[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 11.01.2008

COM(2007) 870 lõplik

2008/0005 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

tekstiilinimetuste kohta

(uuesti sõnastamine)

SELETUSKIRI

1. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.

2. Komisjon on esitanud ettepaneku kodifitseerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/74/EÜ tekstiilinimetuste kohta[2]. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[3].

3. Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[4] muudeti vahepeal otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus; seda menetlust kasutatakse üldmeetmete puhul, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas selliseid sätteid välja jättes või lisades.

4. Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele otsuse 2006/512/EÜ kohta[5] tuleks artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kõnealuse menetluse kohaldamiseks neid õigusakte kohandada kooskõlas kehtivate menetlustega.

5. Seetõttu on kohane direktiivi 96/74/EÜ kodifitseerimine muuta uuestisõnastamiseks, et kohandada see kontrolliga regulatiivmenetlusele.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

2008/0005 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV .../…/EÜ,

[…],

tekstiilinimetuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 95 Õ,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]

ning arvestades järgmist:

ò uus

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ tekstiilinimetuste kohta[9] on korduvalt oluliselt muudetud[10]. Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi muudatusi, on see selguse huvides soovitatav uuesti sõnastada.

ê 96/74/EÜ

2. Kui tekstiiltoodete nimetuste, koostise ja märgistamise kohta käivad sätted liikmesriigiti erinevad, takistab see siseturu tõrgeteta toimimist.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

3. Need takistused saab kõrvaldada, kui ühenduses turule viidavate tekstiiltoodete suhtes kehtiksid ühtsed eeskirjad. Seepärast on vaja ühtlustada tekstiilkiudude nimetused ning tekstiiltoodete etikettide, tähistuste ja saatedokumentide üksikasjad tootmise, töötlemise ja turustamise eri etappidel.

4. Tuleks kehtestada sätted ka teatavate toodete suhtes, mis ei ole valmistatud ainult tekstiilmaterjalidest, kuid sisaldavad olulise osana tekstiili, või kui tootja, töötleja või kaupleja on pööranud sellele erilist tähelepanu.

ê 96/74/EÜ

5. Ehedatele toodetele ettenähtud tolerantsi “muude kiudude” suhtes tuleks rakendada ka segudele.

6. Siseriiklike sätete eesmärgi saavutamiseks kõnesolevas valdkonnas peaks märgistamine olema kohustuslik.

7. Juhul kui toote koostise kindlaksmääramine selle valmistamisajal on tehniliselt raske, võib etiketile märkida iga sel ajal teada oleva kiu sel tingimusel, et valmistoode sisaldab teatava protsendimäära neid kiude.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

8. Ühenduses kohaldamiserinevuste vältimiseks on otstarbekas kindlaks määrata teatavate kaht või enamat koostisosa sisaldavate tekstiiltoodete täpsed märgistusmeetodid ning samuti tekstiiltoodete need koostisosad, mida märgistamisel ja analüüsimisel ei ole vaja arvesse võtta.

ê 96/74/EÜ

9. Ainult ühismärgistatavad tekstiiltooted ja meetrikaupa või mõõtulõigatult müüdavad tekstiiltooted tuleb müüki panna nii, et tarbija saab täielikult tutvuda üldpakendile või rullile kinnitatud andmetega; sellekohased meetmed tuleb võtta liikmesriikidel.

10. Kasutajate ja tarbijate seas teatavat prestiiži omavate kirjelduste ja nimetuste kasutamise kohta tuleks kehtestada kindlad tingimused.

11. On vaja kehtestada tekstiili proovivõtu- ja analüüsimeetodid, et välistada erimeelsused kasutatavate meetodite suhtes. Jõusolevate siseriiklike meetodite esialgne säilitamine ei takista ühtsete eeskirjade rakendamist.

12. Käesoleva direktiivi V lisas, mis kehtestab tekstiiltoodete kiusisalduse analüüsimiseks iga kiu kuivmassile rakendatavad kokkuleppelised massilisad, esitatakse jaotistes 1, 2 ja 3 lambavilla ja/või teiste loomade villa sisaldavate kraasitud ja kammitud kiudude koostise arvutamiseks kaks erinevat kokkuleppelist massilisa. Laboratooriumid ei suuda alati eristada, kas toode on kraasitud või kammitud kiust, ning järelikult võib tekstiiltoote kontrollimine ühenduses anda erinevaid tulemusi. Seepärast tuleks kahtlastel juhtudel lubada laboratooriumidel rakendada ühtainsat kokkuleppelist massilisa.

13. Ei ole soovitatav kõiki tekstiiltoodete kohta kehtivaid sätteid ühtlustada ühes eraldi direktiivis.

14. III ja IV lisa, lähtudes seal märgitu erandlikkusest, peaksid hõlmama ka muid märgistamisest vabastatud tooteid, eriti ühekorratooteid või tooteid, mille puhul nõutakse üksnes ühismärgistamist.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

15. Ö Meetmed direktiivi rakendamiseks tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11]. Õ

ò uus

16. Komisjonile tuleks anda volitus kohandada I ja V lisa tehnika arenguga ning võtta vastu kahe- ja kolmekomponentsete segude kvantitatiivse analüüsi uued meetodid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid , tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

17. Direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei ole neid vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta.

ê

18. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

ê 96/74/EÜ

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1. Tekstiiltooteid võib turustada ühenduse piires kas enne nende tööstuslikku töötlemist, selle jooksul või mis tahes turustamisetappidel üksnes juhul, kui need tooted vastavad käesoleva direktiivi sätetele:

ê 96/74/EÜ art 15

2. Käesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata tekstiiltoodete suhtes, mis on:

a) ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse;

b) liikmesriikidesse toodud tollijärelevalve all transiitkaubana;

c) imporditud kolmandatest riikidest riigisiseseks edasitöötlemiseks;

d) antud kodustöötajatele või iseseisvatele firmadele töötlemiseks ilma tarnitud materjalide omandiõiguse üleminekuta neile.

ê 96/74/EÜ

Artikkel 2

1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab:

a) „tekstiiltooted” igasuguseid töötlemata tooteid, osaliselt töödeldud tooteid, töödeldud tooteid, pooltooteid, valmistooteid, poolvalmis õmblustooteid või valmis õmblustooteid, mis koosnevad ainult tekstiilkiududest, olenemata kasutatud segamis- või ühendusmenetlusest;

b) „tekstiilkiud”:

i) saadust, mida iseloomustavad painduvus, peenus ja suurima laiusmõõduga võrreldes suur pikkus ning mis seega on sobiv tekstiiltoodete valmistamiseks;

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

ii) painduvaid ribasid ja torusid, mis ei ole laiemad kui 5 mm, sealhulgas ribasid, mis on lõigatud I lisa punktides 19–Ö 47 Õ loetletud kiudude valmistamiseks kasutatud ainete laiematest ribadest või kiledest ja mis sobivad tekstiiltoodete valmistamiseks; laiuseks loetakse kokkumurtud, lamestatud, kokkusurutud või keerutatud riba või toru laiust või ebaühtlase laiuse korral selle keskmist laiust.

