SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sissetungi esimese kümne nädala jooksul on Ukrainast lahkunud üle viie miljoni inimese, kes põgenevad relvastatud konflikti eest ja otsivad varjupaika naaberriikides, peamiselt Euroopa Liidus. Juba 4. märtsil 2022 teatas EL, et Ukrainast lähtuv ümberasuvate isikute sissevool on massiline ja et ümberasustatud isikutele hakatakse pakkuma ajutist kaitset. Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsuses (EL) 2022/382 on sätestatud isikute kategooriad, kellel on õigus ajutisele või siseriikliku õiguse alusel antavale piisavale kaitsele. Ajutise kaitsega kaasneb õigus saada elamisluba kogu kaitse kehtivuse ajaks ning õigus saada juurdepääs muu hulgas majutusele, koolidele, tervishoiuteenustele ja töökohtadele. Ühe liikmesriigi väljastatud elamisluba annab õiguse reisida liidu piires 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Juhiluba annab selle omanikule paremad liikumisvõimalused ja hõlbustab igapäevaelu, kuna see võimaldab juhtida mootorsõidukeid üldkasutatavatel teedel. Seega aitab juhiluba ajutise kaitse või siseriikliku õiguse alusel piisava kaitse all olevatel isikutel uues keskkonnas toimuvas majandus- ja sotsiaaltegevuses osaleda.

Viinis 1968. aastal sõlmitud maanteeliikluse konventsiooni (edaspidi „Viini konventsioon“) artikli 41 kohaselt tunnustab iga konventsiooniosaline teatavatel tingimustel teises konventsiooniosalises riigis nõuetekohaselt välja antud siseriiklikke ja/või rahvusvahelisi juhilube. Ukraina ja 23 liikmesriiki on Viini konventsiooni ratifitseerinud ja kohaldavad omavahelistes suhetes selle sätteid; samas ei ole Hispaania Viini konventsiooni ratifitseerinud ning Küpros, Malta ja Iirimaa ei ole selle konventsiooni osalised.

Kolmandate riikide juhilubade tunnustamise ja vahetamisega seotud eeskirjad ja menetlused on liikmesriigiti erinevad, sõltudes muu hulgas nende siseriiklike õigusaktide konkreetsetest sätetest või liikmesriikide ja asjaomase kolmanda riigi vahelistest kehtivatest kahepoolsetest lepingutest. Isikute puhul, kellele on tagatud ajutine kaitse või liikmesriigi õiguse alusel piisav kaitse ja kes omavad Ukrainas välja antud kehtivat juhiluba, on asjakohane näha ette ühtlustatud raamistik juhilubade tunnustamiseks liidu territooriumil kuni ajutise kaitse perioodi lõpuni.

Üldreeglina peaks isikutel, kellele on tagatud ajutine kaitse või liikmesriigi õiguse alusel piisav kaitse ja kes omavad Ukrainas välja antud kehtivat juhiluba, olema võimalik kasutada oma juhiluba ELi territooriumil seni, kuni kestab ajutine kaitse. Arvestades kaitse ajutist iseloomu, ei peaks olema vajadust vahetada Ukraina juhiluba mõne liikmesriigi poolt välja antava juhiloa vastu. See vähendab märkimisväärselt liikmesriikide pädevate asutuste koormust, kuna vastasel juhul peaksid nad potentsiaalselt tegelema miljonite Ukraina juhilubade vahetamisega. Samuti ei pea isikud, kellele on tagatud ajutine kaitse või liikmesriigi õiguse alusel piisav kaitse, sooritama kohe teist teoreetilise ja/või praktilise juhiloa eksamit (sageli võõrkeeles) ja/või läbima oma ajutise elukoha liikmesriigis arstlikku läbivaatust.

Vastavalt maanteeliiklust käsitlevale Viini konventsioonile võivad konventsiooniosalised nõuda, et teise konventsiooniosalise poolt välja antud juhiloa omanikul oleks lisaks siseriiklikule juhiloale ka rahvusvaheline (ühtlustatud vormil) juhiluba. Selles osas on tavad liikmesriigiti erinevad ning mõnes liikmesriigis nõutakse Ukraina juhilubade omanikelt sageli rahvusvahelist juhiluba just siis, kui kohalikud juhiload on kirjutatud ainult kirillitsa tähtedega, samas kui teistes liikmesriikides see nii ei ole. Kuni sõda Ukrainas kestab, on Ukraina juhiloa omanikel peaaegu võimatu saada Ukraina pädevate asutuste välja antavat rahvusvahelist juhiluba. Seetõttu tuleks ajutise kaitse või liikmesriigi õiguse alusel piisava kaitse all olevad isikud vabastada nõudest omada lisaks Ukraina juhiloale ka rahvusvahelist juhiluba vähemalt seni, kuni kestab ajutise kaitse periood. Nendel erandlikel asjaoludel tuleks loobuda ka Ukraina juhilubade kinnitatud tõlke nõudmisest, kuna see võib osutuda kulukaks ja tekitada lisakulusid inimestele, kes on tõenäoliselt riigist põgenedes kaotanud kõik oma säästud. Lisaks on väljaspool Euroopa Liidu suuri linnu vähe sertifitseeritud tõlkijaid ning kinnitatud tõlgete esitamiseks on sageli vaja originaaldokumente isiklikult esitada.

