(99)

XII jaotise 2. ja 3. jagu asendatakse järgmisega: „2. JAGU Haldusnõukogu Artikkel 124 Haldusnõukogu ülesanded 1. Ilma et see piiraks 5. jaos eelarvekomiteele antud ülesandeid, on haldusnõukogul järgmised ülesanded: a) tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile c, võtab haldusnõukogu vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust, ning edastab vastuvõetud iga-aastase tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; b) tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile d, ja võttes arvesse komisjoni arvamust, võtab haldusnõukogu pärast arvamuste vahetamist tegevdirektori ja Euroopa Parlamendi asjaomase komitee vahel vastu ameti mitmeaastase strateegilise programmi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning edastab vastuvõetud mitmeaastase strateegilise programmi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; c) tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile f, võtab haldusnõukogu vastu aastaaruande ja edastab vastuvõetud aastaaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; d) tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile g, võtab haldusnõukogu vastu mitmeaastase personalipoliitikakava, e) haldusnõukogu võtab vastu eeskirjad huvide konfliktide ärahoidmiseks ja haldamiseks ametis; f) kooskõlas lõikega 2 kasutab haldusnõukogu ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“); [ME 83] g) haldusnõukogu võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad vastavalt personalieeskirjade artiklile 110; h) haldusnõukogu nimetab ametisse ja võib ametikohalt tagandada tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja või asetäitjad vastavalt artiklile 129 ning nimetab ametisse apellatsioonikodade eesistuja, esimehed ja liikmed vastavalt artiklile 136; i) haldusnõukogu tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad artikli 165a kohastest sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest; ia) haldusnõukogu määrab kindlaks ja töötab välja liidu ja liikmesriikide huvides olevaid ühisprojekte vastavalt artiklile 123c; [ME 82] j) haldusnõukoguga konsulteeritakse enne ametis kontrollimist käsitlevate suuniste vastuvõtmist ja muudes käesoleva määrusega ette nähtud küsimustes; k) haldusnõukogu võib esitada tegevdirektorile või komisjonile arvamusi ning nõuda neilt teavet, kui ta peab seda vajalikuks. 2. Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike personalieeskirjade artikliga 110 ja muude teenistujate teenistustingimuste artikliga 142 vastu otsuse, mis põhineb ametnike personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida. Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimine tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektor. [ME 84] Artikkel 125 Haldusnõukogu koosseis 1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja, kaks komisjoni esindajat ja üks Euroopa Parlamendi esindaja ning nende vastavad asendusliikmed. [ME 85] 2. Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt oma töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi. 3. Ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib selle lõppemisel pikendada. Artikkel 126 Haldusnõukogu esimees 1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest ex officio, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita. 2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on neli aastat. Sama isikut võib ametisse tagasi valida ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka nende ametiaeg esimehe või aseesimehena. Artikkel 127 Koosolekud 1. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. 2. Tegevdirektor osaleb aruteludes, kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti. 3. Haldusnõukogu peab korralist koosolekut toimub kord kaks korda aastas. Lisaks sellele tuleb haldusnõukogu kokku esimehe algatusel või komisjoni , Euroopa Parlamendi või ühe kolmandiku liikmesriikide nõudmisel. [ME 87] 4. Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra. 5. Haldusnõukogu teeb otsused liikmete absoluutse häälteenamusega. Liikmete kahekolmandikulist häälteenamust on siiski vaja otsuste puhul, mida haldusnõukogu võib teha artikli 124 lõike 1 punktide a ja b, artikli 126 lõike 1 ning artikli 129 lõigete 2 ja 4 3 kohaselt. Mõlemal juhul on igal liikmel on üks hääl. [ME 88] 6. Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejaid. 7. Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused. 2a. JAGU Juhatus Artikkel 127a Asutamine Haldusnõukogu võib asutada juhatuse. Artikkel 127b Ülesanded ja struktuur 1. Juhatus abistab haldusnõukogu. 2. Juhatusel on järgmised ülesanded: a) valmistada ette haldusnõukogus vastu võetavaid otsuseid; b) tagada koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmine vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest; c) ilma et see piiraks tegevdirektori ülesannete täitmist, mis on sätestatud artiklis 128 ning milleks on abistada ja nõustada tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldusjuhtimise järelevalvet. 3. Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus teha haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise kohta. 4. Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja kolm muud liiget, kelle määrab haldusnõukogu oma liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees on ka juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei ole hääleõigust. 5. Juhatuse liikmete ametiaeg on neli aastat. Juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb siis, kui lõpeb nende liikmesus haldusnõukogus. 6. Juhatuse korraline koosolek toimub vähemalt kord kolme kuu jooksul. Lisaks tuleb juhatus kokku juhatuse esimehe algatusel või liikmete taotlusel. 7. Juhatus järgib haldusnõukogu sätestatud töökorda. [ME 86] 3. JAGU Tegevdirektor Artikkel 128 Tegevdirektori ülesanded 1. Ametit juhib tegevdirektor. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule. 2. Ilma ei see piiraks komisjoni, haldusnõukogu ja eelarvekomitee volitusi, on tegevdirektor oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt. 3. Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja. 4. Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded: a) võtab kõik ameti toimimise tagamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; b) rakendab haldusnõukogus vastu võetud otsuseid; c) koostab iga-aastase tööprogrammi kavandi, milles määratakse hinnanguliselt kindlaks igaks tegevuseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid, ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; d) koostab mitmeaastase strateegilise programmi kavandi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning esitab selle pärast konsulteerimist komisjoniga ja arvamuste vahetamist Euroopa Parlamendi asjaomase komiteega haldusnõukogule; e) rakendab iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastase strateegilise programmi ning annab nende rakendamise kohta aru haldusnõukogule; f) koostab aastaaruande ameti tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; g) koostab mitmeaastase personalipoliitikakava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; h) koostab tegevuskava järelmeetmete võtmiseks vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja haldusnõukogule aruande tehtud edusammude kohta; i) kaitseb liidu finantshuve ning kohaldab selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostab tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise korral nõuab tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldab tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; j) töötab välja ameti pettustevastase strateegia ja esitab selle eelarvekomiteele heakskiitmiseks; k) määruse ühtse kohaldamise tagamiseks võib suunata õigusküsimuse lahendamiseks laiendatud apellatsioonikojale, eelkõige juhul, kui apellatsioonikojad on teinud selles küsimuses lahknevaid otsuseid; l) koostab ameti tulude ja kulude kalkulatsiooni ning vastutab ameti eelarve täitmise eest; la) ilma et see mõjutaks artiklite 125 ja 136 kohaldamist, kasutab ta ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“); [ME 91] m) rakendab volitusi, mille on talle töötajate suhtes andnud haldusnõukogu artikli 124 lõike 1 punkti f kohaselt; [ME 89] ma) võib esitada komisjonile ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte ja Euroopa kaubamärkide suhtes kohaldatavaid muid eeskirju pärast haldusnõukoguga konsulteerimist ning käesoleva määruse lõive ja eelarvet käsitlevate käesoleva määruse sätete puhul pärast konsulteerimist eelarvekomiteega; [ME 90] n) rakendab vastavalt käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumidele volitusi, mis on antud talle artikli 26 lõike 3, artikli 29 lõike 5, artikli 30 lõike 2, artikli 45 lõike 3, artikli 75 lõike 2, artikli 78 lõike 5, artiklite 79, 79b, 79c, artikli 87 lõike 3, artiklite 88 ja 89, artikli 93 lõike 4, artikli 119 lõike 8 ja artikli 144 kohaselt; o) võib oma ülesandeid delegeerida. 5. Tegevdirektorit abistab üks või mitu tegevdirektori asetäitjat. Kui tegevdirektor ei viibi kohal või ei suuda oma ülesandeid täita, asendab teda haldusnõukogu kehtestatud korras tegevdirektori asetäitja või üks tegevdirektori asetäitjatest. Artikkel 129 Tegevdirektori ametisse nimetamine ja ametist tagandamine ning tema ametiaja pikendamine 1. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. 2. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu vähemalt kolme kandidaadiga nimekirja põhjal, mille esitab liikmesriikide, komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast ja Euroopa Parlamendi esindajatest koosnev eelvalikukomisjon pärast Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avatud ja läbipaistva valikumenetlusega läbipaistvat valikumenetlust . Haldusnõukogu valitud kandidaadi võib enne ametisse nimetamist kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit haldusnõukogu esimees. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb Euroopa Komisjoni ettepaneku alusel pärast seda, kui komisjon on Euroopa Parlamendi haldusnõukogu taotlusel koostanud hindamisraporti . 3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon haldusnõukogu tegevdirektori tegevust, võttes arvesse ameti edasisi ülesandeid ja probleeme. Haldusnõukogu võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord maksimaalselt kuni viis aastat. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori ametiaja pikendamise üle otsustamisel arvesse komisjoni hindamisaruannet tegevdirektori tegevuse ning ameti edasiste ülesannete ja probleemide kohta. 4. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni viie aasta võrra. 5. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises. 6. Tegevdirektori asetäitja või asetäitjad nimetatakse ametisse või tagandatakse ametist lõike 2 kohaselt pärast konsulteerimist tegevdirektoriga ja vajaduse korral valitud tegevdirektoriga, kelle ametiaeg ei ole veel alanud. Tegevdirektori asetäitja ametiaeg on viis aastat. Kooskõlas lõikega 4 3 võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pärast konsulteerimist tegevdirektoriga pikendada tegevdirektori asetäitja ametiaega üks kord kuni viie aasta võrra.“[ME 92]