[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 15.12.2009

KOM(2009)680 lõplik

KOMISJONI TÖÖDOKUMENT

Aruanne SBA rakendamise kohta

SISSEJUHATUS

ELi tööhõive ja õitseng tulevikus sõltub olulisel määral väikese ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) heast käekäigust. Seepärast käivitas komisjon juunis 2008 ambitsioonika uue poliitilise algatuse – Euroopa väikeettevõtluse algatuse „ Small Business Act“ (edaspidi „SBA” ), et tõsta VKEd otsustamisprotsessi eesliinile, tõsta nende potentsiaali luua ELis töökohti ja suurendada nende konkurentsivõimet nii ühtsel turul kui ka maailmaturgudel. SBA põhieesmärk on põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” juurutamine tegelikku poliitikakujundamis- ja otsustamisprotsessi kõikidel tasanditel ELis.

Finants- ja majanduskriis on veelgi teravamalt esile toonud vajaduse võtta VKEde toetuseks põhjalikke ja terviklikke poliitilisi meetmeid. SBA vastuvõtmisel lepiti konkurentsivõime nõukogus detsembris 2008 kokku ka prioriteetseid meetmeid sisaldavas tegevuskavas , et leida tõhusamaid lahendusi VKEde probleemidele üleilmse kriisi olukorras, pöörates tähelepanu eelkõige rahastamisele ja turgudele juurdepääsu küsimustele ning õiguskeskkonnale. Kava toetas detsembris 2008 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu. SBA-le on heakskiidu andnud ka Euroopa Parlament, kutsudes liikmesriike üles rakendama SBAd kogu ulatuses. Oluline on ka see, et regioonide komitee on samuti avaldanud tugevat toetust VKEde potentsiaali täielikule rakendamisele SBA abil.

Käesolev aruanne teeb kokkuvõtte SBA rakendamise esimesest täisaastast – 2009. aastast, keskendudes peamiselt SBA tegevuskava ja majanduse elavdamise kava meetmetele.

Nii komisjon kui ka liikmesriigid on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada VKEde parem juurdepääs rahastamisele ning ELi ja kolmandate riikide turgudele; samuti on parandatud VKEde tegevust reguleerivat raamistikku, eelkõige liigset halduskoormust vähendades.

SBA RAKENDAMINE 2009. AASTAL

Komisjon on SBAs kavandatud peamiste meetmete elluviimisel aktiivselt tegutsenud. On vastu võetud kõik viis SBAga seotud õigusakti ettepanekut . Juulis 2008 vastuvõetud üldise grupierandi määrus andis valitsustele lihtsama võimaluse anda VKEdele toetust teavitamiskohustusest vabastatud abimeetmete näol. Vähendatud käibemaksumäärasid käsitleva ettepanekuga, mis jõustus 1. juunil 2009, on liikmesriikidele antud piiramatud võimalused edendada majandustegevust eriti töömahukate teenuste valdkonnas. Ülejäänud kolm õigusakti ettepanekut on veel menetlemisel ning nõukogul ja Euroopa Parlamendil on öelda otsustav sõna, et ettepanekud kiiresti vastu võetaks ja VKEde tegevust veelgi enam toetada saaks. VKEde konkurentsivõime seisukohalt on üliolulised nii hilinenud maksete direktiivi uuestisõnastamist kui ka Euroopa eraühingu põhikirja käsitlev ettepanek . Jaanuaris 2009 komisjonis vastu võetud ettepanekuga käibemaksuga arvete esitamise kohta tahab komisjon tagada elektrooniliste ja paberil esitatud arvete võrdse kohtlemise, kusjuures maksimaalne kulukokkuhoid keskpikas perspektiivis, kui kõik äriühingud saadaks arveid elektrooniliselt, on hinnanguliselt 18,4 miljardit eurot.

Liikmesriigid on samuti näidanud tugevat tahet SBA rakendamiseks, kuid nende meetodite ja saavutatud tulemused on erinevad. Mõned liikmesriigid on SBA tervikuna oma riiklikesse strateegiatesse üle võtnud. Belgia käivitas oktoobris 2008 programmi „ Plan PME ”, mis sisaldab 40 meedet, mis hõlmavad SBA peamisi eesmärke. Itaalias lõi valitsus töörühma SBA rakendamise järelevalveks ning kavandas meetmed kümnes valdkonnas. Iiri valitsus on valinud sarnase lähenemisviisi.

