EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.7.2021 COM(2021) 386 final 2021/0196(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 187 final}



2021/0196 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, eriti selle artiklit 20, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Leedu majandusele. 2019. aastal oli Leedu sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta 56 % ELi keskmisest. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes Leedu reaalne SKP 2020. aastal 0,9 % ning peaks 2020. ja 2021. aastal kumulatiivselt suurenema 2 %. Pikemaajalised probleemid, mis mõjutavad keskpika perioodi majandustulemusi, on kehvad tervise- ja haridustulemused, suur sissetulekute ebavõrdsus ja kõrge vaesuse määr, kehv maksukuulekus, teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamata potentsiaal ning era- ja avaliku sektori investeeringute madal tase. (2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Leedule soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu Leedul parandada maksukuulekust ja laiendada maksubaasi allikatele, mis majanduskasvu vähem kahjustavad, ning vähendada sissetulekute ebavõrdsust, vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, sealhulgas maksu- ja hüvitiste süsteemi täiustamise teel. Lisaks soovitati parandada iga tasandi hariduse ja koolituse, sealhulgas täiskasvanuõppe kvaliteeti ja tõhusust, ning parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, taskukohasust ja tõhusust. Samuti soovitati Leedul keskendada oma investeeringutega seotud majanduspoliitika innovatsioonile, energia- ja ressursitõhususele, säästvale transpordile ja energiaühendustele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi, ning stimuleerida tootlikkuse kasvu, parandades avaliku sektori investeeringute tõhusust. Lisaks soovitati välja töötada sidus poliitikaraamistik, et toetada teadusasutuste ja ettevõtjate vahelist koostööd ning konsolideerida teadusuuringute ja innovatsiooni rakendusasutusi. COVID-19 kriisiga toimetulekuks soovitati Leedul võtta kõik vajalikud meetmed, et pandeemiale tulemuslikult reageerida ning toetada majandust ja selle taastumist. Lisaks soovitas nõukogu Leedul tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas võttes kasutusele piisavad rahalised vahendid ning tegeledes tervishoiutöötajate ja kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete nappusega, ning parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust ja kvaliteeti. Peale selle soovitati leevendada kriisi mõju tööhõivele, suurendada aktiivse tööturupoliitika meetmete rahastamist ja ulatust ning edendada oskusi, tagada sotsiaalse turvavõrgu katvus ja piisavus ning parandada maksu- ja hüvitiste süsteemi tõhusust, et kaitsta inimesi vaesuse eest. Samuti soovitati toetada ettevõtete likviidsust, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning ekspordile suunatud sektorite puhul, kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ning edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist. Lõpetuseks soovitas nõukogu Leedul keskenduda investeeringute tegemisel rohe- ja digipöördele, eelkõige ülisuure läbilaskevõimega lairibaühenduse katvusele ja kasutuselevõtule, keskkonnahoidlikule ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning säästvale transpordile ning edendada väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes innovatiivseid tehnoloogialahendusi. Olles riikliku taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud eeltoodud riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et soovitus võtta kõik vajalikud meetmed pandeemiaga tulemuslikult toimetulemiseks ning majanduse ja selle taastumise toetamiseks on täielikult rakendatud. Märkimisväärseid edusamme on tehtud seoses soovitusega keskenduda investeerimisel energiaühendustele. (3)Nõukogu soovituses euroala majanduspoliitika kohta soovitati euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et muu hulgas tagada majanduse taastumist toetav poliitiline kurss ning veelgi enam edendada lähenemist, vastupidavust ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Soovitati ka tugevdada riiklikke institutsioonilisi raamistikke, tagada makromajanduslik finantsstabiilsus, viia lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdada euro rahvusvahelist rolli. (4)14. mail 2021 esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riikide vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja püsivale mõjule riigi tasandil ning usaldusväärsusele liidu tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. (5)Taaste- ja vastupidavuskavadega tuleks püüda saavutada määruse (EL) 2021/241 alusel loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning nõukogu määruse (EL) 2020/2094 alusel COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks loodud ELi taasterahastu üldeesmärgid. Nende abil tuleks edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud kuut sammast. (6)Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine kujutab endast kogu liitu hõlmavat investeerimisprojektide ja reformide kooskõlastatud elluviimist. Tänu nende reformide ja investeeringute kooskõlastatud ja üheaegsele rakendamisele ning piiriüleste projektide elluviimisele tugevdavad need reformid ja investeeringud üksteist vastastikku ning tekitavad kogu liidus positiivset ülekanduvat mõju. Seega tuleneb ligikaudu kolmandik rahastu mõjust liikmesriikide majanduskasvule ja töökohtade loomisele teiste liikmesriikide tegevuse ülekanduvast mõjust. Kuue samba rakendamisele kaasa aitavad tasakaalustatud lahendused (7)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile a ja V lisa punktile 2.1 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava suures ulatuses (hinne A) liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendusi, mis aitavad asjakohasel moel kaasa kõigi määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud kuue samba rakendamisele, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi eriomaseid probleeme ja rahalise toetuse suurust.

