, Kreekas ja Iirimaal. Ühenduse kogukulu nende liikmesrii-kide reoveepuhastusprojektidele oli 5,2 miljardit eurot programmi-
tööperioodil 1994–1999 ja 5,9 miljardit eurot programmitööperioodil 
2000–2006. Audit viidi läbi perioodil mai 2007 kuni märts 2008.
 18.  Auditi käigus kontrolliti 73 kaasrahastatud puhastit ja nende tööd hinnati 
asjakohastel programmitööperioodidel.
 19.  Auditi käigus kontrolliti komisjoni projektide heakskiitmise, järelevalve 
ja järelkontrollimenetlusi. Liikmesriikides intervjueeris kontrollikoda 
erinevate kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste esindajaid, kes  tegelesid puhastite kavandamise, valiku, toimimise ja järelevalvega. Kontrollikoda külastas 26 projekti ( tabel 3 ), külastustel olid kaasas 
sõltumatud eksperdid puhastite töö, hoolduse ja kontrolli alal. Lisaks hinnati dokumentaalselt 47 puhastit. Selleks, et määratleda ja võr-relda valdkonna võrdlusnäitajaid ja häid tavasid, vaadati üle mõne ELi mittekuuluva riigi (USA, Šveits, Kanada, Austraalia ja Jaapan)  standardid.
ld904920_ET_insideBT.indd   15 20/05/09   8:38:50
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200616
KONTROLLIKOJA AUDITI KÄIGUS KÜLASTATUD REOVEEPUHASTID 
ASUKOHA JA RAHASTAMISALLIKA KAUPA
Ühtekuuluvus-
fondERF Kokku
Hispaania 516
Portugal 516
Kreeka 606
Iirimaa 628
Kokku 22 4 26TABEL 3
ld904920_ET_insideBT.indd   16 20/05/09   8:38:50
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200617
KAS ELI KAASRAHASTATUD PUHASTID SAAVUTASID 
REOVEE PUHASTAMISEL ASJAKOHASE TASEME?
TAUST
 20.  Koduse ja eeltöödeldud tööstusvee puhastamise eesmärk on saasteai-
nete vähendamine vastuvõetavale tasemele, et reovee saaks turvali-selt veekogudesse suunata. Heitmete kvaliteedi jälgimiseks võetakse 
veeproove.
 21.  Kontrollikoda kontrollis:
kas puhastite jõudlus oli asjakohane; a) 
kas tekkinud heitmete kvaliteet oli asjakohane; b) 
kas puhastite toimimise järelevalve oli asjakohane. c) 
ENAMIKU PUHASTITE JÕUDLUS OLI ASJAKOHANE …
 22.  18 juhul 26st töötasid külastatud puhastid rahuldaval jõudlusel, nende 
kasutamismäär oli üle 50%. Neil juhtudel olid majapidamised ja töös-
tuslikud kasutajad puhastitega asjakohaselt ühendatud.
… OSA PUHASTEID TÖÖTAS MÄRGATAVALT ALLAPOOLE 
JÕUDLUST …
 23.  Puhastid, mille jõudlus oli väiksem kui 50%, on hinnanguliselt alakasu-
tuses. Kontrollikoja valimis oli seitse sellist puhastit ja nende alaka-
sutust võib selgitada järgmiselt14:TÄHELEPANEKUD
14 Kaks puhastit töötasid 35%-lisel 
jõudlusel, neli 40%-lisel jõudlusel ja üks 45%-lisel jõudlusel.
ld904920_ET_insideBT.indd   17 20/05/09   8:38:50
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200618
kuuel seitsmest alakasutuse juhust tekkisid probleemid võrgus- a) 
tiku viimistlemisel, paljud majapidamised ja tööstuslikud tarbijad ei olnud võrku ühendatud, vaatamata sellele olid puhastid töös olnud viis või rohkem aastat. Selle tulemusel ei puhastatud kogu 
piirkonnas tekkinud reovett;
teine puhasti töötas eeldatust madalamal jõudlusel kohalike  b) 
tööstusettevõtete sulgemise tõttu, mistõttu puhastust vajava vee kogus vähenes suuremõõduliselt.
… ÜHE PUHASTI JÕUDLUS EI OLNUD PIISAV
 24.  Üks puhasti töötas täisvõimsusel ootamatult kiire majanduskasvu tõttu 
piirkonnas. Selle tulemusel ei olnud puhastil kontrollikoja külaskäigu ajal piisavalt jõudlust oma reovee kogust käidelda. Selle puhasti laien-
dustööd on kavandatud aastateks 2009–2010, mistõttu praegusel  
hetkel ei ole võimalik kogu saabuvat vett nõuetekohaselt töödelda.
VALDAV ENAMIK PUHASTEID TOOTIS ELI NÕUETELE 
VASTAVAID HEITMEID
 25.  Kontrollikoda hindas 73 puhasti veeheitmete kvaliteeti, kasutades asula-
reovee puhastamise direktiivis esitatud nõudeid15. Direktiivi omakorda 
võrreldi seadusandlusega, mis on käibel sarnase majandusliku ja sot-siaalse arenguga ELi mittekuuluvates riikides. 64 juhul oli veeheitmete kvaliteet kooskõlas ELi nõuetega, tulemuste kokkuvõte esitletakse  
tabelis 4 .15 Nõukogu määruse 91/271/EMÜ, 
lisa I tabelites 1 ja 2 kehtestatakse 
heitmeid käsitlevad nõuded seoses biokeemilise hapnikutarbega 
(BHT5), keemilise hapnikutarbega 
(KHT), hõljuvainetega (TSS) 
tavalistes piirkondades, ja lisaks 
tundlikes piirkondades üldfosfori 
(TP) üldlämmastikuga (TN) (vt lisa ).
ld904920_ET_insideBT.indd   18 20/05/09   8:38:51
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200619
KAS AUDITIVALIMIS OLNUD PUHASTID TÄITSID ELI HEITMETE KVALITEEDINÕUDEID?
Auditeeritud 
puhastite arvELi nõuded selgelt 
täidetudELi nõuete napp 
täitmineELi nõudeid ei 
täidetud
Hispaania 1 9 973
Iirimaa 18 12 5 1
Portugal 1 8 864
Kreeka 18 12 5 1
Kokku 73 41 23 9
% 100% 56,2% 31,5% 12,3%TABEL 4
NÄITED ELI NÕUETELE VASTAVATE PUHASTITE KOHTAFOTOD 14
Foto1: Psyttalia puhasti – Kreeka Foto 2: Febrose puhasti – Portugal
Foto 3: Leóni puhasti – Hispaania Foto 4: Drogheda puhasti – Iirimaa
ld904920_ET_insideBT.indd   19 20/05/09   8:38:51
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200620
 26.  Nagu kirjeldatud tabelis 4 , ei vastanud heitmete kvaliteet üheksal juhul 
ELi nõuetele ja täheldati järgmisi probleeme:
tööstuslikku reovett tuleks üldiselt eeltöödelda enne munitsi- a) 
paalsesse kanalisatsioonisüsteemi suunamist, selleks et vältida  
probleeme puhasti töös. Seoses nelja ELi nõudeid mitte täitva  
puhastiga olid põhiprobleemid põhjustatud sellest, et puhastid 
võtsid vastu vett tööstuslikest allikatest, mis ei olnud täielikult 
eeltöödeldud ning mõnel juhul ei olnud käitlejaid teavitatud neile saabunud tööstusliku vee koostisest (vt 2. selgitus );
mõningaid puhasteid juhtisid kohalikud ametivõimud, kellel puu- b) 
dusid asjakohased vahendid ja teadmised, samuti puudusid meh-hanismid, mis oleksid teavitanud heast tavast;
muudel juhtudel põhjustas viletsaid tulemusi see, et eutrofeeru- c) 
mist põhjustavaid aineid ei eemaldatud asjakohaselt, kuna puudus 
vastav ainete eemaldamise varustus.
NÄITED TÖÖSTUSLIKU REOVEE EBAÕNNESTUNUD EELTÖÖTLEMISE KOHTA
Hispaanias märkisid kahe nõuetele mittevastanud puhasti haldajad kolmest oma kuu tegevusaruannetes, et töös-
tused suunasid nende puhastitesse töötlemata reovett, mis raskendas tegevust. Nendest kahest puhastist ühe 
puhul kaldusid 74 93st 2006. aastal läbi viidud kontrollist asulareovee puhastamise direktiivis sätestatud nõuetest kõrvale.
Portugalis suunasid tööstused ilma asjakohase eeltöötlemiseta reovett otse munitsipaalkanalisatsioonisüsteemi 
kahe puhasti puhul neljast nõuetele mittevastanud puhastist. Haldajad olid olukorraga tuttavad ja lisaks märgiti 
see ära ka puhasti töö järelevalvet teostanud sõltumatu asutuse aruandes.2. SELGITUS
ld904920_ET_insideBT.indd   20 20/05/09   8:38:56
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200621
16 Direktiivi 91/271/EMÜ lisa I.D.
17 Direktiiv 86/278/EMÜ ja 
direktiiv 91/271/EMÜ.HEITMETE KVALITEEDI JÄRELEVALVE: ÜLDISELT OLID ANDMED 
TEGEVUSE KOHTA VASTUVÕETAVAD, AGA MÕNEL JUHUL OLI ARENGURUUMI
 27.  Üldiselt olid 26 külastatud puhasti puhul puhasti haldaja poolt läbi viidud 
kontrollid kooskõlas asulareovee puhastamise direktiivis kehtestatud 
standarditega seoses nende sageduse ja valimimeetoditega. Siiski  
leiti väiksemaid puudusi, eriti väiksemates puhastites:
ühel juhul ei olnud kontrollide sagedus piisav (2006. aastal viidi a) 
läbi viis kontrolli nõutud 12 asemel);
kolmel juhul ei olnud proovi võtmismeetod kooskõlas direktiiviga b) 
(kasutati ühekordset proovi (kuigi direktiivi kohaselt tuleb võtta 
proovid 24 tunni jooksul või läbivooluga võrdeliselt).
