Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Üleminek heitevabale maanteetranspordile: alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt ja CO2-heite normide karmistamine“

(2022/C 270/07)

Raportöör: Adrian TEBAN (RO/EPP), Cugiri linnapea, Alba maakond Viitedokumendid: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL“ COM(2021) 559 final „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega“ COM(2021) 556 final Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegiline kasutuselevõtukava täiendavate meetmetega, millega toetatakse alternatiivkütuste taristu kiiret kasutuselevõttu“ COM(2021) 560 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega“

COM(2021) 556 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (9) […] Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid, ning uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid, võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida. (9) […] Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed üksnes siis, kui neis võetakse arvesse sõidukites kasutatava kütuse, sh selle tootmise CO2-heidet . Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid, ning uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid ning taastuvatest allikatest toodetud sünteetilisel kütusel, täiustatud biokütustel ja biogaasil töötavad sõidukid , võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida.

Motivatsioon

Sellises piirkondlikus kontekstis, kus heiteta elektrisõidukeid on raske kasutusele võtta, tuleb kaaluda vähese heitega sõidukite ning täiustatud biokütuste ja muude sarnaste kütuste kasutamist. Vt järgmine muudatusettepanek.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek lisada põhjenduse 9 järele uus põhjendus

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (9a) Piirkondade iseärasused (nt geograafiline asukoht, kliimatingimused) võivad raskendada sõiduautode ja väikeste maanteesõidukite täielikku elektrifitseerimist. Selliste piirkondade puhul võivad taastuvatest allikatest toodetud sünteetilistel kütustel, biokütustel ja hübriidmootorsõidukitel – kuigi need ei vasta summutitoru nullheite määratlusele – olla paremad ja paindlikumad CO2-heite üldnäitajad kui sõidukitel, mille summutitorust heitgaase ei tule, ning seepärast ei tohiks biokütuseid alates 2035. aastast ühtselt turult kõrvaldada. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon otsima võimalust, kuidas võtta taastuvatest allikatest toodetud sünteetilisi kütuseid ja biokütuseid kasutavaid ja hübriidmootorsõidukeid arvesse selliste sõidukipargi sihttasemete kindlaksmääramisel, mille sõidukitootjad peavad saavutama õigeaegselt, enne kui need sihttasemed kasutusele võetakse. Eespool nimetatud liiki piirkondadele tuleks anda konkreetseid suuniseid selle kohta, kuidas kliimaneutraalse liikuvuse eesmärk saavutada. Lisaks tuleks nendele piirkondadele anda sihipärast toetust erinevatest ELi fondidest.

Motivatsioon

Piirkondi, kus geograafilised või kliimatingimused raskendavad maanteesõidukite täielikku elektrifitseerimist, tuleks toetada.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 11

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (11) CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema Euroopa strateegia heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks, samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks kaaluda ELi ja liikmesriikide tasandil rahalise toetuse andmist erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas ESF+, õiglase ülemineku fondi, innovatsioonifondi , taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muude rahastamisvahendite kaudu , kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis. (11) CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanism heiteta sõidukite tootmise laiendamisest, autotööstuse rohepöördest, autotööstuse tarnesektorist ja seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks, samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks. See autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanism peab andma ELi tasandil rahalist toetust, tulevikus täiendavate vahendite abil ning praegu kasutades koordineeritult selliseid fonde nagu kliimameetmete sotsiaalfond, ESF+, õiglase ülemineku fond, innovatsioonifond , taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muud rahastamisvahendid või InvestEU sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava , kooskõlas riigiabi eeskirjadega ja täiendatuna liikmesriikide programmidega . Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis.

Motivatsioon

Seadusandlikus ettepanekus, millel on nii kaugeleulatuvad tagajärjed töötajatele, tööstusele ja piirkondadele, tuleb ette näha konkreetne õiglase ülemineku mehhanism nii Euroopa auto- ja tarnetööstuse kui ka piirkondade jaoks, kus asjaomased ettevõtted asuvad. Mõju avaldub eelkõige piirkondlikul tasandil, kus ümberõpe peab toimuma koostöös sektoriga. Selline mehhanism peab kehtima kogu autotööstusele ja põhinema andmetel, mis selgelt kaardistavad õigusaktide territoriaalset mõju.

Muudatusettepanek on seotud muudatusettepanekutega 4 ja 6.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 24

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (24) Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõike 5 kohaselt hinnati võimalust suunata ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast kajastatakse ülemäärase heite maksust saadav tulu jätkuvalt tuluna liidu üldeelarves, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4. (24) Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõike 5 kohaselt hinnati võimalust suunata ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast kajastatakse ülemäärase heite maksust saadav tulu jätkuvalt tuluna liidu üldeelarves, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4. Siiski peab autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanism pakkuma piirkondadele sihtotstarbelist rahastamist olemasolevatest fondidest (nagu on osutatud põhjenduses 11), tuginedes käesoleva õigusakti territoriaalse mõju üksikasjalikule kaardistamisele. Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisel käsitletakse esmajärjekorras eespool nimetatud allikatest kättesaadavate vahendite koondamist autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanismi.