(8)Kava hõlmab meetmeid, mis toetavad kõiki kuut sammast, ja kava kõik seitse komponenti on suunatud ühe või mitme samba rakendamisele. Selline lähenemisviis aitab tagada kõigi sammaste sidusa käsitlemise. Samal ajal sisaldab kava üht konkreetselt rohepöördele pühendatud komponenti ja üht digipöördele pühendatud komponenti. Rohepöörde eesmärgi saavutamist peavad toetama kohapeal toodetava taastuvenergia osakaalu suurendamine, säästva transpordi edendamine, keskkonnahoidlike riigihangete meetmed ja hoonete renoveerimine, millega edendatakse säästvat linnakeskkonda, toetades seeläbi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist. Digipöörde eesmärkide saavutamisele aitavad eeldatavasti kaasa avaliku sektori, ettevõtluse ja tööstuse ökosüsteemide digiteerimisele, digioskuste parandamisele ja 5G kasutuselevõtu edendamisele suunatud investeeringud ja reformid. (9)Kava peaks aitama parandada makromajanduslikke tulemusi COVID-19 kriisi majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise kaudu, suurendades samal ajal majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades seega määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud kolmandat sammast, mis hõlmab arukat, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. See hõlmab investeeringute suurendamist ja pikaajalise innovatsiooni toetamist, haridustulemuste parandamist ning aktiivse tööturupoliitika laiendamist. Kavas keskendutakse haridusele ja innovatsioonile, eelkõige haridus- ja koolitusraamistiku parandamisele, mis aitab kaasa kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud neljanda ja kuuenda samba rakendamisele. Haridussüsteemi parandamine peaks aitama Leedus otseselt suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupanuvõimet ning vähendada õpilaste sotsiaal-majanduslikust taustast tingitud hariduslõhet. Kava eesmärk on tagada, et inimestel oleksid tulevaste töökohtade jaoks vajalikud oskused; selleks parandatakse kutseõppe süsteeme, laiendatakse kutsenõustamissüsteemi ja kujundatakse ümber täiskasvanuõppe süsteem. Meetmed, millega edendatakse kõrgharidust ja innovatsiooni, peaksid suurendama Leedu tootlikkust ja konkurentsivõimet. (10)Pandeemia põhjustatud kriisist tulenevalt sisaldab Leedu kava meetmeid, mille eesmärk on tugevdada tervishoidu ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja institutsioonilist vastupidavust, mis on määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud viies sammas. Kava keskendub otseselt tervishoiusüsteemi vastupidavuse, kvaliteedi, juurdepääsetavuse ja tõhususe parandamisele, ent hõlmab ka meetmeid, mille eesmärk on reformida Leedu sotsiaalset infrastruktuuri. Kavaga lubatakse suurendada avaliku sektori tõhusust avaliku teenistuse reformimise ja digiteerimisega, maksusüsteemi reformiga, mille eesmärk on suurem maksukuulekus, õiglus, parem ümberjaotamisvõime ja majanduskasvu soodustav mõju, ning eelarveraamistiku parandamise, sealhulgas kulude läbivaatamisega. Kavas sisalduvate meetmete eesmärk on ka parandada tööhõive toetamist ja garanteeritud miinimumsissetuleku kaitset, et leevendada vaesust ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust. Need meetmed peaksid suurendama territoriaalset ühtekuuluvust. Kõigi või suure osa riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemide lahendamine (11)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud liikmesriigile antud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud. (12)Kava sisaldab üksteist vastastikku tugevdavaid ulatuslikke reforme ja investeeringuid, mis aitavad tõhusalt lahendada erineval määral kõiki või suurt hulka majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme, mida on kirjeldatud Leedule 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames nõukogu poolt esitatud riigipõhistes soovitustes, sealhulgas eelkõige tervishoiu valdkonna probleeme, mis on