Eriaruanne Kuidas arvutavad, 
vähendavad ja 
kompenseerivad ELi 
institutsioonid ja organid 
oma kasvuhoonegaaside 
heidet?ET 2014  nr 14
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0864-4
doi:10.2865/66733
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 14
Eriaruanne Kuidas arvutavad, 
vähendavad ja 
kompenseerivad ELi 
institutsioonid ja organid 
oma kasvuhoonegaaside 
heidet?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 
lõike 4 teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punkt
 Sõnastik
I–VII  Kokkuvõte
1–7 Sissejuhatus
1–2 Euroopa Liidu keskkonnapoliitika eesmärk on tagada keskkonnakaitse kõrge tase
3–4 Euroopa Liidu prioriteet on ohtlike kliimamuutuste vältimine
5–7 Ametiasutustel on kliimaeesmärkide saavutamisel tähtis roll
8 –11  Auditi ulatus ja lähenemisviis
12–101  Tähelepanekud
12– 61  ELi institutsioonidel ja organitel puuduvad ühised põhimõtted oma kasvuhoonegaaside 
heitkoguste seireks ja vähendamiseks
12–29  ELi institutsioonide ja organite süsiniku jalajälje kogusuurus ei ole teada ja olemasoleva teabe 
ebatäielikkus võib õõnestada heitealaseks aruandluseks tehtavat tööd
30–43  ELi institutsioonide ja organite koguheite vähenemine on tõendatud vaid hoonete 
energiatarbimise valdkonnas
44–51  Enam kui pool auditeeritud ELi institutsioonidest ja organitest ei olnud heite vähendamiseks 
kvantifitseeritud eesmärke seadnud ning vaid kaks neist olid seadnud kvantifitseeritud 
eesmärgid aastaks 2020
52–61  Vältimatu heite kompenseerimist kasutatakse vähe ning ELi institutsioonidel ja organitel 
puudub ühine seisukoht
62–101  ELi institutsioonid ja organid ei kasuta täiel määral ära komisjoni edendatavaid 
keskkonnajuhtimisvahendeid
62–76  Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) kasutuselevõtt edeneb aeglaselt
77–89  Keskkonnahoidlikke hankeid ei käsitleta praeguste reeglite juures kui kohustust, vaid pigem kui 
ühte võimalust, ning süstemaatiliselt kasutasid neid vaid vähesed institutsioonid ja organid
90–101  Ehitiste energiatõhususe keskkonnastandardeid uusehitiste ja suuremate remonditööde 
korral süstemaatiliselt ei kasutata
03 Sisukord
102–114  Järeldused ja soovitused
 Lisa.  Keskkonnahoidlike riigihangete hindamiseks kasutatav auditi lähenemisviis
 Järgnevate institutsioonide ja organite vastused:
 — Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu
 — Euroopa Komisjon
 — Euroopa Liidu Kohus
 — Euroopa Keskpank
 — Euroopa Kontrollikoda
 — Euroopa välisteenistus
 —  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Liidu Regioonide 
Komitee
 — Euroopa Investeerimispank
 — Euroopa Lennundusohutusamet
 — Euroopa Keskkonnaamet
 — Euroopa Ravimiamet
 — Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
04
 Sõnastik
CO2 ekvivalent (CO2e): universaalne kasvuhoonegaaside mõõtühik, mis peegeldab nende erinevat potentsiaali 
globaalse soojenemise tekitamisel.
CO2-neutraalsus : olukord, kus mõne toote või protsessiga seotud netoheitkogus on null; see saavutatakse 
vältimatu heite kompenseerimise abil.
ELi käitumisjuhend andmekeskuste energiatõhususe kohta : Euroopa Komisjoni eestvõttel rakendatav 
vabatahtlik käitumisjuhend, mille sisuks on andmekeskuste energiatarbimine ja vajadus vähendada selle keskkonna, 
majanduslikku ja energiavarustuse kindluse alast mõju.
EMAS : Euroopa Liidu vabatahtlik keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem. Süsteem on kooskõlas ISO 14 0001 
standardiga, ent selle esitatavad nõuded on ISO standardis seatud tingimustest rangemad.
Energiatõhusus : energiatõhusus on suurem, kui sama energiasisendiga saavutatakse rohkem, või kui vähema 
energiaga saavutatakse sama tulemus. Energiatõhususe suurendamisega saab vähendada energiatarbimist või 
aeglustada energiatarbimise kasvu.
Globaalse soojendamise potentsiaal : näitab konkreetse kasvuhoonegaasi mõju globaalsele soojenemisele 
võrreldes süsinikdioksiidiga.
ISO 14001 : Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni poolt välja töötatud standard, milles määratletakse 
keskkonnajuhtimissüsteemile kehtivad nõuded; standardile vastamist on võimalik sertifitseerida. Standardis ei 
kehtestata keskkonnatoimele esitatavaid kohustuslikke tingimusi, vaid visandatakse raamistik, mida järgides saab 
ettevõte või organisatsioon luua oma mõjusa keskkonnajuhtimissüsteemi.
Kasvuhooneefekt : kasvuhoonegaaside tekitatud fenomen, mis soojendab Maa pinna lähedast atmosfääri 
(troposfääri) ning põhjustab kliimamuutusi. Nii nagu kasvuhoone klaasseinad tõstavad kasvuhoone siseõhu 
temperatuuri, soojendab kasvuhooneefekt planeedi pinda. Ilma loomuliku kasvuhooneefektita oleks temperatuur 
alla nulli. Inimtegevus on kasvuhooneefekti aga märkimisväärselt suurendanud ning see põhjustab globaalset 
soojenemist ja kliimamuutusi.
Kasvuhoonegaasid : näiteks süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O) ja fluorosüsivesinikud 
(HFC -d), mis neelavad päikesekiirgust ja põhjustavad kasvuhooneefekti. Erinevate kasvuhoonegaaside heite 
globaalse soojendamise potentsiaal arvutatakse ja esitatakse tavaliselt süsinikdioksiidi ekvivalendina (CO2e).
Kasvuhoonegaaside heite ülekandumine : heitkoguseid piirata püüdvates riikides vähenenud kasvuhoonegaaside 
heitkoguste osakaal, mille võrra suurenevad heitkogused teistes riikides, kus selliseid heitkoguste piiranguid 
ei kohaldata. Näiteks kantakse heitkoguseid piiravate meetmete vältimiseks tootmine arenenud riikidest üle 
arengumaadesse.
Kasvuhoonegaaside protokoll : laialdaselt kasutatav vabatahtlik kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamise 
ja aruandluse alane standard, mille töötas välja kasvuhoonegaaside protokolli initsiatiivrühm. Rühma näol 
on tegu erinevaid sidusrühmi ühendava partnerlusega, milles osalevad ettevõtlusringkonnad, valitsusvälised 
organisatsioonid, valitsused ja muud pooled, kelle on kokku kutsunud keskkonnaküsimustega tegelev valitsusväline 
organisatsioon Maailma Loodusvarade Instituut asukohaga Washingtonis, ning maailma säästva arengu ärinõukogu 
nimeline rahvusvaheliste ettevõtete ühendus Genfis.
05 Sõnastik
Keskkonnahoidlike riigihangete õppematerjal : Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi avaldatud 
praktilised juhised, kuidas keskkonnahoidlikkuse nõudeid hankedokumentides (tehnilises kirjelduses, valiku- ja 
edukaks tunnistamise kriteeriumides ja tulemuslikkust kirjeldatavates tingimustes) kajastada.
Keskkonnahoidlikud riigihanked : protsess, mille käigus püüavad avaliku sektori asutused hankida kaupu, 
teenuseid ja ehitustöid viisil, mis tagab väiksema keskkonnamõju kogu nende olelusringi vältel. Võrdluse aluseks 
kasutatakse tavaliste hankemenetlustega hangitud sarnase eesmärgiga kaupu, teenuseid ja ehitustöid.
Keskkonnasõbralike hoonete programm : Euroopa Komisjoni vabatahtlik programm, mille eesmärk on toetada 
kulutõhusate meetmete abil energiatõhususe suurendamist ja taastuvenergia kasutamist mitteeluhoonetes.
Kliimamuutused : ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt on need sellised muutused kliimas, mis 
tulenevad otseselt või kaudselt inimtegevusest, mis muudavad Maa atmosfääri koostist, ning mis lisaks kliima 
looduslikule varieerumisele ilmnevad võrreldavatel ajaperioodidel.
Leevendamine : heitkoguste vähendamiseks ja kasvuhoonegaaside sidumise suurendamiseks võetavad 
meetmed. Näiteks fossiilsete kütuste tõhusam kasutamine, taastuvatest energiaallikatest toodetavale energiale 
üleminek, hoonete soojusisolatsiooni parandamine ning sidujate (nt metsade) laialdasem kasutamine suuremate 
süsinikdioksiidikoguste atmosfäärist eemaldamiseks.
Liginullenergiahoone : direktiivis 2010/31/EU määratletud väga suure energiatõhususega hoone. Nullilähedane 
või väga väike nõutava energia kogus peaks olulisel määral pärinema taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas 
kohapeal või lähiümbruses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiast.
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetod : komisjoni soovitatud meetod organisatsiooni 
kogu olelusringi arvestava keskkonnajalajälje mõõtmiseks ja teatavaks tegemiseks. Meetod hõlmab ka 
kasvuhoonegaaside heite aruandlust.
Säästev areng : 1987. aastal ÜRO peaassambleele esitatud aruandes (tuntud ka kui Brundtlandi aruanne) 
määratletakse säästev areng kui areng, mis vastab praeguse põlvkonna vajadustele, ilma et see ohustaks tulevaste 
põlvkondade võimet oma vajadusi rahuldada.
Süsinikdioksiid (CO2): looduses esinev gaas, mis tekib ka fossiilsete kütuste (nt nafta, gaasi ja söe) ning biomassi 
põletamise kõrvalsaadusena, maakasutuse muutmisel ning tööstuslike protsesside käigus (nt tsemendi tootmisel). 
See on peamine inimtekkeline kasvuhoonegaas ning referentsgaas, millesse ümberarvestatult väljendatakse 
kasvuhoonegaaside mõju.
Süsinikdioksiidi kompenseerimine : mehhanism, mille raames kompenseeritakse üksikisiku või organisatsiooni 
tekitatud heitkogused (või osa neist), ostes mujal maailmas säästetud süsinikdioksiid -ekvivalendi koguseid (nt 
söeküttel töötava elektrijaama tuuleparkidega asendamise teel vähendatud heited). Kompensatsiooni arvutamisel 
võetakse aluseks lähteolukord, milleks on hüpoteetiline stsenaarium, mis kirjeldab heidet olukorras, kus 
kompensatsiooni tekitav leevendusprojekt ei ole veel rakendatud.
06 Sõnastik
Süsiniku jalajälg : termin, millega väljendatakse CO2 ning muude kasvuhoonegaaside koguheidet, mille on kas 
otseselt või kaudselt tekitanud ühe isiku või organisatsiooni mõni toode või tegevus (või mida seostatakse tema 
tegevusega). ELis puuduvad kohustuslikud eeskirjad süsiniku jalajälje arvutamiseks.
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia : taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise 
edendamist käsitlevas direktiivis 2009/28/EÜ on see määratletud kui mittefossiilsetest allikatest pärit energia, 
milleks on tuuleenergia, päikeseenergia, aerotermiline energia, geotermiline energia, hüdrotermiline energia, 
ookeanienergia, hüdroenergia, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid.
Täistööaja ekvivalent : mõõtühik, mille eesmärk on esitada võrreldaval kujul inimeste arv, kuigi nende nädala 
töötundide arv võib olla erinev.
Varasematel etappidel tekkiv heide : kasvuhoonegaaside protokollis määratletakse varasematel etappidel tekkiv 
heide kui ostetud toodete ja teenustega seotud kaudne heitkogus. Tegu on heitega, mis on aset leidnud kuni 
hetkeni, mil aru andev organisatsioon on tooted/teenused kätte saanud, ja seetõttu kutsutakse seda ka nn hällist 
väravani heiteks ( cradle‑to‑gate ).
07
I
Euroopa Liidu kliimapoliitika usutavuse tagamiseks 
peavad ELi institutsioonid ja organid olema oma kasvu -
hoonegaaside heitkoguste (nn süsiniku jalajälje) vähen -
damise poliitika kavandamisel ja elluviimisel esirinnas. 
Peale 2005. aastat on ELi institutsioonidel ja organitel 
õnnestunud oma hoonete tekitatud heide kasvamise 
asemel kahanema panna. Nad ei ole aga kasutanud 
võimalust koostada ja ellu viia ühist poliitikat, mille 
eesmärk oleks anda oma panus liidu 2020. aasta ees -
märgi täitmiseks, millega tahetakse vähendada heitko -
guseid 1990. aasta tasemega võrreldes 20%.
II
15 auditeeritud ELi institutsioonist ja organist kuus 
ei esitanud oma 2012. aasta heitkogust, ning need, 
kes seda tegid, ei arvutanud või avalikustanud oma 
heitkoguse kogumahtu. Seega ei ole süsiniku jalajälje 
kogusuurus teada ja olemasoleva teabe ebatäielikkus 
võib õõnestada heite aruandluseks ja selle vähendami -
seks tehtavat tööd.
III
ELi institutsioonide ja organite koguheitkoguste 
vähenemine on tõendatud vaid hoonete energia -
tarbimise valdkonnas. Muude heitkoguste (eelkõige 
transpordiga seotud heite) kohta olemas olev teave ei 
võimalda selgeid suundumusi kindlaks määrata.
IV
Seni saavutatud koguheite vähenemine tuleneb suures 
osas taastuvenergiaallikatest toodetud elektri ostust, 
mida süsiniku jalajälje arvutamisel loetakse heitevabaks.V
ELi institutsioonid ja organid ei kasuta täiel määral ära 
komisjoni edendatavaid keskkonnajuhtimisvahendeid. 
Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi 
(EMAS) kasutuselevõtt on aeglane. Avaliku sektori 
asutused on saanud EMASi registreeringut taotleda 
alates aastast 2001; 2014. aasta juuni seisuga oli 15 
auditeeritud ELi institutsioonist ja organist registreeri -
tud seitse. Keskkonnahoidlikke hankeid ei käsitleta kui 
kohustust, vaid pigem kui ühte võimalust, ning süste -
maatiliselt kasutasid seda vaid vähesed institutsioonid 
ja organid.
VI
ELi 2030. aasta eesmärk kasvuhoonegaaside heite 
edasiseks vähendamiseks kujutab endast ELi institut -
sioonide ja organite jaoks uut võimalust ühise poliitika 
koostamiseks ja elluviimiseks.
VII
Kontrollikoda soovitab komisjonil teha ettepanek ELi 
institutsioonide ja organite süsiniku jalajälje vähen -
damist käsitleva uue poliitika koostamiseks. Selline 
poliitika peab sisaldama kvantifitseeritud eesmärki 
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks aas -
taks 2030. ELi institutsioonid ja organid peaksid:
a) kasutusele võtma ühtlustatud lähenemisviisi oma 
heitkoguste esitamiseks (seejuures peab arvesse 
võtma ka kaudset heidet);
b) töötama välja ühise lähenemisviisi vältimatute 
kasvuhoonegaaside heitkoguste vabatahtlikuks 
kompenseerimiseks;
c) kasutama täiel määral ära komisjoni edendatavaid 
keskkonnajuhtimisvahendeid (eelkõige keskkonna -
hoidlike riigihangete valdkonnas).Kokkuvõte
08
 Sissejuhatus
Euroopa Liidu keskkonna -
poliitika eesmärk on 
tagada keskkonnakaitse 
kõrge tase
01 
Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikli 11 kohaselt peab liidu poliitika 
ja tegevuse määratlemisse ja rakenda -
misse integreerima keskkonnakaitse 
nõuded ning pidama eelkõige silmas 
säästva arengu edendamist.
02 
Liidu keskkonnapoliitika eesmärk on 
tagada keskkonnakaitse kõrge tase. 
See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja 
põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta 
ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjus -
tus heastada eeskätt kahjustuse kohas, 
saastaja peab aga maksma1.
Euroopa Liidu prioriteet 
on ohtlike kliimamuu -
tuste vältimine
03 
EL on võtnud kindla kohustuse2 vähen -
dada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 
2020. aastaks 1990. aasta tasemega 
võrreldes 20%3.
04 
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku 
2030. aastaks vähendada ELi majapi -
damiste tekitatud kasvuhoonegaaside 
heitkoguseid 1990. aasta tasemega 
võrreldes 40%4. Euroopa Parlament 
kutsus üles heitkoguseid vähemalt 
40% võrra vähendama5.Ametiasutustel on kliima -
eesmärkide saavutamisel 
tähtis roll
05 
Euroopa kasvuhoonegaaside kaks 
kõige suuremat heiteallikat on kütust 
põletav energiatootmine ja trans -
port6. Kõigi tasandite ametiasutused 
saavad nende ja teiste heiteliikide 
koguseid oma tegevusega mõjutada. 
Riigihangete teel saavad nad vajalikke 
ehitustöid, kaupu ja teenuseid han -
kides edendada keskkonnasäästlikke 
lahendusi.
06 
ELi kliimapoliitika usutavuse taga -
miseks peavad ELi institutsioonid, 
organid ja asutused (edaspidi „ELi 
institutsioonid ja organid”) teistele 
eeskuju näitama ning ametiasutuste 
süsiniku jalajälje vähendamise stra -
teegiate kavandamisel ja elluviimisel 
esirinnas olema. Organisatsiooni süsi -
niku jalajälje arvutamist kirjeldatakse 
1. selgituses .
07 
Aluslepingus sätestatud põhimõtete 
valguses on ELi institutsioonidel ja 
organitel kaks üksteist täiendavat 
moodust enda tekitatud kasvuhoo -
negaaside heite keskkonnamõju 
vähendamiseks:
a) heitkoguste vähendamine (priori -
teetne moodus);
b) vältimatu heite kompenseerimine 
süsinikdioksiidi kompensatsiooni 
abil.1 Vt Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 191.
2 Euroopa Ülemkogu 
eesistujariigi 
8.–9. märtsi 2007. aasta 
järeldused, punkt 32.
3 Euroopa Ülemkogu tegi 
ettepaneku seda kohustust 
veelgi karmistada ja vähendada 
helikoguste absoluutkogust 
30% võrra juhul, kui ka teised 
suuremad riigid nõustuvad 
andma oma panuse maailma 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamisse.
4 COM(2014) 15 final, 
22. jaanuar  2014  – Kliima- 
ja energiapoliitika raamistik 
ajavahemikuks 2020–2030.
5 Euroopa Parlamendi 
5. veebruari 2014. aasta 
resolutsioon kliima- ja 
energiapoliitika raamistiku 
kohta aastani 2030 
(2013/2135(INI)).
6 Eurostati taskuraamat, Energy, 
transport and environment 
indicators , 2013. aasta 
väljaanne.
09 Sissejuhatus
Organisatsiooni süsiniku jalajälje arvutamine
Süsiniku jalajälg kujutab endast organisatsiooni tegevusest tuleneva otsese või kaudse kasvuhoonegaaside hei -
te kogumahtu. Heite allikateks on nt elektritootmine elektrijaamades, fossiilsete kütustega kütmine ja transport.
Erinevatel kasvuhoonegaasidel, nagu süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O) ja fluoro-
süsivesinikud (HFCd), on erinev ülemaailmset soojenemist põhjustav mõju. Näiteks võrdub üks tonn metaani 
25 tonni süsinikdioksiidiga. Kirjeldatud erinevuste arvestamiseks teisendatakse kõik emiteeritud gaasid süsi -
nikdioksiidi ekvivalendiks (CO2e), mis võimaldab kõigi allikate kogumõju ühe arvuna väljendada.
Laialt levinud kasvuhoonegaaside protokollis eristatakse kolme tüüpi heiteallikaid. Allpool oleval joonisel on 
esitatud ametiasutuste mõned kõige tähtsamad kasvuhoonegaaside allikad.
Algselt keskenduti organisatsioonide aruandluses esimest ja teist tüüpi allikatele. Kasvuhoonegaasidega 
seotud riskide ja võimaluste kompleksse haldamise tagamiseks võetakse aga üha enam arvesse ka kolmandat 
tüüpi allikaid.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.1. selgitus
Kasvuhoonegaasid
2. tüüp – kaudne heide
Elektri ostmine
Küte ja jahutus3. tüüp – kaudne heide
Tööle ja tagasi sõitmine
Tööreisid
Tooted ja teenused
Põhivara1. tüüp – otsene heide
Oma kütuse põletamine
Oma sõidukid
10
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
08 
Audit hõlmas kõiki 2012. aastal enam 
kui 500 töötajaga ELi institutsioone ja 
organeid. Lisaks auditeeriti ka Euroopa 
Keskkonnaametit, kuna ameti ülesan -
ded on auditi teemaga otseselt seotud. 
Tabelis 1  loetletakse auditiga hõlma -
tud 15 ELi institutsiooni ja organit. 
Käesoleva auditi seisukohast käsitleti 
Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu 
Nõukogu (edaspidi „nõukogu”) ühe ük -
susena, sest Euroopa Ülemkogul endal 
sekretariaat puudub ning ta kasutab 
Euroopa Liidu Nõukogu abi. Samuti 
käsitleti ühe üksusena Euroopa Majan -
dus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide 
Komiteed (edaspidi „komiteed”), kuna 
mõlemad komiteed kasutavad samu 
hooneid, logistikat ja tõlketeenistust 
ning haldavad neid koos. Auditiga 
pöörati erilist tähelepanu Euroopa 
Komisjonile – seda mitte üksnes komis -
joni suuruse, vaid ka komisjoni kui ELi 
institutsiooni seadusandliku algatuse 
õiguse tõttu.
09 
Kontrollikoja auditiga hinnati, kas kõik 
ELi institutsioonid ja organid oma -
sid poliitikat oma haldustegevusest 
keskkonnale tekitatud mõju vähen -
damiseks, ning kas selle rakendamine 
oli mõjus. Kontrollikoda uuris, kas ELi 
institutsioonid ja organid:
a) arvutasid oma kasvuhoonegaaside 
heidet, vähendasid seda ning kom -
penseerisid vältimatu heite süsinik -
dioksiidi kompensatsiooni abil;
b) kasutasid täiel määral ära 
komisjoni edendatavaid 
keskkonnajuhtimisvahendeid.10 
Audit põhines küsimustikel ja interv -
juudel ning auditeeritud ELi institut -
sioonide ja organite avaldatud või 
esitatud dokumentidel ja statistikal. 
Lisaks vaadati läbi hankemenetlustest 
koostatud valim.
11 
Tegu ei olnud süsinikdioksiidi auditiga, 
st eesmärk ei olnud auditeeritud ELi 
institutsioonide ja organite CO2-heit -
koguste arvutamine/ülearvutamine või 
nende alusandmete täpsuse kont -
rollimine. Kui ei ole märgitud teisti, 
puudutavad aruandes esitatud and -
med aastat 2012.
11 Auditi ulatus ja lähenemisviis Tabel 1Auditiga hõlmatud 15 ELi institutsiooni ja organit
Ametikohtade arv 
2012. (2014) aasta 
ametikohtade loetelusAsukohad
Euroopa Komisjon25 065  
(24 901)Brüssel, Luxembourg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, esindused liikmesriikides
Euroopa Parlament6684  
(6773)Brüssel, Luxembourg, Strasbourg, infopunktid liikmesriikides
Euroopa Ülemkogu13153  
(3101)Brüssel
Euroopa Liidu Nõukogu Brüssel, Luxembourg
Euroopa Investeerimispank2 21853 
(2369)3 Luxembourg
Euroopa Liidu Kohus1952  
(1991)Luxembourg
Euroopa välisteenistus1670  
(1661)Brüssel4
Euroopa Keskpank1448  
(2602)Frankfurt Maini ääres
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee51255  
(1252)BrüsselEuroopa Liidu Regioonide Komitee5
Euroopa Kontrollikoda6 887 
(882)Luxembourg
Siseturu Ühtlustamise Amet775 
(861)Alicante
Euroopa Lennundusohutusamet634 
(685)Köln
Euroopa Ravimiamet590 
(599)London
Euroopa Keskkonnaamet136 
(135)Kopenhaagen
1 Euroopa Ülemkogu abistab nõukogu peasekretariaat.
2 EIP osales auditis vabatahtlikult.
3 Ametikohtade arv on esitatud 2012. ja 2013. aasta lõpu seisuga.
4 Peakorter.
5 Komiteed jagavad hooneid, logistikat ja tõlketeenistust ning haldavad neid koos.
6 Euroopa Kontrollikoja kohta esitatud leide ei ole kontrollinud välishindajad.
12
 Tähelepanekud
ELi institutsioonidel ja 
organitel puuduvad ühi -
sed põhimõtted oma 
kasvuhoonegaaside heit -
koguste seireks ja 
vähendamiseks
ELi institutsioonide ja orga -
nite süsiniku jalajälje kogu -
suurus ei ole teada ja olemas -
oleva teabe ebatäielikkus 
võib ohustada heitealase 
aruandluse usaldusväärsust
12 
Kontrollikoja hinnangul vajatakse 
teistele eeskujuks sobivate tõsiseltvõe -
tavate ja veenvate heite vähendamise 
strateegiate väljatöötamiseks ja ellu -
viimiseks usaldusväärset ja põhjalikku 
informatsiooni ELi institutsioonide 
ja organite süsiniku jalajälje tegeliku 
suuruse kohta. Enamiku ELi institut -
sioonide ja organite kohta selline teave 
praegu puudub.
ELi institutsioonide ja organite 
süsiniku jalajälje arvutamiseks 
puudub ühine lähenemisviis
13 
Ametiasutuste süsiniku jalajälje arvu -
tamiseks ei ole vastu võetud kohus -
tuslikke õigusakte. Seetõttu võivad ELi 
institutsioonid ja organid ise otsusta -
da, kas nad tahavad oma tegevusest 
tingitud heite kohta aru anda, ning kui 
nad seda teha otsustavad, siis võivad 
nad heidet omal äranägemisel arvuta -
da ja jälgida.Asukohariikides võivad küll kehtida 
teatud aruandekohustused (näiteks 
hoonete energiatõhususe kohta), 
ent need ei ole kogu ELi ulatuses 
ühtlustatud.
