ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
selle kohta, kuidas Peruu täidab Euroopa Liidu ja Peruu vahelise viisavabaduslepingu 
läbirääkimiste seisukohast asjakohaseid kriteeriume 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. SISSEJUHATUS JA TAUSTTEAVE 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega nr 509/20141 (edaspidi „muutmismäärus”) 
muudeti nõukogu määrust nr 539/20012 ja eelkõige selle lisasid, milles olid loetletud 
kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiirid e ületamisel olema viisa, ja need kolmandad 
riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastat ud. I lisast (viisakohustus ) tõsteti II lisasse 
(viisanõudest loobumine) 19 riik i: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, 
Grenada, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint 
Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Timor-Leste, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu 
ja Vanuatu. Muutmismääruses sätestati ühtlasi, et nende 19 riigi koda nike suhtes tuleks 
viisanõudest loobumist kohaldada a lles alates kuupäevast, mil j õustub iga nimetatud riigi ja 
Euroopa Liidu vahel sõlmimisele tulev viisavabadusleping. 
Muutmismääruse põhjenduses 5 on kirjas, et  enne kõneluste alustamist kahepoolsete 
viisavabaduslepingute sõlmimiseks Colombia ja  Peruuga peaks komisj on täiendavalt hindama 
olukorda neis kahes riigis, lähtudes m uutmismääruses esitatud kriteeriumidest. 
Muutmismäärusega formaliseeriti seni kasu tatud kriteeriumide tavapärane loetelu 
(kriteeriumid viidi põhjendusest üle uue artikli te ksti) ja laiendati seda. Mittetäielik loetelu 
kriteeriumidest, millest lähtuvalt määratakse ed aspidi iga konkreetset juhtu eraldi hinnates 
kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikelt  nõutakse viisat või kelle kodanikud on 
viisanõudest vabastatud, on esitatud m uutmismääruse artikli 1 lõikes 1: „[kriteeriume, mis on 
seotud muu hulgas] ebaseadusliku sisserändega, avaliku korra ja julgeolekuga, majandusliku 
kasuga, eelkõige turismi ja vä liskaubanduse aspektist, ning li idu välissuhetega asjaomaste 
kolmandate riikidega, arvestades eelkõige inimõigus i ja põhivabadusi, sa muti piirkondlikku 
ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet.”  
Käesoleva aruande ja samal ajal Colombia kohta vastuvõetava eral di aruandega täidab 
komisjon eespool nimetatud kohust use. Mõlemale aruandele lis atakse komisjoni talituste 
töödokumendid, mis sisaldavad järelduste üksi kasjalikke lähteandmeid ja teavet hinnangu 
koostamise käigus kasutatud andmeallikate ja metoodika kohta. 
Komisjon palus hinnangu ettevalmistamises osaled a kolmel ELi asutusel (EASO, Europol ja 
Frontex), kes seda kõik ka tegid. ELi delegatsio on Peruus esitas põhjaliku aruande ELi-Peruu 
suhete kohta. Lisateavet esitas ka Hispaania kui liikmesriik, keda Peruust saabuvad rändevood 
on üldiselt kõige rohkem mõjutanud. Peruu ametia sutused olid hinnangu ettevalmistamise 
käigus igati avatud koostööle komisjoniga. 
 
2. KRITEERIUMIDE HINDAMINE 
Käesolevas aruandes vaadelda kse üldjoontes muutmismääruse artikli 1 lõikes 1 loetletud 
kriteeriume. Samuti hinnatakse enne järelduste  tegemist viisanõude kaotamisega kaasneda 
võivaid potentsiaalseid riske.  
                                                            
1 ELT L 149, 20.05.2014, lk 67. 
2 EÜT L 81, 21.03.2001, lk 1. 
 
3 
 2.1. Ränne ja liikuvus 
Schengeni viisad 
Viimastel aastatel Peruus taotletud ja välja antud Schengeni viisade statistika analüüsile 
toetudes saab teha järgmised tähelepanekud. 
• Schengeni alale soovib turismi või ettevõtluse pärast või muuks lühiajaliseks viibimiseks 
reisida rohkem peruulasi. Peruus välja an tud Schengeni viisade arv on viimase nelja 
aastaga kasvanud 21 %. Kui 2010. aastal anti vä lja 39 914 viisat, siis 2013. aastaks oli 
viisade arv jõudnud 48 488-ni. Sel line kasv on tõenäoliselt seotud Peruu viimase kümne 
aasta suure majanduskasvuga. 
• Suurem osa Peruu viisataotlejatest (2013. aastal 93,3 %) on nn heausksed reisijad, kes ei 
kujuta endast mingit ohtu ja saavad seega l ühiajalise viisa. Viisa andmisest keeldumise 
määr on viimase nelja aastaga oluliselt vähenenud (2010. aasta 11,6 protsendilt 6,7 
protsendini 2013. aastal).  
Seaduslik ränne 
Hinnanguliselt elas EL+3 territooriumil 2013. aastal ligika udu 206 000 peruulast (arvestamata 
neid, kes on saanud mõne liikmesriigi kodakondsuse) , kusjuures praeguseks elab Itaalias pisut 
rohkem peruulasi kui Hispaanias. Andmetest näht ub, et pärast märkimisväärse kasvu perioodi 
eelkõige Hispaanias ja Itaalias on peruulaste se aduslik ränne ELi praeg u suhteliselt vähene. 
Osaliselt on see nii majanduskriisi tõttu: EL+  territooriumil on sisserändajate jaoks vähem 
töökohti ja tegevusvõimalusi ning see vähendab rände atraktiivsust. Teisalt on põhjuseks ka 
Peruu majandusliku olukorra selge paranemine, mis tähendab, et peruulased otsivad praegu 
pigem tööd kohapeal ja võimalusi edukaks ette võtluseks riigi sees ning väljarändamise 
põhjuseid on vähem. Peruu valits us propageerib praegu välismaal elavate peruulaste naasmist 
kodumaale. Selleks kohaldat akse „Naasvate rändajate majandusliku ja ühiskondliku 
taasintegreerimise seadust” ja seda täiendavaid  eeskirju, mis hõlbustava d peruulaste naasmist 
riiki. Seadusega pakutakse na asvatele peruulastele ettevõ tluse alustamiseks lihtsamat 
juurdepääsu krediidivõimalustele, võimaldat akse maksuvabastusi väljarännanute kaupade 
importimiseks ja pakutakse lihtsamat juurde pääsu ülikoolistipendiu midele, õppelaenudele, 
elamuasemelaenudele ja riiklikule tervisekindlustusele.  
Kui Peruu majanduse kasv jätkub samas tempos (viimase 10 aasta SKP kasv keskmiselt üle 
6 %), on peruulastel vähem põhjust välja rännata. ELi ma janduse praegune seis, aga ka 
geograafilised põhjused ja olemasolevad  kogukonnad on tõenäoliselt põhjuseks, miks 
viimastel aastatel on peruulaste sea duslik ränne olnud suunatud pigem Ameerika 
Ühendriikidesse kui ELi.  
 
Ebaseaduslik ränne 
Andmed sisenemiskeeldude, kinnipidamiste ja taga sisaatmiste kohta näitavad, et Peruu ei ole 
ELi saabuva ebaseadusliku rände oluline lähterii k. Mõned aastate eest täheldatud negatiivsed 
                                                            
3 Kui käesolevas dokumendis on esitatud ELi koondandmed, ei  hõlma need Ühendkuningriiki ja Iirimaad (kui ei 
ole öeldud teisiti), sest need kaks riiki ei osale ELi ühises viisapoliitikas. Kui on esitatud andmed EL+ kohta, 
hõlmavad need andmed ka nelja Schengeniga assotsieer unud riiki (Island, Liechten stein, Norra ja Šveits).  
 
4 
 suundumused on praeguseks praktiliselt kadunud ning viimastel aastatel on olukord oluliselt 
paranenud: sisenemiskeeldude ja kinnipidami ste arv on vähenenud. 2013. aastal avastati EL+ 
territooriumil 1050 ebaseaduslikus rändesituatsi oonis olevat peruulast. Arvestades, et 2008. 
aastal oli neid 1950, on kinnipidamiste arv selle aja jooksul kaks peaaegu poole võrra 
vähenenud. See võib tuleneda mitmest asja olust: ELi, eelkõige Peruu ebaseaduslike 
sisserändajate peamiste siinsete sihtriikide Hi spaania ja Itaalia maja nduse madalseis tähendab, 
et töökohti ja läbilöömisvõimalusi on vähem.  Samas on peruulastel tänu Peruu paranenud 
majandustingimustele sobivad võimaluse d saavutada heaolu oma kodumaal. 
Välja antud tagasisaatmisotsus te ja tegelike kolmandatesse r iikidesse tagasipöördumiste arvu 
vahet mõõdetakse nn tagasisaatmise suhtarvuga . Peruulaste tagasisa atmise suhtarv oli 
ajavahemikul 2008–2011 väga väike (vähem kui 20 %),  kuid sellest ajast saati on see järk-
järgult paranenud (2012. aasta l 26,1 %, 2013. aastal 37,3 %) ning on nüüd üsna samasugune 
nagu ülemaailmne keskmine tagasisaatmise su htarv (36,6%). Kõige rohkem asjaga seotud 
liikmesriigi Hispaania4 ametivõimude sõnul on tagasisaatmisealane koostöö Peruu 
ametivõimudega väga hea: 2004. aastal sõlm isid kaks kõnealust ri iki rändekoostöölepingu, 
mis hõlmab ka tagasisaatmist. Tagasisaatmise suhtarvu suhtelise väiksuse põhjusteks võivad 
olla rändajate põgenemine ja taga sisaatmisotsuste edasikaebamine. 
 Kui Peruu kodanike puhul peaks viisanõude st loobutama, on sellega kaasnevad ohud 
võrreldes ebaseadusliku rände üldise survega ELis Frontexi väitel tõen äoliselt suhteliselt 
tagasihoidlikud, kuigi nagu on näha muudest viisanõude kaotamise juhtudest, on samas 
tõenäoline, et kasvab sisenemiskeeldude arv.  1990. aastate alguse suhteliselt in tensiivsed varjupaigataotlejate  vood Peruust kujutasid endast 
lühiajalist nähtust. Viimasel kuuel aastal on varjupaigataotlusi olnud väga vähe: 2013. aastal 
esitasid peruulased kõigest 105 varjupaigataotlust. Enamikule varjupaigataotlustele vastati 
selle aja jooksul negatiivselt. Tõenäoliselt jä äb varjupaigataotluste vähene arv samaks 
olenemata sellest, kas viisakohustus kaotatak se või ei. Erinevalt eelmistele viisanõude 
kaotamise protsessidele järgnenust ei ole s eekord oodata põhjendamata varjupaigataotluste 
arvu olulist kasvu, sest olud on niivõrd erineva d. Näiteks on Peruu puhul reisikulud väga palju 
suuremad, samuti ei ole seni ette tulnud põhje ndamata varjupaigataotluste massilist esitamist, 
mis oleks seotud Peruu ühiskonna erinevate ma janduslikult tõrjutud rühmadega. Teisisõnu ei 
ole viisavaba režiimi kuritarvitamine varjupaig a taotlemiseks majanduslikult mõistlik, sest 
perekonna reisikulud on olulisel t suuremad kui ELi varjupai gamenetlusega seotud eeldatav 
kasu.  Olgu märgitud, et suurema ebaseadusliku rände riski, mis võib kaasneda Peruu kodanikele 
viisavabaduse kehtestamisega, saab osalise lt maandada ELi ja Peruu vahelise tihedama 
koostööga ebaseadusliku rände ärahoidmise ja tõkestamise alal, muu hulgas tagasisaatmist 
käsitleva koostöö kaudu. Seoses sellega võiks  kaaluda ELi tagasivõtulepingu sõlmimist. 
 
                                                            
4 Hispaania andis 2013. aastal peruulastele välja 385 tagasisaamisotsust; järg nes Itaalia 205 otsusega. 
 
5 
 Peruu reisidokumentide turvalisus ja peruulastega seotud dokumendivõltsimine 
Kuigi Peruu ametivõimud on püüdnud viia oma riigi passid vastavusse rahvusvaheliste 
spetsifikatsioonide nõuetega, võ iks olukorda veelgi parandada Peruu passide kahe väiksema 
tehnilise probleemi (kehtivuse pikendamise leht ja ribakood biomeetriliste andmete lehel) 
lahendamisega. Sellele vaatamata on valitsus  paaril viimasel aastal lisanud passidele 
turvaelemente ja lihtsustanud pa sside väljaandmise menetlust. 
Peruu välisministeerium on kinnitanud Peruu ka vatsust hakata lähitulevikus väljastama 
biomeetrilisi passe. Peruu välisministeerium koo stas koos siseministeeriumi üksusega, mille 
pädevusse kuulub passide väljas tamine Peruu kodanikele ( Superintendencia de Migraciones ), 
riigihanke tingimused ja kuulut as välja hanke, et leida äri ühing, kes hakkaks kõnealust 
protsessi juhtima. Ametlike allikate kohaselt toimub avalik pakkumine biomeetriliste passide 
kasutuselevõtuks 2014. aasta teises pooles. 
Praeguse seisuga ei tundu olevat märgatavat ohtu, et Peruu kodanikud tegeleksid dokumentide 
võltsimisega või et Peruu reisidokumente kasutataks pettuse eesmärgil. Kui Peruu reisidokument peaks aga edaspidi andma selle kasutajale  viisavaba ELi sisene mise õiguse, siis 
võib juhtuda, et sellised dokumendid muutuvad võltsijatele atraktiivsemaks. Piirivalvurid 
peavad olema eriti valvsad, et sellised pettused kindlaks teha. 
2.2.
 Kuritegevus ja julgeolek 
Peruu organiseeritud kuritegelikud rühmitu sed tegutsevad ELis praegu üksnes piiratud 
ulatuses. Ladina-Ameerika organiseeritud kurit egelike rühmituste soositud tegevuskoht on 
kultuuriliste, keeleliste ja aj alooliste sidemete tõttu Pürenee poolsaar. Siin osalevad nad 
eelkõige kokaiinikaubanduses (Colombia ja Peruu on maailma kõige suuremad 
kokaiinitootjad) ja kuritegeli ku tuluga seotud rahapesus. 
Ladina-Ameerika organiseeritud kuritegelikud rühmitused tegelevad peamiselt uimastite 
(valdavalt kokaiini) tootmise ja nendega ka uplemisega, aga ka eurode võltsimisega, 
seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubandusega, organiseeritud varavastaste 
kuritegudega, maksekaardipettustega ja rahapesuga.  
Europoli teatel on väga tõenäoline, et Per uust saabuvate reisijatevoogude kasvades püüavad 
uimastikaubandusega tegelevad or ganiseeritud kuritegelikud rühm itused kasutada ära Peruu ja 
EL+ vahel reisivate inimeste arvu kasvu ja  võtavad üha sagedamini appi narko- ja 
rahakullerid. Peruust pärit mobiilsed organise eritud kuritegelikud rühmitused saavad hakata 
ELi sisenema ja siit lahkuma senisest va bamalt. Samuti võivad Peruu organiseeritud 
kuritegelikud rühmitused hakata ära kasu tama ebaseaduslikke sisserändajaid, kellelt 
oodatakse pikaajalise riigis viibimise legalis eerimiseks pakutavate vahendusteenuste eest 
töötamist sularaha- või uimastikullerina. 
Viisavabadus kipub hõlbustama just inimestega  seotud kuritegevust,  näiteks ebaseadusliku 
rände vahendamist ja inimkaubandust. Viisavab a reisimine ja lihtsam sissepääs Schengeni 
alale võib suurendada ka orga niseeritud kuritegelike rühmitust e ja üksikute kurjategijate 
liikuvust, sest kaob praegu filtreerimist võimalda v viisakohustus ja kord juba Schengeni alale 
pääsenud isikud saavad liikuda ühest riig ist teise ilma piirikontrolli läbimata. 
Peruu on ratifitseerinud rahvusvahelise organi seeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO 
konventsiooni ja inimkaubandust käsitleva Pa lermo protokolli ning kehtestanud põhjaliku 
õigusraamistiku kooskõlas rahvusvaheliste  normidega. Peruu peaks jätkama tööd 
 
6 
 õigussüsteemi tugevdamiseks, muu hulgas seos es õigusalase koostööga kriminaalasjades ja 
eelkõige seoses vastastikuse õigusabiga.  
 
2.3. Majandus, kaubandus ja turism 
Peruu rahvaarv on peaaegu 30 miljonit. Maai lmapanga hinnangul oli sealse majanduse 
väärtus 2012. aastal 192,6 miljardit dollarit, mis tä hendab, et tegemist on maailmas suuruselt 
48. majandusega. 2012. aastal ol i kogurahvatulu (ostujõu pari teedi põhjal) elaniku kohta 
10 770 USA dollarit, mis on sarnane Colombiaga. Viimase kümne aasta jooksul on Peruu majandus kasvanud keskmiselt 6,5 % aastas, o lles maailmas parimate seas. Allpool 
vaesuspiiri elava elanikkonna protsentuaal ne osakaal on vähenenud 2004. aasta 59 %-lt 
25,8 %-le 2012. aastal. Töötuse määr on alla 9 % ja inflatsioon on stab iilselt 3 % ringis. 
EL on üks Peruu olulisemaid kaubanduspartnereid. EL on ka riigi suurim välisinvestor (50 % 
välismaistest otseinvesteeringutest). ELi ja Peruu vaheline kaubavahetus on viimastel aastatel oluliselt kasvanud. 2013. aastal ulatus selle koguväärtus 8,8 miljardi euroni (14,1 % kogu Peruu kaubandusest). EL on Peruu suuruselt kolmas eksporditurg (5,3 miljardit eurot, 16,3 % kogumahust); peamiselt kaubeldakse toor materjalidega (maavarad, kütused, 
põllumajandustooted). Ühtlasi on EL tähtsuselt kolmas lähteturg Peruu impordi jaoks (3,5 
miljardit eurot, 12 % kogumahust), mille moodus tavad peamiselt tööstustooted (masinad ja 
transpordiseadmed, muud tööstustooted, kemikaalid). 
ELi-Peruu kaubanduslepingut on ajutiselt rakendat ud alates 1. märtsist 2013 ja lähiaastatel 
oodatakse kaubavoogude suurenemist. Kaubandus lepinguga liberaliseeri takse peaaegu 98 % 
kaupadega kauplemine, avatakse turulepääs te enustele, investeeringute le ja hangetele ning 
kehtestatakse ühine kord kõigis kaubandusega seotud valdkondades. Peale selle on Peruu 
koos ELiga nende 23 WTO liikme seas, kes peavad läbirääkimisi uuendusliku mitmepoolse teenuskaubanduse lepingu üle, millel on tugev 4. tarneviisi komponent. Selles kontekstis võib 
Peruu ettevõtjate viisavaba reisimine luua Pe ruu ja Euroopa äriühingute vahel tugevamaid 
majanduslikke sidemeid, sest Peruu ettevõtja te sagedasem osalemine ELi kaubandusmessidel 
võib näiteks anda rohkem tellimusi Euroopa ettevõtjate toodangule. 
 Peruu turistide arv EL+ riikides on viimas tel aastatel suurenenud. Peruu ametivõimude 
esitatud andmete kohaselt kasvas ajavahem ikul 2010–2013 Peruust EL+ riikidesse suundunud 
turistide arv 12,9 %. 2013. aastal oli Peruust EL+ riikidesse  suundunud turistide arv 154 349,
5 
samas kui 2010. aastal oli see 136 734. 2013. aastal ol id peamisteks siht riikideks Hispaania 
(93 121), Madalmaad (33 059), Prantsusmaa (18 203) ja Itaalia (6309)6.  
Teabe kohaselt, mis on jõudnud ELi delegatsioonin i Bogotas, ootavad Colombia ja Schengeni 
ala vahelistel liinidel lendavad Euroopa lennufirmad reisijat e arvu 10–20protsendilist 
                                                            
5 See arv on palju suurem kui väljastatud Schengeni viisa de arv. Erinevus võib olla tingitud mitmest tegurist: 
ligikaudu 30 % Peruus väljastatud Schengeni viisadest  on mitmekordsed viisad;  mõnel väljuva turistina 
registreeritud peruulasel võib olla Schengen i riigis väljastatud kehtiv elamisluba jne. 
6 Tuleks märkida, et need arvud paistavad kajastavat  pigem esimest saabumiskohta  Euroopa territooriumil ja 
otselendude olemasolu Peruu ning Hispaania, Madalmaa de ja Prantsusmaa vahel ega pruugi tähendada, et 
tegemist on reisi peamise sihtkohaga. 
 
7 
 suurenemist, kui viisanõue peaks kaotatama. Sa ma teave võiks kehtida ka Peruu suhtes, sest 
turistide väljavoolu iseloomust avad tegurid on Peruu ja Colombia puhul sarnased. See 
prognoos sarnaneb näitajatega, mille Colomb ia ametivõimud esitasid Frontexile (+17 %), 
ning põhineb peamiselt reisijate arvu kasvul te istel liinidel pärast viisanõude kaotamist. 
Igal juhul suurenevad Peruust saabuvate turistide vood igal aastal ja seeg a annaks viisanõude 
kaotamine turistide liikumisele Peruu ja EL+  riikide vahel veelgi hoogu juurde. Nende 
arvandmete ning varasemate ja tulevikuks prognoositud kasvumäärade alusel võiks olla 
realistlik oodata 2016. aastal EL+ riikidesse  200 000–225 000 Peruu turisti, eeldusel et 2016 
on esimene täisaasta, mil kehtib Peruu ja  Schengeni ala vaheline viisavabadus. 
 
 
2.4. Välissuhted (eriti ELiga) ja inimõiguste küsimused 
Välissuhted 
Peruu välispoliitika keskendub peamiselt heade suhete igakülgsele kindlustamisele kõigi 
naabritega ning intensiivsemate kaubandussuhete arendamisele Aasiaga, säilitades samas ka 
head suhted ELi ja USAga. Peruu on üks oma piirkonna konstruktiivselt tegutsevatest riikidest. 
 
Peruu on liige Vaikse ookeani liidus, mis koosne b neljast Ladina-Ameerika riigist (Peruu, 
Colombia, Tšiili ja Mehhiko) ja mille ee smärk on tugevdada majanduslikku/kaubanduslikku 
lõimumist ning samuti edendada koostööd rände,  hariduse, julgeoleku jm küsimustes. Samuti 
osaleb Peruu Vaikse ookeani ülese partnerluse algatust käsitlevatel läbirääkimistel. 
 
Pärast Venezuela taganemist Andide Ühendusest on selle neli aktiivset liiget Peruu, Boliivia, 
Colombia ja Ecuador. Andide Ühendus on praegu üleminekuetapis ja or ganisatsiooni tegevus 
piirdub peamiselt kaubanduse, infrastr uktuuri ja kodanike liikuvusega.  
 Peruu on üks Euroopa Liidu olulisemaid partne reid Ladina-Ameerikas. EL on üks suuremaid 
abiandjaid ning ka tema välisi nvesteeringute maht on suurim. Kahepoolsed suhted on sujuvad 
ja head ning hõlmavad muu hulgas kõrgeta semelist poliitilist di aloogi, kaubandust ja 
investeeringuid, võitlust uimastikaubanduseg a, aga ka endiselt märkimisväärset 
arengukoostöö paketti (66 miljonit eurot aastatel 2014–2017 üksnes kahepoolseks koostööks). ELi arengukoostöö fondid toetavad Peruu püüdlusi muuta riik tänapäevasemaks, suurendada 
sotsiaalset kaasatust, võidelda alatoitlusega  ja uimastikaubandusega ning edendada 
alternatiivset arengut, to otmise mitmekesistamist ja ökoloogilist kaubandust. 
 
EL peab Peruuga regulaarset mitteametlikku polii tilist dialoogi, mis seati sisse 2009. aastal 
allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi raames ja mille käigus tegeletakse vastastikust huvi pakkuvate küsimustega, nagu hea valitsemistava, välisp oliitika, sotsiaalsed 
konfliktid, kaevandustööstus, inimõigused ja ui mastid. Kohtumised toimuvad igal aastal ning 
neil osalevad välisministeeriumi ja muude pädevate ministeeriumide kõrgetasemelised 
esindajad ja ELi ametnikud.  
Peruu jagab ELi arusaamist mitmetest üleilm setest probleemidest ja tal on sarnased 
strateegilised huvid (demokr aatia, inimõigused, hea valitsemistava, keskkond ja 
kliimamuutused, võitlus uimastitega). Peruuga tehakse üha rohkem koostööd ka 
 
8 
 mitmepoolsetel foorumitel (näiteks ÜRO inimõiguste nõukogus ja kliimamuutuste 
küsimustes; 2014. aastal toimub Peruus ÜRO kl iimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 20. 
konverents). Neil mitmepoolsetel foorumitel on Pe ruu tavaliselt toeta nud ELi seisukohti. 
 
Inimõigused 
Peruu rakendab kodanikuühiskonna osalusel keskmi se tähtajaga ja pi kaajalist poliitikat 
inimõiguste kaitse parandamiseks. Peruu on loo nud sellised kõrgetasemelised asutused nagu 
riikliku inimõiguste nõukogu ja riikliku töö ja tööhõive edendamise nõukogu, mille eesmärk 
on edendada ja kaitsta kodaniku- , poliitilisi, sotsiaalmajandusli kke ja kultuurilisi õigusi ning 
mis on välja töötanud ja ellu v iinud erinevaid meetmeid, program me ja strateegiaid, näiteks 
lapstööjõu kasutamise vältimise ja selle kaotamise riikliku strateegia, riikliku keskkonnameetmete kava ja eelnev a konsulteerimise seaduse. 2014. aa sta juulis võttis valitsus 
vastu inimõiguste riiklik u kava aastateks 2014–2016. 
 Inimõigused on tagatud Peruu põhiseadusega ni ng välisvaatlejad kinnitavad, et viimastel 
aastatel on olukord selles vallas parane nud. Kodanikuühiskonna organisatsioonid 
keskenduvad peamiselt kohtuvõimudepoolsele tagakiusamisele, mis on suunatud 
keskkonnakaitseorganisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vastu, kes osalevad sageli 
ühiskondlikes protestiaktsioonides kaevandustöös tuse vastu. Andmeid on ka selle kohta, et 
politsei on kasutanud ühiskondlikes konfliktides osalenud protestijate vastu liigset jõudu. 
 
Olulisimad inimõigustega seotud küsimused Peruus on järgmised. 
 
a) Arutelu tõe ja lepitamise ko mitee lõpuaruande üle, milles an alüüsiti poliiti lise vägivalla 
põhjuseid ja tagajärgi aastatel 1980–2000, jaga b Peruu ühiskonna endiselt selgetesse 
leeridesse. Endiselt on p äevakorral veel tein egi konfliktijärgset aega puudutav küsimus: 
kohtumõistmine sisekonflikti ajal inimõigusi ri kkunute üle. Peale sell e peetakse ohvritele 
pakutud hüvitist üldiselt ebapiisavaks. 
 
b) Sotsiaalsed ja majanduslikud õigused:  vaesuse ja äärmise vaesuse määrad on viimase viie 
aastaga langenud vastavalt 11,5 % ja 4,9 %, kuid maapiirkondades on need endiselt suhteliselt 
kõrged. Tuleb siiski märkida, et sotsiaalpoliitika on president Humala valitsuse programmi oluline alustala ning kogu riigis on tehtud al gust mitme uue sotsiaalse algatusega, mis on 
suunatud kõige vaesemat ele ühiskonnagruppidele. 
 
c) Eelnev konsulteerimine põ liselanike kogukondadega: president Humala kiitis kohe pärast 
ametissevalimist heaks töös olnud eelneva kon sulteerimise seaduse, millega rakendati ILO 
konventsioon nr 169, et tagada põl iselanikele õigus, et nendega konsulteeritakse kõigi otsuste 
puhul, mis võivad mõjutada nende territooriumi ja elatist. Praegune peamine väljakutse on 
seotud selle seaduse rakendamisega, eriti se lles osas, mis puudutab põliselanike õigusi 
investeerimishuvide kontekstis. 
 
d) Naiste õigused:  Kuigi Peruu on ühinenud kõigi nais te õigusi käsitlevate ÜRO 
konventsioonidega, on naised kõrgemal otsust ustasandil endiselt vä he esindatud, nende 
kirjaoskamatuse keskmine määr on meeste omast kõrgem, ametlikus majanduses osaleb vähem naisi ning nende keskmine palk on olulis elt madalam kui meestel. Naiste tervise ja 
reproduktiivõiguste kaitset tuleb parandada ni ng naiste- ja tüdrukutevastane vägivald, 
 
9 
 sealhulgas vägistamised, koduvägivald, seksuaal ne, füüsiline ja vaimne kuritarvitamine on 
endiselt rasked probleemid. 
 
e) Laste õigused: maapiirkondades, mägedes ja Amazonase piirkonnas ei peeta kinni 
mitmetest laste õigustest, eriti seoses identit eedi/registreerimise, hariduse, alatoitluse, 
lapstööjõu kasutamise, vägivalla ja seksu aalse kuritarvitamise/ärakasutamisega. 
 
f) Endiselt esineb märkimisväärset diskrimineerimist soo ja rassi põhjal, eriti naiste, 
põliselanike, puuetega inim este, LGBTI-kogukonna ja HIV/AIDSiga kokkupuutunud inimeste 
suhtes  
 
2.5. Piirkondlik ühtekuuluvus 
Võrreldes kogu Ladina-Ameerik a piirkonnaga on Peruu nende vä heste riikide seas, kelle 
kodanikel on vaja viisat7. Varasemad sisekonfliktid ja vägivald, uimastitootmine ja -
kaubandus ning sellest tulenevad rände ja julgeolekuga seotud ri skid selgitavad, miks Peruu 
kodanikelt on tavapäraselt viis at nõutud. Kuid, nagu on näha käesoleva aruande teistest 
punktidest, on Peruu nende probleemidega tege lemisel teinud märkimis väärseid edusamme. 
Väheseid Peruu naabruses asuvaid  riike võib pidada täiesti risk ivabadeks, ometigi on enamik 
neist tavapäraselt saanud kasutada viisavaba pääsu Schengeni alasse. Seetõttu võib tunduda 
veider säilitada peruulaste viisanõue, samal ajal kui enamiku teiste  selle piirkonna riikide 
kodanikud ei vaja viisat. 
2.6. Vastastikkuse põhimõte 
Enamik ELi kodanikke on tavapäraselt saanud Per uusse siseneda viisavabalt. Praegu võivad 
kõik ELi kodanikud siseneda Peruusse viisav abalt kuni kuueks kuuks. See tähendab, et Peruu 
täidab juba praegu kõik vastas tikkuse tingimused ja veelgi enam. Sellele vaatamata tuleb 
vastastikust viisavaba reisimist kinnitada võima liku tulevikus ELi ja Peruu vahel sõlmitava 
viisavabaduslepinguga. 
 
3. RISKISTSENAARIUMID 
Kõiki eespool kirjeldatud suundumusi, sündmusi ja  arenguid arvesse võ ttes on Schengeni ala 
puhul võimalik ette kujutada vähemalt kahte ri skistsenaariumi, mis võivad juhtuda pärast 
Peruu kodanike viisanõude kaotamist. 
3.1. Madala riskiga stsenaarium 
Selle stsenaariumi puhul ei tooks peruulaste viisavaba reisimine EU+ jaoks kaasa mingeid 
ebasoovitavaid tagajärgi. Stsenaariumi puhul eeldatakse, et jätkub Peruu majanduse tempokas 
kasv, mille tulemusena palgad kasvavad ning tööpuuduse ja vaesuse määrad vähenevad. Kuritegelike rühmituste tegevus peaks vähenema, nagu ka uimastitootmise ja -kaubanduse 
                                                            
7 Kuus riiki: Kuuba, Dominikaani Vabariik, Colombia, Ec uador, Peruu ja Boliivia. Ülejäänud 13 Ladina-Ameerika 
riiki on viisavabad: Mehhiko, El Salvador, Guatemala,  Honduras, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Venezuela, 
Brasiilia, Argentina, Uruguay, Paraguay ja Tšiili. 
 
10 
 tähtsus. Demokraatia ja põhiõigused peaksid muutuma veelgi tugevamaks, Sellise arengu 
korral peaks Peruu realiseerim a kogu oma arengu potentsiaali. 
Jätkuv majanduskasv peaks kõrvaldama EL+ riik idesse suunduva ebaseadusliku rände ainsad 
olemasolevad tõuketegurid. Tõenäoliselt suuren eks kaubandus EL+ riikidega ja turism EL+ 
riikidesse, andes tuntavat majanduslikku kasu. 
3.2. Keskmise riskiga stsenaarium 
Selle stsenaariumi puhul Peruu majanduskasv jät kuks, kuid selle tempo oleks palju aeglasem; 
kuritegevuse tase tõuseks; inimõiguste kaitse mehhanismid riigis muutuksid nõrgemaks ning 
see võib kaasa tuua kuritarvitusi ja tähendada, et inimõiguste olukorda tuleb väga 
tähelepanelikult jälgida. 
Nendest probleemidest võiksid saada tegurid, mis tõukavad mõne peruulase kuritarvitama 
viisavabadust ja sisenema EL+ riikidesse sea duslikult, kuid kavatsusega ületada seadusliku 
lühiajalise viibimise kestust (90 päeva). Ebastabiilne Peruu oleks soodus keskkond ka 
kuritegelikele võrgustikele, kes saaksid om a kuritegevust kergemini EL+ riikidesse 
eksportida. 
Kui selline negatiivne areng peaks aset leidma  ja põhjustama Euroopa Liidule märkimisväärse 
ohu rände, julgeoleku või muus mõttes, peab li it suutma halvenevale olukorrale kiiresti 
reageerida. Peruuga läbiräägita va viisavabaduslepingu lõppsät etes peaks seetõttu olema 
kummagi lepinguosalise jaoks võimalus leping peat ada ja lõpetada. See tagaks, et kui olukord 
muutub murettekitavaks, on võimalik võtta kiir eid parandusmeetmeid. Lisaks võiks kaaluda 
eespool kirjeldatud võimalust tugevdada koo stööd Peruuga ebaseadus like rändajate ja 
tagasilükatud varjupaigataotl ejate lihtsustatud tagasisaat miseks, et tasakaalustada 
ebaseadusliku sisserände võimalikku suurenemist. Selline koostöö vähendaks edaspidi vajadust viisavabaduslepi ng peatada või lõpetada. 
4. JÄRELDUSED 
Käesolevas aruandes sisalduv  teave näitab Peruu majandus liku ja sotsiaalse olukorra 
märkimisväärset paranemist viimastel aastatel ja sellele tuginedes tuleks peruulastel võimaldada Schengeni alasse siseneda viisav abalt, nagu seda teevad enamiku Ladina-
Ameerika riikide kodanikud. 
Aruande kohaselt kasvab usaldus Peruu viisat aotlejate vastu; ebas eaduslikku rännet esineb 
väga vähe; Peruu reisidokumendid on piisav alt turvalised; julgeolekuohud on vähenenud; 
Peruu organiseeritud kuritegelikke rühmitu si ei peeta praegu ELile eriliseks ohuks 
(uimastikaubandus on erand); majanduslikud võimal used, sealhulgas ulatuslikumad kauba- ja 
turistidevood, kasvavad samaaegselt Peruu majanduse märkimisväärse kasvuga; inimõigusi ja põhivabadusi kaitstakse ja austatakse Peruus  palju paremini kui varem; vastastikkuse 
põhimõte on tagatud, sest Peruu on juba vaba stanud kõik ELi kodanikud viisanõudest; ELi ja 
Peruu vahelised suhted on tugevad ja stabiilsed. 
Sellised positiivsed suundumused ei tähenda, et  Peruu kodanike viisanõude kaotamine oleks 
täiesti riskivaba ettevõtmine. Kuigi viisanõude kaotamise mõju raskele organiseeritud kuritegevusele peetakse piirat uks ja ei ole eri ti tõenäoline, et Pe ruuga viisavabaduse 
kehtestamise tõttu võiks sealt pärit organi seeritud kuritegelike rühmituste tegevus ELis 
oluliselt intensiivistuda, on Peruu rühmituse d siiski kokaiini Euroopasse toimetajad ja 
viisanõude kaotamine võib nende tegevust hõlbustada. Kuigi suurem osa kokaiini 
 
11 
 smugeldatakse Euroopa Liitu kaubavedudeks kasutatavates merekonteinerites, on 
narkokullerite kasutamine endiselt olulin e „töövõte”. Viisavabast reisimisest tingitud 
reisijatevoogude suurenemine võimaldab organi seeritud kuritegelikel rühmitustel rohkem 
üksikuid kullereid kasutada. On olemas ka  inimkaubanduse lisandumise oht ja oht, et 
suureneb selliste peruulaste arvu, kes sisenevad EL+ riikidesse seaduslikult, kuid kes kavatsevad jääda siia viisa kestusest kauemaks ja kelles t saavad seega ebaseaduslikud 
rändajad.  Neid riske peetakse siiski juhitavateks. Enam iku neist peaks saama viia miinimumini eespool 
nimetatud tagasisaatmisealase tugevdatud koos tööga ning nõuetekohase ja vajaduse korral 
tugevdatud ressurssidega piirikontrolliga lenn ujaamades, sest enamik peruulasi siseneb 
Schengeni alale lennujaamade kaudu; tuleb arvest ada, et kui viisavaba reisimine peaks tõeks 
saama, suureneb Peruust saabuva te reisijate arv ja  nende kontrollimine läheb konsulaatidelt 
üle piirikontrolliasutustele.  Igal juhul peab Peruuga läbirääkimisele tu lev viisavabadusleping sisaldama vajalikke 
kaitseabinõusid lepingu peatamisek s või lõpetamiseks, kui see peaks osutuma vajalikuks, et 
vältida liitu ohustavaid julgeo leku- või ränderiske. Võima like negatiivsete suundumuste 
jälgimiseks loob komisjon viisanõude kaotamise järgse seiremehhanismi, millega 
keskendutakse võimalikele rände ja julgeo lekuga seotud ohtudele ja nende põhjustele. 
 Arvestades käesolevas aruandes Peruule antud üldiselt positiivset  hinnangut ja pöörates samal 
ajal erilist tähelepanu vajadusele kaasata Pe ruu tagasisaatmist käsitlevasse tugevdatud 
koostöösse ning selle elluviim ise vahenditele, on komisjonil kavas esitada nõukogule peagi – 
pärast käesoleva aruande arutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohastes komiteedes 
ja rühmades – soovitus võtta vastu otsus luba da komisjonil alustada kõnelusi lühiajalisest 
viisast vabastamise lepingu sõ lmimiseks ELi ja Peruu vahel.