ê 96/74/EÜ

2. Tekstiiltoodetega võrdsustatakse järgmised tooted ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid:

a) tooted, mille massist vähemalt 80 % on tekstiilkiud;

b) mööbli ning vihma- ja päikesevarju kattematerjalid, mille massist vähemalt 80 % on tekstiilkiud; samuti mitmekihiliste põrandakatete, madratsite ja matkatarvete tekstiilosad ning jalatsite, sõrm- ja labakinnaste soojendusvoodrid tingimusel, et need osad või voodrid moodustavad vähemalt 80 % terviktoote massist;

c) muudes toodetes kasutatud tekstiilosad, kui nende toodete koostis on kindlaks määratud.

Artikkel 3

1. Artiklis 2 viidatud kiudude nimetused ja kirjeldused leiduvad I lisas.

2. I lisa tabelis esitatud nimetusi tuleb kasutada üksnes nende kiudude kohta, mille olemus on kindlaks määratud selle tabeli samas punktis.

3. Mitte ühtegi nendest nimetustest ei tohi mitte üheski keeles kas omaette sõnana, liitsõnades või omadussõnana kasutada ühegi muu kiu kohta.

4. Tekstiilkiududest filamentlõnga kuju või eripära näitamiseks ei tohi kasutada sõna „siid”.

Artikkel 4

1. Tekstiiltootele ei tohi märkida „100 %”, „puhas” või „täis-”, kui toode ei koosne ainult sellest kiust; ei tohi kasutada ka muid samalaadseid termineid.

2. Tekstiiltoode võib sisaldada kuni 2 % massist muid kiude, kui see kogus on tehniliselt õigustatud ega ole lisatud sihilikult. Seda tolerantsi suurendatakse kraasmenetletud toodete puhul kuni 5 %ni.

Artikkel 5

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

1. Villasele tootele võib märkida Ö ühe II lisas osutatud nimetustest Õ, kui see on valmistatud valmistootes varem kasutamata kiust, mis on osalenud ainult selle toote valmistamiseks vajalikes ketrus- ja/või vildistusprotsessides ning ei ole töötlemisel ega kasutamisel kahjustunud.

2. Erandina lõikes 1 ettenähtust võib Ö II lisas Õ esitatud nimetusi kasutada kiusegus sisalduva villa kohta, kui:

ê 96/74/EÜ

a) kogu selles segus sisalduv vill vastab lõikes 1 määratletud nõuetele;

b) selle villa osatähtsus kiusegu kogumassist on vähemalt 25 %;

c) kirjeldatud segus on lisaks villale veel üksainus muu kiud.

Selles lõikes osutatud juhul tuleb esitada täielik protsentuaalne koostis.

3. Valmistamisega seotud tehniliselt õigustatud tolerants lõigetes 1 ja 2 osutatud toodete puhul on piiratud 0,3 % võõrkiududega, sealhulgas kraasmenetletud villased tekstiiltooted.

Artikkel 6

1. Tekstiiltootele, mis koosneb kahest või enamast tekstiilkiust, millest ühe osatähtsus on vähemalt 85 % kogumassist, märgitakse:

a) vähemalt 85 % osatähtsusega kiu nimetus, millele järgneb selle kiu sisaldus massiprotsentides; või

b) vähemalt 85 % osatähtsusega kiu nimetus, millele järgnevad sõnad „vähemalt 85 %”; või

c) toote täielik protsentuaalne koostis.

2. Tekstiiltootele, mis sisaldab kahte või enamat tekstiilkiudu, millest igaühe osatähtsus on alla 85 % toote kogumassist, märgitakse vähemalt kahe peamise kiu nimetus ja protsendimäär massist, järgnevad muude sisalduvate kiudude nimetused nende tähtsuse alanevas järjestuses, kas koos massiprotsentidega või ilma. Seejuures:

a) kiudusid, millest igaühe osatähtsus on alla 10 % toote kogumassist, võib tähistada ühisnimetusega „muud kiud”, millele järgneb nende kiudude kokkuliidetud protsendimäär massist;

b) kui nimetatakse ühte kiudu, mille osatähtsus kogumassist on alla 10 %, tuleb esitada selle toote täielik protsentuaalne koostis.

3. Tooteid, mille lõim on puhtast puuvillast ja kude puhtast linasest ning linasisaldus on vähemalt 40 % riide kogumassist, kui mett on kõrvaldatud, võib nimetada „poollinaseks” ja sel juhul tuleb lisada koostise iseloomustus: „lõim puhtast puuvillast – kude puhtast linasest”.

4. Terminit „segakiud” või terminit „kiusisaldus kindlaks määramata” võib kasutada iga toote suhtes, mille koostist on valmistamise ajal raske kindlaks määrata.

5. Juhul kui tekstiiltooted on ette nähtud lõpptarbija jaoks, siis lõigetes 1 kuni 4 nimetatud protsentuaalsetes koostistes:

a) lubatakse kõrvalisi kiudusid kuni 2 % tekstiiltoote kogumassist tingimusel, et see kogus on tehniliselt õigustatud ega ole lisatud sihilikult; seda tolerantsi suurendatakse kraasmenetletud toodete puhul kuni 5 %ni, ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 3 viidatud tolerantsi rakendamist;

b) lubatakse ettenähtud ja analüüsi teel saadud kiusisalduse protsendimäärade vahel valmistamisest tingitud tolerantsi 3 % etiketil näidatud kiudude kogumassist; seda tolerantsi rakendatakse samuti nende kiudude suhtes, mida vastavalt lõikele 2 loetletakse tähtsuse alanevas järjestuses ilma protsendimäära näitamata. See tolerants kehtib ka artikli 5 lõike 2 punkti b suhtes.

Analüüsimisel arvutatakse tolerantsid eraldi. Punktis b viidatud tolerantsi arvutamisel arvessevõetav kogumass on kiudude kogumass lõpptootes, millest on maha arvatud iga punktis a nimetatud tolerantsi rakendamisel tuvastatud kõrvalise kiu mass.

Punktides a ja b viidatud tolerantse lubatakse summeerida üksnes juhul, kui punktis a nimetatud tolerantsi rakendamisel osutub, et analüüsimisel tuvastatud mis tahes kõrvaline kiud on ühe või mitme etiketil näidatud kiuga samast keemilisest liigist.

Teatavate toodete puhul, mille tootmisprotsessis vajatakse punktides a ja b esitatud tolerantsidest suuremaid tolerantse, võib neid lubada üksnes erandjuhul, kui toote vastavust kontrollitakse artikli 13 lõike 1 kohaselt ning kui tootja seda piisavalt on põhjendanud. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile viivitamata.

Artikkel 7

Piiramata artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3 ja artikli 6 lõikes 5 ettenähtud tolerantside kohaldamist, ei ole vaja artiklites 4 ja 6 sätestatud kiukoostistes nimetada nähtavaid, eristatavaid, üksnes kaunistusotstarbelisi kiudusid, mille osatähtsus ei ületa 7 % lõpptoote massist; sama kehtib kiudude kohta, nt metallkiud, mida lisatakse antistaatilise mõju saamiseks ning mille osatähtsus ei ületa 2 % lõpptoote massist. Artikli 6 lõikes 3 viidatud toodete puhul ei arvutata neid protsente riide massist, vaid lõime massist ja koe massist eraldi.

Artikkel 8

1. Tekstiiltooted käesolevas direktiivis määratletud tähenduses märgistatakse või tähistatakse, kui need viiakse turule tootmise või kaubastamise eesmärgil. Seda tähistust või märgistust võidakse asendada või täiendada kaasasolevate saatedokumentidega, kui tooteid ei lähe müügiks lõpptarbijale või kui need tarnitakse riigi või avalik-õigusliku juriidilise isiku tellimuse täitmiseks või nendes liikmesriikides, kus käesolev mõiste on tundmatu, samaväärsele üksusele.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

2. Artiklites 3–6 Ö ning I ja II Õ lisas osutatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta tuleb kaubadokumentides näidata arusaadavalt. Eelkõige välistab see nõue lühendite kasutamise müügilepingutes, saatelehtedel ja arvetes. Masinloetavat koodi võib siiski kasutada tingimusel, et koodi selgitus on samas dokumendis.

3. Artiklites 3–6 Ö ning I ja II Õ lisas osutatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta tuleb näidata arusaadavalt, loetavalt ja ühesuguses kirjas, kui tekstiiltooted on ette nähtud müügiks või müüdavad tarbijale, eriti kataloogides, tutvustavates reklaamtrükistes, pakenditel, etikettidel ja tähistustel.

Muud andmed ja informatsioon, mida ei ole käesoleva direktiiviga ette nähtud, tuleb esitada selgelt eraldi. See ei kehti kaubamärkide või ärinimede kohta, mis võivad olla vahetult enne või pärast käesoleva direktiiviga ettenähtud andmeid.

Kui esimeses lõigus viidatud müügiks ettenähtud või tarbijale müüdaval tekstiiltootel on siiski näidatud kaubamärk või ärinimi, mis sisaldab kas omaette sõnana, omadussõnana või liitsõnas ühte I lisas loetletud nimetust või nimetust, mis on sellega kergesti segiaetav, siis peavad kaubamärgile või ärinimele vahetult eelnema või järgnema arusaadavalt ja loetavalt trükituna artiklites 3–6 Ö ning I ja II Õ lisas viidatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta.

ê 96/74/EÜ

4. Liikmesriigid võivad nõuda, et nende territooriumil müügiks ettenähtud või lõpptarbijale müüdavatel tekstiiltoodetel kasutataks käesolevas artiklis nõutud märgistamisel ja tähistamisel ka nende riigikeeli.

Poolide, rullide, vihtide, kerade või õmblus-, nõelumis- ja tikkimislõnga igasuguste muude väikeste koguste puhul võivad liikmesriigid kasutada esimeses lõigus ettenähtud võimalust pakendid või näidised üksnes ühismärgistada. Ilma et see piiraks IV lisa punktis 18 osutatud juhu kohaldamist, võib üksiktooteid märgistada ühes ühenduse keeltest.

5. Liikmesriigid ei või keelata ka muude kui artiklites 3, 4 ja 5 viidatud ning toote karakteristikutega seotud kirjelduste ja andmete kasutamist, kui need sobivad kokku heade kaubandustavadega.

Artikkel 9

1. Igal tekstiiltootel, mis koosneb vähemalt kahest erineva kiusisaldusega koostisosast, on etikett, mis teatab iga koostisosa kiusisalduse. Kohustuslik ei ole märgistada neid koostisosi, mille osatähtsus toote kogumassist on alla 30 %, välja arvatud üldvooder.

2. Kui kaks või enam toodet on ühe ja sama kiusisaldusega ning moodustavad tavaliselt ühe terviku, siis piisab ühest etiketist.

3. Ilma et see piiraks artikli 12 sätete kohaldamist:

a) tuleb järgmiste korsett-toodete puhul näidata kas kogu toote kiukoostis või allpool loetletud osade koostis kas üheskoos või eraldi:

i) rinnahoidjatel: kausside ja seljaosa pealis- ja alusriie;

ii) korsettidel: esi-, selja- ja küljeosa kõvendusotstarbelised detailid;

iii) korselettidel: kausside pealis- ja alusriie, esi- ja seljaosa kõvendusotstarbelised detailid ning küljedetailid.

Esimeses alapunktis loetlemata korsett-toodete puhul tuleb näidata kas kogu toote kiukoostis või eri osade koostis kas üheskoos või eraldi; kohustuslik ei ole märgistada neid koostisosi, mille osatähtsus toote kogumassist on alla 10 %.

Mainitud korsett-toodete eri osad tuleb eraldi märgistada nii, et tarbija mõistaks hõlpsasti, millisele tooteosale etiketil olevad andmed osutavad;

b) söövitustrükkmenetlusel valmistatud tekstiili kiukoostis tuleb esitada kogu toote kohta nii, et põhiriide ja söövitustrükkosade kiukoostis näidatakse eraldi. Need koostisosad tuleb nimetada;

c) tikitud tekstiili kiukoostis tuleb esitada kogu toote kohta nii, et põhiriide ja tikkimislõnga kiukoostis näidatakse eraldi ning koostisosad nimetatakse; kui tikitud osade osatähtsus on alla 10 % toote pinnast, siis on vaja teatada üksnes põhiriide koostis;

d) kui tarbijale müügiks ettenähtud sardlõng koosneb südamikust ja kattelõngast, mis on eri kiududest, tuleb kiukoostis esitada kogu toote kohta ja eraldi võib näidata südamiku ning kattelõnga koostise; need koostisosad tuleb nimetada;

e) kui samet-, plüüš- või muud nendetaolised tekstiilid koosnevad eri kiududest valmistatud põhimikust ja tarbepinnast, tuleb nende kahe osa kiukoostis näidata eraldi; need koostisosad tuleb nimetada;

f) kui põrandakatted ja vaibad koosnevad eri kiududest valmistatud põhimikust ja tarbepinnast, võib näidata üksnes tarbepinna koostise, mis tuleb nimetada.

Artikkel 10

1. Erandina artiklite 8 ja 9 sätetest:

a) III lisas loetletud tekstiiltoodete kohta, mis on mõnes artikli 2 lõike 1 punktis a viidatud töötlusetapis, ei saa liikmesriigid nõuda mitte mingisugust nimetuste või koostisandmetega märgistamist või tähistamist. Kui sellistel toodetel on etikett või tähistus, mis esitab nimetuse või koostise või kaubamärgi või ärinime, kus sisaldub omaette sõnana või omadussõnana või liitsõna osana üks I lisas loetletud nimetustest või nimetus, mis on sellega hõlpsasti segiaetav, siis kohaldatakse artiklite 8 ja 9 sätteid;

b) kui IV lisas loetletud tekstiiltooted on samast liigist ja sama koostisega, siis võidakse neid müügiks pakkuda üheskoos, ühisetiketiga, mis esitab käesolevas direktiivis ettenähtud koostisandmed;

c) meetrikaupa müüdavate tekstiiltoodete koostis on vaja näidata üksnes müüki pandud kangal või rullil.