Madalmaad, Prantsusmaa, Rumeenia, Soome ja Ühendkuningriik on oma 2009. aasta riiklikus arenguaruandes Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse kontekstis selgesõnaliselt esile toonud, kuidas nad SBAd rakendavad . Prantsusmaa rakendab meetmeid kolmes SBA tegevuskava prioriteetses valdkonnas. Ühendkuningriik on lisas esitanud väga põhjaliku ülevaate rakendatud meetmetest iga SBA kümne põhimõtte kohta eraldi. SBA on vastu võetud ka mõnes piirkonnas, nagu Kataloonia (Hispaania) ja Nordrhein-Westfalen (Saksamaa). Enamasti on liikmesriigid vastu võtnud konkreetsed meetmed, mida SBA tegevuskavas prioriteetsetena on nimetatud.

Põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” rakendamine

Alates jaanuarist 2009 on komisjon korrapäraselt teinud nn VKE-testi, et hinnata kõigi oma olulisemate õigus- ja poliitikaalaste ettepanekute mõju VKEdele. Sellest testist on saanud komisjoni muudetud mõjuhindamissuuniste osa ja selle rakendamist jälgitakse hoolega. VKE-testi põhjal tegi komisjon 2009. aasta veebruaris ettepaneku anda liikmesriikidele võimalus mitte kohaldada raamatupidamiseeskirju mikroettevõtete suhtes . Liikmesriigid saaksid ise otsustada, millised raamatupidamiseeskirjad nende mikroettevõtete jaoks kõige asjakohasemad on. Selle tulemusena saaksid 5,4 miljonit mikroettevõtet kasutada raamatupidamiskorda, mis vastab paremini nende vajadustele, ja ELi majandus saaks kokkuhoidu ligikaudu 6,3 miljardit eurot. Mõned liikmesriigid ( Belgia, Saksamaa, Soome ja Taani ) on samuti hakanud VKE-testi riiklike otsuste tegemisel kasutama.

Komisjon on astunud otsustavaid samme, et täita märtsis 2007 ELis seatud halduskoormuse 25 %-lise vähendamise eesmärki, millest on kasu eelkõige VKEdel. Seadusandja poolt juba vastuvõetud vähendamismeetmed toovad oodatavalt kaasa 7,5 miljardi euro suuruse kulude kokkuhoiu. Meetmed, mis nõukogu ja parlamendi poolt veel vastuvõtmist ootavad, võivad sellele summale lisada 30,7 miljardit eurot. Kokku võidakse halduskulude vähendamiseks juba tehtud ettepanekute ning ettevalmistamisel olevate meetmete tulemusena eesmärk isegi ületada ning saavutada kokkuhoid, mis moodustab 33 % ELi toimimisega seotud hinnanguliselt 123,8 miljardi euro suurusest halduskoormusest. Komisjon on kindlalt otsustanud jätkata liigse halduskoormuse vähendamist, nagu on kavandatud komisjoni teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis – Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed”, KOM(2009) 544.

VKEd võiksid kasu saada veel sellistest meetmetest, nagu mitteelukutseliste juhtide vabastamine töö ja puhkeaja nõuete järgimisest ja seega ka kohustusest kasutada sõidumeerikut kuni 100 km teekondade puhul, tõhusam riskihindamise alane juhendamine tervishoiu ja ohutuse valdkonnas, mis aitaks peamiselt väikesi ettevõtteid.

Komisjon tõdeb rahuloluga, et kõik liikmesriigid on nüüdseks vastu võtnud riiklikud halduskoormuse vähendamise eesmärgid ning jätkavad VKEde halduskeskkonna lihtsustamist. Näiteks kulub praegu osaühingu asutamiseks keskmiselt 8 päeva (2008. aastal 9 päeva) ja 417 eurot (2008. aastal 463 eurot). Kaheksateistkümnes riigis on tööle pandud ühtsed kontaktpunktid, kus on võimalik osaühingut asutada või vähemalt teha mitmeid selleks ettenähtud toiminguid (äriühingu registreerimine, maksukohustuslasena registreerimine jms). Bulgaaria on jõudnud lõpule asutamiskorra ühtlustamisega. 2008. aastal alustatud protsessi tulemusena lihtsustati ja koondati üheksainsaks toiminguks üheksa ettevõtte asutamisega seotud menetlust . Saksamaal on edukalt muudetud osaühinguid käsitlevaid seadusi – lihtsustati asutamiskorda, mis võib kaasa tuua ka aktiivsema uute ettevõtete loomise. Maltal, Slovakkias ja Ungaris on tänu menetluste ühtlustamisele samuti saavutatud aja kokkuhoidu . Sloveenias tagab elektrooniline ühtne kontaktpunkt igat liiki äriühingute registreerimise 3 päeva jooksul. Selle tulemusena on Sloveenia VKEde kokkuhoid 10,2 miljonit eurot aastas .

SBA kutsus liikmesriike üles võimaldama ettevõtete tegevuse lõpetamisega seotud kohtumenetlused lõpule viia aasta (või veelgi lühema aja) jooksul, kui pankroti põhjuseks ei olnud pettus . Seni on seda üleskutset järginud viis riiki – Belgia, Hispaania, Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriik .

Komisjon on otsustanud pikendada õigusaktide ühiste jõustumistähtpäevade algatuse katseperioodi esialgselt kavandatud ühelt aastalt kahele: 2010–2011. Esimene aasta, mil teatatakse tulevaste õigusaktide kindlaksmääratud jõustumistähtpäevadest, on 2010. aasta. Teade avaldatakse koos parema õigusloome strateegilise ülevaatega. Katse viiakse läbi auto-, lõhkeainete, puhastusainete ja narkootikumide lähteainete sektoris.

Juurdepääs rahastamisele

Komisjon on lihtsustanud riigiabi eeskirju ning osutanud selgesti vajadusele arvestada VKEde vajadustega liikmesriigi tasandil. Uus üldine grupierandi määrus , mis võeti vastu osana SBAst, konsolideerib ühte teksti viie varasema määruse eeskirjad ja ühtlustab neid. Lisaks laiendatakse sellega abiliikide hulka, mis on teatamiskohustusest vabastatud. Üldise grupierandi määrusega kehtestati uued eeskirjad abi ülemmäärade kohta VKEde puhul (st 20 % kõrgem määr väikeste ja 10 % keskmise suurusega ettevõtete puhul) ning stiimulite ja toetuse kohta uutele ettevõtjatele ja naisettevõtjatele. Grupierandi alusel VKEdele antud abi moodustas 2008. aastal 2,8 miljardit eurot; kasv võrreldes 2007. aastaga oli 0,3 miljardit eurot. Komisjon võttis vastu ka riigiabi eeskirjade käsiraamatu , mis annab tervikliku ülevaate võimalustest, mida ühenduse riigiabi eeskirjade kohaselt VKEde suhtes kohaldada saab.

Komisjon võttis lisaks vastu uue ajutise riigiabi raamistiku aastateks 2009/2010, millega anti liikmesriikidele täiendavad võimalused võitlemiseks napi laenuraha mõjuga reaalmajandusele. See võimaldab liikmesriikidel ilma igast üksikust juhust eraldi teatamata anda intressitoetust, vähendada laenugarantii puhul makstavat garantiipreemiat, kohaldada VKEde puhul riskikapitalimeetmeid ja otsest riigiabi ülemmääraga 500 000 eurot

Euroopa Investeerimispangal on olnud määrav roll VKEdele lihtsama juurdepääsu loomisel rahastamisele. Pank on oluliselt suurendanud laene VKEde edendamiseks – 8,1 miljardilt eurolt 2008. aastal 11,5 miljardini 2009. aastal. Lisaks sellele on komisjon teinud tihedat koostööd Euroopa Investeerimisfondiga. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga VKEde jaoks ettenähtud meetmete rakendamiseks eraldatud vahendite (1,13 miljardit aastateks 2007–2013) kõrval on Euroopa Investeerimispank eraldanud 200 miljonit eurot vahefinantseerimiseks 2009. aastal.

Septembris 2009 tehti esimene investeering (1,85 miljonit eurot) algatuse JASMINE raames, mille komisjon käivitas 2008. aastal mikrokrediidiga tegelevate asutuste arengu hoogustamiseks. Euroopa Investeerimisfondil on 2009. aastal kavas teha veel kaks 2–3 miljoni euro suurust lisainvesteeringut. Komisjon on aktiivsemalt hakanud liikmesriikidele ja muudele huvirühmadele korrapäraste uuringute kaudu teada andma, millised on VKEde rahastamise võimalused.

