P6_TA(2005)0033

Avaliku teenuse kompensatsioonina antav riigiabi

Euroopa Parlamendi resolutsioon avaliku teenuse kompensatsioonina antava riigiabi kohta (2004/2186(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsuse projekti, mis käsitleb asutamislepingu artikli 86 kohaldamist avaliku teenuse kompensatsioonina antava riigiabi suhtes äriühingutele, kellele on usaldatud teatavate üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, ning mis edastati 8. septembril 2004. aastal Euroopa Parlamendile arvamuse saamiseks;

- võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2004. aasta direktiivi eelnõu, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta ning mis edastati 8. septembril 2004. aastal Euroopa Parlamendile arvamuse saamiseks;

- võttes arvesse komisjoni töödokumenti avaliku teenuse kompensatsioonina antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku kohta ("raamistik") ning mis edastati 8. septembril 2004. aastal Euroopa Parlamendile arvamuse saamiseks;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 5, 16, 73, 86, 87 ja 88;

- võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone üldhuviteenuste kohta, eriti resolutsioone komisjoni 17. detsembri 1997. aasta teatise kohta üldhuviteenustest Euroopas [1]; komisjoni 18. mai 2000. aasta direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta [2]; komisjoni 13. novembri 2001. aasta teatise "Üldhuviteenused Euroopas" kohta [3] ning oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni üldhuviteenuste rohelise raamatu kohta [4];

- võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes [5];

- võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut üldhuviteenuste kohta (KOM(2003)0270) ja komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele - valget raamatut üldhuviteenuste kohta (KOM(2004)0374);

- võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 14. ja 15. detsembri 2001. aasta Laekeni Euroopa Ülemkogu ja 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, millest kahes viimases palutakse komisjonil tuua selgust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 raames riigiabi andmise korra kohta;

- võttes arvesse Wim Koki juhitud kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta novembri Lissaboni strateegiat käsitlevat aruannet "Väljakutsega silmitsi - Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia" [6];

- võttes arvesse liikmesriikide poolt 29. oktoobril 2004. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid I-3, I-5, II-96, III-122, III-166, III-167 ja III-238;

- võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat üldhuviteenuste kohta, eriti 24. juuli 2003. aasta otsust Altmarki kohtuasjas [7];

- võttes arvesse regioonide komitee 29. septembri 2004. aasta arvamust;

- võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 12. oktoobri 2004. aasta arvamust;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

- võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0034/2005);

A. arvestades, et kõikidele kättesaadavad kõrgekvaliteedilised üldhuviteenused ei ole mitte ainult sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse tähtsaks koostisosaks, vaid võivad märkimisväärselt kaasa aidata ka Euroopa majanduse konkurentsivõimele;

B. arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepinguga tunnustatakse kohalike ametivõimude õigust omavalitsusele (artikkel I-5) ja käsitletakse territoriaalset ühtekuuluvust kui liidu üldist eesmärki (artikkel I-3);

C. arvestades, et kodaniku huvi (teenuste) tarbija ja maksumaksja kaksikrollis peab olema määrav; arvestades, et üldhuviteenuseid pakkuvatele äriühingutele antava kompensatsiooni ainsaks eesmärgiks peab olema kõrge kvaliteediga, kättesaadavate ja taskukohaste teenuste osutamise tagamine; muude eesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada teisi toetusvorme;

D. arvestades, et piiramata olemasolevaid siseturueeskirju pakutakse kohalikke avalikke teenuseid vastavalt otsustele, mis on langetatud kodanikele lähedal olevate demokraatlike legitiimsete organite poolt, kes suudavad adekvaatselt ja uuenduslikult vastata kodanike vajadustele;

E. arvestades, et siseturg, liberaliseerimine ja konkurentsieeskirjade järgimine on kogumis parandanud juurdepääsu üldhuviteenustele, loonud uusi suurendatud valikuvõimalustega teenuseid, parandanud kvaliteeti ja alandanud kulutusi tarbijate jaoks;

F. arvestades, et seoses tõenditel põhineva poliitika väljatöötamisega peaks komisjon esitama liberaliseerimisprotsessi kohta veatut ja ammendavat hinnangut, mis arvestaks kõikide sidusrühmade (kasutajad, kohalikud omavalitsused, äriühingud, jne) arvamusega;

G. arvestades, et igal aastal moodustab Euroopa Liidus antava riigiabi suurus isegi kõige konservatiivsemate hinnangute järgi enam kui 50% Euroopa Liidu aastaeelarvest; arvestades, et riigiabi mõjutab riigi rahandust, konkurentsi ja eraäriühingute võimet investeerida globaliseerunud majanduskeskkonnas; arvestades, et riigiabi kompensatsioon saadakse Euroopa maksumaksjatelt ning seetõttu tuleb seda vastutustundlikult kasutada, et see oleks makstud hinda väärt;