Motivatsioon

Autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanismi on vaja, et toetada autotööstust, mis on paljudes Euroopa piirkondades oluline majandussektor. Kuigi algseadmete valmistajad võivad olla tulevasteks muutusteks paremini ette valmistatud, võib kogu tarneahelas, mis koosneb peamiselt VKEdest, puududa strateegiline ja sisemine finantssuutlikkus, et kohandada oma oskusi ja tootmist muutustega autotööstuse väärtusahelas. Õiglase ülemineku fond võib vajada rohkem vahendeid kui praegu kokku lepitud 17,5 miljardit eurot, et see fond saaks piisavalt käsitleda põhjalikke muutusi, mille pakett „Eesmärk 55“ kaasa toob.

Muudatusettepanek on seotud muudatusettepanekutega 3 ja 6.

Muudatusettepanek 5

Artikli 1 punkt 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 9) Lisatakse artikkel 14a: „Artikkel 14a Eduaruanne Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga kahe aasta tagant aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil. 9) Lisatakse artikkel 14a: „Artikkel 14a Eduaruanne Komisjon esitab 31. detsembriks 2023 ja seejärel iga kahe aasta tagant aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil. See hinnang põhineb territoriaalse mõju hindamisel, mille käigus selgitatakse NUTS 2 tasandil välja iga piirkonna probleemid ja kuidas nende probleemidega seotud riske leevendada. Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu, edusamme laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamisel vastavalt alternatiivkütuste taristu määrusele, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse, tarbijatele avalduvat mõju, sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele.“ Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu, edusamme laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamisel vastavalt alternatiivkütuste taristu määrusele, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse , edusamme ja mõju piirkondlikul (NUTS 2) tasandil , tarbijatele , sh haavatavatele tarbijarühmadele, avalduvat mõju, sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele.“

Motivatsioon

Õigusaktide mõju avaldub peamiselt piirkondlikul tasandil ning komisjon peab käsitlema selle üleminekuga seotud probleeme ja riske territoriaalse mõju üksikasjaliku kaardistamise teel.

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 punkti 10 alapunkt b

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 10) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt: b) lõiked 2– 5 jäetakse välja; 10) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt: b) lõiked 2– 4 jäetakse välja; c) lõige 5 asendatakse järgmisega: Selleks et mitte kedagi kõrvale jätta ja muuta see üleminek sotsiaalselt õiglaseks, teeb komisjon ettepaneku luua autotööstuse õiglase ülemineku mehhanism, mis hõlmab mitmetasandilist dialoogi asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, võttes arvesse käesoleva määruse territoriaalset mõju autotööstuses tootmise ja tarnimise ümberkorraldamisele ning mõju piirkondlikele majandusstruktuuridele ja autotööstuse töötajatele.

Motivatsioon

Kuigi kehtivas määruses nähakse ette võimalus kehtestada õiglase ülemineku rahalise abi programm, tuleks see aspekt selle seadusandliku ettepanekuga välja jätta. Esialgne idee kasutada õiglase ülemineku rahastamiseks ülemäärase heite maksust saadavat tulu ei pruugi olla piisav, et tagada õiglane üleminek kõigis autotööstuse piirkondades, samuti ei pruugi see tagada rahaliste vahendite pidevat kättesaadavust eelarves.

Ainuüksi õiglase ülemineku fondist, mida on praegu kokku lepitud rahastada 17,5 miljardi euroga, ei pruugi samuti piisata paketist „Eesmärk 55“ tulenevate ülesannete lahendamiseks. Seepärast tehakse ettepanek luua autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku koordineerimise mehhanism, kasutades ära olemasolevate fondide potentsiaali.

Muudatusettepanek on seotud muudatusettepanekutega 3 ja 4.

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL“

COM(2021) 559 final

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus. […] TEN-T võrgu vahemaapõhised eesmärgid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on täielikult kaetud laadimispunktidega, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus. Kui selliste piirkondlike tegurite tõttu nagu geograafiline asukoht või rahvastikutihedus osutub üldkasutatavasse taristusse investeerimine keeruliseks, peaks olema võimalik saada ELi rahalist toetust.

Motivatsioon

Selleks et hoida kooskõla TEN-T võrgu piirkonnaülese olemusega ja mitte takistada Euroopa ühtekuuluvust, tuleks jääda vahemaapõhise lähenemisviisi juurde, ent koos mõnest kasutada olevast ELi fondist antava vajaliku rahalise toetusega nii eraomandis kui ka avalikele laadimispunktidele.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 10

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (10) Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada asjaomases liikmesriigis registreeritud elektrisõidukite koguarvu alusel, järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides. (10) Riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid tuleks seada asjaomases liikmesriigis registreeritud elektrisõidukite koguarvu alusel , millele lisandub kindlaksmääratav marginaal umbes 10–20 % , järgides ühist metoodikat, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide turuosa suurenemist, mis võimaldavad laadida laadimispunkti kohta rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktid. Metoodikas tuleb arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite erinevaid laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised eesmärgid, mis põhinevad üldkasutatava laadimistaristu maksimaalsel koguväljundvõimsusel, peaks võimaldama paindlikkust erinevate laadimistehnoloogiate kasutamiseks liikmesriikides.

Motivatsioon

Liikmesriigis registreeritud elektrisõidukite koguarv ei ole piisav, sest selles ei võeta arvesse näiteks teistest riikidest pärit sõidukeid, eriti puhkuseperioodidel, aga ka muudel juhtudel, nagu suurüritused, messid jne.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 34

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (34) Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks. Kõnealuste saarte energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks saared sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus. (34) Nende eesmärkide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja nende liiklusmahtu. Meresadamad, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on väike, tuleks vabastada asjaomaste laevakategooriate suhtes kehtivatest minimaalsel liiklusmahul põhinevatest kohustuslikest nõuetest, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud eesmärgid keskenduma maksimaalsele võimsustarbele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. Meretransport on oluline ühenduslüli liidu saarte ja äärepoolseimate piirkondade ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks. Kõnealuste saarte ja äärepoolseimate piirkondade energiatootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et toetada vajaliku energianõudluse rahuldamiseks kaldalt tuleva elektriga varustamist. Sellisel juhul tuleks saared ja äärepoolseimad piirkonnad sellest nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus mandriga või naaberriikidega on loodud või on olemas piisav kohapeal puhastest energiaallikatest toodetud võimsus.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 37

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem. Läbivaadatud raamistikud peaksid võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud. […] Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad täita vajadust üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike eesmärkidega ettenähtust palju suurem. Läbivaatamine peaks põhinema territoriaalsel analüüsil, millega selgitatakse välja erinevate riigi tasandist madalama tasandi üksuste eri vajadused, ning selle käigus tuleks arvesse võtta kohalikku ja piirkondlikku oskusteavet ja tankimistaristu kasutuselevõtu strateegiaid, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba välja töötanud. Läbivaadatud raamistikud peaksid võrdselt hõlmama kõiki transpordiliike, sealhulgas neid, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtueesmärke pole seatud.

Motivatsioon

Alternatiivkütuste kasutuselevõtu riiklikud poliitikaraamistikud tuleb kindlaks määrata tõelise mitmetasandilise valitsemise abil, et võtta täielikult arvesse piirkondlike ja kohalike omavalitsuste huve ning nende alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiaid, mis on juba olemas mitmetes säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades või muudes piirkondlikes liikuvusstrateegiates.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 39

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (39) Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid. (39) Komisjon peaks hõlbustama liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist, vahetades liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel teavet ja parimaid tavasid.

Motivatsioon

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu käsitlevasse ettepanekusse tuleb lisada mitmetasandilise valitsemise raamistik. Sellise raamistiku abil võiks koordineerida taristu kasutuselevõtmist liikmesriikides ja kõrvaldada võimalikud lüngad.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 42

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige keskkonnasõbralike ja heiteta busside jaoks kohalikul tasandil. […] Liikmesriigid peaksid looma ja säilitama asjakohased vahendid, et edendada laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige keskkonnasõbralike ja heiteta busside jaoks kohalikul tasandil , samuti kiirlaadimise ja üleöölaadimise võimalusi, mis oleksid üldkasutatavad kõigile ühistranspordiettevõtjatele .

Motivatsioon

Ühistranspordiettevõtjad vajavad oma sõidukipargile tankimisvõimalusi nii üleöölaadimise vormis kui ka pikamaatranspordis kiirlaadimise vormis. Need peaksid olema üldkasutatavad. Sellise üldkasutatava taristu pakkumiseks on vaja poliitilisi hoobasid ja stiimuleid.

Muudatusettepanek 13

Lisada põhjenduse 45 järele uus põhjendus.

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (45a) Juhised laadimispunktide kasutamiseks peaksid olema tarbijatele võimalikult ühetaolised, protsessid peaksid olema standardsed ning kasutamine intuitiivne ja tänu ikoonidele lihtsasti mõistetav; peaks saama valida eri keelte vahel. Tuleb tagada üldkasutatavate elektroonikaseadmete (nt nutitelefon, tahvelarvuti) ühilduvus operatsioonisüsteemidega.

