ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Eesmärk hajutada USAga tekkinud kaubanduspingeid on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga, milles on sätestatud, et Euroopa Liidul tuleks ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muuhulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu.

EL ja USA on maailma suurimad ja enim integreeritud majandused, millel on pikaajalised ja ühised kaubandussidemed ning ühesugune majandusarengu tase. USA on ELi tööstustoodangu ekspordi peamine sihtkoht ning suuruselt teine tööstuskaupade liitu eksportija (Hiina järel). ELi ja USA kaubavahetus ulatus 2017. aastal 633 miljardi euroni, koosnedes peamiselt tööstuskaupadest (598 miljardit eurot, millest 166 miljardit moodustas masinate ja seadmete kaubandus). Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordiga on seotud ligikaudu 4,7 miljonit ELi töökohta. Suurima osa meie kaubavahetusest USAga moodustavad tööstuskaubad (94 % ELi ekspordist ja 95 % impordist). ELi ja USA kaubavahetus on viimase kümne aasta jooksul pidevalt kasvanud.

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 liidu ainupädevusse kuuluvate valdkondade hulgas. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

•Proportsionaalsus

Komisjoni soovitus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja vajalik, et saavutada meie eesmärk hajutada USAga tekkinud kaubanduspingeid.

•Vahendi valik

Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata.

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Alates 2012. aastast on peetud hulgaliselt konsultatsioone sidusrühmadega, et kaaluda tollitariifide kaotamisest tulenevat võimalikku kasu. Konsulteerimise käigus on toimunud ka mitu ärakuulamist, samuti on korraldatud dialooge kodanikuühiskonnaga. See on lisaks avalikele aruteludele, mis on toimunud Euroopa Parlamendis ja ELi liikmesriikides või korraldatud nende poolt.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Suur hulk eksperdiarvamusi ELi ja USA vaheliste tollitariifide kaotamise võimalikust kasust on juba kogutud varasemate konsultatsioonide käigus alates 2012. aastast (vt lingid ja dokumendid järgmisel veebisaidil:

http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146 .

•Mõju hindamine

Poliitilise vajaduse tõttu liikuda kiiresti edasi ELi ja USA kaubanduspingete leevendamiseks, nagu komisjoni president märkis pärast kohtumist Ameerika Ühendriikide presidendiga ning mida Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 16. mai 2018. aasta mitteametlikul kohtumisel Sofias, on ametlikust mõju hindamise menetlusest loobutud.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on kohandada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1 sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks kättesaadavate vahendite summasid, kõnealuse määruse artikli 92 lõikes 5 sätestatud noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud vahendite summat ja kõnealuse määruse VI lisas kajastatud kulukohustuste assigneeringute jaotust aastate kaupa, et kajastada noorte tööhõive algatuse vahendite suurendamist kooskõlas 2019. aasta vastuvõetud eelarvega. Täpsemalt tuleb noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise kulukohustuste assigneeringuid suurendada 116,7 miljoni euro võrra jooksevhindades, mille tulemusena moodustab 2019. aastaks ettenähtud kogusumma 350 miljonit eurot.

Võttes arvesse noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise suurendamise kontekstis saadud varasemaid kogemusi, millega kaasnesid ulatuslikud muudatused programmides, millega eraldatakse summasid Euroopa Sotsiaalfondist (edaspidi „ESF“), et viia toetus vastavusse noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelise eraldisega, palusid ELi kaasseadusandjad komisjonil teha ettepanek hõlbustavateks meetmeteks, et tagada noorte tööhõive algatuse täiendavate vahendite kiire kavandamine 2019. aastal, et mitte takistada perioodi 2014–2020 rakenduskavade üldist edenemist. Seetõttu nähakse ettepanekuga ette asjakohased sätted kõnealuse taotluse käsitlemiseks.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek on liidu 2019. aasta eelarve tulemus.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Läbivaatamine kajastab noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelise eraldise suurendamist liidu 2019. aasta eelarves.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalne. See sisaldab selliseid vajalikke tehnilisi kohandusi pärast 2019. aasta eelarve vastuvõtmist, millega suurendatakse noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelise eraldise vahendeid. Lisaks sellele annab see eelarvepädevate institutsioonide taotluse korral programmitöö hõlbustamiseks ja suurendatud vahendite sujuva rakendamise tagamiseks liikmesriikidele võimaluse kanda osa täiendavatest vahenditest üle, et moodustada vastav ESFi toetus.

•Vahendi valik
4. LISA

LENNUTREENINGSEADMED

1.EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

1.1.Lepinguosalised on hinnanud üksteise standardeid, eeskirju, tavasid ja protseduure, mida kohaldatakse lennutegevust jäljendavate lennu täisimitaatorite (Full Flight Simulators, FFS) korduvhindamise ja kvalifikatsiooni kehtivuse pikendamise suhtes, ning leidnud, et need on teise lepinguosalise kinnituste ja järelduste tunnustamiseks piisavalt ühilduvad. Käesolev lisa hõlmab lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamise ja kvalifitseerimisega seotud nõuetele vastavuse järelduste ning dokumentide vastastikust tunnustamist ja sellekohase tehnilise abi andmist. Ühtegi käesoleva lisa sätet ei tõlgendata nii, et see piirakse lepinguosalise pädevust tegutseda kooskõlas lepingu artikliga 15.

1.2.Käesoleva lisa kohaldamisala hõlmab selliste lennukeid jäljendavate C-, CG-, D- ja DG-taseme lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamist ja kvalifikatsiooni kehtivuse pikendamist, mille on kvalifitseerinud Föderaalne Lennuamet (FAA), Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) või vajaduse korral liikmesriigi lennuamet. Käesoleva lisa kohaldamisala võib laiendada, muutes käesolevat lisa vastavalt kahepoolse järelevalvenõukogu otsusele, mis on vastu võetud kooskõlas lepingu artikli 19 punktiga B.

1.3.Käesoleva lisa kohaldamisala laiendatakse pärast seda, kui tehnilised asutused on võtnud vajalikke meetmeid usalduse suurendamiseks.

1.4.Käesolev lisa ei hõlma lennutreeningseadmeid (Flight Simulation Training Devices, FSTD), mis asuvad väljaspool lepingu artiklis 12 sätestatud kohaldamisala.

2.MÕISTED

2.1.Käesolevas lisas kasutatakse lisaks lepingus sisalduvatele mõistetele järgmisi mõisteid:

(a)„lennu täisimitaatori (FFS) kvalifikatsioonitase“ –
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrusega (EL) 2019/124 on määratud 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade puhul teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus. Lepinguga on ette nähtud, et nõukogu peab vastu võtma tööhõivesuunised (artikkel 148) ning täpsustatud, et need peavad olema kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega (artikkel 121).

Majanduspoliitika üldsuunised jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal aastal. Need suunised võeti esimest korda ühisena (koondpakett) vastu 2010. aastal, et toetada strateegiat „Euroopa 2020“. 2018. aastal viidi suunised vastavusse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2017. aasta novembris välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, mille eesmärk on juhtida reforme riikide tasandil ja olla suunanäitajaks uuendatud lähenemisprotsessil kogu Euroopas.

Tööhõivesuunised on koos majanduspoliitika üldsuunistega esitatud nõukogu otsusena liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (koondsuuniste II osa) ning need moodustavad riigipõhiste soovituste õigusliku aluse.

Tööhõivepoliitika suunistes seatud üldeesmärgid ja -prioriteedid jäävad kehtima. Kooskõlas artikli 148 lõikega 2 peab tööhõivesuuniste kehtivust 2019. aastal oma otsusega kinnitama nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning tööhõivekomiteega. Tööhõive suunised võeti vastu 16. juulil 2018, et tagada keskendumine poliitika rakendamisele.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

Ei kohaldata

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

ELT L 224, 5.9.2018, lk 4.

2019/0056 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta



EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

Rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil 10. juunil 2019 on kavas võtta vastu otsus konventsiooni pikendamise kohta kaheks aastaks (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

Kavandatava õigusakti (mis põhineb konventsiooni artiklil 33) eesmärk on võimaldada jätkata rahvusvahelise teraviljanõukogu tööd.

Konventsiooni pikendamine hõlmab ajavahemikku 1. juuli 2019 – 30. juuni 2021.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Iga kord pikendatakse konventsiooni kuni kaheks aastaks kooskõlas konventsiooni artikliga 33. Viimati pikendati konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu otsusega 2017. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2019.

Liit on alati olnud rahvusvahelise teraviljanõukogu aktiivne liige ja konventsiooni edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on suur teraviljatootja ning juhtiv nisu- ja odraeksportija, aga ka suurim maisimportija.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus selle poolt, et konventsiooni pikendatakse 30. juunini 2021. Ametlik konventsiooni pikendamise otsus on kavas vastu võtta rahvusvahelise teraviljanõukogu 49. istungil, mis toimub Ühendkuningriigis Londonis 10. juunil 2019.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele pidas Euroopa Komisjon Cabo Verde Vabariigi (edaspidi „Cabo Verde“) valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu uus protokoll.. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 12. oktoobril 2018. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 15.

Uue protokolli peamine eesmärk on pakkuda liidu laevadele kalapüügivõimalusi Cabo Verde vetes, lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2014–2018) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Cabo Verde Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Cabo Verde vetes ja toetada Cabo Verde sinist majandust mõlema poole huvides.

Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele pidas Euroopa Komisjon Gambia valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida uus Euroopa Ühenduse ja Gambia Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja selle rakendamise protokoll 19. oktoobril 2018. Uue lepinguga tühistatakse ja asendatakse varasem leping. leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, ja lepingu kehtivusaeg pikeneb automaatselt. Uus protokoll hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 13 kohaselt kuupäev, millal lepinguosalised uue protokolli allkirjastavad.

Uue lepingu peamine eesmärk on luua Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühist kalanduspoliitikat ja selle välismõõdet.

Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Gambia vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi anda uut hoogu Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelisele koostööle, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Senegali kalapüügipiirkonnas.

Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

– 28 tuunipüügiseinerit,

– 10 ritvõngelaeva;

– 3 traalerit (püüavad süvamere põhjalähedast Senegali merluusi).

Kõnealused kalapüügivõimalused tuleb liikmesriikide vahel ära jaotada.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikes 3 on sätestatud, et nõukogu kiidab kalapüügivõimaluste jaotamise heaks komisjoni ettepaneku alusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Tegevusvaldkond on ainupädevusse kuuluv.

3.MÕJU EELARVELE

Määruse eelnõu ei mõjuta liidu eelarvet.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ning lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve eelarverealt 33 02 03 01 (Äriühinguõigus) rahastatavates liidu meetmetes.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve eelarverealt 04 03 01 03 rahastatavates liidu meetmetes, mis on seotud tööjõu vaba liikumise, sotsiaalkindlustussüsteemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna („AKV“) riikide rühma vahel Cotonous 23. juunil 2000 alla kirjutatud partnerluslepingu kehtivus lõpeb 29. veebruaril 2020. Käesolevas komisjoni ettepanekus käsitletakse nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel AKV-ELi ministrite nõukogus võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatud vastuvõtmisega, mis puudutab AKV-ELi suursaadikute komiteele volituste delegeerimist üleminekumeetmete võimalikuks kohaldamiseks, et pikendada AKV-ELi partnerluslepingut.

2.Ettepaneku taust

2.1.Cotonou partnerlusleping

Cotonou partnerlusleping („leping“ või „Cotonou leping“) on alates 2000. aastast olnud ELi ning 79 AKV riigi suhete raamistik. Leping sõlmiti 20 aastaks, kehtivusega alates 1. märtsist 2000 kuni 29. veebruarini 2020. Seda muudeti 2005. ja 2010. aastal.

2.2.AKV-ELi ministrite nõukogu

AKV-ELi ministrite nõukogu on Cotonou lepingus (artikkel 15) sätestatud ministrite tasandi organ. Sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmed ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt üks liige iga AKV riigi valitsusest.

Ministrite nõukogu eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja AKV riigi valitsuse liige. Ministrite nõukogu tuleb tavaliselt kokku kord aastas eesistuja algatusel ja alati, kui see on vajalik; selle vorm ja geograafiline koosseis olenevad käsitletavatest küsimustest.

Lisaks muudele ülesannetele võtab ministrite nõukogu vastu Cotonou lepingu rakendamiseks ja täitmiseks vajalikud otsused.

Ministrite nõukogu teeb oma otsused lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Otsused kehtivad üksnes siis, kui

–kohal on vähemalt pool Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest (st 14 ELi liikmesriikide ministrit),

–üks komisjoni liige ja

–kaks kolmandikku AKV riikide valitsusi esindavatest liikmetest (st valitsuse liikmed 55-st AKV riigist).

Iga ministrite nõukogu liige, kes ei saa ise kohale tulla, võib saata oma esindaja. Esindajal on kõik selle liikme õigused (Cotonou lepingu artikli 15 lõige 3).

Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt võib ministrite nõukogu anda oma volitused edasi suursaadikute komiteele. Ministrite nõukogu võib delegeerida volituse teha lepinguosaliste suhtes siduvaid otsuseid. Selliseks volituse delegeerimiseks on vaja ministrite nõukogu otsust.

2.3.AKV-ELi suursaadikute komitee

Suursaadikute komitee luuakse Cotonou lepingu artikli 16 kohaselt. See koosneb ühelt poolt iga liikmesriigi alalisest esindajast ELis ja komisjoni esindajast ning teiselt poolt iga AKV riigi ELis oleva esinduse juhatajast. Suursaadikute komitee eesistujaks on vaheldumisi liidu määratud liikmesriigi alaline esindaja ja AKV riikide määratud AKV riigi esinduse juhataja.

Suursaadikute komitee abistab ministrite nõukogu tema ülesannete täitmisel ja täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud (Cotonou lepingu artikli 16 lõige 2). Sellega seoses võib ta võtta ministrite nõukogu poolt talle antud volituste piires vastu lepinguosalistele siduvaid otsuseid.
LISA

Eelnõu:

ELi – SAN MARINO KOOSTÖÖKOMITEE OTSUS nr …/2018,

XX.YY.2018,

mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes kohaldatavate sätete ning mahepõllumajanduslike toodete importimise korra kohta, mis on kehtestatud Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidulepingu raames

ELi – SAN MARINO KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelist koostöö- ja tolliliidulepingut, eelkõige selle artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõike 3 punkti c ja artikli 23 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidulepingu (edaspidi „leping“) artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et liidu ja San Marino vahelise põllumajandustoodetega kauplemise osas kohustub San Marino Vabariik vastu võtma need liidu kvaliteedinõuded, mis on lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud.

(2) Lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt kohaldab San Marino Vabariik liitu mittekuuluvate riikide (edaspidi „kolmandad riigid“) suhtes kvaliteedialaseid liidu õigusakte, kui see on vajalik lepingu nõuetekohaseks toimimiseks.

(3) Selleks, et vältida takistusi kaupade vabale ringlusele ja tagada lepinguga loodud tolliliidu nõuetekohane toimimine, on asjakohane määratleda üksikasjalikumalt liidu kvaliteedialaste õigusaktide sätted, mida kohaldatakse mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise suhtes.

(4) Selleks, et tagada liidu õigusaktide täitmine mahepõllumajanduslike toodete importimisel kolmandatest riikidest San Marino Vabariiki, on vaja sätestada asjaomane kord, mida San Marino riiklikud ametiasutused hakkavad kohaldama.

(5) Selleks, et tagada liidu õigusaktide täitmine seoses San Marino Vabariigis valmistatud või toodetud mahepõllumajanduslike toodete suhtes, tuleks samuti kehtestada asjaomane kord.

(6) Samuti on asjakohane sätestada menetlus, mida järgida juhul, kui võetakse vastu uusi liidu õigusakte mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta, mis mõjutab osundusi käeoleva otsuse sätetele ja korraldusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mahepõllumajanduslikku tootmist ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamist käsitlevate liidu õigusaktide asjakohased sätted on loetletud A lisas.

Artikkel 2