 28.  Auditi käigus täheldati, et lisaks direktiivi nõuetele kasutati mitmeid 
häid tavasid:
selliste puhastite haldajad, mille inimekvivalent oli suurem kui  a) 
50 000, viisid läbi rohkem kontrolle kui direktiivis sätestatud  
24 kontrolli16. 14s sellises külastatud puhastis ulatus aastas võe-
tud proovide arv 38st 365ni;
kolmes neljast külastatud liikmesriigist kasutatakse kõrvaldamise b) 
litsentside süsteemi, mille abil kehtestatakse heitvett käsitlevad 
nõuded igale puhastile (kuigi mõnel nendes liikmesriikides külas-
tatud puhastil puudus litsents või see oli aegunud). Neljas liikmes-riik võttis litsentside süsteemi kasutusele 2008. aastal.
KAS PUHASTITES TOODETAVAID REOVEESETTEID 
KASUTATAKSE ASJAKOHASELT?
TAUST
 29.  Reoveetöötlemise tulemusel tekivad heitveed ja reoveesetted. EL soovitab 
neid kasutada väetisena17, kuna töödeldud reovesi on hea fosfori, läm-
mastiku ja kaaliumi allikas. Selline setete kasutamine on põllumehele majanduslikult tulutoov, kuna kasutatakse kättesaadavaid vahendeid, samal ajal on see pinnasele kasulik. Siiski võivad reoveesetted sisaldada 
ohtlikke saasteaineid, mida tuleb hoida vastuvõetaval tasemel, et set-
teid hiljem kasutada või need turvaliselt kõrvaldada.
ld904920_ET_insideBT.indd   21 20/05/09   8:38:56
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200622
18 Nõukogu 15. juuli 1975. aasta 
direktiiv 75/442/EMÜ, mis käsitleb 
jäätmeid (EÜT 194, 25.7.1975, lk 39).
KUIDAS KÕRVALDATI REOVEESETTEID AUDITIVALIMIS OLNUD PUHASTITES?
ELi soovitatud 
taaskasutusmeetodMeetodid, mis ei hõlma taaskasutust
KokkuPõllumajan-
dusmaal 
kasutaminePõletamineMunitsi-
paalprügi-
ladPuhastis 
kohapealMuud
Hispaania 1 6 0201 1 9
Iirimaa 1 7 0100 1 8
Portugal 1 4 0130 1 8
Kreeka 01 1 4 21 1 8
Kokku 4 711 85 27 3TABEL 5 30.  Kontrollikoda kontrollis:
kas setted kõrvaldati turvaliselt, võttes arvesse, et EL soodustab a) 18 
nende turvalist taaskasutamist põllumajanduses ja energia saami-
seks põletamise kaudu; ladustamine munitsipaalprügilatesse on 
vastuvõetav, kuigi seda peetakse kõige vähem jätkusuutlikumaks meetodiks;
juhul kui setteid kasutati põllumajanduses, kas setetes ja pinnases b) 
olevate ohtlike ainete tase oli turvaline;
kas puhastite ja liikmesriikide järelevalve abil saavutati piisav  c) 
kindlus, et reoveesetteid kõrvaldati turvaliselt.
KAHES KOLMANDIKUS KÜLASTATUD PUHASTITES KÕRVALDATI 
REOVEESETTED KOOSKÕLAS ELI SOOVITUSLIKE TAVADEGA
 31.  73st auditivalimis olnud puhastist valisid ELi soovituslikke taaskasu-
tusmeetodeid kasutanutest 47 põllumajanduse ja üks puhasti valis energia saamise põletamise kaudu (vt tabel 5 ).
ld904920_ET_insideBT.indd   22 20/05/09   8:38:56
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200623
NÄITED REOVEESETETE KÕRVALDAMISE KOHTAFOTOD 5 JA 6
Foto 5: EL on toetanud taaskasutamist põllumaal Foto 6: Halb tava: setteid hoiti külastatud 
puhastis kohapeal 32.  Setteid ei taaskasutatud erinevatel põhjustel 25 puhastis:
kuigi Kreeka töötab praegusel hetkel välja reoveesetete kõr- a) 
valdamise riiklikku kava, ei olnud auditi läbiviimise ajal ei riik-
likke ega piirkondlikke kavasid kasutusele võetud ja 14 Kreekas 
auditeeritud 18st puhastist kõrvaldasid oma reoveesetted  munitsipaalprügilatesse;
Kreekas ja Portugalis puudus mõnel puhastil elujõuline strateegia b) 
reoveesetete kõrvaldamiseks, eriti puudutas see munitsipaalselt hallatud puhasteid. Seetõttu hoiti reoveesetteid kohapeal ja ühel juhul paigutati need mahajäetud kaevandusse. Ühel suurel puhas-til Kreekas puudus kehtiv setete kõrvaldamise leping ja seetõttu hoiti igal aastal 13 450 tonni setteid kohapeal ( foto 6 ).
ld904920_ET_insideBT.indd   23 20/05/09   8:38:56
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200624
PROTSENDILINE EDASIARENG SEOSES PUHASTITE REOVEESETETE 
TAASKASUTAMISEGA KOOSKÕLAS ELI SOOVITUSLIKE TAVADEGA1
Liikmesriik1994–1999 
programmitööperioodi 
algus2000–2006 
programmitöö-
perioodi lõppTaaskasutusmeetod
Iirimaa 12% / 15% (1994) 76% / 83% (2005)Põllumajandusmaa/
muu maa
Hispaania 46% (1997) 66% (2003) Põllumajandus
Portugal 30% (1995) 42% (2005) Põllumajandus
Kreeka 0% (1997)0% (2005) / 50% 
(2007. aasta keskpaigas)2Energia (põletamine)
1 Aruanded reoveesetete kohta, mida liikmesriigid koostavad kooskõlas reoveesetete direktiivi 
artikliga 17.
2 Keskkonnaministeeriumi hinnang.TABEL 6 33.  Külastatud liikmesriikides näitas kontrollikoja reoveesetete andmete 
läbivaatamine, et ELi soovitatud reoveesetete taaskasutamine on olu-liselt kasvanud ( tabel 6  ja 3. selgitus ).
NÄIDE SELLE KOHTA, KUIDAS ÜKS LIIKMESRIIK TOETAS ELI SOOVITUSLIKU 
TAVA KASUTAMIST
Iirimaa saavutatud tulemus oli osaliselt seotud reoveesetete direktiivi rakendamisega suuniste väljatöötamise ja 
kohaldamise kaudu, mille raames määratleti reoveesetete puhastamise ja kõrvaldamise parimad tavad. Üks suu-
nis keskendus setete haldamise tõhusate kavade koostamisele kohalikele ametiasutustele, kaks teist keskendusid 
setete turvalisele kõrvaldamisele põllumaadel, sinna kuulus ka nõue, mille kohaselt talupidajad peavad kasutama 
toitainete haldamiskava.3. SELGITUS
ld904920_ET_insideBT.indd   24 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200625
NÄITED MUUDE ÜHENDITE KONTROLLIDE KOHTA REOVEESETETES 
Iirimaal viisid kolm kaheksast külastatud puhastist läbi regulaarseid teste, millega kontrolliti ﬂ  uoriidi, arseeni, 
seleeni ja magneesiumi sisaldust. Mõned puhastid viisid läbi kontrolle ka polütsükliliste aromaatsete süsivesinike 
(PAHid) ja polüklooritud bifenüülide (PCBd) sisalduse kohta.
Portugalis on alates 2006. aastast kehtinud nõue, et tööstuslikku vett vastuvõtvates puhastites tekkivaid setteid 
tuleb kontrollida orgaaniliste ühendite ja dioksiinide suhtes. Seda oli tehtud neljas kuuest külastatud puhastist.4. SELGITUSTULEMUSED OLID REOVEESETETE DIREKTIIVI NÕUETE 
SEISUKOHALT RAHULDAVAD
 34.  Kohapeal kolmes liikmesriigis (kes kõrvaldasid setted pinnasesse) audi-
teeritud puhastites näitasid läbiviidud laboratooriumkontrollid (kus 
kontrolliti reoveesetete ja pinnase raskmetallisisaldust enne setete 
pinnasele laotamist, et tulemused olid kooskõlas reoveesetete direk-tiivis kehtestatud maksimaalsete määradega. Kontrolliti ka muude  ühendite nagu polüklooritud terfenüülide (PCB) sisaldust, kuigi seda 
direktiivis ei nõutud (vt 4. selgitus).
KAS DIREKTIIV TULEKS UUESTI LÄBI VAADATA?
 35.  Kuigi kontrollikoda leidis, et reoveesetete direktiivi nõudeid järgiti rahul-
daval määral, ei võeta selles arvesse vahepealseid tehnika- ja meeto-
dite arenguid ja setete puhastamise ja kõrvaldamise meetodeid, kuna praegune direktiiv võeti vastu 1986. aastal. Näiteks ei nõuta direktiivis 
orgaaniliste saasteainete nagu polüklooritud bifenüülide või haigu-setekitajate nagu E. coli sisalduse testimist, samal ajal kui mõned  
liikmesriigid kehtestavad oma riiklikes õigusaktides maksimaalsed  saasteainete tasemed ja mõned ELi välised riigid on kehtestanud stan-dardid, mille eesmärk on vähendada setetes olevate haigusetekitajate kahjulikke mõjusid. Lisaks ei mainita direktiivis muid populaarseid  
pinnasesse siirdamise võimalusi nagu metsandus.
ld904920_ET_insideBT.indd   25 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200626
 36.  Kui läbivaatamist peetakse vajalikuks, on tõenäoline, et erinevatele aine-
tele kehtestatavad piirmäärad on rangemad kui praeguses direktiivis. Siiski, muudel juhtudel võib olla võimalik alates 1986. aasta direk-tiivi vastuvõtmisest läbiviidud teadusuuringute alusel muuta varem 
põhjendatuteks peetud piirmääru vähem rangeteks. Võib osutuda  vajalikuks ka selliste saasteainete mõõtmine, mida ei ole praeguses 
direktiivis mainitud.
SETETE KÕRVALDAMISE JÄRELEVALVE: LIIKMESRIIKIDES 
TULEKS MÕNINGAL MÄÄRAL PARANDADA PUHASTITE HALDUST JA JÄRELEVALVEASUTUSTE TÖÖD
 37.  Kontrollikoda kontrollis setete kvaliteedi testimist ja andmete salves-
tamist valimisse kuulunud puhastites. Selgus, et reoveesetete testi-mise proovide võtmise sagedus ja meetod olid üldiselt reoveesetete 
direktiiviga kooskõlas, kuigi seoses läbiviidud testide arvuga leiti  
mõningaid puudusi.
 38.  Liikmesriikides täheldas kontrollikoda, et:
reoveesetete järelevalve eest erinevatel tasanditel vastutav ameti- a) 
asutus ei suutnud sageli anda ülevaadet toodetud setete kogusest, 
koostisest või sellest, kuidas need kõrvaldati;
kuna vahel vastutasid põllumajanduslike ja mittepõllumajandus- b) 
like setete kõrvaldamise eest erinevad üksused, puudus ülevaade olukorra kohta igas puhastis tervikuna.
KAS KOMISJON TÄIDAB OMA ÜLESANNET?
TAUST
 39.  ELi kaasrahastatud reovee puhastamise projektide heakskiitmise ja 
järelkontrolliga tegelevad kaks Euroopa Komisjoni peadirektoraati: 
regionaalpoliitika peadirektoraat ja keskkonna peadirektoraat. Seoses 
Ühtekuuluvusfondi ja ERFi suurprojektidega seondub komisjoni roll 
toetusetaotluste hindamisel ja otsustamismenetluses üksikprojekti-
dega, väiksemate ERFi projektide puhul sekkub komisjon tegevus-programmi tasandil (punktid 8–13).
ld904920_ET_insideBT.indd   26 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200627
 40.  Ühtekuuluvusfondi ja ERFi suurprojektide puhul kontrollis kontrollikoda, 
kas komisjon:
kontrollis toetusetaotlustes esitatud keskkonnaalast teavet järje- a) 
pidevalt;
kontrollis enne toetuse jäägi väljamaksmist heakskiidetud pro- b) 
jektide saavutatud tulemusi;
tagas selle, et liikmesriigid rakendasid ELi järgmisi keskkonnapõ- c) 
himõtteid: keskkonnakahjustus tuleb heastada kahjustuse kohas ja saastaja maksab.
PROJEKTIDE LÄBIVAATAMINE PEAB OLEMA JÄRJEPIDEV
 41.  Selleks, et komisjon tagaks kõikide toetusetaotlejate võrdse kohtlemise 
ja selle, et kõik taotluse aspektid on hõlmatud, on üliolulised asjako-hased ja järjepidevalt rakendatavad sisesuunised ja kontrollnimekirju sisaldav raamistik. Auditi käigus täheldas kontrollikoda, et sellised 
suunised ja kontrollinimekirjad puudusid.
 42.  Komisjoni suunistes Ühtekuuluvusfondi kohta aastatel 2000–2006 sätes-
tati teatud põhidokumendid ja teave, mida toetusetaotlused pidid  
sisaldama. Kontrollikoja poolt läbivaadatud taotlused seda teavet  alati ei sisaldanud; kontrollnimekirjade kasutamine oleks selle ära  hoidnud.
 43.  Kontrollikoda kontrollis kohapeal 22 Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud 
puhastit ja tegi järgmised tähelepanekud:
peaaegu kõik taotlused ja komisjoni otsused sisaldavad eesmärke a) 
seoses kõrvaldatava vee ja puhastatava vee massiga, kuid napib teavet kõrvaldatud reoveesetete iseloomu kohta (see oli märgitud ainult kaheksas abitaotluses ja kuues toetuse andmise otsuses) või 
andmeid reoveesetete kvaliteedi kohta (sellele on viidatud ainult 
kahes abitaotluses ja kaheksas toetuse andmise otsuses);
peaaegu kõigis abitaotlustes ja vastavates komisjoni otsustes  b) 
(seda kinnitasid komisjoni järelhindamise leiud) puuduvad suub-late kvaliteedi tulemusnäitajad.
ld904920_ET_insideBT.indd   27 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200628
19 Kõige uuemad näited 
on esitatud kontrollikoja 
eriaruandes nr 1/2008, milles 
käsitletakse investeeringute 
suurprojektide eelkontrolli- 
ja järelhindamismenetlusi 
programmitööperioodidel 
1994–1999 ja 2000–2006 
(ELT C 81, 1.4.2008, lk 1). 44.  Kontrollikoda täheldas, et projektide eesmärkide saavutamise hindamist 
võivad mõjutada puudused toetuste rakendamisel, eriti seoses eel-
datud mõju ja näitajatega19.
 45.  Projektide rangemal kontrollimisel taotlusetapis oleks olnud võimalik 
tuvastada teatavaid auditi käigus avastatud probleeme ja aidata kaasa 
nende lahendamisele:
puhastite kvaliteet ei olnud piisav, seda põhjustas asjakohase  a) 
toitainete eemaldamise varustuse puudumine (punkt 26);
setete kõrvaldamine ei toimunud asjakohasel viisil, mõnes suu- b) 
res puhastis koguti reoveesetted kohapeal puhasti ümbrusesse  (punkt 32).
TULEMITE JÄRELEVALVET TULEB TÕHUSTADA
 46.  Enne toetuse jäägi maksmist Ühtekuuluvusfondi projektidele tuleb komis-
jonile esitada lõpparuanne, mis peab sisaldama eeldatud tulemuste 
hindamist. Kui lõpparuannet ei saadeta komisjonile 18 kuu jooksul 
rahastamisotsuse lõppkuupäevast, tuleb kooskõlas asjakohaste ELi  
õigusaktidega makse jääk tühistada.
 47.  Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud ja kontrollikoja poolt külastatud 
22 puhasti lõpparuannete auditis oli märgitud, et ainult kuues lõpp-
aruandes esitati andmed heitvete kvaliteedi kohta ja ainult ühes esi-tati andmed seoses vee kvaliteedi paranemise mõõtmisega ning ainult 
kolmes viidati reoveesetete kõrvaldamise meetodile.
 48.  Kontrollikoja hinnangul ei suuda komisjon lõpparuandeid nõuetekoha-
selt hinnata, ilma et tema käsutuses oleks oluline põhiteave, millele 
on viidatud punktis 47. Sellise teabe puudumisel toimub maksejäägi peatamine või tühistamine ainult aruande mitteesitamisel, ja mitte pärast hindamist, kas eeldatud tulemused tegelikult saavutati.
ld904920_ET_insideBT.indd   28 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200629
20 Vee raamdirektiivis määratletud 
hea ökoloogiline seisund põhineb 
kolmel elementide rühmal: 
bioloogilised kvaliteedielemendid, 
hüdromorfoloogilised 
kvaliteedielemendid ja füüsikalised-keemilised 
kvaliteedielemendid (artikkel 2 ja 
lisa V).
21 Komisjoni aruanne nõukogule 
ja parlamendile fosfaatide 
kasutamise kohta vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) 
nr 648/2004 (detergentide kohta) 
artiklile 16, KOM(2007) 234 (lõplik), 
Brüssel, 4. mai 2007.
22 ELi keskkonna direktoraat – 
Lõpparuanne: Fosfaadid ja 
alternatiivsed veepehmendusained 
detergentides / WRc Ref: UC 4011 / juuni 2002 lk 120, 121 ja 125, 
UNDP/GEF aruanne Doonau jõe 
ja MARE/HELCOM projekti kohta 
Läänemere piirkonnas.
23 Uurimuses ei sisaldu andmed 
Bulgaaria ja Rumeenia kohta.
24 Komisjoni andmetel olid kaks 
auditi käigus külastatud riiki, mis 
olid saanud suures ulatuses ELi 
abi, mis oli ette nähtud reovee 
puhastamisse investeerimiseks, 
pesupesemiseks ettenähtud puhastusainete osas vähem 
kui 50% ulatuses fosfaadivabad.ELI KESKKONNAPÕHIMÕTETELE TULEB ROHKEM 
TÄHELEPANU PÖÖRATA
 49.  Veekogude hea ökoloogilise seisundi säilitamine20 nõuab mitte ainult 
reovee rahuldavat puhastamist puhasti tasandil, vaid ka ELi keskkon-napõhimõtete rakendamist, mille kohaselt tuleb reostus kõrvaldada tekkekohas ja saastaja peab maksma.
