Ühine transpordipoliitika „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta.” (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Eesmärgid — Tagada meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase; — anda liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge; — kontrollida asjaomaste liidu õigusaktide rakendamist antud valdkonnas ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust; — kehtestada tegevusmeetodid reostusega võitlemiseks Euroopa vetes.

Ülesanded Ametil on suur hulk ülesandeid, mis on seotud meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja selle vastu võitlemisega. Esiteks on ameti ülesandeks aidata komisjoni mh klassifitseerimisühinguid, sadamariigi kontrollimeetmeid, ELi sadamates laevajäätmete vastuvõttu, merendusseadmete sertifitseerimist, laevade ohutust, ELis ja väljaspool toimuvat meremeeste koolitust ja laevaliikluse seiret puudutavate ELi õigusaktide rakendamisel. Teiseks arendab ja opereerib amet ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme. Olulisteks näideteks sellistest süsteemidest on SafeSeaNet’i laevaliikluse seiresüsteem aluste ning nende lasti jälgimiseks; laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) Euroopa andmekeskus ELi lippude all seilavate aluste identifitseerimiseks ja jälgimiseks; ELi sadamariigi kontrolli meetmete rakendamiseks vajalik infosüsteem THETIS. Samaaegselt on loodud süsteem merereostuse vältimiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, mis sisaldab Euroopa pidevas valmisolekus olevaid reostustõrjelaevu ja Euroopa satelliidipõhist õlireostuse jälgimise süsteemi (CleanSeaNet), mille mõlema eesmärgiks on ELi ranniku ja vete mõjus kaitse laevade põhjustatud merereostuse eest. Kolmandaks annab amet komisjonile tehno- ja teadustuge seoses meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostusega, hinnates pidevalt kehtivate meetmete mõjusust ning uuendades olemasolevaid välja töötades uusi õigusakte. Amet pakub ka tuge liikmesriikidele, toetab nendevahelist koostööd ning levitab parimaid lahendusi. Liikmesriikide ekspertidele pakutakse laialdast koolitusprogrammi. Samal ajal pakutakse uutele liikmesriikidele ja kandidaatriikidele abi ELi õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel.

1. Haldusnõukogu Koosseis Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist ja neli hääleõiguseta esindajat vastavast erialasektorist. Ülesanded — Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine. — Järelevalve tegevdirektori töö üle. 2. Tegevdirektor Nimetatakse haldusnõukogu poolt. Komisjon võib välja pakkuda ühe või mitu kandidaati. 3. Välisaudit Kontrollikoda. 4. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve 48,3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid (50,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid) 53,3 miljonit eurot maksete assigneeringuid (50,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid) Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga Alalised ja ajutised töötajad: 192 (181) Lepingulised töötajad 27 (27) Riiklikud eksperdid 15 (15)