H. arvestades, et alati ei ole võimalik selgelt eristada kahte erinevat kategooriat, nimelt üldhuviteenuseid ja üldist majandushuvi esindavaid teenuseid, kuna määratlusel "mittemajanduslik" on kaks dimensiooni: teenuse eesmärk ja otstarve ning teenuseosutaja õiguslik vorm (avalik, eraõiguslik või muu) ja majanduslik kontekst, milles ta tegutseb (vabaturg, reguleeritud turg, riigimonopol jne); arvestades, et liikmesriikides on mõlema aspekti suhtes suured erinevused, mis muudavad ühtse Euroopa definitsiooni nii võimatuks kui ka lähimus- ja omavalitsuspõhimõtete vastaseks; arvestades, et praktilistel ja rakenduslikel eesmärkidel on siiski vaja luua kriteeriumid, et kindlaks määrata millistel tingimustel saab teha konkurentsireeglite suhtes erandeid; arvestades, et määratlus "mittemajanduslik" peab põhinema kriteeriumitel, mis arvestavad ühelt poolt teenuse otstarbega ning teiselt poolt teenuseosutaja ja majandusliku kontekstiga;

I. arvestades, et olenemata teenuseosutaja õiguslikust seisundist ning sellest, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel, jääb ainuvastutus teenuse osutamise kriteeriumite ja tingimuste raamistiku kehtestamisel alati ametivõimudele;

J. arvestades, et üldhuviteenuste kriteeriumite ja tingimuste raamistiku kehtestamine ning teenuse oodatud tase on paljuski riiklike, piirkondlike või kohalike tavade küsimus ja tuleb seetõttu jätta pädevate riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste pärusmaaks vastavalt nende õigusele omavalitsusele ja piiramata olemasolevaid siseturueeskirju;

K. arvestades, et nimetatud teenus tuleb üle anda ametliku dokumendiga, tuues välja teenuse osutamise kohustuse üksikasjad, et tagada olukord, kus ainult tunnustatud üldhuviteenused saavad kasu kavatsetavast korrast;

L. arvestades, et sellise ametliku dokumendiga üle andmine peab vastama läbipaistvuskriteeriumitele ja põhinema võrdsetel tingimustel kõikidele konkurentidele;

M. arvestades, et kompensatsiooni mõiste hõlmab mistahes tüüpi abi, nii raha, füüsiliste või inimressursside kujul või mis põhineb õigusnormil või kompensatsiooni saaja seisundi õiguslikul olemusel lepingu rahastamise suhtes;

N. arvestades, et komisjoni ettepanek kehtib ainult neil juhtudel, mis ei täida Euroopa Kohtu poolt Altmarki kohtuotsuses määratletud nelja kriteeriumi; kui need neli kriteeriumi on täidetud, ei käsitleta kompensatsiooni riigiabina;

O. arvestades, et kompensatsiooni suurus ei või ületada teenuse osutamiseks vajaminevat suurust ning seda ei tohi kasutada kõnealuse teenuse alast väljapoole jäävate tegevuste rahastamiseks (nn ristsubsiidiumid);

P. arvestades, et kompensatsioon peab olema kättesaadav kõikidele üldhuviteenuseid pakkuvatele teenuseosutajatele, olenemata nende õiguslikust seisundist;

Q. arvestades, et riigiabi andmine monopolile üldjuhul takistab hästi toimivat turgu, tuleb seda põhjalikult uurida ja põhjendada;

R. arvestades, et teenused, mille eest on kavandatava korra kohaselt kompensatsiooni või riigiabi andmine lubatud, tuleb üle anda kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse käigus või ametliku akti kaudu, mis on vormistatud ühe või rohkem õigustloova või haldusinstrumendina või lepinguna, vastavalt liikmesriikide siseriiklikule õigusele;

S. arvestades, et ettepanekute ulatust ja mõju on keeruline hinnata, kui ei ole teada äriühingute arvu, antava riigiabi kogusummat ja kaasneva halduskoormuse kogumahtu;

T. arvestades, et üldhuviteenuste osutamise eest vastutavatele äriühingutele riigiabi või riigi kompensatsiooni andmise põhjendatust peaks regulaarselt, asjakohaste intervallidega läbi vaatama, kuna esile kerkivad uued teenused või vastupidi, olemasolevad teenused vananevad või neid osutatakse tehnoloogia arengu ja ühiskonnas toimunud muutuste tulemusel uute vahendite abil;

U. arvestades, et riigiabi või kompensatsiooni andmise üle on vajalik tõhus ja range kontroll, et tagada aus konkurents ja läbipaistvus ning vältida diskrimineerimist;

V. arvestades, et lähimus- ja proportsionaalsuspõhimõtete rakendamisel peaks komisjon keskenduma selliste rikkumiste kontrollimisele, millel on oluline mõju siseturule; arvestades, et kohalikud avalikud teenused tavaliselt ei mõjuta piiriülest kaubandust;

Üldiselt

1. tervitab komisjoni ettepanekuid ja toetab püüdlusi asjatu bürokraatia vähendamiseks ning õigusliku selgituse andmiseks; märgib, et nagu komisjon eespoolmainitud valges raamatus üldhuviteenuste kohta välja kuulutas, peab õiguslik selgitus sisaldama määratlust selle kohta, millal kompensatsiooni maksmine ei ole riigiabi; kutsub komisjoni siiski üles selgitama, mis ei ole riigiabi;

2. soovitab korra viivitamatut kehtestamist, et minimiseerida õiguslikku tühimikku, mis eksisteerib Altmarki otsuse väljakuulutamise ja kavandatud korra jõustumiskuupäeva vahel; on arvamusel, et nende jõustumisel, peaksid nimetatud kord kehtima kogu riigiabi suhtes, mis on antud pärast Altmarki otsust ja mis täidab otsuse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimusi; on arvamusel, et nimetatud tingimustele mittevastavat riigiabi tuleks käsitleda asjakohaste raamdirektiivide, suuniste ja arvamuste kohaselt;

3. palub komisjoni piisaval määral selgitada kavandatud instrumentide kõiki õiguslikke tagajärgi ja nende koostoimet ning kokkusobivust olemasolevate ELi normidega riigihangete vallas ning ELi sektorispetsiifilise õigusaktidega;

4. palub komisjonil selgitada raamistiku õiguslikku seisundit, muuhulgas selleks, et võimaldada Euroopa Parlamendil täielikult täita oma rolli selles ülimalt poliitilises arutelus;

5. juhib tähelepanu asjaolule, et Altmarki otsusest tulenevad kriteeriumid vajavad edasiarendamist ja selgitamist, eriti neljas kriteerium koos viitega tüüpilisele hästitoimivale äriühingule; kutsub seega komisjoni üles lõpule viima väljakuulutatud Altmarki kohtuotsust tõlgendava teatise koostamise tööd; teeb ettepaneku viia läbi võrdlusuuring koos vajalike sidusrühmadega konsulteerimisega, et õiguskindluse saavutamise eesmärgil kriteeriume täiendavalt selgitada;

Raamistiku suhtes

6. kiidab heaks komisjoni üldise lähenemise raamistikus;

7. tervitab kavandatud erandit avalik-õiguslike ringhäälingute (punkt 4) kasuks, kuna sellega tunnustatakse avalik-õigusliku ringhäälingu eritunnuseid võrreldes muude üldist majandushuvi esindavate teenustega ning liikmesriikide kompetentsiga, nagu seda kinnitab Amsterdami protokoll;

8. tervitab asjaolu, et komisjon on otsustanud raamistiku ettepaneku osas Euroopa Parlamendiga konsulteerida;

9. rõhutab, et üldist majandushuvi esindavate teenuste kindlaksmääramine ning nende teenuste osutamiseks volitatud teenuseosutajatele kohustuste panemine ja nende hindamine peaks olema asjakohaste demokraatliku legitiimsusega asutuste, nimelt riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude ülesanne;

10. rõhutab vajadust laialdaselt konsulteerida, pannes erilist rõhku kasutajatele, nii teenuse osutamise kohustuste määratlemisel kui ka kontrollides, kas teenuseosutaja täidab neid kohustusi; on arvamusel, et kuna riigiabi on lubatud konkreetse teenuse osutamiseks, on selle andmise peamiseks põhjenduseks teenuse kasutaja rahulolu;

11. nõuab, et mis tahes ülekompenseerimist mõne muu sama äriühingu poolt osutatava üldist majandushuvi esindava teenuse rahastamiseks kasutatavaid äriühinguid puudutavaid reegleid kohaldatakse rangelt; selline ümberpaigutamine peab kajastuma äriühingu raamatupidamises ning olema teostatud kooskõlas raamistikus sätestatud põhimõtetega; liikmesriigid peavad tagama, et selliseid ümberpaigutisi kontrollitakse põhjalikult; kohaldatakse komisjoni direktiivis 80/723/EMÜ [8] sätestatud läbipaistvuseeskirju;

12. juhib tähelepanu, et punkt 22 (riik võib osanikuna kasutada riigi osalusega äriühingule antud ülekompenseerimist nimetatud äriühingu rahastamiseks) ei tundu olevat kooskõlas erapooletuse põhimõttega; teeb ettepaneku, et sõnastatakse ümber nii, et see hõlmaks kõiki teenuseosutajaid, olenemata nende õiguslikust vormist;

13. on seisukohal, et "äriühinguna" tuleks mõista iga majandustegevusega tegelevat üksust, olenemata selle õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist; "riigi osalusega äriühinguks" loetakse mis tahes äriühingut, mille suhtes avaliku võimu kandjad võivad otseselt või kaudselt kasutada oma domineerivat mõjuvõimu seetõttu, et nad seda omavad, osalevad selle rahastamisel või vastavalt seda reguleerivatele eeskirjadele, nagu defineeritud direktiivi 80/723/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b;

14. on arvamusel, et raamistik peaks kehtima neli aastat alates selle jõustumisest; taotleb tõenditel põhineva poliitika väljatöötamist, mistõttu teeb ka ettepaneku raamistiku uuendamise läbivaatamiseks ja ulatusliku mõjuhinnangu läbiviimiseks, mille aluseks oleks faktiline teave ja laialdane konsulteerimine, pannes erilist rõhku kasutajatele; asjakohane teave tuleks teha kättesaadavaks Euroopa Parlamendile;

15. tervitab eriti raamistiku punkti 11 sotsiaalkindlustuskulude kohta;

EÜ asutamislepingu artikli 86 rakendamise otsuse projekti suhtes

16. kutsub komisjoni üles otsuse eelnõu rakendusala täpselt määratlema;

17. teeb ettepaneku, et "väikesi" üldist majandushuvi esindavaid teenuseid pakkuvaid teenuseosutajaid tuleks määratleda kui äriühinguid, kes ei mõjuta oluliselt kaubanduse ja konkurentsi arengut, kuna nende käive on piiratud või kuna nende tegevus on pelgalt kohaliku iseloomuga;

18. välja arvatud lõikes 17 viidatud üldmajandushuvi alla kuuluvate "väikeste" teenuste puhul, teeb ettepaneku, et niisugused üldhuviteenused, mille puhul riigiabi andmine on lubatav, tuleb üle anda kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse käigus või ametliku akti kaudu, mis on vormistatud ühe või rohkem õigustloova või haldusinstrumendina või lepinguna, vastavalt liikmesriikide siseriiklikule õigusele;

19. on arvamusel, et lävi avaliku teenuse kompenseerimise vabastamiseks teatamiskohustustest peaks olema piisavalt kõrge, et kindlustada piisavat paindlikkust ja minimaalset halduskoormatust, moonutamata asjatult konkurentsi; nõustub põhimõtteliselt komisjoni soovitatud viidetega, see tähendab väikese ja keskmise suurusega ettevõtete tavatähendusega ja kompenseerimise lävega;

20. on arvamusel, et otsus peaks kehtima neli aastat alates selle jõustumist; taotleb tõenditel põhineva poliitika väljatöötamist ja teeb seetõttu ettepaneku allutada kavandatava korra uuendamine läbivaatusele, sealhulgas viia läbi ulatuslik mõjuhinnang, mille aluseks oleks faktiline teave ja laialdane konsulteerimine, pannes erilist rõhku kasutajatele; asjakohane teave tuleks teha kättesaadavaks Euroopa Parlamendile;

21. palub komisjonil selgitada, kas käibelävi puudutab äriühingut tervikuna või äriühingu üksikuid tegevusalasid;

22. nõuab lisasätteid, et vältida suuremate äriühingute jagamist väiksemateks üksusteks, et nimetatud lävest mööda hiilida; on seisukohal, et sama kehtib sektorite kohta, mis koosnevad paljudest väikestest teenuseosutajatest, mis sisuliselt tegutsevad ühe teenuseosutajana;

23. märgib, et otsuse eelnõu reguleerimisalasse kuuluvad ka haiglad ja sotsiaalkorteritega tegelevad ettevõtted, kuigi suures ulatuses saadud toetused võivad ka nendes valdkondades põhjustada konkurentsi moonutamist; toob välja, et ka need sektorid pakuvad erapakkujatele huvi; toob veel välja, et subsideerimine võib konkurentsile kahjustavalt mõjuda; seda silmas pidades arvab, et läbipaistvuse alaseid kokkulepitud eeskirju ja iga liikmesriigi kohustust esitada üksikasjalik kirjeldus haiglate ja sotsiaalkorteritega tegelevate ettevõtete töö korraldamise ja rahastamise kohta, tuleb kindlalt järgida;

24. palub komisjonil selgitada, milliseid põhimõtteid see üksikjuhtude hindamise suhtes kohaldab;

25. on arvamusel, et transpordi valdkonnas tuleks seda otsust kohaldada ainult avaliku teenuse kompensatsiooni puhul, mis puudutab mere- ja lennuühendust saartega ja mere- ja lennuühendust kaugete ja isoleeritud asustustega, mida antakse kooskõlas valdkondade eeskirjadega ning mille reisijate arv aastas ei ületa 300000 inimest;

Läbipaistvuse direktiivi eelnõu suhtes

26. nõustub komisjoniga, et Altmarki kohtuotsuse kriteeriumid vajavad täiendavat selgitamist; teeb siiski selgeks, et riigiabi õigusaktide paketi osaks olev ja ainult selle kindlustamise eesmärki täitva läbipaistvusdirektiivi reguleerimisala ei tohi ulatuda väljapoole riigiabi küsimust ennast; ning nõustub komisjoniga, et äriühingutele, millele antakse toetust vastavalt Altmarki otsusest tulenevatele kriteeriumitele, ei tohi teha erandeid eraldi raamatupidamisarvestuse nõude suhtes;

27. märgib, et esineb ajaline erinevus Altmarki otsuse väljakuulutamise (2003. aasta juuli), väljapakutud raamistiku ja otsuse (2005. aasta esimene pool) ning läbipaistvuse direktiivi täitmiseks liikmesriikidele antud tähtaja (enam kui 12 kuud pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas) vahel; soovib komisjonilt selgitusi nimetatud ajavahemikul ning võimalike lünkade ajal kehtivate sätete osas;

Muudatusettepanekud

28. kutsub komisjoni üles arvestama järgmiste muudatusettepanekutega otsuse projekti suhtes, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 86 kohaldamist avaliku teenuse kompensatsioonina antava riigiabi suhtes äriühingutele, kellele on usaldatud teatavate üldist majandushuvi esindava teenuste osutamine:

OTSUSE EELNÕU | EUROOPA PARLAMENDI PARANDUSETTEPANEKUD |

Parandusettepanek 1

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) "Äriühinguna" tuleks määratleda iga majandustegevusega tegelevat üksust, olenemata selle õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. "Riigi osalusega äriühingut" tuleks määratleda komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt. |

Parandusettepanek 2

Artikli 1 punkt i

i)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse äriühingutele, kelle aastakäive (kõikide tegevusalade osas) enne maksude mahaarvamist on vähem kui [...](*) kahe eelarveaasta jooksul, mis eelnesid aastale, mil SGEI määrati, ning kelle iga-aastane kompensatsioon kõnealuse teenuse osas on väiksem kui [...](**). Viimast läve võib määratleda aasta keskmise abil, mis tähistab lepinguperioodi või viieaastase perioodi jooksul antud kompensatsiooni hetkeväärtust. Krediidiasutuste puhul asendatakse lävi [...] lävega [...](***) bilansimahu järgi; | i)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse äriühingutele, kelle aastakäive (kõikide tegevusalade osas) enne maksude mahaarvamist on vähem kui 50 miljonit eurot kahe eelarveaasta jooksul, mis eelnesid aastale, mil SGEI määrati, ning kelle iga-aastane kompensatsioon kõnealuse teenuse osas on väiksem kui 15 miljonit eurot. Viimast läve võib määratleda aasta keskmise abil, mis tähistab lepinguperioodi või viieaastase perioodi jooksul antud kompensatsiooni hetkeväärtust. Krediidiasutuste puhul asendatakse lävi 50 miljonit eurot lävega 800 miljonit eurot bilansimahu järgi; |

Parandusettepanek 3

Artikli 1 punkt ii

ii)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse haiglatele, kes tegelevad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega; | ii)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse haiglatele, kes tegelevad üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamisega, tingimusel et asjaomane liikmesriik esitab komisjonile üksikasjaliku kirjelduse selle kohta, kuidas haiglate sektor on selles liikmesriigis üles ehitatud ja kuidas seda rahastatakse, et komisjonil oleks võimalik hinnata, kas selline kompensatsioon on kooskõlas asutamislepingu sätetega. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile kõikidest selle sektori ülesehituses või rahastamises toimunud muudatustest. |

Parandusettepanek 4

Artikli 1 punkt iii

iii)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse sotsiaalkorteritega tegelevatele äriühingutele, kes tegelevad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. | iii)avaliku teenuse kompensatsioon, mida antakse sotsiaalkorteritega tegelevatele äriühingutele, kes tegelevad üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamisega, tingimusel et liikmesriik esitab komisjonile üksikasjaliku kirjelduse selle kohta, kuidas sotsiaalkorteritega tegelevad äriühingud on selles liikmesriigis üles ehitatud ja kuidas neid rahastatakse, et komisjonil oleks võimalik hinnata, kas selline kompensatsioon on kooskõlas asutamislepingu sätetega. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile kõikidest nende äriühingute ülesehituses või rahastamises toimunud muudatustest. |

Parandusettepanek 5

Artikli 1 punkt iv

iv)transpordi valdkonnas kohaldatakse seda otsust ainult avaliku teenuse kompensatsioonile, mis puudutab mereühendust saartega ning mida antakse vastavalt valdkondade eeskirjadele, mille kohaselt aastane reisijate hulk ei ületa 100000 reisijat. | iv)transpordi valdkonnas kohaldatakse seda otsust ainult avaliku teenuse kompensatsioonile, mis puudutab mere- ja lennuühendust saartega ja mere- ja lennuühendust kaugete ja isoleeritud asustustega, mida antakse vastavalt valdkondade eeskirjadele, mille reisijate arv aastas ei ületa 300000 inimest; |

Parandusettepanek 6

Artikli 1 lõige 1 a (uus)

| 1 a. Otsust kohaldatakse ilma, et see piiraks asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud eeskirjade kohaldamist. |

Parandusettepanek 7

Artikkel 2

Avaliku teenuse kompensatsioon, mis vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele, ja juhul, kui see kujutab endast riigiabi, sobib kokku ühisturuga ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud etteteatamiskohustusest ilma, et see piiraks ühenduse valdkondlikes õigusaktides sisalduvate avaliku teenindamise kohustustega seotud rangemate sätete olemasolu. | Avaliku teenuse kompensatsioon, mis vastab käesolevas otsuses sätestatud tingimustele, ja juhul, kui see kujutab endast riigiabi, sobib kokku ühisturuga ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud etteteatamiskohustusest ilma, et see piiraks ühenduse valdkondlikes õigusaktides sisalduvate avaliku teenindamise kohustustega seotud sätete olemasolu. |

Parandusettepanek 7 a

Artikli 4 sissejuhatus

Käesoleva otsuse rakendamiseks määratakse avaliku teenuse ülesanne ametliku dokumendiga, mis vastavalt liikmesriikide õigusaktidele võib võtta ühe või mitme õigusloomega seotud või regulatiivse vahendi või lepingu vormi. Nimetatud dokumendis täpsustatakse: | Käesoleva otsuse rakendamiseks määratakse avaliku teenuse ülesanne kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse või ametliku dokumendiga, mis vastavalt liikmesriikide õigusaktidele võib võtta ühe või mitme õigusloomega seotud või regulatiivse vahendi või lepingu vormi. Nimetatud dokumendis täpsustatakse: |

Parandusettepanek 9

Artikli 4 punkt b a (uus)

| b a)tegevusega rahuldatav avalik vajadus, mis jääks vastasel juhul ebapiisavalt täidetuks. |

Muudatusettepanek 10

Artikli 4 lõige 1 a (uus)

| Avaliku teenuse osutamise tingimuste määratlemisel ja kontrollides, kas asjaomane äriühing täidab neid tingimusi, konsulteerivad liikmesriigid laialdaselt, pannes erilist rõhku kasutajatele. |

Muudatusettepanek 11

Artikli 4 lõige 1 b (uus)

| Käesolevast otsusest kasu saamiseks tuleb avaliku teenuse ülesanne üle anda kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse käigus või ametliku akti kaudu, mis on vormistatud ühe või rohkem õigustloova või haldusinstrumendina või lepinguna, vastavalt liikmesriikide siseriiklikule õigusele. |

Muudatusettepanek 12

Artikkel 7 a (uus)

| Artikkel 7 a Käesolev otsus kehtib neli aastat alates selle jõustumisest. Otsuse uuendamine peaks toimuma pärast selle läbivaatamist, sealhulgas ulatusliku mõjuhinnangu läbiviimist, mille aluseks on faktiline teave ja laialdane konsulteerimine, pannes erilist rõhku kasutajatele. Asjaomane teave tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile. |

29. kutsub komisjoni üles arvestama järgmiste muudatusettepanekutega komisjoni töödokumendis avaliku teenuse kompensatsioonina antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku kohta:

KOMISJONI TÖÖDOKUMENT ÜHENDUSE RAAMISTIKU KOHTA | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 13

Punkt 3 a (uus)

| 3 a. Oodates nende jõustumist kehtivad nimetatud korraldused kogu riigiabi suhtes, mis on antud pärast Altmarki otsust ja mis täidab otsuse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimusi; Nimetatud tingimustele mittevastavat riigiabi käsitletakse asjakohaste raamdirektiivide, suuniste ja arvamuste kohaselt. |

Muudatusettepanek 14

Punkt 4

4. Käesoleva raamprogrammi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks selliste rangemate erisätete kohaldamist, mis käsitlevad ühenduse valdkondlikes õigusaktides ja meetmetes sisalduvaid avaliku teenindamise kohustusi. Neid ei kohaldata avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes, mida hõlmab komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. | 4. Käesoleva raamistiku sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks selliste erisätete kohaldamist, mis käsitlevad ühenduse valdkondlikes õigusaktides ja meetmetes sisalduvaid avaliku teenindamise kohustusi. Neid ei kohaldata avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes, mida hõlmab komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. |

Muudatusettepanek 15

Punkt 7 a (uus)

| 7 a. Kompensatsiooni mõiste hõlmab kõikvõimalikku abi nii rahaliste kui füüsiliste ning inimressursside näol. Kompenseerimise vajaduse hindamisel tuled arvesse võtta õigusnormist või kompensatsiooni saaja õiguslikust seisundist tulenevaid soodustusi. |

Muudatusettepanek 16

Punkt 8

8. Pretsedendiõigusest tuleneb, et asja reguleerivate ühenduse eeskirjade puudumise korral on liikmesriikidel laialdased volitused selliste teenuste laadi osas, mida saab liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. Sellisel juhul on komisjoni ülesandeks tagada, et nimetatud sätteid kohaldataks ilma ilmse veata. Artikli 86 lõikest 2 selgub, et äriühingud, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, on äriühingud, kellele on usaldatud "eriülesanne". | 8. Kohtupraktikast tuleneb, et asja reguleerivate ühenduse eeskirjade puudumise korral on liikmesriikidel laialdased volitused selliste teenuste laadi osas, mida saab liigitada üldist majandushuvi esindavateks teenusteks. Avaliku teenuse osutamise tingimuste määratlemisel ja kontrollides, kas asjaomane äriühing täidab neid tingimusi, konsulteerivad liikmesriigid põhjalikult, pannes erilist rõhku kasutajatele. Sellisel juhul on komisjoni ülesandeks tagada, et nimetatud sätteid kohaldataks ilma ilmse veata. Artikli 86 lõikest 2 selgub, et äriühingud, kellele on usaldatud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, on äriühingud, kellele on usaldatud "eriülesanne". |

Muudatusettepanek 17

Punkt 8 a (uus)

| 8a. "Äriühinguks" loetakse iga majandustegevusega tegelevat üksust, olenemata selle õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. "Riigi osalusega äriühinguks" loetakse mis tahes äriühingut, mille suhtes avaliku võimu kandjad võivad otseselt või kaudselt kasutada oma domineerivat mõjuvõimu seetõttu, et nad seda omavad, osalevad selle rahastamisel või vastavalt seda reguleerivatele eeskirjadele, nagu defineeritud komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) artikli 2 lõike 1 punktis b; |

Parandusettepanek 18

Punkti 10 sissejuhatus

10. Avaliku teenuse ülesanne määratakse ametliku dokumendiga, mis vastavalt liikmesriikide õigusaktidele võib võtta ühe või mitme õigusloomega seotud või regulatiivse dokumendi või lepingu vormi. Ülesande võib sätestada ka mitmes dokumendis. Dokumendis või dokumendiseeriates tuleb täpsustada muuhulgas: | 10. Avaliku teenuse ülesanne määratakse kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse või ametliku dokumendiga, mis vastavalt liikmesriikide õigusaktidele võib võtta ühe või mitme õigusloomega seotud või regulatiivse dokumendi või lepingu vormi. Ülesande võib sätestada ka mitmes dokumendis. Dokumendis või dokumendiseeriates tuleb täpsustada muuhulgas: |

Parandusettepanek 19

Punkt 11 a (uus)

| 11 a. Kui üldist majandushuvi esindavate teenuste osutajatele on riigiabi andmine võimalik, tuleks niisuguseid teenuseid osutavad äriühinguid siiski välja valida kas õiglase ja läbipaistva pakkumismenetluse korras, mille käigus riigiabi suurus määratakse kindlaks objektiivselt, või ametliku akti kaudu, mis on vormistatud ühe või rohkem õigustloova või haldusinstrumendina või lepinguna, vastavalt liikmesriikide siseriiklikule õigusele. |

Parandusettepanek 20

Punkt 11 b (uus)

| 11 b. Vaatamata teenuse osutaja õiguslikule seisundile ning sellele, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel, jääb ainu- ja esmavastutus teenuse osutamise kriteeriumite ja tingimuste raamistiku kehtestamisel alati ametivõimudele. |

