1.SISSEJUHATUS

Teadusuuringud ja innovatsioon on olulised Euroopa sotsiaalmajandusliku mudeli ja väärtuste ning ka üleilmse konkurentsivõime säilitamisel. See on eriti oluline kiiresti muutuvas maailmas, kus edu sõltub üha enam teadmistest ja nende kiiresti innovatsiooniks muutmisest, mitte niivõrd loodusvarade kaevadamisest või palkade vähendamisest. Jätkusuutlik majanduskasv on tulevikus võimalik üksnes siis, kui praegu investeeritakse teadusuuringutesse ja innovatsiooni.

ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 on ELi peamine vahend selle saavutamiseks. Programmi eesmärk on soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist teadusuuringute ja innovatsiooni koostoimel, edendada tipptasemel teadust ja tagada tööstuse juhtpositsioon ning lahendada ühiskonnaprobleeme.

Kooskõlas parema õigusloome suunistega tegid komisjoni talitused tervikliku vahehindamise, milles käsitletakse programmi rakendamise kolmel esimesel aastal saavutatud edu. Sidusrühmad andsid avaliku arutelu käigus vahehindamise kohta ulatuslikku tagasisidet, osales üle 3 500 vastaja ja saadi üle 300 üksikasjaliku seisukohavõtu.

Kolm täiendavat iseseisvat vahehindamist käsitlesid Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (EIT); Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel loodud avaliku sektori partnerlusprojekte; ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 alusel käivitatud avaliku ja erasektori partnerlusprojekte (partnerlusprojektid, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu). Eraldiseisvad sõltumatud eksperdirühmad tegid ka üheksa lepingulise avaliku ja erasektori partnerlusprojekti ja ühe Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetme vahehindamise.

Vahehindamine andis vajalikke tõendeid, et koostada aruanne ja tulevikku suunatud soovitused, mille esitas ELi teadusuuringute ja innovatsiooni alaste programmide mõju maksimeerimisele keskendunud sõltumatu kõrgetasemeline töörühm Pascal Lamy juhtimisel (edaspidi „Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm“).

Nagu on ette nähtud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ loomist käsitleva määruse artikliga 32, on käesoleva teatise eesmärk juhtida ELi institutsioonide tähelepanu peamistele järeldustele (2. jagu) ja üldhindamise käigus saadud kogemustele (3. jagu). Teatises käsitletakse võimalikke täiustusi ja tulevikusuuniseid, sh antakse esimene vastukaja soovitustele, mille esitas mõju maksimeerimisele keskenduv Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm.

2.Programmi „Horisont 2020“ vahehindamise peamised järeldused

Vahehindamise tulemused kiitsid heaks teised ELi institutsioonid: Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja hiljuti nõukogu 1. detsembri 2017. aasta järeldustes ka konkurentsivõime nõukogu. Liikmesriigid võtsid arvamuse vastu Euroopa teadusruumi ja innovatsiooni komitees (ERAC). Üldine arvamus on, et programmi „Horisont 2020“ rakendamine on suures osas olnud edukas.

Programm „Horisont 2020“ on atraktiivne ja asjakohane. Osalejad tulevad Euroopas ja väljaspool seda asuvatest parimatest asutustest ja ettevõtetest ning nende tegevus hõlmab eri teadusharusid. Sidusrühmad on programmiga väga rahul, millele osutab jätkuv huvi väga tiheda konkurentsiga konkursside vastu. Rohkem kui pooled programmi „Horisont 2020“ kõigist osalejatest on uustulnukad, kes ei ole osalenud eelmises (seitsmendas) raamprogrammis. Tööstuse osa on suurenenud – 23,9 % eelarvest on ette nähtud VKEdele tööstusliku ja progressi võimaldava tehnoloogia arendamiseks ning ühiskonnaprobleemide lahendamiseks. See ületab tunduvalt eesmärgiks seatud 20 %. Programm „Horisont 2020“on võimaldanud paindlikkust uute poliitiliste prioriteetidega (nt migratsioon) tegelemisel ja hädaolukordade (nt Ebola ja Zika puhang) lahendamisel.

Programm pakub ainukordset võimalust teha koostööd ja luua võrgustikke. Üks viiest programmi „Horisont 2020“ raames avaldatud teadustööst on valminud teadlaste ja erasektori koostöös. Programmi „Horisont 2020“ raames on avaldatud rohkem interdistsiplinaarseid teadustöid kui seitsmenda raamprogrammi raames. Lepingulised avaliku ja erasektori partnerlusprojektid, mille raames erasektor ja komisjon määravad ühiselt kindlaks teadus- ja innovatsioonikavad, on andnud lisaväärtust, kuna nendega tugevdatakse sektoritevahelist koostööd ja edendatakse innovatsiooni.

Programm „Horisont 2020“ on õigel kursil, et anda oluline panus töökohtade loomisse ja majanduskasvu soodustamisse. Kuigi programmi „Horisont 2020“ kulud jäävad alla 10 % ELis teadus- ja arendustegevusse tehtavatest avaliku sektori kogukulutustest, näitavad makromajanduslikud mudelid, et sotsiaalmajanduslikust seisukohast on 2030. aastaks selle mõju suurusjärgus 600 miljardit eurot ja selle abil luuakse 179 000 töökohta. Peale selle aitab programm saavutada ELi poliitikaeesmärke, kuna selles keskendutakse tipptasemel teadusele, tööstuse juhtpositsioonile ja ühiskonnamuutustele.