Algatus JEREMIE on samuti edukalt arenenud. Ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmitöö tulemusena on loodud 85 rakenduskava, nii riiklikku kui ka piirkondlikku, milles nähakse ette võimalus, et Euroopa Regionaalarengu Fond kaasrahastab JEREMIE-sarnaseid meetmeid, toetamaks VKEsid ja uusi ettevõtjaid. Oktoobriks 2009 oli JEREMIE rakendatud 13 liikmesriigis kas riiklikul või piirkondlikul tasandil. Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskavade raames on JEREMIE haldusfondidele kokku eraldatud 3,069 miljardit eurot.

Finants- ja majanduskriisiga toimetulekuks ning sageli ajutist riigiabi raamistikku kasutades on liikmesriigid võtnud poliitilisi meetmeid, hõlbustamaks VKEde juurdepääsu likviidsetele vahenditele, eriti pangalaenudele, ning loonud ja täiustanud selleks laenu- ja tagatisskeeme VKEde tarvis ( Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik ). Euroopa Investeerimispanga laenupakett VKEdele moodustab 30 miljardit eurot ning võimaldab mõnel liikmesriigil kasutada vastutagatisi. Lisaks on Belgia ja Prantsusmaa loonud nn krediidivahendaja ameti, kes on kontaktpunktiks VKEde ja ettevõtjate vahel, kel on probleeme oma pangaga.

Mõned liikmesriigid on hilinenud maksete direktiivi uuesti sõnastamise eel võtnud maksetega hilinemist vähendavaid meetmeid, mis mõnel juhul lähevad direktiivi nõuetest kaugemale. Bulgaarias teatas rahandusminister, et ta võtab maksetega hilinemist ennetava meetmena kasutusele seadusjärgse viivisemäära tõstmise 10 või 20 protsendipunkti võrra. Prantsusmaal on augustis 2008 majanduse moderniseerimise eesmärgil vastu võetud seaduses nõutud, et avaliku sektori maksete tähtaega lühendatakse 30 päevale hiljemalt 1. juuliks 2010. Saksamaal on 1. jaanuaril 2009 jõustunud uue seaduse tulemusena paranenud kreeditori seisund ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitavate lepingute puhul (nt ettemaksed, tagatise puudumisel teenuse osutamisest keeldumine. Portugalis on valitsus heaks kiitnud programmi ( Pagar a Tempo e Horas ) maksetega viivitamise vähendamiseks, kus on pikas perspektiivis eesmärgiks seatud 30–40 päevane tähtaeg. Ühendkuningriigis on keskvalitsus otsustanud tasuda kõik arved 10 päeva jooksul. Maksete kiirem ja viivituseta laekumine on eriti olulised Hispaanias, Itaalias, Kreekas ja Portugalis tegutsevate VKEde jaoks. Nimetatud liikmesriikides on ametiasutustel maksetähtaegade osas kõige rohkem arenguruumi (praegu on tähtajad keskmiselt 150 päeva).

Komisjon on lihtsustanud ka ühtekuuluvuspoliitika juhtimise eeskirju, et aidata kaasa aastateks 2007–2013 kavandatud 455 ühtekuuluvuspoliitika programmi (investeeringute kogusummaga 347 miljardit eurot) rakendamisele ja tagada, et sellised projektide edendajad nagu VKEd neile ettenähtud investeeringud kiiremini kätte saaks.. Ergutatakse investeeringud ka energiatõhususega seotud sektoritesse ning taastuvenergia kasutusse elamumajanduses, arvestades nende sektorite märkimisväärset töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamise potentsiaali.

Edu on saavutatud ka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) lihtsustamisel ning veel enne 2009. aasta lõppu võtab komisjon vastu ettepaneku, mis võimaldab kasvaval VKE-l osaleda FP7 projektis ning saada VKEdele ette nähtud soodustusi kogu projekti jooksul, isegi kui sellel ajal VKEde suhtes kehtivat ülempiiri ületatakse.

Lisaks on komisjon võtnud vastu sisemeetmed eelarve täitmise parandamiseks , mis võib kaasa aidata majanduse elavdamisele. Näiteks on aruannete heakskiitmise ja maksete tegemise tähtaegu lühendatud; nii tuleb maksed teha 30 päeva (eelrahastamise puhul 20 päeva) jooksul.

Juurdepääs turgudele

Selleks et edendada piiriüleseid tehinguid ühtsel turul otsustasid komisjon ja liikmesriigid ühiselt langetada ELis kehtivate kaubamärgiõiguste lõivusid veel 40 % ja lihtsustada registreerimiskorda alates 1. maist 2009.