Sama kehtib ka bussi- ja veoautojuhtide kutseoskuse tunnistuste puhul. Selliste kutseoskuse tunnistuste halduslik kehtivusaeg on vastavalt direktiivile 2003/59/EÜ tavaliselt kuni viis aastat ning Ukraina on rahvusvaheliste vedudega tegelevate sõidukijuhtide suhtes seda direktiivi juba rakendanud. Asjaolusid arvestades tuleks Ukrainast sõja eest põgenenud kutselistele sõidukijuhtidele anda ELis majandustegevusele piisav juurdepääs. Selleks et töötada välja käesoleva ettepaneku asjaomaste sätete tõhus ja ühtlustatud rakendamine, korraldab komisjon liikmesriikides vastuvõetud siseriiklike eeskirjade teemalise arutelu direktiivi 2003/59/EÜ artikli 11a lõike 4 kohaselt määratud ekspertidega.

Nagu on märgitud ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskavas ja arvestades praegust konteksti, tuleks hõlbustada Ukraina kutseliste sõidukijuhtide juurdepääsu Euroopa Liidu tööturule, määrates kindlaks konkreetsed eeskirjad Ukraina kutselistele sõidukijuhtidele kutseoskuse tunnistuste välja andmise kohta. Arvestades üldist suurenevat veokijuhtide puudust, tuleks pärast Musta mere sadamate praegust blokaadi tugevdada ELi ja Ukraina alternatiivseid logistilisi ühendusi ning Ukraina jätkuvat juurdepääsu oma eksporditurgudele.

Juhilubade ja kutseoskuse tunnistuste kehtivusaeg on tavaliselt piiratud. Niikaua kui sõda Ukrainas kestab, ei pruugi Ukraina tõenäoliselt tagada nende dokumentide individuaalseks uuendamiseks vajalikku haldustuge. Sellises erakorralises olukorras võib Ukraina valitsus otsustada pikendada nende dokumentide kehtivust. Sellisel juhul peaks Ukraina liitu ja liikmesriike sellistest pikendamistest vastavalt teavitama. Liikmesriigid peaksid vähemalt ajutise kaitse perioodi lõpuni tunnustama Ukraina juhilubade pikendatud kehtivusaega ka siis, kui see ületab nende halduslikku kehtivusaega.

Sõja eest põgenemise asjaoludest tulenevalt võivad sellised olulised dokumendid nagu juhiload või kutseoskuse tunnistus olla kadunud või varastatud või jäänud maha sõjatsooni ning kohene võimalus neid taastada puudub. Sellistel juhtudel ja kui Ukraina riiklikust elektroonilise juhilubade registrist on võimalik juhiloa kehtivust kontrollida, peaks liikmesriikidel olema võimalik välja anda ajutisi juhilube, mis asendavad ajutise kaitse kehtivuse ajal originaal-juhilube. Liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääs Ukraina juhilubade registrile hõlbustaks seda tegevust. Ilma võimaluseta kontrollida ümberasustatud isikute esitatud teabe autentsust, peaksid liikmesriigid keelduma selliste ajutiste juhidokumentide välja andmisest. Lisaks on digipöördega tegeleva Ukraina ministeeriumi andmetel välja antud ligi 5,7 miljonit juhiluba kodanikuportaali DIIA mobiilirakenduse kaudu. DIIA võimaldab välja anda ja kontrollida elektroonilisi dokumente ning osutada avalikke teenuseid. Hoolimata asjaolust, et DIIA-rakendus ei vasta 2021. aasta septembris avaldatud ISO standardile 18013-5 mobiilsete juhilubade kohta, pakub see võimalust kontrollida juhtimisõigusi, mis käesolevas määruses käsitletavas erandlikus olukorras on asjakohane.

Lisaks käsitletakse käesoleva määruse sätetes erandlikke asjaolusid ja sätestatakse erandid, mida ei tohiks tavatingimustes korrata. Seetõttu on eriti oluline, et käesoleva määruse jõustamine ei pärsiks liiklejate ja jalakäijate ohutust ega võimaldaks ELi teedel sõita inimestel, kes ei sobi mootorsõidukit juhtima. Sellega seoses peaksid liikmesriikide pädevad asutused rakendama asjakohaseid meetmeid pettuse ja võltsimise vastu võitlemiseks.

• Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kavandatava määruse sätted täiendavad kehtivaid liidu eeskirju juhilubade kohta (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta) ning reisijate- ja kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (direktiiv 2003/59/EÜ). Kumbki direktiiv ei sisalda ühiseid eeskirju kolmandate riikide poolt välja antud asjaomaste dokumentide tunnustamise kohta. Selline ühine raamistik on siiski vajalik konkreetses erakorralises kontekstis, mis tuleneb Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, kuna ühine raamistik võimaldab halduslikku lähenemisviisi, mis vähendab bürokraatiat ja tagab samal ajal liiklusohutuse kogu liidus.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek täiendab ümberasustatud isikute ajutist kaitset käsitlevaid liidu õigusnorme, eelkõige nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsust (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse, ning milles on esimest korda märgitud, et liitu saabub massiliselt ümberasustatud isikuid, kes on pidanud Ukrainast lahkuma relvastatud konflikti tagajärjel vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel. Käesolev ettepanek võimaldab neil ümberasustatud isikutel kasutada dokumente, mis on vajalikud mootorsõidukite juhtimiseks ja kutselise juhina tegutsemiseks liidu üldkasutatavate teede võrgus, edendades seega ümberasustatud isikute majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette ka teatavad, olukorra erivajadusi kajastavad väikesed erandid direktiivist 2003/59/EÜ ja direktiivist 2006/126/EÜ.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS