ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.5.2006 
KOM(2006) 243 lõplik 
2006/0078 (CNS) 
2006/0079 (CNS) 
  
KOMISJONI ARUANNE 
Euroopa Parlamendile ja nõuk ogule, mis käsitleb Perikles e programmi rakendamist ja 
selle jätkamist euro kaitsmiseks võltsimise eest 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja 
koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsm iseks võltsimise eest (programm Perikles) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mitteosalevate liikmesriikide suhtes ot suse 2006/…/EÜ kohald amise kohta, millega 
muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/ 923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja 
koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsm iseks võltsimise eest (programm Perikles) 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE 
Euroopa Parlamendile ja nõuk ogule, mis käsitleb Perikles e programmi rakendamist ja 
selle jätkamist euro kaitsmiseks võltsimise eest 
1. Üldist 
Periklese programm, mis on ühenduse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks 
võltsimise eest, loodi nõukogu 17. detsembr i 2001. aasta otsusega 2001/923/EÜ, mida 
nimetatakse ka Periklese otsuseks, viim ati muudetud ja keh tivust pikendatud nõukogu 
otsusega 2006/75/EÜ, ning selle eesmärk on toet ada ja täiendada liikmesriikide võetavaid 
meetmeid ja olemasolevate programmide kaudu kaitsta eurot võltsimi se eest. Sellised 
meetmed hõlmavad teabevahetust (seminarid , töörühmad, kohtumised ja konverentsid), 
töötajate praktikat ja vahetust ning tehnilist, teadus- ja operatiivabi.  
Periklese otsuse artikli 13 lõike 3 punktis a on  ette nähtud aruande koostamine, milles tuleb 
programmi hinnata ja lisada asjaomane ettepanek programmi jätkamise või muutmise kohta. 
Periklese programmi hindamisaruanne es itati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. 
novembril 2004. 8. aprillil 2005 esitas komisjon ettepaneku, mille alusel nõukogu pikendas programmi kehtivust kuni 2006. aasta lõpuni, er aldades selle eelarveks 1 miljonit eurot. 
Lisaks on artikli 13 lõike 3 punktis b säte statud, et 30. juuniks 2006 tuleb Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule esitada üksikasjalik  aruanne programmi rakendamise ja selle 
tulemuste kohta. Käesolev aruanne on  koostatud vastavalt sellele nõudele. 
2. Euro võltsimise suundumused 
Alates 2003. aasta suvest on avastatud võltsit ud euro pangatähtede arv püsinud 50 000 juures 
kuus, mis on võrreldes varasemaga vähem ning madalam avastatud võltsitud USA dollarite 
tasemest. Arvestades aga, et käibel on üheks a miljardit ehtsat euro pangatähte, on võltsingute 
arv eriti tühine. Samas kasvab võltsitud euro müntide arv, kuid võrreldes varasemaga võib 
võltsingute arvu pidada samuti väikeseks. Lisaks  on politsei läbi viinud edukaid operatsioone, 
mille käigus on kinni pandud valerahatöökodasid ning konfiskeeritud võltsitud pangatähti ja 
münte enne nende ringlusse sattumist. 
Tabelites 1a ja 1b on esit atud pangatähtede ja müntide võltsimise suundumused.  
 
ET 3   ET Tabel 1a   Tabel 1b  
Avastatud ringlusse lastud võltsitud euro 
pangatähed   Avastatud ringlusse lastud võltsitud 
euromündid 
2002–2005  2002–2005 
jaanuar–juuni 2002  21965   jaanuar–juuni 
2002 68  
juuli–detsember 2002
 145153   juuli–detsember 
2002 2271  
2002. aasta   167118  2002. aasta  2339 
jaanuar–juuni 2003  230534   jaanuar–juuni 
2003 8100  
juuli–detsember 2003
 311925   juuli–detsember 
2003 18091  
2003. aasta   542459  2003. aasta  26191 
jaanuar–juuni 2004  307000   jaanuar–juuni 
2004 36191  
juuli–detsember 2004
 287000   juuli–detsember 
2004 38309  
2004. aasta   594000  2004. aasta  74500 
jaanuar–juuni 2005  293442   jaanuar–juuni 
2005 184007   
juuli–detsember 
2005 287459   juuli–detsember 
2005 78677  
2005. aasta   580901  2005. aasta  262684 
Selline soodne olukord on pikaajalise etteva lmistuse tulemus nii õiguslikul kui ka 
institutsioonilisel tasandil ning on ELi ja t õhusa rahvusvahelise koostöö märk. Komisjon 
määratles euro kaitsmise põhiideed oma 1998. aasta teatises.1 Selle alusel võttis komisjon 
2001. aastal vastu põhimääruse,2 kus määratletakse kaitsestr uktuuri institutsiooniline baas; 
põhimäärusele eelnes 2000. aasta l vastu võetud nõukogu raamotsus,3 millega euro kaitset 
teataval määral harmoneeriti ning kriminaalkari stuste sisseviimisega tugevdati. 1999. aastal 
anti Europoli pädevusse ka raha võltsimise juhtumid.4 Alates 2005. aastast määrati Europol 
euro võltsimise vastase võitluse  keskseks asutuseks. Krimin aalkaristuste valdkonnas on 
komisjon eespool nimetatud raamotsuse ra kendamise kohta avaldanud kaks aruannet,5 milles 
hinnatakse rakendamine rahuldavaks. 
Euro võltsimise vastaseks võitluseks selge struktuuri, tiheda koostöö ja tõhusa teabevahetuse 
tagamiseks loodi kõikides liik mesriikides asjaomased siseriik likud keskasutused. Toimivad 
                                                 
1 Komisjoni 22. juuli 1998. aasta teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Keskpangale „Euro 
kaitse - võltsimisvastane võitlus“ (KOM(98) 474 (lõplik)). 
2 EÜT L 181, 4.7.2001, nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise 
takistamiseks vajalikud meetmed; ja EÜT L 181, 4.7.2001, nõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2001, 
millega laiendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001 mõju neile liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud. 
3 EÜT L 140, 29.5.2000, nõukogu raamotsus võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude 
karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega. 
4 EÜT C 149/16, 28.5.1999, nõukogu 29. aprilli 1999. aasta otsus, millega laiendatakse Europoli volitusi 
raha ja maksevahendite võltsimise takistamisel. 
5 Komisjoni aruanne KOM(2001) 771, 13.12.2001, komisjoni teine aruanne KOM(2003) 532, 3.9.2003. 
 
ET 4   ET andmebaasid ja sidesüsteemid on olemas nii Euroopa Keskpangas kui ka Europolis. Võltsitud 
pangatähtede ja müntide tehni liseks analüüsiks loodi eraldi  üksused - Euroopa Keskpank 
pangatähtede ja komisjon müntide jaoks. 
Periklese programmi raames toimuval teabevah etusel ja koostööl on  euro kaitsmise ja 
võltsimise vastase võitluse tulemustes tähtis ro ll. Selleks et euro võltsimise vastase võitluse 
tulemused püsiksid ja paraneksid, on vaja pi devat järelevalvet. Kuna siin on omakorda 
olulised asjaomane koolitus ja tehniline tugi, siis on Perikles e programmi jätkamise vajadus 
ilmne. 
3. Hindamisaruanne 
Vastavalt Periklese otsuse artikli 13 lõike 3 punktile a oli Periklese programmi hindamine 
Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAFi) sõltumatu audiitori ülesanne, kes esitas hindamisaruande 30. novembril 2004. 
Audiitor kontrollis 21 meedet, mida viidi ellu Periklese programmi raames ajavahemikul kuni 
2004. aasta märts kas siis liikmesriigi või komisjoni algatuse l. Korraldajate ja osavõtjate 
täidetud küsimustiku ning arut elu põhjal huvirühmadega jõud is audiitor järgmistele 
järeldustele:
6 
• Programm on suurendanud teadlikkust seoses euro ühenduse mõõtmega ning on 
aidanud osalejatel paremini mõista asja omaseid seadusi ja õigusakte, eelkõige 
ühenduse ja Euroopa õiguse valdkonnas. 
• Enamik teabevahetuse ja metoodika/m eetmete aspektidest on arutatud läbi 
erinevates töörühmades, kohtumistel ja seminaridel. 
• Programmi sihtrühmade kaasamisel on tu lemused erinevad; õiguskaitsetöötajate 
osalemisprotsent on kõige kõrgem, ebapii sav on olnud aga äripangandussektori, 
spetsialiseerunud advokaatide ni ng kaubanduskodade osalemine. 
• Kontrollitud tegevusalad olid as jakohased ja vastasid programmi 
põhieesmärkidele. 
• Seoses kuludega leidis audiitor, et mõned projektid olid eriti kulukad ning tõi esile 
konkreetsed kuluartiklid. 
Audiitor andis mitmeid soovitusi, mida on ar vesse võetud 2006. aasta Periklese programmis. 
Audiitor soovitas järgmist: 
• Programmi tuleks jätkata veel neli aastat vähemalt sama suure eelarvega (1 
miljonit eurot aastas) ning samade meetmete ja sihtrühmadega. Järgmine 
hindamine tuleks teha nelja aasta pärast. 
                                                 
6 Hindamisaruanne lk 4, 21, 22 ja 23. 
 
ET 5   ET • Rõhuasetus peaks olema praktilisel koolitusel.  Eelistada tuleks töötajate vahetust 
ja erikoolitust, kaasa arvatud juhtumiuur inguid. Selline tegevus on kõige tõhusam 
ka kulude seisukohast. 
4. Programmi rakendamine Periklese programmi lähtesumma oli 4 milj onit eurot ajavahemikuks 2002–2005 ja 1 miljon 
eurot 2006. aastaks, millest iga- aastased eraldised moodustasid 1,2 miljonit eurot 2002. aastal, 
0,9 miljonit eurot 2003. aastal, 0,9 miljonit 20 04. aastal, 1 miljon eurot 2005. aastal ja 1 
miljon eurot 2006. aastal. 
Programmi rakendamine algstaadiumis veni s, sest see võeti vastu alles 2001. aasta 
detsembris. Seepärast teostati Periklese pr ogrammi raames esimen e projekt 2002. aasta 
oktoobris ning 2002. aastal väljamakstud summa m oodustas esialgsest eraldisest alla 40% 
(aasta jooksul eraldist kärbiti). Seejärel programm käivitus ja eel arves eraldatud summad 
kasutati peaaegu täies ulatuses  2003. aastal ning ka 2004. ja 2005. aastal. Liikmesriigid on 
näidanud valmisolekut eraldatud summasid täies ulatuses kasu tada 2006. aastal.  
Tuginedes statistikale/prognoosidele, m oodustavad ajavahemikul 2002–2006 tehtavad 
väljamaksed esialgsest lähtesummast 80%. 
Periklese programmi rakendamise koondandmed on esitatud tabelis 2.  
TABEL 2  PERIKLESE  PROGRAMMI  RAKENDAMINE  AJAVAHEMIKUL  2002–2005  JA RAKENDAMISE  KAVA  2006.
AASTAKS  
Majandusaast
a Meetmete arv Algatanud 
liikmesriik  Põhilised 
sihtrühmad  Osalejate arv Tehtud 
väljamaksed  Eelarves 
eraldatud 
vahendid  Kasutatud 
eelarvevahendid  
7 
Liikmes
riik 5 2002 
KOM 2 DE, IT, ES, 
EL, (NL + UK)  Politsei, 
finantsvaldkond 366 474 905 1 200 000 39,6 % 
16 
Liikme
sriik 12 2003 
KOM 4 PT, IT, DE, ES, 
FR, FI, EL Politsei, 
õigusasutused, 
rahandus-, ja 
kaubandusvaldkon
d 753 847 168 900 000 94,1 % 
15 
Liikme
sriik 11 2004 
KOM 4 AT, FR, DE, 
EL, IT, ES, PT, Politsei, 
õigusasutused, 
finantsvaldkond, 
pangad 586  
774 926 900 000 86,1% 
12 
Liikme
sriik 7 2005 
 
KOM 5 FR, DE, , IT, 
ES  Finantsvaldkond, 
pangad, politsei, 
õigusasutused, 
kaubandusvaldkon
d 738 921 912 1 000 000 92,1% 
 
14 
Liikme
sriik 13 2006 
(kavandatud) 
KOM 1 B, DE, ES, FR, 
HU, IT, IR, PO Tehniline ja 
finantsvaldkond, 
pangad, 
õigusasutused  700 980 000 1 000 000 98,0% 
64 
Liikm
esriik 48 KOKKU 
(hinnanguline) 
KOM 16   3143 3 998 911 5 000 000 80,0% 
 
ET 6   ET 5. Programmi lisaväärtus 
Periklese programm on oluliselt aidanud kaasa euro kaitsmisele võltsimise eest. Seda kinnitab 
võetud meetmete arvukus, meetmete vastavus püs titatud eesmärgile ning  osalejate suur arv. 
Rõhuasetus oli euro kaitsmise Euroopa dimensi oonil. Lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele 
oli programmi võimalik kaasata ka tundlik ke geograafilisi piirkondi. Kokkuvõtteks võib 
öelda, et Periklese progra mm on oluliselt kaasa aida nud kooskõlastamise ja koostöö 
parandamisele rahvusvahelisel, Euroopa ja liik mesriikide tasandil ning edendanud tõhusamate 
struktuuride loomist euro kaitseks.  
Meetmete suur valik 
Programmi esimese nelja aasta jooksul algata ti 50 projekti; 2006. aastaks  on liikmesriigid ja 
komisjon kavandatud veel 14 meedet. Liikmesrii kide pädevad asutused  algatasid programmi 
64 projektist 48, komisjon/OLAF aga ülejäänud 16.  
Enamik rakendatud meetmetest on olnud konverentsid, seminarid, töörühmad ja erikoolitused. 
Lisaks eespool nimetatutele on käivitunud ka töötajate vahetus, millest on tänaseks saanud 
Periklese programmi oluline osa. Pärast laie nemist hoogustub selline tegevus ilmselt veelgi, 
mis on samuti kooskõlas Periklese audiitori so ovitusega. Käimasoleva Periklese programmi 
raames viidi läbi ainult üks tehniline uuring,  kuid 2006. aastaks on kavandatud kaks sellist 
uuringut. Periklese programmi analüüs pr ojekti liikide lõikes  on toodud tabelis 3. 
TABEL 3  PERIKLESE  PROGRAMMI  ANALÜÜS  2002.–2006.  
AASTA  TEGEVUSE  LÕIKES  
Majandusaa
sta Konverents 
(e-
konverents)Töötajate 
vahetus  Uuringud  Kogusumm
a 
2002 6 1 - 7 
2003 11 4 1 16 
2004 10 5 - 15 
2005 8 3 1 12 
2006 
(kavandatud
) 9 4 1 15 
KOKKU(hin
nanguline)  44 17 3 64 
Sihtrühmad ja osalejad  
Eespool nimetatud üritustel osales ligikaudu  3150 inimest. Programmi algusaastatel olid 
peamised osalejad õigusasutuste töötajad, keda varem ei olnud kaasatud ühenduse euro 
võltsimise vastu võitlemise programmidesse. Sel ajal oli prioriteediks tihedamate erialaste sidemete loomine, et tõhusamalt võidelda euro  võltsimise vastu. Hindamisaruandest (lk 10 ja 
11) on samuti näha, et kuni 2004. aasta märtsini  oli 65% osalejatest õiguskaitsetöötajad. 2003. 
aastal suurenes õigusasutuste töötajate osavõtt; 2004. ja 2005. aastal elavnes finantssektori 
osavõtt (avaliku sektori finant svahendajad, r iikide keskpangad ja m uud finantsasutused). 
 
ET 7   ET Selline areng on kooskõlas audiitori soovitusega. Samaaegselt edendatakse ka tehniliste 
seminaride korraldamist. Programmi juhtimisel püüti vältida osalejate kattumist; hindamisaruande põhjal see eesmärk ka täideti.  
Hindamisaruande kohaselt oli osavõ tjaid 76 riigist, en amik siiski liikmesriikidest. Mõnede 
riikide puhul täheldati madalat os avõtuprotsenti, nende seas ol id ka mõned euroala riigid. 
Eespool esitatu peegeldab pigem organisatsio onilist kui struktuurilist olukorda ning hetkel 
püütakse leida nende vahel vajalik tasakaal . Mõned riigid on ürituste korraldamisel 
aktiivsemad, näiteks Itaalia on korraldanud 21% ürituste kogua rvust. Uued liikmesriigid 
asusid aktiivselt Peri klese raames meetmeid võtma 2005. aastal. 
Euroopa mõõde 
Hindamisaruandes (lk 14) on samuti näha, et võ etud Periklese meetmed hõlmasid kõiki euro 
kaitsmise seisukohast vajalikke  valdkondi - õiguskaitse, õigus -, finants- ning tehniline 
valdkond - ja edendasid euro võltsimise vastast võitlust koostöövõrkude loomise kaudu. 
Periklese meetmetes annavad oma panuse ka Euroopa Keskpank, Europol, muud Euroopa ja 
rahvusvahelised organisatsioonid. Europol tä iendab ka OLAFi rolli, osaledes Periklese 
programmi hindamis- ja rakendamisetappides. Europol teeb OLAFiga koostööd eriprojektide 
koostamisel ja rakendamisel (nt Bitmapi koo litus). Selle koolituse puhul tagas Europol 
tehnilised teadmised, komisjon ja OLAF va jalikud infrastruktuurid ja Periklese 
rahastamisvahendid. Olukordades, kus euro kaitsmine kuulub liikmesriikide pädevusse, 
täheldati, et asjaomaste teadmiste hankimisega on tegeletud süsteemselt. 
Geograafiline rõhuasetus 
Periklese meetmeid rakendatakse eelkõige ELis. Lisaks on meetmeid rakendatud ka 
kolmandates riikides ja kandidaatriikides, ke llel on euro kaitsmiseks oma erivajadused. 
Teadlikkust tõstvad meetmed olid prioriteedik s kandidaatriikides enne nende ühinemist 
Euroopa Liiduga. Selliste piirkondade väljasel gitamine, mis mõjutavad oluliselt võltsitud 
pangatähtede tootmist, on samuti Periklese meetme tes keskse tähtsusega. Eelkõige peetakse 
siin silmas Lõuna-Ameerikat, eriti Kolumbiat,  ning Euroopa Liidu naaberriike, sealhulgas 
Bulgaariat ja Rumeeniat. 
Seega on Periklese otsuse artiklis 3 sätestatud nõue riikidevahelisuse ja multidistsiplinaarsuse 
kohta täidetud nii kaasatud geograafiliste piirko ndade kui ka erinevate sihtrühmade suhtes. 
Multidistsiplinaarsuse nõue on täidetud nii osalejate erialase tausta ja oskuste kui ka võetud meetmete suhtes.  
Kooskõlastamine Euroopa asutus te vahel ja komisjonis 
Vastavalt Periklese otsuse artiklile 5 rake ndavad ja kooskõlastavad programmi komisjon ja 
liikmesriigid tihedas koostöös. Periklese programmi ja teisi koolitusmeetmeid kooskõlastab komisjoni euro võltsingute tuvastamise eksp erdirühm, mis koondab kõikide liikmesriikide ja 
kandidaatriikide vastava ala asjatundjaid ning kuhu on kaasatud ka Europoli, Euroopa 
Keskpanga ja Interpoli eksperdi d. Selle asjatundjate rühma ül esanne on jälgida, et euro 
kaitsmise ressursse ja algatusi kasutatakse tõhusalt. Perikles koos kõlastab ka Euroopa 
 
ET 8   ET Keskpanga ja Europoli koolituse ja tehnilise abi meetmeid. Eespool nimetatu on samuti 
kooskõlas Periklese otsuse põhjendusega 7. 
Praegu on Perikles ühenduse kes kne programm, mida komisjon ja liikmesriigid rakendavad 
euro kaitsmiseks võetavate meetmete kaudu, ning samuti on see suures osas asendanud komisjoni eraldiseisva eelarver ea „euro kaitse“. Väiksemas ul atuses on rahavõltsimise vastu 
võitlemise meetmeid ette nähtud ka ühe nduse muudes programmides nagu TAIEX ja 
Twinning. Sellised meetmed on seotud tavaliselt  konkreetse riigi või teemaga (mille suhtes 
Periklese programm ei ole kohaldatav) ning  neid meetmeid kooskõlastab süsteemselt 
Periklese programmiga komisjoni pädev talitus koos liikmesriikidega. 
Laiem koostöö ja kooskõlastam ine liikmesriikide vahel 
Periklese programmi edu väljundiks on para nenud koostöö nii õiguska itsetöötajate kui ka 
õigus- ja finantsasutuste esinda jate vahel. See kehtib eelkõi ge liikmesriikide vahelise koostöö 
kohta, kuid ka ühinevate, kandidaat- ja naaberri ikide kohta. Lisaks koolitustele ja tehnilisele 
abile loob Periklese programm võimaluse euro  kaitsmise eest vastutavatel ekspertidel 
teineteisega regulaarselt suhelda ning spetsialistidel arendada t ööalaseid sidemeid, mis aitavad 
kaasa tööalaste suhete ning koostöö edendami sele. Periklese projektide kooskõlastamine 
ühenduse ja liikmesriikide algatustega on aidanud kaasa koolituse sisukamaks muutmisele ja 
arvukate koolitusmeetodite tekkele, mis rajane vad headele tavadele. See on taganud, et 
parimaid eksperte koolitavad parimad koolitaja d ning et iga koolitusmeede vastab osalejate 
vajadustele, et saavut ada konkreetne eesmärk. 
Struktuuriline tõhustamine 
Periklese meetmete raames on tõstetud teadlikkust ja tehtud koolitusi, samuti on need aidanud 
kaasa liikmesriikide ja kolmanda te riikide struktuuri ja muude  valdkondade täiustamisele. 
Näiteks loodi mitmes liikmesriigis euro võltsimise vastaseks võitluseks asjaomased keskasutused; kahe Periklese seminari eesmärgi ks oli aidata ühinevatel riikidel kohaldada 
konkreetse valdkonna acquis ’d; loodi ajakirjandusega suht lemise ja teabevahetuse 
käitumiskoodeks; ühe töörühma arutelu tulemuse na tegid liikmesriigid nõukogule ettepaneku 
asjaomase soovituse algatamise kohta. 
* * * 
 
ET 9   ET SELETUSKIRI  
Periklese programm, mis on ühenduse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks 
võltsimise eest, loodi nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusega 2001/923/EÜ ning selle 
eesmärk on toetada ja täiendada liikmesriikide võetavaid meetmeid ja olemasolevate programmide kaudu kaitsta eurot võltsimise eest. Tuginedes Periklese programmi 30. 
novembri 2004. aasta hindamisaruandele, tehakse ettepanek nõukogu 17. detsembri 2001. 
aasta otsuse kehtivust pikendada 31. detsembrini 2013. 
Esimene pikendamine aastani 2006
 
Periklese programm oli esmalt koostatud ajavah emikuks, mis hõlmas perioodi 1. jaanuar 2002 
kuni 2005. aasta lõpp. 8. aprillil 2005 esitas ko misjon ettepaneku Periklese programmi 
muutmise ja pikendamise kohta alates 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2011 
(KOM/2005/0127/lõplik). Tuginedes Perikles e programmi 30. novembri 2004. aasta 
hindamisaruandele, nõustus nõukogu Periklese programmi pikendamisega.  
Nõukogu otsustas programmi pikendada kuni 31. detsembrini 2006, kuna arutelude ajal 
kättesaadav ühenduse finantsperspektiiv oli koostatud ainult 2006. aasta lõpuni.  
Kavandatav edasine pikendamine ja summa  
Nõukogu märkis, et Periklese programmi tule b pikendada kuni 2011. aastani. Sellise 
ettepaneku oli teinud ka komisjon. Nimelt märkis nõukogu oma 30. jaanuari 2006. aasta 
istungil, et “nõukogu leiab, et Perikles on mitm eaastane programm ja seda tuleb pikendada 
kuni 2011. aastani. Selleks kutsub nõukogu komisjoni  üles esitama ettepaneku programmi 
pikendamise kohta alates 2007. aastast, kui kokkulepe 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi 
kohta on saavutatud.”7 
Nõukogu hinnangul tuleb programmi  pikendada selleks, et: 
• jätkata järelevalvet, et säilitada või vähendada euro pangatähtede võltsimise 
praegust taset ning vältida euromün tide võltsimise kasvu, mis vähendaks 
avalikkuse usaldust; 
• koolitada/teavitada uusi töötajaid ning pakkuda koolitusi ka majandusharudes, mis 
on Periklese programmis siiani olnud tagaplaanil; nt finantsvahendajad, 
prokurörid ja tehnilised töötajad; 
• koolitada asjaomaseid töötajaid uute euro pangatähtede (käesoleva kümnendi 
lõpus emiteeritavate) tehniliste näitajate alal; 
• koolitada ja pakkuda tehnilist abi uutele liikmesriikidele, eelkõige neile, kes 
esmakordselt võtavad ühisrahana kasutusele euro. 
Euro kaitsmisel püsib vajadus koolituse ja tehnilise abi järele, sest paljud liikmesriigid 
ühinevad euroalaga alles pärast käesoleva kümnendi lõppu ning samuti tuleb pidevalt 
täiendada asjaomaste teenistuste teadmisi.  
                                                 
7 Üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldused, 30. jaanuar 2006, lk 11. 
 
ET 10   ET Nõukogu jõudis 2007.—2013. aasta finantsperspekti ivi suhtes lõplikule kokkuleppele 15.–16. 
detsembri 2005. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel.8  
Praegused ühenduse rahastamisprogrammid on ühenduse finantsperspektiiviga kokkusobivad. 
See lihtsustab programmide heakskiitmis t ja väldib tarbetuid menetlusi.  
Kooskõlas eespool nimetatuga tehakse ettepa nek Periklese programmi pikendada seitsme 
aasta võrra kuni 2013. aasta lõpuni ning jätta programmi summa 1 miljonit eurot aastas 
muutmata, mis teeb kogusummaks 7 miljonit eurot.  
Kavandatavad muudatused  
Tehakse ettepanek järgmisteks muudatusteks: 
- Periklese otsuse artikli 1 lõ ikes 2 kehtestada programmi uu eks lõpptähtajaks 31. detsember 
2013; 
- artiklis 6 kehtestada programmi võrdlussummaks 7 miljonit eurot.  Võttes arvesse kavandatavat pikendamist, tehakse ettepanek muuta artikli  13 lõikes 3 osutatud 
tähtaegu järgmiselt: 
- punktis a asendatakse kuupäev „30. juuni 2005“ kuupäevaga „30. juuni 2013"; 
- punktis b kehtestatakse täiend avaks tähtajaks 30. juuni 2014. 
Artiklis 15 tuleb kohaldamise kuupäevaks märkida 1. jaanuar 2007. 
                                                
 
8 (Dok. 15915/05) 
 
ET 11   ET 2006/0078 (CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
millega muudetakse ja pikendatakse otsuse  2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja 
koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsm iseks võltsimise eest (programm Perikles) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artikli 123 lõike 4 kolmandat 
lauset, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,9 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust10 
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust11 
ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas nõukogu otsuse nr 2001/923/EÜ
12 artikli 13 lõike 3 punktiga a saadab 
komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2005 programmi juhist 
sõltumatute asjatundjate koostatud aruande, milles hinnatakse programmi asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust, ning programmi võimalikku jätkamist ja 
kohandamist käsitleva teatise, millele on vajadusel lisatud asjaomane ettepanek. 
(2) Otsuse artiklis 13 ettenähtud hinda misaruanne esitati 30. novembril 2004. Selles 
leitakse, et programm on oma eesmärgid täitnud ning soovitatakse seda jätkata. 
(3) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta eelarv edistsipliini ja 
eelarvemenetluse täiustamist käsitle va institutsioonidevahelise kokkuleppe
13 punktis 
34 määratletud võrdlussumma lisatakse k äesolevasse otsusesse kogu programmi 
kehtivuse ajaks, ilma et see mõjutaks eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi. 
(4) Programmi jätkamine näitab, et euro kaitsmisel võltsimise eest püsib vajadus 
järelevalve, koolituse ja tehnilise abi järele, mis tagaks stabiilse raamistiku 
liikmesriikide programmide kavandamiseks siis, kui uued riigid võtavad kasutusele euro. 
                                                
 
9 ELT C […], […], lk […]. 
10 ELT C […], […], lk […]. 
11 ELT C […], […], lk […]. 
12 EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50-54, Otsus on muudetud Otsus 2006/75/EU (OJ L 36, 8.2.2006, lk 40). 
13 EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. 
 
ET 12   ET (5) Seda arvesse võttes esitas komisjon 8. aprillil 2005 ettepaneku Periklese programmi14 
jätkamiseks kuni 31. detsembrini 2011. 
(6) Ühenduse 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi läbirääkimiste käigus otsustas 
nõukogu Periklese programmi pikendada aastaks 2006.  
(7) 30. jaanuari 2006. aasta järeldustes nõustu s nõukogu, et Perikles on mitmeaastane 
programm ja seda tuleb pikendada kuni  aastani 2011”. Seepärast kutsus nõukogu 
komisjoni üles „esitama ettepaneku progr ammi kehtivusaja pikendamiseks alates 
2007. aastast, kui kokkulepe 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi kohta on saavutatud.” 
(8) On asjakohane, et ühenduse programmid on kooskõlas ühenduse fina ntsperspektiiviga. 
(9) Võttes arvesse abi- ja koolitusvajadusi euro kaitsmisel võltsimise eest, tuleb Periklese 
programmi seepärast pikendada kuni 31. de tsembrini 2013. Seepär ast tuleb vastavalt 
muuta ka otsust 2001/923/EÜ,  
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Muudatused  
Otsust 2001/923/EÜ muudetakse järgmiselt: 
1. Artikli 1 lõike 2 viimane la use asendatakse järgmisega: 
„Programmi rakendatakse 1. jaanua rist 2002 kuni 31. detsembrini 2013“. 
2. Artikli 6 teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik: 
„Ühenduse tegevusprogrammi rakendamise lähtesumma ajavahemikul 1. jaanuar 
2007 kuni 31. detsember 2013 on 7 miljonit eurot.“ 
3. Artikli 13 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:  (a) punktis a asendatakse kuupäev „30. juuni 2005“ kuupäevaga „30. juuni 2013“. (b) punkt b asendatakse järgmisega: 
„(b) programmi esialgse ja täiendava peri oodi lõpus esitatakse hiljemalt 30. juuniks 
2006 ja 30. juuniks 2014 üksikasjalikud aruanded programmi rakendamise ja tulemuste kohta, tuues esile ühenduse ra halise toetusega l oodud lisaväärtuse.“ 
                                                
 
14 KOM/2005/0127 (lõplik). 
 
ET 13   ET Artikkel 2 
Kohaldamine  
Käesolev otsus kehtib nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 esimeses 
taandes määratletud osalevates liikmesriikides,  kui need riigid võtavad kasutusele euro.15 
Artikkel 3 
Jõustumine  
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. 
Seda kohaldatakse alat es 1. jaanuarist 2007. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  
                                                
 
15 EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on muude tud määrusega (EÜ) nr 2169/2005 (ELT L 346, 
29.12.2005, lk 1). 
 
ET 14   ET 2006/0079 (CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
mitteosalevate liikmesriikide suhtes otsu se 2006/…/EÜ kohaldamise kohta, millega 
muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 308, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
16 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust17 
ning arvestades järgmist: (1) Otsuse 2006/…/EÜ
18 vastuvõtmisel viitas nõukogu sellele, et otsus on kohaldatav nõukogu 3. 
mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 esimeses taandes määratletud osalevates 
liikmesriikides siis, kui need riigid võtavad kasutusele euro.19 
(2) Teabevahetus ja töötajate vahetus ning abi- ja koolitusmeetmed, mida Periklese programmi 
alusel teostatakse, peaksi d olema ühtsed kogu ühenduses ning seepärast tuleks võtta 
meetmeid, et tagada samaväärne euro kaitse ta se ka neis liikmesriikides, kus euro ei ole 
kasutusele võetud, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Otsust 2006/…/EÜ kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes ei ole nõukogu määruse (EÜ) nr 
974/1998 artikli 1 esimeses taandes määratletud osalevad liikmesriigid.  
                                                 
16 ELT C […], […], lk […]. 
17 ELT C […], […], lk […]. 
18 Vt käesoleva ELT lk 40. 
19 EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. 
 
ET 15   ET Artikkel 2 
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. 
Brüssel, 
Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 16   ET LISA  
FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU NIMETUS: 
Nõukogu […] otsus, millega pikendatakse nõukogu  17. detsembri 2001. aasta otsuse kehtivust 
vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise k ohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm 
Perikles), mida on viimati muudetud ja mille ke htivust on pikendatud nõukogu otsusega 2006/75/EÜ 
2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja  nendega seonduvad meetmed:  pettustevastane võitlus. 
3. EELARVEREAD 
3.1. Eelarveread (tegevusassigneer ingute read ja nendega seonduva d tehnilise ja haldusabi read 
(endised B..A read)), sh järgmised rubriigid: 
24 02 02 Perikles 
3.2. Meetmete kestus ja finantsmõju: 
Alates 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 
3.3. Eelarve tunnusjooned (vaj aduse korral lisada ridu): 
Eelarverid
a Kulu liik  Uus EFTA 
osamakse  Taotlejariikide 
osamaksed  Finantspersp
ektiivi rubriik  
24 02 02 Mittekoh
ustuslik Liigend
atud  EI EI EI Nr 1a) 
 
ET 17   ET 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 
4.1. Rahalised vahendid 
4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneer ingutest ja maksete assigneeringutest 
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 
Kulutuste 
liik Jao 
nr   
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013  
Kogusumma 
Tegevuskulud20          
Kulukohustu
ste 
assigneering
ud 8.1 a 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 7,000 
Maksete assigneering
ud  b 0,500 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,500 7,000 
Võrdlussummasse jäävad halduskulud:21 puuduvad  
      
VVÕÕRRDDLLUUSSSSUUMMMMAA  
KKOOKKKKUU                 
Kulukohustu
ste assigneering
ud  a+c 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 7,000 
Maksete 
assigneeringud  b+c 0,500 1,000 1,000 1,000 1,000 1,000 1,500 7,000 
          
Personalikulud ja 
nendega 
seonduvad kulud 
(liigendamata 
assigneering
ud) 8.
2.
5 d 
0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 1,449 
                                                 
20 Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. 
21 Kulud jaotise xx artiklis xx 01 04. 
 
ET 18   ET Võrdlussumm
ast välja 
jäävad 
halduskulud, 
v.a 
personalikulud 
ja nendega seonduvad kulud 
(liigendamata 
assigneeringud) 8.
2.
6 e 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,63 
Meetme soovituslik finantskulu kokku 
Kulukohustuste 
assigneeringud 
(sealhulgas personalikulud) KOKKU
  
a+c+d+e 1,297 1,297 1,297 1,297 1,297 1,297 1,297 9,079
Maksete assigneeringud 
(sealhulgas 
personalikulud) KOKKU   
b+c+d+e 0,797 1,297 1,297 1,297 1,297 1,297 1,797 9,079
Kaasfinantseerimise andmed 
Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude as utuste (palun täpsust age, milliste) poolset 
kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabeli s näitama, milline on selle kaasfinantseerimise 
hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planee ritud saada erinevatest asutustest, võib lisada 
täiendavaid ridu):  
Programmi rakendab komisjon 20% ulatuses ja liikmesriigid 80% ulatuses. Võttes arvesse 
kavandatavat kaasfinantseerimist (80% ühendus – 20% abisaaja), suurendatakse toetuse summat 
liikmesriigi eraldise summaga proportsionaalselt. 
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Kaasfinantseeriv asutus 
Pädevad siseriiklikud 
asutused    
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013  
Kogu-
summa  
20% liikmesriikidelt  
f 0,324 0,324 0,324 0,324 0,324 0,324 0,324  
2,268 
Kulukohustuste 
assigneeringud (sh 
kaasfinantseerimine) KOKKU
 a+c+
d+e+
f 1,621 1,621 1,621 1,621 1,621 1,621 1,621  
11,347 
4.1.2. Kooskõla fi nantsplaneeringuga 
; Ettepanek on kooskõlas rake ndamise perioodiks koostatud rahastamisprogrammiga.  
 