Motivatsioon

Selleks et tarbijad saaksid laadimispunkte võimalikult lihtsalt ja kiirelt kasutada, peaks protsess olema lihtne ja asjaomasel juhul standarditud ning arvestama näiteks kasutajaid, kes ei oska kohalikku keelt.

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 47

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (47) On väga oluline, et kõik e-liikuvuse ökosüsteemis osalejad saaksid hõlpsalt suhelda digitaalsete vahendite abil, et pakkuda lõppkasutajatele parimat teenusekvaliteeti. Selleks on vaja väärtusahela asjaomaste osaliste kordumatuid tunnuseid. Selleks peaksid liikmesriigid määrama kordumatute tunnuskoodide väljaandmiseks ja haldamiseks tunnuskoodide registreerimise organisatsiooni („IDRO“), et teha kindlaks vähemalt laadimispunktide käitajad ja liikuvusteenuse osutajad. IDRO peaks koguma teavet elektromobiilsuse tunnuskoodide kohta, mida asjaomases liikmesriigis juba kasutatakse; väljastama vajaduse korral uued elektromobiilsuse koodid laadimispunktide käitajatele ja liikuvusteenuse osutajatele, järgides kogu liitu hõlmavat ühist kokkulepitud elektromobiilsuse tunnuskoodide vormindamise loogikat; võimaldama nende elektromobiilsuse koodide vahetamist ja kordumatuse kontrollimist võimaliku tulevase ühise tunnuskoodide hoidla („IDRR“) kaudu. Komisjon peaks andma välja tehnilised suunised sellise organisatsiooni loomise kohta, tuginedes programmi „IDACS“ (alternatiivkütuste laadimis-/tankimispunktidega seotud andmete kogumine ja elektromobiilsuses osalejate kordumatud tunnuskoodid) rakendamist toetavatele meetmetele. (47) On väga oluline, et kõik e-liikuvuse ökosüsteemis osalejad saaksid hõlpsalt suhelda digitaalsete vahendite abil, et pakkuda lõppkasutajatele parimat teenusekvaliteeti. Selleks on vaja väärtusahela asjaomaste osaliste kordumatuid tunnuseid. Osalejate ring peaks olema võimalikult lai ning hõlmama iseäranis ka energiatootjad ja -tarnijad. Selleks peaksid liikmesriigid määrama kordumatute tunnuskoodide väljaandmiseks ja haldamiseks tunnuskoodide registreerimise organisatsiooni („IDRO“), et teha kindlaks vähemalt laadimispunktide käitajad ja liikuvusteenuse osutajad. IDRO peaks koguma teavet elektromobiilsuse tunnuskoodide kohta, mida asjaomases liikmesriigis juba kasutatakse; väljastama vajaduse korral uued elektromobiilsuse koodid laadimispunktide käitajatele ja liikuvusteenuse osutajatele, järgides kogu liitu hõlmavat ühist kokkulepitud elektromobiilsuse tunnuskoodide vormindamise loogikat; võimaldama nende elektromobiilsuse koodide vahetamist ja kordumatuse kontrollimist võimaliku tulevase ühise tunnuskoodide hoidla („IDRR“) kaudu. Komisjon peaks andma välja tehnilised suunised sellise organisatsiooni loomise kohta, tuginedes programmi „IDACS“ (alternatiivkütuste laadimis-/tankimispunktidega seotud andmete kogumine ja elektromobiilsuses osalejate kordumatud tunnuskoodid) rakendamist toetavatele meetmetele. Peamine eesmärk peaks olema valdkondadevaheline koostöö, et saavutada võimalikult suur koostoime.

Motivatsioon

Tuleks tagada, et kõik asjaosalised teevad koostööd ning tajuvad oma vastavat panust klientidele osutatavasse üldteenusesse ja laadimispunktide käitamisse.

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 54

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Seepärast peaks komisjon käesoleva määruse 2026. aasta lõpuks läbi vaatama, eelkõige seoses raskeveokite laadimispunktide jaoks seatavate eesmärkidega ning veetranspordis ja lennunduses heiteta laevade ja õhusõidukite alternatiivkütuste taristu eesmärkidega. […] Komisjon peaks hindama käesoleva määruse mõju hiljemalt kaks aastat pärast selle jõustumist konkreetsete kindlaksmääratud eesmärkide alusel, võttes iga tehnoloogia puhul arvesse sõidukite heitkoguste kogu olelusringi ja selle mõju maanteetranspordi CO2-heitele ning iga tehnoloogia mõju tarbijale (omamise kogukulu). Samuti peaks komisjon käesoleva määruse 2026. aasta lõpuks läbi vaatama, eelkõige seoses raskeveokite laadimispunktide jaoks seatavate eesmärkidega ning veetranspordis ja lennunduses heiteta laevade ja õhusõidukite alternatiivkütuste taristu eesmärkidega.