 50.  Komisjoni aruandes kinnitatakse21, et kaks peamist eutrofeerumise  
põhjustajat linnastute magevees on fosfaadil põhinevad koduseks  
pesupesemiseks ettenähtud pesuained ja inimese ainevahetusjäägid. Pärast fosfaadipõhiste pesuainete kaasmõju probleemi teadvustamist 
on paljud liikmesriigid hakanud tegema samme fosfaadivabade pesu-
ainete kasutamise suunas.
 51.  Muudes aruannetes22 tehakse järeldus, et ainult kolmanda astme puhas-
tamine ei pruugi eutrofeerumise vältimiseks piisav olla, tuleb ka lõpe-tada fosfaadipõhiste puhastusainete kasutamine.
 52.  Komisjon on uurinud, milline oleks võimalik tulu liikmesriikide keskkon-
nale, kui lõpetataks fosfaadipõhiste puhastusainete kasutamine, ja tegi järelduse, et 24 liikmesriiki 25st
23 uuritud liikmesriigist saaksid 
erineval tasemel kasu24. Iga liikmesriigi puhul arvesse võetud tegu-
rite hulka kuulusid iga-aastane fosfaadipõhiste puhastusainete tarbi-
mine, vee kolmanda etapi puhastamine ja eutrofeerumise probleemi 
ulatus.
 53.  Komisjon on teadvustanud asjakohaste meetmete võtmise vajadust ja 
kinnitas punktis 50 viidatud aruandes, et otsus selle kohta, kas fos-
faatide kasutamist puhastusainetes piirata, tehakse juhul, kui see on 
õigustatud ja sellele järgneksid vajadusel mõju hindamine ja seadus-
andliku ettepaneku esitamine.
 54.  Seoses põhimõttega „saastaja maksab“ nõutakse vee raamdirektiivis, 
et 2010. aastaks võetakse vastu veehinna kujundamise poliitika, kus tuuakse ära stiimulid veevarude tõhusaks kasutamiseks ja kulude  
katmiseks.
ld904920_ET_insideBT.indd   29 20/05/09   8:38:58
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200630
 55.  Toetusetaotluste hindamisel peab komisjon kontrollima vastavust põhi-
mõttele „saastaja maksab“ ja see võib mõjutada antava abi määra25. 
Siiski ei ole kehtestatud konkreetseid võrdlusnäitajaid kasutatavate tariifimäärade hindamiseks. Kontrollikoda täheldas, et tariifimäära-sid ei kaasatud kunagi rahastamisotsusesse ega neid ei olnud sageli kaasatud lõpparuannetesse, muutes majandusliku jätkusuutlikkuse hindamise seeläbi keerukaks.
 56.  Kontrollikoda vaatas üle külastatud puhastite kehtestatud tariifid ja sel-
gus, et tavaliselt on tariifid tegevuskulude maksmiseks liiga madalad 
(vt 5. selgitus ).25 EÜ regionaalpoliitika 
peadirektoraat „Ühtekuuluvusfond 
2000–2006. Menetluste 
käsiraamat“ (Versioon 
2006–2009) – lk 21.
NÄITED KASUTATUD TARIIFIDE KOHTA KÜLASTATUD PUHASTITES
Hispaanias, Portugalis ja Kreekas puhastites kasutatavad tariiﬁ  d erinesid oluliselt (ulatudes näiteks üle 20 m3 
veekoguse kohta 0,079 eurost/m3 kuni 1,17 euroni/m3).
Iirimaal ei maksustata eraisikutest veetarbijaid nende veekasutuse ja reovee puhastamisteenuste eest otse, küll aga 
maksustatakse kommerts- ja tööstuslikke vee- ja reoveeteenuste tarbijaid.5. SELGITUS
ld904920_ET_insideBT.indd   30 20/05/09   8:38:59
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200631
KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
 57.  Kontrollikoja üldise järelduse kohaselt on struktuurimeetmed aida-
nud kaasa reoveepuhastamise parandamisele neljas auditeeritud  
liikmesriigis.
REOVEE PUHASTAMINE
 58.  Reoveepuhastite tulemuslikkuse osas leidis kontrollikoda, et üldiselt 
toimisid struktuurimeetmetest kaasrahastatud puhastid rahuldaval 
viisil (punktid 22 ja 25).
 59.  Siiski tuleb arvestada järgmist:
seitse 26 puhastist töötasid alakoormusel, kuna kuuel juhul ei  a) 
oldud suudetud kõiki võimalikke kodu- ja tööstuslikke kasutajaid 
puhastitega ühendada ja ühel juhul oli põhjuseks kohaliku töös-
tuse kadumine (punktid 23 ja 24);
heitmete kvaliteet ei vastanud ELi nõuetele üheksal juhul 73st,  b) 
kuna ebapiisavalt eeltöödeldud tööstuslikku reovett suunati kana-
lisatsioonivõrgustikku, mõnede kohalike ametivõimude pädevus oli puudulik ja puudus ka asjakohane varustus või tehnoloogia  tundlikeks tunnistatud aladel (punkt 26).
60. KONTROLLIKODA SOOVITAB JÄRGMIST:
liikmesriigid peaksid tagama, et pööratakse piisavalt tähelepanu a) 
äsja ehitatud puhastite ühendamisele kanalisatsioonivõrgustikku;
liikmesriigid peaksid oma heitvee kvaliteedi parandamiseks pöö- b) 
rama rohkem tähelepanu tööstusliku reovee asjakohasele eeltöötle-
misele ja edendama haldajatevahelist parimate tavade jagamist.
ld904920_ET_insideBT.indd   31 20/05/09   8:38:59
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200632
REOVEESETETE PUHASTAMINE JA KÕRVALDAMINE
 61.  Seoses sellega, kuidas puhastites reoveesetteid puhastati ja kõrvaldati, 
leidis kontrollikoda, et kahes kolmandikus puhastites, mida kaasrahas-tati struktuurimeetmetest, taaskasutati reovee puhastamisel tekkinud setteid, järgides ELi direktiivides soovitatud meetodeid; peaaegu kõik 
eelistasid setete taaskasutamist põllumajandusmaal (punkt 31).
 62.  Siiski tuleb arvestada järgmist:
25s 73st puhastist kasutati jätkusuutmatuid taaskasutusmeetodeid a) 
nagu kohapealne hoiustamine (punkt 32);
kolmes neljast liikmesriigist ei osanud asjakohased ametivõimud b) 
mõnede puhastite puhul öelda, kui suur oli toodetud setete kogus, 
nende koostis ja kuidas need kõrvaldati (punkt 38);
kuigi kontrollikoja hinnangul täideti reoveesetete puhastamise  c) 
direktiivinõudeid, ei ole reovee töötlemise ja kõrvaldamise alal 
pärast 1986. aastat aset leidnud arenguid ELi õigusaktides arves-
tatud, kuigi mõned liimesriigid rakendavad rangemaid nõudeid (punktid 35 ja 36).
63. KONTROLLIKODA SOOVITAB JÄRGMIST:
liikmesriigid peaksid enne projekti esitamist kaasrahastamiseks  a) 
tagama, et asulareoveepuhastitel on strateegia reoveesetete  kõrvaldamiseks;
liikmesriigid peaksid tagama, et nende reoveesetete andmebaasides b) 
sisaldub teave kõigis puhastites tekkivate setete, nende koostise ja kõrvaldamismeetodi kohta;
komisjon peaks kaaluma, kas praegu on sobiv aeg reoveesetete  c) 
direktiivi läbivaatamiseks. Läbivaatamises tuleks arvestada uute  kavandatavate meetmete kulusid ja tulusid, samuti tasakaalu säi-
litamist muude ELi poliitikatega.
ld904920_ET_insideBT.indd   32 20/05/09   8:38:59
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200633
KOMISJONI ROLLI MÕJUSUS
 64.  Kontrollikoda uuris komisjoni tegevust seoses Ühtekuuluvusfondi pro-
jektide ja ERFi suurprojektide heakskiitmise ja järelkontrolliga ning leidis järgmised märkimisväärsed puudused:
komisjon kiitis heaks projektid, mille abitaotlused ei sisaldanud a) 
Ühtekuuluvusfondi juhendis nõutud olulist teavet (nt setete kõr-
valdamise tulemusnäitajad ja suublate kvaliteet). Selline teave  lihtsustab seda, et saavutatud tulemuste hindamine kaasatakse projekti lõpparuandesse (punktid 41–45);
Ühtekuuluvusfondi üksikprojektide lõpparuanded ei sisaldanud b) 
sageli teavet heitvete ja suublate kvaliteedi ning reoveesetete kva-liteedi ja koostise kohta. Ilma nende andmeteta ei ole komisjonil võimalik teostada lõpparuannete kohustuslikku hindamist enne lõppjäägi maksmist (punktid 46–48).