Komisjon rõhutas avalike pakkumiste puhul kõigile ettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamise tähtsust ning kutsus liikmesriike üles lihtsustama VKEde juurdepääsu avaliku hanke lepingutele, kasutades selleks Euroopa parimate tavade juhendit (edaspidi „ VKE-juhend ”), mis võeti vastu SBA osana juunis 2008.

Mitmed liikmesriigid on pärast juhendi avaldamist võtnud seda järgivaid meetmeid. Prantsusmaal selgitas seadusandja üldises riigihanke seaduses („Code des Marchés Publics”), et pakkuja suutlikkuse miinimumtaseme kehtestamine ei ole kohustuslik. Ungaris tehti muudatus avaliku hanke seadusesse aprillis 2009. Lisati uusi elemente, nagu lepingute osadeks jaotamine vajaduse korral. Iirimaal valmistatakse valitsuses ette ulatuslikke juhiseid, et aidata ametiasutustel kindlaks määrata pakkujate finantssuutlikkuse asjakohast taset konkreetsete nõudmiste kontekstis. Poolas on ametiasutused VKE-juhendit levitanud Interneti kaudu ning jaganud seda ka tellijate esindajatele, kes koolitusel on käinud. Rootsis on alates 2009. aasta jaanuarist juriidiliste, finants- ja haldusteenuste agentuuri ülesandeks olla nõu ja jõuga abiks nii tellijatele kui ka pakkujatele. 2010. aastal algatab komisjon kampaania VKE-juhendi kasutamise edendamiseks ning uuringu, mille põhjal on kavas ajakohastada andmed VKEde juurdepääsu kohta avalikele hangetele.

Edendamaks standardite kasutust VKEde poolt ning vastamaks komisjoni taotlusele avaldab CENELEC nüüd tasuta oma veebisaidil Euroopa standardeid kogu ulatuses, nii et VKEd saavad leida sealt nende ettevõtetesse puutuvad standardid. Järjest rohkem CENi liikmeid avaldavad neid standardeid vastavalt CENi 2010. aasta strateegiale oma riiklikes kataloogides. Komisjon suurendas ELi rahalist toetust 2009. aastal 2,1 miljoni euroni, et soodustada VKEde osalemist standardimisprotsessis ja kaitsta nende huve ning parandada VKEde teavitamist Euroopa standarditest ja nende kasutamisest.

Komisjon on samuti rõhutanud teenuste direktiivi täieliku ja õigeaegse ülevõtmise tähtsust, sest see lihtsustab oluliselt ettevõtete asutamist ja piiriüleste teenuste osutamist. Eelkõige võimaldab see lihtsustada halduskorda liikmesriikides ja võimaldab äriühingutel ja eraisikutel täita elektrooniliselt ja ühtse kontaktpunkti kaudu formaalsusi, nagu tegevusluba, teatamised, keskkonnaluba. Komisjon on eraldanud märkimisväärseid ressursse, et jälgida ja kooskõlastada koos liikmesriikidega direktiivi rakendamist (lõpptähtaeg 28. detsember 2009).Peamised töösuunad on olnud ühtsete kontaktpunktide loomine ning praktiliste lahenduste väljatöötamine elektroonilise allkirja kasutuselevõtuks piiriülestes tehingutes. Seda tööd jätkatakse ka tulevikus, muu hulgas ka laiahaardelise katseprojekti SPOCs raames, mis tegeleb ühtsete kontaktpunktide arendamisega pärast 2010. aastat.

Välisturgude osas on 30 olulisema ekspordituru jaoks moodustatud turulepääsu töörühmad . Seega töötavad ELi delegatsioonid, liikmesriigid ja ELi äriorganisatsioonid kooskõlastatult ning teatavad üksteisele turutõketest ja otsivad neile koos lahendusi. Lisaks on komisjonil kavas luua mõnedel neil turgudel ärikeskused , et aidata VKEsid jõuda kiiresti kasvavatele turgudele väljapool ELi. Need keskused osutaksid ELi VKEdele, kes soovivad asjaomastes riikides ettevõtet asutada ja kaubelda, ärialaseid tugiteenuseid, nagu abi turulepääsul ja äripartnerite leidmisel, logistiline tugi ning nõustamine sellistes küsimustes nagu intellektuaalomandiõigus ja standardimine.

