Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artiklis 31 osutatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

(2)Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/XX allkirjastati Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (edaspidi „leping“) [ ], tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

Kuna lepingu eesmärk ja sisu on luua õigusraamistik selle tagamiseks, et käesoleva lepinguga hõlmatud kogu puit ja kõik puittooted, mis Hondurasest liitu imporditakse, on seaduslikult toodetud, on liidul ainupädevus see leping sõlmida vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis v on sätestatud, et sellised lepingud sõlmib nõukogu ning artikli 218 lõikega 7 volitatakse läbirääkijat kiitma liidu nimel heaks lepingu muudatusi, kui leping näeb ette, et muudatused tuleb vastu võtta lihtsustatud korras või et seda peab tegema lepingus sätestatud organ.

Osana FLEGT-tegevuskavast on kõnealuse lepingu sõlmimine asjakohane ELi arengukoostöö poliitika jaoks, kuna see mitte üksnes ei edenda seaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist, vaid selle eesmärk on ka parandada metsahaldust Hondurases, suurendades läbipaistvust, aruandekohustuslikkust ja sidusrühmade osalust. Kuna lepingu rakendamine tugevdab metsa säästvat majandamist, aitab see algatus raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tuleneva heite vähendamisega kaasa ka kliimamuutuste vastu võitlemisele.

Lepinguga nähakse ette impordikontroll ELi piiridel, nagu on sätestatud FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008. Lepingus on esitatud Hondurase FLEGT-litsentsi kirjeldus, mis vastab eespool nimetatud rakendusmäärusega ettenähtud vormile.

Lepingu eesmärk on tugevdada metsahaldust ja metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja anda FLEGT-litsentsimissüsteemiga ELi turule kindlustunne, et Hondurasest imporditud puidu näol on tegemist seaduslikult ülestöötatud puiduga. Kui FLEGT-litsentsid on väljastatud, muudab leping ELi importijate jaoks lihtsamaks täita nõudeid, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 995/2010 (milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused), mille kohaselt tuleb FLEGT-litsentsiga hõlmatud puitu ja puittoodet pidada selle määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatuks.

Euroopa Liidu ja Hondurase vahelises vabatahtlikus partnerluslepingus (edaspidi „leping“) käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhistes välja toodud üksikasju. Eeskätt kehtestatakse selles FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamisel rakendatava, puidu seaduslikkuses veendumise süsteemi raamistik, organid ja ülesehitus. Lepingus on ette nähtud ka nõuete täitmise järelevalve ja süsteemi sõltumatu hindamise raamistik. Lepingus on sätestatud Hondurase selge kohustus töötada välja õigusaktid, millega tagatakse, et Hondurase imporditud puit on seaduslikult üles töötatud kooskõlas ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusnormidega. Need tegurid on välja toodud lepingu lisades, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele Hondurase puidu seaduslikkuse kontrollimise süsteem tugineb, ja kriteeriume, mille alusel hinnatakse süsteemi toimimist enne FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta otsuse tegemist.

Komisjon alustas läbirääkimisi Hondurasega 2013. aastal. Komisjon on nõukogu läbirääkimiste käiguga korrapäraselt kursis hoidnud ning esitanud aruandeid metsanduse töörühmale ja liikmesriikide esindustele Hondurases. Komisjon on teavitanud ka Euroopa Parlamenti läbirääkimistega seotud suundumustest. Lepinguosalised on pidanud pärast läbirääkimisvoore avalikke kohtumisi, et sidusrühmi läbirääkimiste käiguga kursis hoida.

Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskavas (FLEGT-tegevuskava), mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal, tehakse ettepanek mitme meetme kohta, sh puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, et hoida ära investeerimist tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava tugineb ELi ja puitu tootvate riikide vahel sõlmitud FLEGT-partnerluslepingutele, mille eesmärk on ebaseadusliku metsaraie peatamine. Nõukogu võttis 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, mis on meede, mis võimaldab kontrollida, kas FLEGT-partnerluslepingute alusel ELi imporditav puit on seaduslik.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.7.2020 COM(2020) 340 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:



NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist) sõlmimise kohta



EUROOPA LIIDU JA HONDURASE VABARIIGI VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING, MIS KÄSITLEB METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA EUROOPA LIITU TOODAVATE PUITTOODETEGA KAUPLEMIST EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“, ning HONDURASE VABARIIK, edaspidi „Honduras“, edaspidi koos „lepinguosalised“, ARVESTADES liidu ja Hondurase vahelisi suhteid, eelkõige 2012. aastal ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingu raames, ARVESTADES 2003. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud poliitilise dialoogi ja koostöölepingut ning 1993. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud koostöö raamlepingut, ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse kiireloomulise küsimuse lahendamisel,



OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud metsade säästva majandamise põhimõtete tähtsusest ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja nende kogukondade ning muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest, VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eelkõige selle nõuet, et CITESi osalised väljastaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks lube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomaseid loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi, KINNITADES VEEL KORD, kui oluliseks lepinguosalised peavad põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolset kauplemist, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning 1994. aastal allkirjastatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu IA lisas nimetatud muudes mitmepoolsetes kokkulepetes sätestatud õigusi ja kohustusi ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse,

VÕTTES ARVESSE ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingut, eriti selle VIII jaotise artiklit 289 metsatoodetega kauplemise kohta, mille kohaselt pooled kohustuvad tegema koostööd metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse parandamiseks, puittoodetega seadusliku kauplemise edendamiseks ning metsade säästvaks haldamiseks selliste vahendite abil nagu metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) vabatahtlikud partnerluslepingud või ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES), KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste pühendumust ja otsusekindlust seoses kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkidega ning eelkõige sellega, kuidas vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine aitab kaasa metsade säästva majandamise edendamist, raadamise peatamist ning loodustoodete ebaseadusliku nõudluse ja pakkumise vastaste meetmete võtmist käsitleva 15. eesmärgi saavutamisele, OLLES TEADLIKUD sellest, kuidas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine aitab kaasa kliimamuutustega võitlemisele kooskõlas raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise (REDD+) nimel tehtavate jõupingutustega, edendades metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust, OLLES TEADLIKUD, et Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi esmane eesmärk on hõlmata kogu puit ja kõik puittooted asjaomase õigusraamistikuga ning samuti tagada, et kõnealuse süsteemi nõudeid kohaldatakse Hondurase siseturu ning riigist eksporditava puidu ja puittoodete suhtes ilma eranditeta,

ARVESTADES, et lepinguosalised peavad oluliseks kaasata kõiki asjaomaseid sidusrühmasid, olenemata nende soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ning mis tahes muust seisundist, sealhulgas kodanikuühiskonda, erasektorit, Hondurase põlisrahvaid ja Aafrika päritolu rahvaid ning kohalikku elanikkonda, edukasse metsahalduspoliitikasse, eelkõige konsultatsioonide ja üldsuse teavitamise kaudu; ARVESTADES, et Hondurase metsaressursid on strateegiline vara, mille säästvat majandamist juhib Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) riikliku metsanduspoliitika mudeli kaudu, mis on loodud metsade säästva majandamise ülesannete tulemusliku lahendamise ning avaliku ja erametsandussektori arendamisse tehtavate investeeringute tõhusa suunamise, reguleerimise, haldamise ja hõlbustamise ülesannete tõhusa täitmise eesmärgil,

ARVESTADES, et vastavalt Hondurase metsanduspoliitikale ja kooskõlas riigi metsaseadusega on tehtud jõupingutusi kaitsealade kaitsmise ja majandusliku arendamise, okaspuumetsade kasutuselevõtu ja säästva majandamise, laialehiste metsade kaitse ja metsade säästva majandamise edendamise, kogukonnaorganisatsioonide säästvasse metsamajandusse kaasamise, riigi keskkonnakaitse ja taasmetsastamise edendamise, mikrovalgalade tervikliku majandamise, ebaseadusliku metsaraie ning puidu ja elusloodusega kauplemise laiaulatusliku seire ning metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse valdkonna asutuste moderniseerimise nimel,

ARVESTADES, et käesolev leping hakkab oluliselt toetama sotsiaalse arengu programme, mida rakendatakse Hondurases eesmärgiga luua töökohti, parandada investeerimistingimusi, kujundada maakasutuse planeerimise poliitikat, aidata kaasa tööstuse taaselustamisele ning tagada ühiskonna ja keskkonna seisukohalt säästev ressursside kasutamine, ARVESTADES, et Hondurase metsaseaduse eesmärk on kehtestada õigusraamistik metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele, säilitamisele ja edendamisele, toetades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega, ARVESTADES, et Hondurase Vabariigi rahvuskongressi poolt ratifitseeritud keskkonda ja metsandust käsitlevad rahvusvahelised lepingud on osa Hondurase õigusest, mis omakorda on riigi metsanduspoliitika sõnastamise ja rakendamise alus, ARVESTADES, et käesolevat lepingut sõlmides loodab Honduras tugevdada metsandussektoriga seotud haldamist, maakasutus- ja maaomandiõigusi ning õigusnorme, kehtestada asjaomaste sidusrühmade jaoks tugevad ja tõhusad protsessid, luues seeläbi tingimused laiaulatuslikumaks ja läbipaistvamaks investeerimiseks, välja töötada maa kasutamise poliitika ja õiguspärast tootmist toetav investeerimispoliitika ning toetada REDD+iga seotud poliitika rakendamist, tegeledes metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise põhjustega otse,

ARVESTADES, et käesoleva lepingu rakendamine toetab kliimamuutuste vastu võitlemisel tehtavaid jõupingutusi kooskõlas REDD+iga, VÕTTES ARVESSE 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni kui igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva raie ülemaailmset konsensust käsitlevat viiteteksti ning ÜRO Peaassamblee poolt hiljuti vastu võetud õiguslikult mittesiduvat instrumenti igat liiki metsade kohta, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: ARTIKKEL 1

Eesmärk Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsa säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et kõik käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Hondurasest liitu, on õiguspäraselt toodetud, ning seda tehes edendada nimetatud puittoodetega kauplemist.

Lisaks sellele on käesolev leping lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada käesoleva lepingu täielikku rakendamist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust. ARTIKKEL 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „import liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa käsitada mittekaubanduslikku laadi kaubana vastavalt komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 lõike 21 määratlusele; b) „eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Hondurase territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Hondurase veetavad puittooted;

c) „läbiveetavad puittooted“ – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Hondurase territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, nii et päritoluriik jääb samaks ja neid ei turustata Hondurases; d) „puittooted“ – I lisas loetletud tooted;

e) „HSi kood“ – kuni kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris; f) „FLEGT-litsents“ – dokument, mis kinnitab, et saadetis on õiguspärast päritolu ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud. g) „litsentse väljastav asutus“ – Hondurase määratud asutus FLEGT-litsentside väljastamiseks ja kinnitamiseks, h) „pädevad asutused“ – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, aktsepteerima ja kontrollima;

i) „saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Hondurasest ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; j) „õiguspäraselt toodetud puit” – puittooted, mis on üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja turustatud kooskõlas Hondurases kehtivate õigusaktidega vastavalt II lisas sätestatule ja/või imporditud ja toodetud kooskõlas nendega; k) „vabasse ringlusse lubamine“ − liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate mis tahes imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist.

ARTIKKEL 3 FLEGT-litsentsimissüsteem

1. Lepinguosaliste vahel luuakse litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem“). Selles sätestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja sertifitseerida, et liitu veetud puittooted on toodetud õiguspäraselt. Liit aktsepteerib kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 ja käesoleva lepinguga liitu importimiseks üksnes FLEGT-litsentsiga varustatud Hondurase saadetised. 2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks. ARTIKKEL 4 Litsentse väljastav asutus 1. Honduras määrab litsentse väljastava asutuse ja saadab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud õiguspäraselt vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Asutus väljastab FLEGT-litsentse liitu eksportimiseks mõeldud puittoodete saadetistele, mis on toodetud õiguspäraselt Hondurases. Vajaduse korral väljastab Honduras vajalikud dokumendid oma territooriumilt tolli järelevalve all läbiveetavatele puittoodetele. 3. Litsentse väljastav asutus ei tohi väljastada FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad kolmandast riigist Hondurasesse imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, kui asjaomase kolmanda riigi seadustega on nende eksport keelatud või kui on tõendeid, et need puittooted toodeti vastuolus selle riigi seadustega, kus puud üles töötati. 4. Litsentse väljastav asutus jäädvustab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused vastavalt läbipaistvuse põhimõttele. Samuti peab asutus arvestust kõigi FLEGT-litsentsiga hõlmatud saadetiste üle ja teeb need andmed kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike õigusaktidega kättesaadavaks sõltumatu auditi teostamiseks, austades samal ajal eksportija teabe konfidentsiaalsust.



ARTIKKEL 5 Liidu pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Hondurasele liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise liidus vabasse ringlusse lubamist, et sellel oleks olemas kehtiv FLEGT-litsents. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada ja saadetise kinni pidada, kui FLEGT-litsentsi kehtivus on kaheldav vastavalt III lisale. 3. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest. 4. Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Hondurase poolt sõltumatuteks audiitoriteks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

5. FLEGT-litsentsiga hõlmatud puittoodetele, mis on saadud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisades loetletud liikidest, kohaldatakse liitu sisenemisel üksnes kontrolli, mis on ette nähtud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel. Igal juhul tagatakse FLEGT-litsentsimissüsteemiga, et nimetatud tooted on üles töötatud õiguspäraselt. ARTIKKEL 6 FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendamaks, et puittooted on toodetud õiguspäraselt.

2. FLEGT-litsentside väljastamisel kasutatakse IV lisas esitatud hispaaniakeelset vormi. 3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilisi süsteeme.

4. FLEGT-litsentside väljastamise kord ja tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas. ARTIKKEL 7 Õiguspäraselt toodetud puidu määratlus Käesoleva lepingu kohaldamiseks on II lisas esitatud õiguspäraselt toodetud puidu määratlus. Selles lisas on nimetatud Hondurase siseriiklikud õigusaktid, mida tuleb järgida, et puittooted saaksid FLEGT-litsentsi. Lisas on nimetatud ka põhimõtted, kriteeriumid, indikaatorid ja tõendusmaterjal, mille abil tõendatakse õigusaktidele vastavust.

ARTIKKEL 8 Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontrollimine 1. Honduras loob süsteemi, mille abil kontrollida, et saadetiseks ette nähtud puittooted oleksid toodetud õiguspäraselt, ja tagada, et liitu eksporditakse üksnes seaduslikuks tunnistatud saadetised. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem sisaldab vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et liitu eksportimiseks mõeldud puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei väljastata puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem hõlmab ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse.

2. Süsteemi, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised on õiguspäraselt toodetud, on kirjeldatud V lisas. ARTIKKEL 9 FLEGT-litsentsiga saadetiste vabasse ringlusse lubamine 1. FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi on kirjeldatud III lisas.

2. Juhul kui tekib kahtlusi litsentsi kehtivuses, võib saadetist vastu võtva liikmesriigi pädev asutus viivitamata taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet ja/või selgitusi. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 tööpäeva jooksul pärast lisateabe taotluse kättesaamise kuupäeva, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi aktsepteerimata. Kui pärast lisateabe saamist on kindlaks tehtud, et litsentsil olev teave ei vasta saadetisele, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ja jätab litsentsi aktsepteerimata. Litsentse väljastavat asutust tuleb iga kord kirjalikult teavitada FLEGT-litsentsi aktsepteerimata jätmisest ning esitada selle põhjendus. 3. Kui FLEGT-litsentse käsitlevate konsultatsioonide käigus tekib püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib juhtumi esitada lahendamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele. ARTIKKEL 10 Sõltumatu audiitor 1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi ning FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimises ja tõhususes, nagu on sätestatud VI lisas.



2. VI lisas loetletud ülesannete täitmisel kasutab Honduras sõltumatu audiitori teenuseid, konsulteerides seejuures liiduga. 3. Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes, mille ta koostab vastavalt VI lisas kirjeldatud menetlusele. Sõltumatu audiitori aruanded avaldatakse vastavalt VI lisas sätestatud korrale. 4. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, eelkõige tagades talle juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks kummagi lepinguosalise territooriumil. Lepinguosaline võib kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega siiski jätta esitamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada.

ARTIKKEL 11 Eeskirjade eiramised Lepinguosalised teavitavad teineteist vastavalt artiklile 21, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade eiramise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, eelkõige, aga mitte ainult, seoses järgmisega: a) kaubanduspettused, eelkõige kaubanduse ümbersuunamine Hondurasest liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks; b) FLEGT-litsentsid puittoodetele, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille kohta kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud; ning c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.



ARTIKKEL 12 FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise alguskuupäev 1. Lepinguosalised teavitavad teineteist lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu, kui nad leiavad, et on teinud FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks toimimiseks vajalikud ettevalmistused. 2. Lepinguosalised tellivad lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise VII lisas sätestatud kriteeriumide alusel. Hindamisel tehakse kindlaks, kas V lisas kirjeldatud FLEGT-litsentsimissüsteemi aluseks olev õiguspärasuse tagamise süsteem toimib nõuetekohaselt. 3. Lepingu rakendamise ühiskomitee soovitustest lähtuvalt lepivad lepinguosalised kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem jõustub. Nad teavitavad teineteist sellest kuupäevast kirjalikult ühiskomitee poolt sobivaks peetaval viisil.

ARTIKKEL 13 FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamine

puittoodetele, mida ei ekspordita liitu 1. Honduras püüab kontrollida nii riigis endas tarbitavate kui ka liiduvälistele turgudele eksporditavate puittoodete õiguspärasust. Samuti teeb Honduras asjakohaseid jõupingutusi kontrollimaks imporditavate puittoodete õiguspärasust, kasutades käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud õiguspärasuse kontrollimise süsteeme. 2. Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit läbi dialoogi huvitatud pooltega kasutama kauplemisel teistel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandates riikides käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteeme.



ARTIKKEL 14 Lepingu rakendamise ajakava 1. Lepinguosalised kiidavad lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel heaks käesoleva lepingu rakendamise ajakava. 2. Lepinguosalised hindavad rakendamisel tehtud edusamme lepingu rakendamise ühiskomitee heakskiidetud ajakava silmas pidades. ARTIKKEL 15 Lisa- ja kõrvalmeetmed 1. Valdkonnad, milles vajatakse käesoleva lepingu rakendamiseks ning ebaseadusliku metsaraie algpõhjuste ja ajenditega tegelemiseks täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid, on nimetatud VIII lisas. 2. Honduras tagab, et suutlikkuse suurendamine käesoleva lepingu rakendamiseks kajastuks riiklikus planeerimises, vaesuse vähendamise strateegiates ja riigieelarves.

3. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjaomaste olemasolevate või tulevaste arengualgatustega, eelkõige algatusega REDD+ (raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine arengumaades ning metsade säilitamine, säästev majandamine ja süsinikuvarude suurendamine arenguriikides).

4. Lisavahendite eraldamine vastavalt lõikele 1 toimub Hondurasele antava abi planeerimise tavamenetluste ning Hondurase enda eelarvemenetluste alusel. 5. Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord või mehhanism, mille abil kooskõlastatakse Euroopa Komisjoni ja liidu liikmesriikide poolset rahastamist ja tehnilist abi, et toetada käesoleva lepingu kohaldamist. ARTIKKEL 16 Sidusrühmade kaasamine lepingu rakendamisse 1. Honduras kaasab sidusrühmad käesoleva lepingu rakendamisse.

2. Honduras tagab, et käesoleva lepingu rakendamisse ja järelevalvesse kaasatakse asjaomaseid sidusrühmi olenemata nende liikmete soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ja mis tahes muust seisundist, edendades seeläbi erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste ning teiste metsast sõltuvate rühmade osalemist. 3. Lepingu rakendamise ühiskomitees on esindatud Hondurase metsandussektoris tegutsevad eri rühmad: avalik ja erasektor, kodanikuühiskond, Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kohalikud kogukonnad ning vajaduse korral muud rühmad. 4. Liit konsulteerib korrapäraselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist. ARTIKKEL 17

Sotsiaalkaitse 1. Artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele avalduva võimaliku kahjuliku toime minimeerimiseks lepivad lepinguosalised kokku, et hindavad käesoleva lepingu mõju nende eluviisile.

2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele, võttes mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kokku leppida lisameetmete võtmises kahjuliku mõjuga toimetulekuks käesoleva lepingu hindamise meetodi alusel, milles lepinguosalised kokku lepivad. ARTIKKEL 18 Turustiimulid Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, püüab liit hõlbustada käesoleva lepinguga reguleeritud puittoodete pääsu oma turule. Kõnealused jõupingutused hõlmavad järgmist: a) toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi seaduslike puittoodete tarne tagamiseks; ning b) FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

ARTIKKEL 19

Lepingu rakendamise ühiskomitee 1. Lepinguosalised asutavad lepingu rakendamise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis vastutab käesoleva lepingu rakendamise ja järelevalve ning sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. 2. Ühiskomitee asutatakse kolme kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest kooskõlas artikliga 31. Kumbki lepinguosaline nimetab ühiskomiteesse oma esindajad ning komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. 3. Ühiskomitee arutab kõiki käesoleva lepingu tulemusliku rakendamisega seotud küsimusi. Eelkõige ühiskomitee: a) koguneb vähemalt kaks korda aastas esimese kahe aasta jooksul ning vähemalt kord aastas järgmistel aastatel lepinguosaliste poolt eelnevalt kokku lepitud kohas, ajal ja tegevuskavaga. Lisakoosolekuid võidakse kokku kutsuda ükskõik kumma lepinguosalise nõudmisel; b) koostab oma tegevuskava ja sätestab ühismeetmete jaoks õigused ja kohustused;

c) kehtestab oma kodukorra; d) kehtestab korra, mille kohaselt juhatatakse koosolekuid kaaseesistumise vormis; e) koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepingu rakendamisega seotud dokumente ja protseduure; f) tagab, et tema töö oleks läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav;

g) moodustab vajaduse korral töörühmi või muid allorganeid eriteadmisi nõudvate valdkondadega tegelemiseks; h) lepib kokku käesoleva lepingu rakendamise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis; ning i) avaldab igal aastal aruande. Aruande sisu üksikasjad on loetletud X lisas. 4. Ühiskomitee eriülesanded on kirjeldatud X lisas.

ARTIKKEL 20 Läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs avalikule teabele 1. Juhtimise parandamiseks on käesolevas lepingus kesksel kohal teabe edastamine sidusrühmadele. Teavet avaldatakse korrapäraselt süsteemide rakendamise ja järelevalve hõlbustamiseks ning läbipaistvuse suurendamiseks, et seeläbi tugevdada sidusrühmade ja tarbijate usaldust ning tagada lepinguosaliste vastutus. Avalikustatava teabe üksikasjad on esitatud IX lisas. 2. Kumbki lepinguosaline kasutab üldsusele teabe levitamiseks kõige asjakohasemaid mehhanisme (meedia, dokumendid, internet, seminarid, aastaaruanded). Eelkõige püüavad lepinguosalised varustada metsandussektoriga seotud eri sidusrühmi usaldusväärse, asjakohase ja ajakohastatud teabega. Nimetatud mehhanismid on kirjeldatud IX lisas.



ARTIKKEL 21 Lepingu rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamisega seotud ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: − Euroopa Liidu nimel liidu delegatsioon juht Hondurases; − Hondurase nimel Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ministerdirektor. 2. Lepinguosalised edastavad teineteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe.

ARTIKKEL 22 Konfidentsiaalne teave 1. Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või konfidentsiaalset äriteavet. 2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei loeta konfidentsiaalseks järgmist teavet:

a) Hondurases väljastatud ning liidus vastuvõetud FLEGT-litsentside arv ning Hondurasest eksporditud ja liidus kõnealuste litsentside alusel vastuvõetud puittoodete maht; b) FLEGT-litsentsi omanike ja importijate nimed ja aadressid; c) eksportijate tasutud lõivud ja maksud; ning d) töövõtjatele või FLEGT-litsentsi omanikele määratud rahatrahvid või nende suhtes võetud regulatiivmeetmed.

ARTIKKEL 23 Territoriaalne kohaldamine Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Hondurase territooriumil. ARTIKKEL 24 Erimeelsuste lahendamine

1. Lepinguosalised püüavad lahendada viivitamata nõu pidades kõik käesoleva lepingu kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidlused. 2. Lõike 1 kohased nõupidamised algatatakse kirjaliku taotlusega, milles märgitakse ära lahendamist vajav(ad) küsimus(ed) ning nõupidamise kuupäev ja toimumiskoht.

3. Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kolme kuu jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Lepingu rakendamise ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tõhusa rakendamise jätkamiseks. 4. Juhul kui ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmanda poole abi või vahendust. 5. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 3 kohaselt, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist. 6. Vahekohtunikud teevad otsuse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist. 7. Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei saa edasi kaevata. 8. Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse.

ARTIKKEL 25

Peatamine 1. Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama. Seejärel arutavad lepinguosalised küsimust, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti. 2. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu rakendamise juhul, kui teine lepinguosaline: a) ei täida oma kohustusi, mis on käesolevas lepingus ette nähtud, b) ei järgi käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmenetlusi ega halda vahendeid või c) kui tema tegevus või tegevusetus kujutab märkimisväärset ohtu kas liidu või Hondurase keskkonnale, elanike tervisele, ohutusele või turvalisusele. Peatamise otsuse ja selle põhjuste kohta esitatakse teisele lepinguosalisele kirjalik teade.

3. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõpeb 30 tööpäeva pärast lõikes 2 nimetatud teate esitamist. 4. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub 30 tööpäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam. ARTIKKEL 26

Muudatused 1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee arutab ettepanekut ning esitab konsensuse saavutamise korral soovituse. Kumbki lepinguosaline vaatab soovituse läbi ja kui on sellega nõus, kiidab soovituse heaks vastavalt oma menetluskorrale. 2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid. 4. Muutmise teatis saadetakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele. ARTIKKEL 27 Kehtivus Käesolev leping kehtib viis aastat alates selle jõustumisest ning seda pikendatakse automaatselt sama ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui leping lõpetatakse artiklis 28 sätestatud korras. ARTIKKEL 28

Lepingu lõpetamine Olenemata artiklist 27 võib kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse 12 kuud pärast sellist teavitamist.

ARTIKKEL 29 Lisad Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa. ARTIKKEL 30 Autentsed tekstid Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed. Tekstide lahknevuse korral kehtib hispaaniakeelne tekst.



ARTIKKEL 31 Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati ja Hondurase välisministeeriumisse, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. SELLE TÕENDUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. [Koht] …, Euroopa Liidu nimel Hondurase Vabariigi nimel LISAD I FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puittoodete loetelu II Hondurase vastavushindamise tabelid III Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused

IV FLEGT-litsentside väljastamise kord V Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem VI Sõltumatud auditid VII Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi hindamise kriteeriumid VIII Lisa- ja kõrvalmeetmed IX Läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs avalikule teabele X Lepingu rakendamise ühiskomitee I LISA FLEGT-litsentsimissüsteemiga

hõlmatud puittoodete loetelu Käesolev lisa käsitleb 19 puittoodet, sealhulgas viit kohustuslikku toodet vastavalt nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, ja 14 muud toodet, mille Honduras on välja valinud, olles läbi vaadanud andmed, mis pärinevad järgmistest allikatest: ekspordituru puhul Hondurase keskpangalt ning siseturu puhul ICFi (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre) registrist. 2013. aastal peeti käesolevas lisas käsitletavate puittoodete üle nõu ka mitme metsandussektori ettevõtjaga riigi peamistes piirkondades. Teatavate puittoodete eksportimine on keelatud Hondurase metsaseadusega. Seaduse artiklis 102 on sätestatud, et loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu. Ehkki nendelt liikidelt pärineva ümarpuidu ja jämedalt kanditud puidu eksport on keelatud, on see siiski hõlmatud Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemiga (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras) ja seda mis tahes töötlemisetapis.