Tipptase on peamine kvaliteeti tagav tegur. Tänu sellele, et rahaliste vahendite eraldamise peamine kriteerium on tipptase, on programmi „Horisont 2020“ raames avaldatud esimesi teadustöid tsiteeritud juba kaks korda rohkem kui maailmas keskmiselt. Programmi alusel loodud patendid on kõrgetasemelisemad kui mujal loodud sarnased patendid ja nende kaubanduslik väärtus on suurem. Programmi „Horisont 2020“ kaudu on toetatud 17 Nobeli preemia saajat.

Lihtsustamine on end ära tasunud. Kasutusele võetud ulatuslikud lihtsustamismeetmed (nt ühtsed eeskirjad, toetuslepingute elektrooniline allkirjastamine, osalejatega suhtlemiseks loodud ühtse kontaktpunktina toimiv osalejate portaal, ühtne hüvitismäär, kaudsete kulude kindlamääraline hüvitamine) on võimaldanud halduskoormust ja kulusid märkimisväärselt vähendada, tänu millele on toetuste määramise aeg märkimisväärselt vähenenud (kulub 110 päeva vähem kui seitsmenda raamprogrammi puhul). Sidusrühmadel on hea meel, et kuigi rahastamismudelit on lihtsustatud, ei ole see vähendanud toetusesaajate poolse kaasrahastuse taset.

Programmil „Horisont 2020“ on selge ELi tasandi lisaväärtus. Selle programmi mastaabisääst, ulatus ja tõhusus on suurem võrreldes teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisega riigi ja piirkonna tasandil ning see muudab ELi atraktiivsemaks teadustegemise ja innovatsiooni loomise kohaks. Programmi täiendavus on väga suur, kuna riigi rahalisi vahendeid ei asendata. Programmi alla kuuluvad ühe toetusesaajaga vahendid (nt VKEde rahastamisvahend, Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meetmed) annavad ELi tasandi lisaväärtust, kuna tugevneb üleeuroopaline konkurents, samuti avaldavad need vahendid riiklikele teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemidele struktuurset mõju.

Programm „Horisont 2020“ on kulutõhus. Programmi „Horisont 2020“ halduskulud on seitsmenda raamprogrammi omadest väiksemad tänu sellele, et programmide rakendamine on suures osas tehtud ülesandeks eri rakendusametitele ja et programmi ühetaolisele rakendamisele aitab kaasa programmi „Horisont 2020“ ühine tugikeskus. Halduskuld jäävad alla eesmärgiks seatud 5 %. Need on eriti väiksed rakendusametite ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi puhul.

Programmi „Horisont 2020“ kaudu toetatud partnerlusalgatused on näide sellest, kuidas tõhusalt koondada olulisi täiendavaid era- ja avaliku sektori vahendeid ja ühtlustada teadusuuringute ning innovatsiooni alaseid prioriteete kogu Euroopas.

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi vahehindamise käigus järeldati, et instituut aitab vähendada ELi innovatsioonisuutlikkusega seotud struktuurseid probleeme. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukonnad annavad täiendavat ELi tasandi lisaväärtust, kuna nad soodustavad mitmesuguste üleilmsete hariduse, teaduse ja innovatsiooni valdkonna probleemide lahendamiseks tihedate ja tõhusate sidemete loomist Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut on platvorm, mis võimaldab käivitada ja arendada teadmis- ja innovaatikakogukondi, kelle haridusprogrammidega antakse nii tehnilisi teadmisi kui ka õpetatakse ettevõtlust ja innovatsiooni, võimaldatakse vahetut juurdepääsu ettevõtjatele ja soodustatakse rahvusvahelise liikuvust.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 185 loodud avaliku sektori partnerlusprojektide (nt Eurostars2, ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm BONUS) raames on loodud pikaajalisi teadusuuringute ja innovatsiooni alaseid partnerlusprojekte ja võrgustikke teadustöö rahastajate ja valitsuste vahel, tänu millele on arendatud edasi Euroopa teadusruumi. Nende partnerlusprojektide abil kaasatakse märkimisväärsed investeeringud, millega rahastatakse riigiüleseid teadusprojekte olulistes poliitikavaldkondades, kusjuures tegevus üleilmastub. Kõigi artikliga 187 käivitatud avaliku ja erasektori partnerlusprojektide (nt CleanSky2, biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte) peamine tugevus on see, et nad võimaldavad kaasata ja koondada liidu prioriteetsete valdkondade strateegilisi tööstuspartnereid eri riikidest ja ettevõtlussektoritest, samuti see, et nad aitavad vahetult kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele. Need projektid aitavad ühendada tegevust kogu innovatsioonitsükli ulatuses ja vähendada vastavate sektorite killustatust tänu sellele, et luuakse pikaajalised konkurentsietapi eelsed koostöövõrgustikud, mis koondavad sidusrühmi, kelle vahel varem sidemed puudusid. Leiti, et lepinguliste avaliku ja erasektori partnerlusprojektide (nt tulevikutehased, energiatõhusad hooned) puhul eesmärgid üldiselt saavutati, kuna projektid on paindlikud ja toimivad tõhusalt ning koondavad ELi strateegiate seisukohast olulisi tööstuspartnereid, tööstussektori osalejad saavad saavutatavatest tulemustest ühte moodi aru ja läbipaistvus on suur ning osalus on avatud, sh ka VKEdele.