seotud tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja juurdepääsetavuse ning selle teenuste kvaliteedi, taskukohasuse ja tõhususega, hariduse ja oskuste valdkonna probleeme, mis on seotud kõigi haridus- ja koolitustasandite kvaliteedi ja tõhususega, sotsiaalse kaasatuse valdkonna probleeme, mis on seotud miinimumsissetulekutoetustega, maksukuulekuse ning maksu- ja hüvitissüsteemi tõhususega seotud probleeme ning innovatsiooni, energia- ja ressursitõhususe, säästva transpordi ja energiaühendustega seotud probleeme. (13)Kavas sisalduvad reformid ja investeeringud peaksid kestlikult suurendama majanduse kasvupotentsiaali. Kava eesmärk on edendada uut majanduskasvu, toetades digi- ja rohepööret, innovatsiooni, haridust ja oskuste arendamist ning avaliku sektori tõhustamist. (14)Soovitusi, mis käsitlevad vahetut eelarvepoliitilist reageerimist pandeemiale, võib pidada Leedu taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävateks, kuigi Leedu on 2020. ja 2021. aastal üldiselt asjakohaselt ja piisavalt reageerinud kiireloomulisele vajadusele toetada majandust eelarveliste vahenditega kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Ka energiaühenduste ja erasektorile antava likviidsustoetusega seotud soovitusi võib pidada kava kohaldamisalast välja jäävateks, sest esiteks on energiaühenduste projektid ajakavas ning teiseks on Leedu valitsus COVIDi kriisile reageerides võimaldanud maksude maksmist edasi lükata, eraldanud vahendeid otsetoetusteks ja võtnud kohustuse anda täiendavaid laenutagatisi, et toetada ettevõtete likviidsust. (15)Jätkuv lähenemine on Leedu jaoks jätkuvalt prioriteet ning eeldab piirkondlike erinevuste vähendamist, samuti kvalifitseeritud tööjõu puuduse ja vähese investeerimise (sealhulgas teadus- ja arendustegevusse) probleemi lahendamist. Leedu ettevõtluskeskkonda peaksid parandama reformid ja investeeringud, mille eesmärk on suurendada maksude kogumist, maksusüsteemi tõhusust ja avaliku sektori digiteerimist. Kava eesmärk on parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti kõikidel tasanditel ning suurendada täiskasvanuõppes osalemise määra, et parandada oskuste juhtimist. Kõrgharidus- ning kutseõppesüsteemide reformimine ja neisse süsteemidesse investeerimine peaks aitama tagada nende süsteemide parema valmisoleku rohe- ja digipöördeks tööturul ja sotsiaalpoliitikas. Innovatsiooni edendamise eest vastutavate asutuste konsolideerimine peaks aitama muuta teadus- ja innovatsioonipoliitika tõhusamaks. Piirkondlikke erinevusi ning suurt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu vähendatakse reformidega, mille eesmärk on suurendada toimetulekutoetuste piisavust ning maksu- ja hüvitiste süsteemi ümberjaotamisvõimet, samuti tõhustada pikaajalist hooldust ning tervishoiusüsteemi teenuste kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise meetmeid. Märkimisväärsete piirkondlike erinevuste kõrvaldamisele aitavad teataval määral kaasa ka riigi digi- ja rohepööret toetavad poliitikameetmed, näiteks ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtu edasiarendamine, taastuvenergia tootmise ja salvestamise toetamine ning saastavate sõidukite asendamine heitevabade sõidukitega. Eeltoodu põhjal eeldatakse, et kava annab Leedu majanduse kasvupotentsiaalile kestlikult märkimisväärse tõuke. Kasvupotentsiaali, töökohtade loomise ning majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupanuvõime toetamine (16)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile c ja V lisa punktile 2.3 aitab taaste- ja vastupidavuskava eeldatavasti mõjusalt (hinne A) tugevdada liikmesriigi majanduse kasvupotentsiaali, luua uusi töökohti, suurendada majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsionaalset vastupidavust, mis aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, sealhulgas laste- ja noortepoliitika edendamise abil, ning leevendada COVID-19 kriisi majandus- ja sotsiaalmõju ning suurendada sellega liidus majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja lähenemist. (17)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Leedu SKPd 2026. aastaks 1,0–1,6 %.Kavas sisalduvad kestlikud ja majanduskasvu soodustavad reformid ja investeeringud peaksid aitama kõrvaldada Leedu majanduse struktuurseid nõrkusi ning suurendada selle vastupanuvõimet ja tootlikkust. Meetmed, millega toetatakse taastuvenergia tootmist ja salvestamist, energiatõhusat renoveerimist, avaliku halduse teenuste digiteerimist, koolitust ja ettevõtlust ning innovatsiooni- ja teadusasutuste ja ettevõtjate vahelist koostööd, on kooskõlas ajakohastatud Euroopa tööstusstrateegiaga ning aitavad eeldatavasti vahetult kaasa töökohtade loomisele, majanduslikule konkurentsivõimele ja kestlikule pikaajalisele majanduskasvule. Toimetulekutoetuste kava reform, üldhariduse ajakohastamise meetmed ning kutseõppe süsteemi reformimine koos tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise meetmetega avaldavad Leedus eeldatavasti püsivat mõju sotsiaalsele kaasatusele ja oskustele. Nende meetmete pikaajalist mõju suurendab eeldatavasti eelarveline ja majanduslik kasu, mis kaasneb kavandatavate avaliku sektoriga seotud reformidega, eelkõige nendega, mille eesmärk on parandada eelarveraamistikku, maksukuulekust ja maksusüsteemi tõhusust. (18)Kava peaks aitama kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ning sellel peaks lühiajalises kuni keskpikas perspektiivis olema märkimisväärne positiivne mõju tööturu toimimisele, haridusele, vaesuse leevendamisele ja sissetulekute ebavõrdsuse vähendamisele, muu hulgas aktiivse tööturupoliitika rahastamise ja katvuse suurendamise, üksinda elavate eakate ja puuetega inimeste universaalsete hüvitiste suurendamise ning töötuskindlustussüsteemi katvuse suurendamise kaudu. Pikaajalist mõju loodetakse suurendada haridustulemuste parandamise ning maksu- ja hüvitiste süsteemi tõhustamise abil. Kava mõju territoriaalsele ühtekuuluvusele ei kvantifitseeritud, kuid kvalitatiivne analüüs näitab positiivset mõju Leedu piirkondade sotsiaal-majanduslike erinevuste vähendamisele. Olulise kahju ärahoidmise põhimõte (19)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile d ja V lisa punktile 2.4 tagatakse taaste- ja vastupidavuskavaga eeldatavasti, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meede (hinne A) ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärkide saavutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“). (20)Riikliku taaste- ja vastupidavuskavaga tagatakse, et ükski selles ette nähtud reform ega investeering ei kahjusta oluliselt ühtegi kuuest määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 kindlaks määratud keskkonnaeesmärgist, milleks on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Leedu esitas olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevaid Euroopa Komisjoni tehnilisi suuniseid (2021/C 58/01) järgivad põhjendused. Vajaduse korral sätestatakse meedet käsitlevas õigusaktis olulise kahju ärahoidmise põhimõtte hindamise nõuded ja selle põhimõtte järgimine määratakse kindlaks meetme ühe eesmärgi või sihi raames. Nii tagatakse, et vastavate meetmete alusel saab väljamakseid teha ainult siis, kui olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine on tagatud. (21)Kavas pööratakse erilist tähelepanu meetmetele, mille mõju keskkonnaeesmärkidele nõuab hoolikat kontrolli. Rohepöörde komponendi puhul keskendutakse eelkõige säästvale liikuvusele reformi „Liikumine keskkonda saastamata“ abil. See hõlmab peamiselt toetust taastuvkütuste (nt biometaan ja teise põlvkonna vedelad biokütused) sektori arendamisele ning neid alternatiivkütuseid pakkuvate tanklate rajamisele. Need investeeringud võivad potentsiaalselt kahjustada mitut keskkonnaeesmärki, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise, õhusaaste