Alljärgnevas tabelis esitatud loetelus viidatakse Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile ning ELi ühtse tollisüsteemi kombineeritud nomenklatuurile. FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puittoodete harmoneeritud süsteemi ja kombineeritud nomenklatuuri kohased koodid

Nr Kood Kirjeldus Tavanimetus Hondurases 1. 4401.21 Okaspuupuit laastude või pilbastena. Astillas o chips 2. 4401.22 Lehtpuupuit laastude või pilbastena. Astillas o chips 3. 4401.31 Puitgraanulid e puitpelletid. Pellets, briquetas 4. Ex 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud; v.a loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide ümarpuit ja jämedalt kanditud puit, mis vastab koodile 4403 4985. Madera en rollo, timber Ex 4403 4985 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Värvi, kreosoodi või muude säilitusainetega katmata või immutamata lehtpuupuit. Loodusmetsadest pärit troopilisest puidust. (SA 4403.49.00.00 Hondurases). Eksport on Hondurase seadustega keelatud. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 3 ei tohi selle HSi koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid ELi importida. 5. 4404 Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms. Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas 6. 4406 Raudteede või trammiteede puitliiprid. Durmientes 7. 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm. Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones 8. 4408 Vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri vms kihtpuitmaterjali valmistamiseks mõeldud spoon ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. Chapa, enchapado, plywood 9. 4409 Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres 10. 4410 Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata. Tableros, OSB 11. 4411 Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte. Tableros, MDF 12. 4412 Vineer, spoonitud puitpaneelid jms kihtpuitmaterjal Contrachapada 13. 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred. Pallets, tarimas, cajas 14. 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, paneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas 15. 4419 Puidust lauanõud ja köögitarbed 16. 9403.30 Puidust kontorimööbel 17. 9403.40 Puidust köögimööbel 18. 9403.50 Puidust magamistoamööbel 19. 9403.60 Muu puitmööbel ________________ II LISA Hondurase vastavushindamise tabelid Õiguspärase päritoluga puidu ja puittoodete määratlus Käesoleva lepingu tähenduses loetakse puitu ja puittooteid õiguspäraseks, kui nende päritolu, ülestöötamine, transport, saagimine, töötlemine ning nendega kauplemine siseturul ja rahvusvahelisel turul on kooskõlas kohaldatavate seaduste ja määrustega metsade, keskkonna, majanduse, sotsiaalküsimuste, kultuuri, maksustamise ja müügi kohta, nagu on sätestatud käesolevas lisas ja kooskõlas V lisaga. Valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide, agrometsandusrühmade, kogukondade, akadeemiliste ringkondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste täielik aktiivne kaasamine võimaldas koostada vastavushindamise tabelid, mis sisaldavad metsahalduse parandamiseks vajalikku põhiteavet. Hondurase vastavushindamise tabelid põhinevad 6 põhimõttel, 17 kriteeriumil, 36 näitajal ja 56 kontrollimisvahendil. Need on koostatud, võttes arvesse metsandussektoriga seotud ja avaliku halduse eri aspekte käsitlevaid õigusakte, hõlmates järgmist: − avaliku ja eramaa omandiõiguse tunnustamise haldusmenetlused;





− avaliku metsamaa isikutele või rühmadele eraldamise korra õige kohaldamine; − Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õiguste austamine; − metsandussektoris töötajate õiguste austamine. Metsanduse tootmisahelas on eesmärk tagada järgmist: − puittoodete raielubade kinnitamise ja kasutamise vastavus tehnilistele ja õigusnõuetele; − puittoodete transporti reguleerivate õigusnormide järgimine kogu tarneahela ulatuses; − metsatoodete (esmase ja teisese töötlemise) ettevõtete ning puiduladude registreerimise ja toimimise suhtes kohaldatavate tehniliste ja õigusnormide järgimine; − kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise kaubanduse õigusnormide järgimine; − tariifide ja maksudega seotud sätete järgimine.

Tabelid ei sisalda eraldi põhimõtet keskkonna kohta, sest seda loetakse kõigi tabelitega seotud valdkondadevaheliseks küsimuseks, mida hõlmab kaudselt ka 3. põhimõte, arvestades et metsa majandamine ja ülestöötamine põhineb metsamajandamiskavadel, mille eesmärk on tagada ressursi nõuetekohane majandamine ja jätkusuutlikkus. Keskkonnale viitavad otseselt näitaja 3.4.2, mis käsitleb metsamajandamiskavade keskkonnamõju hindamist, ning näitaja 3.6.2, mis käsitleb metsandusettevõtete vastavust keskkonnariskide leevendamise meetmetele.

1. Põhimõtted Tabelid on koostatud järgmise kuue põhimõtte alusel: 1) maa omandiõigused ja maa valdamine; 2) metsaaladel elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigused; 3) metsa majandamise ning metsandussektori ettevõtjate poolt puittoodete ülestöötamise, transpordi, industrialiseerimise ja kaubanduse suhtes kohaldatavate õigusnormide täitmine; 4) tööjõuga ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud kohustused;

5) puittoodetega rahvusvahelise kauplemise eeskirjad; 6) tariifide ja maksudega seotud kohustused. 2. Õiguspärasuse kontrollimise kaalutlused Käesolevate vastavushindamise tabelite kõigi kuue põhimõtte näitajate puhul kasutatakse kontrollimisvahenditena haldusdokumente ja registreid, mis on loodud avalike asutuste poolt vastavalt nõudlusele teenuste järele. Iga näitaja puhul on selle saamise ning kontrollimise meetodid ja sagedus ning samuti füüsilised ja elektroonilised arhiivid, kus kontrollimisvahendeid säilitatakse, kirjeldatud kontrollimise käsiraamatus. Käsiraamatu eest vastutab ning vastavalt vajadusele vaatab selle läbi, ajakohastab seda ja kiidab selle heaks lepingu rakendamise ühiskomitee.

Põhimõtete järgimise tagamiseks kehtestatakse metsanduse tootmisahelasse kaasatud asutuste ja metsakaitseameti (Instituto de Conservacion de Forestal, ICF) vaheline koostöökord.

3. Puiduallikad Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduses (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, LFAPVS) kirjeldatakse piirkondade, kust pärinevat puitu Hondurases raiutakse, töödeldakse ja müüakse, omanditüüpe. Need on järgmised: A. avalikud metsaalad – riigimetsaalad, mis asuvad riigile kuuluval maal, munitsipaalmetsaalad (ejido-alad), mis asuvad kohalikele omavalitsustele kuuluval maal, ja riigiasutuste poolt omandatud metsaalad koos kõigi riigi omandis olevate ja renditavate aladega (LFAPVSi artiklid 45, 46 ja 47). Rentimise all mõistetakse protsessi, mille käigus omanik annab teatud ajaks ja teatud tingimustel füüsilisele või juriidilisele isikule metsaala kasutamise ja sellest kasusaamise õiguse. a) Riigimetsaalad jagunevad järgmiselt: − riigi territooriumil asuv metsamaa, mis ei kuulu kellelegi teisele; − metsamaa, mille riik või mõni riiklik asutus on omandanud sundvõõrandamise, ostu, müügi või mis tahes seaduslikku omandiõigust tõendava dokumendi alusel, olenemata sellest, kas see on kinnistusraamatusse kantud või mitte. Selliseid metsamaid nimetatakse kas bienes fiscales või bienes nacionales (riigimaad) (LFAPVSi artikkel 46),

b) munitsipaalmetsaalad (ejido) jagunevad järgmiselt: − metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele varem riigi poolt antud omandiõigust tõendavate dokumentide alusel (ejidos ehk kommunaalmaad); − muud metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele mõnda muud laadi omandiõigust tõendava dokumendi alusel vastavalt seadusele (LFAPVSi artikkel 47). Munitsipaalmetsaalad on avalik maa, aga puude raie puhul käsitleb ICF omavalitsust eraomanikuna,

c) riigiasutuste omandatud metsaalad (terrenos fiscales ehk riigimaad) on riigi omandis olevad maa-alad, mille omandiõigust tõendavad dokumendid on avalike asutuste nimel. Riigimetsades tohib puude raiet teostada juhul, kui see on asjaomase metsaala halduskategooria puhul lubatud ning pädev asutus on asjakohases metsamajandamiskavas selleks nõuetekohase loa andnud. Kirjeldatud tingimustele vastavat riigimetsa (mis on kantud võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (Catálogo del Patrimonio Público Forestal Inalienable, CPPFI) ja kinnistusraamatusse) käsitletakse erametsa, mitte riigimetsana;

B. erametsaalad – eraõiguslikele füüsilistele või juriidilistele isikutele kuuluval maal asuvad metsaalad, mille suhtes kehtivad täielikud omandiõigused on tõendatud algselt riigi väljastatud omandiõiguse dokumentidega ja kantud kinnistusraamatusse (LFAPVSi artikkel 45). − Kogukondlikud või kogukondadevahelised erametsaalad hõlmavad metsi, mis asuvad maakogukondadele kuuluval maal, ja metsaalasid, mis on (või ei ole) Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste omandis. Riik austab Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õigust traditsiooniliselt neile kuuluvatele metsaaladele vastavalt Hondurase seadustele ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonile nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta, olenemata sellest, kas neil on omandiõigust tõendav dokument; C. mittemetsaalad – alad, kust saadakse mõnikord hajali asuvatelt puudelt pärinevat puitu, kuid praegu puudub sellistest piirkondadest pärineva puidu kasutamist reguleeriv õigusraamistik. VIII lisas esitatud lisameetmed hõlmavad ka asjakohase õigusraamistiku struktuuri.

4. Hondurase õigus-, organisatsioonilise ja institutsioonilise raamistiku muudatused Kuna kõik õigus-, halduslikud ja institutsioonilised raamistikud võivad muutuda, võib tekkida vajadus muuta Hondurases kehtivaid menetluskordasid, mis nõuab ka vastavushindamise tabelites kirjeldatud näitajate sisu korrigeerimist. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul analüüsib lepingu rakendamise ühiskomitee nimetatud muudatusi ning vajaduse korral kinnitab need. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta tagant ka kõiki käesoleva lisa parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õigus-, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus. VASTAVUSHINDAMISE TABELID 1. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD AUSTAVAD METSAALADE OMANDI- JA VALDUSÕIGUSI VASTAVALT KEHTIVATELE ÕIGUSAKTIDELE. Kriteerium 1.1. Metsatööstuses osalevad metsandussektori avaliku ja erasektori ettevõtjad järgivad metsaalade omandiõiguse tõendamise kohta kehtestatud õigusakte. Näitaja 1.1.1. Erametsaalade, sealhulgas kogukondlike, kogukondadevaheliste ja munitsipaalmetsade (ejido) omanikel on omandiõigust tõendavad dokumendid. Kontrollimisvahendid: 1. Registreeritud omandiõigust tõendav ajakohane ja täielik sertifikaat. Viited õigussätetele: omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artiklid 37, 94, 95. Pädev asutus: omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP), maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG). Näitaja 1.1.2. Riigi omandis olevad riigimetsaalad on registreeritud IP kinnistusraamatus ja ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogis. Kontrollimisvahendid: 1. IP kinnistusraamatu sissekanne omandiõigust tõendava dokumendi kohta. 2. ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (CPPFI) väljavõte omandiõigust tõendava dokumendi sissekande kohta. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artikkel 37; vahendi 2 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 56 ja 61. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG); vahendi 2 puhul: ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF). Kriteerium 1.2. Riigi- ja munitsipaalmetsaalade (ejido) jaotamine kogukondadele, agrometsandusrühmadele ning füüsilistele või juriidilistele isikutele. Näitaja 1.2.1. ICF sõlmib riigimetsaalasid hõlmavaid metsamajandamislepinguid metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis. Kontrollimisvahendid (üks kahest): 1. Allkirjastatud ja kehtiv metsamajandamise või metsatööde leping (füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul). 2. Allkirjastatud ja kehtiv kogukondlik metsamajandamisleping (agrometsanduse rühmade ja kogukondade puhul). Viited õigussätetele: mõlema vahendi puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 77. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF); vahendi 2 puhul: ICF, kogukonnametsade arendamise osakond. Näitaja 1.2.2. Omavalitsus sõlmib munitsipaalmetsaalasid (ejido) hõlmava kogukonnametsade majandamise lepingu metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis. Kontrollimisvahendid: 1. Munitsipaalmaad (ejido) hõlmav allkirjastatud ja kehtiv kogukonnametsade majandamise leping. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 128. Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 451. ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis. Pädev asutus: kohalik omavalitsus, kohaliku omavalitsuse volikogu; ICF, kogukonnametsade arendamise osakond. 2. PÕHIMÕTE. HONDURAS AUSTAB METSAALADEL ELAVATE PÕLISRAHVASTE JA AAFRIKA PÄRITOLU RAHVASTE ÕIGUSI. Kriteerium 2.1. Hondurase riik järgib ILO konventsiooni nr 169 seoses omandiõiguse ja konsulteerimisõiguse („eelnev vaba ja teadlik nõusolek“) tunnustamisega Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvast esivanematelt päritud alade puhul. Näitaja 2.1.1. Riik väljastab pädevate asutuste (IP, INA ja ICFi) kaudu täielikud omandiõigust tõendavad dokumendid ning IP registreerib Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvast esivanematelt päritud metsaalad, võimaldamaks metsaraiet ärilisel eesmärgil. Kontrollimisvahendid: riigi- ja munitsipaalmaa (ejido) puhul (vahendite 1 ja 2 puhul): 1. IP kinnistusraamatusse kantud omandiõigust tõendav dokument. 2. INA riiklikusse põllumajandusregistrisse kantud omandiõigust tõendav dokument. Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste maa puhul, mis on täielikult ICFi omandis (vahend 3): 3. IP kinnistusraamatusse kantud eraldamisjärgset omandiõigust tõendav dokument. Viited õigussätetele: vahendite 1, 2 ja 3 puhul: − dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 13, 14, 15, 18 ja 19; vahendite 1 ja 2 puhul: − omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) ja selle rakendusmääruse artiklid 93, 94, 95, 100, 101 ja 125; − põllumajandusreformi seaduse, mida on muudetud põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise seadusega (dekreet nr 31-92), artikkel 92. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG); vahendi 2 puhul: INA, riiklik põllumajandusregister; vahendi 3 puhul: ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF); vahendi 2 puhul: − muudetud kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 127-2000) artikkel 69; vahendi 3 puhul: − metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 45; − 17. aprilli 2013. aasta dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele; − 3. augusti 2012. aasta otsus nr 031-2012, milles ICF määratleb Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra; − nagu on sätestatud 3. augusti 2012. aasta otsuses nr 031-2012, väljastatakse seadusandlik dekreet, millega antakse luba ICFi identifitseeritud ja tema omandis olevate metsaalade eraldamiseks, nii et omandiõiguse saaks üle anda Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele. Näitaja 2.1.2. ICF austab õigust eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumidel, kus plaanitakse ärilisel eesmärgil metsaraiet, mis avaldab nimetatud rahvastele otsest mõju. Kontrollimisvahendid: 1. ICFi konsultatsiooni aruanne. Märkus: ICFi konsultatsiooni aruandes esitatakse sõltumatutes riikides elavaid põlis- ja hõimurahvaid käsitleva ILO konventsiooni nr 169 ning kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt läbi viidud konsultatsiooni tulemus (st vajalik otsus või nõusolek ärilisel eesmärgil metsaraie teostamiseks kavandatavate meetmete kohta). Viited õigussätetele: dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 6 ja 15. Tuleb lisada viide eelnevat vaba ja teadlikku nõusolekut käsitlevale riiklikule seadusele, kui see on vastu võetud. Pädev asutus: ICF, kogukonnametsade arendamise osakond 3. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD METSAMAJANDUSE, PUUDE RAIE, TRANSPORDI, TÖÖTLEMISE JA KAUBANDUSEGA SEOTUD ÕIGUSAKTE JA EESKIRJU. Kriteerium 3.1. Metsamajandamislepinguga hõlmatud maade omanikel ja kasutusvaldajatel on asjakohastele õigusnõuetele vastavad metsamajandamiskavad või agrometsandussüsteemi erikavad. Näitaja 3.1.1. Erametsaalade ja munitsipaalmetsaalade (ejido) omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava. Kontrollimisvahendid: 1. Heaks kiidetud ja kehtiv metsamajandamiskava. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74. Pädev asutus: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). Näitaja 3.1.2. ICFis registreeritud riiklike avalike metsaalade kasutusvaldajatel (kogukondadel, agrometsanduse organisatsioonidel ja füüsilistel või juriidilistel isikutel), kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava. Kontrollimisvahendid: 1. Kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava riiklike avalike metsaalade kohta. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74. Pädev asutus: ICF, kogukonnametsade arendamise osakond ning metsamajanduse ja -arenduse osakond. Indikaator 3.1.3. Era- ja munitsipaalomandis (ejido) olevate agrometsandussüsteemidega alade omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava. Kontrollimisvahendid: 1. Kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava (Plan Especial en Sistema Agroforesta, PESA). Viited õigussätetele: ICFi otsus nr 010-2015, millega kiidetakse heaks agrometsandussüsteemide erikavade tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste kinnisasjade puhul. Pädev asutus: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.1.4. Kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas iga-aastane tegevuskava ning agrometsandussüsteemi erikavaga metsaalade omanikel on olemas iga-aastane raiekava. Kontrollimisvahendid: 1. Kinnitatud iga-aastane tegevuskava (metsaalade omanike ning kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsade kasutusvaldajate puhul). 2. Iga-aastane raiekava (agrometsandussüsteemi erikava omanike puhul). Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 70 lõige 2 (majandamiskavade puhul); vahendi 2 puhul: ICFi otsuse nr 010-2015 jaotised IV ja V(3), tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul. 100 hektari suuruste või suuremate agrometsandussüsteemide erikavade osas vaadatakse kehtivad õigusaktid läbi ja neid muudetakse (vt VIII lisas kirjeldatud asjakohane lisameede). Pädev asutus: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). Kriteerium 3.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel metsatöid tegema määratud ja metsatööde teostamist juhtivad ettevõtjad on füüsilised või juriidilised isikud, kes vastavad metsandussektoris tegutsemise nõuetele. Näitaja 3.2.1. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel teostatavaid metsatöid juhtivad kvalifitseeritud metsatehnikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse. Kontrollimisvahendid: 1. Kvalifitseeritud metsatehniku identifitseerimiskaart. 2. Kvalifitseeritud metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 477; metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 159. Pädev asutus: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). Näitaja 3.2.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames töövõtjatena metsaraiet teostavad juriidilised või füüsilised isikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse. Kontrollimisvahendid: 1. Töövõtja ajakohane identifitseerimiskaart. 2. Tööde-eelne aruanne iga-aastastes tegevuskavades. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artiklid 216 ja 217; otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised; vahendi 2 puhul: männimetsade iga-aastaste tegevuskavade puhul männimetsade raiekavade administratiivjuhendi (ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013) 4. peatüki punkt c. Kõigi muude raielubade puhul puuduvad praegu õigussätetes viited vahendile 2, mistõttu see on kaasatud lisameetmena vastavalt VIII lisale. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF); vahendi 2 puhul: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.2.3. Iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raielubade alusel vastutavad metsatööde nõuetekohase teostamise eest sõltumatud metsatehnikud. Sõltumatud metsatehnikud on kutseühenduse liikmed, maksevõimelised ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse. Kontrollimisvahendid: 1. Tõend sõltumatu metsatehniku maksevõime kohta (kaart või sertifikaat). 2. Sõltumatu metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seaduse (dekreet nr 73, välja antud 17.5.1962), artikkel 1 (ametlik väljaanne nr 17692, 6.6.1962); vahendi 2 puhul: ICFi otsus metsamajandamiskavade esitamise struktureeritud korra kohta, mis töötatakse välja VIII lisa kohase lisameetmena. Pädev asutus: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). Kriteerium 3.3. Majandamiskavade ja metsaraielubade omanikud ning kasutusvaldajad töötavad puitu ja muid metsasaadusi üles vastavalt õigusnõuetele. Näitaja 3.3.1. Majandamiskavade ja raielubade omanikud täidavad iga-aastastes tegevuskavades ja muudes metsaraielubades loetletud tegevuste elluviimisel puidu ülestöötamise tehnilisi nõudeid. Kontrollimisvahendid: 1. Kohapealse kontrolli aruanded (männi- ja laialehiste metsade puhul). 2. Märge tehniliste nõuete täitmise (või mittetäitmise) kohta iga-aastase tegevuskava lõpus (ainult männimetsade puhul). Viited õigussätetele: vahendite 1 ja 2 puhul: männimetsade raiekavade administratiivjuhendi IX ja XI jaotis; vahendi 1 puhul: laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva ICFi otsuse nr 050-2012 punkt 6.17. Pädev asutus: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.3.2. Metsaraiega tegelevatel metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas kinnitatud ja kehtivad päästekavad metsade kohta, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku ja/või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajanduses kasutataval maal. Kontrollimisvahendid: 1. Päästekava kinnitamise otsus. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 147; ICFi otsus nr 030/2013 „Päästekavade kinnitamine“. Pädev asutus: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet ning metsamajanduse ja -arenduse osakond. Näitaja 3.3.3. Metsaistandike omanikel on kinnitatud ja kehtivad istandike sertifikaadid ning raieload era-, munitsipaal- (ejido) või riigiomandis olevate asustatud metsaalade või taasmetsastatud alade majandamise saaduste ülestöötamiseks ja müümiseks. Kontrollimisvahendid: 1. Metsaistandiku sertifikaat. 2. Sertifitseeritud istandiku raieluba. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 149 lõiked 10 ja 11; ICFi resolutsioon DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise eeskirjade käsiraamat“. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: ICF, riiklik metsade uuendamise programm; vahendi 2 puhul: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Kriteerium 3.4. Metsaraielubade omanikud ja kasutusvaldajad rakendavad õigusnõuetele vastavaid keskkonnakaitsemeetmeid. Näitaja 3.4.1. Riigi-, munitsipaal- (ejido) ja erametsade metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad tulekahjusid, kahjurite levikut, metsahaigusi, veeallikaid, taimestikku ja loomastikku käsitlevate kaitsekavade nõudeid. Kontrollimisvahendid: 1. Iga-aastane kaitsekava. 2. Tehniline aruanne kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade kaitsekavale vastavuse kohta. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikli 172 lõige 3; otsuse nr 050-2012 (laialehiste metsade puhul kehtivad tehnilised nõuded) punkti 6.2 alapunktid 6.2.1 ja 6.2.2; ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ I peatüki punkt 5. Pädev asutus: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.4.2. Metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad metsatööde keskkonnamõju hindamise kava nõudeid. Kontrollimisvahendid: 1. Kinnitatud ja kehtiv metsatööde keskkonnamõju hindamise kava. 2. Kinnitatud iga-aastastes tegevuskavades sisalduvad aruanded keskkonnamõju hindamise kava tehniliste nõuete täitmise kohta. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 70; metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 170; vahendi 2 puhul: ICFi resolutsiooni DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ III peatüki punkt 3.1. Pädev asutus: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (DMDF). Kriteerium 3.5. Puitu veetakse vastavalt kehtivatele seadustele. Näitaja 3.5.1. Puidu kohta, mis veetakse metsast puidu kogumiskeskusesse, metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtetesse ning puiduladudesse, on olemas veoluba. Kontrollimisvahendid: 1. Veoluba. NB! ICF väljastab kolme liiki veolubasid: 1) ümarpuidu, 2) toodete ja kõrvalsaaduste ning 3) saematerjali jaoks. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 103; metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 239. Laialehiste metsade puhul: lisada viited õigussätetele, mida kohaldatakse ainul laialehiste metsade suhtes (vt VIII lisas kirjeldatud asjaomane lisameede). Pädev asutus: asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.5.2. Metsasaaduste esmase või teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude müüdava töödeldud puidu vedamisel mis tahes sihtkohta kasutatakse kinnitatud arveid. Kontrollimisvahendid: 1. Kinnitatud arved. Viited õigussätetele: otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artikkel 12; metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 236. Pädev asutus: SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond; asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. Näitaja 3.5.3. Puidu mis tahes sihtkohta vedamisel kasutatakse nõuetekohaseid saatelehti. Kontrollimisvahendid: 1. Saateleht. Viited õigussätetele: otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artiklid 11, 19 ja 44. Pädev asutus: SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond. Kriteerium 3.6. Ettevõtete ja puiduladude omanikest füüsilised ja juriidilised isikud täidavad metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude asutamisel ja käitamisel kehtivaid õigusakte. Näitaja 3.6.1. Metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtte või puidulao omanikest füüsilised ja juriidilised isikud on kantud kohaliku omavalitsuse ja ICFi registrisse. Kontrollimisvahendid: 1. Ettevõtte litsents. 2. Tegevusluba. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärus) artikkel 119; vahendi 2 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 98. Pädev asutus: vahendi 1 puhul: kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon; vahendi 2 puhul: ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). Näitaja 3.6.2. Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude omanikest füüsilised ja juriidilised isikud on võtnud asjakohasele keskkonnamõju kategooriale vastavad keskkonnaseire meetmed. Kontrollimisvahendid: 1. Keskkonnaloa sertifikaat. 2. Keskkonnaseire meetmete lepingu tehniline järelevalve ja tõendamisotsus. Viited õigussätetele: MiAmbiente: − üldise keskkonnaseaduse (dekreet nr 104-93) artikli 11 punkt c ja artikkel 83; − otsuse nr 008-2015 artikli 10 lõige 3 ja artikli 24 lõige 6. Kohalikud omavalitsused, kellel on õigus väljastada lubasid: − dekreedi nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muutmine) artikli 1 lõige 28-A; − otsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikkel 19. Juriidiliselt autonoomsed omavalitsused: kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 134-90) artiklid 12 ja 12a. Pädev asutus: energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), keskkonnahindamise ja -seire peadirektoraat (DECA); omavalitsused, kellel on õigus väljastada keskkonnalubasid, ja juriidiliselt autonoomsed omavalitsused. Kriteerium 3.7. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad siseturul puittoodetega kauplemist. Näitaja 3.7.1. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad käesolevates vastavushindamise tabelites nimetatud eeskirju, mida kohaldatakse siseturul puittoodetega kauplemise suhtes. Kontrollimisvahendid: 1. Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude kuuaruanne. 2. Sisend- ja väljundkoguste ülevaade. 3. Hoolsuskohustuse täitmise toimik. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artiklid 225 ja 229; vahendi 2 puhul: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artikkel 219; vahendi 3 puhul: konkreetsed artiklid tuleb koostada pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede). Pädev asutus: vahendite 1, 2 ja 3 puhul: ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond). 4. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI TÖÖANDJAD TÄIDAVAD TÖÖJÕUGA SEOTUD KOHUSTUSI NING TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE NÕUDEID. Kriteerium 4.1. Metsandussektori tööandjad täidavad metsandussektori töötajate puhul värbamist ja palka käsitlevaid õigusakte. Näitaja 4.1.1. Metsandussektori tööandjad võtavad oma töötajad tööle ametlikult (kas tähtajaliselt või tähtajatult). Kontrollimisvahendid: 1. Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsandussektori tööandjad toimivad vastavalt näitajale. Viited õigussätetele: tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1. Pädev asutus: tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT). Näitaja 4.1.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad maksavad oma (tähtajalistele ja tähtajatutele) töötajatele vähemalt miinimumpalka. Kontrollimisvahendid: 1. Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tarneahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale. Viited õigussätetele: tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1; dekreedi nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega) artikkel 2; tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) artiklid 381 ja 387. Pädev asutus: tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT). Kriteerium 4.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad täidavad töötajate töötervishoiu ja tööohutuse eeskirju. Näitaja 4.2.1. Metsanduse tarneahela tööandjad tagavad oma töötajate töötervishoiu ja tööohutuse töökohal. Kontrollimisvahendid: 1. Töötervishoiu ja tööohutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tootmisahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale. Viited õigussätetele: tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) V jaotise I peatüki artiklid 391 ja 392; tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitleva üldise rakendusmääruse VII peatüki artikkel 36. Pädev asutus: tööhõive- ja sotsiaalkindlustussekretariaat (STSS), sotsiaalhoolekande peadirektoraadi järelevalveteenuste ning töötervishoiu ja tööohutuse osakond. Kriteerium 4.3. Metsandussektori tööandjad täidavad töötajate sotsiaalhoolekande eeskirju. Näitaja 4.3.1. Metsanduse tootmisahela tööandjad registreerivad oma töötajad Hondurase sotsiaalkindlustusametis (Instituto Hondureño de Seguro Social, IHSS). Kontrollimisvahendid: 1. Registrikanne ja maksejõulisuse tõend. 2. Andmebaasist saadud palgaarvestusandmete kokkuvõte. 3. Kontrolliaruanne (kui see on olemas). Viited õigussätetele: vahendite 1 ja 2 puhul: sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 7 ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi; vahendi 3 puhul: sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 96. Pädev asutus: Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) ettevõtjate järelevalve osakond. 5. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD PUITTOODETEGA KAUPLEMISEL RAHVUSVAHELISI EESKIRJU. Kriteerium 5.1. Puittoodete importijad ja eksportijad tegutsevad seaduslikult, neil on vajalikud load ning nad täidavad oma maksu- ja tollikohustusi. Näitaja 5.1.1. Importijad ja eksportijad täidavad oma tollikohustusi vastavalt tolliprotseduurile. Kontrollimisvahendid: 1. Automatiseeritud tollitulude süsteemist (SARAH) saadud andmed, mis hõlmavad importija/eksportija tolliandmete kokkuvõtet. Viited õigussätetele: resolutsiooni nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus) artikkel 23. Pädev asutus: valitsuse koordineerimise peasekretariaadi tollitulude alamdirektoraat (DARA). Näitaja 5.1.2. Importijad täidavad puittoodete impordi suhtes kohaldatavaid hoolsusnõudeid. Kontrollimisvahendid: 1. Importija hoolsusnõuete täitmise toimik. Viited õigussätetele: konkreetsed artiklid tuleb koostada pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede). Pädev asutus: ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond). Näitaja 5.1.3. Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) hõlmatud liikidest saadud puittoodete eksportijad täidavad selle konventsiooni tingimusi. Kontrollimisvahendid: 1. CITESi sertifikaat. Viited õigussätetele: metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 098-2007) artikkel 116; SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“. Pädev asutus: SAG, riiklik CITESi amet. 6. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD OMA TARIIFIDE JA MAKSUDEGA SEOTUD KOHUSTUSI. Kriteerium 6.1. Metsandussektori ettevõtjad on seaduslikult asutatud. Näitaja 6.1.1. Metsandussektori ettevõtjad on maksuametis registreeritud. Kontrollimisvahendid: 1. Riikliku maksuregistri tõend (RTN). Viited õigussätetele: riikliku maksuregistri seaduse (dekreet nr 102-1974) artiklid 1 ja 2; õiglase maksustamise seaduse (dekreet nr 51-2003) artikkel 27. Pädev asutus: SARi maksumaksjate abistamise osakond. Kriteerium 6.2. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma maksukohustusi keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ees. Näitaja 6.2.1. Raielubade omanikud maksavad loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa eest litsentsimaksu vastavalt kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärusele ning tasuvad kehtivas kohalike omavalitsuste maksukavas sätestatud tasusid. Kontrollimisvahendid: 1. Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise maksu tasumise kohta. 2. Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise tasu maksmise kohta. Viited õigussätetele: vahendi 1 puhul: otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artiklid 128 ja 130; vahendi 2 puhul: otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artikli 152 punkti c alapunkt 15. Pädev asutus: kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon. Näitaja 6.2.2. Metsandussektori ettevõtjad maksavad tulumaksu, solidaarsustoetust ja netovara maksu. Kontrollimisvahendid: 1. Maksudeklaratsioonid a) deklaratsioon CPAT-272 (füüsilise isiku tulu) või b) deklaratsioon CPAT-352 (juriidilise isiku tulu). Viited õigussätetele: tulumaksuseaduse (dekreet nr 25-1963) artikkel 30. Pädev asutus: SARi maksuteabe osakond. Näitaja 6.2.3. Metsandussektori ettevõtjad järgivad puidu ja saeveskiteenuste müügi puhul arvete esitamise korda. Kontrollimisvahendid: 1. Arveldusmoodulist saadud väljavõte SARi poolt kinnitatud arvete kohta. Viited õigussätetele: otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra rakendusmäärus) artikkel 10, muud maksudokumendid ja printerite maksuregistrisse kandmine. Pädev asutus: SARi arveldamise osakond Kriteerium 6.3. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi keskvalitsuse ees. Näitaja 6.3.1. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi. Kontrollimisvahendid: 1. Maksuvõla puudumise tõend. Viited õigussätetele: riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seaduse (dekreet nr 17-2010) artikkel 49. Pädev asutus: SARi maksude kogumise ja sissenõudmise osakond. Liited 1. Käesoleva lepingu dokumentides kasutatav metsandussektori ettevõtja mõiste Käesoleva lepingu tähenduses on metsandussektori ettevõtja iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Metsandussektori ettevõtjad on kohustatud tegutsema vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud eri näitajatele ja kontrollimisvahenditele, mis on seotud nende osalemisega metsanduse tootmisahela eri etappides.

Ettevõtja Määratlus/mõiste Näitaja/kontrollimisvahend: 1. Metsandussektori ettevõtjad Füüsilised või juriidilised isikud, kes oma tegevusega osalevad metsanduse tootmisahelas. Asjaomane tegevus hõlmab muu hulgas metsa majandamist, puidu ja puittoodete ülestöötamist, töötlemist, transporti, müüki, importi ja eksporti ning metsaala sihtotstarbe muutmist. Metsandussektori ettevõtja mõiste hõlmab ka nimetatud töid tegevaid alltöövõtjaid, näiteks mootorsaega töötajaid, kontrollijaid ja dispetšereid, müügiesindajaid, puittoodete vedajaid ja vastuvõtjaid. Viidatud käesolevas tabelis iga ettevõtjatüübi puhul eraldi. 2. Maakogukond Maapiirkonnas (külas) metsaaladel või nendega piirnevatel aladel elavate füüsiliste isikute rühm ja nende organisatsioonid, kellel on juurdepääs metsamajanduse ja muudele agrometsanduse ressurssidele. 1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 3. Kogukonnarühm Juriidilisest isikust kogukonnaorganisatsioon, näiteks agrometsanduse organisatsioon, etniline rühm, maapiirkonna metsaettevõte või riiklikul metsaalal paiknev organiseeritud kogukond, kelle eesmärk on metsa majandada, üles töötada ja töödelda ning müüa metsaga seotud kaupu ja teenuseid. 1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 4. Metsaomanik Füüsiline või juriidiline isik, kes omab metsaga kaetud kinnisasja, mis võib olla näiteks era-, munitsipaal- (ejido), riigi või kogukonna omandis või mitme põlisrahva kaasomandis. 1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 5. Erametsa omanik Füüsiline või juriidiline isik, kellel on täielik omandiõigus metsaga kaetud kinnisasja suhtes. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 6. Munitsipaalmetsa (ejido) omanik Omavalitsusüksus, kes omab metsaga kaetud kinnisasja. 1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 7. Riigimetsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on riigimetsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik. 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 8. Munitsipaalmetsa (ejido) metsamajandamiskavas nimetatud omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on munitsipaalmetsa (ejido) käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 9. Erametsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on erametsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik. 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 10. Agrometsandussüsteemiga ala omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes omab põllumajanduslikke ja metsatooteid kombineeriva tootmissüsteemiga kinnisasja. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 11. Metsaistandiku omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsaistandikuga kinnisasja täieõiguslik omanik või tegelikult kasusaav omanik. 1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 12. Kasutaja/elanik Füüsiline või juriidiline isik, kes valdab riigi- või munitsipaalmaad (ejido) või elab seal ilma juriidilist omandiõigust andva dokumendita. Seesugune ettevõtja saab kasu kasutusvalduslepingu sõlmimise õigusmenetlusest, mis muu hulgas annab talle õiguse tegeleda metsa majandamisega. 1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 13. Metsa kasutusvaldaja Füüsiline või juriidiline isik, kelle Hondurase metsandusamet või kohalik omavalitsus on määranud avalikku metsa (riigi- või munitsipaalmetsa (ejido)) oma kasuks säästvalt majandama. 1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1 14. Töövõtja Kinnitatud ja kehtivas metsamajandamiskavas nimetatud omaniku määratud füüsiline või juriidiline isik, kes töötab üles looduslikku ja/või istutatud männi- ja/või laialehist metsa. 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 15. Vedaja Metsandussektoris tegutsev füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb puittoodete veo või transpordiga. 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 16. Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC) Metsandusalase või mõne muu sarnase kutse esindaja, kes tagab riigi- või erametsade majandamise ja säästva arengu vastavalt metsamajandamiskavale või kinnitatud tegevuskavale ning on oma ametikohustuste kohaselt sertifitseerimisametnik. 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 17. Sõltumatu metsatehnik (TFI) Eraisikust metsandusekspert, kes tegutseb metsandussektoris, aga ei vii ellu tegevuskavasid. 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 18. Eksportija Füüsiline või juriidiline isik, kes kaupleb puittoodetega väljaspool riigi territooriumi. 5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 19. Importija Füüsiline või juriidiline isik, kes ostab puittooteid välismaalt, et levitada, müüa ja/või töödelda neid riigis või väljaspool seda. 5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 20. Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on (loomulikus seisundis) ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 21. Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevate toodete või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 22. Puidulao omanik Füüsiline või juriidiline isik, kes on maa või ladustamiskoha, kus ostetakse ja müüakse puitu riigi tasandil / siseturul, omanik või seaduslik esindaja. 3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 23. Tööandja Eraõiguslik või avalik-õiguslik füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab ühe või mitme palgatöötaja teenuseid töölepingu või töösuhte alusel. See määratlus kehtib kõigil tasanditel. 4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1



2. Vastavushindamise tabelitega seotud riigiasutused Asjaomane asutus Kontrollimisvahendid Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1 Omavalitsused 1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR) 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP) 1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1 Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS) 4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente) 3.6.2/1 - 3.6.2/2 Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA) 2.1.1/2 Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG) 5.1.3/1 Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA) 5.1.1/1 Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS) 4.3.1/1

3. Vastavushindamise tabelites sisalduvate õigusaktide loetelu Loetelu on koostatud vastavalt tabelites esitatud õigussätete viidete järjekorrale, alustades 1. põhimõttest. 1. Dekreet nr 082-2004 (omandiseadus). 2. Dekreet nr 098-2007 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadus). 3. ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis. 4. Dekreet nr 026-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine).

5. Otsus nr 003-2010 (omandiseaduse rakendusmäärus). 6. Dekreet-seadus nr 170 põllumajandusreformi kohta, mida on muudetud dekreediga nr 031-92 põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise kohta.

7. Dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele. 8. ICFi otsus nr 031-2012 Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra kohta. 9. ICFi otsus nr 010-2015 (tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul). 10. Otsus nr 031-2010 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldine rakendusmäärus). 11. Otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised. 12. ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013 (männimetsade raiekavade administratiivjuhend). 13. Dekreet nr 073 (kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seadus).

14. ICFi otsus nr 050-2012 laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehniliste nõuete ning suuniste kohta.

15. ICFi otsus nr 030-2013 „Päästekavade kinnitamine“. 16. ICFi resolutsioon DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise eeskirjade käsiraamat“. 17. ICFi resolutsioon DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ 18. Otsus nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus). 19. Otsus nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus). 20. Dekreet nr 104-93 (üldine keskkonnaseadus). 21. Otsus nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus).

22. Dekreet nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muudatused). 23. Dekreet nr 134-90 (omavalitsuste seadus). 24. Dekreet nr 189-1959 (tööseadustik).

25. Dekreet nr 178-2016 (tööinspektsiooniseadus). 26. Dekreet nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega). 27. Otsus nr 053-04 (tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitlev üldine rakendusmäärus). 28. Dekreet nr 140-1959 (sotsiaalkindlustusseadus) ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi. 29. Resolutsioon nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus).

30. SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“. 31. Dekreet nr 102-1974 (riikliku maksuregistri seadus). 32. Dekreet nr 051-2003 (õiglase maksustamise seadus). 33. Dekreet nr 25-1963 (tulumaksuseadus). 34. Dekreet nr 017-2010 (riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seadus).

________________ III LISA Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga

hõlmatud puittoodete liidus

vabasse ringlusse lubamise tingimused RAAMTINGIMUSED Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga hõlmatud puidu ja puittoodete liidu turule lubamise tingimused on reguleeritud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse ja selle rakendusmäärusega.

Nimetatud määrustega nähakse ette neis sätestatud menetluste kohandamine riigis kehtivate tingimustega ja eelkõige võimalusega, et liitu sisenemisel võivad FLEGT-litsentside aktsepteerimise eest vastutavateks pädevateks asutusteks olla kas tolliasutused või muud haldusasutused. Seetõttu on menetluse kirjelduses kontrollimine jagatud kahte ossa: 1) kontrollitakse litsentsidokumente ja 2) kontrollitakse, kas tegelik saadetis vastab litsentsile. Sellise menetluse eesmärk on täiendada Hondurase tehtavaid kontrolle ja kontrollida, kas liitu sisenemisel esitatavad FLEGT-litsentsid on tõepoolest nõuetekohaselt väljastanud ja registreerinud Hondurase litsentse väljastav asutus ning kas need hõlmavad saadetisi, millele Hondurase ametiasutus on need väljastanud. Pädevad asutused võivad oma küsimused seoses Hondurase FLEGT-litsentside õiguspärasuse ja kehtivuse tagamise süsteemiga esitada lepingu rakendamise ühiskomiteele kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 9, 11, 19 ja 24 ning vastavalt käesoleva lisa artiklis 3 pädevate asutuste jaoks kehtestatud teabe taotlemise korrale.

ARTIKKEL 1 FLEGT-litsentside menetlemine

1. FLEGT-litsents esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kõnealuse FLEGT-litsentsiga hõlmatud saadetise kohta on väljastatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon. Seda võib teha elektrooniliselt või mõnel teisel kiirel viisil. 2. Artikli 1 lõikes 1 osutatud pädevad asutused teavitavad tolliasutusi kehtiva riikliku korra kohaselt viivitamata FLEGT-litsentsi aktsepteerimisest.

ARTIKKEL 2 FLEGT-litsentsi dokumentide kehtivuse kontrollimine 1. Paberkandjal FLEGT-litsentsid peavad vastama IV lisas kirjeldatud näidisele. IV lisas sätestatud nõuetele ja kirjeldusele mittevastavad FLEGT-litsentsid on kehtetud. 2. FLEGT-litsents loetakse kehtetuks, kui selle esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaja lõppkuupäev. 3. Mahatõmbamisi ja parandusi FLEGT-litsentsil ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud. 4. FLEGT-litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud. 5. FLEGT-litsentsi duplikaati ega asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus.



ARTIKKEL 3 Lisateabe taotlemine 1. Kui pädeval asutusel tekib FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet. 2. Taotlusele võib lisada asjaomase FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi koopia. 3. Vajaduse korral tühistab FLEGT-litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

ARTIKKEL 4 FLEGT-litsentsi ja saadetise vastavuse kontrollimine 1. Kui pädev asutus leiab, et enne FLEGT-litsentsi aktsepteerimist või aktsepteerimata jätmist tuleb saadetist täiendavalt kontrollida, võib ta läbi viia kontrolli, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab FLEGT-litsentsis esitatud andmetele ja litsentse väljastava asutuse arhiivis olevatele andmetele kõnealuse litsentsi kohta. 2. Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduvate puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases FLEGT-litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui 10 %, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest FLEGT-litsentsis esitatud andmetele vastavaks. 3. Kui tekib kahtlus, kas saadetis ja FLEGT-litsents on vastavuses, võib pädev asutus taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat selgitust.

4. Litsentse väljastav asutus võib paluda pädeval asutusel saata talle kahtluse alla seatud FLEGT-litsentsi või selle asenduslitsentsi koopia.

5. Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele. 6. Kui pädev asutus ei saa 21 tööpäeva jooksul täiendava selgituse taotlusele vastust, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9, ei aktsepteeri pädev astutus FLEGT-litsentsi ning tegutseb kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja menetlustega. 7. FLEGT-litsentsi ei aktsepteerita, kui pärast täiendava teabe esitamist vastavalt käesoleva lisa artiklile 3 või täiendavat kontrollimist vastavalt käesolevale artiklile on kindlaks tehtud, et FLEGT-litsents ei vasta saadetisele. ARTIKKEL 5 Kontrollimine enne saadetise saabumist 1. FLEGT-litsentsi võib esitada enne vastava saadetise saabumist.

2. FLEGT-litsentsi aktsepteeritakse, kui see vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele, ja täiendavat kontrollimist vastavalt käesoleva lisa artiklitele 2, 3 ja 4 ei peeta vajalikuks. ARTIKKEL 6

Muud küsimused 1. Kontrolli käigus tekkinud kulud kannab importija, kui liidu asjaomase liikmesriigi kohaldatavates õigusaktides ja menetlustes ei ole teisiti sätestatud. 2. Kui FLEGT-litsentside kontrollimisel esineb püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib juhtumi esitada lahendamiseks ühiskomiteele.

ARTIKKEL 7 Vabasse ringlusse lubamine 1. Puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks märgitakse deklareeritavate puittoodete litsentsi number toodete deklareerimiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44. 2. Kui tollideklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, märgitakse see number asjakohasesse lahtrisse. 3. Puit ja puittooted lubatakse vabasse ringlusesse üksnes pärast käesolevas lisas kirjeldatud menetluste lõpuleviimist. ________________

IV LISA FLEGT-litsentside väljastamise kord ARTIKKEL 1 FLEGT-litsentsi üldnõuded 1. Hondurasest pärinevate puittoodete, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas, Euroopa Liitu sisenemiseks on vajalik FLEGT-litsents. 2. FLEGT-litsentsi väljastab Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ja litsentsiga kinnitatakse, et liitu eksporditav puittoodete saadetis on toodetud seaduslikult ning kontrollitud vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumidele ja menetlustele. 3. FLEGT-litsents väljastatakse paberkandjal või elektroonilises vormis.

4. FLEGT-litsents väljastatakse esimese Euroopa Liitu sisenemiskoha jaoks iga eksportija igale saadetisele. 5. Paberkandjal ja elektroonilised FLEGT-litsentsid sisaldavad 1. liites kirjeldatud teavet, mis tuleb esitada vastavalt 2. liites esitatud juhistele.

6. Enne tollivormistust esitab taotleja tolliasutusele FLEGT-litsentsi eksportimiseks liitu või H-Legali litsentsi eksportimiseks teistesse sihtkohtadesse, lisades muud vajalikud dokumendid. FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi väljastamise menetlused ning litsentsi suhe ühtse tollideklaratsiooniga töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. 7. Pärast FLEGT-litsentsi kehtivusaja lõppemist loetakse see kehtetuks. 8. Kui eri liiki puittooteid sisaldavate saadetiste puhul ei ole võimalik esitada kogu ettenähtud teavet 1. vormil (1. liide), võib FLEGT-litsentsiga kaasas käia kinnitatud lisa, mis sisaldab käesoleva lisa (1. liide) 2. vormil ette nähtud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet. 9. Punkti 8 kohane kinnitatud lisa sisaldab saadetist kirjeldavat teavet, mis ei mahu 1. vormi vastavatesse lahtritesse.

10. Kui kvalitatiivne teave esitatakse lisas (lisalehtedel), siis FLEGT-litsentsi asjaomastes lahtrites seda saadetise kohta käivat teavet ei esitata, vaid viidatakse seal lisale (lisalehtedele). 11. FLEGT-litsentside kehtivusaja pikendamise ning nende tühistamise, asendamise ja haldamise nõuded ning menetlused töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. FLEGT-litsentside väljastamise kord avalikustatakse. 12. Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised. 13. FLEGT-litsentside originaaleksemplari, duplikaati ja asenduslitsentsi ei loeta kehtivaks ja ei aktsepteerita, kui muudetakse nende käesoleva lisa kohaseid väljastamise vahendeid. 14. Kõigi kinnitatud FLEGT-litsentside originaaleksemplarid ja kõik koopiad väljastatakse eksportijatele vastavalt käesoleva lepingu asjakohastele sätetele.

ARTIKKEL 2

FLEGT-litsentse väljastava asutuse vastutus 1. Hondurase litsentse väljastav asutus on ICF oma FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kaudu. Õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest vastutab ICFi õiguspäras