Motivatsioon

Määruse hindamine peaks põhinema konkreetsetel kriteeriumidel ning seetõttu tuleks viidata konkreetsetele kindlaksmääratud eesmärkidele.

Muudatusettepanek 16

Artikli 1 lõige 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide vahelisest struktureeritud, läbipaistvast ja korduvast protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed. 3. Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd ja tagada edusammude usaldusväärne jälgimine. Mehhanism koosneb komisjoni ja liikmesriikide vahelisest struktureeritud, läbipaistvast, korduvast ja mitmetasandiliselt juhitud protsessist, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine , võttes arvesse kohalikke ja piirkondlikke alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiad, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on juba välja töötanud, ning nende edasine rakendamine ja vastavad komisjoni meetmed.

Motivatsioon

Alternatiivkütuste kasutuselevõtu riiklikud poliitikaraamistikud tuleb kindlaks määrata tõelise mitmetasandilise valitsemise abil, et võtta täielikult arvesse piirkondlike ja kohalike omavalitsuste huve ning nende alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiaid, mis on juba olemas mitmetes säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades või muudes piirkondlikes liikuvusstrateegiates.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid tagavad, et: 1. Liikmesriigid tagavad, et: — võetakse kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad vastavalt elektriajamiga kergsõidukite kasutuselevõtule; — võetakse kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad vastavalt elektriajamiga kergsõidukite kasutuselevõtule; — nende territooriumil võetakse kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse. — nende territooriumil võetakse territoriaalselt tasakaalustatud viisil kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimisjaamad, mis tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse. Selleks tagavad liikmesriigid, et alates artiklis 24 osutatud aastast saavutatakse iga aasta lõpus kumulatiivselt järgmised väljundvõimsuse eesmärgid: Selleks tagavad liikmesriigid, et alates artiklis 24 osutatud aastast saavutatakse iga aasta lõpus kumulatiivselt järgmised väljundvõimsuse eesmärgid: a) iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW ning a) iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektriajamiga kergsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1 kW ning b) iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,66 kW. b) iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldkasutatavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,66 kW. 2. […] 2. […] 3. Naaberliikmesriigid tagavad, et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel. 3. Liikmesriigid võtavad lõike 2 tähenduses laadimistaristu kasutuselevõtul ja edendamisel arvesse ka ELi toimimise lepingu artikli 174 eesmärke ning tagavad selle taristu kättesaadavuse hõredamalt asustatud piirkondades. 4. Naaberliikmesriigid tagavad, et punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhi- ja üldvõrgu piiriülestel lõikudel.

Motivatsioon

Alternatiivsete jõuseadmete edendamiseks peab vajalik laadimistaristu olema kättesaadav ka väljaspool TEN-T võrku piirkondades, kus kasutajate arv on väiksema rahvastikutiheduse tõttu väiksem ja kasutuselevõtt on erasektori jaoks vähem kasumlik.

Muudatusettepanek 18

Artikli 3 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Liikmesriigid tagavad kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatavate laadimispunktide minimaalse katvuse oma territooriumi teedevõrgus. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et: 2. Liikmesriigid tagavad kergsõidukite jaoks ette nähtud üldkasutatavate laadimispunktide minimaalse katvuse oma territooriumi teedevõrgus. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et: a) TEN-T põhivõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: a) TEN-T põhivõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: i) 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW ; i) 31. detsembriks 2025 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 500 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 250 kW ; ii) 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW ; ii) 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 900 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 250 kW ; b) TEN-T üldvõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: b) TEN-T üldvõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele üldkasutatavad kergsõidukite laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele: i) 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW ; i) 31. detsembriks 2030 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 500 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 250 kW ; ii) 31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW . ii) 31. detsembriks 2035 peab iga laadimispark pakkuma väljundvõimsust vähemalt 900 kW ja koosnema vähemalt kahest laadimisjaamast, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 250 kW; c) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui teatud piirkondades on iseärasusi (nagu geograafiline asukoht, rasked looduslikud olud või rahvastikutihedus) ja kui vahemaapõhist nõuet on sotsiaal-majandusliku tasuvuse aspektist raske põhjendada, võib paigaldada väiksemaid väljundvõimsusi, ent iga laadimispark peab pakkuma väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosnema vähemalt ühest laadimisjaamast, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW. Liikmesriigid teatavad sellistest eranditest komisjonile.