ennetamise ja kontrolli ning elurikkusega. Seda on kavas vältida nõudega, et biometaani või biokütuseid toodetakse üksnes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisas loetletud lähteainetest ning et lõpptoodang peab vastama kõnealuse direktiivi ning sellega seotud rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide sätetele. Tootjad peaksid esitama sertifikaadid, mis kinnitavad nende toodangu jätkusuutlikkust. Lisaks esitas Leedu kinnitused, mida korratakse vastava eesmärgi juures, et taaste- ja vastupidavuskava raames toetust saavad sõidukid võivad kasutada üksnes direktiiviga (EL) 2018/2001 kooskõlas olevaid biokütuseid, biotoorainel põhinevaid vedelaid ja biomasskütuseid ning et biokütuste osakaal riigi kütusekasutuse struktuuris peaks aja jooksul suurenema. Kavas on luua taastuvkütuste arvestusühikute süsteem, et registreerida transpordisektorile tarnitud biometaani ja muude taastuvkütuste kogused, mille alusel ettevõtjad saavad tõendid, mis vastavad taastuvkütuste eeldatavale kasutamisele. Lõpuks kehtestatakse alternatiivkütuste seadusega kütusetootjatele uued nõuded. Rohepöörde, sealhulgas elurikkuse toetamine (22)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 37,8 %, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikale. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2021-2030 sisalduva teabega. (23)Eeldatavasti aitavad Leedu taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud meetmed tõhusalt kaasa rohepöördele ja sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kavaga toetatakse Leedu riikliku energia- ja kliimakava kohaseid CO2-heite vähendamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärke. Rohepöörde komponent sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada taastuvenergia tootmist ja salvestamist, säästvat liikuvust, hoonete renoveerimist, halvenenud seisundiga turbaalade taastamist ja ringmajandust. Avaliku sektori komponent sisaldab aga senise maksusüsteemi läbivaatamise meedet eesmärgiga teha kindlaks ja järk-järgult kaotada need maksusoodustused ja maksuvabastused, mis on keskkonnale kõige kahjulikumad. Kavandatud meetmete rakendamine avaldab eeldatavasti püsivat mõju eelkõige rohepöördele, elurikkuse suurendamisele ja keskkonnakaitsele kaasa aitamise kaudu.

(24)Taastuvenergia sektoris peaks kava aitama luua vähemalt 301,9 MW ulatuses täiendavat taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise võimsust. Sellest uuest tootmisvõimsusest peaks vähemalt 271,8 MW langema päikeseenergiajaamade arvele, sealhulgas 4 MW päikeseenergiale Utena piirkonnas, ja vähemalt 30,1 MW peaks langema maismaa-tuuleenergia arvele. Lisaks on kavas paigaldada individuaalseid elektrisalvestusseadmeid võimsusega vähemalt 15,2 MWh ja muid elektrisalvestusseadmeid võimsusega vähemalt 200 MW. (25)Kavas sisalduvate meetmete rakendamise ja eelkõige hoonete renoveerimise kiirendamiseks tehtavate investeeringute tulemusena loodetakse 2026. aastaks saavutada primaarenergia sääst 215 GWh, millega võib kaasneda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine 21 500 CO2-ekvivalenttonni. See lisandub energiasäästule ja kasvuhoonegaaside heite vähenemisele, mida loodetakse saavutada saastavate sõidukite asendamisega heiteta ja vähese heitega sõidukitega ning vajaliku alternatiivkütuste tootmise ja laadimise/tankimise taristu rajamisega. Lisaks on kavas 2023. aastaks vastu võtta ringmajanduse tegevuskava, et tagada Leedu üleminek ringmajandusele 2035. aastaks. Taaste- ja vastupidavuskava meetmed aitavad Leedul eeldatavasti saavutada 2030. ja 2050. aastaks seatud kliima- ja energiaeesmärgid. Digipöörde toetamine (26)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile f ja V lisa punktile 2.6 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa digipöördele