ET 19   ET 4.1.3. Finantsmõju tuludele 
; Ettepanekul puudub fi nantsmõju tuludele 
5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 
Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepa neku tausta kohta. Käesolev finantsselgituse 
jagu sisaldab järgmist valdkondlikku lisateavet: 
5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus:  euro kaitsmiseks vajaliku koolituse ja 
tehnilise abi jätkamine; keskpika raamisti ku loomine, mis aitaks kaasa programmide 
kavandamisele liikmesriikides. 
5.2. Ühenduse meetmete lisaväärtus, ettepane ku seotus ja kooskõla muude finants meetmega  ja 
võimalik koostoime : keskendumine euro kaitse ühenduse mõõtmele; koostöö tugevdamine 
ja teadlikkuse tõstmine euro kaits mise olulisusest võltsimise eest. 
5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemuse d ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise 
juhtimise raames: praeguse koolituse ja tehnilise abi ta seme säilitamine Periklese meetmete 
vormis. 
5.4. Rakendus meetod (soovituslik) 
Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).22 
; Tsentraliseeritud haldamine  
; Otse komisjoni kaudu 
6. SEIRE JA HINDAMINE 
6.1. Järelevalvesüsteem 
Komisjon dokumenteerib üksikasjalikult Periklese projektid ja regulaarselt analüüsib nende 
täitmist.  
6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine 
Ettepanek Periklese programmi pikendamiseks tugineb programmi hindamisele, mis viidi 
läbi programmi rakendamise esimeste aa state jooksul. Selle kokkuvõte on esitatud 
käesoleva teatise lk 4 punktis 3. Eelkõige s oovitas hindamise teostanud audiitor järgmist: 
programmi tuleks jätkata veel neli aastat, jä ttes eelarve muutmata (1 miljon eurot aastas); 
                                                
 
22 Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas „Asjakohased 
märkused“. 
 
ET 20   ET eelkõige tuleks programmi kaasata neid liikme sriike, kelle osalemine on seni olnud väike 
või kes ei võtnud meetmeid esimese programmi jooksul, samuti tuleb kaasata uusi 
liikmesriike. Rõhuasetus peaks olema praktilis el koolitusel. Eelistada tuleks töötajate 
vahetust ja erikoolitust, kaasa arvatud juht umiuuringuid. Samuti tuleb arendada koostööd 
Euroopa institutsioonide/asutuste vahel (komisjon/OLAF, Euroopa Keskpank ja Europol). 
Selleks et hinnata programmi mõju, kaasa arvatud selle mõju koolitajate kõrgetasemeliste 
koolituste ühtlustamisele, soovitab audiitor  koostada strateegiadokumendi, mis tuleks 
esitada enne uue Periklese programmi jõustumist. 
Üksikprojektide puhul viib järelhindamise läbi Periklese hindamiskomitee (komisjon). 
6.2.2. Vahepealse või järelhindamise järe l võetavad meetmed (varasematest sarnastest 
kogemustest saadud õppetunnid):  
Ettepanekus Periklese programmi  pikendamise kohta on arvesse võetud programmi hindaja 
poolt tehtud järeldused (lk 4, punkt 3): 
– Programm on suurendanud teadlikkust seoses  euro ühenduse mõõtmega ning on aidanud 
osalejatel paremini mõista asjaomaseid seadusi ja õigusakte, eelkõige ühenduse ja 
Euroopa õiguse valdkonnas. 
– Enamik teabevahetuse ja metoodika/meetmete aspektidest on arutatud läbi erinevates 
töörühmades, kohtumistel ja seminaridel. 
– Programmi sihtrühmade kaasamisel on tulemused erinevad; õiguskaitsetöötajate 
osalemisprotsent on kõige kõrgem, ebapiisav on olnud aga äripangandussektori, 
spetsialiseerunud advokaatide ning kaubanduskodade osalemine. 
– Kontrollitud tegevusalad olid asjakohased ja vastasid pr ogrammi põhieesmärkidele. 
– Seoses kuludega leidis audiitor, et mõned projektid olid eriti kulukad ning tõi esile 
konkreetsed kuluartiklid. 
Üksikprojektide puhul esitavad iga väljavalitud projekti toetusesaajad komisjonile 
lõpparuande ja finantsaruande. Seejärel anal üüsib neid aruandeid komisjon ja hindab 
vaatlejana osalemise põhjal kõnealuste meet mete rakendamise viisi ning mõju, et välja 
selgitada, kas eesmärgid on saavutatud. 
6.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus  Programmi sõltumatu hindamine viiakse läbi 
2013. aastal ning üksikasjalik aruanne selle täitmise kohta esitatakse nõukogule ja Euroopa 
Parlamendile juuniks 2014. 
7. PETTUSEVASTASED MEETMED 
Põhjalik uurimine hindamiskomitees, arutelud ko misjoni asjaomase töörühmaga ja finantsanalüüs 
pakuvad vajalikku kaitset pettuste  eest. Kuna toetusesaajate hulka kuuluvad ka valitsusasutused, 
eelkõige õiguskaitseasutused, vähendab se e asjaolu pettuste võimalikkust veelgi. 
 
ET 21   ET Komisjon võib käesoleva programmi raames läbi v iia kohapealseid kontrolle ja vaatlusi kooskõlas 
nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96.23 Vajadusel viib uurimisi läbi Euroopa 
Pettusevastane Amet (OLAF) vastavalt Euro opa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 
1073/1999.24 
Toetusesaaja annab komisjoni kasutusse kõik vi imasele maksele järgneva viie aastaga seotud 
tõendavad dokumendid, sealhulgas auditeeritud raamatupidamisaruande toetuse saamise aastal tehtud kulutuste kohta. Toetusesaaja tagab, et võ imaluse korral antakse komisjoni kasutusse ka 
partnerite või liikmete valdus es olevad tõendavad dokumendid. 
                                                
 
23 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
24 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
 
ET 22  8 TÄPSEMAD ANDMED RESSURSSIDE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi 
Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU (Esitada 
eesmärkide, 
meetmete ja 
väljundite 
nimetused)  Väljundi 
liik 
 Kes
kmi
ne 
kul
u Väljun
dite Kulu
d 
kk kVäljundite Kulu
d 
kk kVäljundite Kulu
d 
kk kVäljundite Kulu
d 
kk kVäljundite Kulu
d 
kk kVäljundite Kulu
d 
kk kVäljundite 
arv Kulu
d 
kokku Väljun
dite 
arv Kulu
d 
kokku 
Tegevuseesmärk:  
säilitada koolituse 
ja tehnilise abi 
praegune tase                   
Meede 1 Toetused                   
- 1. väljund Seminar   7 0,450 7 0,450 7 0,450 7 0,450 7 0,450 7 0,450 7  
0,450 49 3,150 
- 2. väljund Töötajate 
vahetus  6 0,300 6 0,300 6 0,300 6 0,300 6 0,300 6 0,300  
6  
0,300 42 2,100 
- 3. väljund Uuringud
,tehniline 
bi 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 7 0,350 
Meede 2  KOM                  
- 1. väljund Seminar  2 0,100 2 0,100 2 0,100 2 0,100 2 0,100 2 0,100 2 0,100 14 0,700 
- 2. väljund Töötajate 
vahetus  1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 7 0,350 
- 3. väljund Uuringud
, tehniline 
abi  1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 7 0,350 
Allkokkuvõte     1,000  1,000  1,000  1,000  1,000  1,000  1,000  7,000 
KULUD KOKKU   18 1,000 18 1,000 18 1,000 18 1,000 18 1,000 18 1,000 18 1,000 126 7,000 
 
ET 23   ET 8.2. Halduskulud 
8.2.1. Personali hulk ja liik 
Ametikoh
a liigid  Personal, kes tuleb määrata meetme haldamiseks olemasolevaid ja/või täiendavaid vahendeid 
kasutades (täistööajale taandatud ametikohtade arv)  
  2007 2008 2009 2010 2011 2012  2013 
A*/AD 0,25A 0,25A 0,25A 0,25A 0,25A 0,25A  0,25A  Ametniku
d või 
ajutised 
töötajad25 
(A3 01 
01) B*, 
C*/AST 1B 
0,25C 1B 
0,25C 1B 
0,25C 1B 
0,25C 1B 
0,25C 1B 
0,25C  1B 
 
0,25C  
Art. A3 01 02 
kohaselt rahastatud 
personal26 1riigi 
ekspert  1riigi ekspert 1riigi 
ekspert 1riigi 
ekspert 1riigi 
ekspert 1riigi 
ekspert
 1riigi ekspert
 
KOKKU  2,5 2,5 2,5 2,5 2,5  
2,5 2,5 
Personalile ja haldusele kuluvate vahendite vajadus ed kaetakse assigneeringutest, mis on eraldatud 
korraldavale peadirektoraadile iga-aastase jaotusmenetluse raames.  
8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 
Taotluste hindamine: hindamiskomitee juhtimine, kont aktid taotluste esitajatega, osalemine üritustel. 
Kooskõlastamine: pidev järelevalve Periklese progra mmi rakendamise üle, ettekanded asjaomastele 
rühmadele (liikmesriigid, Euroopa Keskpank, Europol); abi projektide koostamisel. 
Periklese meetmete ettevalmistamine ja rakendamine komisjoni algatuse raames. 
8.2.3. Personali al likad (kohustuslik) 
(Kui on ette nähtud rohkem kui üks allikas,  märkida ametikohtade arv iga allika puhul)  
 Ametikohad, mis on eraldatud programmi juhtimiseks, mida asendatakse või pikendatakse 
8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud ha lduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) 
Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Eelarverida Aasta Aasta Aasta Aasta    KOKK
                                                 
25 Võrdlussummast välja jäävad kulud. 
26 Võrdlussummast välja jäävad kulud. 
 
ET 24   ET (number ja nimetus)  n n+1 n+2 n+3 Aasta 
n+4 
 Aas
ta 
n+5 
 Aast
a 
n+6 
ja 
hilis
ema
d U 
1 Tehniline ja haldusabi 
(sealhulgas sellega seonduvad personalikulud)
        
 
Täitevasutused          
Muu tehniline ja haldusabi          
- sisemine          
- väline          
Tehniline ja haldusabi kokku          
8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad pe rsonalikulud ja nendega seonduvad kulud 
Miljonites eurodes (kol m kohta pärast koma)  
Personali liik  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Ametnikud ja ajutised töötajad (A3 01 
01) 0,162 0,162 0,162 0,162 0,162 0,162 0,162 
Art A3 01 02 kohaselt rahastatav 
personal (abiteenistujad, riikide 
lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) 
(täpsustage eelarverida)
 0,045 0,045 0,045 0,045 0,045 0,045 0,045 
(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) 
personalikulud ja nendega 
seonduvad kulud kokku  0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 0,207 
Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad  
Viidata punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav 
0,25A x 108.000 € +1B x 108.000 + 0,25C x 108.000 = 162.000 
Arvestus – Art A3 01 02 kohaselt rahastatav personal 
 
ET 25   ET Viidata punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav 
1 riigi ekspert x 45.000 
  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 KOKKU 
XX 01 02 11 01 - Lähetused 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,210 
XX 01 02 11 02 - Koosolekud ja konverentsid         
XX 01 02 11 03 - Komiteed 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,420 
XX 01 02 11 04 - Uuringud ja konsultatsioonid         
XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid         
 2 Muud halduskulud kokku (A3 01 02 
11) 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,630 
(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) 
halduskulud kokku, v.a personalikulud 
ja nendega seonduvad kulud  0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,090 0,630 
Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud  
Lähetused 20 x 1.500 € ja koosolekud 4 x 15.000 €