[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 4.3.2010

KOM(2010)74 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VÄLISVOLITUSE KOHASELT 2008. AASTAL TEHTUD TEHINGUTE KOHTA

SEK(2010)186 final

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VÄLISVOLITUSE KOHASELT 2008. AASTAL TEHTUD TEHINGUTE KOHTA

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. FINANTSTEHINGUD 4

2.1. Ülevaade EIP rahastamismahust otsusega hõlmatud piirkondades 4

2.2. Panus ELi välispoliitika eesmärkide saavutamisse 5

2.3. Sektoripõhine jaotus 7

2.4. EIP tehingute mõju ja lisaväärtus 9

3. KOOSTÖÖ KOMISJONIGA 10

4. KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSASUTUSTEGA 11

SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsusega 633/2009/EÜ (edaspidi „otsus”), millega asendatakse nõukogu otsus 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale (EIP) antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks), on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule EIP aastaaruannete põhjal igal aastal aruande tagatise alusel tehtud EIP finantstehingute kohta.

Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte EIP 2008. aasta finantstehingutest (edaspidi „volituse kohased tehingud”), samuti EIP finantstehingute panusest ühenduse välispoliitika eesmärkide saavutamisesse, võttes arvesse EIP tegevuse eesmärke. EIP põhikirja artikli 16 raames annab EIP omavahenditest ja omal riisikol laene ka väljapoole Euroopa Liitu. Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte ka kõnealustest tehingutest, et anda ülevaade EIP tegevusest kõigis otsusega hõlmatud piirkondades. Lisaks käsitletakse aruandes EIP koostööd komisjoni, muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega.

Otsuse kohaselt tuleb 2010. aastaks esitada EIP välistegevuse hindamise vahekokkuvõte, mille koostamist juhib ja kontrollib tarkade isikute korralduskomitee. Vastavalt otsuses ettenähtule teostavad kõnealuse vahekokkuvõtte raames praegu hindamist komisjoni valitud väliseksperdid. Korralduskomitee hinnangu ja soovituste alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaasotsustamiseks hiljemalt 30. aprilliks 2010 vahearuande koos otsuse muutmise ettepanekuga.

Vahekokkuvõttes hinnatakse volituse kohaste EIP tehingute mõju ja tõhusust põhjalikumalt, kui seda tehakse komisjoni aastaaruande raames. Vastavalt otsuse artikli 4 lõikele 3 hinnatakse vahekokkuvõttes põhjalikumalt koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega. Vahekokkuvõte põhineb küsitlustel, uuringutel, juhtumiuuringutel, välisekspertide lähetustel, EIP hinnangul ja tarkade isikute arvamusel. Käesoleva aruande sisu on kohandatud nii, et mitte dubleerida vahearuande koostamise raames tehtud tööd.

Aruandes hinnatakse dokumentide kontrolli raames volituse kohaste EIP finantstehingute lisaväärtust ja panust ühenduse välispoliitika eesmärkide saavutamisesse. Aastaaruandes ei käsitleta küsimust, kas muud tehingud oleksid võrreldes EIP tehingutega olnud samade eesmärkide saavutamiseks tõhusamad. Aruandes käsitletakse 2008. aastal EIP poolt kooskõlas otsusega heakskiidetud projektide lisaväärtust, mida EIP hindas projekti valiku- ja hindamisprotsessi käigus. Seega on teave seotud rakendamisele kuuluvate projektidega, mille tulemusi hinnatakse tavaliselt järelhindamisaruannetes, mida korrapäraselt koostab EIP hindamisosakond.

Üksikasjalikum teave ja statistilised tabelid eespool osutatud tegevuste kohta nii projekti, sektori, riigi kui ka piirkondlikul tasandil on esitatud komisjoni talituste töödokumendis (edaspidi „töödokument”)[1]. Käesolevas aruandes esinevad viited tabelitele osutavad töödokumendile, kui ei ole märgitud teisiti.

FINANTSTEHINGUD

Ülevaade EIP rahastamismahust otsusega hõlmatud piirkondades

- EIP allkirjastatud laenutehingute kogumaht otsusega hõlmatud piirkondades (nii volituse kohased tehingud kui ka EIP omal riisikol tehtud tehingud) on jäänud stabiilseks, s.o ligikaudu 5,5 miljardit eurot 2007. ja 2008. aastal. Volituse kohaste tehingute mahu suurenemist 9 % tasakaalustas omal riisikol tehtud tehingute vähenemine samas mahus.

- Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade EIP rahastamismahust 2007. ja 2008. aastal välisvolitusega hõlmatud piirkondades.

- Tabel 1: EIP rahastamistegevus 2007. ja 2008. aastal

Tegevusriigid (miljonites eurodes) | Volituse kohased tehingud | EIP omal riisikol tehtud tehingud (2) | Kokku |

Täielik tagatis | Poliitilise riski tagatis (1) | Kokku |

Keskkonnakaitse | X | X | X | X | X |

Erasektori arendamine, VKEd | X | X | X |

Infrastruktuuri arendamine, sealhulgas üleeuroopaliste võrkude laiendamine | X | X | X | X |

Ühinemiseelne toetus | X |

ELi kohaloleku toetamine | X |

EIP panuse osakaal otsuse kohaste ELi poliitikaeesmärkide saavutamisel on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Tuleks märkida, et ELi poliitikaeesmärkidest tulenevaid EIP tegevuseesmärke käsitatakse asjakohaste meetmetena ühenduse välispoliitiliste eesmärkide saavutamisel. See on eriti asjakohane ühinemiseelsetes riikides, kus laia määratluse „ühinemiseelne toetus” alusel on kehtestatud laenude andmise prioriteedid, mis on kooskõlas ELi prioriteetidega.

Energiajulgeoleku ja keskkonnakaitse toetamine on ühine eesmärk kõigis otsusega hõlmatud piirkondades. Piirkonnapõhised poliitikaeesmärgid ja vastav rahastamistegevus igas piirkonnas on üksikasjalikult esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Järgnevas tabelis on esitatud EIP poolt 2008. aastal otsuse kohaste selliste tehingute maht, mis on suunatud eespool osutatud eesmärkide saavutamiseks ja jätkusuutlikele kogukondadele.

Tabel 3: EIP 2008. aasta tehingud energiajulgeoleku, keskkonnakaitse ja jätkusuutlike kogukondade toetuseks

miljonit eurot |

Energiajulgeolek | 403 |

Keskkonnakaitse | 661 |

- kliimamuutuse ohjeldamine | 541 |

- tööstussaaste vähendamine | 55 |

- vesi ja kanalisatsioon | 65 |

Jätkusuutlikud kogukonnad (võrdluseks) | 1,389 |

- jätkusuutlik linna ühistransport | 819 |

- linnapiirkondade uuendamine ja taaselustamine | 300 |

- linnainfrastruktuur ja üldkasutatavad ruumid | 50 |

- sotsiaalkorterid | 150 |

- tervishoid | 70 |

Nafta, gaasi ja elektrienergia varustuskindluse tagamiseks aidati EIP investeeringutega kaasa energiatarnijate ja energia transpordikanalite mitmekesistamisele. Sellega seoses on seatud selgeks prioriteediks üleeuroopaliste energiavõrkude laiendamine kolmandatesse riikidesse, olemasoleva infrastruktuuri ajakohastamine ning uue infrastruktuuri ja võrkude arendamine tootja- ja transiitriikides. Parem energiatõhusus ja taastuvenergia laialdasem kasutamine on esmatähtis jätkusuutliku, turvalise ja konkurentsivõimelise energia tagamisel ning välistest tarnijatest sõltuvuse vähendamisel.

Toetust keskkonnakaitseks ja jätkusuutlikele kogukondadele anti 15 projekti raames kõigis otsusega hõlmatud piirkondades. See moodustas 2 miljardit eurot ehk 51 % kõigist volituse kohastest laenutehingutest ja hõlmas investeeringuid, et võidelda kliimamuutuste vastu, parandada keskkonda ja tervishoidu ning edendada jätkusuutlikke kogukondi, eelkõige linnade ühistransporti ja linnapiirkondade uuendamist.

Kõigi rahastatavate projektide puhul pöörab EIP erilist tähelepanu keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele , keskendudes kavandatavate investeerimisprojektide keskkonnamõju ja selle vähendamiseks võetavate meetmete hindamisele. Eelkõige võetakse EIP laenupoliitikas ja -praktikas arvesse kliimamuutustega, bioloogilise mitmekesisusega ja ökosüsteemiga seotud kaalutlusi. Avalikke arutelusid sisemiste ja väliste sidusrühmadega peeti seoses sotsiaalseid ja keskkonna põhimõtteid ning norme käsitleva EIP avalduse läbivaatamisega 2008. aastal. Kokkuvõttes on tugevdatud EIP kohustust järgida ELi põhimõtetel ja standarditel põhinevat head tava, eelkõige kliimamuutuste valdkonnas, sotsiaalsed standardid on selgemalt seotud inimõigustega, rõhutatud on ühist lähenemisviisi EIP kõigis tegevuspiirkondades ja EIP nõudeid on üldiselt täpsustatud.

Sektoripõhine jaotus

Tabelis 4 on esitatud otsuse kohaste EIP tehingute piirkondlik ja sektoripõhine jaotus 2008. aastal.

Tabel 4: 2008. aastal sõlmitud tehingute sektoripõhine jaotus (miljonit eurot)

Kõrge | 33 (79%) | 15 (48%) | 1 (9%) | 27 (64%) |

Hea | 9 (21%) | 14 (45%) | 10 (91%) | 15 (36%) |

Keskmine | 0 | 2 (7%) | 0 | 0 |

Madal | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kokku | 42 (100%) | 31 (100%) | 11 (100%) | 42 (100%) |

Vastavalt eespool esitatud tabelile on 79 % volituse kohastest EIP tehingutest 2008. aastal olnud täielikult kooskõlas volituse eesmärkide ja prioriteetidega, samas kui 21 %-le tehingutest anti hinnang „hea”. Tänu EIP teostatavale projektide eelvalikule ei saanud ükski 1. samba projekt keskmist või madalat hinnangut.

Investeerimislaenude puhul hinnati projektide kvaliteeti (2. sammas) kõrgeks 48 %-l juhtudest; hinnang „hea” anti 45 %-le projektidest. Kahele investeerimisprojektile (6 %) anti hinnang „keskmine”, mis on muu hulgas tingitud projektijuhtide keskpärasest suutlikkusest projekte hallata. Sellistel juhtudel üritab EIP parandada olukorda laenutingimuste muutmise või tehnilise abi andmise teel. VKEdele vahendatud laenude puhul anti 2. samba raames kümnele projektile hinnang „hea” ja ühele projektile hinnang „kõrge”. Vahendatud tehingutele antud keskmiste hinnangute suur osakaal kajastab finantsvahendajate kvaliteeti.

Hinnates EIP panust projekti (3. sammas), anti 64 %-le projektidest hinnang „kõrge” ja 36 %-le projektidest hinnang „hea”.

EIP välistegevuse käimasoleva välishindamise tulemusel esitatakse põhjalik EIP tehingute mõju ja lisaväärtuse järelanalüüs.

KOOSTÖÖ KOMISJONIGA

EIP rahastamistegevuse ja ELi eelarvevahendite koosmõju maksimeerimiseks kutsutakse otsuses komisjoni ja EIPd üles tugevdama EIP tegevuse sidusust ELi välispoliitikaga ning kasutatama selleks eelkõige korrapärast ja süstemaatilist dialoogi ning varaseid konsultatsioone poliitika, strateegia ja projektide kohta. Selleks otsustasid EIP ja komisjon sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi, milles määratletakse kõnealuse tugevdatud koostöö tingimused. Memorandum allkirjastati 26. mail 2008.

ELi üldise toetuse ühtlustamiseks välisvolitusega hõlmatud piirkondades teevad komisjon ja EIP aktiivselt koostööd rahastamisvahendite raames, mille puhul EIP rahastamistegevus on seotud ELi eelarvevahenditega, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames. Kõnealuste rahastamisvahendite raames tehtud uute algatuste eesmärk on toetada investeeringuid otsusega hõlmatud piirkondades, tõhustades samas komisjoni, EIP ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste koostööd.