2. Liikmesriigid astuvad kõik vajalikud sammud, et tagada lõike 1 punktides b ja c osutatud toodete müükipanek nii, et lõpptarbija saab nende toodete koostisega täielikult tutvuda.

Artikkel 11

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et informatsiooni, millega turule viidavad tekstiiltooted varustatakse, ei oleks võimalik segi ajada käesolevas direktiivis sätestatud nimetuste ja andmetega.

Artikkel 12

Artikli 8 lõike 1 ja muude käesoleva direktiivi tekstiiltoodete märgistamisega seotud sätete kohaldamisel määratakse artiklites 4, 5 ja 6 nimetatud kiuprotsendid ilma järgmisi komponente arvesse võtmata:

a) kõikidel tekstiiltoodetel: mittetekstiilsed osad, ultusääred, etiketid ja märgid, tootes väheolulist osa moodustavad äärised ja posamendid, tekstiilmaterjaliga kaetud nööbid ja pandlad, lisandid, kaunistused, mitteelastsed paelad, toote teatavatesse kindlatesse kohtadesse lisatud elastikniidid ja -paelad ning nähtavad, eristatavad, üksnes kaunistusotstarbelised ja antistaatilised kiud, mis vastavad artiklis 7 kindlaksmääratud tingimustele;

b) põrandakatetel ja vaipadel: muud koostisosad, välja arvatud tarbepind;

c) mööbliriidel: täiendavad lõimed ja koed, mis ei moodusta osa tarbepinnast;

d) eesriietel ja kardinatel: täiendavad lõimed ja koed, mis ei moodusta osa riide paremast poolest;

e) muudel tekstiiltoodetel: põhi- ja karkassriided, kõvendused ja tugevdused, vaheriie ja tugevdusriie, õmblusniit ja ühenduslõng, kui need ei asenda riide lõime ja/või kude, täidised (välja arvatud soojendusotstarbelised täidised) ning vooder vastavalt artikli 9 lõikele 1.

Selle sätte kohaldamisel:

i) arvessevõetava põhimikuna käsitletakse alus- või karkassriiet, mis täidab tarbepinna põhimiku otstarvet, eriti tekkides ja kahekordsetes riietes, ning samet- ja plüüšriide ning nendetaoliste toodete põhimikku;

ii) „kõvendused ja tugevdused” tähendavad tekstiiltoote teatavatesse kindlatesse kohtadesse toote tugevdamiseks, kõvendamiseks või paksuse suurendamiseks lisatud lõnga või materjale;

f) rasv- ja sideaineid, lastaineid, metti ja apretuuri, immutusaineid, värvimise ja trükkimise lisaaineid ja muid tekstiili töötlemisel kasutatavaid aineid. Ühenduse sätete puudumise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et need ained ei esineks kogustes, mis võiksid tarbijat eksitada.

Artikkel 13

1. Tekstiiltoodete koostise vastavust infole, mis on esitatud kooskõlas käesoleva direktiiviga, kontrollitakse analüüsimeetoditega, mis on kindlaks määratud lõikes 2 viidatud direktiivides.

Selleks tuleb kindlaks määrata artiklis 4, 5 ja 6 nimetatud kiuprotsendid, rakendades iga kiu kuivale massile V lisas ettenähtud vastavaid kokkuleppelisi massilisasid pärast seda, kui neist on eemaldatud artiklis 12 nimetatud komponendid.

2. Käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete kiukoostise väljaselgitamiseks liikmesriikides kasutatavad proovivõtu- ja analüüsimeetodid määratakse kindlaks eraldi direktiivides.

Artikkel 14

1. Ükski liikmesriik ei tohi nimetuste või koostise spetsifikatsioonidega seotud põhjustel keelata ega takistada käesoleva direktiivi sätetele vastavate tekstiiltoodete turule viimist.

2. Käesoleva direktiivi sätted ei välista liikmesriikides tööstus- ja kaubandusomandi kaitse, päritolu ning ebaausa konkurentsi vältimise kohta kehtivate sätete kohaldamist.

Artikkel 15

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

ð uus

1. ð Komisjon võtab vastu ï I lisa täiendused ning V lisa täiendused ja muudatused, mis on vajalikud nende lisade kohandamiseks tehnika arenguga, tuleb vastu võtta vastavalt direktiivi 96/73/EÜ artiklis 6 ettenähtud menetlusele.

2. ð Komisjon määrab kindlaks ï kahe- ja kolmekomponentsete segude kvantitatiivse analüüsi uued meetodid lisaks neile meetoditele, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 96/73/EÜ[12] ja nõukogu direktiivis 73/44/EMÜ[13] määratakse samuti kindlaks selle menetlusega.

ò uus

Lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

ê 96/74/EÜ (kohandatud)

ð uus

Ö Artikkel 16 Õ

Ö 1. Komisjoni abistab direktiiviga 96/73/EÜ asutatud direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitlev komitee (edaspidi „komitee”). Õ

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

ð Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. ï

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

ê 96/74/EÜ

Artikkel 17

Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad.

ê

Artikkel 18

Direktiiv 96/74/EÜ mida on muudetud VI lisa A osas loetletud õigusaktidega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga.

ê 96/74/EÜ art 19 esimene lõik (kohandatud)

Artikkel 19

Käesolev direktiiv jõustub Ö 3. veebruaril 2008. aastal Õ.

ê 96/74/EÜ art 19 esimene lõik

Artikkel 20

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

ê 96/74/EÜ

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

ê 96/74/EÜ

è1 97/37/EÜ art 1 punkt 1

è2 97/37/EÜ art 1 punkt 7

è3 97/37/EÜ art 1 punkt 2

I LISA

TEKSTIILKIUDUDE TABEL

(Artikkel 3)

Nr | Nimetus | Kiu kirjeldus |

1 | Lambavill(1) | Lamba (Ovis aries) või lambatalle villaku villast saadav kiud |

2 | alpaka, laama, kaamel, kašmiir, mohäär, angoora, vikunja, jakk, guanako,è1 kašgoora, ç kobras, saarmas, millele järgneb või ei järgne nimetus „-vill” või „-karv”(1) | järgmiste loomade karv: alpaka, laama, kaamel, kašmiirkits, angoorakits, angooraküülik, vikunja, jakk, guanako,è1 kašgoorakits (kašmiirkitse ja angoorakitse ristand), ç kobras, saarmas |

3 | loomakarvad või hobusejõhv, kas looma liigile osutamisega või osutamiseta (nt veisekarvad, kitsekarvad, hobusejõhv) | mitmesuguste jaotistes 1 ja 2 nimetamata loomade karv |

4 | siid | üksnes siidiliblikatelt saadav kiud |

5 | puuvill | puuvillataime (Gossypium) seemnekupardest saadav kiud |

6 | kapok | kapokipuu (Ceiba pentandra) viljakupra siseküljelt saadav kiud |

7 | lina | linataime (Linum usitatissimum) niinest saadav kiud |

8 | harilik kanep | kanepi (Cannabis sativa) niinest saadav kiud |

9 | džuut | Corchorus olitorius ja Corchorus capsularis niinest saadav kiud. Käesoleva direktiivi kohaldamisel võrdsustatakse džuudiga järgmistelt taimedelt saadavad niinekiud: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |

10 | manillakanep (abaka) | Musa textilis’e tupplehtedest saadav kiud |

11 | halfa | Stipa tenacissima lehtedest saadav kiud |

12 | kookoskiud | Cocos nucifera pähklist saadav kiud |

13 | genista | Cytisus scoparius ja/või Spartium Junceum niinest saadav kiud |

14 | ramjee | Boehmeria nivea ja Boehmeria tenacissima niinest saadav kiud |

15 | sisal | Agave sisalana lehtedest saadav kiud |

16 | sunn | Crotalaria juncea niinest saadav kiud |

17 | henequen (heneken) | Agave fourcroydes niinest saadav kiud |

18 | maguey (kantal) | Agave cantala niinest saadav kiud |

19 | atsetaat | tselluloos-atsetaatkiud, milles vähemalt 74 %, kuid alla 92 % hüdroksüülrühmadest on atsetüülitud |

20 | alginaat | algiinhappe metalle sisaldavatest sooladest saadav kiud |

21 | vaskammoniaak | vaskammoniaakmenetlusel saadav regenereeritud tsellulooskiud |

22 | modaal | è2 regenereeritud tsellulooskiud, mis on saadud modifitseeritud viskoosmenetlusel ja on suure katkemistugevuse ja kõrge märgmooduliga. Katkemistugevus (BC) konditsioneeritud olekus ja vajalik koormus (BM) märjas olekus kiu pikendamiseks 5 % võrra on järgmine: BC(CN) ≥ 1,3 √T + 2T BM(CN) ≥ 0,5 √T kus T on keskmine joontihedus detsiteksides ç |

23 | Valkkiud | looduslikest valkainetest kemikaalide abil regenereerimise ja stabiliseerimisega saadav kiud |

24 | triatsetaat | tselluloos-atsetaatkiud, milles vähemalt 92 % hüdroksüülrühmadest on atsetüülitud |

25 | viskoos | regenereeritud tsellulooskiud, mis saadakse viskoosmenetlusel filament- ja staapelkiududena |

26 | Polüakrüülnitriil | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad vähemalt 85 massiprotsenti akrüülnitriiljadasid |

27 | kloorkiud | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi vinüül- või vinülideenkloriidi monomeere |

28 | fluorkiud | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad alifaatseid fluorsüsinikmonomeere |

29 | modakrüül | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad üle 50 ja alla 85 massiprotsendi akrüülnitriile |

30 | è3 polüamiid või nailon ç | è3 sünteetilised lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvaid amiidrühmi, millest vähemalt 85 % on ühendatud alifaatsete või tsükloalifaatsete lülidega ç |

ê 97/37/EÜ art 1 punkt 4

31 | aramiid | sünteetilised lineaarsed makromolekulid, milles aromaatsed rühmad on ühendatud amiid- või imiidsidemetega, kusjuures vähemalt 85 % amiid- või imiidsidemetest seovad kahte aromaatset tuuma vahetult ja imiidsidemeid, kui neid üldse esineb, ei ole rohkem kui amiidsidemeid |

ê 97/37/EÜ art 1 punkt 5

32 | polüimiid | sünteetilised lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvaid imiidlülisid |

ê 97/37/EÜ art 1 punkt 6

33 | lyocell(2) | regenereeritud derivatiseerimata tselluloosist kiud, mis saadakse orgaanilises solvendis lahustamise ja ketrusmenetlusega |

ê 2004/34/EÜ art 1 punkt 1

34 | polülaktiid | lineaarsetest makromolekulidest moodustunud kiud, mille sulamistemperatuur on vähemalt 135 °C ning mille ahelas on vähemalt 85 massiprotsenti looduslikest suhkrutest saadud piimhappeestri ühendeid |

ê 96/74/EÜ

è1 97/37/EÜ art 1 punkt 3

è1 35 ç | polüester | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad vähemalt 85 massiprotsenti diooli ja tereftaalhappe estreid |

è1 36 ç | polüeteen | alifaatsed lineaarsed küllastunud asendamata süsivesinik-makromolekulid |

è1 37 ç | polüpropeen | alifaatsed küllastunud süsivesinik-makromolekulid, milles igal teisel süsiniku aatomil on isotaktilise paigutusega metüülkõrvalrühm (muid kõrvalrühmi ei ole) |

è1 38 ç | polükarbamiid | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvat funktsionaalset ureüleenrühma (–NH–CO–NH–) |

è1 39 ç | polüuretaan | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvat funktsionaalset uretaanrühma |

è1 40 ç | vinülaal | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad eriastmeliselt atsetaalitud polüvinüülalkoholi |

è1 41 ç | trivinüül | akrüülnitriili terpolümeerist, monomeersest kloorvinüülist ja kolmanda komponendina monomeersest vinüülist kiud, milles ühegi komponendi osa ei ületa 50 massiprotsenti |

è1 42 ç | elastodieen | elastne kiud, mis koosneb looduslikust või sünteetilisest polüisopreenist või ühest või enamast dieenist, mis on polümeriseeritud kas ühe või enama vinüüli monomeeriga või ilma selleta (nendeta); kui kiudu venitada kolmekordse algpikkuseni ja siis vabastada, taastab see kiiresti ja peaaegu täielikult oma lähtepikkuse |

è1 43 ç | elastaan | elastne kiud, mis koosneb vähemalt 85 massiprotsendist segmenteeritud polüuretaanist; kui kiudu venitada kolmekordse algpikkuseni ja siis vabastada, taastab see kiiresti ja peaaegu täielikult oma lähtepikkuse |

è1 44 ç | klaaskiud | klaasist valmistatud kiud |

è1 45 ç | kiu koostismaterjalile vastav nimetus, nt metall (metall-, metalliseeritud), asbest, paber, millele järgneb või ei järgne sõna „-lõng” või „-kiud” | mitmesugustest eespool loetlemata materjalidest või uutest materjalidest saadav kiud |

ê 2006/3/EÜ art 1 punkt 1

46 | elastomultiester | kiud, mis on tekkinud kahe või enama keemiliselt erineva lineaarse makromolekuli koostoimel kahes või enamas eri faasis (millest ühegi osakaal ei ületa 85 massiprotsenti), mis sisaldab estrirühmi kui domineerivaid funktsionaalseid lülisid (vähemalt 85 %) ja mis pärast sobivat töötlust esialgse pikkusega võrreldes poolteist korda pikemaks venitatuna ja vabastatuna taastab kiiresti ja peaaegu täielikult oma esialgse pikkuse |