14 
Vastupidiselt erasektoris levinud ta -
vale7 ei nõuta finantsmääruse8 IX jaos 
sätestatud aruannetele („Raamatupi -
damisaruandlus ja raamatupidamis -
arvestus”) keskkonnateabe lisamist9. 
Puuduvad ka vastavad institutsiooni -
devahelised kokkulepped.
15 
ELi vabatahtlikus keskkonnajuhtimis- ja 
-auditeerimissüsteemis EMAS10 osale -
vad organisatsioonid on kohustatud 
aru andma heite põhinäitajast, mis 
koosneb aasta kasvuhoonegaaside 
heitkogusest (CO2-ekvivalenttonnides). 
EMASis osalemise juhendit sisaldavas 
komisjoni otsuses11 kirjeldatud heitko -
guste arvutamise lähenemisviisi tuleb 
aga veel täpsustada. Sellegipoolest 
soovitatakse juhendis organisatsiooni -
del esitada mitte üksnes otsesed, vaid 
ka olulised kaudsed heitkogused (vt 1. 
selgitus ).7 Neljandas nõukogu direktiivis 
78/660/EMÜ, 25.  juuli  1978, 
mis põhineb asutamislepingu 
artikli 54 lõike 3 punktil g 
ja käsitleb teatavat liiki 
äriühingute raamatupidamise 
aastaaruandeid (EÜT L 222, 
14.8.1978, lk 11), sätestatakse, 
et kui see on asjakohane, peab 
majandusaasta aruanne 
sisaldama äriühingu arengu, 
tulemuslikkuse või olukorra 
mõistmiseks vajalikul määral 
ka muud kui finantsteavet, 
sealhulgas teavet keskkonna ja 
töötajatega seotud küsimuste 
kohta. Aprillis 2013 tegi 
komisjon seadusandliku 
algatuse (COM(2013) 207 final, 
16. aprill 2013), mille eesmärk 
on muuta selline aruandlus 
kohustuslikuks rohkem kui 
500 töötajaga ettevõtete 
jaoks.
8 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määrus 
(EL, Euratom) nr 966/2012, 
mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 
26.10.2012, lk 1). Määrus ei kehti 
Euroopa Keskpanga ja Euroopa 
Investeerimispanga kohta. 
ELi ametitel on finantseeskirjad, 
milles järgitakse ELi üldeelarve 
suhtes kohaldatavates 
eeskirjades sätestatud nõudeid.
9 Euroopa Keskpanga 
aastaaruanne sisaldab 
keskkonnateemasid käsitlevat 
osa. Euroopa Investeerimispank 
käsitleb keskkonnateemasid 
ettevõtte vastutuse aruandes, 
mis on osaks EIP grupi 
aastaaruandest.
10 Lisateave EMASi kohta on 
esitatud punktides 62–76.
11 Vt komisjoni 4. märtsi 2013. 
aasta otsuse 2013/131/EL, 
millega kehtestatakse juhend 
keskkonnajuhtimis- ja 
-auditeerimissüsteemis 
osalemiseks vajalike sammude 
kohta vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1221/2009 
organisatsioonide vabatahtliku 
osalemise kohta ühenduse 
keskkonnajuhtimis- ja 
-auditeerimissüsteemis (EMAS) 
(ELT L 76, 19.3.2013, lk 1), lk 25 
ja 26.
13 Tähelepanekud
16 
Komisjoni 9. aprilli 2013. aasta soovitu -
ses12 kutsutakse üles kasutama avaliku 
sektori organisatsioonide olelusrin -
gi keskkonnatoime mõõtmiseks ja 
esitamiseks (see sisaldab ka kasvu -
hoonegaaside heidet) organisatsiooni 
keskkonnajalajälje leidmise meetodit. 
Organisatsiooni keskkonnajalajälje 
leidmise meetodi töötas välja komisjo -
ni Teadusuuringute Ühiskeskus, võttes 
seejuures aluseks olemasolevates ja ül -
diselt aktsepteeritud keskkonnaalastes 
arvestusmeetodites esitatud soovitu -
sed ja juhenddokumendid.
17 
Komisjoni sõnul oli organisatsiooni 
keskkonnajalajälje leidmise meetodi 
väljatöötamise põhjuseks asjaolu, et 
„keskkonnatoime hindamise ja teata -
vaks tegemise meetodite ja algatuste 
praegune paljusus tekitab segadust 
ning kahtlusi keskkonnatoimet käsit -
leva teabe usaldusväärsuses.”13 Kont -
rollikoja audit näitas, et sama analüüs 
kehtib ka ELi institutsioonide ja orga -
nite endi süsiniku jalajälje aruandluse 
kohta.15 auditeeritud ELi 
institutsioonist ja organist kuus 
ei esitanud oma 2012. aasta 
heitkoguseid, ning need, kes 
seda tegid, ei arvutanud või 
avalikustanud heite kõiki 
koostisosi
18 
Auditiga uuriti ELi institutsioonide ja 
organite 2012. aasta heitkoguste kohta 
olemasolevat teavet. Euroopa Ülemko -
gu ja Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa 
Kontrollikoda, Euroopa välisteenistus, 
Euroopa Lennundusohutusamet ja 
Euroopa Ravimiamet oma 2012. aasta 
heitkoguste kohta teavet ei avaldanud. 
Teiste organisatsioonide avaldatud 
teave oli ebatäielik.
19 
Organisatsiooni süsiniku jalajälje arvu -
tamist reguleerivate kohustuslike ees -
kirjade puudumisest tingituna kasutati 
Euroopa Parlamendi süsiniku jalajälje 
aruannet selle laiaulatusliku lähene -
misviisi tõttu auditi käigus võrdlusalu -
sena. Tabelis 2  loetletakse aruandluses 
esitatud (või esitamata jäetud) heiteal -
likad ning heitkogused.12 Komisjoni soovitus 2013/179/EL, 
9. aprill 2013, toodete ja 
organisatsioonide olelusringi 
keskkonnatoime mõõtmise 
ja teatavakstegemise ühtsete 
meetodite kasutamise kohta 
(ELT L 124, 4.5.2013, lk 1).
13 Komisjoni soovituse 
2013/179/EL põhjendus 2.
14 Tähelepanekud Tabel 2
Euroopa ParlamentEuroopa KohusEuroopa InvesteerimispankEuroopa KeskpankSiseturu Ühtlustamise AmetEuroopa KeskkonnaametEuroopa KomisjonKomiteed (EMSK ja RK)Euroopa Ülemkogu ja 
Euroopa Liidu NõukoguEuroopa KontrollikodaEuroopa välisteenistusEuroopa 
LennundusohutusametEuroopa Ravimiamet
2012. aasta heitkogus (CO2e-tonnides) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 A/P A/P A/P A/P A/P
ARUANDLUSE ULATUS  hõlmab järgmisi 
heiteallikaid:
Hoonetes tarbitud energia1 2 2x x x x x
Külmutusagensi pihkumine x x x x x x x x x x
Kaupade transport () x x x x x x x x x x x
Inimeste transport 
Tööle ja tagasi sõitmine x x x x x x x x x x
Tööreisid3 4x x x x x x
Külalised x x x x x x x x x
Kaupade ja teenuste ostmine ()5 5x x x x x x x x x
Jäätmed x x x x x x x x x x
Põhivara6
Hoonete ehitamine () x x x x x x x x x x x
Kontorimööbel () x x x x x x x x x x x
IT‑seadmed () x x x x x x x x x x x
Muud seadmed () x x x x x x x x x x x
1  Aastate kaupa eraldi andmed puuduvad, olemas on vaid koguarv ajavahemiku 2010–2012 kohta.
2 Üksnes keskkonnajuhtimissüsteemi EMAS ulatusse kuuluvad hooned.
3 Ei hõlma Brüsselis ja Strasbourgis istungitel osalevate parlamendiliikmete reise.
4 Hõlmab vaid ametlikke sõidukeid.
5 Hõlmab vaid paberit.
6 Kestvuskaupade ehitamisel või tootmisel tekkinud heitkogused.
Märkus:  enamik heitealaseid andmeid pärineb neid esitanud ELi institutsioonide ja organite iga -aastastest keskkonnaaruannetest. Euroopa Kohut puudutavad andmed 
pärinevad väliskonsultandi koostatud süsiniku jalajälje aruandest ning EIP -d puudutavad andmed panga 2012. aasta süsiniku jalajälje aruandest.2012. aasta kohta esitatud CO2 heitkogused (üksnes avaldatud või avaldamisele 
kuuluvad andmed; võrdlusalusena kasutati Euroopa Parlamendi lähenemisviisi)
Selgitus:
 hõlmatud
() hõlmatud (hinnanguline väärtus)
x hõlmamata
 osaliselt hõlmatud
A/P (andmed puuduvad)
15 Tähelepanekud
20 
Tabelist 2  nähtub, et Euroopa Par -
lament võttis oma aasta koguheite 
esitamisel arvesse suurt hulka heitealli -
kaid  – seetõttu on parlamendi esitatud 
heitkogus peaaegu sama suur kui kõi -
gil teistel institutsioonidel ja organitel 
kokku. Parlamendi kasutatavad heiteal -
likate kategooriad on küll põhimõtteli -
selt üksikasjalikud, ent need ei sisalda 
parlamendiliikmete reise (nende 
päritoluriigist) Brüsselis ja Strasbourgis 
toimuvatele kohtumistele.
21 
Komisjoni 2013. aasta keskkonnaaru -
andes kasvuhoonegaaside heite kohta 
süsiniku ekvivalendina esitatud and -
metes piirduti vaid Brüsselis, Luxem -
bourgis ja Pettenis asuvate EMASi 
registreeringuga hoonete14 ja neis 
asukohtades kasutatavate ametlike 
sõidukite tekitatud heidet puudutava 
teabega.
22 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
ja Regioonide Komitee esitasid vaid 
hoonete energiatarbimise tekitatud 
heidet puudutavad andmed. Komi -
teed selgitasid, et organisatsiooni 
keskkonnajalajälje leidmise meetodil 
põhineva ELi standardse harmonisee -
ritud lähenemisviisi olemasolul oleksid 
nad valmis kaaluma põhjaliku süsiniku 
jalajälje arvutamist.Kolm ELi institutsiooni ja 
organit püüdsid aruandlust 
parandada
23 
Euroopa Keskpanga aruandluse ulatust 
on alates 2008. aastast järk -järgult 
laiendatud. Töötajate kodust tööle ja 
tagasi sõitmisest tingitud ning panga 
uue hoonekompleksi ehitamisega 
tekitatud heitkoguseid aga arvesse 
ei võetud.
24 
Alates 2012. aastast kasutab Euroopa 
Investeerimispank kasvuhoonegaaside 
protokolli metoodikat15. Aruandluse 
ulatus ei hõlma aga ostetud kaupa -
de tootmisel (peale paberi), ostetud 
teenuste loomisel ja kestvuskaupade 
tootmisel (nt seadmed ja sõidukid) 
tekkinud heitkoguseid.
25 
Väliskonsultandi uuringu põhjal otsus -
tas Siseturu Ühtlustamise Amet oma 
aruandlust alates 2013. aastast laien -
dada. Uuring ei hõlmanud aga ostetud 
teenuste ja kapitalikaupade tootmise 
varasematel etappidel tekkinud hei -
det. Lisaks hõlmas see küll lendudel 
tekkinud heidet, ent mitte muud 
liiki tööreiside ja ametit külastanud 
liikmesriikide ametiasutuste töötajate 
reisimisel tekkinud heidet.14 Vt tabel 6 .
15 Maailma säästva arengu 
ärinõukogu / Maailma 
Loodusvarade Instituut, GHG 
Protocol Corporate Standard .
16 Tähelepanekud
Kolm EMASiga ühinemise 
protsessi alustanud ELi 
institutsiooni peavad 
valmistuma heitealase 
aruandluse koostamiseks
26 
Nõukogu peasekretariaat plaanib 
tellida uuringu, mille eesmärk on 
nõukogu süsiniku jalajälje arvutamine. 
Uuring hõlmab vaid Brüsselis toimuvat 
tegevust. Nõukogu peasekretariaadi 
korraldatud kohtumiste ja oma asu -
kohariigi vahel liikuvate liikmesriikide 
esindajate tekitatud heitkogused aga 
kavandatava uuringu ulatusse ei kuulu. 
Arvesse ei läheks ka Luxembourgis 
ja liikmesriikides peetavad nõukogu 
kohtumised.
27 
Euroopa Kohtul valmis 2010. aastal 
institutsiooni süsiniku jalajälge käsitlev 
väliskonsultandi koostatud põhjalik 
uuring. Jalajälje arvutamiseks kasutati 
uuringus parlamendi lähenemisvii -
si. Aastatel 2011 ja 2012 dokumenti 
ajakohastati ja sellesse lisati oluli -
si heiteallikaid. Andmed avaldati 
2014. aasta juunis.
28 
2013. aasta novembris sõlmis ka kont -
rollikoda väliskonsultandiga lepingu, 
mille eesmärk oli EMASiga liitumise 
ettevalmistamine. Auditi tegemise 
ajal ei olnud veel otsustatud, kuidas 
kontrollikoda oma heite kohta aru 
andma hakkab.Komisjon ei ole veel 
otsustanud, kas kasutada oma 
aruandluses organisatsiooni 
keskkonnajalajälje meetodit
29 
Ispras komisjoni Teadusuuringute Ühis -
keskuses tehtud uuring organisatsioo -
ni keskkonnajalajälje leidmise meetodi 
kohta näitas, et see on kasutatav ka 
ametiasutustes. Komisjon ei ole aga 
veel alustanud ametiasutustele mõel -
dud organisatsiooni keskkonnajalajälje 
üksikasjalike juhiste ettevalmistamist. 
Lisaks vajab meetodi võimalik kasutu -
selevõtt komisjoni sõnul edasist ana -
lüüsi (eelkõige puudutab see meetodi 
kasutamiseks vajalikke ressursse).
ELi institutsioonide ja orga -
nite koguheite vähenemine 
on tõendatud vaid hoonete 
energiatarbimise valdkonnas
30 
ELi institutsioonide ja organite süsiniku 
jalajälje tegelikku suurust näitava põh -
jaliku ja usaldusväärse informatsiooni 
puudumise tõttu on ka raske kindlaks 
teha nende kasvuhoonegaaside heidet 
iseloomustavaid üldisi suundumusi. 
Selleks tuli auditi käigus kohati tugine -
da usutavatele, ent vaid piiratud tõen -
dusmaterjalil põhinevatele eeldustele.
17 Tähelepanekud
16 Näiteks oli komisjoni Brüsseli 
hoonete koguenergiatarbimine 
2005. aastal ligikaudu 60% 
suurem kui aastal 2000 (see on 
kõige varasem aasta, mille 
kohta kontrollikojale andmed 
esitati).
17 Hoonete energiatarbimist 
mõjutavad järgmised faktorid: 
hoonete arv ja suurus, nende 
kasutamise intensiivsus 
(kasutajate arv ja 
kasutusperioodid), tehniline 
energiatõhusus, hoonete 
haldamise tõhusus, töötajate 
käitumine ja klimaatilised 
tingimused.
18 Roheline elekter peab vastama 
nõuetele, mis on sätestatud 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivis 
2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, 
taastuvatest energiaallikatest 
toodetud energia kasutamise 
edendamise kohta ning 
direktiivide 2001/77/EÜ 
ja 2003/30/EÜ muutmise 
ja hilisema kehtetuks 
tunnistamise kohta 
(EÜT L 140, 5.6.2009, lk 16).
19 Komisjoni iga -aastases 
keskkonnaaruandes ei käsitleta 
Brüsseli hoonetes tarbitud 
rohelist elektrit heitevabana.31 
Heite vähendamist puudutavates ELi 
otsustes ja ettepanekutes on võetud 
võrdlusaastaks 1990 (vt punktid 3 ja 4). 
ELi institutsioonide ja organite kohta 
1990. aasta heitkoguste andmeid aga 
olemas ei ole. Seega on võimatu võr -
relda nende praeguseid ja 1990. aasta 
tegelikke heitkoguseid.
32 
Sellegipoolest on tõendeid, mis viita -
vad nende koguheite märkimisväärse -
le suurenemisele alates 1990. aastast 
kuni vähemalt aastani 200516. Nime -
tatud suurenemise põhjustajateks on 
ELi laienemine, olemasolevate institut -
sioonide ja organite tegevuse laiene -
mine ja uute loomine.
33 
2006. aastal hakati võtma suuremas 
mahus meetmeid kasvuhoonegaaside 
heite vähendamiseks. See tähendas 
keskendumist hoonete energiatarbimi -
se tekitatud heitele, mis sõltub kütteks, 
jahutuseks, valgustuseks, toiduval -
mistamiseks, elektri- ja elektrooniliste 
seadmete ning andmekeskuste tööks 
kasutatava energia kogusest17 ning vä -
hese heitega või heitevabalt toodetud 
energia tarbimise osakaalust.Rohelise elektri kasutamine 
aitas hoonete energiatarbimise 
kasvutrendi negatiivseks 
pöörata …
34 
Selle osa elektrienergia nõudluse kat -
miseks, mida nad ise toota ei jõudnud, 
alustasid ELi institutsioonid ja organid 
alates 2007. aastast taastuvatest ener -
giaallikatest toodetud energia (roheli -
ne elekter18) ostmist. Kõigi auditeeritud 
ELi institutsioonide ja organite välis -
tarnijatelt ostetud elektrienergia puhul 
on kas täielikult või olulises osas tegu 
rohelise elektriga.
35 
Süsiniku jalajälje arvutustes käsitletak -
se rohelist elektrit üldiselt heitevaba -
na19. Rohelise elektri heidet vähendava 
mõju suuruseks hinnatakse umbes 
20% – seda eeldusel, et kogu elektri -
energia pärineb taastuvatest allikatest 
ning kasvuhoonegaaside heite aru -
andluses kasutatakse kõikehõlmavat 
lähenemisviisi. Rohelise elektri kasuta -
misele ülemineku positiivseks mõjuks 
on koguheite vähenemine (juhul 
kui samaaegselt ei suurene oluliselt 
mittetaastuvatest allikatest toodetud 
koguenergiatarbimine, mida roheline 
elekter ei suuda tasakaalustada). Audi -
teeritud ELi institutsioonide ja orga -
nite puhul aga sellist stsenaariumit ei 
täheldatud.
18 Tähelepanekud
… välistarnijatelt ostetud 
rohelisel elektril kui 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamise vahendil on aga 
oma piirangud
36 
Enamik ELi institutsioonide ja orga -
nite tarbitavast rohelisest elektrist 
ostetakse Brüsselis ja Luxembourgis 
institutsioonidevaheliste lepingute abil 
välistarnijatelt. Välistarnijatelt osteta -
val rohelisel elektril on aga kasvuhoo -
negaaside heite vähendamise seisu -
kohast kaks olulist piirangut: roheline 
elekter ei ole praegu kõigile kättesaa -
dav ning see ei ole vahend, mis tagaks 
keskkonnatoime pideva paranemise.
37 
Turul on praegu saadaval vaid piira -
tud koguses rohelist elektrit. Seetõttu 
vähendab rohelise elektri ostmine 
maailma kasvuhoonegaaside heidet 
üksnes juhul, kui ostetav roheline elek -
ter on toodetud uutes täiendavates 
taastuvenergiaelektrijaamades ning 
asendab fossiilsetest kütustest toode -
tud elektrit. Rohelise elektri nõudluse 
suurenemine suurendab vähemalt 
pikemas perspektiivis tõenäoliselt ka 
pakkumist.
38 
Rohelise elektri näol on tegu ühekord -
se meetmega heite kiireks ja nähtavaks 
vähendamiseks, ent see ei ole vahend, 
mis tagaks keskkonnatoime pideva 
paranemise. Rohelise elektri kasutu -
selevõtt võimaldab enne täiendavate 
koguenergiatarbimist vähendavate 
meetmete võtmist aega võita.Transpordi tekitatud 
heitkoguste kohta olemasolev 
teave ei võimalda näha kindlat 
suundumust
39 
ELi institutsioonide ja organite eripära 
tõttu on transpordi tekitatud heide 
nende puhul üldiselt suurema tähtsu -
sega kui enamiku liikmesriikide ame -
tiasutuste puhul. Transpordi tekitatud 
heite põhjalikuks arvutamiseks peab 
arvesse võtma järgnevaid allikaid:
a) kodust tööle ja tagasi sõitmine;
b) äri-/tööreisid;
c) ELi institutsioonide ja organite 
korraldatud koosolekute ja konve -
rentside osalejad ja väliskülalised.
40 
Kui arvutus sisaldaks kõiki ülalloetle -
tud allikaid, moodustaks transpordi 
tekitatud heide vähemalt poole ELi 
institutsioonide ja organite aruandlu -
ses esitamisele kuuluvast koguheitest. 
Enamik transpordi tekitatud heidet 
puudutavast teabest ei ole praegu aga 
nii täielik ja usaldusväärne kui hoo -
nete energiatarbimist kajastav teave. 
Näiteks sisaldavad töötajate kodust 
tööle ja tagasi sõitmisest tingitud heite 
arvutuste aluseks olevad andmed tihti 
palju vigu. Pikemaajalisi suundumusi 
võimaldasid hinnata üksnes Euroo -
pa Parlamendi ja Euroopa Inves -
teerimispanga andmed  – kummagi 
institutsiooni andmetest ilmnevad 
suundumused on aga absoluutarvudes 
erisuunalised.
19 Tähelepanekud
20 Arvutustes võetakse arvesse 
vaid parlamendi toetatud reise.
21 2012. aasta kohta esitatud 
andmete kohaselt moodustas 
nimetatud kolme peamise 
asukoha vahel sõitmine (oma 
töötajad) 2,5% parlamendi 
kogu süsiniku jalajäljest. 
Töötajate reisid muudesse 
sihtkohtadesse moodustasid 
6,9% süsiniku jalajäljest.
22 Parlamendi kasutatav 
täistööaja ekvivalendi mõiste 
(vt sõnastik) hõlmab nii 
parlamendiliikmeid, -töötajaid 
kui institutsiooni külalisi.
Brüsseli, Luxembourgi ja Strasbourgi vahelise reisimise käigus tekitatud heite 
vähenemine
Brüsseli, Luxembourgi ja Strasbourgi vahel reisivate Euroopa Parlamendi töötajate tekitatud kasvuhoonegaasi -
de heide oli 2012. aastal 34% väiksem kui 2006. aastal. Vähenemise põhjuseks oli suuresti lennureiside asenda -
mine raudteetranspordiga.
Kilomeetrid 
(miljonites )2006 2012 Muutus
Autoga 10,4 9,3 –10%
Rongiga 3,0 7,1 +139 %
Lennukiga 4,8 0,5 –90%
Kokku 18,1 16,9 –7%
Allikas: parlamendi esitatud andmetele tuginevad kontrollikoja arvutused.  
Märkus:  ümardamise tõttu ei pruugi kogusumma võrduda liidetavate summaga.2. selgitus41 
Euroopa Parlamendi esitatud andmete 
kohaselt oli transpordi tekitatud heide 
2012. aastal absoluutarvudes 20% 
suurem kui 2006. aastal. Heite suure -
nemine tulenes suures osas parlamenti 
Brüsselis ja Strasbourgis külastanud 
külalistest20, ent ka sellest, et enda 
töötajate Brüsseli, Luxembourgi ja 
Strasbourgi vahelise reisimise käigus 
tekitatud heite vähenemine (vt 2. 
selgitus ) ei suutnud kompenseerida 
mujale tehtud tööreiside käigus teki -
tatud heite suurenemist21. Suhteliselt 
suutis parlament aga oma transpordi 
tekitatud heidet vähendada 3,3% võrra 
(täistööaja ekvivalendis arvestatuna)22.42 
Euroopa Investeerimispanga esitatud 
andmete kohaselt oli panga trans -
pordi tekitatud heide 2012. aastal 6% 
väiksem kui 2007. aastal. Transpordi 
tekitatud heide ühe töötaja kohta 
vähenes 36% võrra.
20 Tähelepanekud
Põhivara, kaupu ja teenuseid 
kui heite allikaid kiputakse 
nende tähtsusest hoolimata 
tähelepanu alt välja jätma
43 
Kaupade (nt toit ja kontoritarbed) ja 
teenuste (nt puhastus- ja toitlustustee -
nused) tekitatud heitkoguseid võeti 
arvesse vaid harva (välja arvatud paberi 
tekitatud heide). Sama kehtib ka kest -
vuskaupade (nt IT -seadmed) tootmisel 
ning hoonete ehitamisel ja remondil 
tekkinud heite kohta. Põhivara, kaupa -
de ja teenuste süsiniku jalajälje täieliku 
mõju näitajad (ligikaudu 30% 2012. aasta 
kohta esitatud kogustest) arvutas üksnes 
Euroopa Parlament. Euroopa Kohtu vas -
tava hinnangulise mõjunäitaja arvutami -
seks kasutati 2010. aasta andmeid.
Enam kui pool auditeeri -
tud ELi institutsioonidest 
ja organitest ei olnud heite 
vähendamiseks kvantifitsee -
ritud eesmärke seadnud ning 
vaid kaks neist olid seadnud 
kvantifitseeritud eesmär -
gid aastaks 2020
44 
Kontrollikoda on seisukohal, et heite vä -
hendamiseks kvantifitseeritud eesmär -
kide seadmine on tähtis nii planeerimise 
kui organisatsiooni keskkonnajuhtimise 
jätkusuutlikkuse tagamise seisukohast. 
Eesmärkide avalikustamine ja nende saa -
vutamine on oluline selleks, et näidata 
kasvuhoonegaaside heite vähendami -
seks võetud meetmete usaldatavust.45 
2013. aastal ei olnud enam kui pool 
auditeeritud ELi institutsioonidest ja 
organitest kasvuhoonegaaside heite 
vähendamiseks kvantifitseeritud ees -
märke seadnud. Osa organisatsioone 
oli seadnud eesmärgid konkreetsetele 
tegevustele või heiteallikatele või 
kvantifitseerinud koguheite, ning Eu -
roopa Parlament kombineeris mõlemat 
lähenemisviisi (vt tabel 3 ).
Eelistati lühiajalisi eesmärke …
46 
Enamikul juhtudel kasutati lühiajalisi 
eesmärke, mille periood jäi vahemikku 
ühest kolme aastani. Auditiga leiti, 
et lühiajalised eesmärgid võivad olla 
kasulikud juhul, kui heidet on võimalik 
kiiresti vähendada (nt heite vähenda -
mine rohelise elektri kasutuselevõtu 
abil). Lühiajaliste eesmärkidega seotud 
peamine risk on see, et puudub piisav 
aeg selliste meetmete võtmiseks, 
mis vajavad rohkem ettevalmistust 
ja vähendavad heidet alles mitu aas -
tat algsest otsusest hiljem (eelkõige 
ehitusprojektid). Lisaks näitas audit, 
et hoonete energiatarbimisele sea -
tavaid lühiajalisi eesmärke võivad 
moonutada aastast aastasse erinevad 
ilmastikutingimused.
21 Tähelepanekud Tabel 3Kasvuhoonegaaside heite vähendamise kvantifitseeritud eesmärgid
Valdkondlikud 
eesmärgid
Kogueesmärk
Absoluutsed 
eesmärgid
Suhtelised eesmärgid
Lühiajaline eesmärk 
(üks kuni kolm aastat) 
Keskpika perioodi 
eesmärk (2020)
Pikaajaline eesmärk 
(2030)
Euroopa Parlament x x1x
Euroopa Komisjon x x x
Euroopa Keskpank x x x x
Komiteed (EMSK ja RK) x x x x
Euroopa Investeerimispank x x x x
Euroopa Keskkonnaamet x x x
Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu x x x x x x x
Euroopa Kohus x x x x x x x
Euroopa Kontrollikoda x x x x x x x
Euroopa välisteenistus x x x x x x x
Siseturu Ühtlustamise Amet x x x x x x x
Euroopa Lennundusohutusamet x x x x x x x
Euroopa Ravimiamet x x x x x x x
1 Lisaks seati energia, paberi ja jäätmete valdkonnas heite vähendamiseks 2016. aastaks mõned vahe -eesmärgid.
Kvantifitseeritud  eesmärkidega fikseeritakse mingiks ajavahemikuks sihid heitkoguste vähendamiseks. Eristatakse nelja tüüpi kvantifitseeri ‑
tud eesmärke:
 ο valdkondlikud  eesmärgid kehtivad konkreetsete tegevuste kohta (nt hoonete kütmisest ja jahutamisest tingitud heitkogused);
 ο kogueesmärk  puudutab institutsiooni/organi tegevusest tingitud koguheidet;
 ο absoluutsete  eesmärkide abil püütakse vähendada institutsiooni/organi kui terviku tegevusest tingitud koguheidet võrreldes võrd -
lusaasta vastava näitajaga;
 ο suhteliste  eesmärkidega püütakse vähendada inimese või ruutmeetri kohta tekitatud heidet võrreldes võrdlusaasta vastavate 
näitajatega.Selgitus:
 Jah
x Ei
47 
Heite vähendamise eesmärgid on 
seatud kas absoluutarvudes (koguhei -
te vähendamine), suhteliselt (inimese 
või ruutmeetri kohta tekitatud heite 
vähendamine) või mõlemat kombi -
neerides. Heitkoguste vähendamiseks 
absoluutarvudes seatud eesmärgid 
vastavad paremini ELi kliimamuutus -
tepoliitikale, mis panustab koguheite 
vähendamisele.Pealegi tähendab absoluutkogustes 
seatud eesmärkide saavutamine ka 
keskkonnatoime suhtelist parane -
mist (erandiks on vaid institutsiooni 
või organi tegevuse vähenemise 
stsenaarium).
22 Tähelepanekud
… ning kui 2020. aastaks ka 
eesmärgid seati, siis on need 
suhtelist laadi
48 
2020. aastaks on endale eesmärgid 
seadnud Euroopa Parlament ja Euroo -
pa Investeerimispank, ning need on 
esitatud suhtelisel kujul.49 
Parlamendi keskkonnaaruandes esita -
tud eesmärgi kohaselt kavandatakse 
ajavahemikus 2006–2020 vähendada 
täistööaja ekvivalendi kohta tekitatud 
heidet 30% võrra. Tabelis 4 võrrel -
dakse 2006. aasta heidet23 2012. aasta 
heitega (absoluutarvudes, suhteliselt 
ning täistööaja ekvivalendi kohta24).23 2006 on esimene aasta, mille 
kohta parlament esitas oma 
süsiniku jalajälje andmed.
24 Netoheide (rohelist elektrit 
käsitletakse heitevabana). 
Parlamendi kasutatava 
täistööaja ekvivalendi 
mõiste (vt sõnastik) hõlmab 
peale parlamendiliikmete 
ja -töötajate ka institutsiooni 
külalisi.
25 Netoheide (rohelist elektrit 
käsitletakse heitevabana). 
Peab märkima, et EIB ja 
parlamendi heitkoguseid 
puudutavad arvud 
ei ole nende koostamise 
metoodiliste erinevuste 
tõttu omavahel võrreldavad. Parlamendi kasvuhoonegaaside heite vähenemine abso -
luutarvudes ja suhteliselt
2006 2012 Vähenemine
Heitkogus kokku (CO2e-tonnides) 100 138 91 893 –8,2%
Heitkogus täistööaja ekvivalendi kohta 9,37 6,89 –26,4%
Allikas: Euroopa Parlamendi 2013. aasta keskkonnaaruanne.Tabel 4 Tabel 550 
EIP 2012. aasta süsiniku jalajälje aru -
andes seatakse võrdlusaasta (2007) 
suhtes tehtud edusammude seire 
ja aruandluse mõõtmiseks eesmärk 
vähendada süsiniku jalajälge inimese 
kohta aastaks 2020 vähemalt 20% 
võrra. Tabelis 5 võrreldakse 2007. aasta 
heidet 2012. aasta heitega (absoluut-
arvudes, suhteliselt ning täistööaja 
ekvivalendi kohta25).
EIP kasvuhoonegaaside heite vähenemine absoluutarvu -
des ja suhteliselt
2007 2012 Vähenemine
Heitkogus kokku (CO2e-tonnides) 17 932 16 441 –8,3%
Heitkogus töötaja kohta 11,9 7, 5 –37, 0 %
Allikas: Euroopa Investeerimispanga 2012. aasta süsiniku jalajälje aruanne.
23 Tähelepanekud
Puuduvad 2020. aastast 
kaugemale ulatuvad 
pikaajalised eesmärgid
51 
Ükski ELi institutsioon ega organ ei 
ole seadnud 2020. aastast kaugemale 
ulatuvaid pikaajalisi eesmärke. Euroo -
pa Komisjoni 2014. aasta ettepanek 
kehtestada 2030. aastaks kohustuslik 
eesmärk kasvuhoonegaaside vä -
hendamiseks (vt punkt 4) annab ELi 
institutsioonidele ja organitele võima -
luse töötada välja ja rakendada ühine 
pikaajaline lähenemisviis.
Vältimatu heite kompensee -
rimist kasutatakse vähe ning 
ELi institutsioonidel ja orga -
nitel puudub ühine seisukoht
52 
Süsinikdioksiidi kompenseerimine26 on 
mehhanism, mille raames kompensee -
ritakse organisatsiooni tekitatud heide 
(või osa sellest), ostes mujal maailmas 
säästetud süsinikdioksiid -ekvivalendi 
koguseid (nt söeküttel töötava elektri -
jaama tuuleparkidega asendamise teel 
vähendatud heide). Süsinikdioksiidi 
kvaliteetset kompenseerimist peab 
kontrollima mõne tunnustatud kava 
abil ning veenduma, et heitkoguste vä -
henemine on täiendav (st välistatakse 
vähenemine, mis oleks ka muidu aset 
leidnud), pidev, mitte kahekordselt 
arvestatud ja heite ülekandumist väl -
tiv. Tegevust saab nimetada süsiniku -
neutraalseks juhul, kui kogu vältimatu 
heide kompenseeritakse27.53 
ELi institutsioonid ja organid ei ole ko -
hustatud süsiniku heidet kompenseeri -
ma. Mõned neist on hakanud aga seda 
võimalust kasutama (kuigi tihti vaid 
piiratud määral). Auditi käigus leiti, et 
heite kompenseerimisel oli CO2e tonni 
hind vahemikus 3,45–24,5  eurot, mis 
on tunduvalt alla Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu keskkonnahoidlike sõiduki -
te direktiivis28 seatud 40-eurose maksi -
mumhinna (2007. aasta hindades).
Vähesed ELi institutsioonid 
ja organid on heidet 
vabatahtlikult kompenseerinud
54 
Heite kompenseerimist kasutas 
esimesena Euroopa Keskkonnaamet. 
2006. aastal hakati ametis kompen -
seerima tööreiside tekitatud süsinik -
dioksiidi. Keskkonnaameti reisibüroo 
arvutab heite suuruse ja nende kom -
penseerimiseks ostetud süsinikdiok -
siidi ekvivalendi kogustega toetatakse 
Gold Standardi29 nõuetele vastavaid 
energiatõhususe projekte Aafrikas. 
2012. aastal kulutati 745 tonni kom -
penseerimiseks kokku 11 286 eurot 
hinnaga 15,15  eurot tonni kohta. Lisaks 
otsustati 2013. aasta juulis kompensee -
rida 2010., 2011. ja 2012. aasta kütte -
kulud summas 2420  eurot (10  eurot 
tonni kohta), millega toetati ühte Türgi 
tuulepargi projekti.26 Süsiniku heite 
kompenseerimist ei tohi 
segamini ajada ELi 
heitkogustega kauplemise 
süsteemiga, mis on 
energiamahukate tegevuste 
jaoks mõeldud kohustuslik 
kasvuhoonegaaside 
saastekvootidega kauplemise 
süsteem. Vt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
direktiiv 2003/87/EÜ, 
13. oktoober 2003, millega 
luuakse ühenduses 
kasvuhoonegaaside 
saastekvootidega kauplemise 
süsteem ja muudetakse 
nõukogu direktiivi 96/61/EÜ 
(ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).
27 Vt Ühendkuningriigi energia ja 
kliimamuutuse ministeeriumi 
dokumendis „A guide 
to carbon offsetting for the 
public sector” (2. versioon, 
2011, lk 11) esitatud määratlus: 
süsinikuneutraalsus tähendab 
olukorda, kus heitkoguste 
läbipaistval viisil arvutamise, 
nende vähendamise 
ja vältimatu heite 
kompenseerimise 
abil vähendatakse 
netoheitkogus nullini.
28 Vt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. aprilli 2009. aasta 
direktiivi 2009/33/EÜ 
keskkonnasõbralike 
ja energiatõhusate 
maanteesõidukite 
edendamise kohta (ELT L 120, 
15.5.2009, lk 5) lisa (tabel 2).
29 Rühma valitsusväliste 
organisatsioonide poolt 
2003. aastal asutatud 
Gold Standard on süsiniku 
kompenseerimise 
projektide juures laialdaselt 
kasutatav vabatahtlik 
sertifitseerimisstandard.
24 Tähelepanekud
55 
Siseturu Ühtlustamise Amet on ka -
sutanud süsiniku kompenseerimist 
alates 2010. aastast ja seadnud endale 
eesmärgi muutuda järk -järgult süsi -
nikuneutraalseks (seejuures võetakse 
arvesse ameti süsiniku heite alase 
aruandluse ulatuse laienemist lähiaas -
tatel). 2012. aastal esitatud 2145 tonni -
ne heitkogus kompenseeriti hinnaga 
52 549  eurot (24,5  eurot tonni kohta). 
Toetatud projekti eesmärk oli eden -
dada Nigeerias tõhusate puiduahjude 
kasutuselevõttu.
56 
Euroopa Parlament kasutas süsini -
ku kompenseerimist esimest korda 
2012. aastal. Parlamendi büroo otsus -
tas kompenseerida teatud heiteliigid 
(hoonete energiatarbimise ja ametnike 
tööreiside tekitatud heite), mis moo -
dustasid ligikaudu 27% parlamendi 
2011. aasta kohta esitatud süsiniku 
heitest. Süsinikdioksiidi kompensat -
siooni ühiku turuhinna languse tõttu 
maksis parlament algselt prognoositud 
705 000 euro asemel 89 558 eurot30 
(3,45 eurot tonni kohta); tegu oli ühes 
Hiina terasetööstuses rakendatud (ja 
Gold Standardi kvaliteedile vastava) 
energiatõhususprojektiga31.
57 
Euroopa Keskpank kasutas süsinikdiok -
siidi kompensatsiooni raudteel tehtud 
tööreiside puhul. 2012. aastal oli tegu 
30,9 tonni CO2-ekvivalendiga, mis 
moodustas vaid väikese osa tööreisi -
de tekitatud heitest. Rahvusvaheliste 
reisiteenuste hankimisel soovitatakse 
EKP 2012. aasta säästvate hangete 
juhendis32 kasutada nõuet, mille ko -
haselt kompenseeriks edukas pakkuja 
ametlike reiside käigus tekkinud heite 
täies mahus.Juhendi kohaselt peaksid süsinik -
dioksiidi kompenseerimise projektid 
vastama täiendavuse ja püsivuse 
kriteeriumidele, vältima lekkeid ja to -
peltarvestamist, ning kompenseeritud 
koguseid peaks kinnitama erapooletu 
tõendaja. Auditi tegemise ajal ei olnud 
soovitust veel rakendatud.
Kaks ELi organit otsustasid 
kasutada süsinikdioksiidi 
kompenseerimist, ent olid 
otsuse rakendamise kas edasi 
lükanud või peatanud
58 
Euroopa Investeerimispanga haldus -
komitee kiitis süsinikuneutraalsuse 
põhimõtte heaks ja otsustas kvaliteet -
se süsinikdioksiidi kompensatsiooni 
abil kompenseerida kogu vältimatu 
heite peale seda, kui on võetud kõik 
heite vähendamiseks mõeldud asjako -
hased meetmed. Auditi tegemise ajal 
ei olnud soovitust veel rakendatud. 
EIB otsustas, et 2013. aasta vältimatu 
süsiniku jalajälje kompenseerimist 
alustatakse 2014. aastal.
59 
Euroopa Lennundusohutusamet sõlmis 
2008. aastal süsiniku kompenseeri -
mise teenuste osutamiseks raamle -
pingu, mille eesmärk oli lennureiside 
tekitatud heite kompenseerimine. 
EASA sõnul peatati lepingu täitmi -
ne 2010. aastal peale lähetuseelarve 
vähendamise teatavaks tegemist. 
2012. aastal kasutas EASA süsinikdiok -
siidi kompensatsiooni raudteel tehtud 
tööreiside puhul.30 Summa moodustas vähem 
kui 10% parlamendi eelarve 
artiklis 239 süsinikdioksiidi 
kompensatsiooni kuludeks 
eraldatud summast 
(950 000  eurot). Ülejäänud 
osa artikli 239 summast ei 
kasutatud aga täiendavate 
süsinikdioksiidi 
kompensatsiooni ühikute 
ostmiseks.
31 Tehniline kirjeldus ei 
sisaldanud mingeid nõudeid 
süsinikdioksiidi 
kompensatsiooni ühikute 
päritolumaa kohta, kuigi 
parlamenti nõustanud 
väliskonsultant oli soovitanud 
eelistada ELi liikmesmaid 
või vähim arenenud riike.
32 Vt ka punkt 88.
25 Tähelepanekud
Komisjon süsinikdioksiidi 
kompenseerimist ei kasuta
60 
Komisjoni veebisaidil33 soovitab 
Euroopa kliimameetmete volinik ELi 
kodanikel kaaluda enda lennureiside 
tekitatud heite vabatahtlikku kompen -
seerimist (vt 3. selgitus ).
61 
Sarnaselt enamikule ELi institutsiooni -
dele ja organitele ei kasuta komisjon 
aga praegu enda tekitatud süsinikdiok -
siidi kompenseerimist (ei kompensee -
rita ka komisjoni liikmete ja töötajate 
lennureiside käigus tekitatud heidet). 
Süsinikdioksiidi kompenseerimist 
mittekasutavate institutsioonide ja or -
ganite juhid põhjendavad oma otsust 
alljärgnevalt esitatud argumentidega:
a) süsinikdioksiidi kompenseerimises 
ei nähta täiendavat viisi oma heite 
vähendamiseks, vaid käsitletakse 
seda pigem oma heite vähenda -
miseks võetavatest meetmetest 
kõige vähem usutava meetodina. 
Sellepärast peaks kõik eelarveeral -
dised investeerima energiatõhusu -
se meetmetesse;b) süsinikdioksiidi kompenseerimist 
peetakse kõige viimaseks meet -
meks, mida võib võtta alles siis, 
kui kõik teised heite vältimise või 
vähendamise võimalused on juba 
ära kasutatud;
c) süsinikdioksiidi kompenseerimise 
teel CO2-neutraalsuse saavutamine 
eeldab kõikide ELi institutsioonide 
ja organite jaoks ühist asjakohast 
finantsraamistikku;
d) süsinikdioksiidi kompenseerimise 
projektide kvaliteet ei ole alati 
küllaldaselt tagatud.
Kontrollikoda on seisukohal, et prob -
leemiga tegelemiseks peaks lisaks 
heitkoguste vähendamisele (ja mitte 
selle asemel) kasutama kvaliteetseid 
süsinikdioksiidi kompenseerimise 
projekte.33 Ways you can fight climate 
change, jaanuar 2014 
(http://ec.europa.eu/clima/
citizens/tips/tips_04_en.htm ).
Euroopa kliimameetmete volinik soovitab kaaluda vältimatute lennureiside tekita -
tud heite kompenseerimist
„Lendamine on maailma kõige kiiremini kasvav süsinikdioksiidi allikas. Lendajad peaksid kaaluma ka enda te -
kitatud süsinikdioksiidi kompenseerimist. On olemas organisatsioonid, kes arvutavad välja teie poolt tekitatud 
heite ja investeerivad raha taastuvenergiaprojektidesse.”3. selgitus
26 Tähelepanekud
ELi institutsioonid ja 
organid ei kasuta täiel 
määral ära komisjoni 
edendatavaid 
keskkonnajuhtimisvahen -
deid
Euroopa keskkonnajuhti -
mis- ja -auditeerimissüsteemi 
(EMAS) kasutuselevõtt ede -
neb aeglaselt
62 
Komisjon toetab ELi keskkonnajuhti -
mis- ja -auditeerimissüsteemi eden -
damist liikmesriikides. EMASi eesmärk 
on edendada organisatsioonide 
keskkonnategevuse tulemuslikkuse 
pidevat täiustamist; selleks hinnatak -
se süstemaatiliselt ja korrapäraselt 
organisatsioonide keskkonnategevuse 
kõiki aspekte ning mitte üksnes nende 
kasvuhoonegaaside heidet. Enne liik -
mesriigi pädevates asutustes registree -
rimist peavad akrediteeritud keskkon -
natõendajad kinnitama organisatsiooni 
vastavust EMASi määruse sätetele ning 
tegema seda hiljem regulaarselt uuesti 
alati enne registreeringu uuenda -
mist34. Komisjoni sõnul on Euroopa 
keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimis -
süsteem (EMAS) „turul pakutavatest 
keskkonnajuhtimisvahenditest kõige 
usaldusväärsem ja kindlam”35. EMAS 
on avatud ka väljaspool ELi asuvatele 
organisatsioonidele.63 
EMASis osalemine on vabatahtlik ja 
„see võib neile [osalejatele] lisakasu 
tuua halduskontrolli lihtsustumise, ku -
lude vähenemise ja paranenud avaliku 
maine näol, tingimusel et nad suuda -
vad tõendada keskkonnatoime paran -
damist”.36 EMASi määrus lubab regist -
reerida ka üksnes organisatsiooni osi.
Ametiasutused on saanud 
EMASi registreeringut taotleda 
alates aastast 2001; 2014. aasta 
seisuga oli 15 auditeeritud 
ELi institutsioonist ja organist 
registreeritud seitse
64 
1993. aastal vastu võetud esimene 
EMASi määrus võimaldas registreeri -
da üksnes tööstussektori ettevõtteid. 
EMASi määruse esimese läbivaatami -
sega 2001. aastal (EMAS II) avati kava 
kõigi majandusvaldkondade jaoks 
(k.a avaliku ja erasektori teenusepak -
kujad). ELi institutsioone julgustati 
„määruse põhimõtteid omaks võtma”37. 
2009. aastal vastu võetud teine läbi -
vaatamine (EMAS III) muutis kava ka 
väikeste organisatsioonide (sealhulgas 
vähem kui 250 töötajaga avalik -õigusli -
ke asutuste) jaoks huvipakkuvamaks.34 2014. aasta jaanuari seisuga 
oli EMASi registreering enam 
kui 4500 organisatsioonil ja 
ligikaudu 7800 tegevuskohal.
35 Vt EMASi teabeleht „EMAS and 
ISO 14001: complementarities 
and differences” 
(http://ec.europa.eu/
environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Vt Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu 
25. novembri 2009. aasta 
määruse (EÜ) nr 1221/2009 
organisatsioonide vabatahtliku 
osalemise kohta ühenduse 
keskkonnajuhtimis- ja 
-auditeerimissüsteemis (EMAS) 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 761/2001 ning komisjoni 
otsused 2001/681/EÜ 
ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 
22.12.2009, lk 1) selgitus 8.
37 Vt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 19. märtsi 2001. aasta 
määruse (EÜ) nr 761/2001 
organisatsioonide vabatahtliku 
osalemise võimaldamise kohta 
ühenduse keskkonnajuhtimis- 
ja -auditeerimissüsteemis 
(EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, 
lk 1) selgitus 21.
27 Tähelepanekud
65 
2014. aasta juuni seisuga oli seitsmel 
auditeeritud ELi institutsioonil ja 
organil EMASi registreering, veel viis 
valmistusid selle saamiseks. Olukorra 
ülevaade on esitatud tabelis 6 .66 
Kolm EMASi sertifitseeringuga ELi insti -
tutsiooni ja organit kasutasid võimalust 
registreerida vaid osa oma hoonetest 
või asukohtadest. Sellised ulatuse pii -
rangud on enamasti ajutised ja puudu -
tavad hooneid, mis ei ole veel EMASi 
nõuetega kooskõlas, või hooneid, mis 
on kavas lähiaastatel vabastada.
ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi registreeringud
Institutsioon/organ EMASi registreering olemas või kavandatud Hõlmatud hoonete pindala osakaal (2013)
Euroopa Keskkonnaamet Alates aastast 2005 100%
Euroopa Komisjon Alates aastast 2005 Brüssel 85%
Luxembourg 31%
Petten (Teadusuuringute Ühiskeskus) 100%
Teadusuuringute Ühiskeskuse teised 
tegevuskohad0%
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus (LUX) 0%
Grange 0%
Rakendusametid 0%
Esindused liikmesriikides 0%
Hõlmatud pindala kokku 57%
Euroopa Parlament Alates aastast 2007Kolm peamist asukohta 85%
Kontorid liikmesriikides 0%
Siseturu Ühtlustamise Amet Alates aastast 200877% 
(ei hõlma ühte üüritud hoonet)
Euroopa Keskpank Alates aastast 2010100% 
(välja arvatud ühe välise andmekeskuse pind)
Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee Alates aastast 2011100% (viis üksnes komiteede poolt kasutatavat 
hoonet)
0% komisjoniga jagatud hoonestEuroopa Liidu Regioonide 
Komitee
Euroopa Ülemkogu Ettevalmistamisel, registreerimine on kavandatud 2015. aastasse A/PEuroopa Liidu Nõukogu
Euroopa Ravimiamet Ettevalmistamisel, registreerimine on kavandatud 2015. aastasse A/P
Euroopa Liidu Kohus Ettevalmistamisel, registreerimine on kavandatud 2016. aastasse A/P
Euroopa Kontrollikoda Ettevalmistamisel, registreerimine on kavandatud 2016. aastasse A/P
Euroopa InvesteerimispankKeskkonnajuhtimissüsteemi kasutuselevõtu ettevalmistamine.
EMASi kasutuselevõtu otsust ei ole tehtud (kaalumisel on ka 
ISO 14001)A/P
Euroopa Lennundusohutusamet EMASi ettevalmistamise otsust ei ole tehtud A/P
Euroopa välisteenistus EMASi ettevalmistamise otsust ei ole tehtud A/PTabel 6
28 Tähelepanekud
Komisjoni praeguse EMASi 
registreeringu ulatusel on 
märkimisväärsed piirangud
67 
Komisjoni praeguse EMASi registree -
ringu ulatus on rohkem piiratud kui 
teistel ELi institutsioonidel ja organitel. 
Osaliselt selgitab seda komisjoni suu -
rus (eelkõige komisjoni paljudes liik -
mesriikides paiknevate asukohtade ja 
hoonete suur arv). Viivituste põhjuseks 
on aga ka aeglased otsustusprotsessid 
ja projekti madal prioriteetsuse aste 
(eraldatud vähene inimressurss).
68 
Peale seda, kui osa teenistuste Brüsselis 
paiknevaid hooneid (kaheksa hoo -
net) hõlmav EMASi pilootprojekt viidi 
2005. aastal edukat lõpule, otsustas 
komisjon alles 2009. aasta septemb -
ris laiendada EMASi registreeringu 
ulatust kõigile tegevustele ja hoonetele 
Brüsselis ja Luxembourgis. Eesmärgi 
täitmiseks tähtaega ei seatud.
69 
2010. aastal anti ISO 14001 sertifitsee -
ring Teadusuuringute Ühiskeskuse viie 
asukoha juhtimissüsteemidele. Küll aga 
ei kasutatud võimalust hankida samal 
ajal ka EMASi registreering38.70 
2013. aasta novembris otsustas komis -
jon „rakendada EMASi süsteemi omal 
ajal [ due course ] kõigi oma Euroopa 
Liidu tegevuste ja asukohtade puhul”39. 
Otsuses mainitakse eraldi ära EMASi 
registreeringu laiendamine Teadusuu -
ringute Ühiskeskuse ning Toidu- ja Ve -
terinaarameti tegevustele ja hoonetele 
Grange`is. Samas ei mainita aga raken -
dusameteid ja komisjoni liikmesriikides 
asuvaid esindusi (enam kui 35 hoonet 
kogupindalaga ligikaudu 38 000 ruut -
meetrit). EMASi kasutamine esindus -
tes võimaldaks seda liikmesriikides 
aktiivselt tutvustada ning näidata, et 
kava võib olla kasulik ka väiksemate 
organisatsioonide jaoks40.
71 
Sama loogika kehtib ka ELi delegat -
sioonide puhul (enam kui 140 riigis 
ja kogupindalaga ligikaudu 250 000 
ruutmeetrit), mida nüüd haldab Eu -
roopa välisteenistus. Euroopa välis -
teenistus ei ole veel otsustanud EMASi 
rakendada.38 EMAS hõlmab kõiki ISO 14001 
nõudeid ja neile lisanduvaid 
täiendavaid tingimusi. 
Mõlemat süsteemi saab 
lasta korraga heaks kiita 
ja sertifitseerida. Mõlema 
samaaegsel juurutamisega 
kaasnevad vaid väikesed 
lisakulud, kui sedagi.
39 Komisjoni 
18. novembri 2013. aasta 
otsus C(2013) 7708 final 
ühenduse keskkonnajuhtimise 
auditeerimiskava (EMAS) 
kasutamise kohta komisjoni 
teenistustes.
40 Komisjon avaldas väikestele 
organisatsioonidele ettenähtud 
EMASi -alase õppematerjali 
ja edendab „EMAS Easy” nime 
all tuntud standardiseeritud 
metoodika kasutamist.
29 Tähelepanekud
EMASiga kaasnevad küll 
kulud, ent ka keskkonnaalased 
edusammud ja rahaline 
kokkuhoid
72 
Auditiga leiti, et EMASis osalemise 
kulud olid vahemikus 50 000 kuni 
üks miljon eurot aastas (olenevalt ELi 
institutsiooni või organi suurusest ning 
sellest, kui tõsiselt süsteemi toimimis -
se suhtuti). Summa sisaldab tööjõu-, 
kontrolli- ja siseaudititeenuste kulu -
sid, ent ei hõlma EMASi tõttu tehtud 
investeeringuid.
73 
Tavaliselt toob EMAS endaga kaasa 
tõhususe paranemise, mis ilmneb juba 
esimeseks EMASi registreeringuks 
valmistumise ajal. Näiteks teatasid nii 
Euroopa Keskpank (EMASi registree -
ring alates 2010. aastast) kui komiteed 
(EMASi registreering alates 2011. aas -
tast), et nende elektritarbimine ühe 
töötaja kohta on võrreldes 2008. aas -
taga 20% võrra vähenenud; mõlemal 
juhul algas tarbimise pidev vähenemi -
ne 2009. aastal.
74 
Selline sääst ei mõjuta positiivselt mit -
te üksnes keskkonda, vaid ka eelarvet. 
EMASi kasutavad ELi institutsioonid ja 
organid kava tõttu saavutatud rahalist 
kokkuhoidu üldiselt konkreetselt ei 
mõõda. Küll aga on EMASil kohene 
positiivne rahaline mõju juhul, kui 
eelnevaid investeeringuid tegemata 
väheneb energia ja muude ressurssi -
de tarbimine – seda hoonete parema 
haldamise (nt kütteaegade ja keskmise 
temperatuuri muutmine) või töötajate 
muutunud käitumise tõttu (nt elekt -
rooniliste seadmete väljalülitamine 
enne kontorist lahkumist).75 
Kui tõhususe suurendamiseks vaja -
takse investeeringuid, võtab rahalise 
säästu saavutamine rohkem aega. 
Näiteks hindas Siseturu Ühtlustamise 
Amet oma hoone energiatõhususe 
suurendamiseks mõeldud EMASi inves -
teeringute (päikesepaneelid, ruumide 
remont, jahutusseadmed) maksumust: 
ajavahemiku 2010–2012 tulemuseks 
saadi 2,5 miljonit eurot. Oodatud 
energiakulude säästu puhul kujuneb 
investeeringu tasuvusajaks ameti sõ -
nul ligikaudu seitse aastat.
76 
Komisjoni arvutuste kohaselt oli EMASi 
energia- ja veetarbimist vähendavate 
meetmete abil komisjoni Brüsseli hoo -
netes 2012. aastal saavutatud brutokok -
kuhoid ligikaudu seitse miljonit eurot41. 
Komisjoni Brüsseli hoonete42 koguener -
giatarbimine oli 2012. aastal ligikaudu 
15% madalam kui 2005 aastal.
Keskkonnahoidlikke han -
keid ei käsitleta praeguste 
reeglite juures kui kohustust, 
vaid pigem kui ühte võima -
lust, ning süstemaatiliselt 
kasutasid neid vaid vähesed 
institutsioonid ja organid
77 
Komisjoni teatises „Keskkonnahoid -
likud riigihanked”43 on keskkonna -
hoidlikud riigihanked määratletud kui 
protsess, mille käigus püüavad ava -
liku sektori asutused hankida kaupu, 
teenuseid ja ehitustöid viisil, mis tagab 
väiksema keskkonnamõju kogu nende 
olelusringi vältel. Võrdluse aluseks ka -
sutatakse tavaliste hankemenetlustega 
hangitud sarnase eesmärgiga kaupu, 
teenuseid ja ehitustöid.41 Kasutatud metoodika 
lähteaastaks oli 2005. aasta. 
2012. aasta „virtuaalse 
tarbimise” (ilma EMASi 
energia- ja veetarbimist 
vähendavate meetmeteta) 
arvutamise aluseks võeti 
2005. aasta energiatarbimise 
näitaja (kwh/m2) ja 2012. aasta 
tegelik pindala. „Virtuaalset 
tarbimist” võrreldi 2012. aasta 
tegeliku tarbimisega. 
Saavutatud rahalise 
kokkuhoiu arvutamiseks 
võrreldi „virtuaalse tarbimise” 
kulu 2012. aasta hindades 
väljendatuna 2012. aasta 
tegeliku tarbimise kuluga.
42 Andmed puudutavad 
komisjoni kasutatavaid ja 
vastavalt iga vaadeldava aasta 
kinnisvaraportfellis sisalduvaid 
hooneid. Arvutus ei sisaldanud 
rakendusameteid.
43 KOM(2008) 400 (lõplik), 
16. juuli 2008.
30 Tähelepanekud
78 
Kui üks erand välja arvata44, siis ei 
sisalda praegu ELi institutsioonidele ja 
organitele kehtivad riigihanke -eeskir -
jad nõuet hankida väiksema keskkon -
namõjuga kaupu, teenuseid ja ehi -
tustöid. Keskkonnahoidlikke hankeid 
käsitletakse kui ühte võimalust ning 
need ei ole kohustuslikud.
79 
ELi finantsmäärus keskkonnahoidlike 
riigihangete kasutamist ei käsitle45. 
Finantsmääruse rakenduseeskirja -
des46 lubatakse keskkonnakaalutlusi 
riigihangete puhul arvesse võtta ning 
sätestatakse eeskirjad olukordadeks, 
kui tehniline kirjeldus selliseid kaa -
lutlusi sisaldab, või kui neid kasuta -
takse valiku- ja edukaks tunnistamise 
tingimustes või lepingu täitmise 
tingimustes. Rakenduseeskirjade 
sätted on viidud kooskõlla endise ELi 
hankedirektiiviga47.
80 
Rakenduseeskirjad ei sisalda aga 
keskkonnasõbralike ja energiatõhusate 
maanteesõidukite edendamist käsitle -
vas direktiivis48 sätestatud nõuet, mille 
kohaselt peavad avalikud sektori han -
kijad võtma arvesse sõiduki energia- ja 
keskkonnamõju selle kasutusea jook -
sul. Sama kehtib ka energiatarbimise 
märgistuse direktiivi kohta49, milles 
nõutakse, et tellijad püüaksid hankida 
vaid selliseid tooteid, mis vastavad 
kõrgeima tõhususnäitaja ja energiatõ -
hususklassi kriteeriumidele50.Finantseeskirjade rakenduseeskirjades 
ei ole arvesse võetud ka energiatõhu -
suse direktiivi51 asjaomaseid sätteid. 
Seega kehtivad ELi institutsioonide -
le ja organitele keskkonnahoidlike 
hangete puhul leebemad nõuded kui 
liikmesriikides.
Komisjon edendab 
keskkonnahoidlike hangete 
vabatahtlikku kasutamist
81 
Komisjoni eelarve peadirektoraadi 
avaldatud riigihangete teatmikus52 ja 
selle juurde kuuluvas ringkirjas ELi ins -
titutsioonide teostatavates hangetes 
keskkonnakaalutluste arvesse võtmise 
kohta53 viidatakse keskkonnahoidlikke 
riigihankeid käsitlevatele vabataht -
likele soovitustele54 ning komisjoni 
keskkonna peadirektoraadi avalda -
tud keskkonnahoidlike riigihangete 
õppevahendile.44 Praegu on keskkonnahoidlikud 
hanked ELi institutsioonide 
jaoks kohustuslikud vaid 
ühes valdkonnas: programmi 
„Energy Star” raames 
hangitavate energiatõhusate 
kontoriseadmete puhul. 
Vt Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu 
15. jaanuari  2008. aasta 
määruse (EÜ) nr 106/2008 
ühenduse kontoriseadmete 
energiatõhususmärgistuse 
programmi kohta (ELT L 39, 
13.2.2008, lk 1) artikkel 6.
45 Finantsmääruses ei kasutata ka 
selliseid üldisemaid mõisteid, 
nagu „keskkond”, „säästev 
areng” või „jätkusuutlikkus”.
46 Komisjoni 29. oktoobri 
2012. aasta delegeeritud 
määrus (EL) nr 1268/2012, mis 
käsitleb Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavad finantseeskirjad) 
kohaldamise eeskirju 
(ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).
47 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 31. märtsi 2004. aasta 
direktiiv 2004/18/EÜ 
ehitustööde 
riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja teenuste 
riigihankelepingute sõlmimise 
korra kooskõlastamise kohta 
(ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
48 Direktiiv 2009/33/EÜ.
49 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 19. mai 2010. aasta 
direktiiv 2010/30/EL 
energiamõjuga toodete 
energia- ja muude ressursside 
tarbimise näitamise kohta 
märgistuses ja ühtses 
tootekirjelduses (ELT L 153, 
18.6.2010, lk 1).
50 Vt direktiivi 2010/30/EL 
artikkel 9.
51 Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta 
direktiiv 2012/27/EL, milles 
käsitletakse energiatõhusust, 
muudetakse direktiive 
2009/125/EÜ ja 2010/30/EL 
ning tunnistatakse kehtetuks 
direktiivid 2004/8/EÜ 
ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 
14.11.2012, lk 1).
52 2013. aasta aprilli versioon.
31 Tähelepanekud
82 
Keskkonnahoidlike riigihangete õppe -
vahendis tehakse ettepanek kajastada 
keskkonnahoidlikkuse nõudeid han -
kedokumentides (tehnilises kirjeldu -
ses, valiku- ja edukaks tunnistamise 
kriteeriumides ning tulemuslikkust 
kirjeldatavates tingimustes. Kontrolli -
koja auditi alustamise ajal hõlmas kesk -
konnahoidlike riigihangete õppeva -
hend 19 toote- ja teenusterühma55. Iga 
toote- ja teenusterühma jaoks pakuti 
välja kahte tüüpi keskkonnahoidlike 
riigihangete kriteeriumid. Keskkonna 
peadirektoraadi kohaselt on need kaks 
rühma järgmised:
a) põhikriteeriumid on sellised, mida 
saavad kasutada kõik tellijad ning 
mis käsitlevad peamisi keskkonna -
mõjusid. Põhikriteeriumid on mää -
ratletud nii, et nende kasutamise -
ga kaasneksid vaid minimaalsed 
kontrollimeetmed ja minimaalsed 
täiendavad kulud, mis ei takista 
keskkonnahoidlike riigihangete 
lihtsat rakendamist;
b) süvakriteeriumid on mõeldud nei -
le, kes soovivad hankida parimaid 
turul saada olevaid keskkonnatoo -
teid. Nende kasutamisega võivad 
kaasneda täiendavad kontrolli -
meetmed ja/või suuremad kulud 
kui teiste sarnase funktsionaalsu -
sega toodete hankimisel.Enamik institutsioone 
ja organeid kasutas 
keskkonnahoidlikke hankeid, 
ent vähesed tegid seda 
süstemaatiliselt
83 
Auditiga leiti, et Euroopa Keskkonna -
amet ja Euroopa Keskpank56 olid kesk -
konnahoidlikud hanked sisemiste ju -
hendite ja süstemaatilise seiretegevuse 
abil kõigil asjakohastel juhtudel sisuli -
selt kohustuslikuks muutnud. Regioo -
nide Komitee ja Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee puhul olid keskkonna -
hoidlikud hanked kohustuslikud vaid 
mõlema komitee jaoks ühiste teenuste 
hankimisel. Euroopa Liidu välistee -
nistus andis kontrollikojale teada, et 
organisatsioonis keskkonnahoidlikke 
hankeid veel ei rakendata. Kõik teised 
kasutasid keskkonnahoidlikke hankeid, 
ent ei teinud seda süstemaatiliselt.
84 
Auditiga hinnati ELi institutsioonides 
ja organites dokumente, mis puudu -
tasid 160 keskkonnahoidlike hangete 
jaoks asjakohast hankemenetlust; 
seeläbi püüti hinnata, kas dokumendid 
sisaldasid keskkonnahoidlike hange -
te õppevahendis või mujal esitatud 
tingimusi. Enamikku menetlustest 
alustati 2012. aastal ja/või viidi lõpule 
2012. aastal. Hindamise tulemused 
on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 7 ; 
lisateave auditi lähenemisviisi kohta on 
toodud lisas .53 Mai 2007, ajakohastatud 
jaanuaris 2013.
54 Euroopa Komisjon, Buying 
green! A handbook on green 
public procurement , teine 
väljaanne 2011. Komisjoni 
talitluste „soovituslik 
dokument”, mida „ei saa 
pidada institutsioonile 
mistahes moel siduvaks”.
55 1. koopia- ja trükipaber; 
2. puhastustooted ja 
-teenused; 3. kontori 
IT-seadmed; 4. ehitustööd; 
5. transport; 6. mööbel; 
7. elekter; 8. toit 
ja toitlustusteenused; 
9. tekstiilitooted; 
10. aiandustooted ja -teenused; 
11. aknad, klaasitud uksed 
ja katuseaknad; 
12. soojusisolatsioon; 13. kõvad 
põrandakattematerjalid; 
14. seinapaneelid; 15. elektri 
ja soojuse koostootmine; 
16. tee -ehitus ja liiklusmärgid; 
17. tänavavavalgustus 
ja liiklussignaalid; 
18. mobiiltelefonid; 
19. sisevalgustus.
56 EKP puhul oli veel vara hinnata 
seda, kas kõiki juhendeid 
järgiti, samas pole 
edusammudes kahtlust.
32 Tähelepanekud
85 
Enam kui pooltele menetlustele antud 
hinnangu „ei ole keskkonnahoidlik” 
või üksnes „vähesel määral keskkonna -
hoidlik” aluseks oli üks alljärgnevatest 
põhjustest:
a) hankedokumentides puudusid 
keskkonnakriteeriumid või sisal -
dasid need vaid kohustust, mille 
kohaselt pidi hange vastama kehti -
vatele keskkonna õigusaktidele („ei 
ole keskkonnahoidlik”);
b) keskkonnahoidlike riigihangete 
õppevahendis soovitatud põhi-
kriteeriume ei kasutatud üldse („ei 
ole keskkonnahoidlik”) või kasutati 
neid vaid vähesel määral („vähesel 
määral keskkonnahoidlik”);
c) keskkonnakriteeriumidele hinda -
misele omistati madal suhteline 
osatähtsus, mis muutis nende 
mõju menetluse tulemustele 
ebatõenäoliseks juhul, kui neid ei 
kombineeritud tehnilistes tingi -
mustes või edukaks tunnistamise 
tingimustes kasutatavate keskkon -
naalaste kriteeriumidega („vähesel 
määral keskkonnahoidlik”).Komisjoni keskkonnahoidlike 
hangete kriteeriumid ei 
hõlma kõiki asjakohaseid 
hankevaldkondi ning 
põhikriteeriume on kohati 
liiga lihtne saavutada
86 
Alates 2008. aastast on komisjon aval -
danud 22 valdkonna keskkonnahoidlike 
hangete kriteeriumid. Mitme asjakoha -
se hankevaldkonna kohta puuduvad 
kriteeriumid aga endiselt. Keskkonna 
peadirektoraadi keskkonnahoidlike 
riigihangete 2014. aasta töökava57 ei 
sisalda juhiseid järgnevate valdkonda -
de kohta: andmekeskused58, hoonete 
korrashoid ja remont, tööreisid (st kesk -
konnasõbralikud hotellid, lennutrans -
port ja autorent). Koopia- ja trükipa -
berit käsitlevad kriteeriumid ei sisalda 
kriteeriume trükiteenuste kohta.57 Töökavad on avaldatud 
keskkonna peadirektoraadi 
veebisaidil http://ec.europa.eu/
environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Valdkonda käsitletakse aga 
Euroopa käitumisjuhendis 
andmekeskuste 
energiatõhususe 
kohta (vt punkt 101).Tabel 7Keskkonnahoidlike kriteeriumide kasutamine 
hankedokumentides
Kategooria Arv Osakaal
Oma olemuselt keskkonnahoidlik 8 5%
Väga keskkonnahoidlik 21 13%
Keskkonnahoidlik 32 20%
Vähesel määral keskkonnahoidlik 57 36%
Ei ole keskkonnahoidlik 42 26%
Läbi vaadatud menetluste arv kokku 160 100%
33 Tähelepanekud
87 
Mõnel juhul täheldati auditi käigus, 
et keskkonnahoidlike riigihangete 
põhikriteeriumid olid kas liiga lihtsalt 
saavutatavad või ei ületanud need 
juba kehtivates õigusaktides sätesta -
tud nõudeid59. Teisest küljest selgitasid 
mõned eelarvevahendite käsutajad, et 
nad ei soovinud rangeid süvakriteeriu -
me kasutada, kuna see võib vähenda -
da potentsiaalsete pakkujate arvu (kõik 
pakkujad ei pruugi süvakriteeriumidele 
vastata).
88 
Euroopa Keskpank toetus oma sise -
miste keskkonnahoidlike riigihan -
gete juhiste väljatöötamisel suuresti 
komisjoni keskkonnahoidlike riigihan -
gete soovitustele. EKP juhises ei anta 
võimalust valida põhi- ja rangemate 
kriteeriumide vahel, vaid esitatakse 
iga tellitava kaupade või teenuste 
rühma jaoks ühtsed kriteeriumid. 
EKP kriteeriumid on komisjoni kesk -
konnahoidlike riigihangete omadest 
üldiselt rangemad, ent jäävad siiski 
alla süvakriteeriumidele. IT -seadmete 
kohta käivad EKP kriteeriumid on aga 
isegi rangemad kui komisjoni õppeva -
hendis esitatud süvakriteeriumid. Juhis 
hõlmab ka mõnda valdkonda, mis ei 
sisaldu keskkonnahoidlike riigihan -
gete õppevahendi nõuete nimekirjas 
(nt kontoritarbed ja -materjalid ning 
rahvusvaheline reisimine).Olelusringi kulude arvestamist 
käsitletakse vaid osaliselt
89 
Praeguse keskkonnahoidlike riigi -
hangete õppevahendi kriteeriumides 
käsitletakse teatud määral ka olelus -
ringi kulude arvestamist. 2014. aasta 
veebruari uues riigihangete direktii -
vis60 seatakse aga ranged tingimused. 
Direktiivi sätete kohaselt võetakse 
olelusringi kulude arvestamisel asja -
kohases ulatuses osaliselt või täielikult 
arvesse toote, teenuse või ehitustöö 
olelusringi jooksul tekkivaid järgmisi 
kulusid:
a) avaliku sektori hankija või muude 
kasutajate kantavad kulud, nagu 
soetamisega seotud kulud; ka -
sutamisega seotud kulud, nagu 
energia- ja muude ressursside 
tarbimine; hoolduskulud; kasuta -
misjärgsed kulud, nagu kogumise 
ja ringlussevõtu kulud;
b) keskkonnaga seotud välismõjude 
arvele kantavad kulud, mis on 
seotud toote, teenuse või ehitus -
tööga nende olelusringi jooksul, 
kui neid saab rahaliselt hinnata ja 
kindlaks teha. Nende kulude hulka 
võivad kuuluda kasvuhoonegaasi -
de ja muude saasteainete heitega 
kaasnevad ning muud kliimamuu -
tuste mõju leevendamisega seotud 
kulud.
Keskkonnahoidlike riigihangete 
õppevahend praegu sellist põhjalik -
ku olelusringi kulude arvestamist ei 
käsitle.59 Vt mobiiltelefonide laadijate 
(välised toiteallikad) 
tööseisundi keskmist 
kasutegurit käsitlevad 
keskkonnahoidlike 
riigihangete põhikriteeriumid, 
milles lihtsalt korratakse 
nõudeid, mis on sätestatud 
komisjoni 6. aprilli 2009. aasta 
määruses (EÜ) nr 278/2009, 
millega rakendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2005/32/EÜ seoses 
ökodisaininõuetega 
välistoiteallikate 
elektrienergiatarbimisele 
koormamata seisundis 
ja tööseisundi keskmisele 
kasutegurile (ELT L 93, 
7.4.2009, lk 3).
60 Vt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2014/24/EL 
riigihangete kohta ja direktiivi 
2004/18/EÜ kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 94, 
28.3.2014, lk 65), artikkel 68 
(olelusringi kulude 
arvestamine).
34 Tähelepanekud
Ehitiste energiatõhususe 
keskkonnastandardeid uus -
ehitiste ja suuremate remon -
ditööde korral süstemaatili -
selt ei kasutata
Üheks lähiaastate suurimaks 
ülesandeks on ehitiste 
energiatõhususe suurendamine
90 
Ehitised moodustavad ligikaudu 40% 
ELi koguenergiatarbimisest. Ehitiste 
energiatõhususe suurendamine on 
seega tähtis vahend kasvuhoonegaasi -
de heite vähendamiseks. Hoonete tule -
vase energiatõhususe seisukohast on 
kõige tähtsam uue hoone või oluliste 
remonditööde projekteerimise etapp. 
Seetõttu on heite vähendamiseks 
tähtis, et ELi institutsioonid ja organid 
seaksid enda hoonetele ambitsiooni -
kad eesmärgid.
91 
Kõige rangemate energiatõhususstan -
dardite täitmiseks peaksid ELi institut -
sioonide ja organite hooned vasta -
ma keskkonnahoidlike riigihangete 
õppevahendis esitatud ehitustegevuse 
süvakriteeriumidele. Nimetatud vaba -
tahtlikes kriteeriumides soovitatakse 
kahte varianti:
a) hoone energiatõhusus peab 
vastama madalenergia- või pas -
siivmaja standardis esitatavatele 
tingimustele;b) teise variandina peab hoones kasu -
tama kohapealseid taastuvenergia -
allikaid (asuvad hoones endas – nt 
päikesepaneelid, biomassikatlad, 
tuuleturbiinid jne), millele lisandub 
nõue tagada asjaomastes riiklikes 
õigusaktides lubatud maksimaal -
sest määrast oluliselt väiksem mak -
simaalne koguenergiatarbimine.
92 
Keskkonnahoidlike riigihangete õppe -
vahendi oluliselt madalamale seatud 
põhikriteeriumides soovitatakse asja -
omastes riiklikes õigusaktides lubatud 
maksimaalsest määrast palju vähem 
rangemaid koguenergiatarbimise 
standardeid. Nimetatud lähenemisvii -
si kasutatakse 2005. aastal komisjoni 
Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt 
käivitatud keskkonnasõbralike hoonete 
programmis. See vabatahtlik prog -
ramm on suunatud mitteeluhoonete 
omanikele, et need teostaksid kulutõ -
husaid meetmeid hoonete energiatõ -
hususe parandamiseks61. Keskkonna -
sõbralike hoonete programmi partner 
peab saavutama järgmised eesmärgid:
a) uued hooned peavad tarbima keh -
tivas standardis sätestatust 25% 
vähem primaarenergiat (juhul, kui 
see on majanduslikult tasuv);
b) olemasolevad hooned peaksid 
peale remonti tarbima vähemalt 
25% vähem primaarenergiat (juhul, 
kui see on majanduslikult tasuv).61 2014. aasta 24. veebruari 
seisuga on programmi raames 
registreeritud 936 hoonet.
35 Tähelepanekud
ELi institutsioonide Brüsselis 
paiknevate hoonete poliitika 
energiatõhusust puudutav osa 
ei ole olnud ambitsioonikas
93 
Auditi tegemise ajal ei järginud ükski 
ELi institutsioon oma Brüsselis asuvate 
hoonete juures keskkonnahoidlike rii -
gihangete õppevahendi ja keskkonna -
sõbralike hoonete programmi raames 
edendatavat lähenemisviisi.
94 
Komisjoni infrastruktuuri- ja logisti -
kaamet Brüsselis kasutas komisjoni 
talituste hoonete tehniliste ja muude 
omaduste määratlemiseks viitedoku -
mendina ehitiste tehniliste tingimuste 
käsiraamatu 2011. aasta detsembri 
versiooni62. Käsiraamatu tingimuste 
kohaselt piisab sellest, kui hooned 
vastavad õigusaktides sätestatud piir -
kondlikele primaarenergia tarbimise 
miinimumnõuetele.
95 
Komisjoni kavade kohaselt peaks 50% 
komisjoni poolt Brüsselis kasutatavast 
pinnast olema 2025. aastaks välja 
vahetatud või remonditud. Infra -
struktuuri- ja logistikaamet Brüsselis 
ei olnud veel hinnanud hoonete 
energiatõhususe direktiivi (uuesti 
sõnastatud) 2010/31/EL sätete mõju 
nimetatud projektile. Direktiivi koha -
selt peavad riigiasutuse kasutuses ja 
omandis olevad uusehitised olema 
pärast 31. detsembrit 2018 liginullener -
giahooned ning 2020. aasta lõpuks 
peavad ka kõik teised uued hooned 
olema liginullenergiahooned.96 
Kui Euroopa Parlament 2010. aastal 
viimati Brüsseli kinnisvaraturgu uuris, 
nõuti keskkonnatoimet puudutavas 
valikukriteeriumis välja pakutud pro -
jektide kohta keskkonnatoime alase 
teabe esitamist, ilma et keskkonnatoi -
me hindamiseks oleks seatud mingeid 
miinimumnõudeid. Valituks osutunud 
„Trebeli” projekti arendaja kohustus ta -
gama selle, et uue hoone primaarener -
giatarbimine oleks kooskõlas Brüsselis 
õigusaktidega lubatud maksimaalse 
tasemega.
97 
Lähiaastatel peab parlament remonti -
ma oma Brüsselis asuvad põhihooned. 
Esimesena läheb remonti Paul Henri 
Spaaki nime kandev hoone. Parlamen -
di administratsioon on selleks välja 
käinud neli võimalikku varianti, millest 
kõige ambitsioonikam on liginull -
energiahoone. Ehituse, transpordi ja 
rohelise parlamendi töörühm otsustas 
2012. aasta septembris keskkonna -
toime seisukohast paremuselt teise 
variandi kasuks. Auditi tegemise ajaks 
ei olnud parlamendi administratsioon 
oma otsust veel tehtud.62 Käsiraamat kehtib nii 
uusehitiste kui põhjaliku 
remondi läbinud hoonete 
kohta.
36 Tähelepanekud
98 
Nõukogu on seisukohal, et keskkon -
nasõbralike hoonete programm ei 
ole institutsiooni ehitusjärgus oleva 
Euroopa -hoone jaoks asjakohane. 
Projekti integreeritava hoone olulised 
osad on ehitatud aastatel 1922 ja 1927 
ning muinsuskaitse all. Nõukogu sõnul 
on tegu tähtsa tehnilise piiranguga, mis 
mõjutab oluliselt hoone energiatõhu -
sust. Justus Lipsiuse hoone remontimise 
otsust ei ole veel langetatud. Nõukogu 
kavatses alustada hoone keskkonnaloa 
uuendamise protsessi 2015. aastal.
Teistes asukohtades on 
alustatud energiatõhususe 
seisukohast ambitsioonikate 
ehitusprojektidega
99 
Auditiga leiti, et enamikule mujal ehi -
tatavatele teiste ELi institutsioonide ja 
organite ehitusprojektidele on seatud 
energiatõhususe standardeid puuduta -
vad kõrged eesmärgid, ning projektid 
olid seetõttu kooskõlas keskkonnahoid -
like riigihange õppevahendi ja keskkon -
nasõbralike hoonete programmi raames 
edendatava lähenemisviisiga. Euroopa 
Keskpank on aga ainukesena keskkon -
nasõbralike hoonete programmi raames 
ametlikult registreeritud (panga uus 
hoonekompleks Grossmarkthalle piir -
konnas Frankfurdis).100  
Mõni juht on seisukohal, et parem (või 
piisav) on kasutada BREEAMi (BRE63 
Environmental Assessment Method ) või 
mõnda sarnast turul pakutavat kesk -
konnahindamissüsteemi (nt DGNB64). 
Keskkonnasõbralike hoonete program -
mis keskendutakse aga neist rohkem 
ehitusprojekti energiatõhususele ning 
pealegi võib lisaks keskkonnasõbralike 
hoonete programmi nõuetele vasta -
misele osaleda paralleelselt ka teistes 
programmides.
Ükski auditeeritud 
ELi institutsioon ega 
organ ei ole liitunud 
Euroopa andmekeskuste 
energiatõhususe vabatahtliku 
käitumisjuhendiga
101  
Andmekeskused põhjustavad olulise 
osa haldushoonete energiatarbimise 
suurenemisest. Alates 2008. aastast on 
komisjon edendanud Euroopa and -
mekeskuste energiatõhususe käitu -
misjuhendit. Nimetatud vabatahtlik 
käitumisjuhend loodi seoses andme -
keskuste kasvava energiatarbimisega65 
ja vajadusega vähendada neist läh -
tuvat keskkonnaalast, majanduslikku 
ja energiavarustuse kindluse alast 
mõju. Eesmärk on anda andmekeskus -
te käitajatele teavet, mis aitaks neid 
keskuste energiatarbimist kulutõhusalt 
vähendada. Käitumisjuhendit võib jär -
gida selles osalemise ja/või selle toeta -
mise vormis. Auditi toimumise ajaks ei 
olnud ükski ELi institutsioon ega organ 
käitumisjuhendiga liitunud.63 Building Research 
Establishment (BRE) on endine 
Ühendkuningriigi riiklik 
organisatsioon (praegu aga 
eraomandis), mis tegeleb 
ehitusvaldkonna ja ehitiste 
keskkonnaalaste uuringute, 
konsultatsiooni ja testimisega.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, 
DGNB GmbH.
65 Tegevusjuhendis hõlmab 
andmekeskuse mõiste kõiki 
hooneid, rajatisi või ruume, 
mis sisaldavad organisatsiooni 
servereid, serverite 
kommunikatsiooniseadmeid, 
jahutus- ja elektriseadmeid 
ning osutavad mis tahes 
andmeteenuseid (nt alates 
suuremahulistest kriitilise 
tähtsusega rajatistest kuni 
kontorihoonetes asuvate 
väikeste serveriruumideni).
37
 Järeldused ja  
soovitused
102  
ELi kliimapoliitika usutavuse taga -
miseks peavad ELi institutsioonid ja 
organid teistele eeskuju näitama. Nad 
peavad olema kasvuhoonegaaside 
süsiniku jalajälje vähendamise poliitika 
kavandamisel ja elluviimisel esirinnas.
103  
ELi institutsioonidel ja organitel 
puudub nimetatud ülesande lahen -
damiseks ühine lähenemisviis. Nad ei 
ole kasutanud võimalust koostada ja 
ellu viia ühist poliitikat, mille eesmärk 
oleks anda oma panus liidu 2020. aasta 
eesmärgi täitmiseks, millega tahetakse 
vähendada heitkoguseid 1990. aasta 
tasemega võrreldes 20%.
104  
Komisjon ei ole ELi institutsioonide ja 
organite haldustegevuseks välja pakku -
nud mingeid kohustuslikke eeskirju, 
mis võtaksid arvesse Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud 
säästva arengu edendamise põhimõtet.
105  
Heite vähendamiseks võetud meet -
med on andnud konkreetseid tulemu -
si. Peale 2005. aastat on ELi institut -
sioonidel ja organitel õnnestunud oma 
hoonete tekitatud heide kasvamise 
asemel kahanema panna. Kohustuslike 
eeskirjade puudumine oli aga oluline 
põhjus, mis tingis tegevuse hilinemist, 
vähesust või puudumist.
106  
ELi 2030. aasta eesmärk kasvuhoone -
gaaside heite edasiseks vähendamiseks 
kujutab endast ELi institutsioonide ja 
organite jaoks uut võimalust ühise po -
liitika koostamiseks ja elluviimiseks.Soovitus.  
Ühine poliitika 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamiseks
1.  Komisjon peaks koostama ühise 
poliitika ettepaneku, mille eesmärk 
on ELi institutsioonide ja organite 
haldustegevusest tingitud süsiniku 
jalajälje vähendamine. Selline poliiti -
ka peaks:
a) sisaldama kvantifitseeritud ees -
märki kasvuhoonegaaside heit -
koguste vähendamiseks aastaks 
2030, ning eelistatavalt ka viieaas -
taste perioodide jaoks mõeldud 
vahe -eesmärke;
b) olema kooskõlas ELi seisukohaga 
rahvusvahelistel kliimakõnelustel 
ning seetõttu peaks eesmärk ole -
ma seatud absoluutarvudes.
107  
15 auditeeritud ELi institutsioonil ja 
organil puudub ühine lähenemisviis 
enda tekitatud heitkoguste seireks. 
Neist kuus oma heite kohta andmeid 
ei esitanud, ning need, kes seda tegid, 
ei arvutanud või avalikustanud oma 
heitkoguste kogumahtu. Seega ei ole 
ELi institutsioonide ja organite süsi -
niku jalajälje kogusuurus teada ning 
olemasoleva teabe ebatäielikkus võib 
õõnestada heitealaseks aruandluseks 
ja heite vähendamiseks tehtavat tööd.
38 Järeldused ja soovitused 
108  
ELi institutsioonide ja organite kasvu -
hoonegaaside koguheite vähenemine 
on tõendatud vaid hoonete ener -
giatarbimise valdkonnas. Transpordi 
tekitatud heitkoguste kohta olemas 
olev teave ei võimalda näha kindlat 
suundumust. Tihti ei hõlma andmed 
ostetud kaupade tootmisel ja teenus -
te loomisel ning hoonete ehitamisel 
tekkinud heitkoguseid.
109  
Seni saavutatud heite vähenemine 
tuleneb suures osas taastuvenergiaal -
likatest toodetud elektri ostust, mida 
süsiniku jalajälje arvutamisel loetakse 
üldiselt heitevabaks.
Soovitus.  
Heitkoguste ühtlustatud 
arvutamine ja esitamine
2.  ELi institutsioonid ja organid peak -
sid kasutusele võtma ühtlustatud 
lähenemisviisi oma otsese ja kaudse 
kasvuhoonegaaside heite arvutami -
seks ja esitamiseks. Aruandlus peaks:
a) sisaldama kõiki asjakohaseid kaud -
seid heitkoguseid ja lähtuma ko -
misjoni organisatsiooni keskkonna -
jalajälje meetodi väljatöötamisest;
b) võimaldama erinevates insti -
tutsioonides ja organites heite 
vähendamiseks võetud eesmärkide 
saavutamisel tehtud edusammude 
mõõtmist.110  
Vältimatu heite kompenseerimist 
kasutatakse vähe ning ELi institutsioo -
nidel ja organitel puudub nimetatud 
küsimuses ühine lähenemisviis.
Soovitused.  
Ühine lähenemisviis 
heite vabatahtlikuks 
kompenseerimiseks
3.  ELi institutsioonid ja organid peak -
sid EMASi abil välja töötama ühise 
lähenemisviisi vältimatu kasvu -
hoonegaaside heite vabatahtlikuks 
kompenseerimiseks.
4.  Kompenseerimise korral peaks ka -
sutama kvaliteetseid projekte, mida 
on kontrollitud mõne tunnustatud 
kava abil.
5.  Kompenseerimise kasutamisel 
peaks tegu olema projektidega, 
mis ei vähenda üksnes heidet, vaid 
edendavad ka säästvat arengut 
projektidega seotud kohalike elanike 
seisukohast.
111 
ELi institutsioonid ja organid ei kasuta 
täiel määral ära komisjoni edendata -
vaid keskkonnajuhtimisvahendeid. 
Sellega kaasneb oht õõnestada nii ELi 
institutsioonide ja organite kui kesk -
konnajuhtimisvahendite usutavust.
39 Järeldused ja soovitused 
112  
Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -au -
diteerimissüsteemi kasutuselevõtt 
on olnud aeglane. Ametiasutused on 
saanud EMASi registreeringut taotleda 
alates 2001. aastast; 2014. aasta juuni 
seisuga oli 15 auditeeritud ELi institut -
sioonist ja organist registreeritud seit -
se. Komisjon kasutab EMASi süsteemi 
oluliste piirangutega.
113  
Kehtivate ELi finantseeskirjade raa -
mes ei käsitleta keskkonnahoidlikke 
hankeid kui kohustust, vaid pigem kui 
ühte võimalust, ning süstemaatiliselt 
kasutasid neid vaid vähesed institut -
sioonid ja organid. 160 asjakohase 
hankemenetluse hindamisel leidis 
kontrollikoda, et enam kui pooled neist 
kas ei sisaldanud keskkonnahoidlikele 
hangetele esitatavaid tingimusi või 
olid nõuded nii lihtsad, et need menet -
luse tulemust tõenäoliselt ei mõjuta. 
Komisjoni hoonete energiatõhususe 
vabatahtlikke keskkonnastandardeid 
uusehitiste ja suuremate remonditöö -
de korral süstemaatiliselt ei kasutata.114  
Auditi ajaks ei olnud ükski auditeeritud 
ELi institutsioon ega organ Euroopa 
andmekeskuste energiatõhususe vaba -
tahtliku käitumisjuhendiga liitunud.
Soovitused.  
EMASi ja 
keskkonnahoidlike 
hangete täielik 
rakendamine
6.  Kõik ELi institutsioonid ja organid 
peaksid end Euroopa keskkonnajuhti -
mis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS) 
registreerima ning seda järk -järgult 
ilma mis tahes piiranguteta raken -
dama. Samuti peaksid nad kaaluma 
Euroopa andmekeskuste energiatõ -
hususe käitumisjuhendiga liitumist.
7.  Kõik ELi institutsioonid ja organid 
peaksid võimaluse korral kasutama 
keskkonnahoidlikke hankeid. ELi 
institutsioonide ja organite suhtes 
kohaldatavad finants- ja/või han -
ke-eeskirjad peaksid selle jaoks sisal -
dama mehhanisme, mis panustaksid 
keskkonnakaitsesse ja säästlikku 
arengusse ning tagaksid samas selle, 
et hankelepingud annaksid kuludele 
vastavat tulu.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 24. juuni 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
40
 Lisa
Keskkonnahoidlike riigihangete hindamiseks kasutatav auditi lähenemisviis
Auditiga hinnati 160 keskkonnahoidlike hangete jaoks asjakohase hankemenetluse (hanked maksumusega üle 
60 000 euro) dokumente; seeläbi püüti hinnata, kas dokumendid sisaldasid keskkonnahoidlikele hangetele esi -
tatavaid tingimusi. Hankemenetluste käigus saadud pakkumusi ja edukaks tunnistamise otsuseid ei hinnatud.
Hankedokumentide hindamise kriteeriumid
Komisjoni teatises „Keskkonnahoidlikud riigihanked” on keskkonnahoidlikud riigihanked määratletud kui prot -
sess, mille käigus püüavad avaliku sektori asutused hankida kaupu, teenuseid ja ehitustöid viisil, mis tagab väik -
sema keskkonnamõju kogu nende olelusringi vältel. Võrdluse aluseks kasutatakse tavaliste hankemenetlustega 
hangitud sarnase eesmärgiga kaupu, teenuseid ja ehitustöid1.
Komisjon andis keskkonnahoidlike riigihangete läbiviimiseks suuniseid2 ja koostas hangete ettevalmistamise õp -
pevahendi, mis auditi tegemise ajal sisaldas 19 toote- ja teenuserühma3. Iga toote- ja teenuserühma jaoks pakuti 
välja kahte tüüpi kriteeriumid: „põhikriteeriumid” ja rangemad „süvakriteeriumid”. Keskkonna peadirektoraadi 
kohaselt on need kaks rühma järgmised:
a) põhikriteeriumid  on sellised, mida saavad kasutada kõik tellijad ning mis käsitlevad peamisi keskkonnamõ -
jusid. Põhikriteeriumid on määratletud nii, et nende kasutamisega kaasneksid vaid minimaalne kontrollikoor -
mus ja minimaalsed täiendavad kulud, mis ei takista keskkonnahoidlike riigihangete lihtsat rakendamist;
b) süvakriteeriumid  on mõeldud neile, kes soovivad hankida parimaid turul saada olevaid keskkonnatooteid. 
Nende kasutamisega võivad kaasneda täiendavad kontrollimeetmed ja/või suuremad kulud kui teiste sarna -
se funktsionaalsusega toodete hankimisel.
Võrdlevad näited koopia- ja trükipaberit käsitlevate põhi- ja süvakriteeriumide kohta
100% ringlusse võetud paberist regenereeritud kiust valmistatud paberi ostmine
Põhikriteeriumid Süvakriteeriumid
Paber peab olema valmistatud 100% ringlussevõetud paberist regene -
reeritud kiust. 
Ringlussevõetud paberist regenereeritud kiud hõlmavad nii lõpptarbija 
tekitatud paberijäätmeid kui ka paberitehaste tekitatud paberijäätmeid 
(nn paberipraak). Lõpptarbija tekitatud paberijäätmeid võidakse saada 
tarbijatelt, kontoritest, trükikodadest, köitekodadest või mujalt.Paber peab olema valmistatud 100% ringlussevõetud paberist regenereeritud 
kiust ja vähemalt 65% ulatuses lõpptarbija tekitatud paberijäätmetest.
Ringlussevõetud paberist regenereeritud kiud hõlmavad nii lõpptarbija 
tekitatud paberijäätmeid kui ka paberitehaste tekitatud paberijäätmeid (nn 
paberipraak). Lõpptarbija tekitatud paberijäätmeid võidakse saada tarbijatelt, 
kontoritest, trükikodadest, köitekodadest või mujalt.
Paber peab olema vähemalt elementaarse kloorita (Elementary Chlo -
rine Free, ECF). Paber võib olla ka täielikult kloorivaba (Totally Chlorine 
Free,  TCF).Tuleb järgida ELi ökomärgisega või muu riikliku I tüübi ökomärgisega paberi toot -
misega (mitte tehase juhtimistavadega) otseselt seotud kriteeriume. Kriteeriume 
kirjeldavad dokumendid on kättesaadavad järgmisel internetiaadressil:
• EU Ecolabel: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm
Allikas:  Euroopa Komisjon. Keskkonnahoidlike riigihangete õppevahendi tooteleht – 3. moodul: ostusoovitused, Brüssel 2008 ( http://ec.europa.eu/
environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf ).
1 KOM(2008) 400 (lõplik), lk 4.
2 Buying green! A handbook on green public procurement, teine väljaanne , 2011.
3 1. koopia- ja trükipaber ; 2. puhastustooted ja - teenused; 3. kontori IT -seadmed; 4. ehitustööd; 5. transport; 6. mööbel; 7. elekter; 8. toit 
ja toitlustusteenused; 9. tekstiilitooted; 10. aiandustooted ja - teenused; 11. aknad, klaasitud uksed ja keilutid; 12. soojusisolatsioon; 13. kõvad 
põrandakattematerjalid; 14. seinapaneelid; 15. elektri ja soojuse koostootmine; 16. tee -ehitus ja liiklusmärgid; 17. tänavavavalgustus 
ja liiklussignaalid; 18. mobiiltelefonid; 19. sisevalgustus.Lisa
41 Lisa
Võimaluse korral võrreldi auditi käigus hankedokumente õppematerjalis esitatud soovitustega. Kui mõnda 
valdkonda õppematerjalis ei käsitletud, kasutas auditirühm analoogia alusel teiste toodete/teenuste rühmade 
kriteeriume. Näited: õppematerjalis puudusid koopiamasinaid puudutavad kriteeriumid, ent analoogia alusel 
sai nende puhul kasutada mõningaid IT seadmetele kehtivaid kriteeriume; õppematerjalis puudusid ehitiste 
üürimist või liisimist puudutavad kriteeriumid, ent analoogia alusel sai nende puhul kasutada ehitiste kohta 
kehtivaid teatud kriteeriume.
Hankementluste liigitamise viis kategooriat
Kontrollitud hankementluste liigitamiseks kasutati järgnevat viit kategooriat:
Mittekeskkonnahoidlikud
Hankedokumendid ei sisaldanud viiteid keskkonnakriteeriumidele või ei mõjutanud need ostukäitumist. Näited: 
dokumentidele on lisatud institutsiooni üldine keskkonnapoliitika (või viide sellele) või nõutakse vastamist ko -
haldatavatele keskkonnaalastele õigusaktidele.
Teatud määral keskkonnahoidlikud
a) Õppematerjali olemasolu korral : vastab põhikriteeriumidele vaid osaliselt. Kui menetluse peamine keskkonna -
hoidlik rõhuasetus on edukaks tunnistamise kriteeriumidel ning keskkonnakriteeriumide osakaal kogupunk -
tisummast (hinna ja kvaliteedi kohta) on väiksem kui 10%.
b) Õppematerjali puudumisel : hankedokumendid sisaldavad mõningaid keskkonnakriteeriumeid, ent need 
puudutavad vaid lepingu teisese tähtsusega omadust/omadusi. Kui menetluse peamine keskkonnahoidlik 
rõhuasetus on edukaks tunnistamise kriteeriumidel ning keskkonnakriteeriumide osakaal kogupunktisum -
mast (hinna ja kvaliteedi kohta) on väiksem kui 10%.
Keskkonnahoidlikud
a) Õppematerjali olemasolu korral : vastavad täielikult või suuremalt jaolt põhikriteeriumidele ja/või osaliselt 
täiendavatele kriteeriumidele. Kui menetluse peamine keskkonnahoidlik rõhuasetus on edukaks tunnistami -
se kriteeriumidel ning keskkonnakriteeriumide osakaal kogupunktisummast on 10% või rohkem.
b) Õppematerjali puudumisel : hankedokumendid sisaldavad olulisi keskkonnakriteeriume ning need puuduta -
vad hangitavate toodete, teenuste või ehitustööde peamisi omadusi. Kui menetluse peamine keskkonna -
hoidlik rõhuasetus on edukaks tunnistamise kriteeriumidel ning keskkonnakriteeriumide osakaal kogupunk -
tisummast on 10% või rohkem.Lisa
42 Lisa
Väga keskkonnahoidlikud
a) Õppematerjali olemasolu korral : vastavad täielikult või suuremalt jaolt süvakriteeriumidele. See tähendab 
keskkonnahoidlikkuse nõudeid valikukriteeriumides, rangeid keskkonnanõudeid tehnilises kirjelduses ja/või 
tugevat rõhku keskkonnaaspektidele edukaks tunnistamise kriteeriumides (osakaal 25% või rohkem);
b) Õppematerjali puudumisel : hankedokumendid põhinevad suures osas keskkonnaalasel parimal taval. See tä -
hendab keskkonnahoidlikkuse nõudeid valikukriteeriumides, rangeid keskkonnanõudeid tehnilises kirjelduses 
ja/või tugevat rõhku keskkonnaaspektidele edukaks tunnistamise kriteeriumides (osakaal 25% või rohkem);
Oma olemuselt keskkonnahoidlikud
Kategooriasse kuuluvate kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimise põhieesmärk on keskkonnahoidlik -
kus, näiteks rohelise katuse rajamine või keskkonnatoime parandamiseks mõeldud konsultatsiooniteenuste 
tellimine.
Kasutatud valim
Kõigist auditeeritud ELi institutsioonidest ja organitest valiti 160 hankemenetlust (erandiks oli vaid Euroopa 
välisteenistus)4.
Valimisse kuulunud riigihankemenetlusi alustati ja/või viidi need lõpule ajavahemikus jaanuar 2012 kuni veeb -
ruar 2013. Täielikuma pildi saamiseks sisaldas valim ka mõnda enne või pärast nimetatud ajavahemikku alusta -
tud menetlust (see puudutas vähem hankeid korraldavaid väiksemaid ELi institutsioone ja organeid).
4 Euroopa välisteenistus teavitas kontrollikoda, et ta ei kasuta komisjoni edendatavaid keskkonnahoidlikke riigihankeid.Lisa
43
Euroopa Komisjon
Kokkuvõte
I
Euroopa Liit on ennetavas kliimapoliitikas ja selle 
rakendamisel rahvusvahelisel tasandil juhtival kohal. 
Komisjon on seisukohal, et Euroopa Liidu keskkonnajuh -
timis- ja auditeerimissüsteem (EMAS) on ELi institutsioo -
nide ja organite süsiniku jalajälje vähendamiseks sobiv 
poliitiline vahend. Lisaks leidub palju näiteid selle kohta, 
et seoses 2020. aastaks heitkoguste 20% vähendamise 
eesmärgi saavutamisega rakendatud poliitika kehtib 
ka avaliku sektori asutuste, sealhulgas ELi institutsioo -
nide ja nende töötajate suhtes. Nii jääb see ka tulevikus 
seoses uute eesmärkidega 2030. aastaks (sealhulgas 
kasvuhoonegaaside heitkoguste kavandatud 40% 
vähendamise eesmärk).
Komisjonil on oma tegevuse jaoks keskkonnapoliitika, 
mille prioriteet on saaste vältimine, loodusvarade 
kasutamise tõhusus, CO2-heite vähendamine, väiksem 
jäätmeteke, ringlussevõtu edendamine, pakkumisme -
netlustesse keskkonnakriteeriumide lisamine, keskkon -
naalaste õigusaktide järgimine, töötajate ja sidusrüh -
made säästvam tegutsemisviis jne.
Komisjoni strateegia näeb seetõttu ette vähendada oma 
igapäevase ja haldustegevuse tegelikku keskkonnamõju 
EMASi keskkonnajuhtimissüsteemi kaudu.
Komisjon püüab saavutada keskkonnamõju tegelikku 
vähenemist pigem EMASi kui CO2-heite leevendamise 
(sealhulgas kompenseerimise) kaudu.
Arvestades komisjoni suurust ja struktuuri, rakendati 
EMAS kõigepealt mõnes komisjoni hoones Brüsselis ja 
selle ulatust on järk -järgult suurendatud. 2013. aastal 
hõlmas EMASi registreering 89% töötajatest ja 57% 
kõigi asukohtade põrandapinnast.Euroopa Ülemkogu ja 
Euroopa Liidu Nõukogu
Nõukogu peasekretariaat on teadlik keskkonnaküsi -
muste üha suurenevast tähtsusest ning on juba palju 
aastaid püüdnud parandada oma tegevuse keskkon -
naalast tulemuslikkust. Tunnistades positiivset panust, 
mida see võib anda ühiskonna jätkusuutlikuks aren -
guks, on nõukogu peasekretariaadi eesmärk juhinduda 
oma igapäevases tegevuses hea keskkonnajuhtimise 
põhimõtetest. Peasekretariaat töötab välja keskkon -
najuhtimise programmi, et oleks võimalik rakendada 
ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem 
(EMAS), nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruses (EÜ) nr 1221/2009.
Nõukogu peasekretariaat märgib, et tema keskkonna -
juhtimise programmi eesmärgid on kooskõlas kontrolli -
koja soovitustega.Auditeeritud ELi 
institutsioonide ja organite 
vastused
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 44
VII
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt. Komis -
jon on seisukohal, et Euroopa keskkonnajuhtimis- ja 
auditeerimissüsteem (EMAS) on ELi institutsioonide ja 
organite süsiniku jalajälje vähendamiseks sobiv poliiti -
line vahend. Seepärast kaalub komisjon seda soovitust 
EMASi edasise kasutuselevõtu käigus.
2030. aastaks kasvuhoonegaaside vähendamise üldist 
kvantifitseeritud eesmärki kehtestades ei võeta aga 
arvesse laiemaid kaalutlusi, nagu kulutõhusus ning ELi 
institutsioonide ja organite eripärad.
Lisaks jätkab komisjon asjakohase poliitika väljatööta -
mist, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet kulutõ -
husal ja võimalikult terviklikul viisil, sealhulgas seoses 
2030. aastaga, toetudes põhjalikele mõjuhindamistele, 
mis kindlustavad vajaduse korral täieliku hinnangu 
asjaomaste kulude ja tulude kohta.
Heitkoguste vähendamine vähimate kuludega on 
praeguse poliitika põhiaspekt, mistõttu kehtestatakse 
vähendamise kohustuslikud eesmärgid pigem Euroopa 
ja liikmesriigi kui organisatsioonilisel alusel. See säilitab 
paindlikkuse, et täita eesmärke parimal võimalikul viisil.
Kuigi ELi õigusaktidega ei kehtestata avaliku halduse 
asutustele konkreetseid heitkoguste vähendamise 
eesmärke, võib sellel tasandil võtta siiski täiendavaid 
meetmeid, sealhulgas EMASi jätkuva kasutuselevõtu 
teel, mis kujutab endast ühist poliitikat ELi institutsioo -
nide ja organite haldustegevusega seotud süsiniku 
jalajälje vähendamiseks.
VII a)
Komisjon nõustub soovitusega, tingimusel et seoses 
avaliku halduse asutustega töötatakse edukalt välja 
organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetod. 
Lisaks on komisjon seisukohal, et EMASi rakendamise 
kaudu on ta kehtestanud nõuetekohase viisi kõige 
olulisemate otseste ja kaudsete keskkonnamõjude, seal -
hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste tuvastamiseks, 
mõõtmiseks ja nendega seotud aruandluseks.Praeguse eelarvepoliitika raames laiendab komisjon 
oma süsteemi järk -järgult olemasolevate ressurssidega. 
Komisjon näitab head eeskuju, julgustades institut -
sioonidevahelise töörühma GIME (Groupe inter -institu -
tionnel de management environnemental) juhina teisi 
institutsioone ja organeid EMASi rakendama.
II
Komisjon laiendab pidevalt EMASi ulatust ja oma heidet 
käsitlevat aruandlust. EMASi ulatuse oluline laienemine 
viitab selgelt sellele, et komisjon on võtnud endale 
kohustuse oma keskkonnamõju vähendada. Kui EMAS 
on täielikult rakendatud, on täielik aruandlus endiselt 
komisjoni eesmärk.
IV
Alates 2005. aastast on komisjon saavutanud Brüsselis 
CO2-heite olulise vähenemise ruutmeetri kohta, eelda -
mata et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter 
on täielikult heitevaba (–46,2% ajavahemikul 2005–2012 
EMASi rakendavates kontorihoonetes).
V
Komisjonis on EMASi rakendamine ja selle järjepidev 
laiendamine hästi edenenud, võttes arvesse määruse 
nõudeid ja eelarvepiiranguid. Lisaks tuleb EMASi laien -
damist pidada oluliseks seoses selle suuruse, geograafi -
lise leviku ja organisatsioonilise struktuuriga.
Keskkonnakriteeriumide lisamine riigihangetesse on üks 
komisjoni keskkonnapoliitika eesmärke.
VI
Komisjon kavatseb jätkata EMASi kasutuselevõttu, 
mis kujutab endast ühist poliitikat ELi institutsioo -
nide ja organite haldustegevuse süsiniku jalajälje 
vähendamiseks.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 45
Sissejuhatus
01
Klassikalise määratluse järgi on säästev areng selline 
areng, mis vastab praeguse põlvkonna vajadustele, ilma 
et see ohustaks tulevaste põlvkondade võimet oma 
vajadusi rahuldada. Seetõttu hõlmab see piirangute 
mõistet, tagamaks, et keskkond suudab täita nii praegu -
sed kui ka tulevased vajadused.
04
Euroopa Liit on ennetava kliimapoliitika ja selle raken -
damise poolest rahvusvahelisel tasandil juhtival kohal. 
Leidub palju näiteid selle kohta, et seoses 2020. aastaks 
heitkoguste 20% vähendamise eesmärgi saavutamisega 
rakendatud poliitika kehtib ka avaliku sektori asutuste, 
sealhulgas ELi institutsioonide ja nende töötajate suh -
tes. Nii jääb see ka seoses uute eesmärkidega 2030. aas -
taks (sealhulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste 
kavandatud 40% vähendamise eesmärk).
06
Komisjon plaanib jätkuvalt ellu viia oma ennetavat 
lähenemisviisi kliimapoliitikale ja selle rakendamisele, 
samuti jätkab ta asjakohase poliitika väljatöötamist, 
et vähendada kasvuhoonegaaside heidet kulutõhusal 
ja võimalikult terviklikul viisil. Kuigi ELi õigusaktidega 
ei kehtestata avaliku halduse asutustele konkreetseid 
heitkoguste vähendamise eesmärke, võib sellel tasandil 
võtta siiski täiendavaid meetmeid, sealhulgas EMASi 
jätkuva kasutuselevõtu teel. EMASi ulatuse oluline 
laienemine viitab selgelt sellele, et komisjon on võtnud 
endale kohustuse oma keskkonnamõju vähendada.
07
Komisjon jätkab heitkoguste tegeliku vähendamise 
võimaluste otsimist olemasoleva poliitika, sealhulgas 
EMASi kaudu, kaaludes samal ajal ka teisi võimalusi, 
näiteks kompenseerimist.VII b)
Komisjon nõustub selle soovitusega, rõhutades samas 
ELi iga institutsiooni ja organi vabatahtlikku tegutse -
mist ja autonoomiat sellise võimaliku kompenseerimise 
asjakohasuse üle otsustamisel.
Lisaks jätkab komisjon heitkoguste tegeliku vähenda -
mise võimaluste otsimist olemasoleva poliitika, sealhul -
gas EMASi kaudu.
Sellise ühise lähenemisviisi puhul tuleb arvesse võtta ka
i) vajadust hoiduda heitkoguste tegeliku vähendami -
se saavutamiseks tehtavate edasiste jõupingutuste 
tagasihoidmisest,
ii) olemasolevaid mehhanisme, sealhulgas heitkoguste -
ga kauplemist, ning
iii) aruandluskordade olemasolu ja piisavalt kõrgete 
standarditega kompenseerimiskavasid. Samuti on 
vaja hinnata mõju ELi vahenditele ja avaliku sektori 
raha kasutamisele.
VII c)
Komisjon nõustub selle soovitusega ja toetab täielikult 
EMASi kava edendamist. Ulatuse piirangud on iseene -
sest osa EMASi kavast, et võimaldada igal organisatsioo -
nil tegeleda kõige olulisemate keskkonnaaspektidega.
Komisjon kaalub Euroopa andmekeskuste energiatõhu -
suse vabatahtliku käitumisjuhendi allkirjastamist pärast 
seda, kui on täiendavalt hinnanud selle kooskõla finants -
perspektiividega ja eriti selle halduskulude katmist.
Finantsmääruse rakenduseeskirjade praeguse läbivaata -
misega kehtestatakse regulatiivne raamistik, et julgus -
tada edasisi keskkonnahoidlikke riigihankeid, sealhulgas 
olelusringi kulude hindamist, kooskõlas direktiiviga 
2014/24/EL.
Komisjon jätkab keskkonnahoidlike riigihangete 
juhenddokumentide väljatöötamist ja nende dokumen -
tide soovitamist GIME rühmas.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 46
21
Hõlmatud tegevusalade ulatuse suurendamist käsitle -
takse juba EMASi 2014. aasta tegevuskavas ja see viib 
täielikuma aruandeni 2013. aasta ja edasiste tulemuste 
osas.
29
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodit, 
nagu komisjon seda soovitas, katsetatakse praegu ula -
tuslikult kuni 2016. aasta lõpuni. Katsefaasi eesmärgid 
hõlmavad teatud tehniliste nõuete määratlemist, mis 
on otsustava tähtsusega meetodi ulatuslikuks rakenda -
miseks komisjonile sarnase korraldusega haldusorgani -
satsioonis. Lisaks toovad katsefaasi tulemused tõenäo -
liselt kaasa organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise 
meetodi läbivaatamise/parandamise. Selle käigus peab 
komisjon esmatähtsaks organisatsiooni keskkonnaja -
lajälje sektoripõhiste eeskirjade väljatöötamist nende 
sektorite jaoks, mille keskkonnamõju osakaal on kõige 
suurem. Avaliku halduse sektor ei ole üks nendest 
sektoritest. Pärast katsefaasi tulemuste läbivaatamist, 
kui organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise läbivaa -
datud meetod on valmis, kaalub komisjon võimalust 
käivitada sisemine katsefaas komisjoni või sarnaste 
avaliku halduse asutuste keskkonnajalajälje arvutamise 
ja teatavaks tegemise konkreetsete sektoripõhiste ees -
kirjade väljatöötamiseks.
31
1990. aasta heitkogused on enamiku organisatsioonide 
puhul teadmata. Nende praegust tegevust 1990. aasta 
tegelike heitkoguste suhtes hinnatakse tavaliselt ligi -
kaudsete arvutuste alusel.
35
Komisjon on seisukohal, et aruandluses heitevabaks 
märkimine rohelise energia kasutamise alusel võib 
varjata energiatarbimise tegelikku vähenemist (või 
suurenemist).
37
Ostes rohelist elektrit, julgustavad institutsioonid elekt -
ritootjaid otsustama taastuvenergia rajatiste kasuks.Selliste kaalutluste käigus tuleb arvesse võtta ka
i) vajadust hoiduda heitkoguste tegeliku vähendami -
se saavutamiseks tehtavate edasiste jõupingutuste 
tagasihoidmisest,
ii) olemasolevaid mehhanisme, sealhulgas heitkoguste -
ga kauplemist, ning
iii) aruandluskordade olemasolu ja piisavalt kõrgete 
standarditega kompenseerimiskavasid. Samuti on 
vaja hinnata mõju ELi vahenditele ja avaliku sektori 
raha kasutamisele.
Tähelepanekud
12
Usaldusväärne ja põhjalik teave süsiniku jalajälje kohta 
ei ole leevendusstrateegiate väljatöötamise ja rakenda -
mise eeltingimus. Komisjonis on paigas selged keskkon -
namõju vähendamise meetmed.
16
Komisjon on seisukohal, et julgustada tuleks orga -
nisatsiooni keskkonnajälje leidmise ühise meetodi 
kasutamist, sealhulgas EMASi registreeritud organisat -
sioonides, organisatsiooni kogu olelusringi arvestava 
keskkonnajalajälje mõõtmiseks ja teatavaks tegemi -
seks kooskõlas komisjoni 9. aprilli 2013. aasta soovi -
tusega. Pärast katsefaasi tulemuste läbivaatamist, kui 
organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise läbivaada -
tud meetod on kättesaadav, kaalub komisjon võima -
lust käivitada sisemine katsefaas komisjoni või sarnaste 
avaliku halduse asutuste keskkonnajalajälje arvutamise 
ja teatavaks tegemise konkreetsete sektoripõhiste 
eeskirjade väljatöötamiseks.
18
Seoses viidetega, et ELi institutsioonid ja organid ei 
teavita oma kasvuhoonegaaside heite kõigist elemen -
tidest, osutatakse EMASi määruses, et organisatsioonid 
peavad heitkogustest teatama, kui see on asjakohane 
ja oluline. Organisatsioonidel on lubatud teatada oma 
otsestest ja kaudsetest heitkogustest osaliselt, sõltuvalt 
muu hulgas nende EMASi registreeringu ulatusest. Kui 
organisatsioonid ei esita üldse andmeid ühe oma EMASi 
põhinäitaja kohta, tuleb selle kohta esitada selgitus.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 47
täiendavaid meetmeid, sealhulgas EMASi jätkuva 
kasutuselevõtu teel.
52
On olemas lai valik väga erineva kvaliteediga süsinik -
dioksiidi kompensatsiooni ühikuid.
On olemas eeskirjad, mis reguleerivad kompenseerimise 
kasutamist kooskõla tagamiseks ELi kliimaalaste õigus -
aktidega, mis peaksid järjepidevuse huvides kajastuma 
ELi institutsioonide poolses mis tahes kompenseerimise 
kasutamises. Need eeskirjad on seotud nii tegevuse 
kvantiteedi kui ka piisavalt kvaliteetseks peetava liigiga. 
Näiteks on oluline tagada, et kompenseerimiseks 
kasutatavate tegevusliikide puhul on tegemist lisate -
gevusega, mille suhtes kohaldatakse nõuetekohast 
järelevalvet, aruandlust ja kontrolli, et minimeerida pet -
tusevõimalused, ning raamatupidamiseeskirju, millega 
välditakse kahekordset arvestamist.
Komisjon peab ka edaspidi prioriteetseks heitkoguste 
tegeliku vähendamise võimaluste otsimist olemasoleva 
poliitika, sealhulgas EMASi kaudu, kaaludes samal ajal 
ka teisi võimalusi, näiteks kompenseerimist.
Selliste kaalutluste käigus tuleb arvesse võtta ka
i) nõuet hoiduda heitkoguste tegeliku vähendami -
se saavutamiseks tehtavate edasiste jõupingutuste 
tagasihoidmisest,
ii) olemasolevaid mehhanisme, sealhulgas heitkoguste -
ga kauplemist, ning
iii) aruandluskordade olemasolu ja piisavalt kõrgete 
standarditega kompenseerimiskavasid. Samuti on 
vaja hinnata mõju ELi vahenditele ja avaliku sektori 
raha kasutamisele.
61
Viimane taane: komisjon jätkab heitkoguste tegeliku 
vähendamise võimaluste otsimist olemasoleva poliitika, 
sealhulgas EMASi kaudu, kaaludes samal ajal soovitust 
töötada ELi institutsioonide jaoks välja kompenseeri -
mise ühine käsitlus.
Tähtis on meeles pidada, et alates 2012. aastast on 
kõik lennud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikides 
ja riikide vahel hõlmatud ELi heitkogustega kaup -
lemise süsteemi (Horvaatia suhtes kehtib see ala -
tes 1. jaanuarist 2014).39 c)
Enamik külalisi ja väliseid osalejaid võivad teatada oma 
reisimisega seotud heitkogused oma organisatsiooni 
kaudu, mis võib põhjustada topeltarvestamist.
44
Kuigi ELi õigusaktidega ei kehtestata avaliku halduse 
asutustele konkreetseid heitkoguste vähendamise ees -
märke, võib sellel tasandil võtta siiski täiendavaid meet -
meid, sealhulgas EMASi jätkuva kasutuselevõtu teel.
Heitkoguste vähendamine vähimate kuludega on 
praeguse poliitika põhiaspekt, mistõttu kehtestatakse 
vähendamise siduvad eesmärgid pigem Euroopa ja 
liikmesriigi tasandil kui organisatsioonilisel alusel. See 
säilitab paindlikkuse, et täita eesmärke parimal võimali -
kul viisil.
46
2014. aasta jaanuaris otsustas komisjon EMASi juhtko -
mitees kehtestada lisaks juba olemasolevatele iga -aas-
tastele eesmärkidele pikaajalised eesmärgid. See otsus 
tehti selleks, et anda oma teenistustele paremaid suuni -
seid iga -aastaste eesmärkide ja tegevuse kohta.
47
Kuna komisjoni töötajate arv väheneb (–5% praeguste 
finantsperspektiivide kohaselt) ja kuna tema EMASi 
ulatus laieneb pidevalt, jätkab komisjon aruandmist 
nii absoluutarvudes kui ka seoses keskkonna suhtelise 
paranemisega.
51
Komisjon jätkab asjakohase poliitika väljatöötamist, et 
vähendada kasvuhoonegaaside heidet kulutõhusal ja 
võimalikult terviklikul viisil, sealhulgas seoses 2030. aas -
taga, toetudes põhjalikele mõjuhindamistele, mis kind -
lustavad vajaduse korral täieliku hinnangu asjaomaste 
kulude ja tulude kohta.
Heitkoguste vähendamine vähimate kuludega on 
praeguse poliitika põhiaspekt, mistõttu kehtestatakse 
vähendamise eesmärgid pigem Euroopa ja liikmesriigi 
tasandil kui organisatsioonilisel alusel. See säilitab 
paindlikkuse, et täita eesmärke parimal võimalikul viisil.
Kuigi ELi õigusaktidega ei kehtestata avaliku hal -
duse asutustele konkreetseid heitkoguste vähen -
damise eesmärke, võib sellel tasandil võtta siiski 
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 48
76
Tuleb rõhutada, et energiatarbimise 15% vähenemine 
Brüsseli hoonetes ajavahemikul 2005–2012 saavutati siis, 
kui komisjoni töötajate arv suurenes seoses laienemi -
sega 25% võrra.
79
Finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades esitatakse 
samad põhimõtted nagu direktiivis, nii et ELi eeskirjad 
on kooskõlas nendega, mida kohaldavad liikmesriigid.
Uus finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad, mis 
läbivad praegu heakskiitmise menetlust, peaksid 
soodustama veelgi keskkonnakaalutluste kasutamist, 
sealhulgas olelusringi kulud ja hankemeetod kooskõlas 
direktiiviga 2014/24/EL.
80
Finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade puhul on 
tegemist horisontaalse määrusega, mille eesmärk ei ole 
loetleda iga poliitikavaldkonna sektoripõhiseid kohus -
tusi, vaid anda eelarve rakendamise üldeeskirjad.
Praegu heakskiitmismenetlust läbivates finantsmääruse 
rakenduseeskirjades tuleks ette näha, et olelusringi 
kulude arvestamise korral kasutavad ELi institutsioonid 
alati võimaluse korral ELi tasandil vastu võetud mee -
todeid. Selle võimaluse rakendamine tuleks teha teoks 
asjaomaste teenuste kaudu EMASi raames.
81
Komisjon peab asjakohaseks kasutada teatmikku ja 
konkreetseid juhendeid keskkonnahoidlike riigihangete 
edendamiseks vabatahtlikkuse alusel, tagades samas 
heade tavade levitamise, mis täidavad liikmesriikide 
jaoks ka soovituse rolli.See tähendab, et lennuettevõtjad peavad selliste heit -
koguste katmiseks saastekvoote hankima ja tagastama. 
Seega kohaldatakse EMP -siseste lendude suhtes ELi 
heitkogustega kauplemise süsteemi CO2 hindu ja seda 
võib pidada kompenseerimisega samaväärseks.
Vt punkti 52 kommentaar.
65
Komisjon soovib rõhutada, et tabel 6  ei kajasta tege -
likult hõlmatud ruutmeetreid, vaid ainult hoonete 
pindala osakaalu.
67
EMASi nõuete täitmiseks tehtavaid jõupingutusi ei 
tohiks alahinnata. Komisjon on ülekaalukalt suurim 
institutsioon. Komisjonil on väga selge poliitika EMASi 
järkjärguliseks laiendamiseks kõikidesse komisjoni 
asukohtadesse ja igasugusele tegevusele olemasoleva 
eelarve raames (vt otsus C(2013) 7708).
68
EMASi laiendamine Brüsselisse ja Luxembourgi algas 
kohe pärast 2009. aasta otsuse vastuvõtmist kogu tege -
vuse registreeringu ulatuse laiendamise kohta 2010. aas -
tal Brüsselis ja 2012. aastal Luxembourgis. Hoonete 
täisregistreering tehakse Brüsselis 2015. aastal ja sealt 
edasi ka teistes asukohtades.
69
Otsus hankida Teadusuuringute Ühiskeskuse viiele 
asukohale ISO 14001 sertifitseering võeti vastu enne, kui 
komisjon otsustas 2009. aastal EMASi laiendada. Nende 
asukohtade EMASi registreering on praegu pooleli.
70
Komisjon on otsustanud, et EMASi laiendamist tuleb 
jälgida kõrgeimal tasandil, s.t seda peab tegema EMASi 
juhtkomitee. Laienemine toimub järk -järgult, kõige 
olulisemates asukohtades kõigepealt. Mis puutub 
pindadesse, siis moodustavad komisjoni esindused 
liikmesriikides umbes 2% komisjoni hoonetest; mõnda 
neist kasutavad teised institutsioonid.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 49
87
Kriteeriumide uuendamine on väga ressursimahukas 
protsess. Komisjon püüab olemasolevate ressursside 
raamistikus kõrvaldada õiguslikud lüngad ja vaadata üle 
tooterühmad. Mobiiltelefonide kriteeriumid eemaldati 
veebisaidilt, sest need olid tõesti juba liiga kergesti 
saavutatavad ja lisaks ei pidanud keskkonnahoidlike 
riigihangete nõuanderühm neid väga prioriteetseks.
89
Olelusringi kulude arvestamine ei pruugi olla kõikide 
tooterühmade puhul mõttekas. Näiteks kui hankija soo -
vib osta keskkonnasõbralikku paberit, piisaks sellest, kui 
täpsustada, et tegemist peaks olema ringlussevõetud 
paberiga või see peaks pärinema kestlikest allikatest, 
sest selle tooterühmaga ei teki hankijal hooldus- või 
käituskulusid.
Komisjon valmistab praegu ette selle direktiivi ülevii -
mist finantsmäärusesse. See ei muuda aga olelusringi 
kulude arvestamist kohustuslikuks.
89 – Viimane taane
Komisjon kaalub praegu juhendite väljaandmist olelus -
ringi kulude arvestamise kohta.
90
Komisjonil on seatud sihid seoses hoonete energiatõ -
hususega ja ta saavutab EMASi kava kohaselt positiiv -
sed eesmärgid. Näiteks Brüsselis, kus energiatõhususe 
direktiivi 2012/27/EL kohane tulemus on 0,13% aastast 
energiasäästu, nägi komisjon oma kavas ette kaheksa 
korda suurema aastase energiasäästu, nimelt 1%.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU27, Euroopa 
Poliitikauuringute Keskus, http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS -CoE -GPP%20MAIN%20REPORT.pdf
2 Nõukogu 22. septembri 2008. aasta järeldused, http://register.
consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2013067%202008%20INIT84
Üldiselt kasutatakse enamikul juhtudel mingit liiki 
keskkonnasäästlikku riigihanget, kuigi paljud protses -
sid ei ole läbinisti keskkonnahoidlikud. Ainult umbes 
veerand lepingutest ei sisaldanud keskkonnakritee -
riume. Selle tulemusega näitavad institutsioonid end 
paremast küljest kui enamik avaliku sektori asutusi 
Euroopas. Ühe ELi hõlmava uurimuse kohaselt1 võt-
tis keskmiselt 54% uuringus osalenud avaliku sektori 
asutustest oma 2009.–2010. aasta viimases kümne 
prioriteetse tooterühmaga (ehitus, elekter, puhastusva -
hendid ja -teenused, tekstiil, toit ja toitlustusteenused, 
mööbel, kontori IT -seadmed, paber, aiandustooted ja 
-seadmed, transport) seotud ostus arvesse mingit liiki 
keskkonnakriteeriumi.
85
Komisjoni teatises „Keskkonnahoidlikud riigihanked” 
(vt joonealune märkus 43) tegi komisjon ettepaneku, 
et aastaks 2010 peaks 50% kõigist hankemenetlustest 
olema keskkonnahoidlikud, kusjuures „keskkonnahoid -
lik” tähendab kooskõla heaks kiidetud ühiste keskkon -
nahoidlike riigihangete põhikriteeriumidega. Protsenti 
väljendataks nii keskkonnahoidlike lepingute arvu ja 
väärtusena võrreldes nende lepingute üldarvu ja -väär -
tusega, mis on sõlmitud sektorites, mille jaoks keskkon -
nahoidlike riigihangete põhikriteeriumid on kindlaks 
määratud. Ettepaneku kinnitas hiljem nõukogu2.
Kuna kontrollikoda vaatles ka tooterühmi, mille kohta 
puuduvad ELi keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriu -
mid, siis ei ole keskkonnahoidlike riigihangete eesmärgi 
täitmise hindamise metoodikad päris kooskõlas.
86
Koos mitteametlikus keskkonnahoidlike riigihangete 
nõuanderühmas esindatud liikmesriikidega viis kesk -
konna peadirektoraat 2012.–2013. aastal läbi kesk -
konnahoidlike riigihangete prioriteetide seadmise, et 
määratleda keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriu -
mide väljatöötamisega seotud vajadused. Andmekes -
kusi hinnati esmatähtsaks ja peatselt otsustatakse, kas 
töötatakse välja andmekeskuste kriteeriumid. Hoonete 
korrashoid lisatakse eeldatavasti tulevastesse büroo -
hoonete kriteeriumidesse. Tööreise ei peetud eriliselt 
prioriteetseks.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 50
101
Komisjoni hoonetes oleks andmekeskuste energiatõ -
hususe käitumisjuhendil väga oluline mõju eelarvele. 
Otsus edasi liikuda tähendaks ka hoonete põhjalikku 
ülevaatust ja mõnda nõuet ei saa komisjoni hoonetes 
nende vanuse tõttu isegi rakendada. Siiski järgitakse 
andmekeskuste sisemises korralduses käitumisjuhendi 
soovitusi.
Lisaks oma andmekeskustele on komisjon rentinud 
andmekeskused Luxembourgis ja Brüsselis. Nende and -
mekeskuse hoonete omanikud on käitumisjuhendile 
alla kirjutanud.
Komisjon arutleb praegu oma andmekeskuse poliitika, 
sealhulgas „pilve” kasutamise üle.
Järeldused ja soovitused
102
Euroopa Liit on juhtival kohal ennetava kliimapolii -
tika ja rakendamise alal rahvusvahelisel tasandil ning 
see lähenemisviis jätkub seoses uute eesmärkidega 
2030. aastaks ja kasvuhoonegaaside kavandatud 40% 
vähendamise eesmärgiga.
103
Komisjon on seisukohal, et Euroopa keskkonnajuhtimis- 
ja auditeerimissüsteem (EMAS) on ELi institutsioonide ja 
organite süsiniku jalajälje vähendamiseks sobiv poliiti -
line vahend.
Lisaks leidub palju näiteid selle kohta, et seoses 
2020. aastaks heitkoguste 20% vähendamise eesmärgi 
saavutamisega rakendatud poliitika kehtib ka avaliku 
sektori asutuste, sealhulgas ELi institutsioonide ja nende 
töötajate suhtes. Nii jääb see ka tulevikus seoses uute 
eesmärkidega 2030. aastaks (sealhulgas kasvuhoone -
gaaside heitkoguste kavandatud 40% vähendamise 
eesmärk).93
Kuna nimetatud programm alles kestab, on komisjoni 
Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikaameti (OIB), komisjoni 
Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikaameti (OIL) ja 
Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) prioriteet olnud 
kooskõlas kohaldatavate riiklike või piirkondlike stan -
darditega. See ei välista võimalust, et mõni komisjoni 
kõige uuem ehitusprojekt, eelkõige need, mida viiakse 
ellu seoses Teadusuuringute Ühiskeskuse Keskkonna ja 
Säästva Arengu Instituudiga, ei vasta tõepoolest kesk -
konnasõbralike hoonete programmi nõuetele. OIB liitub 
programmiga edaspidi, kui tekib lisandväärtus.
94
Ehitiste tehniliste tingimuste käsiraamatu eesmärk on 
saavutada passiivehitise energiatõhusus ja sellega keh -
testatakse järgmised projekti miinimumnõuded:
 — direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe 
kohta,
 — õigusaktides sätestatud piirkondlikud õiguslikud 
miinimumnõuded.
Samuti nõutakse ehitiste tehniliste tingimuste käsiraa -
matus, et viidaks läbi energiaauditid ja/või energia-
uuringud energiatõhususe lahenduste rakendamise ja 
taastuvenergia kasutuselevõtu hindamiseks.
95
Komisjon on võtnud kohustuse olla avaliku sektori 
asutustele eeskujuks oma tegevusega energiatõhususe 
direktiivi 2012/27/EL (artiklid 4 ja 5) nõuete kohaldamisel 
ning Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikaamet on hinna -
nud direktiivi tehnilist mõju oma hoonetele.
Igal juhul (nii uusehitiste kui ka renoveeritud hoonete 
puhul) tuleks tulevaste projektide ambitsioonikuse ja 
seotud finantsmõju kontekstis järgida mitmeaastases 
finantsraamistikus (2014–2020) olemasolevat iga -aastast 
eelarveassigneeringut.
100
Komisjon ei piira oma lähenemisviisi hoone energia -
tõhususele ja leiab, et keskkonnahindamissüsteem 
BREEAM (Building Research Establishment’s Environ -
mental Assessment Method) või sarnased kavad on 
põhjalikumad ja paremas kooskõlas tema poliitika ja 
tegevuse ülemaailmse keskkonnamõjuga.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 51
Kuigi ELi õigusaktidega ei kehtestata avaliku halduse 
asutustele konkreetseid heite vähendamise eesmärke, 
võib sellel tasandil võtta siiski täiendavaid meetmeid, 
sealhulgas EMASi jätkuva kasutuselevõtu teel, mis kuju -
tab endast ühist poliitikat ELi institutsioonide ja orga -
nite haldustegevuse süsiniku jalajälje vähendamiseks.
Komisjoni vastus soovituse 1 punktidele a) ja b)  
Komisjon ei nõustu soovituse selle osaga, kuna selles ei 
võeta arvesse üldisemaid kaalutlusi, nagu kulutõhusus 
ning ELi institutsioonide ja organite eripärad. Selline 
lähenemisviis nõuaks tõendeid väidetava kasu kohta.
107
Komisjon kavatseb suurendada oma kasvuhoonegaa -
side heite EMASi kava kohast seiret.
108
Komisjon on keskendanud tähelepanu oma hoonete 
energiatarbimisele, sest see oli suurim kasvuhoonegaa -
side heite allikas, kus investeeringutasuvus oli parim. 
Praegu tegeleb komisjon liikuvuse küsimusega, mis on 
heite suuruselt teine allikas.
109
Komisjon ei ole varem Brüsselis kasutanud taastuvatest 
energiaallikatest toodetud elektri tarbimisel tekkinud 
heitkoguste arvutamiseks heitevaba jalajälje meeto -
dit. EMASi registreeringuga kontorihoonetes vähenes 
energia tarbimine ajavahemikus 2005–2012  40,5% võrra 
(Brüssel, kWh/m2).104
Komisjoni poliitika eesmärk on kasvuhoonegaaside 
heite vähendamine kulutõhusal ja võimalikult terviklikul 
viisil, eeskätt kliima- ja energiapaketi kaudu. Arvesta -
des ELi institutsioonide haldustegevusest põhjustatud 
heitkoguste piiratud osakaalu, ei ole komisjon pida -
nud asjakohaseks kehtestada selle tegevusvaldkonna 
jaoks kohustuslikke eeskirju. Heitkogused on igal juhul 
hõlmatud kas ELi või riikliku tasandi heite vähendamise 
eesmärkidega.
105
Miski ei viita sellele, nagu annaksid kõigi ELi institutsioo -
nide ja organite jaoks kohustuslikud eeskirjad paremaid 
tulemusi.
106
Komisjon kavatseb jätkata EMASi arendamist, mis kuju -
tab endast ühist poliitikat ELi institutsioonide ja orga -
nite haldustegevuse süsiniku jalajälje vähendamiseks.
Soovitus – Ühine poliitika 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamiseks
1. 
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt. Komis -
jon on seisukohal, et Euroopa keskkonnajuhtimis- ja 
auditeerimissüsteem (EMAS) on ELi institutsioonide ja 
organite süsiniku jalajälje vähendamiseks sobiv poliiti -
line vahend. Seepärast kaalub komisjon seda soovitust 
EMASi edasise kasutuselevõtu käigus.
Lisaks jätkab komisjon asjakohase poliitika väljatööta -
mist, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet kulutõ -
husal ja võimalikult terviklikul viisil, sealhulgas seoses 
2030. aastaga, toetudes põhjalikele mõjuhindamistele, 
mis kindlustavad vajaduse korral täieliku hinnangu 
asjaomaste kulude ja tulude kohta.
Heitkoguste vähendamine kõige vähem kulukal moel 
on praeguse poliitika põhiaspekt, mistõttu kehtesta -
takse vähendamise siduvad eesmärgid pigem Euroopa 
ja liikmesriigi tasandil kui organisatsioonilisel alusel. See 
säilitab paindlikkuse, et täita eesmärke parimal võimali -
kul viisil.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 52
Soovitused – Ühine lähenemisviis heite 
vabatahtlikuks kompenseerimiseks
3. 
Komisjon nõustub selle soovitusega, rõhutades samas 
ELi iga institutsiooni ja organi vabatahtlikku tegutse -
mist ja autonoomiat sellise võimaliku kompenseerimise 
asjakohasuse üle otsustamisel.
Lisaks ei näe ELi kliimapoliitika või kliimaalased õigusak -
tid tõepoolest ette kohustuslikke kavasid heite kom -
penseerimiseks. Komisjon jätkab heitkoguste tegeliku 
vähendamise võimaluste otsimist olemasoleva poliitika, 
sealhulgas EMASi kaudu.
Heite kompenseerimise ühine lähenemisviis peab 
arvesse võtma ka
i) vajadust hoiduda heitkoguste tegeliku vähendami -
se saavutamiseks tehtavate edasiste jõupingutuste 
tagasihoidmisest,
ii) olemasolevaid mehhanisme, sealhulgas heitkoguste -
ga kauplemist, ning
iii) aruandluskordade olemasolu ja piisavalt kõrgete 
standarditega kompenseerimiskavasid. Samuti on 
vaja hinnata mõju ELi vahenditele ja avaliku sektori 
raha kasutamisele.
4. 
Komisjon nõustub selle soovitusega. On olemas lai valik 
väga erineva kvaliteediga kompensatsiooniühikuid.
On olemas eeskirjad, mis reguleerivad kompensatsiooni 
kasutamist kooskõla tagamiseks ELi kliimaalaste õigus -
aktidega, mis peaksid järjepidevuse huvides kajastuma 
ELi institutsioonide poolses mis tahes kompenseerimise 
kasutamises. Need eeskirjad on seotud nii tegevuse 
kvantiteedi kui ka piisavalt kvaliteetseks peetava liigiga. 
Näiteks on oluline tagada, et kompenseerimiseks kasu -
tatav tegevus on lisategevus, mille suhtes kohaldatakse 
nõuetekohast järelevalvet, aruandlust ja kontrolli, et 
minimeerida pettusevõimalused, ning raamatupidamis -
eeskirju, millega välditakse kahekordset arvestamist.
Komisjon peab ka edaspidi prioriteetseks heitkoguste 
tegeliku vähendamise võimaluste otsimist olemasoleva 
poliitika, sealhulgas EMASi kaudu, kaaludes samal ajal 
ka teisi võimalusi, näiteks kompenseerimist.Soovitus – Heitkoguste ühtlustatud 
arvutamine ja esitamine
2. 
Komisjon nõustub soovitusega, tingimusel et avaliku 
sektori asutuste jaoks töötatakse edukalt välja organi -
satsiooni keskkonnajalajälje meetod. Komisjon on seisu -
kohal, et EMASi rakendamise kaudu on ta kehtestanud 
nõuetekohase viisi kõige olulisemate otseste ja kaud -
sete keskkonnamõjude, sealhulgas kasvuhoonegaaside 
heitkoguste tuvastamiseks, mõõtmiseks ja nendega 
seotud aruandluseks. EMASi ja institutsioonide edasise 
koostöö kaudu on institutsioonidel võimalik kasutada 
ühtlustatud lähenemisviisi oma kasvuhoonegaaside 
heitkoguste arvutamiseks.
2. a)  
Organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodit, 
nagu komisjon seda soovitas, katsetatakse praegu ula -
tuslikult kuni 2016. aasta lõpuni. Katsefaasi eesmärgid 
hõlmavad teatud tehniliste nõuete määratlemist, mis on 
olulise tähtsusega meetodi ulatuslikuks rakendamiseks 
sellises keerukas haldusasutuses nagu komisjon. Lisaks 
toovad katsefaasi tulemused tõenäoliselt kaasa organi -
satsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodi läbivaa -
tamise/parandamise. Selle käigus on komisjon pida -
nud prioriteetseks organisatsiooni keskkonnajalajälje 
sektoripõhiste eeskirjade väljatöötamist nende sektorite 
jaoks, mille keskkonnamõju osakaal on kõige suurem. 
Avaliku halduse sektor ei kuulu ilmselgelt nende hulka. 
Pärast katsefaasi tulemuste läbivaatamist, kui organisat -
siooni keskkonnajalajälje leidmise läbivaadatud meetod 
on kättesaadav, kaalub komisjon võimalust käivitada 
sisemine katsefaas komisjoni või sarnaste avaliku hal -
duse asutuste keskkonnajalajälje arvutamise ja teata -
vaks tegemise konkreetsete sektoripõhiste eeskirjade 
väljatöötamiseks.
110
ELi kliimapoliitika või kliimaalased õigusaktid ei näe 
tõepoolest ette kohustuslikke kavasid heite kom -
penseerimiseks. Komisjon on püüdnud olemasoleva 
poliitika, sealhulgas EMASi kaudu heitkoguseid 
tegelikult vähendada.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 53
114
Komisjon kaalub, kas hinnata täiendavalt Euroopa 
andmekeskuste energiatõhususe vabatahtliku käitumis -
juhendi kooskõla finantsperspektiividega ja eriti selle 
halduskulude katmist.
Soovitused – EMASi ja 
keskkonnahoidlike hangete täielik 
rakendamine
6. 
Komisjon nõustub selle soovitusega ja toetab täielikult 
EMASi kava edendamist. Ulatuse piirangud on iseene -
sest osa EMASi kavast, et võimaldada igal organisatsioo -
nil tegeleda kõige olulisemate keskkonnaaspektidega.
Komisjon kaalub Euroopa andmekeskuste energiatõhu -
suse vabatahtliku käitumisjuhendi allkirjastamist pärast 
seda, kui on täiendavalt hinnanud selle kooskõla finants -
perspektiividega ja eriti selle halduskulude katmist.
7. 
Komisjon nõustub selle soovitusega. Finantsmääruse 
rakenduseeskirjade praeguses läbivaatamises kehtes -
tatakse regulatiivne raamistik, mis julgustab edasisi 
keskkonnahoidlikke riigihankeid, sealhulgas olelusringi 
kulude hindamist, kooskõlas direktiiviga 2014/24/EL.
Komisjon jätkab keskkonnahoidlike riigihangete 
juhenddokumentide väljatöötamist ja nende dokumen -
tide soovitamist GIME rühmas.5. 
Komisjon nõustub selle soovitusega, tunnistades samas, 
et kasu kohalike elanike seisukohast on ainult üks 
kaalutlustest, mida tuleks kompensatsiooni kvaliteedi 
hindamisel arvesse võtta.
111
Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et 
institutsioonid peaksid EMASi kava vastu võtma ja/või 
seda paremini kasutama.
112
EMAS on tugev ja nõudlik haldusvahend ning kiire 
rakendamine ei ole vastavuses enamiku ELi institutsioo -
nide rahaliste piirangutega. EMASi ulatuse piirangud on 
iseenesest osa EMASi süsteemist. EMASi tuleb raken -
dada kulutõhusal ja võimalikult terviklikul viisil.
113
Üldiselt kasutatakse enamikul juhtudel mingit liiki kesk -
konnasõbralikku riigihanget, kuigi paljud protsessid ei 
ole läbinisti keskkonnahoidlikud. Ainult umbes veerand 
lepingutest ei sisaldanud keskkonnakriteeriume. Selle 
tulemusega näitavad institutsioonid end paremast 
küljest kui enamik avaliku sektori asutusi Euroopas. Ühe 
ELi hõlmava uuringu kohaselt (vt komisjoni vastuse 
joonealune märkus 1) võttis keskmiselt 54% avaliku sek -
tori asutustest oma 2009.–2010. aasta viimases kümne 
prioriteetse tooterühmaga (ehitus, elekter, puhastusva -
hendid ja -teenused, tekstiil, toit ja toitlustusteenused, 
mööbel, kontori IT -seadmed, paber, aiandustooted ja 
-seadmed, transport) seotud ostus arvesse mingit liiki 
keskkonnakriteeriumi.
Enamiku oma hoonete renoveerimise ja uusehitiste 
puhul kasutab komisjon üldiselt BREEAMi suurepärast 
standardit, mis ei piirdu ainult energiatõhususega.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 54
See võimaldab õiglasemalt hinnata, kui olulised on 
senini tehtud edusammud, eelkõige näiteks:
 — EMAS -projekti käivitamine;
 — Euroopa Kohtu tegevusega 2010. aastal kaasne -
nud kasvuhoonegaaside heitmete väga põhjaliku 
analüüsi läbiviimine ja CO2 auditi olulisemate osade 
ajakohastamine seoses aastatega 2011  ja 2012;
 — alates 2010. aastast kasvuhoonegaaside heitmete 
märkimisväärne vähenemine tänu paljude paran -
dusmeetmete elluviimisele;
 — keskkonnakriteeriumide suurem arvesse võtmine 
hangete korraldamisel;
 — standardi BREEAM kohaldamine Euroopa Kohtu 
hoonete viienda laiendamise projektis.
Euroopa Kohtu CO2 auditi ammendavus 
ja süsiniku jalajälje märgatav 
parandamine (12–61)
Soovides võtta konkreetseid meetmeid kasvuhoone -
gaaside heitmete vähendamiseks, koostas Euroopa 
Kohtu juhtkond 2010. aasta kohta esimese analüüsi, mis 
käsitleb kohtu tegevusega kaasnevate kasvuhoonegaa -
side heitmeid, ning CO2 auditi olulisemad osad ajako -
hastati 2013. aastal seoses aastatega 2011 ja 2012.
Sellega seoses on oluline rõhutada, et Euroopa Kohus 
otsustas väga laiaulatusliku analüüsi kasuks, milles osa 
„Liikumine” hõlmab mitte ainult kodu ja töökoha vahe -
list liikumist, vaid ka töölähetusi ja külastajate reisimist. 
Euroopa Kohtu süsiniku jalajälje parandamiseks tehta -
vad jõupingutused ei ole pealegi keskendunud ainult 
„Energia” aspektile.Euroopa Liidu Kohus
Sissejuhatus (01–11)
Euroopa Kohtu juhtkond pöörab kontrollikoja märkus -
tele väga suurt tähelepanu, nagu ta on seda tavapära -
selt teinud aastaaruande või mis tahes muu eriaruande 
puhul, ning püüab alati võtta võimalike esitatud soovi -
tuste elluviimiseks vajalikke meetmeid.
Nagu käesolevast eriaruandest nähtub, on Euroopa 
Kohus keskkonnakaitsele omistanud suure tähtsuse 
ja tegeleb selle valdkonnaga otsustavalt, eelkõige 
EMASi ( Eco Management and Audit Scheme) täieliku ja 
struktureeritud raamistiku alusel, ning seda hoolimata 
viimastel aastatel inim- ja rahaliste ressursside alal keh -
testatud piirangutest. Endale sellise kohustuse võtmine 
ongi juba andnud märkimisväärseid tulemusi, nagu 
ilmneb kasvuhoonegaaside heitmete vähenemisest, mis 
on saavutatud.
Allpool esitatud vastuste peamine eesmärk on teha 
kontrollikoja mõningate märkuste ja soovituste seisuko -
hast tarvilikke täpsustusi.
Märkused (12–101)
Üldiselt tuleks liidu erinevate institutsioonide keskkon -
napoliitika alast edasiminekut hinnata võrreldes res -
surssidega, mis neil on olnud võimalik selleks eraldada. 
Seega on tarvilik rõhutada, et käesolevas eriaruandes 
mainitud Euroopa Kohtu jõupingutused ja tegevused 
on ellu viidud vahendeid võimalikult säästlikult kasu -
tades (eriti üksainus uus ametikoht, mille loomiseks 
eelarvepädevad institutsioonid loa andsid ja mis täideti 
2012. aastal).
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 55
Mis puudutab kasvuhoonegaaside heitmete kom -
penseerimise süsteemi rakendamata jätmist, siis leiab 
Euroopa Kohtu juhtkond, et niisuguste kompenseeri -
misprojektide rahastamine võib olla mõeldav alles siis, 
kui kõik muud eelnevad võimalused olemasolevate 
heitmete kõrvaldamiseks ja vähendamiseks on ammen -
datud, eelkõige selleks, et tagada kõigi institutsioonis 
tegutsevate isikute aktiivne osalemine ja veelgi jul -
gustada selles valdkonnas vajalike algatuste tegemist. 
Lisaks on Euroopa Kohtu juhtkond seisukohal, et 
kompenseerimisprojektide rahastamine eeldab kõige -
pealt ühises institutsioonidevahelises lähenemisviisis 
kokkuleppimist, eelkõige seoses sobiva eelarveraamis -
tiku määratlemise, sobivate projektide kriteeriumide 
ja liikide ning eelarvevahenditega, mis oleks võimalik 
selleks eraldada.
Euroopa Kohtu otsustav tegevus 
EMAS -projekti rakendamisel (62–75)
Tuleb rõhutada, et eelkõige EMAS -koordinaatori nime -
tamise tõttu oli 2012. aasta väga oluline pöördepunkt 
EMAS -projekti rakendamisel Euroopa Kohtus.
Kõigepealt pani Euroopa Kohtu juhtkond rõhku 
eelkõige kohtu osakondadele ja töötajatele suunatud 
regulaarsete keskkonnaküsimusi käsitlevate teavitus- ja 
teadlikkuse tõstmise meetmete olulisusele.
Seejärel seati sisse kahetasemeline tegevusüksus 
EMAS -projekti kestvaks haldamiseks.
2013. aastal viidi läbi raamuuring, et koostada 
EMAS -projekti institutsioonis rakendamise kava. Lisaks 
institutsiooni keskkonnaalase olukorra kaardistamisele 
EMAS -määrusest tulenevate nõuete seisukohalt oli selle 
uuringu peamine eesmärk määrata kindlaks vaheeta -
pid, mis tuleb läbida EMAS -registreeringu saamiseks, 
milleni välja pakutud ajakava kohaselt tuleks jõuda 
2016. aastaks.Üksteise järel läbi viidud analüüsid võimaldasid objek -
tiivselt tõdeda, et Euroopa Kohtu heitmed on alates 
2010. aastast vähenenud ning seda eelkõige järgmistes 
sektorites:
 — 2011–2012 vähenesid sektorist „Külastajate reisimi -
ne” lähtuvad kasvuhoonegaaside heitmed 14%;
 — 2010–2011  ja 2011–2012 vähenesid elektrienergia 
tarbimisega seotud kasvuhoonegaaside heitmed 
vastavalt 98% ja 6%;
 — 2011–2013 vähenes jäätmekäitluse kulu 25% ja 
olmejäätmete kogus vähenes samal perioodil 10%.
Niisugune vähenemine on eelkõige järgmiste projektide 
vili:
 — elektrienergia tarnijaga sõlmitud rohelise energia 
lepingu rakendamine;
 — hoonete soojustuse parandamiseks meetmete 
võtmine;
 — teatud hoonete energiakasutuse optimeerimine;
 — orgaaniliste jäätmete vähendamine ja jäätmete 
sorteerimise parandamine.
Lisaks võimaldas „kodu ja töökoha vahelise liikumisega” 
ning „külmutusagensite leketega” seotud heitmete 
koguse täpsem hindamine parandada CO2 auditi nende 
kahe osa andmete kvaliteeti, vähendades seega nen -
dele osadele omast ebakindlust.
Läbipaistvuse huvides on aruanded Euroopa Kohtu 
CO2 auditi kohta avaldatud Curia veebilehel ja need on 
seega liidu kodanikele kättesaadavad.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 56
Standardi BREEAM asjakohasus 
Euroopa Kohtu kinnisvara 
keskkonnamõju tõhusamaks 
vähendamiseks (90–101)
Selleks et Euroopa Kohtu kinnisvaraga kaasnevat kesk -
konnamõju miinimumini vähendada, eelistas juhtkond 
Euroopa Kohtu hoonete viienda laiendamise projek -
tis standardit BREEAM standardile GBP , millele viitas 
kontrollikoda. Standard BREEAM ei piirdu nimelt ainult 
„energiasäästlikkuse” aspektiga, vaid hõlmab muidki 
vähemalt sama olulisi aspekte (näiteks vee tarbimine, 
jäätmekäitlus ja jätkusuutlik liikuvus), mis on kindlasti 
põhjus, miks liidu institutsioonid just seda standardit 
kõige enam kasutavad.
Järeldused ja soovitused (102–114)
Euroopa Kohus suhtub kõikidesse kontrollikoja aruan -
des esitatud märkustesse ja soovitustesse soosivalt.
Kooskõlas kontrollikoja järeldustega tunnistab Euroopa 
Kohus, et on oluline liituda EMAS -süsteemiga, ja ta on 
alates 2012. aastast selles suunas aktiivselt tegutsenud, 
eriti tänu sellele, et EMAS -koordinaator nimetati ameti -
kohale, mille loomiseks eelarvepädevad institutsioonid 
loa andsid. Kuigi Euroopa Kohus on sunnitud praeguse 
eelarvekriisi kontekstis ressursse pidevalt kokku hoidma, 
on ta seadnud endale eesmärgiks saada EMAS -regist -
reering 2016. aastaks.
Samal ajal kavatseb Euroopa Kohus jätkata oma CO2 
taseme alandamist ja edendada tema pädevusse 
kuuluvates hangetes keskkonnakriteeriumide kasuta -
mist, järgides kohaldatavaid õigusnorme. Lisaks aitab 
tulevane Euroopa Kohtu hoonete viies laiendamine täie -
likult kaasa Euroopa Kohtu kinnisvara keskkonnamõju 
vähendamisele, kuna siis järgitakse selles valdkonnas 
täiel määral standardist BREEAM tulenevaid nõudeid.Mis puudutab keskkonnaeesmärke ja eelkõige kas -
vuhoonegaaside heitmete vähendamist, siis pooldab 
Euroopa Kohtu juhtkond pigem selliste suhteliste 
eesmärkide seadmist (näiteks suhtena hoonete pind -
alasse ja/või inimeste arvu), mida on EMAS -määruses 
((EÜ) nr 1221/2009) esitatud näitajate abil võimalik 
mõõta. Absoluutsete numbriliselt väljendatud eesmär -
kide seadmine, mida pooldab kontrollikoda, on nimelt 
asjakohane üksnes juhul, kui nende alusena kasutatav 
andmebaas on piisavalt usaldusväärne ja kui valitud 
näitaja muutumine annab ajas järjepidevat teavet. Kuigi 
piisavalt usaldusväärse numbrilise näitaja kindlaksmää -
ramiseks vajalikud tingimused ei ole siiski praeguses 
staadiumis veel täidetud, peaksid need seda EMAS -pro-
jekti edenedes lähitulevikus olema.
Hangetesse keskkonnakriteeriumide 
sisseviimise soodustamine 
(keskkonnasäästlikud hanked) (77–89)
Euroopa Kohtu juhtkond jagab kontrollikoja huvi soo -
dustada hangetesse keskkonnakriteeriumide sissevii -
mist ja edendada seega jätkusuutlikumat arengut, eel -
kõige kasutades komisjoni välja antud materjali „Green 
Public Procurement toolkit”. Seetõttu sisaldub Euroopa 
Kohtu hangete käsiraamatus keskkonnasäästlike 
hangete kohta spetsiifiline lõik, milles on lisaks otsene 
viide Euroopa Komisjoni vastavale teabele. Euroopa 
Kohtu juhtkond on siiski seisukohal, et iga institutsiooni 
eelarvevahendite käsutajatele peaks jääma keskkonna-
kriteeriumide suhtes piisav kaalutlusruum, et erinevaid 
hindamiskriteeriume olenevalt konkreetsete hangete 
eripärast hoolikalt kaaluda.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 57
Euroopa Keskpank
Euroopa Keskpank (EKP) väljendab heameelt Euroopa 
Kontrollikoja eriaruande üle ning hindab kontrollikoja 
auditit selle kohta, kuidas ELi institutsioonid ja organid 
arvutavad, vähendavad ja kompenseerivad oma kasvu -
hoonegaaside heidet. EKP on veendunud jätkusuutliku 
poliitika tähtsuses ning usub, et kooskõlastatud meet -
mete abil saab praegu majanduses ja looduskeskkonnas 
esinevate probleemidega tegeleda. Seepärast hindab 
EKP eriti kõrgelt kontrollikoja üldiseid tähelepanekuid, 
et ELi institutsioonide ühise seisukoha väljakujunda -
mine võimaldab toetada Euroopa Liidu pikaajalise 
eesmärgi saavutamist heitkoguste vähendamisel.
EKP võtab samuti arvesse kontrollikoja märkust, et ta 
on võtnud teadmiseks meetmed, mida EKP on raken -
danud oma haldustegevusega keskkonnale tekitatud 
kahju vähendamiseks (nagu on kajastatud aruandes 
Euroopa Keskpanga CO2-jalajälje haldamise auditi kohta, 
mis avaldati 28. aprillil 2014). Allpool on EKP märkused 
eriaruandes esitatud tähelepanekute ja soovituste 
kohta.
Punkt 8, tabel 1
Asjaolu, et EKP töötajate täistööajale taandatud ameti -
kohtade piirmäära tõsteti 1448,5-lt 2012. aastal 2602ni 
2014. aastal, on peamiselt tingitud ühtse järelevalve -
mehhanismi loomisest.
Punkt 23
Töötajate kodust tööle ja tagasi sõitmisest tingitud 
heitkoguse kohta töötab EKP praegu välja arvutusmee -
todit, et lisada need andmed oma järgmisse CO2-jalajälje 
aruandesse.Lõpuks avaldab Euroopa Kohus eriti toetust kontrolli -
koja soovitustele, milles pooldatakse lähenemisviiside 
suuremat ühtlustamist ja tugevamat institutsioonide -
vahelist koostööd auditeeritud valdkonnas, eelkõige 
algatuste abil, mis komisjon on teinud või kavatseb 
teha. Sellega seoses on Euroopa Kohtu juhtkond valmis 
osalema parimate ühiste lähenemisviiside määratlemi -
seks vajalikus töös.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 58
Euroopa Kontrollikoda
Euroopa Kontrollikoja peasekretariaadil on hea meel 
Euroopa Kontrollikoja tähelepanekute üle ning ta hin -
dab kõrgelt kontrollikoja esitatud soovitusi.
2. soovitus
Peasekretariaat aktsepteerib soovitust ja töötab välja 
kontrollikoja otsese ja kaudse kasvuhoonegaaside heite 
mõõtmise ja aruandluse süsteemi ning kehtestab ees -
märgid heite vähendamiseks. Süsiniku jalajälje temaa -
tika ja kasvuhoonegaaside metoodika rakendamine 
seatakse kontrollikoja keskkonnaprogrammi eesmärgiks 
praeguse EMASi projekti lõpus.
3.–5. soovitus
Peasekretariaat aktsepteerib soovitust, töötab välja 
poliitika kontrollikoja vältimatu kasvuhoonegaaside 
heite kompenseerimiseks ja hakkab osalema kvali -
teetsetes kompenseerimisprojektides. Tööga alusta -
takse kohe peale 2. soovituses kirjeldatud tegevuse 
lõpuleviimist.
6. soovitus
Peasekretariaat aktsepteerib soovitust ja registreerib 
end Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüs -
teemis. Praegu on töös EMASi-laadse keskkonnajuhti -
missüsteemi rakendamine. 10.  aprillil  2014 alustati algse 
keskkonnaülevaate ning kontrollikoja hoonete regula -
tiivse vastavusauditi tegemist.
Peasekretariaat toetab ka vabatahtliku Euroopa andme -
keskuste energiatõhususe käitumisjuhendi kontsept -
siooni ja eesmärke, milleks on „kahandada energiatar -
bimist kõigis Euroopa andmekeskustes, vähendades 
seega heitkogust, piirates globaalset soojenemist 
ja säästes raha”. Peale sellise sammu mõju ja sellega 
kaasnevaid riske vaagivat tasuvusanalüüsi kaalub 
peasekretariaat käitumisjuhendiga liitumist. Kontrolli -
koja teenistused on juba kasutusele võtnud mitu head 
tava, sealhulgas IT -riistvara hangete virtualiseerimise ja 
keskkonnahoidlikud hanked.Punktid 83 ja 88
EKP hindab kontrollikoja tähelepanekut, et EKP on 
teinud keskkonnahoidlikud hanked sisemiste juhendite 
ja süstemaatilise seiretegevuse abil kõigil asjakohastel 
juhtudel sisuliselt kohustuslikuks, ning hakkab säästvate 
hangete juhendi rakendamisel tehtud edusammudest 
aru andma oma iga -aastases keskkonnaaruandes.
Soovitused 1−7
EKP tervitab ja toetab kontrollikoja soovitusi koostada 
ühine poliitika, mille eesmärk on vähendada kasvuhoo -
negaaside heidet, ühtlustada lähenemisviisi kasvu -
hoonegaaside heite arvutamiseks ja esitamiseks ning 
kohustuda kompenseerima vältimatut heidet. Samuti 
toetab EKP täielikult Euroopa andmekeskuste energiatõ -
hususe vabatahtliku käitumisjuhendi eesmärki kahan -
dada energiatarbimist kõigis Euroopa andmekeskustes, 
vähendades seega heitkoguseid, piirates globaalset 
soojenemist ja säästes raha. EKP kaalub ka käitumisju -
hendiga liitumise taotlemist.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 59
Euroopa välisteenistus
Euroopa välisteenistus asutati 1.  jaanuaril  2011 ja enamik 
tema peakorteri personalist kolis uude kaasaegsesse 
hoonesse, mis vastab energiatarbimise ja keskkonna -
kaitse parimatele standarditele. Samuti võttis Euroopa 
välisteenistus nõukogult üle kolm vanemat hoonet. 
Nende rendileping lõpeb 2018. aastal ja praegu kaalub 
Euroopa välisteenistus, kuidas kõige paremini paran -
dada nende tõhusust ja milliseid alternatiive Brüsseli 
kinnisvaraturg võib pakkuda.
Vara haldamise on Euroopa välisteenistus usaldanud 
teenustaseme kokkuleppe kaudu OIB -le, ning Euroopa 
välisteenistus eeldab, et OIB rakendab hoonete halda -
misel parimaid tavasid.
2012. aastal kirjutas Euroopa välisteenistus alla kõrge -
pingeelektrienergia tarnelepingule peakorteri hoonete 
keskkonnasäästliku energiaga varustamiseks (leping 
Euroopa välisteenistus-106-DIVA4-SUP -DIR). Lepingu 
alusel tarnitav elektrienergia on 100% roheline energia 
(LGO) ning see leping on Belgia föderaalse ja regio -
naalse tasandi tarnelitsentsidega kooskõlas.
Seoses vabatahtliku osalemisega EMASis soovib 
Euroopa välisteenistus saada rohkem teavet kõnealuse 
programmi ja selle kohaldamisala kohta, et rakendada 
seda lisaressursse kulutamata. Ka on Euroopa välistee -
nistus valmis rakendama keskkonnahoidliku riigihanke 
põhimõtteid alati, kui see on võimalik (kuid kahjuks ei 
ole see ELi delegatsioonide puhul kolmandates riikides 
alati võimalik).
Sellele vaatamata on delegatsioonide puhul olemas 
häid näiteid: päikesepaneelide paigaldamist uuritakse 
või rakendatakse praegu Kambodžas, Roheneemesaar -
tel, Samoas ja Kosovos.7 . soovitus
Peasekretariaat aktsepteerib soovitust ning hakkab 
keskkonnahoidlikke hankeid veelgi süstemaatilisemalt 
kasutama: integreerib keskkonnahoidlikud riigihanked 
kontrollikoja keskkonnajuhtimissüsteemi ja töötab välja 
süstemaatiliseks järelevalveks vajalikud sisemenetlused.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 60
Euroopa Majandus- ja Sot -
siaalkomitee ning Euroopa 
Liidu Regioonide Komitee
65 – Tabel 6
Komiteede kuuest hoonest viiel on oma kindel koht 
EMASi järelevalvealas. Kuuendat hoonet jagavad komi -
teed komisjoniga, kes on selle omanik. Seetõttu ei lisa -
tud seda hoonet komiteede keskkonnajuhtimissüsteemi 
järelevalvealasse, kuigi selles hoones töötav komiteede 
personal peab EMASi asjaomaseid menetlusi täitma.
Komiteed kaaluvad praegu ka selle hoone EMASi järele -
valvealasse paigutamist.
72
EMSK ja RK leiavad, et kõiki EMASi rakendamisest tule -
nevaid õiguslikke nõudeid (investeeringuid) ja kontrolle 
tuleb arvesse võtta.
83
2014. aastal otsustasid komiteed, et nende direktoraa -
did viivad edaspidi läbi kohustuslikke konsultatsioone 
EMASi meeskonnaga keskkonnahoidlike riigihangete 
kohta alati, kui lepingu maksumus ületab 60 000  eurot.
91
EMSK ja RK leiavad mõlemad, et ELi institutsioonid ja 
organid peavad püüdlema selle poole, et nende hoo -
ned vastaksid keskkonnahoidliku riigihanke  ühtse -
tele kriteeriumitele.
Brüsseli linnaosas, kus komiteede hooned asuvad, on 
kohapealse taastuvenergia ressurside kasutamise või -
malused hoonetes siiski piiratud. Seega ei saa komiteed 
kasutada oma hoonetes keskkonnahoidliku riigi -
hanke  kriteeriumide valikut (b).Uute ehitusprojektide puhul Burundis, Nigeris ja Mehhi -
kos projekti eest vastutavatel arhitektidel paluti töötada 
välja keskkonnaalased lahendused eesmärgiga vähen -
dada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, pöörates tähe -
lepanu projektide keskkonnaaspektidele (st säästvad 
materjalid, bioklimaatilised lahendused, alternatiivsete 
energiaallikate kasutamine jne). Muudel kinnisvaratur -
gudel on olukord keerulisem.
Euroopa välisteenistus on võtnud endale kohustuse 
teha rohkem selleks, et vähendada kasvuhoonegaase, 
võttes siiski arvesse oma tööga seotud piiranguid.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 61
Soovitus 3
EMSK ja RK on nõus soovitusega, et ELi institutsioonid 
ja organid peaksid välja töötama ühise lähenemisviisi 
sellele teemale.
Kulutusi hüvitamiseks võib aga teha vaid siis, kui on 
teostatud kõik võimalikud investeeringud komiteede 
ökoloogilise jalajälje vähendamiseks.
111
Komiteed sooviksid rõhutada, et nad kasu -
tavad täies ulatuses komisjoni soovitatud 
keskkonnajuhtimisvahendeid.
114
Vt vastus punktile 101.
Soovitus 6
Vt vastused punktidele 65 ja 101.
Soovitus 7
EMSK ja RK on soovitusega nõus. 2014. aastal otsustasid 
komiteed, et nende direktoraadid viivad läbi EMASi 
meeskonnaga kohustuslikke konsultatsioone keskkon -
nahoidlike riigihangete kohta alati, kui lepingu maksu -
mus ületab 60 000 eurot.Isegi kui komiteed suurendaksid oluliselt päikesepanee -
lide arvu oma hoonete katusel, annaks see väga madala 
protsendimäära elektri kogutarbimisest. Komiteed uuri -
vad võimalusi rajada koostootmisjaam, et vähendada 
oma ökoloogilist jalajälge.
101
EMSK ja RK on analüüsinud rakendusjuhendit ja mär -
givad, et selles juhendis keskendutakse eriti pärast 
2011. aastat loodud andmekeskustele, samas kui komi -
teede andmekeskused pärinevad 2004. aastast.
Rakendusjuhendiga ühinemine paneks komiteedele 
tarbetu koormuse, kuna nad on juba rakendanud 
paljusid juhendis soovitatud häid tavasid IT varustuse ja 
teenuste valdkonnas.
105
Vaatamata sellele, et puuduvad kõigi institutsioonide 
jaoks siduvad eeskirjad, on komiteed tänu EMASile 
saavutanud konkreetseid tulemusi kasvuhoonegaaside 
heite vähendamises.
2013. aastal oli maagaasi tarbimine inimese kohta 51% 
madalam kui 2008. aastal ja elektri tarbimine inimese 
kohta 21% madalam kui 2008. aastal.
109
Komiteed sooviksid rõhutada, et nad mitte ainult ei osta 
keskkonnahoidlikku elektrit, vaid neil on tänu tehnilis -
tele investeeringutele õnnestunud ka vähendada oma 
energiatarbimist (vt ka punkt 105).
Soovitus 2
EMSK ja RK nõustuvad soovitusega. Kui on kehtestatud 
ühtlustatud standardid, kaaluvad komiteed oma otseste 
ja kaudsete kasvuhoonegaaside heite arvutamist ja 
konkreetse tegevuskava koostamist. Senikaua, kui 
CO2-jalajälje arvutamiseks ei ole ühtlustatud metoodi -
kat, investeerivad komiteed oma ressursid CO2-jalajälje 
vähendamisse.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 62
Soovitus 1
EIP tunneks heameelt ELi institutsioonide ja asutuste 
haldustegevuse CO2-jalajälje vähendamise ühise polii -
tika üle, nagu soovituses välja pakutud.
Soovitus 2
EIP tunneks heameelt ELi institutsioonide ja asutuste 
kasvuhoonegaaside otsese ja kaudse heite arvutamise 
ja aruandluse ühtlustatud lähenemisviisi üle.
Soovitused 3–5
Alates 2013. aastast kompenseerib EIP oma CO2-heite 
jääkkogused projekti REDD+ raames loodud saaste-
kvootide kaudu, mis on valideeritud vastavalt stan -
dardile „Verified Carbon Standard” (VCS) ja algatuse 
„Climate, Community and Biodiversity Alliance” (CCBA) 
kuldtasemele ning mis aitavad lisaks heitkoguste 
vähendamisele kaasa ka säästvale arengule, pakkudes 
kohalikele elanikele kasutegureid.
Soovitus 6
EIP võtab Euroopa Kontrollikoja soovituse teadmiseks 
ning jälgib seda põhjalikumalt oma keskkonnajuhtimis -
süsteemi rakendamisel.
1 Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate 
heitkoguste vähendamine arengumaades (REDD) on ÜRO 
programm, mille eesmärk on aidata peatada maailma metsade 
hävitamine. REDD+ on veelgi põhjalikum programm, mille puhul on 
lisaks raadamisest hoidumisele muude sotsiaalarengu kasutegurite 
seas oluline roll eluslooduse kaitsel, kogukondade arengul ja 
töökohtade loomisel ning metsa süsinikuvarude suurendamisel.Euroopa Investeerimispank
Üldine märkus
Euroopa Investeerimispank (EIP) tänab Euroopa Kont -
rollikoda, et EIPd kutsuti vabatahtlikult osalema audi -
tis „Kuidas ELi institutsioonid ja asutused arvutavad, 
vähendavad ja kompenseerivad oma kasvuhoonegaa -
side heitkoguseid?”.
EIP kui Euroopa Liidu panga jaoks on tegevuse keskmes 
ettevõtte sotsiaalne vastutus ning tal on tõendeid vara -
sema tegevuse kohta oma keskkonnamõjude tuvasta -
misel ja juhtimisel. EIP hindab kontrollikoja leide, mis 
kajastavad panga häid tulemusi selles valdkonnas, ning 
tal on hea meel kommenteerida esialgseid tähelepane -
kuid järgmiselt:
19 ja 24
EIP vaatab oma kasvuhoonegaaside inventuuri heitealli -
kaid pidevalt läbi ning kohandab vastavalt vajadusele ja 
võimalustele aruandluse ulatust.
42
EIP vähendas oma liikuvusest tulenevat heitkogust isiku 
kohta 2007. aasta 11,10 tonni CO2-ekvivalendilt 2012. aas -
tal 7,10 tonni CO2-ekvivalendini, s.o 36%.
45, 48 ja 50
EIP arvab, et süsinikuheite aruandlus ka isiku kohta 
kajastab paremini tegevusega seotud tegurite 
(nt äritegevuse maht ja töötajate arv) mõju tema 
süsinikuheitele. 
58
Pärast süsinikuheite vähendamise pikaajaliste meet -
mete rakendamist, mis on suures osas jõustunud, on EIP 
otsustanud oma CO2-heite jääkkogused alates 2013. aas -
tast tasaarveldada/kompenseerida ning valinud nende 
kompenseerimise projekti REDD+1 kaudu.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 63
18 ja 19
Algatusega „Roheline projekt” otsitakse EASA keskkon -
natulemuste mõõtmise ja aruandluse viise, võrreldes 
alates 2014. aastast heitmeid 2013. aasta olukorraga. 
Heitmete parimate mõõtmis- ja aruandlusmeetodite 
hindamisel arvestatakse Euroopa Parlamendi CO2-jala -
jälje aruannet.
45
Algatusega „Roheline projekt” määratakse EASA kasvu -
hoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, tõenäoli -
selt võrreldes neid 2013. aastaga.
59
CO2-heitme kompenseerimiseks kehtestas EASA 
2012. aastal korra, et ametireisid toimuvad rongiga. 
Peale selle soodustab algatus „Roheline projekt” kliima -
sõbralikke liiklusvahendeid töölesõiduks, ärireisideks ja 
ameti külastamiseks. Projektis käsitletakse ka lennukiga 
toimuvaid ametireise, olenevalt eelarvepiirangutest.
65
Algatuses „Roheline projekt” vaadatakse läbi EMAS -süs-
teemi valitud elementide võimalik järkjärguline 
rakendamine, arvestades ameti siirdumist uutesse 
ruumidesse 2016. aastal. EASA kaalub oma keskkon -
nameetmete tunnustamist EMAS -süsteemist vähem 
ametlikemate süsteemide kaudu.
1. soovitus
EASA -l on hea meel kasvuhoonegaaside heitkoguste 
vähendamise ühispoliitika üle. Selline poliitika peaks 
arvestama institutsioonide ja asutuste tegevuse mitme -
kesisust. Komisjon peaks ühispoliitika väljatöötamisel 
nõu pidama institutsioonide ja asutustega ning kaaluma 
rakendamiskulude täielikku või osalist hüvitamist. Eelda -
tavasti kehtestatakse kasvuhoonegaaside heite vähen -
damise eesmärgid algatusega „Roheline projekt”.Euroopa 
Lennundusohutusamet
EASA tunnistab täielikult, kui tähtis on vähendada tege -
vuse mõju keskkonnale ja kasvuhoonegaaside heidet. 
Tsiviillennunduse keskkonnakaitse on ka üks ametile 
õigusaktidega pandud ülesandeid.
Pärast asutamist 2003. aastal oli EASA tegevus alusta -
misjärgus ja amet ei saanud pühenduda põhjalikele 
kasvuhoonegaaside heite vähendamise meetmetele. 
Nüüdseks on EASA tegevus välja kujunenud ja juht -
konna mitme hiljutise otsusega on amet koondanud 
küsimusele suuremat tähelepanu järgmiselt:
1. 2014. aastal algas tegevdirektori juhtimisel asutusesi -
sene keskkonnaalgatus „Roheline projekt” .
2. 2016. aastal kolib EASA ainuvalduses olevatesse ruu -
midesse, mis võimaldab paremini vähendada EASA 
CO2-jalajälge.
3. Põhitegevuse mitu olulist aspekti (hanked, ametirei -
sid, konverentside korraldamine) tsentraliseeritakse, 
mida käsitletakse ka algatuses „Roheline projekt” .
Algatuse „Roheline projekt” eesmärk on teadvustada 
EASA keskkonnakohustusi ja kohustust olla vastu -
tustundlik naaber. Projekti vahetud ülesanded on 
järgmised.
1. Määratleda EASA keskkonnapoliitika, arvestades te -
gevuse iseloomu ja mõju.
2. Määratleda keskkonnategevuse põhinäidikud ja pi -
devad eesmärgid.
3. Töötada välja keskkonnahoidlikud hankemenetlused.
4. Osaleda kohalikes keskkonnaprojektides.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 64
7 . soovitus
EASA tervitab finants- ja/või hanke -eeskirjade kavan -
datavat muutmist, et soodustada ja lihtsustada kesk -
konnahoidlikke hankeid. Algatusega „Roheline projekt” 
toetatakse keskkonnahoidlike standardsätete välja -
töötamist EASA hankemenetluste jaoks ning hiljem 
jälgitakse algatusega nende rakendamist. Kasutatakse 
keskkonnahoidlike riigihangete menetluste sätteid ja 
need lõimitakse hankenõuetega (tehniliste, välistamis- 
ja valikukriteeriumidega), kus asjakohane.2. soovitus
Algatuses „Roheline projekt” arutletakse, kuidas kõige 
paremini rakendada komisjoni organisatsiooni keskkon -
najalajälje meetodit EASA tegevuse kontekstis.
3., 4. ja 5. soovitus
EASA -l on hea meel töötada koos institutsioonide ja 
asutustega välja heite vabatahtliku kompenseerimise 
ühine lähenemisviis, mis põhineb tunnustatud kvali -
teetsete kompenseerimismeetodite registril.
EASA mõistab, et kompenseerimise ühise lähenemisviisi 
väljatöötamine aitab peale heite vähendamise eden -
dada ka säästvat arengut projektiga seotud kohalike 
elanike seisukohast. Eeldada võib mastaabisäästu, kui 
kompenseerimismeetod korraldatakse Euroopa Liidu 
institutsioonide tasemel ja muudetakse kättesaadavaks 
kõigile asutustele ning organitele.
6. soovitus
Algatuses „Roheline projekt” vaadatakse läbi EMAS -süs-
teemi valitud elementide võimalik järkjärguline 
rakendamine, arvestades ameti siirdumist uutesse 
ruumidesse 2016. aastal. EASA kaalub eeliseid, mis on 
keskkonnameetmete tunnustamisel EMAS -süsteemist 
vähem ametlikemate süsteemide kaudu.
Algatuses „Roheline projekt” arutatakse ka eeliseid, mis 
on EASA liitumisel Euroopa andmekeskuste energiatõ -
hususe käitumisjuhendiga, eelkõige seoses siirdumisega 
uutesse ruumidesse 2016. aastal.
Algatuse „Roheline projekt” kaudu kohustub EASA 
olema vastutustundlik naaber ja osalema kohalikes 
projektides.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 65
Euroopa Ravimiamet
12 ja 13
Euroopa Ravimiamet (EMA) on võtnud esialgseid meet -
meid, kuidas vähendada kasvuhoonegaaside heidet; 
nendest tähtsaim on taastuvallikatest toodetud elektri 
ostmine. Elekter on EMA jaoks suurim kasvuhoonegaa -
side allikas ja 100% taastuvallikatest toodetud elektri 
ostmine vähendab heidet nullini.
EMA ei kasuta muul viisil kütust ja ei oma sõidukeid.
Kasvuhoonegaaside heite ühtlustatud mõõtmiseks 
jälgib EMA ka ametireiside ja EMA külastajate reiside 
heitmeid, kui külastuse on korraldanud EMA. EMA soo -
dustab autota töölesõitu otsusega alates 2015. aastast 
parklaruumi mitte üürida ja roheliste kriteeriumidega, 
mis lisatakse EMA hankesuunistesse.
18
2013. aasta detsembris võeti vastu EMA keskkonnastra -
teegia, kus EMA kohustub järgima Ühendkuningriigi 
kliimamuutuse seaduse (2008) nõudeid ning Ühend -
kuningriigi keskkonnaaruandluse suuniseid, mis võeti 
vastu 2013. aasta juunis; edaspidi on Euroopa Ravimi -
ameti aastaaruannetes ka keskkonnateave.
19
Kuni keskkonnateabe aruandluse ühtlustatud juhiste 
vastuvõtmiseni võib Euroopa Ravimiamet valida mõne 
olulise põhilise tulemusnäitaja, millega esitada ener -
giatarbe, transpordi ja jäätmetega seotud muud kui 
finantsteavet.Euroopa Keskkonnaamet
19 – tabel 2
Euroopa Keskkonnaamet ostis 2012. aastal nagu eelmis -
telgi aastatel üksnes taastuvatest allikatest toodetud 
elektrit. 2012. aastal olid peahoone Kongens Nytory 6 
kütte heited 71 tonni süsinikdioksiidi. Need heited koos 
2010. ja 2011. aasta kütte heidetega on kompenseeritud 
(vt aruande punkt 54).
Soovitused
Euroopa Keskkonnaamet on igati nõus kontrollikoja 
soovitustega.
Auditeeritud ELi institutsioonide ja organite vastused 66
Siseturu Ühtlustamise Amet 
(kaubamärgid ja 
tööstusdisainilahendused) 
Seoses auditi „ How do the EU institutions and bodies 
calculate, reduce and offset their greenhouse gas emis ‑
sions? ” („Kuidas Euroopa Liidu institutsioonid ja asutu -
sed arvutavad, vähendavad ja kompenseerivad enda 
kasvuhoonegaaside heidet?”) tähelepanekutega tea -
tame, et Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) asjakoha -
sed teenistused analüüsisid nende sisu ja järeldasid, et 
ameti konkreetsete kommentaaride vajadus puudub.
Konkreetselt ametit käsitlevad tähelepanekud kajasta -
vad õigesti ameti keskkonnahalduse tegelikkust, nagu 
see toimus auditi tegemise ajal.
Kõigi analüüsitud institutsioonide ja asutuste kohta teh -
tud üldised tähelepanekud vastavad auditis sisalduvale 
objektiivsele teabele.
Auditi järeldused ja soovitused on hästi põhjendatud 
ja mõistlikud ning näitavad kätte suuna, kuidas isikliku 
eeskuju abil tugevdada Euroopa Liidu edendatava kesk -
konnapoliitika usutavust.45
Kasvuhoonegaaside heitega seotud eesmärgid on osa 
tegevuskavast, mille EMA koostab keskkonnajuhtimis -
süsteemi osana.
65
EMA keskkonnakohustuste raames on EMA alustanud 
keskkonnaülevaate koostamist. Sellele järgneb keskkon -
napoliitika ja keskkonnajuhtimissüsteemi kehtestamine. 
Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja  -auditeerimissüs -
teemiga lõplik liitumine toimub eeldatavasti 2015. aasta 
jooksul.
99 ja 100
Euroopa Ravimiamet on juhtinud hoone omaniku 
tähelepanu Euroopa Liidu rohelise hoone tunnistusele 
ja omanik on teatanud, et on alustanud programmiga 
ühinemist.
101
EMA valmistab ette andmekeskuse energiatõhususe 
Euroopa toimimisjuhendi kasutuselevõttu.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-140-14-ET -C ISSN 1831-0818
Euroopa Liidu kliimapoliitika usutavuse 
tagamiseks peavad ELi institutsioonid 
ja organid olema oma kasvuhoonegaaside 
heitkoguste vähendamise poliitika 
kavandamisel ja elluviimisel esirinnas. 
Käesolevas eriaruandes uuritakse, kuidas 
panustavad ELi institutsioonid ja organid 
oma  haldustegevusega keskkonnale 
tekitatud mõju vähendamise teel liidu 
2020.  aasta eesmärgi (heitkoguste 
vähendamine 1990. aasta tasemega 
võrreldes  vähemalt  20%) täitmisse.
EUROOPA
KONTROLLIKODA