või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Digieesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad 31,5 % kava kogueraldisest, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2021/241 VII lisas esitatud metoodikale. (27)Kavas käsitletakse kõiki Leedu digipöörde aspekte: ühenduvust, avaliku ja erasektori digiteerimist ning digioskusi. Kava sisaldab meetmeid ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtu edasiarendamiseks, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel. Lisaks on oluliste reformide ja investeeringute eesmärk digiteerida avalik sektor. See peaks mängima olulist rolli majanduse digiteerimisel, ettevõtluskeskkonna parandamisel ja halduskulude vähendamisel. Kava sisaldab meetmeid laste, töötajate, ametnike ja eakate digioskuste parandamiseks. Samuti kavandatakse meetmeid IT-töötajate nappuse leevendamiseks tööturul. Peale selle nähakse kavaga ette investeeringud, mille eesmärk on edendada täiustatud digitehnoloogia kasutuselevõttu erasektoris, eelkõige seoses teadusasutuste ja ettevõtjate koostööga uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste kasutuselevõtuks ja kultuurisektori digiteerimisega. (28)Pandeemia kontekstis on ka tervishoiu- ja haridussüsteemi digiteerimine muutunud oluliseks ülesandeks ja prioriteetseks eesmärgiks. Kava sisaldab meetmeid e-tervise ja distantsõppega seotud digitaalsete lahenduste edendamiseks. Lisaks sisaldab kava olulisi meetmeid digilahenduste integreerimiseks tööturuasutuse töökorraldusse, maksude ja tollimaksude kogumisse ning majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisse. Püsiv mõju (29)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile g ja V lisa punktile 2.7 on taaste- ja vastupidavuskaval Leedule eeldatavasti suures ulatuses (hinne A) püsiv mõju. (30)Kavandatud reformide rakendamine toob eeldatavasti kaasa pikaajalised struktuurimuutused. Täpsemalt eeldatakse, et kavandatud reformid, mille eesmärk on soodustada rohe- ja digipööret, ning haridus- ja kutseõppesüsteemide reformid avaldavad Leedu majandusele püsivat mõju ja tugevdavad inimeste oskusi, mida neil on tööturul tarvis, suurendavad ekspordivõimet ja tootlikkust ning soodustavad kestlikku pikaajalist majanduskasvu üldiselt. Lisaks peaksid kõrghariduse valdkonnas kavandatud reformid parandama kõrgharidusprogrammide kvaliteeti ja tõhusust. Riikliku innovatsioonipoliitika tõhustamisel on eeldatavasti märkimisväärne püsiv mõju innovatsioonile. Tervishoiusektoris kavandatud reformid, nagu haiglavõrgustiku konsolideerimine, kiirabiteenuste ümberkorraldamine, tervishoiutöötajate pädevusplatvormi loomine ja e-tervise süsteemi arendamine, peaksid suurendama tervishoiusüsteemi tõhusust, kättesaadavust ja vastupidavust. Avaliku sektori ajakohastamise reformid, mis hõlmavad nii avaliku teenistuse juhtimist kui ka eelarve planeerimist, sealhulgas kulutuste läbivaatamist, toovad eeldatavasti kaasa avaliku sektori tõhususe püsiva paranemise. Reformid, mille eesmärk on suurendada maksukuulekust ja parandada maksusüsteemi tõhusust ning maksu- ja hüvitiste süsteemi ümberjaotamisvõimet, peaksid leevendama vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning aitama parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja majanduslikku tasuvust. (31)Kavandatud investeeringute tegemine toob eeldatavasti kaasa pikaajalised struktuurimuutused. Rohelised investeeringud peaksid toetama Leedu üleminekut ringmajandusele, hoogustama uuenduslikku ja arukat liikuvust ning vähendama Leedu sõltuvust taastumatust energiast ja taastumatutest ressurssidest. Investeeringud, mis soodustavad digiüleminekut avalikus ning ettevõtlus- ja teadussektoris, muudavad need sektorid eeldatavasti tõhusamaks. Lisaks eeldatakse, et aktiivse tööturupoliitika rahastamise ja katvuse suurendamine avaldab püsivat mõju tööturu toimimisele, samuti vaesuse vähendamisele ja sissetulekute võrdsusele. Kava püsiv mõju