Lääne-Balkani riikides tegid komisjon, EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB) koostööd liikmesriikidega, et luua Lääne-Balkani investeerimisraamistik, mille puhul koordineeritakse ühise toetuste mehhanismi alusel antavaid toetusvahendeid ja EIP–EBRD-CED rahastamistegevust. Kõnealuse algatuse raames antavad toetusvahendid on teinud kättesaadavaks IPA, EIP, EBRD, CEB ja liikmesriigid. Samal ajal laiendati rahvusvaheliste finantsasutuste nõuanderühma raames institutsionaalset ja sektoripõhist dialoogi komisjoni ja muude asjakohaste rahvusvaheliste finantsasutustega.

Selleks et toetada EIP omavahenditest antavat finantsabi, haldab EIP Vahemere piirkonna puhul ELi eelarvevahendeid tehnilise abi ja riskikapitali valdkonnas. Lisaks saavad valitud EIP laenud intressitoetust. 2008. aastal tehti Vahemere piirkonna riikides 14 tehnilise abi tehingut koguväärtusega 16,8 miljonit eurot. Riskikapitali tehingute maht ulatus 62 miljoni euroni, mis on 32 % rohkem kui 2007. aastal.

Komisjon ja EIP asutasid 2008. aastal naabruspoliitika investeerimisrahastu, et koondada Euroopa rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete asutuste laenutehingute toetamise kaudu täiendavaid vahendeid infrastruktuuri projektide rahastamiseks peamiselt energia-, transpordi- ja keskkonnasektoris kogu Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud piirkonnas. EIP haldab ka naabruspoliitika investeerimisrahastu sihtfondi, mis ühendab liikmesriikide ja muude rahastajate eraldatud vahendid.

Lõuna-Aafrika toetuseks on EIP aidanud komisjonil välja töötada ja rakendada ELi rahastatavat riskikapitali rahastut Lõuna-Aafrika VKEde toetuseks. Teist riskikapitali rahastut, mille maht on 50 miljonit eurot ja mille rakendamisperiood on 5 aastat, rakendatakse vastavalt ajakavale.

KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSASUTUSTEGA

EIP jätkas 2008. aastal koostööd muude rahvusvaheliste finantsasutustega ja Euroopa kahepoolsete asutustega välislaenude andmise volituste raames, kuid samuti omavahenditele tuginedes ja Cotonou lepingu alusel AKV riikide puhul. EIP ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste vastavate pädevuste ja oskuste koosmõju maksimeerimiseks on tõhustatud rahvusvaheliste finantsasutustega tehtava koostöö koordineerimist mitmel viisil, sealhulgas jälgiti rahvusvaheliste finantsasutuste tegevust, vaadati läbi EIP ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste vahelised institutsioonilised kokkulepped ning jätkati sammude astumist operatiivkoostöö vallas saavutatud edu suurendamiseks.

Eelkõige tegi EIP rahvusvaheliste finantsasutustega koostööd nii institutsioonidevahelise osalemise kaudu horisontaalsete algatuste ja teemade puhul (keskkond, riskijuhtimine, planeerimine ja eelarve, õigusküsimused, siseaudit, hindamine, osalemine rahvusvaheliste finantsasutuste aastakoosolekutel) kui ka piirkondadepõhise operatiivkoostöö raames. Nagu osutatud 3. peatükis, saavutati märkimisväärselt tihe koostöö Lääne-Balkani riikide ja naaberriikide investeerimisraamistiku puhul, mis loodi komisjoni, EIP ja rahvusvaheliste finantsasutuste koostöös. EIP ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete asutuste poolt 2008. aastal kaasrahastatud tehingute loetelu on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Rahvusvaheliste finantsasutustega või Euroopa kahepoolsete asutustega koos rahastatud laenud moodustasid otsuse kohaselt 2008. aastal allkirjastatud tehingute kogumahust 55 %, võrreldes 42 %ga 2007. aastal. Riskikapitali puhul moodustasid kaasrahastatud tehingud 50 % tehingute kogumahust.