ê 2007/3/EÜ art 1 punkt 1

47 | elastomultiester | Kiud, mis sisaldab vähemalt 95 massiprotsenti osaliselt ristsillatud makromolekule, koosneb etüleenist ja vähemalt veel ühest teisest olefiinist ning mis esialgse pikkusega võrreldes poolteist korda pikemaks venitatuna ja vabastatuna taastab kiiresti ja peaaegu täielikult oma esialgse pikkuse. |

ê 96/74/EÜ

è1 97/37/EÜ art 1 punkt 6

(1) Käesoleva lisa punkti 1 nimetust „vill” võib samuti kasutada lamba või -talle villaku villa ja punkti 2 kolmandas veerus loetletud muude loomade karva segule osutamisel. See säte on kohaldatav artiklites 4 ja 5 loetletud tekstiiltoodete suhtes ning artiklis 6 viidatud tekstiiltoodete suhtes tingimusel, et need tooted koosnevad osaliselt punktides 1 ja 2 nimetatud kiududest. è1 (2) On endastmõistetav, et „orgaaniline lahus” tähendab põhiliselt orgaaniliste kemikaalide ja vee segu. ç |

__________

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

Ö II LISA Õ

Ö ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD NIMETUSED Õ

ê 2006/96/EÜ art 1 ja lisa punkt D 2 (kohandatud)

- Ö bulgaaria keeles: Õ „необработена вълна”,

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö hispaania keeles: Õ „lana virgen” või „lana de esquilado”,

ê 2003. aasta ühinemisakt art 20, lk 39 ja II lisa, lk 66-67 (kohandatud)

- Ö tšehhi keeles: Õ „střižní vlna”,

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö taani keeles: Õ „ren, ny uld”,

- Ö saksa keeles: Õ „Schurwolle”,

ê 2003. aasta ühinemisakt art 20, lk 39 ja II lisa, lk 66-67 (kohandatud)

- Ö eesti keeles: Õ „uus vill”,

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö kreeka keeles: Õ „παρθένο μαλλί”,

- Ö inglise keeles: Õ „fleece wool” või „virgin wool”,

- Ö prantsuse keeles: Õ „laine vierge” või „laine de tonte”,

- Ö itaalia keeles: Õ „lana vergine” või „lana di tosa”,

ê 2003. aasta ühinemisakt art 20, lk 39 ja II lisa, lk 66-67 (kohandatud)

- Ö läti keeles: Õ „pirmlietojuma vilna” või „cirptā vilna”,

- Ö leedu keeles: Õ „natūralioji vilna”,

- Ö ungari keeles: Õ „élőgyapjú”,

- Ö malta keeles: Õ „suf verġni”,

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö hollandi keeles: Õ „scheerwol”,

ê 2003. aasta ühinemisakt art 20, lk 39 ja II lisa, lk 66-67 (kohandatud)

- Ö poola keeles: Õ „żywa wełna”,

ê 96/74/EC art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö portugali keeles: Õ „lã virgem”,

ê 2006/96/EÜ art 1 ja lisa punkt D 2 (kohandatud)

- Ö rumeenia keeles: Õ „lână virgină”,

ê 2003. aasta ühinemisakt art 20, lk 39 ja II lisa, lk 66-67 (kohandatud)

- Ö slovaki keeles: Õ „strižná vlna”,

- Ö sloveenia keeles: Õ „runska volna”,

ê 96/74/EÜ art 5 lõige 1 (kohandatud)

- Ö soome keeles: Õ „uusi villa”,

- Ö rootsi keeles: Õ „ren ull”.

____________________

ê 96/74/EÜ

III LISA

TOOTED, MILLE MÄRGISTAMINE VÕI TÄHISTAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

(Artikkel 10 lõige 1 punkt a)

1. Varrukahoidjad

2. Tekstiilmaterjalidest kellarihmad

3. Etiketid ja märgid

4. Tekstiilmaterjalidest polstriga pidemed

5. Kohvikannusoojendajad

6. Teekannusoojendajad

7. Varrukakaitsed

8. Muhvid, välja arvatud karusriidest

9. Tehislilled

10. Nõelapadjad

11. Maalimislõuend

12. Alus-, karkass- ja kõvendusotstarbelised tekstiiltooted

13. Vilt

14. Kantud õmblustooted, kui neid otsesõnu sellistena iseloomustatakse

15. Säärised

16. Pakkematerjalid, mis ei ole uued ja müüakse kasutatuna

17. Viltkübarad

18. Tekstiilmaterjalidest kerged ja pehmed käekotid ning sadulsepakaubad

19. Tekstiilmaterjalidest reisitarbed

20. Käsitsi tikitud seinavaibad nii valmis- kui ka lõpetamata toodetena ja materjalid nende valmistamiseks, sealhulgas alusmaterjalist eraldi müüdav tikkimislõng, mis on spetsiaalselt ette nähtud selliste seinavaipade jaoks

21. Tõmblukud

22. Tekstiilmaterjalidega kaetud nööbid ja pandlad

23. Tekstiilmaterjalidest raamatuümbrised

24. Mänguasjad

25. Jalatsite tekstiilosad, välja arvatud soojendusvoodrid

26. Mitmest koostisosast linikud pindalaga alla 500 cm²

27. Pajakindad ja pajalapid

28. Munasoojendajad

29. Kosmeetikakotid

30. Riidest tubakakotid

31. Riidest prillitoosid, portsigarid, tulemasinatoosid ja kammituped

32. Sportimisel kasutatavad kaitsetarbed, välja arvatud kindad

33. Tualett-tarvete kotid

34. Jalatsihooldusvahendite kotid

35. Matusetarbed

36. Ühekorratooted, välja arvatud vatt

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb ühekorratoodetena käsitada tekstiiltooteid, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult ühel korral või piiratud aja jooksul ning mille tavapärane kasutamine välistab nende taastamise edaspidiseks kasutamiseks samal või samalaadsel eesmärgil

37. Tekstiiltooted, mille kohta kehtivad „Euroopa farmakopöa” eeskirjad ja milles on viide nendele eeskirjadele, taaskasutatavad meditsiinilised ja ortopeedilised sidemed ning igasugused ortopeedilised tekstiiltooted

38. Tekstiiltooted, sealhulgas IV lisa punktis 12 nimetatud nöörid ja köied, mis tavaliselt on ette nähtud:

a) kasutamiseks kaupade valmistamise ja töötlemise seadmete koostisosadena;

b) kasutamiseks masinates, seadmetes (nt kütte-, kliima- ja valgustusseadmetes), kodumasinates ja muudes seadmetes, autodes ja muudes sõiduvahendites nende osadena või nende käitamiseks, hooldamiseks või seadmestamiseks, välja arvatud sõidukitest eraldi müüdavad presentkatted ja mootorsõidukite tekstiilist tarvikud

39. Kaitse- ja ohutustarbelised tekstiiltooted nagu ohutusrihmad, langevarjud, päästevestid, päästerennid, tuletõrjevahendid, kuulikindlad vestid ja eriotstarbelised kaitserõivad (nt tule, kemikaalide või muude turvalisusele ohtu kujutavate riskide eest kaitsmiseks)

40. Kilehallid (nt spordi-, näituse- või laohallid) tingimusel, et need varustatakse toodete kasutamisjuhendi ja tehniliste spetsifikatsioonidega

41. Purjed

42. Tekstiiltooted loomadele

43. Lipud ja vimplid

__________

ê 96/74/EÜ

IV LISA

TOOTED, MILLE KOHTA KEHTIB ÜKSNES ÜHISMÄRGISTAMISE VÕI -TÄHISTAMISE KOHUSTUS (Artikli 10 lõike 1 punkt b)

1. Põrandalapid

2. Puhastuslapid

3. Äärised ja posamendid

4. Tekstiilpudukaubad

5. Vööd

6. Traksid

7. Suka- ja sokihoidjad ja -paelad

8. Kinga- ja saapapaelad

9. Paelad

10. Kummipaelad

11. Uutena müüdavad pakendusmaterjalid

12. Pakkenöör ja põllumajandusliku otstarbega nöörid ja köied; nöörid ja köied, välja arvatud III lisa punkti 38 kuuluvad[14]

13. Linikud

14. Taskurätikud

15. Juuksevõrgud

16. Laste lipsud ja ristlipsud

17. Pudipõlled; pesukindad ja -lapid

18. Õmblusniit, nõelumis- ja tikkimislõng väikestes kogustes (netomassiga alla 1 grammi) jaemüügiks pakendatult

19. Kardina, eesriiete ja aknakatete paelad.

__________

ê 96/74/EÜ

V LISA

TEKSTIILTOOTES SISALDUVATE KIUDUDE MASSI ARVUTAMISEL KASUTATAVAD KOKKULEPPELISED MASSILISAD

(Artikkel 13)

Kiu nr | Kiud | Massilisa, % |

1—2 | Lambavill ja muude loomade vill: |

kammitud kiud | 18,25 |

kraasitud kiud | 17,00(1) |

3 | Loomakarv: |

kammitud kiud | 18,25 |

kraasitud kiud | 17,00(1) |

Hobusejõhv: |

kammitud kiud | 16,00 |

kraasitud kiud | 15,00 |

4 | Siid | 11,00 |

5 | Puuvill: |

tavalised kiud | 8,50 |

merseriseeritud kiud | 10,50 |

6 | Kapok | 10,90 |

7 | Lina | 12,00 |

8 | Kanep | 12,00 |

9 | Džuut | 17,00 |

10 | Manillakanep (abaka) | 14,00 |

11 | Halfa | 14,00 |

12 | Kookoskiud | 13,00 |

13 | Genista | 14,00 |

14 | Ramjee (pleegitatud kiud) | 8,50 |

15 | Sisal | 14,00 |

16 | Sunn | 12,00 |

17 | Henequen (heneken) | 14,00 |

18 | Maguey (kantal) | 14,00 |

19 | Atsetaat | 9,00 |

20 | Alginaat | 20,00 |

21 | Vaskammoniaak | 13,00 |

22 | Modaal | 13,00 |

23 | Valk | 17,00 |

24 | Triatsetaat | 7,00 |

25 | Viskoos | 13,00 |

26 | Polüakrüülnitriil | 2,00 |

27 | Kloorkiud | 2,00 |

28 | Fluorkiud | 0,00 |

29 | Modakrüül | 2,00 |

30 | Polüamiid või nailon: |

Staapelkiud | 6,25 |

Filamentkiud | 5,75 |

ê 97/37/EÜ art 2 punkt 2

31 | Aramiid | 8,00 |

ê 97/37/EÜ art 2 punkt 3

32 | Polüimiid | 3,50 |

ê 97/37/EÜ art 2 punkt 4

33 | Lyocell | 13,00 |

ê 2004/34/EÜ art 1 punkt 2

34 | Polülaktiid | 1,50 |

ê 96/74/EÜ

è1 97/37/EÜ art 2 punkt 1

è1 35 ç | Polüester: |

Staapelkiud | 1,50 |

Filamentkiud | 1,50 |

è1 36 ç | Polüeteen | 1,50 |

è1 37 ç | Polüpropeen | 2,00 |

è1 38 ç | Polükarbamiid | 2,00 |

è1 39 ç | Polüuretaan: |

Staapelkiud | 3,50 |

Filamentkiud | 3,00 |

è1 40 ç | Vinülaal | 5,00 |

è1 41 ç | Trivinüül | 3,00 |

è1 42 ç | Elastodieen | 1,00 |

è1 43 ç | Elastaan | 1,50 |

è1 44 ç | Klaaskiud: |

keskmise läbimõõduga üle 5 μm | 2,00 |

keskmise läbimõõduga alla 5 μm | 3,00 |

è1 45 ç | Metallkiud | 2,00 |

Metalliseeritud kiud | 2,00 |

Asbest | 2,00 |

Paberlõng | 13,75 |

ê 2006/3/EÜ art 1 punkt 2

46 | Elastomultiester | 1,50 |

ê 2007/3/EÜ art 1 punkt 2

47 | Elastolefiin | 1,50 |

ê 96/74/EÜ

(1) Kokkuleppelist massilisa 17,00 % rakendatakse ka juhul, kui ei ole võimalik tuvastada, kas tekstiiltootes sisalduv lamba- ja/või muude loomade vill on kraasitud või kammitud. |

____________________

é

VI LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega (artikkel 18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/74/EÜ (EÜT L 32, 3.2.1997, lk 38) |

Komisjoni direktiiv 97/37/EÜ (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 74) |

2003. aasta ühinemisakt II lisa punkt 1.F.2 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 66) |

Komisjoni direktiiv 2004/34/EÜ (ELT L 89, 26.3.2004, lk 35) |

Komisjoni direktiiv 2006/3/EÜ (ELT L 5, 10.1.2006, lk 14) |

Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81) | Lisa punkt D 2 |

Komisjoni direktiiv 2007/3/EÜ (ELT L 28, 3.2.2007, lk 12) |

B osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad (artikkel 18)

Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg |

96/74/EÜ | - |

97/37/EÜ | 1. juuni 1998 |

2004/34/EÜ | 1. märts 2005 |

2006/3/EÜ | 9. jaanuar 2007 |

2006/96/EÜ | 1. jaanuar 2007 |

2007/3/EÜ | 2. veebruar 2008 |

_____________

VII LISA

VASTAVUSTABEL

Direktiiv 96/74/EÜ | Käesolev direktiiv |

Artikkel 1 | Artikkel 1 lõige 1 |

Artikkel 2 lõige 1 | Artikkel 2 lõige 1 punkt a |

Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatus | Artikkel 2 lõige 1 punkt b sissejuhatus |

Artikkel 2 lõige 2 esimene taane | Artikkel 2 lõige 1 punkt b alapunkt i |

Artikkel 2 lõige 2 teine taane | Artikkel 2 lõige 1 punkt b alapunkt ii |

Artikkel 2 lõige 3 sissejuhatus | Artikkel 2 lõige 2 sissejuhatus |

Artikkel 2 lõige 3 esimene taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt a |

Artikkel 2 lõige 3 teine taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt b |

Artikkel 2 lõige 3 kolmas taane | Artikkel 2 lõige 2 punkt c |

Artikkel 3 | Artikkel 3 |

Artikkel 4 | Artikkel 4 |

Artikkel 5 lõige 1 sõnastus välja arvatud taanded | Artikkel 5 lõige 1 |

Artikkel 5 taanded | II lisa |

Artikkel 5 lõige 2 | Artikkel 5 lõige 2 |

Artikkel 5 lõige 3 | Artikkel 5 lõige 3 |

Artikkel 6 lõige 1 sissejuhatus | Artikkel 6 lõige 1 sissejuhatus |

Artikkel 6 lõige 1 esimene taane | Artikkel 6 lõige 1 punkt a |

Artikkel 6 lõige 1 teine taane | Artikkel 6 lõige 1 punkt b |

Artikkel 6 lõige 1 kolmas taane | Artikkel 6 lõige 1 punkt c |

Artikkel 6 lõige 2 | Artikkel 6 lõige 2 |

Artikkel 6 lõige 3 | Artikkel 6 lõige 3 |

Artikkel 6 lõige 4 | Artikkel 6 lõige 5 |

Artikkel 6 lõige 5 | Artikkel 6 lõige 4 |

Artikkel 7 | Artikkel 7 |

Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 lõige 1 |

Artikkel 8 lõige 2 punkt a | Artikkel 8 lõige 2 |

Artikkel 8 lõige 2 punkt b | Artikkel 8 lõige 3 |

Artikkel 8 lõige 2 punkt c | Artikkel 8 lõige 4 |

Artikkel 8 lõige 2 punkt d | Artikkel 8 lõige 5 |

Artikkel 9 lõige 1 | Artikkel 9 lõige 1 |

Artikkel 9 lõige 2 | Artikkel 9 lõige 2 |

Artikkel 9 lõige 3 sissejuhatavad sõnad | Artikkel 9 lõige 3 sissejuhatavad sõnad |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik sissejuhatus | Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik sissejuhatus |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik esimene taane | Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik punkt i |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik teine taane | Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik punkt ii |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik kolmas taane | Artikkel 9 lõige 3 punkt a esimene lõik punkt iii |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a teine lõik | Artikkel 9 lõige 3 punkt a teine lõik |

Artikkel 9 lõige 3 punkt a kolmas lõik | Artikkel 9 lõige 3 punkt a kolmas lõik |

Artikkel 9 lõige 3 punktid b kuni f | Artikkel 9 lõige 3 punktid b kuni f |

Artikkel 10 | Artikkel 10 |

Artikkel 11 | Artikkel 11 |

Artikkel 12 sissejuhatus | Artikkel 12 sissejuhatus |

Artikkel 12 punkt 1 | Artikkel 12 punkt a |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt a | Artikkel 12 punkt b |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt b esimene lõik | Artikkel 12 punkt c |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt b teine lõik | Artikkel 12 punkt d |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt c esimene lõik | Artikkel 12 punkt e esimene lõik |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt c teine lõik sissejuhatus | Artikkel 12 punkt e teine lõik sissejuhatus |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt c teine lõik esimene taane | Artikkel 12 punkt e teine lõik punkt i |

Artikkel 12 punkt 2 alapunkt c teine lõik teine taane | Artikkel 12 punkt e teine lõik punkt ii |

Artikkel 12 punkt 3 | Artikkel 12 punkt f |

Artikkel 13 | Artikkel 13 |

Artikkel 14 | Artikkel 14 |

Artikkel 15 sissejuhatus | Artikkel 1 lõige 2 sissejuhatus |

Artikkel 15 punkt 1 | Artikkel 1 lõige 2 punkt a |

Artikkel 15 punkt 2 | Artikkel 1 lõige 2 punkt b |

Artikkel 15 punkt 3 | Artikkel 1 lõige 2 punkt c |

Artikkel 15 punkt 4 | Artikkel 1 lõige 2 punkt d |

Artikkel 16 | Artiklid 15 ja 16 |

Artikkel 17 | Artikkel 17 |

Artikkel 18 | _____ |

_____ | Artikkel 18 |

Artikkel 19 esimene lõik | Artikkel 20 |

Artikkel 19 teine lõik | Artikkel 19 |

I lisa, nr 1 kuni 33 | I lisa, nr 1 kuni 33 |

I lisa, nr 33a | I lisa, nr 34 |

I lisa, nr 34 | I lisa, nr 35 |

I lisa, nr 35 | I lisa, nr 36 |

I lisa, nr 36 | I lisa, nr 37 |

I lisa, nr 37 | I lisa, nr 38 |

I lisa, nr 38 | I lisa, nr 39 |

I lisa, nr 39 | I lisa, nr 40 |

I lisa, nr 40 | I lisa, nr 41 |

I lisa, nr 41 | I lisa, nr 42 |

I lisa, nr 42 | I lisa, nr 43 |

I lisa, nr 43 | I lisa, nr 44 |

I lisa, nr 44 | I lisa, nr 45 |

I lisa, nr 45 | I lisa, nr 46 |

I lisa, nr 46 | I lisa, nr 47 |

II lisa, nr 1 kuni 33 | V lisa, nr 1 kuni 33 |

II lisa, nr 33a | V lisa, nr 34 |

II lisa, nr 34 | V lisa, nr 35 |

II lisa, nr 35 | V lisa, nr 36 |

II lisa, nr 36 | V lisa, nr 37 |

II lisa, nr 37 | V lisa, nr 38 |

II lisa, nr 38 | V lisa, nr 39 |

II lisa, nr 39 | V lisa, nr 40 |

II lisa, nr 40 | V lisa, nr 41 |

II lisa, nr 41 | V lisa, nr 42 |

II lisa, nr 42 | V lisa, nr 43 |

II lisa, nr 43 | V lisa, nr 44 |

II lisa, nr 44 | V lisa, nr 45 |

II lisa, nr 45 | V lisa, nr 46 |

II lisa, nr 46 | V lisa, nr 47 |

III lisa | III lisa |

IV lisa | IV lisa |

V lisa | _____ |

VI lisa | _____ |

_____ | VI lisa |

_____ | VII lisa |

_____________

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.

[3] Vt käesoleva ettepaneku III lisa A osa.

[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[5] ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT C […], […], lk […].

[9] EÜT L 32, 3.2.1997, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/3/EÜ (EÜT L 28, 3.2.7, lk 12).

[10] Vt VI lisa A osa.

[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[12] EÜT L 32, 3.2.1997, lk 1.

[13] ELT L 83, 30.3.1973, lk 1.

[14] Selle punkti alla kuuluvate mõõtulõigatult müüdavate toodete ühismärgistuseks peetakse märgistust poolil. Siia kuuluvad muu hulgas alpinismi ja veespordi harrastamisel kasutatavad köied.