Motivatsioon

Euroopa Parlamendi hiljutises uuringus (1) jõuti järeldusele, et TEN-T võrgu ja linnatranspordisõlmede laadimispunktide kavandatud laadimisvõimsus on liiga väike. See võib takistada elektrisõidukite kasutuselevõttu.

Erandid on vajalikud, sest üksnes vahemaapõhine lähenemine laadimistaristu asukoha määramisel ei ole kooskõlas kohaliku ja piirkondliku vajadusega tankimistaristu järele. Samade vahemaapõhiste ja laadimismahu sihtarvude kehtestamine kogu liidus ei arvesta piirkondlike erinevustega (rahvastiku tihedus, geograafiline asukoht).

Muudatusettepanek 19

Artikli 4 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] […] d) 31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 600 kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW ; d) 31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 900 kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 300 kW ; e) 31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 1 200 kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW . e) 31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 2 000 kW väljundvõimsusega üldkasutatavad raskesõidukite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 300 kW; f) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui teatud piirkondades on iseärasusi (nagu geograafiline asukoht, rasked looduslikud olud või rahvastikutihedus) ja kui vahemaapõhist nõuet on sotsiaal-majandusliku tasuvuse aspektist raske põhjendada, võib paigaldada väiksemaid väljundvõimsusi, ent raskesõidukite jaoks peab väljundvõimsus kokku olema vähemalt 600 kW ja individuaalsed väljundvõimsused peavad olema vähemalt 150 kW. Liikmesriigid teatavad sellistest eranditest komisjonile.

Motivatsioon

Sama mis muudatusettepaneku 18 puhul.

Muudatusettepanek 20

Artikli 6 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks 2030 minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid. 1. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumile paigaldatakse 31. detsembriks 2027 minimaalne arv üldkasutatavaid vesinikutanklaid. Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2030 võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 2 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on 150 km. […] Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2027 võetakse kasutusele üldkasutatavad vesinikutanklad, mille minimaalne võimsus on 4 tonni päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhi- ja üldvõrgus on 150 km. […]

Motivatsioon

Vesinikkütusega töötavate veoautode projektid on paljudes liikmesriikides ja piirkondades juba olemas. Nad vajavad kiiresti planeerimiskindlust. Seepärast tuleks ette näha varasem ajahorisont ja suurem võimsus.

Muudatusettepanek 21

Artikli 13 lõige 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse vajaduse korral arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning asjaomaste sidusrühmade huve. 3. Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning asjaomaste sidusrühmade huve. Riiklikud poliitikaraamistikud hõlmavad mehhanismi riigi tasandist madalama tasandiga konsulteerimiseks, et lisada asjaomaste liikmesriikide alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiatesse püsiv kohaliku tasandi tagasiside ahel. Alternatiivkütuste taristu peab olema kättesaadav kõigis piirkondades. Seepärast tuleks lisada piirkondliku (NUTS 2 tasandi) alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu eesmärgid, et tagada liidu ühtekuuluvus.

Motivatsioon

Kuigi põhjendustes 16 ja 38 märgitakse vajadust lisada riiklikesse poliitikaraamistikesse mitmetasandiline lähenemisviis, ei ole seda vastavas artiklis täpsemalt määratletud, mis tähendaks kasutamata jäänud võimalust lisada riiklikesse poliitikaraamistikesse kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise mehhanism, mis võimaldaks anda väärtuslikku piirkondlikku tagasisidet asjaomaste liikmesriikide alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiate kohta ja suurendaks selle üldist sidusust.

Muudatusettepanek 22

Artikli 13 lõige 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. […] 4. Liikmesriigid teevad koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus riigi tasandist madalama tasandiga ning subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtte järgimine . […]

Motivatsioon

Sama mis muudatusettepaneku 21 puhul.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Õiglane üleminek

1. rõhutab, et tuleb uurida ja kaardistada kliimaneutraalsele autotööstusele ülemineku mõju tööhõivele ja sellega seotud suundumusi. Seega peaks komisjon hindama kõnealuse määruse territoriaalset mõju autotööstusele, tööjõule ja piirkondadele;

2. rõhutab, et Euroopa autotööstuse ümberkujundamine heitevabade sõidukite suunas on sektori seni kõige põhjalikum struktuurimuutus, millel on mitmekesine mõju töötajatele, tarnijatele ja autokontsernidele Euroopas. Seda olulist muutust ühes Euroopa peamises sektoris silmas pidades kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles algatama ELi autotööstuse ümberkujundamise üle tervikliku ja pikaajalise strateegilise dialoogi kõigi asjaomaste sidusrühmadega (algseadmete valmistajad, tarnijad, ametiühingud, akadeemilised ringkonnad, keskkonnaühendused, valitsusvälised organisatsioonid, kodanikuühiskond, piirkonnad ja linnad jne), et poliitiliselt toetada sektori struktuurimuutusi ning selle vajadusi analüüsida ja toetada. Komitee toetab ELi tasandil toimivaid koostöövorme, mis kaasavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, näiteks autotööstuse oskuste liit, mis keskendub autotööstuse töötajate ümber- ja täiendusõppele, teadmiste arendamisele ja dialoogi edendamisele sektori kõigi asjaomaste partnerite ja sidusrühmade hulgas;