Türgis jätkas EIP pikaajalist koostööd muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete asutustega, kaasrahastades paljusid projekte nii volituse alusel kui ka ühinemiseelse rahastamisvahendi raames. 2008. aasta novembris alustas Türgis tegevust EBRD. Sellega seoses sõlmisid komisjon, EIP ja EBRD 2009. aasta jaanuaris kokkuleppe, et koordineerida institutsioonide tegevust ning paremini kasutada EBRD täiendavaid ressursse, teadmisi ja pädevust riigi hüvanguks.

Finantskriisi arvesse võttes tõhustasid komisjon ja rahvusvahelised finantsasutused, sealhulgas EIP, konsulteerimist ja koostööd ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kriisipaketi raames, et jätkata Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste finantsasutuste koordineeritud tegevust Lääne-Balkani riikides ja Türgis.

Naaberriikides tõhustati operatiivkoostööd muude rahvusvaheliste finantsasutustega (EBRD, CEB, Põhjamaade Investeerimispank, Musta Mere Kaubandus- ja Arengupank) ja Euroopa kahepoolsete asutustega (Agence Française de Développement (AFD), Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Oesterreichische Entwicklungsbank) naabruspoliitika investeerimisrahastu raames. Ida- ja lõunapiirkonna puhul on kindlaks määratud tulevased Euroopa Komisjoni vahenditest toetatavad ühisprojektid ja projekte juhtivad rahvusvahelised finantsasutused.

Lõunapoolsetes naaberriikides / Vahemere piirkonna riikides jätkas EIP tihedat koostööd Euroopa kahepoolsete asutustega, eelkõige AFD ja KfWga. Lisaks intensiivistas EIP arutelusid Maailmapangaga, sealhulgas erisektorites (nt energia), ja jätkas institutsioonilist dialoogi Luksemburgi grupis Maalimapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Komisjoniga.

Idapoolsetes naaberriikides ja Venemaal on intensiivistatud institutsioonilist ja operatiivkoostööd Euroopa Komisjon-EIP-EBRD kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi raames. See hõlmab tulevaste ühisprojektide ja raampoliitika kokkulepete väljatöötamist komisjoni juhtimisel kõigis abikõlblikes sektorites. Esimesed 2007–2013 volituste kohased EIP-EBRD ühisprojektid allkirjastati Ukrainas ja Moldova Vabariigis.

Aasia ja Ladina-Ameerika piirkonnas jätkas EIP operatiivkoostööd Aasia Arengupangaga, sealhulgas määratleti kaasrahastamisvõimalused pärast vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist 2007. aastal. EIP allkirjastas 2008. aastal ühisavalduse koostöö kohta ka Andide Arengukorporatsiooniga ( Corporación Andina de Fomento ).

Lõuna-Aafrikas täiendas EIP sotsiaalelamusektori projekt AFD ja Netherlands Development Finance Company tegevust samas sektoris.

EÜ institutsioonidesse tehtava iga-aastase visiidi raames külastasid Maailmapanga ELi tegevjuhid 2008. aasta märtsis EIPd ja kohtusid EIP juhtide ja töötajatega.

EIP allkirjastas 2008. aasta juunis Euroopa Nõukogu Arengupangaga ühisavalduse koostöö kohta, määrates kindlaks ühist huvi pakkuvad valdkonnad ja koostöömehhanismid ning keskendudes eelkõige sotsiaalsektorile, linnaarengule, inimkapitalile ja keskkonnale. Lisaks anti EIP-le vaatlejastaatus Musta Mere Kaubandus- ja Arengupangas.

Eriti olulise algatusena on EIPs käivitatud sisemine arutelu selle kohta, kuidas edendada „vastastikuse usalduse” rakendamist sama projekti kaasrahastatavate rahvusvaheliste finantsasutustega, et maksimeerida sünergiat ja tõhusust laenuvõtjate hüvanguks. Kõnealust kontsepti toetavad põhimõtteliselt peamised rahvusvahelised finantsasutused ja Euroopa kahepoolsed asutused ning selle arendamist jätkatakse tulevikus katseprogrammi raames AFD ja KfWga.

[1] SEK(2009) […].

[2] Investeering kuulub tööstuse ja teenuste sektorisse ja aitab kaudselt kaasa ELi poliitikaeesmärkide (taastuvenergia tootmine ja kliimamuutuste leevendamine) saavutamisele.