Parandusettepanek 21

Punkt 11 c (uus)

| 11 c. Avaliku teenuse osutamise kohustuste määratlemisel ja hinnates, kas asjaomane äriühing täidab neid kohustusi, konsulteerivad liikmesriigid laialdaselt, pannes erilist rõhku kasutajatele. |

Parandusettepanek 22

Punkt 21

21. Mis tahes ülekompenseerimist võib kasutada mõne muu sama äriühingu poolt osutatava SGEI rahastamiseks, kuid selline ülekandmine peab kajastuma äriühingu raamatupidamises. | 21. Mis tahes ülekompenseerimist võib kasutada mõne muu sama äriühingu poolt osutatava üldist majandushuvi esindavate teenuse rahastamiseks, kuid selline ümberpaigutamine peab kajastuma äriühingu raamatupidamises ning olema teostatud kooskõlas kõikide käesolevas raamistikus sätestatud reeglite ja põhimõtetega. Liikmesriigid tagavad, et selliseid ümberpaigutusi kontrollitakse põhjalikult. Kohaldatakse direktiivis 80/723/EMÜ sätestatud läbipaistvuseeskirju. |

Parandusettepanek 23

Punkt 22

22. Kui kompensatsioon toob kasu riigi osalusega äriühingule, võib riik kasutada mis tahes ülekompenseerimist oma pädevusalas nimetatud äriühingu rahastamiseks, tingimusel et erainvestori kriteerium on täidetud. Selliseid ülekandmisi tuleb siiski teha kooskõlas tavapäraste äriprotseduuridega, st. kapitali suurendamise või laenude andmise näol, ning see peab järgima asjakohaseid riiklikke eeskirju, eriti äri- ja maksevaldkondades. Nimetatud tegevus peab selgelt kajastuma kompensatsiooni saava äriühingu bilansis ning tulenema ametivõimude ametlikust otsusest. See otsus peab kindlaks määrama rahaliste vahendite ülekandmise täpse paigutuse. Kui riigi finantseerimine ei vasta erainvestori kriteeriumile, siis tuleb sellest vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teavitada komisjoni. | 22. Kui kompensatsioon toob olenemata õiguslikule vormile kasu äriühingule, võib riik osanikuna kasutada mis tahes ülekompenseerimist nimetatud äriühingu rahastamiseks, tingimusel et erainvestori kriteerium on täidetud. Selliseid ümberpaigutusi tuleb siiski teha kooskõlas tavapäraste äriprotseduuridega, see tähendab kapitali suurendamise või laenude andmise näol, ning see peab vastama asjakohastele riiklikele eeskirjadele, eriti äri- ja maksuvaldkondades. Nimetatud tegevus peab selgelt kajastuma kompensatsiooni saava äriühingu bilansis ning tulenema ametivõimude ametlikust otsusest. See otsus peab kindlaks määrama rahaliste vahendite ümberpaigutamise täpse otstarbe. Kui riigi finantseerimine ei vasta erainvestori kriteeriumile, siis tuleb sellest vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teavitada komisjoni. |

Parandusettepanek 24

Punkt 24

24. Käesolevat raamprogrammi kohaldatakse selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise hetkest. Selle kehtivus lõpeb 31. detsembril 2007. Komisjon võib ühisturu arenguga seotud tähtsate põhjuste tõttu pärast liikmesriikidega konsulteerimist käesolevat raamprogrammi muuta enne 31. detsembrit 2007. | 24. Käesolevat raamistikku kohaldatakse selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise hetkest. Selle kehtivusaeg lõpeb neli aastat pärast selle jõustumist. Komisjon võib ühisturu arenguga seotud tähtsate põhjuste tõttu pärast liikmesriikidega konsulteerimist käesolevat raamistikku muuta enne selle kehtivusaja lõppu. Enne raamistiku uuendamine vaadatakse see läbi, sealhulgas viiakse läbi ulatuslik mõjuhinnang, mis põhineb faktilisel teabel ja liikmesriikidest saadetud andmete alusel komisjoni poolt teostatud laialdaste konsulteerimiste tulemustel. Asjakohane teave tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile. |

30. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] EÜT C 14, 19.1.1998, lk 74.

[2] EÜT C 59, 23.2.2001, lk 238.

[3] EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 153.

[4] ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 294.

[5] EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

[6] http://europa.eu.int/growthandjobs/group/index_en.htm

[7] Kohtuasi C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, EKL 2003, lk I-7747.

[8] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35.

[9] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiiv viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

[10] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiiv viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

--------------------------------------------------