3. toetab seda, et välja töötatakse eraldi kavad, mis käsitlevad autotööstuse töötajate ümber- ja täiendusõpet, koolitamist ja ümberpaigutamist, eelkõige piirkondades, mida üleminek enim mõjutab;

4. toetab avaliku sektori vahendite kättesaadavaks tegemist autotööstuse ökosüsteemi käsitleva õiglase ülemineku programmi loomiseks. Selle mudeliks peaks olema praegune õiglase ülemineku platvorm. Piirkondlike kavade rahastamisest õiglase ülemineku mehhanismi, sh sihtotstarbelise õiglase ülemineku fondi kaudu saavad praegu kasu miljonid töötajad CO 2 -mahuka tööstuse (nt söekaevandamine) piirkondades;

5. nõuab tungivalt, et komisjon looks autotööstuse ja asjaomaste piirkondade õiglase ülemineku Euroopa mehhanismi, mis tugineks Euroopa fondidele ja tagaks, et tegeletakse muutustest enim mõjutatud piirkondade probleemidega ning et autotööstuse väärtusahelas toimuvate muutustega kohanemise eesmärgil jõutakse kõigi tarneahela VKEdeni;

6. see õiglase ülemineku mehhanism peaks tuginema järgmistele põhimõtetele: a) piisavad vahendid, b) poliitika toetamine ja parimate tavade vahetamine, c) ülemineku kavandamine ja sotsiaaldialoog.

Mehhanismi raames eraldatavad vahendid tuleb suunata otse mõjutatud töötajatele ning need tuleb jaotada läbipaistvalt piirkondade ja linnade kaudu tihedas koostöös koolituse ja elukestva õppe valdkonnas pädevate ametiasutustega. Need vahendid ei peaks endast kujutama mitte päästeabi autotootjatele, vaid avaliku sektori investeeringuid tööjõu täiendusõppesse, mitmekesistamisse ja haridusse;

7. toetab algatust „Piirkondade liit Euroopa auto- ja tarnetööstuse ausaks ja õiglaseks üleminekuks“. Need tugeva autotööstusega piirkonnad tahavad osaleda aktiivselt selle tagamisel, et ükski piirkond ei jääks kõrvale, ning et uus, säästev ja alternatiivkütustel põhinev liikuvussüsteem oleks taskukohane ja kättesaadav kõigile kodanikele kõigis piirkondades. Komitee toetab täielikult liidu taotlust, et autotööstusest sõltuvate piirkondade jaoks loodaks õiglase ülemineku mehhanism, et tulla toime sektoris toimuvate muutustega;

8. rõhutab, et kohalikule ja piirkondlikule tasandile tuleks teha kättesaadavaks investeeringud kutseharidusse ja kõrgtehnoloogiaalasesse haridusse, mis on vajalik uute oskuste omandamiseks elektromobiilsuse valdkonnas;

9. toetab seda, kui autotööstusettevõte teostab alternatiivsete liikuvusevõimalustega seotud uusi tegevusi ühel ja samal territooriumil, eelistades olemasolevaid rajatisi;

Alternatiivkütuste taristu

10. on seisukohal, et alternatiivsete jõuseadmete laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt koosmõjus uute CO 2 -heite normidega ja eelkõige elektromobiilsuse kasutuselevõtuga on peamine tingimus, et saavutada Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil kliimaeesmärgid. ELi senistest laadimis- ja tankimistaristu nõuete osas kehtestatud kohustustest selleks ei piisa;

11. väljendab heameelt asjaolu üle, et alternatiivkütuste taristu direktiivi määruseks muutes teeb komisjon esimest korda ettepaneku kehtestada liikmesriikides sellele taristule miinimumnõuded, mis on kogu ELis kohustuslikud, ühtsed ja eelkõige hõlmavad mitut transpordiliiki;

12. toetab maanteetranspordisektoris CO 2 -heite täielikku kaotamist 2050. aastaks;

13. rõhutab, et põhimõtteliselt peavad tootjad olema avatud eri tüüpi jõuseadmetele ja tehnilistele lahendustele, et saavutada eesmärk registreerida ELis alates 2035. aastast ainult heitevabu sõidukeid;

14. tehnoloogianeutraalsuse põhimõtte kohaselt peab komisjon tagama tehnoloogiaalase konkurentsi ning alternatiivid maapiirkondadele ja äärealadele, nagu täiustatud biokütused (vt biokütuste säästlikkuse kriteeriume taastuvenergia direktiivi IX lisas);

