KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE määruse (EÜ) nr 1523/2007, millega keelatakse kassi ja koera karusnahkade ning neid karusnahku sisaldavate toodete turuleviimine ja ühendusse import või ühendusest eksport, rakendamise kohta /* COM/2013/0412 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE määruse (EÜ) nr 1523/2007, millega keelatakse kassi ja koera karusnahkade ning neid karusnahku sisaldavate toodete turuleviimine ja ühendusse import või ühendusest eksport, rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) 1. Taust Määrusega (EÜ) nr 1523/2007[1] on keelatud kassi ja koera karusnahkade ning neid karusnahku sisaldavate toodete turuleviimine ja liitu import või liidust eksport. See keeld kehtestati nende Euroopa kodanike mureküsimuste lahendamiseks, kes käsitavad kasse ja koeri lemmikloomadena ja seepärast ei soovi osta kassi või koera karusnahka sisaldavaid tooteid. Sellega ühtlustati ELi tasandil meetmed, millega keelatakse kassi ja koera karusnahkadega ning neid karusnahku sisaldavate toodetega kauplemine, sest viisteist liikmesriiki[2] olid vastu võtnud siseriiklikud õigusaktid kassi ja koera karusnahkade tootmise ja nendega kauplemise piiramiseks. Kassi- ja koera karusnahka on raske eristada muud liiki karusnahkadest või karusnahka jäljendavast sünteetilisest materjalist. Seda eriti juhul, kui karusnahka kasutatakse rõivaste voodri või kaunistusena (nt mantlikrae) või mänguasjades või tarvikutes (nt karusnahast loomadega võtmerõngad). Kassi ja koera karusnahaga kauplemise keeld kehtib Euroopa Liidus alates 31. detsembrist 2008. Kõnealuse määruse artiklis 7 on sätestatud, et „Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, sealhulgas ülevaate sellega seotud tolli tegevusest”. Käesolev aruanne on komisjoni vastus sellele nõudele. Aruande eesmärk on anda ülevaade kassi ja koera karusnahkade keelustamise rakendamise kohta ELis aastatel 2009 ja 2010. Käesolev aruanne hilines seepärast, et liikmesriikidel oli vaja koguda piisavalt teavet keelu rakendamise kohta. Mõned andmed saadi alles 2012. aasta alguses, seepärast oli põhjalik analüüs võimalik alles 2012. aastal. Aruandes kirjeldatakse täitemeetmeid, mida liikmesriigid on võtnud selleks, et vältida kassi ja koera karusnahkade ning neid karusnahku sisaldavate toodete turuleviimist ja liitu importimist või liidust eksportimist. Eelkõige antakse aruandes ülevaade neist analüüsimeetoditest, mida liikmesriigid kasutavad karusnaha päritoluliigi määramiseks, ja rikkumiste korral kohaldatavatest karistustest. Selles tuuakse välja põhilised rakenduslikud raskused, millest sidusrühmad ja liikmesriigid on komisjonile teatanud. Ja lõpuks kirjeldatakse käesolevas dokumendis, millist mõju avaldas peamiste sidusrühmade arvates käesoleva määruse rakendamine. 2. Liikmesriikide kohustused Kõnealuse keelu kohaldamise eest vastutavad eelkõige liikmesriigid[3]. Lisaks sellele on liikmesriigid kohustatud: – teatama komisjonile, milliseid analüüsimeetodeid nad kasutavad karusnaha päritoluliigi kindlakstegemiseks (määruse artikkel 5); – kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse määruses sätestatud nõuete rikkumise korral, ja teatama neist komisjonile (määruse artikkel 8). 3. Metoodika Käesoleva aruande koostamiseks kasutas komisjon järgmisi teabeallikaid: – liikmesriikide vastused komisjoni 2011. aastal saadetud küsimustikule kassi ja koera karusnahkade keelu jõustamise kohta 2009. ja 2010. aastal[4]; – liikmesriikide saadetud teave määruses sätestatud nõuete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta; – sidusrühmade ja liikmesriikide kirjad komisjonile; – koosoleku[5] tulemused, mille komisjoni korraldas 18. jaanuaril 2012, et arutada keelu rakendamist liikmesriikide esindajate ja peamiste sidusrühmadega[6]. 4. Keelu rakendamine 4.1. Järelevalve liikmesriikides Liikmesriigid pidid keelu rakendamiseks rajama kontrollisüsteemid. See hõlmas peamiselt kõnealuse keelu järgimise kontrolli integreerimist liikmesriikides olemasolevatesse kontrollisüsteemidesse ning seda kirjeldatakse järgmiste punktide all. Võetud meetmed olid enam või vähem üksikasjalikud, sõltuvalt liikmesriigist; väljaõppe ja menetlustega seotud meetmetega, samuti teabe levitamisega oli tegelenud piiratud arv liikmesriike. Kuna enamik kassi ja koera karusnahku ning neid karusnahku sisaldavaid tooteid on pärit kolmandatest riikidest, siis on liikmesriikides kasutatavate kontrollisüsteemide peamine eesmärk takistada kassi ja koera karusnahkade ebaseaduslikku kaubanduslikku importi ELi kolmandatest riikidest. Puuduvad tõendid selle kohta, et kassi ja koera karusnahku toodetakse ELis ja seega on olemas vaid teoreetiline tõenäosus ekspordiks. 4.1.1. Riiklikud õigusaktid, millega keelustatakse kassi ja koera karusnahad Asjaomastes liikmesriikides tunnistati kehtetuks need riiklikud õigusaktid, millega keelustati kassi ja koera karusnahad enne kõnealuse määruse vastuvõtmist, ja/või muudeti neid. Määruse jõustumine võimaldas seega kehtestada ELi tasandil ühtlustud eeskirjad keelustamise kohta. See lihtsustab seadusega lubatud karusnaha ja karusnahatoodete või kunstkarusnahaga kauplemisega tegelevate ettevõtjate, samuti kontrollimisega tegelevate ametnike ülesandeid. 4.1.2. Keelu rikkumise korral kohaldatavad karistused Liikmesriigid vastutavad kõnealuse määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kehtestamise eest. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Enamik liikmesriike muutis oma õigusakte, et kehtestada haldus- ja/või kriminaalkaristused keelu rikkumise korral. Teistes liikmesriikides on juba üldjuhul sätestatud ebaseadusliku kauba importimise ja turuleviimise eest karistused, mida kohaldataks kõnealuse määruse rikkumise korral. Halduskaristused hõlmavad peamiselt trahve ettevõtjatele ja need ei välista võimalust kasutada ka kriminaalkaristusi. Üldjuhul tuleb kriminaalkaristuste puhul suunata juhtum liikmesriigi kohtusse. Nagu nähtub tabelist 1, on liikmesriikides kohaldatavad karistused üsna mitmesugused. Lisaks on kõigil liikmesriikidel seaduslik õigus ebaseaduslikud tooted arestida ja taotleda nende hävitamist. Tabel 1. Kokkuvõte karistustest, mida liikmesriikides kohaldatakse kassi ja koera karusnahkade keelu rikkumise eest Karistused || Karistuste vahemik Halduskaristus || Alates 250–500 eurost kuni 20 000 euroni Kriminaalkaristus || Trahvid 1500–40 000 eurot. Vangistus neljast kuust kuni kolme aastani Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. 4.1.3. Keelu rakendamise eest vastutavad pädevad asutused Kuna kontrollimise peamine eesmärk oli takistada kassi ja koera karusnahkade ebaseaduslikku importi liitu kolmandatest riikidest, olid tolliasutused ja veterinaarasutused peamised pädevad asutused, kelle liikmesriigid määrasid vastutama keelu rakendamise eest. Tolliasutuste ülesanne olid teha kindlaks kolmandatest riikidest pärit võimalikud ebaseaduslikud kaubasaadetised, mille puhul kahtlustati, et need sisaldavad kassi ja koera karusnahku. Nende kogemus ebaseadusliku impordi tõkestamisel muudes valdkondades oli oluline kahtlaste saadetiste kindlakstegemisel. Kahtluse korral teostab tolliasutus kontrolli, et kahtlust kinnitada. Seetõttu integreeriti kassi ja koera karusnahkade impordi kontrollimenetlus üldistesse tolliprotseduuridesse, mis juba sisaldavad riskipõhist kontrolli. Kuna kontrolliti väikest arvu kaubasaadetisi, ei ole tõenäoline, et keelu rakendamine tekitas tolliasutustele märkimisväärset koormust. Kui kaasati veterinaarasutused, vastutasid need peamiselt kahtlaste saadetiste füüsilise kontrollimise eest ning vajaduse korral proovide võtmise ja analüüsiks saatmise eest. Kui oli kaasatud mitu pädevat asutust, oli enamik liikmesriike võtnud meetmeid, et tagada nendevaheline koostöö ja teabevahetus. 4.1.4. Koolitus ja menetlused ELi tasandil on komisjon integreerinud keeldu käsitlevad kontrollimeetmed Euroopa veebipõhisesse tollitariifi andmebaasi TARIC[7]. TARIC on ametnikele ja ettevõtjatele veebis kättesaadav mitmekeelne andmebaas, millesse on integreeritud eelkõige impordi- ja ekspordipiirangutega seotud meetmed. 2009. aastal määrati ELi tasandil kindlaks toodete ja kombineeritud nomenklatuuri (CN) koodide[8] loetelu kaupadest, mille puhul esines kahtlusi, et need sisaldavad kassi ja koera karusnahka, ja integreeriti need TARICi andmebaasi. Mitu liikmesriiki märkis, et neil on TARICist kasu võimalike ebaseaduslike saadetiste kindlakstegemisel. Üks liikmesriik leidis siiski, et kaupade ja CN-koodide loetelu kaupadest, mille puhul esines kahtlusi, et need sisaldavad kassi ja koera karusnahka, oli liiga ulatuslik. Kui karusnaha impordi või ekspordi kontrolli teostavad ametnikud sisestavad TARICisse toote või CN-koodi, mis kuulub eespool nimetatud loetelusse, näitab andmebaas, et on vaja kontrollida, kas ettevõtja tegi oma tollideklaratsioonis risti lahtrisse, milles kinnitatakse, et imporditavad või eksporditavad karusnahad ei ole kassi ega koera karusnahad, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 1523/2007. Lisaks TARICile on mõned liikmesriigid oma ametnike jaoks välja andnud suunised ja teavet keelu rakendamiseks. See hõlmab praktilist teavet kontrolli teostamiseks, samuti teavet kõnealuse määruse sätete ja siseriiklike õigusaktide kohta. Üks näide sellistest dokumentidest on kättesaadav järgmisel aadressil: https://findok.bmf.gv.at/findok/targetSearchSubmit.do;jsessionid=9605F10870FC605A9F5E848516744BF5 4.1.5. Karusnaha päritoluliigi kindlakstegemiseks kasutatud analüüsimeetodid Liikmesriigid kasutasid karusnaha päritoluliigi kindlakstegemiseks järgmisi analüüsimeetodeid: – visuaalne identifitseerimine; – karvade mikroskoopiline identifitseerimine; – DNA analüüs (polümeraasi ahelreaktsioon), – loomaliikide identifitseerimine (Species Identification of Animals (SIAM)) MALDI-TOF massispektromeetria abil. Liikmesriikides kasutatud meetodite ja laboratooriumide loetelu on esitatud aruande I lisas. Liikmesriigid kasutasid peamiselt mikroskoopiat, DNA analüüsi ja loomaliikide identifitseerimist MALDI – TOF massispektromeetria abil. Kõigil neil meetoditel on oma poolt- ja vastuargumendid sõltuvalt võetud proovide liigist, nõutavast identifitseerimistasandist, korratavusest ja nendega seotud kuludest. Karvade mikroskoopilise identifitseerimisega on võimalik kindlaks teha, kas proov sisaldab looma või sünteetilist karusnahka. DNA analüüsiga on võimalik kindlaks teha, kas võetud proov pärineb kodukassi või -koera karusnahast, samuti võimaldab see kindlaks teha karusnaha päritolu, kui asjakohased liigispetsiifilised praimerid on kättesaadavad. DNA analüüsiga saab kodukoera karusnahka eristada rebase, koioti, šaakali ja kähriku karusnahast. DNA analüüsiga ei saa siiski eristada kodukassi karusnahka kodu- ja Bengali kassi ristandi karusnahast. DNA analüüsi õnnestumiseks on vaja minimaalset hulka minimaalse kvaliteediga isoleeritud DNAd, mida võib mõnikord olla raske saada, kui proov on võetud töödeldud nahkadest (nt värvitud). Loomaliigi identifitseerimine MALDI-TOF massispektromeetria abil võimaldab kindlaks teha suurema hulga liikide päritolu kui DNA analüüs, see võimaldab loomaliigi kindlaks teha isegi töödeldud karusnaha puhul. Täpsema teabe erinevate analüüsimeetodite kohta esitas komisjon 18. jaanuaril 2012 korraldatud sidusrühmade ja liikmesriikide koosolekul ning see on kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/methods_analysis_identifying_species_origin_fur_en.pdf Kassi ja koera karusnahkade päritoluliigi kindlakstegemiseks kasutatud analüüsimeetodite kulude vahemik on esitatud järgmises tabelis. Tabel 2. Karusnahkade päritoluliigi kindlakstegemiseks kasutatud analüüsimeetodite kulude vahemik Meetod || Kulud Mikroskoopia || 30 – 60 eurot Loomaliikide identifitseerimine (SIAM) MALDI – TOF massispektromeetria abil || 150 – 250 eurot DNA analüüs || 150 – 1075 eurot Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. Enamik liikmesriike määrab oma territooriumil referentlabori, kuhu nende ametnikud võivad saata proovid kassi ja koera karusnaha olemasolu väljaselgitamiseks proovis. Mitu liikmesriiki saadavad või kavatsevad saata proovid allhanke korras teise liikmesriigi laborisse, sest nende oma laborites puuduvad vastavad teadmised ja analüüsitavate proovide arv on väike. 4.1.6. Teabe levitamine Nagu eespool mainitud, on tollitariifi andmebaas TARIC ettevõtjatele Internetis kättesaadav. TARICi kaudu on ettevõtjatel juurdepääs määrusele, millest nad saavad teada, et karusnaha impordi või ekspordi korral peavad nad oma tollideklaratsioonis kinnitatama, et kaup, mida nad kavatsevad importida või eksportida, ei sisalda ei kassi ega koera karusnahka. Lisaks on paljud liikmesriigid sinna lisanud teavet võimalikele asjaomastele ettevõtjatele, importijatele, jaemüüjatele ja tarbijatele. Teabelehti avaldati riigi ametlikus teatajas või liikmesriikide ametlikel veebilehtedel. 4.2. Kontrolli tulemused Liikmesriigid keskendasid oma kontrollitoimingud impordile. Lisaks tuleb märkida, et sellist kontrolli tehti liidus peamiselt jaemüügikauplustes, kus võeti vajaduse korral proove analüüsiks, et kinnitada kassi ja koera karusnaha olemasolu toodetes. Kui leiti ebaseaduslikke tooteid, siis need konfiskeeriti ja hävitati. Rikkumiste korral määrati karistused. Kokkuvõte liikmesriikides tehtud kontrollidest ja nende tulemustest on esitatud järgmistes tabelites. Liikmesriigid ei esitanud konkreetseid andmeid kassi ja koera karusnahkade avastatud koguste ja kohaldatud karistuste kohta. Tabel 3. Kassi ja koera karusnaha ebaseadusliku impordi vältimiseks tehtud kontroll Aasta || Kontrollitud importkaubasaadetiste arv || Importkaubasaadetiste arv, millest võeti analüüsiks proov || Impordiks kõlbmatute kaubasaadetiste arv || Konfiskeeritud kaubasaadetiste arv || Hävitatud importkaubasaadetiste arv 2009 || 9687 || 0 || 1 || 0 || 0 2010 || 25275 || 5 || 2 || 67 || 0 Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. Tabel 4. Kassi ja koera karusnaha ebaseaduslikult ELi turule viimise vältimiseks tehtud kontroll Aasta || Kauplustes ja jaemüüjate juures tehtud kontrollide arv || Kaubasaadetiste arv, millest võeti analüüsiks proov || Kauplustes ja jaemüüjate juures konfiskeeritud kaubasaadetiste arv[9] || Kauplustes ja jaemüüjate juures konfiskeeritud ja hävitatud kaubasaadetiste arv[10] || Interneti- müügiga tegelevate veebisaitide sihtotstarbeliste kontrollide arv || Posti teel saadetud pakendite sihtotstarbeliste kontrollide arv 2009 || 119 || 46 || 66 || 56 || 0 || 0 2010 || 169 || 52 || 40 || 28 || 0 || 0 Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. Tabel 5. Analüüsitud proovide arv Liikmesriik || Analüüsitud proovide arv || 2009 || 2010 Austria || 1 || 10 Tšehhi || 0 || 1 Saksamaa || 1 || Taani || 15 proovi 2009. ja 2010. aastal kokku Soome || 0 || 2 Prantsusmaa || 46 (millest 17 ei vastanud nõuetele[11]) || 20 (kõik proovid vastasid nõuetele) Itaalia || 20 Ühendkuningriik || 0 || 3 Kokku || 119 Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. Võrreldes 2009. aastaga suurenes 2010. aastal kontrollimiste arv, samuti võetud ja analüüsimiseks saadetud proovide arv. 2009. aasta oli määruse jõustumise esimene aasta ning selle rakendamise tase tõusis 2010. aastal, sest selleks ajaks olid liikmesriigid võtnud meetmed kontrollide organiseerimiseks. Liikmesriikide edastatud teabe kohaselt olid nad kindlaks teinud, et peamised kaubad, mis võivad sisaldada kassi ja koera karusnahka, on jakid ja mantlid, pea- ja kaelarätikud, võtmerõngad ja nahk. 5. Rakendusküsimused Mõned sidusrühmad olid seisukohal, et kassi ja koera karusnahkade ELi turule viimise ja eelkõige internetimüügi suhtes ei tehtud piisavalt ametlikke kontrolle. Vastavalt liikmesriikide poolt võetud kohustusele arutati määruse (EÜ) nr 1007/2011[12] edaspidise rakendamise raames ka märgistamise nõudeid seoses selliste rõivaste märgistamisega, mis sisaldavad väikest osa karusnahka. Määrusega (EÜ) nr 1007/2011 on kehtestatud nõue näidata tekstiiltoodete märgistusel ja tähistusel loomset päritolu mittetekstiilsete osade olemasolu, et tarbijad võiksid teha teadlikke valikuid. Märgistamine ja tähistamine ei tohi olla eksitav. 6. Määruse mõju Peamised sidusrühmad tõid esile nimetatud määruse positiivset mõju. Nüüd on kassi ja koera karusnahad keelustatud kõigis liikmesriikides. Määrusega ühtlustatakse eeskirju ja lihtsustatakse seega nende ettevõtjate tööd, kes impordivad või viivad ELi turule karusnahka või karusnahast osadega tooteid. Euroopa Karusloomakasvatajate Ühenduse andmete kohaselt ei mõjunud kõnealune keeld karusnahakaubandusele negatiivselt. Sidusrühmade arvamusele tuginedes võiks eeldada, et keeld ja liikmesriikides läbiviidud kontroll tagavad, et Euroopa tarbijatel on väga väike oht sattuda sellisesse olukorda, kus nad võiksid osta kassi- ja koeranahka. 7. Kokkuvõte Liikmesriigid loovad keelu rakendamiseks kontrollisüsteemi. Peamiselt integreerisid nad keelu rakendamise kontrolli oma olemasolevatesse kontrollisüsteemidesse, võttes järgmisi meetmeid: – muudeti siseriiklikke õigusakte, et tunnistada kehtetuks varasemad siseriiklikud meetmed, millega keelustati kassi ja koera karusnahad, ning kehtestada karistused; – määrati pädevad asutused ja vastutavad ametnikud; – määrati analüüsimeetodid ja proove analüüsivad laborid, et teha kahtluse korral kindlaks, kas tegemist on kodukoera või -kassi karusnahaga; – töötati välja menetlused kontrolli teostavate ametnike koolitamiseks ja teavitamiseks; – levitati teavet ettevõtjatele ja üldsusele. Kontrollisüsteemide peamine eesmärk on vältida kassi ja koera karusnaha ebaseaduslikku importi liitu kolmandatest riikidest, sest enamik sellisest karusnahast pärineb sealt. 2009. ja 2010. aastal oli seega liikmesriikide kontroll peamiselt keskendunud ebaseadusliku impordi ärahoidmisele. Tolliasutuste otsene kaasamine ja komisjoni andmebaasi TARIC kasutamine ettevõtjate ja liikmesriikide poolt võimaldab ebaseadusliku impordi suhtes rakendada ühtlustatud keeldu. Üldiselt oli määruse kohaldamisel positiivne mõju, sest see lihtsustab ettevõtjate tööd, kuna on asendanud mitmed riiklikud keelud, mida kohaldati erinevate menetluste abil. Lisaks on see keeld sidusrühmade arvamuse kohaselt aidanud vähendada ohtu, et Euroopa tarbijad võivad tahtmatult osta kassi ja koera karusnahku või neid karusnahku sisaldavaid tooteid. I LISA: kassi ja koera karusnaha kindlakstegemiseks kasutatavad meetodid liikmesriikides Nr || Liikmesriik || Kohaldatav meetod 1 || Austria || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + on kaalutud DNA analüüsi kasutamist. 2 || Belgia || Küsimustiku vastuses puudub vastav teave. 3 || Bulgaaria || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + MALDI-TOF 4 || Küpros || MALDI-TOF 5 || Tšehhi Vabariik || DNA analüüs 6 || Taani || DNA analüüs 7 || Eesti || Visuaalne identifitseerimine + karvade mikroskoopiline identifitseerimine 8 || Soome || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine 9 || Prantsusmaa || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs 10 || Saksamaa || DNA analüüs + MALDI-TOF 11 || Kreeka || Ei vastanud küsimustikule 12 || Ungari || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs 13 || Iirimaa || MALDI-TOF 14 || Itaalia || Visuaalne identifitseerimine + karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs+ MALDI-TOF 15 || Läti || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine 16 || Leedu || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + kaalutakse DNA analüüsi kasutamist 17 || Luksemburg || MALDI-TOF 18 || Malta || DNA analüüs 19 || Madalmaad || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + MALDI-TOF 20 || Poola || Visuaalne identifitseerimine + DNA analüüs 21 || Portugal || Kaalumisel on välismaal asuva labori kasutamine allhanke korras 22 || Rumeenia || MALDI-TOF 23 || Slovakkia || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs + MALDI-TOF 24 || Sloveenia || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs 25 || Hispaania || Karvade mikroskoopiline identifitseerimine + DNA analüüs 26 || Rootsi || DNA analüüs + MALDI-TOF 27 || Ühendkuningriik || DNA analüüs Allikas: liikmesriikide vastused komisjoni saadetud küsimustikule määruse rakendamise kohta. II LISA: sidusrühmad, kellega konsulteeriti Organisatsiooni nimi AEDT (moekaupade jaemüüjate Euroopa ühendus) COTANCE GAIA HSI (Humane Society International) IFTF (Rahvusvaheline Karusnahakaubanduse Föderatsioon) Euroopa Karusloomakasvatajate Ühendus Euroleather UNIC (Unione nazionale Industria conciaria) Brigitte Bardot’ Fond IFAW (Rahvusvaheline Loomade Heaolu Fond) [1] Määrus (EÜ) nr 1523/2007, 11. detsember 2007, millega keelatakse kassi ja koera karusnahkade ning neid karusnahku sisaldavate toodete turuleviimine ja ühendusse import või ühendusest eksport. ELT L 343, 27.12.2007, lk 1. [2] Aruandes käsitletakse määruse kohaldamist ajavahemikul 2009–2010. [3] Keeld tähendab kassi ja koera karusnahkade keelustamist. See kehtib kogu ülejäänud teksti suhtes. [4] Vastasid kõik liikmesriigid peale Kreeka. [5] Koosoleku päevakord ja ettekanded on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/agenda_implementation_ban_cat_dog_fur_en.pdf [6] Loetelu organisatsioonidest, kes osalesid koosolekul, on esitatud aruande lisas. [7] TARICi andmebaas on Internetis kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm [8] Kaupade deklareerimisel tollis tuleb liidus üldiselt kaubad klassifitseerida vastavalt kombineeritud nomenklatuurile (CN). Imporditud ja eksporditud kauba deklareerimisel tuleb märkida, millisesse nomenklatuuri alamrubriiki see kuulub. [9] Konfiskeeritud saadetistest ei võetud tingimata proove analüüsiks, kuna eeskirjade eiramine võidi kindlaks teha muudel põhjustel kui analüüsi positiivse tulemuse põhjal. [10] Hävitatud saadetistest ei võetud tingimata proove analüüsiks, kuna eeskirjade eiramine võidi kindlaks teha muudel põhjustel kui analüüsi positiivse tulemuse põhjal. [11] Mittevastavus tähendab positiivseid tulemusi, st leiti kassi ja koera karusnaha olemasolu proovis. [12] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1007/2011, 27. september 2011, tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta (ELT L 272, 18.10.2011, lk 1–64).