Euroopa ärikeskus Indias alustas tegevust novembris 2008. Hiinas avatakse keskus 2010. aastal. Kaalumisel on keskuste loomine ka muudes riikides. Lisaks on arvukalt riike ( Austria, Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Saksamaa, Sloveenia, Taani ja Tšehhi Vabariik ), kus on tugevdatud avaliku sektori toetust ekspordi arendamisele ja rahastamisele.

Euroopa ettevõtluse toetamise võrgustikul „ Enterprise Europe Network” on 44 riigis 567 aktiivselt tegutsevat partnerorganisatsiooni. Teenuseid osutavad ligikaudu 3000 professionaalset töötajat, kes tegelevad ligikaudu 3 miljoni VKEga. Tegevuse esimese 18 kuu jooksul korraldas võrgustik üle 10 000 ürituse, kus osales ligikaudu 400 000 VKEd ning sõlmiti üle 1400 äri- ja tehnoloogiapartnerluse.

Ettevõtluse edendamine

Kaks olulist sündmust 2009. aastal – esimene Euroopa VKEde nädal , mis toimus 36 Euroopa riigis, ja SBA/Euroopa väikeettevõtjate harta konverents – andsid suure panuse ettevõtluse edendamisse elanikkonna hulgas, luues foorumi ettevõtjatele oma äritegevuse tutvustamiseks ja koostöövõrgustike loomiseks. Tuleb märkida, et huvi VKEde tegevust soodustavate strateegiate väljatöötamise ning üksteiselt õppimise vastu kasvab nii kandidaatriikides kui ka ELi naaberriikides. Heade tavade vahetamine ja üksteise kogemustest õppimine annab häid tulemusi ka ELi piiridest kaugemal. Norras näiteks koostati naiste ettevõtluse edendamiseks tegevuskava, milles nähakse ette naisettevõtjate osakaalu suurendamine 40 %-le ettevõtjate koguarvust aastaks 2013. Ühtekokku on osalevate riikide poolt viimase 10 aasta jooksul esitatud rohkem kui 600 hea tava näidet .

Euroopa ettevõtlusauhinnad on ergutanud liikmesriikide ametiasutusi välja töötama VKEde tegevust soodustavaid strateegiaid. 2009. aasta sügisel käivitas Euroopa Regioonide Komitee Euroopa ettevõtluspiirkonna algatuse.

Naisettevõtluse saadikute Euroopa võrgustik loodi Stockholmis 2009. aasta oktoobris Rootsi eesistumise ajal. Võrgustiku eesmärk on kõrvaldada sooline ebavõrdsus ja suurendada ettevõtlusega alustavate naiste arvu Euroopas. Võrgustikus on praegu 100 saadikut kümnest riigist.

VKEde ühtsele turule aitamise jõupingutuste üheks osaks on komisjoni algatus ERASMUS noortele ettevõtjatele , mis suunab noori ettevõtjaid mõne teise ELi liikmesriigi kogenud ettevõtjate juurde nn töövarjuks. Esimesed 100 sellist töövormi algaja ja võõrustaja-ettevõtja vahel on heaks kiidetud ning 1200 uut ja võõrustajat-ettevõtjat on programmis osalemiseks registreerunud.

Paljud riigid on ettevõtlusalase hariduse oma õppekavadesse kas juba lülitanud (Hispaania, Iirimaa, Küpros, Poola, Soome ja Ühendkuningriik) või plaanivad seda teha tulevikus . Ettevõtlushariduse üle arutletakse praegu uue riikliku strateegia või tegevuskava raames Austrias, Rootsis ja Taanis ning käimasoleva või kavandatava õppekava reformi raames Eestis, Maltal, Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis . Oluline on märkida, et õppekavaarenduse üldine suundumus on sisult pädevustele: see aitab kaasa ettevõtluse kui võtmepädevuse arendamisele. Raskus seisneb siinjuures selles, kuidas minna teadmiste tasandist kaugemale ja kombineerida õppekavamuutused uudsete õppimismeetoditega. Lõpuks tuleb tõdeda, et koostöö erinevate osakondade ja asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud VKEd, jätab enamikus liikmesriikides soovida

EDASISED SAMMUD

2009. aastal on tehtud head tööd. Samas on äärmiselt oluline, et jätkataks SBA tegevusplaani jõulist rakendamist kõikidel tasanditel ja et ei kaotataks silmist pikemat perspektiivi luua maailmatasemel keskkond VKEdele, mis on ELi kavandatava 2020. aasta strateegia elluviimise oluline element.