võib suureneda ka kava ja muude programmide, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatavate programmide koostoime tulemusena, eelkõige sügavalt juurdunud territoriaalsete probleemide sisulise käsitlemise ja tasakaalustatud arengu edendamise kaudu. Seire ja elluviimine (32)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine. (33)Korraldusasutuseks peaks olema rahandusministeerium, kes koordineerib kava elluviimist ja seiret ning peaks olema komisjoni peamine kontaktpunkt. Projektijuhtimise keskasutus peaks olema kava haldav asutus, kes hindab ja valib projekte ning tagab nende vastavuse projektilepingutele ja riigi ja liidu õigusaktidele. Valdkondlikud ministeeriumid ja nende haldusalas olevad asutused peaksid peamiselt vastutama vahe- ja lõppeesmärkide saavutamise ja nende kohta aru andmise eest. Seirenäitajad on asjakohased, vastuvõetavad ja usaldusväärsed. Need kajastavad asjakohaselt kava üldist ambitsioonitaset ja on realistlikud. Eesmärkide ja sihtide jaotus ajas on mõnevõrra ebaühtlane: suurem osa neist peaks saavutatama 2026. aastaks. Eesmärgid ja sihid on olulised ka määruse (EL) 2021/241 artikli 17 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike, ent juba lõpule viidud meetmete puhul. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja, et need eesmärgid ja sihid oleksid rahuldavalt saavutatud. (34)Liikmesriigid peaksid tagama, et rahastu kaudu saadavast rahalisest toetusest teavitatakse ja seda kinnitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 34. Liikmesriigid võivad taotleda tehnilise toe instrumendi kaudu oma kava rakendamiseks tehnilist tuge. Kulud (35)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile i ja V lisa punktile 2.9 on taaste- ja vastupidavuskavas esitatud põhjendused kava hinnangulise kogukulu summa kohta mõõdukas ulatuses (hinne B) mõistlikud ja põhjendatud, kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ja vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga. (36)Leedu on esitanud eraldi kuluprognoosid kõigi taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate investeeringute kohta. Kulude jaotus on üldiselt üksikasjalik ja hästi põhjendatud. Prognoosid põhinevad võrdlusel varasemate sarnaste investeeringutega. Kuigi Leedu ei ole esitanud kuluprognooside kohta sõltumatut kinnitust, näitab kuluprognooside ja nende juurde kuuluvate tõendavate dokumentide hindamine, et enamik kulusid on hästi põhjendatud ja mõistlikud. Rahastamiseks kavandatud summasid peeti asjakohaseks ja need leiti kuluprognooside usutavust mõõdukas ulatuses kinnitavat. Kuigi enamik summasid on sarnaste reformide või investeeringute kuludega võrreldes väikesed kuni keskmised, peetakse mõningate meetmete puhul kuluarvestust vähesel määral usutavaks. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga. Finantshuvide kaitse (37)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning peaksid eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude liidu õiguse järgimist edendavate ja tagavate õigusaktide ja vahendite kohaldamist, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092. (38)Leedu taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud sisekontrollisüsteem põhineb olemasolevatel protsessidel ja struktuuridel ning selles on selgelt kindlaks määratud osalejad (asutused/üksused) ning nende rollid ja kohustused sisekontrolliülesannete täitmisel. Süsteem tugineb aastatel 2021–2027 struktuurifondide puhul kasutatavale mudelile ning peaks hõlmama ülesandeid ja menetlusi, mida korraldusasutus, haldav asutus ja auditeerimisasutus peavad oma pädevuse piires täitma ja järgima, tagades kohaldatavate õigusaktide sätete ja põhimõtete järgimise. Neile asutustele tuleks anda täielik juurdepääs asjakohasele teabele. Kavas on suurendada äsja loodud auditeerimisasutuse oskusteavet ja haldussuutlikkust – see kavatsus tuleb veel ellu viia.

(39)Muu hulgas oluliste muudatuste tõttu ELi struktuurifondide juhtimis- ja kontrollisüsteemis ei olnud teatavad auditi- ja kontrollielemendid kava esitamise ajal veel paigas ja need tuleb õigeaegselt lõpule viia. See puudutab korraldusasutuse, haldava asutuse ja auditeerimisasutuse õiguslike volituste kehtestamise otsuste vastuvõtmist, auditistrateegia vastuvõtmist ning spetsiaalse IT-vahendi (IS2021) kasutuselevõtmist, mis on vajalik määruse (EL) 2021/241 asjakohaste nõuete täitmiseks. Viimase puhul on kavasse lisatud eesmärk vastavate nõuete täitmise jälgimiseks ja IT-vahend peaks olema kasutusele võetud esimese maksetaotluse esitamise ajaks. Kava sidusus (40)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile k ja V lisa punktile 2.11 sisaldab kava suures ulatuses (hinne A) reformide ja avaliku sektori investeerimisprojektide rakendamise meetmeid, millega tagatakse sidus tegevus. (41)Leedu taaste- ja vastupidavuskava on sidus, sisaldab omavahel seotud ja vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid ning näeb ette eri komponentide koostoime. Kaval on strateegiline ja ühtne visioon, mis väljendub iga komponendi sisemises sidususes, samuti sidususes eri komponentide eesmärkide vahel ning eri komponentide alla kuuluvate reformide ja investeeringute vahel. Kava seitse komponenti on oma eesmärkide poolest, investeeringute ja reformide struktureerimise mõttes ning omavaheliste temaatiliste seoste väljatoomise mõttes kooskõlalised. Need komponendid, eelkõige rohe- ja digipööre, tugevdavad üksteist. Kava on kooskõlas ka riikliku arengukava ja valitsuse tegevusprogrammiga. Võrdõiguslikkus (42)Kava sisaldab mõningaid meetmeid, mis peaksid aitama Leedul lahendada soolise võrdõiguslikkuse ja kõigi inimeste võrdsete võimalustega seotud väljakutseid. Need hõlmavad meetmeid, mille otsene või kaudne eesmärk on vastata puuetega inimeste vajadustele, näiteks hoonetele juurdepääsu ja internetipõhiste avalike teenuste sõltumatu kasutamise hõlbustamine ning üksinda elavate puuetega inimeste universaalsete hüvitiste suurendamine. Leedu taaste- ja vastupidavuskava hõlmab ka digioskuste arendamist eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas puuetega inimeste, eakate inimeste, rändajate ja pagulaste seas. Pikaajalise hoolduse pakkumise reform peaks parandama tööealiste hooldajate (kellest enamik on keskealised naised) võimalusi naasta tööturule. Kavas sisalduvad reformid ja investeeringud peaksid vähendama olemasolevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja territoriaalseid erinevusi. Kavas viidatakse seadusandlikele ja poliitilistele algatustele, mis eeldatavasti täiendavad kavas ette nähtud reforme ja investeeringuid. Julgeolekualane enesehindamine (43)Kava näeb ette 5G-ühenduvusse tehtavate investeeringute julgeolekualase enesehindamise, osutades siseriiklikele õigusaktidele, millega rakendatakse 5G-võrkude küberturvalisust käsitlevate ELi vahendite raames soovitatud põhimeetmeid, ning kirjeldatakse neid õigusakte. Need meetmed hõlmavad muu hulgas riigi ametiasutuste rolli tugevdamist ja suure riskiga tarnijate rolli piiramist. Piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid (44)Kavaga toetatakse järgmisi piiriüleseid ja mitut riiki hõlmavaid projekte: „Genome Europe“ ning Via Baltica ja Rail Baltica 5G koridorid. Mõnda neist projektidest rahastatakse ka muude programmide alusel, näiteks Euroopa ühendamise rahastust ja struktuurifondidest. Konsulteerimine (45)Kava üle toimus 2021. aasta aprillis avalik konsultatsioon, milles võisid osaleda kodanikud ja organisatsioonid. Kava väljatöötamise varases etapis korraldati mitu temaatilist arutelu, kuhu olid kaasatud tööandjate organisatsioonid, ametiühingud, kohalikud omavalitsused ja vabaühendused. Selleks et tagada asjaomaste osalejate omalus, on väga oluline kaasata kavas sisalduvate investeerimisprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled. Positiivne hinnang (46)Pärast seda, kui komisjon on andnud Leedu taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit teeb kava rakendamiseks kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetusena. Rahaline toetus (47)Leedu taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 2 224 686 966 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Leedu jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Leedu taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Leedu jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga. (48)Vastavalt määruse (EL) nr 2021/241 artikli 11 lõikele 2 ajakohastatakse Leedu maksimaalse rahalise toetuse arvutust 30. juuniks 2022. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 23 lõikele 1 peaks Leedu jaoks ette nähtud summa olema võimalik siduda juriidiliste kohustustega 31. detsembriks 2022. Vajaduse korral peaks nõukogu pärast maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist muutma komisjoni ettepaneku põhjal põhjendamatu viivituseta käesolevat otsust, et lisada sellesse ajakohastatud maksimaalne rahaline toetus. (49)Antavat toetust rahastatakse laenust, mille komisjon võtab liidu nimel nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 5 alusel. Toetust tuleks maksta osamaksetena, kui Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjaomased eesmärgid ja sihid rahuldavalt täitnud. (50)Leedu on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest. Kõnealune summa tuleks teha Leedule kättesaadavaks määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase rahastamislepingu jõustumise korral ja sellega kooskõlas. (51)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,