 65.  Seoses tähelepanuga, mida komisjon on pööranud ELi keskkonnapõhi-
mõtetele, täheldas kontrollikoda järgmist:
mitmetes uuringutes on viidatud sellele, et keskkonnale oleks  a) 
kasulik, kui lõpetataks fosfaadipõhiste puhastusainete kasuta-
mine. Seda küsimust tuleks ka tulevikus hinnata tasakaalusta-tud viisil, kaasates asjakohasel määral kulude ja tulude analüüsi (punktid 50–53);
komisjon ei järginud alati piisaval määral põhimõtet, mille  b) 
kohaselt saastaja maksab, kuna kontrollikoja läbivaatuse käigus leiti, et kehtestatud tariifid olid tegevuskulude katmiseks liiga  madalad. Lisaks ei sisaldunud tariifimäärad sageli lõpparuanne-tes, muutes finantsalase jätkusuutlikkuse hindamise keerukaks  
(punktid 54–56).
ld904920_ET_insideBT.indd   33 20/05/09   8:38:59
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200634
66. KONTROLLIKODA SOOVITAB KOMISJONIL:
nõuda, et teave, mille alusel saab kehtestada tulemusnäitajad, oleks a) 
kaasatud toetusetaotlustesse. Teave peaks hõlmama põhivaldkondi 
nagu heitvete kvaliteeti, suublate kvaliteeti, puhastatava vee kogust ja meetodit, mida kavatsetakse kasutada setete kõrvaldamisel ning 
seda tuleks projekti hindamisel järjepidevalt kontrollida. Seda liht-
sustaks projektiametnikele mõeldud asjakohaste sisesuuniste ja  kontrollinimekirjade koostamine;
julgustada liikmesriike hindama projektitaotluses esitatud eel- b) 
datavate tulemuste saavutamist projektitasandil, pidades silmas  
asjaolu, et programmitööperioodiks 2007–2013 ei ole vaja komis-
jonile esitada lõpparuannet Ühtekuuluvusfondi projektide ja ERFi 
suurprojektide kohta;
hindama, kas tulevikus tuleks loobuda fosfaadipõhistest puhastus- c) 
ainetest ning kas see on õigustatav, võttes arvesse kulusid ja tulu, 
mida see ELi kodanikele kaasa toob;
tagama, et projekti heakskiitmise etapis võetakse arvesse puhastite d) 
majanduslikku jätkusuutlikkust ning arvestatakse asjakohast teavet 
nagu kavandatud tariifid.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 18. ja 19. märtsi 2009. aasta 
istungil Luxembourgis.
  Kontrollikoja nimel
Vítor Manuel da Silva Caldeira
president
ld904920_ET_insideBT.indd   34 20/05/09   8:38:59
/g55/g82/g85/g88/g86/g76/g71/g3/g72/g75/g76/g87/g68/g87/g68/g78/g86/g72
/g47/g76/g81/g81/g68/g86/g87/g88/g3/g85/g72/g82/g89/g72/g72/g83/g88/g75/g68/g86/g87/g76/g20/g17/g3/g40/g72/g79/g87/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g81/g72
/g11/g80/g72/g75/g68/g68/g81/g76/g79/g76/g81/g72/g12/g21/g17/g3/g55/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g86/g72/g3
/g72/g86/g76/g80/g72/g81/g72/g3/g68/g86/g87/g72
/g11/g80/g72/g75/g68/g68/g81/g76/g79/g76/g81/g72/g12/g22/g17/g3/g55/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g86/g72/g3/g87/g72/g76/g81/g72/g3/g68/g86/g87/g72/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g82/g74/g76/g79/g76/g81/g72/g12/g51/g88/g75/g68/g86/g87/g76/g86/g86/g72/g3
/g86/g68/g68/g69/g88/g89/g3
/g87/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g68/g87/g68/g3/g89/g125/g76/g3
/g82/g86/g68/g79/g76/g86/g72/g79/g87/g3
/g87/g124/g124/g71/g72/g79/g71/g88/g71/g3
/g85/g72/g82/g89/g72/g86/g76
/g45/g174/g42/g44/g55/g124/g124/g71/g72/g79/g71/g88/g71/g3
/g85/g72/g82/g89/g72/g86/g76
/g54/g72/g87/g72/g87/g72/g3/g87/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g81/g72/g3/g11/g78/g88/g76/g89/g68/g87/g68/g80/g76/g81/g72/g12/g72/g81/g81/g72/g3/g78/g125/g85/g89/g68/g79/g71/g68/g80/g76/g86/g87
/g23/g17/g3/g55/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g86/g72/g3/g78/g82/g79/g80/g68/g86
/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g82/g74/g76/g79/g76/g81/g72/g18/g78/g72/g72/g80/g76/g79/g76/g81/g72/g12/g77/g68/g3/g81/g72/g79/g77/g68/g86
/g11/g56/g57/g12/g3/g68/g86/g87/g72
/g55/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g68/g87/g68/g3/g85/g72/g82/g89/g72/g86/g76
/g104/g79/g72/g77/g108/g108/g81/g88/g71/g3
/g86/g72/g87/g87/g72/g71/g54/g72/g87/g72/g87/g72/g3/g87/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87
/g55/g82/g76/g87/g68/g76/g81/g72/g87/g72/g3
/g72/g72/g80/g68/g79/g16
/g71/g68/g80/g76/g81/g72
/g56/g57/g16/g87/g124/g124/g87/g79/g88/g86
/g46/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g79/g76/g80/g76/g16
/g81/g72
/g47/g76/g76/g89/g3/g77/g68/g3/g125/g79/g76/g3
/g72/g72/g80/g68/g79/g16
/g71/g68/g87/g68/g78/g86/g72/g53/g44/g57/g40/g53
 /g55/g68/g68/g86/g78/g68/g86/g88/g87/g68/g80/g76/g81/g72/g3
/g83/g125/g79/g72/g87/g68/g80/g76/g86/g72/g3/g78/g68/g88/g71/g88
/g54/g76/g76/g85/g71/g68/g80/g76/g81/g72/g3
/g83/g76/g81/g81/g68/g86/g72/g86/g86/g72/g55/g68/g68/g86/g78/g68/g86/g88/g87/g68/g80/g76/g81/g72/g3/g83/g125/g79/g79/g88/g80/g68/g77/g68/g81/g71/g88/g86/g80/g68/g68/g79/g48/g76/g87/g87/g72/g68/g86/g77/g68/g78/g82/g75/g68/g86/g72/g79/g87/g3
/g78/g68/g86/g88/g87/g68/g87/g88/g71/g89/g108/g72/g87/g76/g86/g87/g72/g3
/g86/g88/g88/g81/g68/g80/g76/g81/g72/g3/g77/g125/g78/g78/g72
/g46/g89/g68/g79/g76/g87/g72/g72/g71/g76/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g79/g51/g88/g75/g68/g86/g87/g76/g74/g68/g3/g129/g75/g72/g81/g71/g68/g80/g68/g87/g68/g3/g79/g76/g81/g81/g68/g86/g87/g88/g15/g3
/g85/g72/g82/g89/g72/g86/g76/g3/g86/g88/g88/g81/g68/g87/g68/g78/g86/g72/g3/g82/g87/g86/g72/g3/g77/g125/g78/g78/g72/g51/g88/g75/g68/g86/g87/g76/g74/g68/g3/g129/g75/g72/g81/g71/g68/g87/g88/g71/g3
/g79/g76/g81/g81/g68/g86/g87/g88
/g53/g72/g82/g89/g72/g72/g3/g86/g88/g88/g81/g68/g80/g76/g81/g72/g3/g11/g68/g86/g77/g68/g78/g82/g75/g68/g81/g72/g3
/g72/g72/g79/g87/g124/g124/g87/g79/g88/g86/g3/g72/g81/g81/g72/g129/g79/g71/g76/g86/g72/g86/g86/g72/g3
/g78/g68/g81/g68/g79/g76/g86/g68/g87/g86/g76/g82/g82/g81/g76/g86/g129/g86/g87/g72/g72/g80/g76/g3
/g86/g88/g88/g81/g68/g80/g76/g86/g87/g12
/g54/g51/g21/g19/g20/g20/g24/g27/g26/g40/g55/g19/g25/g16/g19/g27/g36/g36/g16/g39/g40/g38/g20/g26/g26/g16/g19/g27/g57/g50/g16/g53/g54/g16/g58/g68/g86/g87/g72/g66/g58/g68/g87/g72/g85/g66/g55/g85/g72/g68/g87/g80/g72/g81/g87/g16/g55/g53/g17/g89/g86/g71/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3 /g47/g76/g86/g68 /g177 /g47/g76/g81/g81/g68/g86/g87/g88/g3/g85/g72/g82/g89/g72/g72/g3/g87/g124/g124/g87/g79/g72/g80/g76/g86/g87/g3/g78/g88/g77/g88/g87/g68/g89/g3/g86/g78/g72/g72/g80 /g20/g28/g17/g22/g17/g21/g19/g19/g28/g46/g68/g85/g76/g79/g82/g82/g80/g68/g71
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200635
LINNASTU REOVEE TÖÖTLEMIST KUJUTAV SKEEMLISA
ld904920_ET_insideBT.indd   35 20/05/09   8:38:59
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200636
LISA  
DIAGRAMMI TÄIENDAV TEAVE
HEIT- JA REOVEE KÄITLEMISE ETAPID
Reovesi kogutakse asula reoveetorude võrgustiku kaudu ja pumba-
takse asula reoveepuhastisse, kus seda puhastatakse mitmes etapis 
enne reovee juhtimist vesikonna veeteedesse.
Reovee puhastamise eelaste
Selles mehaanilises etapis eemaldatakse veest suuremad jäätmetükid 
(näiteks paber, plastmass ...), samuti eemaldatakse muude protses-
sidega liiv ja õli.
Reovee puhastamise esimene aste
Selles mehaanilises etapis eemaldatakse reoveest suured heitmeosad, mis kogunevad mahuti põhja. Reoveesetted kogutakse seejärel põh-
jast ja suunatakse edasiseks puhastamiseks ja taaskasutuseks.
Reovee puhastamise teine aste
Selles bioloogilises etapis puhastatakse reovett, et eemaldada biola-gunevad orgaanilised saasteained, mida mõõdetakse BOD5, COD ja TSS sisalduse taseme järgi vees (vt kvaliteedi parameetrid).
Reovee töötlemise teise astme käigus kasutatakse puhastavaid mik-
roorganisme, mis lahustavad ja tarbivad ära biolagunevad osad. Selle tulemusel eraldatakse ja kogutakse reoveesetted, mis sarnanevad reovee töötlemise esimeses astmes kirjeldatule.
Reovee puhastamise kolmas aste
Seda bioloogilist/keemilist etappi kasutatakse vajadusel selleks, et 
vähendada toitainete sisaldust puhastatud reovees enne selle suu-
namist eutrofeerumisest ohustatud vesikonna veeteedesse.
ld904920_ET_insideBT.indd   36 20/05/09   8:39:03
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200637
Eutrofeerumist põhjustab toitainete tekitatud vetikate plahvatuslik 
kasv, mistõttu hapnikutase vees väheneb, mille tulemusel algupära-sed meretaimed, kalad ja muud akvakultuurid kaovad.
Kaks põhilist eutrofeerumist põhjustavat toitainet on fosfor (mage-
vees) ja lämmastik (soolases vees).
Reovee puhastamise neljas aste
Seda kiiritusetappi kasutatakse vajadusel kahjulike bakterite ( E. coli
bakter), et kaitsta ümberkaudsetes veekogudes suplevaid inimesi. Selles etapis desinfitseeritakse puhastatud reovesi ultraviolettval-guse abil.
Reoveesetete töötlemine
Enne kõrvaldamist reoveesetted tavaliselt kuivatatakse, kuni nad sisaldavad 20% vett mudaolekus (biojäätmed) ja seda võib edasi kui-vatada, kuni 1% veesisalduseni kuiva graanuli olekus (bioväetis).
Biojäätmeid ja bioväetist võib kasutada pinnasesse siirdamiseks  
juhul, kui saasteaine määr ei ületa piirnormi. Lisaks võib bioväetist 
taaskasutada energia tootmisel põletamise kaudu.
Puhastamist käsitlevas direktiivis nõutakse ka, et põllumajandus-
maade raskmetallisisaldust tuleb enne reoveesetete pinnasesse siir-
damist korrapäraselt testida.
EL-I ÕIGUSAKTIDES SÄTESTATUD KVALITEEDIKONTROLLI 
PARAMEETRID
Puhastatud reovesi (asulareovee puhastamist käsitlev direktiiv)
Seoses puhastatud reoveega kontrollitakse järgmisi parameetreid 
enne reovee puhastist vesikonna suublatesse edasi suunamist:
ld904920_ET_insideBT.indd   37 20/05/09   8:39:03
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200638
Bioloogiline hapnikutarve (BOD)
Mikroorganismide poolt tarbitud hapnikukogus vees sisalduvate 
biolagunevate orgaaniliste ja mineraalainete eemaldamiseks. BOD5 
kasutatakse tavaliselt hapnikutarbimise mõõtmiseks mg O2/l pärast 
viit päeva. Mida kõrgem on BOD5 väärtus, seda rohkem hapnikku 
mikroorganismid tarbivad ja seda suurem on saaste.
Keemiline hapnikutarve (COD)
Vees olevate orgaaniliste ja mineraalainete keemiliseks oksüdee-
rumiseks vajalik hapnikukogus. Keemiline hapnikutarve hõlmab  seetõttu nii biolagunevaid aineid, mida iseloomustab BOD5 kui bio-loogiliselt mittelagunevaid oksüdeeruvaid aineid. Seda parameetrit väljendatakse samuti mg O
2/l abil.
Hõljuvainete koguhulk
Vees esinevate mineraal- ja orgaaniliste osakeste kogus, mida saab filtriga kinni püüda. Seda parameetrit saab väljendada ka mg/l-s.
Üldlämmastik ja üldfosfor
Vees sisalduvate eutrofeerumist tekitavate toitainete määr. Seda 
parameetrit väljendatakse ka mg/l-s.
Puhastatud reoveesetted (reoveesetete direktiiv)
Enne põllumajandusmaale siirdamist kontrollitakse reoveesetetes 
järgmiste raskmetallide sisaldust (mg/kuivaine kg kohta):
kaadmium, vask, nikkel, plii, tsink, elavhõbe ja kroom.
Vesikonna veekogude veekvaliteet (vee raamdirektiiv)
EL on välja töötanud põhjalikud kontrolli- ja järelevalve klassifikat-
sioonid ja järelevalvesüsteemid, mille abil jagatakse liikmesriikide 
veekogud ökoloogilise olukorra taseme järgi viieks, millest kaks 
(hea ja kõrge) on ELi puhta vee poliitika eesmärkide saavutamise 
kohaselt vastuvõetavad.
ld904920_ET_insideBT.indd   38 20/05/09   8:39:03
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200639
KOMISJONI VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
III. 
Komisjon rõhutab, et reovee puhastamise  
parandamine oli Ühtekuuluvusfondi ja  
Euroopa Regionaalarengu Fondi (edaspidi  
„ERF”) investeeringute prioriteet neljas audi-teeritud liikmesriigis.
IV. 
Mõne puhastusjaama alakoormus võib olla tingitud viivitustest reoveesüsteemide pai-
galdamisel ning asjaolust, et majanduste-
gevuses on toimunud olulised muutused,  mida ei ole suudetud ette näha. Lisaks sel-lele võivad teatavad projektid hõlmata asu-
lareovee puhastamise direktiivi nõuetest  
kaugemale minevat reoveeallikate käitle-mist. Sellistel juhtudel võib puhastusjaama tulevikule suunatud ehitus olla tasuv, ent  tuua kaasa ka olukorra, kus jaam töötab aju-
tiselt alakoormusega. 
V. 
Komisjon nõustub, et kõnealusesse sek-
torisse tehtavad investeeringud peavad  
toetuma pikaajalisele planeerimisele koha-
likul/piirkondlikul tasandil ning et rahalised vahendid peaksid hõlmama ühtekuuluvuspo-liitika vahendeid, aga täiendavaid vahendeid tuleb saada ka muudest allikatest.
VI. 
Reoveesetete korduskasutus on paljudel juh-tudel piiratud setete kvaliteedi, geograafi-liste tingimuste või majanduslike kaalutluste 
tõttu.
VII. 
Komisjon vaatab reoveesetete direktiivi  praegu läbi, tuginedes eri poliitikavalikuid ning nende kulusid ja eeliseid käsitlevale  põhjalikule mõjuhinnangule.
ld904920_ET_insideBT.indd   39 20/05/09   8:39:03
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200640
VIII. 
Kaasrahastatavate projektide valiku, raken-
damise ja järelevalve eest vastutavad esma-joones liikmesriigid. 
Komisjon on koostanud 2007.–2013. aasta  
suuremate vee- ja reoveeprojektide hin-damise eesmärgil sisekasutuseks mõeldud  kontroll-loendi, mille abil saab hinnata pro-jektide ühilduvust keskkonnaalase õigustiku 
ja keskkonnapoliitikaga.  Komisjoni otsus on 
nõutav siiski ainult suuremate projektide  
puhul (kõnealuses sektoris projektid, mille maksumus on üle 25 miljoni euro). 
IX. 
Enne toetuse jääksumma väljamaksmist  Ühtekuuluvusfondi projektile või mis tahes 
suuremale projektile püüab komisjon kind-laks teha, kas rahastamise tingimused on  
täidetud, ning nõuab vajaduse korral makse 
saajalt selgitust. Komisjon kaalub, kui-
das kontrollikoja soovitusi kõige paremini  rakendada. 
Reoveesektoris ajavahemikul 2007–2013  
heakskiidetavate projektide puhul on komis-
joni kaasrahastamise otsustesse lisatud hulk tulemuslikkusnäitajaid (nt puhastamise tase, 
puhastusjaama jõudlus). 
X. 
Ajavahemikul 2000–2006 tegi komisjon  jõupingutusi põhimõtte „saastaja maksab”  
edendamiseks, avaldades soovitusliku doku-
mendi, milles käsitletakse kõnealuse põhi-
mõtte kohaldamist ühtekuuluvuspoliitika  
raames. Komisjon rõhutas kõnealuse põhi-mõtte tähtsust ja kutsus liikmesriike üles  seda intensiivsemalt kohaldama. Alates  
2010. aastast hakatakse põhimõtet „saastaja maksab” ametlikult kohaldama veepoliitika 
raamistiku direktiivi alusel.  SISSEJUHATUS
2.c) Tuleb märkida, et veepoliitika raamistiku  direktiivi ei kohaldatud auditeeritud pro-
jektide suhtes ja auditeeritud ajavahemikul 
(1994–2006).  
Direktiivi hakatakse kohaldama projektide  
suhtes, mis valmistatakse ette pärast 2009. aastat. 
8. 
Komisjon tuletab meelde, et projektide  
valiku, rakendamise ja järelevalve eest vas-tutavad esmajoones liikmesriigid. 
9. 
Komisjon kontrollib korrapäraselt projektide 
vastavust asulareovee puhastamise direktii-
vile. Komisjoni neljas rakendusaruandes, mis avaldati 2007. aastal lõpus, on loetletud liik-
mesriikide, sealhulgas auditeeritud riikide  suhtes algatatud horisontaalsed rikkumis-menetlused ja Euroopa Kohtu otsused. 
11.-12. 
Määrusega lubatakse komisjonil hinnata ja heaks kiita ainult 2007.–2013. aastaks kavan-datud suuri projekte (keskkonnaprojektid,  mille maksumus on üle 25 miljoni euro), mida 
kaasrahastatakse kas Ühtekuuluvusfondist  
või ERFist. Kõnealuste projektide puhul ei  
pea komisjon heaks kiitma lõpparuandeid. 
Auditeeritud ajavahemikul kontrollis komis-
jon liikmesriikide esitatud konkreetsete  
projektide kvaliteeti ainult siis, kui tegu oli Ühtekuuluvusfondi projektide ja suuremate ERFi projektidega. 
ld904920_ET_insideBT.indd   40 20/05/09   8:39:03
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200641
Mõlemal programmiperioodil põhines komis-
joni kontroll projektide sotsiaalmajanduslike tegurite, ühtsuse ja järjepidevuse ning küp-suse ja rakendatavuse määramisel. Selleks  
tegi komisjon näiteks kulude ja tulude ana-lüüsi või hindas sisemist tulumäära. Komis-
joni lõpphinnang tehakse selle põhjal, kas  
projekt on rakendatav ja esialgse otsusega kooskõlas. Kaasrahastatava puhastusjaama nõuetekohane toimimine jääb ühtekuu-luvuspoliitika raames toimuva hindamise  ulatusest välja, kuid seda reguleeritakse  ühenduse õigusaktidega.
TÄHELEPANEKUD
23. Mõne puhastusjaama alakoormus võib olla tingitud viivitustest reoveesüsteemide pai-
galdamisel ning asjaolust, et majandustege-
vuses on toimunud olulised muutused, mida ei ole suudetud ette näha. Lisaks sellele või-
vad teatavad projektid hõlmata direktiivi  
nõuetest kaugemale minevat reoveeallikate käitlemist. Sellistel juhtudel võib puhastus-jaama tulevikule suunatud ehitus olla tasuv, ent tuua kaasa ka olukorra, kus jaam töötab 
ajutiselt alakoormusega.  
Komisjon nõustub, et kõnealusesse sek-
torisse tehtavad investeeringud peavad  
toetuma pikaajalisele planeerimisele koha-
likul/piirkondlikul tasandil ning et rahalised 
vahendid peaksid hõlmama ühtekuuluvuspo-
liitika vahendeid, aga täiendavaid vahendeid tuleb saada ka muudest allikatest.
24. 
Sotsiaalmajanduslike muutuste ootamatu  kiirenemine kõnealuses piirkonnas on üks  projekti arengut ohustavatest teguritest.  
25. 
Reovee puhastusjaamade kaasrahastamise  tulemusena on kõnealustes piirkondades  
paranenud reovee käitlemine ning vähene-
nud reovee mõju keskkonnale. 26. 
Komisjon võtab asjaolud teadmiseks ja uurib veel kõnealust küsimust. Ta rõhutab siiski, et 
puhastusjaamade töö ja selle eest, et jaamad 
vastaksid ühenduse õigusaktide nõuetele,  
vastutavad liikmesriigid.
a) 
Tööstuslikku reovett tuleks enne selle suu-namist munitsipaalsesse puhastusjaama eel-töödelda. Seetõttu peaks abisaaja tõendama 
taotluse menetlemise etapis, mil komisjon  
tema projekti läbi vaatab, et tööstuslikku  
reovett eeltöödeldakse nõuetekohaselt või 
et selle küsimusega tegelemiseks on koos-tatud asjakohane kava.  
Tööstusliku reovee ärajuhtimise suhtes  
tuleks samuti kehtestada loamenetlus, mis on sätestatud asulareovee puhastamise  
direktiivis (artikkel 11).  
b) 
Projektid võivad hõlmata tehnilise abi kasu -
tamist abisaajate suutlikkuse suuren da-
miseks. 
c) Komisjon on aktiivselt tegelenud toitainete eemaldamise nõude rakendamisega, edas-tades sellekohast teavet (liikmesriikidele  
3. juulil 2003 saadetud kiri) ning algatades 
rikkumismenetlusi (puhastusjaamade heit-
vee halva kvaliteedi ja/või tundlike alade  puuduliku määramise tõttu), mille kohta  Euroopa Kohus on teinud otsuse (vt 2007.  
aasta rakendusaruanne).
27. 
a) 
Komisjon on taotlenud puhastusjaamade  järelevalvet ja toimimist käsitlevate andmete esitamist asulareovee puhastamise direktiivi 
eeloleva viienda rakendusaruande tarbeks.   
ld904920_ET_insideBT.indd   41 20/05/09   8:39:03
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200642
32. 
Reoveesetete korduskasutus on paljudel juh-tudel piiratud setete kvaliteedi, geograafi-liste tingimuste või majanduslike kaalutluste 
tõttu.
a) 
Komisjon seletab reoveesetete toimetamist munitsipaalprügilasse auditeeritud perioo-dil tööstuse vähese huviga reoveesetete  korduskasutuse vastu ning samuti üldsuse  reaktsiooniga. 
b) 
Komisjon kaasrahastab suure Kreeka puhas-tusjaama laiendamise ja täiustamise projekti, 
mis hõlmab reoveesetete kuivatamise üksuse 
paigaldamist ja kuivatatud setete korduska-sutust. Projekt kiideti heaks 2006. aastal ja see viiakse lõpule 2009. aasta lõpuks.
34. 
Reoveesetete direktiivis sätestatud kvalitee-
dikontrolli puhul on teatavad liikmesriigid 
kehtestanud madalamad piirmäärad, kui on 
direktiiviga ette nähtud. Sõltuvalt kanali-
satsiooni juhitava reovee tüübist (nt töös-
tuslik reovesi) võib olla vajalik kontrollida  
lisanäitajaid. 
35. 
Komisjon vaatab 1986. aasta reoveesetete  
direktiivi praegu läbi, tuginedes eri polii-
tikavalikuid ning nende kulusid ja eeliseid  käsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
Esialgne ajakava on järgmine: 2009. aastal  
valmistatakse võimaliku õigusakti ettepa-neku raames ette mõjuhinnang; 2010. aas-tal võetakse võimalik õigusakti ettepanek  vastu.36. 
Reoveesetete direktiivi läbivaatamiseks ette 
nähtud mõjuhinnangu raames tuleb hinnata 
keskkonnaohte ning majanduslikke ja sot-
siaalseid ohte seoses reoveesetete maa-
pinnale laotamisega. Peamiste kaalutavate 
võimaluste hulka kuulub raskmetallide suh-
tes kehtestatud olemasolevate piirmäärade karmistamine ning täiendavate piirmäärade kasutuselevõtt orgaaniliste ja muude saas-
teainete suhtes.   
39. 
Komisjon viitab oma vastustele, mis on antud 
punktidele 8, 9 ja 12. 
41. 
Komisjon on koostanud 2007.–2013. aasta  suuremate vee- ja reoveeprojektide hin-
damise eesmärgil sisekasutuseks mõeldud  
kontroll-loendi, mille abil saab hinnata pro-jektide ühilduvust keskkonnaalase õigustiku 
ja keskkonnapoliitikaga. 
42. 
Suunised ja suuremate projektide puhul ka 
kontroll-loend ei ole liikmesriikide suhtes  siduvad, vaid kõigest soovituslikud.
Komisjon korraldab 2007.–2013. aasta pro-
jektide puhul oma ametnikele korrapäraselt koolitusi vee- ja reoveeprojektide hindamise 
kohta. 
43.
a) 
Ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud pro-
jektidele antava rahalise toetuse saajad pea-vad oma taotluses märkima setete lõpliku  sihtkoha ning see eeldab setete kvaliteedi  
ja kvantiteedi esialgset hindamist. Uute äri-
ühingute asutamiseks tehtavate investeerin-
gute (nn greenfield  investeeringud) puhul ei 
pruugi siiski olla üksikasjalikku teavet reo-veesetete kvaliteedi kohta. 
ld904920_ET_insideBT.indd   42 20/05/09   8:39:04
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200643
b) 
Auditeeritud ajavahemikul (1994–2006)  olid ELi tasandi veekvaliteedi näitajad ole-mas ainult teatavate veeliikide puhul (nt  
joogivesi, suplusvesi). Järelikult ei olnud  Ühtekuuluvusfondi juhendis (2000–2006)  
sisalduvaid näitajaid võimalik kohaldada  
kõikide projektide suhtes. Üksikasjalikud  tulemuslikkusnäitajad võeti kasutusele alles veepoliitika raamistiku direktiiviga, mille  eesmärgid sõnastatakse 2009. aasta det-sembriks ja mille eesmärgid tuleb üldjuhul saavutada 2015. aasta detsembriks. 
45. 
Komisjon rõhutab, et tal puuduvad vajalikud 
ressursid ja õiguslik alus projektitaotluste  
veelgi üksikasjalikumaks hindamiseks.
a) 
Komisjon on paljudel juhtudel esitanud liik-mesriikide, sealhulgas nelja auditeeritud  
liikmesriigi suhtes Euroopa Kohtule kaebuse 
puhastusjaama heitvee halva kvaliteedi ja/
või tundlike alade puuduliku määramise  
tõttu ning kavatseb teha seda ka edaspidi.  
b) 
Kreekas asuva suure puhastusjaama puhul  oli komisjon setete nõuetevastasest kõrval-damisest teadlik ning palus Kreekal esitada 
asjakohane lahendus, mis viidi komisjoni  
toetusega ellu (vt punkt 32 b).  
47. 
Komisjoni lõpphinnang tehakse selle põh-
jal, kas projekt on rakendatav ja esialgse  otsusega kooskõlas. Kaasrahastatava puhas-tusjaama nõuetekohane toimimine jääb ühte-
kuuluvuspoliitika raames toimuva hindamise 
ulatusest välja. Liikmesriikidele ei ole ka sea-dusega kehtestatud nõuet esitada korrapä-
raselt teavet ärajuhitava reovee kvaliteedi, 
suublate vee kvaliteedi ning reoveesetete  
kõrvaldamise laadi ja kvaliteedi kohta.48. 