15. nõuab biokütuste heitemahukuse hindamist, ( 2 ) milles tuleb arvesse võtta biokütuste kogu olelusringi ja selle mõju maakasutuse muutumisele, maakasutuse muutuse kaudsetele teguritele, elurikkusele ja toiduga kindlustatusele;

16. peab vajalikuks pöörata eritähelepanu järgmisele: — avalikud laadimispunktid linnapiirkondades, kus üha suuremal arvul elektrisõidukitel puudub juurdepääs eraparklatele; — avalikud laadimispunktid äärealadel ja maapiirkondades;

17. kutsub üles edendama dünaamilises etapis oleva vesinikutehnoloogia kasutamist transpordivaldkonnas ning looma tingimused piisavalt ulatusliku tankimispunktide võrgu rajamiseks niipea, kui vajalikud tehnoloogilised lahendused on saadaval ja nõudlus teada. Aastad 2027 ja 2035 on sobivad loomulikud verstapostid asjaomaste meetmetega tegevuskava jaoks. Need meetmed hõlmavad ka vajalike õigusaktide ja neid puudutavate otsuste ettevalmistamist. Siiski peaks saama teha erandeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui piirkondade iseärasused (nt geograafiline asukoht või rahvastikutihedus) muudavad kehtestatud nõuded saadava sotsiaal-majandusliku kasu aspektist raskesti põhjendatavaks;

18. rõhutab, et raskeveokid, iseäranis ühistranspordivahendid, vajavad spetsiaalset taristut;

19. peab väga oluliseks lihtsat juurdepääsu arukale ja kiirele laadimisele, samuti teavet laadimisjaamade kättesaadavuse, makselahenduste, tariifide (hindade läbipaistvuse) jne kohta;

20. nõuab, et alternatiivsetesse maanteesõidukite jõuseadmetesse tehtavate investeeringute kavandamisel eelistataks meetmeid kaubaveo ümbersuunamiseks raudteele;

Üldised märkused

21. kiidab kavatsust käsitleda sõidukite heitenorme, et saavutada CO 2 -neutraalsuse eesmärk. Absoluutarvudes moodustavad suurima osa transpordisektori CO 2 -heitest sõiduautod ja kaubikud ning sisepõlemismootoriga autode keskmine heide suureneb;

22. toob välja probleemi, et saastavad autod jõuavad Ida- ja Kesk-Euroopa liikmesriikide kasutatud autode turgudele, seega suunatakse toksilise reostuse ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleemid vähem arenenud piirkondadesse. See takistab ELi ühtekuuluvust ja on vastuolus põhiväärtusega, mille kohaselt on kõigil ELi kodanikel võrdne õigus puhtale õhule. Seepärast peaks komisjon tagama, et vanade saastavate sõidukite liikumist piiratakse viisil, mis kaitseb keskkonda ja rahvatervist ning on kooskõlas ühtse turuga;

23. teeb ettepaneku kujundada uus Euro 7/VII norm selliselt, et see oleks kohandatud olemasolevatele tehnilistele võimalustele saaste vähendamiseks. Põhimõtteliselt ei tohiks Euro 7/VII normi nõuded töötada vastu sektori kliimaeesmärkide saavutamiseks vajalikele suurtele innovatsioonikuludele;

24. rõhutab, arvestades kõnealuse määruse võimalikku mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kui oluline on, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega teavitaksid kaasseadusandjad komiteed kõigist muudatustest, mis tehakse esialgsesse ettepanekusse seadusandliku menetluse igas etapis, sealhulgas kolmepoolsetel läbirääkimistel, võimaldades seega komiteel nõuetekohaselt kasutada oma aluslepingust tulenevaid õigusi (ELi toimimise lepingu artikkel 91);

25. leiab, et mõlemad määruse eelnõud on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. ELi tegevuse lisaväärtus selles valdkonnas ja komisjoni valitud õiguslike aluste asjakohasus on selge ja järjepidev. Küll aga peab komitee kahetsusväärseks, et erinevalt paketi „Eesmärk 55“ raames esitatud muudest ettepanekutest ei olnud ettepanekule võtta vastu määrus alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (COM(2021) 559) lisatud subsidiaarsuse hindamise tabelit, ning märgib, et kahe liikmesriigi parlamendid esitasid kehtestatud tähtajaks, st 8. novembriks 2021 põhjendatud arvamuse subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise kohta.

Brüssel, 26. jaanuar 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) https://www.europarl.europa.eu/thinktank/et/document/IPOL_STU(2021)690901

(2) The land use change impact of biofuels consumed in the EU Quantification of area and greenhouse gas impacts https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf.