Nimetatud edu arvesse võttes on komisjon teinud ettepaneku laiendada eelarveliste tagatiste kui ühe põhilise ELi eelarvest antava avaliku sektori investeeringutoetuse vormi kasutamist. Ettepaneku kohaselt eraldatakse programmi InvestEU raames ELi eelarvest mitu miljardit eurot, et pakkuda kaitsemehhanismina tagatisi Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja teistele rakenduspartneritele. Eeldatakse, et tänu EIP ja rakenduspartnerite toetusele tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute mitmekordistav mõju kujuneb sarnaseks EFSI puhul saavutatuga. Tagatiste kasutamist laiendatakse ka välistegevuse valdkonnas, kus naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi (NDICI) määrusega on kavas luua välistegevuse tagatis, et pakkuda tagatiste ja tagatud laenude kombinatsiooni investeeringute tegemiseks ja makromajandusliku finantsabi andmiseks ühinemiseelsetes, naabruspoliitika ja muudes riikides.

Eelarvelised tagatised on osutunud edukaks vahendiks, et mitmekordistada avaliku sektori piiratud vahendite poliitilist mõju. Euroopa investeerimiskava puhul võimaldas eelarveliste tagatiste ulatuslik kasutamine kaasata iga ELi eelarvest eraldatud euro kohta 15,7 eurot erasektori investeeringuid projektidesse, millest on kasu keskkonnale, ühiskonnale ja majandusele.

ELi eelarves on käimas suured muutused. See peab võimaldama reageerida uutele keskkonnaalastele, strateegilistele ja sotsiaal-majanduslikele väljakutsetele, hoolimata olulistest eelarvekärbetest. Vaja on uusi viise, kuidas ELi eelarve kasutada olevad vahendid paremini ELi kodanike teenistusse rakendada.

Kui komisjon haldab ühise eraldisfondi vahendeid ise, saab ta tagada eraldisfondi kooskõla selle tegevuse tulemusena eelarve jaoks tekkivate nõuete mahuga ning anda nendest küsimustest korrapäraselt aru parlamendile ja nõukogule. Ühise eraldisfondi varadest toetatakse ELi eelarveliste tagatiste ja tagatislaenude andmist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul. Võttes arvesse ühise eraldisfondi süsteemset tähtsust ELi eelarve jaoks ja omaenda institutsioonilisi ülesandeid, on komisjon otsustanud hallata eraldisfondi vahendeid ise. Sõltumatu hindamise tulemustes leitakse, et nii komisjonil kui ka EIP-l on ühise eraldisfondi haldamiseks vajalikud süsteemid, juhtimiskord ja oskusteave ning et komisjon on varem saavutanud paremaid tulemusi väiksema kuluga ELi eelarve jaoks. Teatises teatatakse parlamendile ja nõukogule ka sammudest, mida komisjon võtab, et ühine eraldisfond oleks 2020. aasta lõpuks rakendamiseks valmis ja saaks alustada investeerimist kohe 2021. aasta jaanuaris, mil eelarveassigneeringud muutuvad kättesaadavaks.

Käesoleva teatise eesmärk on teatada parlamendile ja nõukogule, et sõltumatu hindamise tulemusena hakkab komisjon ise haldama ühise eraldisfondi rahalisi vahendeid, mitte ei esita seadusandlikku ettepanekut, mis võimaldaks komisjonil delegeerida selle rolli Euroopa Investeerimispangale (EIP) või kohustaks komisjoni seda tegema. Ühist eraldisfondi rahastatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) jooksul ELi eelarvest. Eraldisfondile eraldatud vahenditest ehk eraldistest kaetakse rahastamisvahendeid, finantsabi ja eelarvelisi tagatisi, mis on ette nähtud investeeringute toetamiseks ELis ning arengu- ja naaberriikides ning mida rakendatakse avaliku sektori finantseerimisasutuste, näiteks EIP ja teiste rakenduspartnerite kaudu. Nende meetmetega toetatakse investeeringuid, mis aitavad saavutada ELi poliitilisi eesmärke, näiteks rajada kestliku majanduse.

Need muutused kujutavad endast kvalitatiivset hüpet ELi eelarve toimimises. See nõuab, et eelarve ja sellest toetavate tagatiste kattemehhanism oleksid piisavalt tugevad, et katta kahju, mis võib tekkida investeeringute rahastamisega seotud kohustuste täitmata jätmise korral. Selleks on vaja kasutada tagatisprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel ranget lähenemisviisi, et kahju ei ületaks olemasolevaid eraldisi.

Teine oluline tingimus on hallata usaldusväärselt eraldisi, mis ELi eelarvest on ette nähtud, et tasuda rakenduspartneritele realiseerunud eelarvelised tagatised. Eelarveliste tagatiste, finantsabi ja rahastamisvahendite katteks ette nähtud eraldisi hoitakse ühises eraldisfondis. Ühine eraldisfond kujutab endast likviidsuspuhvrit, mis kaitseb ülejäänud ELi eelarvet kahju eest, mida eelarvelise tagatise saanud programmide raames võidakse kanda. Eraldisfondi maht on piisav, et rahuldada kõik tagatised, mis võivad mis tahes realistliku stsenaariumi korral realiseeruda.

Seega ei ole tegu lihtsalt järjekordse ELi eelarvesse kuuluva varaportfelliga. Eraldisfondi varadele tugineb järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul ELi eelarvest pakutavate eelarveliste tagatiste ja tagatislaenude süsteem. On väga tähtis, et eraldisfondis hoitavad varad vastaksid eelarvelistest tagatistest ja tagatislaenudest tulenevatele kohustustele. Kõige pädevam seda tagama on komisjon, sest ainult temal on institutsioonide hulgas täielik ülevaade kohustustest, millega varade haldamisel tuleb arvestada. Võttes arvesse enda institutsioonilisi ülesandeid ja asjaolu, et eraldisfond on ELi eelarve seisukohast süsteemse tähtsusega, on komisjon otsustanud hallata eraldisfondi varasid ise.

Vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 („finantsmäärus“) artiklile 212, millega eraldisfond on loodud, tuleb teha hindamine, et määrata kindlaks, kas eraldisfondi vahendeid peaks haldama komisjon, EIP või mõlemad koos. Käesoleva teatise eesmärk on esitada selle hindamise tulemused, selgitada, miks eraldisfondi peaks haldama komisjon, ning kirjeldada järgmisi samme, et eraldisfond oleks valmis alustama jaanuaris 2021 tegevust.

2.Ühine eraldisfond kui avaliku sektori rahastamist käsitleva ELi uue lähenemisviisi nurgakivi

2.1.Mida kujutab endast ühine eraldisfond?

Ühisesse eraldisfondi koondatakse eraldised, mis on ette nähtud mitmesugustest eelarvelistest tagatistest, finantsabist ja rahastamisvahenditest tulenevate finantskohustuste katmiseks. Eelkõige koondatakse sellesse järgmiste programmide eraldised: EFSI, InvestEU ja välistegevuse tagatis (sealhulgas endine Euroopa Kestliku Arengu Fond ja välislaenude andmise volitus). Lisaks võidakse ühisesse eraldisfondi koondada asjaomaste uute eelarveliste tagatiste või finantsabiprogrammide ja rahastamisvahendite eraldised. Ühisesse eraldisfondi võidakse samuti koondada selliste olemasolevate rahastamisvahendite või muude komisjoni poliitikavahendite eraldised, millel on kogunenud suur väljamaksmata varade portfell investeeringute eest, mis kuuluvad ühise eraldisfondi investeeringutega samasse valdkonda. Vastavalt kaasseadusandjate osalisele ühisele seisukohale seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse InvestEU programm, võivad liikmesriigid nende vahendite haldamise, mis on neile struktuurifondidest nende osa eraldistena ette nähtud, üle anda ühisele eraldisfondile (artikli 9 lõige 1).

EFSI, InvestEU ja NDICI loomist käsitlevates vastu võetud õigusaktide või õigusakti ettepanekute kohaselt eraldatakse ELi eelarvest mitu miljardit eurot kulukohustusi, et katta suur hulk tagatisi ja laenusid. Kuna ELi programmid mõjuvad katalüsaatorina, kaasneb sellega mitmekordne poliitiline mõju, mis on peamiselt suunatud avaliku ja erasektori investeeringute toetamisele.

Tekstikast: kuidas ühine eraldisfond toimib? ·Ühisesse eraldisfondi on koodatud EFSI, InvestEU ja NDICI programmide vahendid. Ühine eraldisfond investeerib need vahendid finantstagatistesse (peamiselt võlakirjadesse), kuni omandatud vara tuleb müüa, et katta tagatis, mis on rakenduspartneri rahastatavate investeeringute portfellis täitmata jäänud kohustuse tõttu realiseerunud. Finantsmääruse artikli 219 lõikes 1 on sätestatud, et tagatised on kõigi nendega kaetud tehingute puhul tagasivõtmatud, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstavad. ·Kuna eri rakenduspartneritele pakutakse paljusid erinevaid tagatisi, et teha eri kohtades eri liiki investeeringuid, on vajadust ühise eraldisfondi vahendite kasutuselevõtmiseks keeruline prognoosida ja see on ebaühtlane. Selleks et tagada eelarveliste tagatiste süsteemi vastupidavus, on oluline kohaldada tagatisprogrammide suhtes järjekindlaid riskimaandus- ja aruandluspõhimõtteid, et kahju ei ületaks ette nähtud piirnorme. Ühisel eraldisfondil peab olema mitmekesine ja piisava likviidsusega varaportfell, et täita tekkivad nõuded kiiresti ja täielikult. ·Lisaks tagatisprogrammide hoolikale väljatöötamisele ja järelevalvele lähtutakse ühise eraldisfondi vahendite haldamise korraldamisel riski eri tahkudest (näiteks tähtaeg, riskitegurite vaheline korrelatsioon ja likviidsus), võttes seejuures arvesse kõikide tagatud rahastamis- ja investeerimistehingute omadusi. ·Eri poliitikavaldkondadest ühisesse eraldisfondi kantud vahendeid saab ainult kasutada samas valdkonnas. Igale poliitikavahendile (näiteks InvestEU või EFSD+) kuulub sama suur osa ühise eraldisfondi vahenditest, kui ta selle eelarvesse on panustanud. Vahendeid kasutatakse ainult selleks, et katta kohustusi, mis tulenevad konkreetse poliitikavahendiga seotud tagatistest, mitte kohustusi, mis tulenevad muudest eraldisfondi rahastamises osalevatest poliitikavaldkondadest. Ühise eraldisfondi eelis seisneb selles, et see tagab ühtlase vahendite halduse, ilma et ükski poliitikavahend peaks katma teistest tulenevat kahju.

Allpool esitatud skeemil on näidatud, kuidas ühisele eraldisfondile selle rahastamises osalevate poliitikavahendite eelarvest ette nähtud vahendeid kasutatakse kapitalitoetusena, et pakkuda rakenduspartneritele InvestEU ja NDICI raames tagatisi.

Ühine eraldisfond: eelarveliste tagatiste kapitalibaas

NDICI / välistegevuse tagatis

InvestEU

Tagatis-

programmid: maksimaalne

eelarveliste kulukohustuste