Hiljuti kasutusele võetud infotehnoloogi-line vahend muudab eelseisva sulgemisme-
netluse lihtsamaks ja läbipistvamaks. Iga  üksikjuhtu kontrollitakse eraldi, eriti siis, kui projektiga on olnud raskusi. Toetuse jääk-
summa väljamaksmist on võimalik peatada 
või tühistada, kui komisjon on lõpparuande kätte saanud ja seda analüüsinud. 
49. 
Komisjon viitab oma vastustele, mis on antud 
punktidele 43 b ja 55. 
53. 
Komisjon hindab praegu pesemis- ja puhas-tusvahendeid käsitlevate õigusaktide  läbivaatamise vajadust, tuginedes eri polii-tikavalikuid ning nende kulusid ja eeliseid  käsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
55. 
Ajavahemikul 2000–2006 tegi komisjon  jõupingutusi põhimõtte „saastaja maksab”  edendamiseks, avaldades soovitusliku doku-mendi, milles käsitletakse kõnealuse põhi-mõtte kohaldamist, ning juhendi kulude ja 
tulude analüüsi tegemiseks (2002). Kõnealus-
tes dokumentides kutsuti liikmesriike üles  kohustuma rangemalt kohaldama põhimõtet „saastaja maksab” ning samuti kulude kat-mise põhimõtet. Alates 2010. aastast haka-takse kõnealuseid põhimõtteid ametlikult  
kohaldama veepoliitika raamistiku direktiivi alusel. 
ld904920_ET_insideBT.indd   43 20/05/09   8:39:04
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200644
KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
59.
a) Mõne puhastusjaama alakoormus võib olla tingitud viivitustest reoveesüsteemide pai-galdamisel ning asjaolust, et majandustege-vuses on toimunud olulised muutused, mida ei ole suudetud ette näha. Lisaks sellele või-vad teatavad projektid hõlmata direktiivi  nõuetest kaugemale minevat reoveeallikate käitlemist. Sellistel juhtudel võib puhastus-jaama tulevikule suunatud ehitus olla tasuv, 
ent tuua kaasa ka olukorra, kus jaam töötab 
ajutiselt alakoormusega.  
b) 
Komisjon rõhutab, et puhastusjaamade töö 
ja selle eest, et jaamad vastaksid ühenduse 
õigusaktide nõuetele, vastutavad liikmesrii-
gid. Komisjon on paljudel juhtudel esitanud 
liikmesriikide, sealhulgas nelja auditeeritud 
liikmesriigi suhtes Euroopa Kohtule kaebuse puhastusjaamade heitvee halva kvaliteedi  
ja/või tundlike alade puuduliku määramise 
tõttu ning kavatseb teha seda ka edaspidi. 
60.
a) Komisjon nõustub, et kõnealusesse sek-torisse tehtavad investeeringud peavad  
toetuma pikaajalisele planeerimisele koha-
likul/piirkondlikul tasandil ning et rahalised vahendid peaksid hõlmama ühtekuuluvuspo-liitika vahendeid, aga täiendavaid vahendeid tuleb saada ka muudest allikatest.  
b) 
Tööstusliku reovee juhtimist reguleerivad  sätted on esitatud asulareovee puhastamise 
direktiivis (artikkel 11) ning neid tuleks liik-
mesriikides kohaldada.   62.
a) Reoveesetete korduskasutus on paljudel juh-tudel piiratud setete kvaliteedi, geograafi-
liste tingimuste või majanduslike kaalutluste tõttu.
63.
a) 
Komisjon nõustub, et kõnealuse valdkonna projektides tuleks esitada reoveesetete käit-
lemise strateegia.  Ajavahemikul 2007–2013 
esitatud uute projektide puhul juba kontrol-litakse strateegia olemasolu. 
b) 
2007. aastal paluti liikmesriikidel esitada  
andmed reoveesetete toodangu kohta.  
Kõnealuseid andmeid kasutatakse asulareo-
vee puhastamise direktiivi eeloleva viienda 
rakendusaruande koostamisel. Andmete  esitamise nõue ajendas liikmesriike looma  
riiklikke andmebaase. 
c) 
Komisjon vaatab reoveesetete direktiivi  praegu läbi, tuginedes eri poliitikavalikuid ning nende kulusid ja eeliseid käsitlevale  põhjalikule mõjuhinnangule.
64. 
Komisjon tuletab meelde, et projektide  valiku, rakendamise ja järelevalve eest vas-tutavad esmajoones liikmesriigid. 
a) 
Üksikasjalikumaks hindamiseks puuduvad  
komisjonil vajalikud ressursid ja õiguslik  alus.  Ajavahemikuks 2007–2013 kavanda-tud suuremate projektide hindamist on siiski 
ühtlustatud ning projekte ei rahastata, kui 
miinimumnõuded (nt reoveesetete käitle-
mise strateegia esitamise nõue) ei ole täide-tud. Hindamise täiendavaks ühtlustamiseks 
kasutatakse kontroll-loendeid ja korralda-
takse erikoolitusi. 
ld904920_ET_insideBT.indd   44 20/05/09   8:39:04
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200645
b) 
Ajavahemikul 2007–2013 on komisjoni  otsust vaja vaid suuremate asulareovee  puhastamise projektide puhul, mis kuuluvad 
Ühtekuuluvusfondi ja ERFi alla. Komisjon ei käsitle suuremate projektide rakendamist ja 
lõpuleviimist üldjuhul enam sama üksikasja-
likult kui varem. 
65.
b) Ajavahemikul 2000–2006 tegi komisjon  jõupingutusi põhimõtte „saastaja mak-sab” edendamiseks, avaldades soovitusliku 
dokumendi, milles käsitletakse kõnealuse  
põhimõtte kohaldamist, ja rõhutades põhi-mõtte tähtsust Ühtekuuluvusfondi juhendis. Kulude ja tulude analüüsi tegemise juhendis (2002) jagati liikmesriikidele juhtnööre selle kohta, kuidas teha edusamme kulude kat-
mise valdkonnas. Kuna kõnealused juhtnöö-rid ei olnud õiguslikult siduvad, sai komisjon 
liikmesriike vaid üles kutsuda põhimõtet  rangemalt kohaldama.  
66.
a) 
Komisjon on koostanud 2007.–2013. aasta  
suuremate vee- ja reoveeprojektide hin-damise eesmärgil sisekasutuseks mõeldud  kontroll-loendi, mille abil saab hinnata pro-
jektide ühilduvust keskkonnaalase õigustiku 
ja keskkonnapoliitikaga. Sealhulgas hinna-
takse ka ärajuhitava vee kvaliteeti ja setete käitlemist.  Komisjoni otsustesse konkreet-sete projektide kohta on lisatud ka hulk  
tulemuslikkusnäitajaid (nt puhastamise tase, puhastusjaama jõudlus). c) 
Komisjon hindab praegu pesemis- ja puhas-
tusvahendeid käsitlevate õigusaktide  läbivaatamise vajadust, tuginedes eri polii-tikavalikuid ning nende kulusid ja eeliseid  käsitlevale põhjalikule mõjuhinnangule.
d) 
Investeerimisprojektide kulude ja tulude  
analüüsi uues juhendis (2008) rõhutatakse  põhimõtte „saastaja maksab” keskset rolli  
ja kulude täieliku katmise olulisust reovee-projektide puhul. Seda toetatakse nüüd ka veepoliitika raamistiku direktiivi õiguslike  nõuetega ning selle tulemusel peaks 2010. 
aastaks paranema veehindade kujundamine, kuna järgitakse kulude katmise põhimõtet.
ld904920_ET_insideBT.indd   45 20/05/09   8:39:04
ld904920_ET_insideBT.indd   46 20/05/09   8:39:04
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 3/2009 — Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–200647
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 3/2009
Struktuurimeetmete kulude mõjusus reovee puhastamisel programmitööperioodil 1994–1999 ja 2000–2006
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus
2009 – 45 lk – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-248-3
ld904920_ET_insideBT.indd   47 20/05/09   8:39:04
ld904920_ET_insideBT.indd   48 20/05/09   8:39:04
Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
ld904920_ET_coverBT.indd   2 20/05/09   8:30:46
2009
STRUKTUURIMEETMETE KULUDE 
MÕJUSUS REOVEE PUHASTAMISEL  
PROGRAMMITÖÖPERIOODIL 
19941999 JA 20002006EUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 3LINNASTUTES TEKKIV REOVESI JA REOVEESETTED VÕIVAD MÕJUTADA 
EUROOPA JÄRVEDE, JÕGEDE, RANNIKUVETE, PINNASE JA PÕHJAVEE KVALITEETI. SEETÕTTU ON EL VASTU VÕTNUD MITMEID DIREKTIIVE JA KAASRAHASTANUD LINNASTUTE REOVEEPUHASTEID. ARUANDES UURITAKSE, KAS ELI KAASRAHASTATUD PUHASTID PUHASTAVAD REOVETT ASJAKOHASEL VIISIL NING KAS PUHASTITES TEKKIVAT SETET KASUTATAKSE ASJAKOHASELT. SAMUTI UURITAKSE KOMISJONI ROLLI. 
EUROOPA KONTROLLIKODA
ET
QJ-AB-09-003-ET-C
ISBN 978-92-9207-248-3
ISSN 18310818
ld904920_ET_coverBT.indd   1 20/05/09   8:30:45