ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 24.6.2009 
KOM(2009) 293 lõplik 
2009/0089 (COD)   
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja  turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
süsteemide operatiivjuhtimiseks  
{KOM(2009) 292 lõplik} 
{KOM(2009) 294 lõplik} 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Ettepaneku taust 
1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 
Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on asut ada amet, kes vastutab õiguse, vabaduse ja 
turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT -süsteemide operatiivjuhtimise eest.  
Amet vastutab teise põlvkonna Schengeni infosü steemi (SIS II), viisai nfosüsteemi (VIS) ja 
EURODACi pikaajalise operati ivjuhtimise eest. Samuti soov itakse käesoleva ettepanekuga 
kehtestada raamistik, mille alusel amet vastut aks EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaselt ka 
muude suuremahuliste IT-süst eemide ning võimalik, et ka  muude õiguse, vabaduse ja 
turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteem ide väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. 
Uute süsteemide integreerimiseks on siiski vaja seadusandja konkreetset volitust, mida käesoleva ettepanekuga ei anta. 
Käesolev õigusaktide pakett koosn eb kahest ettepanekust: käes olevast määruse ettepanekust 
ning nõukogu otsuse ettepanekust, millega antaks e käesoleva määrusega asutatud ametile ELi 
lepingu VI jaotise alusel SIS II ja VISi operatiivjuhtimis ega seotud ülesanded. Määruse 
ettepanek hõlmab SIS II, VISi  ja EURODACi esimese samba reguleerimisala ning otsuse 
ettepanek SIS II ja VISi kol manda samba reguleerimisala.  
Selleks et leida parim lahendus SIS II, VISi ja ka EURODACi pikaajaliseks 
operatiivjuhtimiseks, on komisjon koostanud mõjuhinnangu
1. SIS II ja VISi õigusaktidele2 
lisatud ühisavaldustes palusid nõukogu ja Eu roopa Parlament komisjonil pärast 
mõjuhinnangut, mis sisaldab põhjalikku finant s-, tegevus- ja korra lduslikust aspektist 
teostatud alternatiivide analüüsi, esitada vajalikud õigusakti ettepanekud SIS II ja VISi 
pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete üleandmiseks kõnealusele ametile. Võimaluste analüüsimisel jõuti järeldusele, et  kõige teostatavam lahendus korraldusasutusele 
antud, nimetatud süsteemidega seotud ülesannete  täitmiseks pikaajalises  plaanis on asutada 
uus reguleerimisamet. 
                                                
 
1 Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 
kohta (millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide 
operatiivjuhtimiseks) ning ettepanekule nõukogu otsuse kohta (millega antakse ELi lepingu VI jaotise 
alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud ametile SI S II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded) 
KOM(2009) 293(lõplik). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise 
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (S IS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 
4); 
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb 
liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi vä ljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1); 
 nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS 
II) loomist, toimimist ja kasutami st (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63); 
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 7 67/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi 
(VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiaj aliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 
13.8.2008, lk 60); 
 nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja 
Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, 
avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129). 
ET 3   ET Ameti peamine ülesanne on täita SIS II, VISi  ja EURODACi operatiivjuhtimisega seotud 
ülesandeid, hoides süsteeme toimimas seitse päev a nädalas ööpäev läbi ja tagades selle kaudu 
pideva katkematu teabevahetuse. Lisaks ni metatud operatiivülesannetele on ametil ka 
vastavad kohustused julgeolekum eetmete vastuvõtmises, aruandl uses, avaldamise, järelevalve 
ja teavitamisega seotud küsimustes, SIS II ja VISiga seotud erikoolituste korraldamises, komisjoni konkreetse taotluse  korral katsekavade rakendami ses ning uuringute jälgimises. 
Süsteemide koondamine ühte ametisse võimaldab luua koostoime ning jagada ruume ja töötajaid. Ameti juhtimisstrukt uur vastab kehtivale muutuvale  geomeetriale, mis kajastab 
kõnealustes süsteemides osalevate riikide heterogeenset rühma (ELi liikmesriigid, kelle infosüsteemides osalemise tase on erinev, ning ühinenud riigid). 
Käesolev ettepanek ei mõjuta 2007.–2013. aasta finantsraamistikku. Käesolevale ettepanekule 
lisatud finantsselgitus põhineb peamiselt 2007. aastal koostatud mõjuhinnangus antud 
hinnangutel ja selles esitatud arvnäitajatel. Fi nantsselgitus põhineb ka eeldusel, et käesolev 
ettepanek võetakse vastu 2010. aastal, et ameti saaks õiguslikult regist reerida 2011. aastal ja 
see muutuks täielikult iseseisvak s ametiks, kes suudab 2012. aastal üle võtta kõik SIS II, VISi 
ja EURODACi ning muude suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisega seotud 
ülesanded. SIS II ja VISi õi gusaktidele lisatud ühisavaldus tes on Euroopa Parlament ja 
nõukogu võtnud kohustuse tegeleda SIS II ja VISi pi kaajalist operatiivjuhtimist käsitlevate 
ettepanekutega võimalikult kiiresti ning võtta n eed vastu õigeaegselt, et amet saaks oma 
tegevusega täies ulatuses alustada enne SIS II ja VISi õigusaktide jõustumisele järgneva 
viieaastase ajavahemiku lõppemist. 
Nõukogu peaks silmas pidama ameti asukoha valikust tulenevat mõju. 
1.2. Üldine taust 
EÜ asutamislepingu artiklis 61 nõutakse meetmete  võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks 
vastavalt sama lepingu artiklile 14 koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega 
välispiirikontrolli, varjupaiga  ja sisserände suht es ning meetmete võtmist kuritegevuse 
ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. 
Schengeni konventsiooni
3 alusel loodi Schengeni infosüsteem (SIS), et säilitada  avalik kord ja 
turvalisus, sealhulgas riigi julgeolek. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ning 
nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/ JSK, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist4. SIS II eesmärk on tagada 
kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadus el, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, 
sealhulgas säilitada avalik turvalisus ja avalik  kord ning kindlustada tu rvalisus liikmesriikide 
territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamisle pingu kolmanda osa IV ja otise sätteid isikute 
liikumise kohta liikmesriikide territooriumi del, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu 
edastatavat teavet. 
Viisainfosüsteem (VIS) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega 
(EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteem i (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust 
                                                 
3 Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985 . aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu 
riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vaba riigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli 
järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19). 
4 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4 ja ELT L 205, 7.8. 2007, lk 63. 
ET 4   ET lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)5. VIS võimaldab liikmesriikide konsulaatidel ja 
muudel pädevatel ametiasutustel vahetada viisaa ndmeid, et lihtsustada viisa taotlemise korda, 
takistada viisadega äritsemist, aidata kaasa pettusevastasele võitlusele, hõlbustada kontrolli 
välispiiril asuvates piiripunktides ja liikmesr iikides, aidata tuvastada kolmanda riigi 
kodanikke, hõlbustada Dublini määruse kohald amist ning aidata ära hoida mis tahes 
liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavaid ohte. 
SIS II ja VISi loomist ja haldamist käsitlevates õigusaktides on sätestatud, et kesksüsteemid ja 
nende varusüsteemid asuvad vastavalt Prantsus maal Strasbourgis (CS-SIS ja keskne VIS) 
ning Austrias Sankt Johann im Pongaus (CS-SISi  varusüsteem ja keskse VISi varusüsteem).  
EURODAC on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogi a süsteem, mis loodi selleks, et 
lihtsustada Dublini konventsiooni6 kohaldamist. Konventsiooni eesmärk oli kehtestada 
mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatam ise eest. Konventsioon asendati ühenduse õigusaktiga, nimelt 
nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis 
kolmanda riigi kodaniku esitatud varj upaigataotluse läbivaatamise eest
7 (st Dublini määrus). 
SIS II, VISi ja EURODACi õiguslikku raamis tikku iseloomustab muutuv geomeetria. Näiteks 
Iirimaa ja Ühendkuningriik osalevad küll EURO DACis, kuid ainult osaliselt SIS II-s ning 
üldsegi mitte VISis, samas kui Taani osal emine kõigis nimetatud süsteemides tugineb 
erinevatele õiguslikele alustele. Samal ajal m itmed ELi mitte kuuluvad riigid (Island, Norra, 
Šveits ja Liechtenstein) on ühinenud või ühinevad Schengeni acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega ning seega osalevad nii SIS II-s kui ka VISis. 
1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Kuna SIS II hõlmab eri sambaid, moodustavad praegu SIS II õigusliku raamistiku esimese 
samba määrused ja otsused ning kolmanda samba otsused: 
• nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta8; 
• nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni 
infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta9; 
• Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus  (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, 
mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja 
kasutamist10; 
• Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus  (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, 
mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunni stusi väljaandvate 
teenistuste juurdepääsu teise põlvkon na Schengeni infosüsteemile (SIS II)11; 
                                                 
5 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60. 
6 EÜT L 254, 19.8.1997, lk 1. 
7 ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.  
8 EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4. 
9 EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1. 
10 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4. 
ET 5   ET • nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist12;  
• komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/ 171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse 
ette nõuded teise põlvkonna Sc hengeni infosüsteemi võrgule13; 
• nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni 
infosüsteemi (SIS II) testimise kohta14; 
• nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar  2008, teise põlvkonna Schengeni 
infosüsteemi (SIS II) testimise kohta15; 
• komisjoni otsused 2008/333/EÜ ja 334/2008/ JSK, 4. märts 2008, millega võetakse 
vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteem i (SIS II) SIRENE käsiraamat ja 
muud rakendusmeetmed16; 
• nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoobe r 2008, mis käsitleb migratsiooni 
Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teis e põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS 
II)17; 
• nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2 008, mis käsitleb migratsiooni 
Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teis e põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS 
II)18.  
Erinevalt SIS II-st on VIS loodud esimese samba r aames. Siiski võeti selleks, et määratud 
õiguskaitseasutustel oleks teatavate toimepa ndud kuritegudega seotud teabega tutvumiseks 
juurdepääs süsteemile, vastu VISi kolmanda sa mba õigusakt. VISi reguleerivad asjakohased 
õigusaktid on järgmised:  
• nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise 
kohta19 on õiguslik alus, millega lubatakse lisada Euroopa Liidu üldeelarvesse 
VISi väljatöötamiseks vajalikke assigneeringuid;  
• komisjoni otsus 2006/752/EÜ, 3. november  2006, millega määratakse kindlaks 
viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil20; 
• komisjoni otsus 2006/648/EÜ, 22. sept ember 2006, millega nähakse ette 
viisainfosüsteemi väljatöötamisega seot ud biomeetrilis te tunnuste standardeid 
käsitlevad tehnilised kirjeldused21; 
                                                                                                                                                         
11 ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.  
12 ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.  
13 ELT L 79, 20.3.2007, lk 20. 
14 ELT L 57, 1.3.2008, lk 1. 
15 ELT L 57, 1.3.2008, lk 14. 
16 ELT L 123, 8.5.2008, lk 1. 
17 ELT L 299, 8.11.2008, lk 1. 
18 ELT L 299, 8.11.2008, lk 43. 
19 ELT L 213, 15.6.2004, lk 5. 
20 ELT L 305, 4.11.2006, lk 13. 
21 ELT L 267, 27.9.2006, lk 41. 
ET 6   ET • komisjoni otsus 2008/602/EÜ, 17. juuni 2008, millega määratakse 
väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide 
liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded
22;  
• Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis 
käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)
23; 
• nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide 
määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) 
terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel
24. 
EURODAC on loodud esimese samba raames: 
• nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, 11. detsember 2000, mis käsitleb 
sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni 
tõhusa kohaldamise eesmärgil25;  
• nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, 28. veebru ar 2002, millega nähakse ette 
sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni 
tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad 
rakenduseeskirjad26.  
1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude te gevuspõhimõtete ja eesmärkidega 
Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtiv ate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega, 
eelkõige eesmärgiga luua vabadusel, turv alisusel ja õigusel rajanev ala.  
2. Konsulteerimine huvitatud is ikutega ja mõju hindamine 
2.1. Eksperdiarvamuste kogumine ja ka sutamine, konsulteerimine huvitatud 
isikutega 
Mõju hindamise aruanne27 põhineb ettevalmistaval uuringul, mille korraldas välistöövõtja. 
Uuringu raames tehti 27 intervjuud, sealhulg as ELi liikmesriikide, Norra, Euroopa 
Parlamendi ja komisjoni esindajatega, Euro opa andmekaitseinspektori, Schengeni ühise 
järelevalveasutuse, Euroopa  keskkonnaagentuuri, välispiiril tehtava operatiivkoostöö 
juhtimise Euroopa agentuuri (F RONTEX), Europoli, SIS 1+ ope ratiivjuhtimise eest vastutava 
Strasbourgi C.SIS üksuse esindajate ning töös tussektori ekspertidega. Lisaks loodi mõju 
                                                 
22 ELT L 194, 23.7.2008, lk 3. 
23 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.  
24 ELT L 218, 13.8.2008, lk 129. 
25 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. Euroopa Parlamendile ja nõukogule on esitatud uuesti sõnastatud 
versioon (KOM(2008) 825 (lõplik)). 
26 EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1. 
27 Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi ning muude 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suur emahuliste IT-süsteemide pikaajalise haldamise 
võimaluste hindamine, lõpparuanne, 15.10.2007, RAND Europe. 
ET 7   ET hindamise protsessi toetamiseks ka komisjoni asjaomaste peadirektoraatide esindajatest 
koosnev talitustevah eline juhtrühm. 
2.2. Mõju hindamine 
Eeluuringus valiti SIS II, VISi ja EUR ODACi pikaajalise operatiivjuhtimise üle 
otsustamiseks välja viis valikuvõimalust,  millele keskenduti edasises analüüsis. 
– valikuvõimalus – lähtestsenaarium: ülemin ekuperioodiks väljatöötatud SIS II ja VISi 
operatiivjuhtimise kord (komisjon annab operatiivjuhtimisega seotud ülesanded 
liikmesriikide ametiasutustele) jääks kehtima alalise lahendusena. EURODACi 
haldab praegu komisjon ja ka  see lahendus jääks kehtima; 
– valikuvõimalus – lähtestsenaarium+, mille kohaselt annaks komisjon SIS II, VISi ja 
EURODACi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded liikmesriikide ametiasutustele; 
– valikuvõimalus – SIS II, VISi ja EURO DACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest 
hakkaks vastutama uus reguleerimisamet; 
– valikuvõimalus – kolme süsteemi haldaks FR ONTEX, kuid sel juhul tuleks muuta nii 
FRONTEXi põhiõigusakti kui ka selle juhtimisstruktuuri; 
– valikuvõimalus – SIS II haldaks Europol ning VISi ja EURO DACi komisjon. Seda 
võimalust arutati siis, kui läbirääkimised kehtiva Eur opoli konventsiooni muutmise 
üle ühenduse õigusaktiks olid veel käimas. 
Võrdleva analüüsi tulemusena sai kõrgeimad punktid uue reguleerimisameti loomist hõlmav 
võimalus, mille kohaselt luuakse SIS II-le, VISi le ja EURODACile ühine operatiivjuhtimise 
struktuur. 
3. Ettepaneku õiguslik külg 
3.1. Kavandatud meetme kokkuvõte 
Käesoleva ettepanekuga kavatsetakse asutada EÜ  asutamislepingu IV jaotise alusel amet, kes 
vastutab SIS II, VISi ja EURODACi ning m uude suuremahuliste IT-süsteemide ning 
võimalik, et ka muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse vald konna IT-süsteemide 
operatiivjuhtimise eest, tuginedes selleks asjaomasele õigusaktile.  
Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabadu se ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemide 
operatiivjuhtimisega seotud ülesanded, ei mõ juta nende süsteemide suhtes kohaldatavaid 
erieeskirju, mis reguleerivad süsteemide kasutamise eesmärki, juurdepääsuõigusi, 
turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid. 
Reguleerimisamet asutatakse ühenduse asutusena, kellel on juriidilise isiku staatus. Selleks et 
tagada infosüsteemide üldine haldamine ja sü steemide toimimine, antakse ametile esmalt 
operatiivülesanded. Seega muutub amet tippk eskuseks, kus tegutsevad spetsialiseerunud 
operatiivtöötajad. Sihtotstar beline eriorganisatsioon taga ks maksimaalse tõhususe ja 
reageerimisvõime, sealhulgas muude uute õi guse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna 
süsteemide väljaarendamise ja operatiivjuhtimise puhul. 
ET 8   ET Amet vastutab sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest, millele on osutatud SIS II 
määruse ja otsuse artikli 15 lõikes 2, VISi mä äruse artikli 26 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 
XX/2009 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil)
28 artikli 4 lõikes 2. Lisaks täidab amet 
ülesandeid, mis on seotud ekspertide koolitamisega VISi ja SIS II küsimustes, sealhulgas täiendava teabe vahetamisega seotud koolituse d, jälgib uuringuid ja rakendab katsekavasid 
komisjoni konkreetse taotluse korral. 
Amet võib hakata vastutama ka muude õi guse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna 
suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamise ja haldamise eest. Seda küsimust reguleeritakse asjaomaste süsteemide loomist käsitlevate õigu saktidega, millega antakse ametile vastav 
pädevus. 
Ameti peamine juhtorgan on haldusnõukogu, kus liikmesriikidel ja komisjonil on piisav 
esindatus. Liikmesriikide esindatus peaks va stama iga liikmesriigi suhtes asutamislepingus 
sätestatud õigustele ja kohustustele.  Ameti töös osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODA Ciga seotud meetmetega ühinenud riigid. 
3.2. Õiguslik alus 
Käesoleva määruse ettepaneku õiguslik alus on SIS II määruse (määrus (EÜ) nr 1986/2006), 
VISi määruse (määrus (EÜ) nr 767/2008) ja  EURODACi määruse (määrus (EÜ) nr 
2725/2000) õiguslik alus ning seega põhineb see EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punktil 
a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktil ii, artik li 63 lõike 1 punktil a,  artikli 63 lõike 3 punktil 
b ja artiklil 66.  
EÜ asutamislepingu artiklis 66 on ette nähtud as jakohaste meetmete võtmine, et edendada ja 
tugevdada halduskoostööd viisa-, varjupaiga- ja sisserändeküsimustes ning muudes isikute 
vaba liikumisega seotud poliitikavaldkondades nii liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste 
vahel kui ka selliste asutuste ja komisjoni vahel. Nimetatud artikkel on asjakohane õiguslik 
alus, sest amet lihtsustab liikme sriikide asjaomaste valitsusas utuste suhtlemist ja koostööd 
eespool nimetatud valdkondades. 
Ametile antavad operatiivjuhtimisega seotud ül esanded toetavad SIS II ja VISi määruse 
aluseks olevat poliitikat. Kooskõl as EÜ asutamislepingu artikli 62  lõike 2 punktiga a ja artikli 
63 lõike 3 punktiga b, mis on SIS II määruse asjakohane õiguslik alus, hõlmab ameti tegevus tehnilisi küsimusi, mis on seot ud vastavalt isikute kontrol limisega välispiiril ning 
ebaseadusliku sisserände ja eb aseadusliku riigis elamise va ldkonna meetmetega. VISiga 
seotud küsimustes toetab amet tehniliselt liikmesriikide viisade väljaandmise korda, tuginedes EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii.  
EURODACiga seotud küsimustes toetab amet talle antavate operatiivjuhtimisega seotud 
ülesannete raames tehniliselt selle liikmesriig i määramist, kes vastutab mõnes liikmesriigis 
kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigatao tluse läbivaatamise eest (EÜ asutamislepingu 
artikli 63 lõike 1 punkt a). 
Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 67, mida  tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsuse 
2004/927/EÜ (mis näeb ette Euroopa Ühendus e asutamislepingu arti klis 251 osutatud 
                                                
 
28 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanek (KOM(2009) 825 (lõplik), uuesti 
sõnastatud). 
ET 9   ET menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud 
teatud valdkondade suhtes29) artikliga 1, võetakse EÜ asutam islepingu artikli 62 lõike 2 
punktis a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktis ii, artikli 63 lõike 1 punktis a ja artikli 63 lõike 
3 punktis b osutatud meetmed vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 251 osutatud 
kaasotsustamismenetlusele. Kuna EÜ asutam islepingu artikli 66 s uhtes kohaldatakse 
kvalifitseeritud häälteenamust,30 sobivad erinevad õiguslikud alused kokku ja neid võib 
ühendada. Seepärast kohaldatakse määr use kui ühtse terviku vastuvõtmisel 
kaasotsustamismenetlust. 
3.3. Muutuv geomeetria  
Kuna käesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ  asutamislepingu IV jaotis, mõjutab seda 
Ühendkuningriigi, Iirimaa ja T aani seisukohta käsitlevatest protokollidest tulenev muutuv 
geomeetria. Käesoleva ettepanekuga  arendatakse edasi Schengeni acquis ’d ja EURODACiga 
seotud meetmeid käsitlevaid sätteid. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi eri protokollidega ja ühinemislepingutega seotud tagajärgi. 
Taani ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitl eva protokolli kohaselt 
ei osale Taani nõukogus EÜ asutamislepingu IV  jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja 
arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmanda d riigid, kelle kodanikel peab olema viisa 
liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”. Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d ja seega kohaldatak se protokolli artiklit 5. 
Nimetatud protokolli artikli 5 koh aselt on Taani otsustanud mä ärusi (EÜ) nr 1987/2006 ja 
(EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada. 
Aluslepingutele lisatud Taani se isukohta käsitleva protokolli arti klite 1 ja 2 kohaselt ei osale 
Taani EURODACi osas käesoleva määruse vast uvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv 
ega kohaldatav. Ometi kohaldab Taani kehtivat  EURODACi määrust pärast rahvusvahelise 
lepingu
31 sõlmimist Euroopa Ühendusega 2006. aastal. 
Ühendkuningriik ja Iirimaa  
Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, milles Ühendkuningriik 
ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta  otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja 
Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ja 
nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/ EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda 
teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ei osale. Seepärast ei  osale Ühendkuningriik ja Iirimaa 
käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. 
EURODACi määrus (EÜ) nr 2725/2000 on Ühendkuningriigi ja Ii rimaa suhtes olnud siduv 
alates sellest, kui nad teatasid aluslepingut ele lisatud Ühendkuningriigi  ja Iirimaa seisukohta 
käsitleva protokolli alusel oma soovist os aleda kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja 
                                                 
29 ELT L 396, 31.12.2004, lk 45. 
30 Nice'i lepingule lisatud protokoll artikli 67 kohta. 
31 Leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide 
kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis 
esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ni ng sõrmejälgede võrdle mise Eurodac-süsteemi 
kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (ELT L 66, 8.3.2006, lk 38).  
ET 10   ET kohaldamisel. Nimetatud liikmesriikide seisukoht EURODACi määruse suhtes ei mõjuta 
nende võimalikku osalemist käesolevas ettepanekus. 
Norra ja Island  Norra ja Islandi puhul arendatakse k äesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid 
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu 
tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
32. 
Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi ühinemisega Schengeni acquis ’ga on ühendus 
sõlminud või sõlmimas kõnealuste riikideg a ka mitu EURODACiga seotud meetmetega 
ühinemise lepingut. Islandi ja Norra ühinemisleping33 sõlmiti 2001. aastal. 
Šveits Šveitsi puhul arendatakse käesolev a ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa 
Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföde ratsiooni vahel sõlmit ud lepingu (Šveitsi 
Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega
34 ) tähenduses. 
Leping Šveitsi ühinemiseks EURODACiga seotud meetmetega35 sõlmiti 28. veebruaril 2008 
ja seda kohaldatakse alates 12. detsembrist 2008. 
Liechtenstein Liechtensteini puhul arendatakse käes oleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid, mis 
kuuluvad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šve itsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini 
Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa 
Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konf öderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi 
Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega) tähenduses nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G 
osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse  vastavaid punkte tõlg endatakse koostoimes 
nõukogu otsuse 2008/261/EÜ
36 artikliga 3. 
Leping Liechtensteini ühinemiseks  EURODACiga seotud meetmetega37 kirjutati alla 28. 
veebruaril 2008 ja sõlmitakse hiljem. 
Üldsätted EURODACiga seotud m eetmetega ühinenud riikidele: 
                                                 
32 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36. 
33 Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb 
liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjup aigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (EÜT L 93, 3.4.2001, lk 40–47). 
34 ELT L 53, 27.2.2008, lk 52. 
35 Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi 
Konföderatsiooni vaheline leping liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT L 53, 27.2.2008, lk 3).  
36 ELT L 83, 26.3.2008, lk 3. 
37 Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi protokoll Liechtensteini 
Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga 
liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse  läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise 
kriteeriumide ja mehhanismide kohta (ELT …). 
ET 11   ET Kooskõlas kolme eespool osutatud lepingug a nõustuvad ühinenud ri igid tingimusteta 
EURODACiga seotud meetmete ja nende edasiare ndamisega. Nad ei osale selliste õigusaktide 
vastuvõtmisel, millega muudetakse EURODACiga  seotud meetmeid või millega arendatakse 
edasi selliseid meetmeid (sealhulgas käesolev  ettepanek), kuid nad pe avad pärast õigusakti 
nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teatama komisjonile teatava ajavahemiku 
jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga. Juhul kui Norra, Island, Šveits või 
Liechtenstein ei nõustu õigusaktiga, millega muudetakse EURODACiga seotud meetmeid või 
arendatakse selliseid meetmeid edasi, lõpeta takse vastavad lepingud, vä lja arvatud juhul, kui 
lepingute alusel loodud ühis-/segakom itee otsustab ühehäälselt teisiti. 
Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (k es, nagu eespool selgitatud, on ühinenud 
EURODACiga seotud meetmetega rahvusvahelis e lepingu alusel) ja eespool nimetatud 
ühinenud riikide vahel on ühendus ja ühine nud riigid sõlminud veel kaks protokolli38. 
3.4. Subsidiaarsuse põhimõte 
Ettepanekus peetakse kinni s ubsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme eesmärki, 
nimelt keskse SIS II, keskse VISi ja riiklike liideste, EU RODACi kesküksuse ning nende 
sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise seotud ülesannete andmist ametile, ei saa liikmesriigid üksinda saavutada. 
3.5. Proportsionaalsuse põhimõte 
ELi eelarvest rahastatavale ametile antakse pädevus hallata ainult keskset SIS II, keskset VISi 
ja riiklikke liideseid, EURODACi kesküksust ning sideinfr astruktuuri teatavaid aspekte ning 
ta ei vastuta andmete süsteemidesse sisestamis e eest. Liikmesriigid vastutavad oma riikliku 
süsteemi eest. Seega piirdub am eti pädevus minimaalselt vaja likuga, et toetada tõhusat, 
turvalist ja pidevat teabevahetust liikmesriik ide vahel. Sihtotstarbe lise struktuuri loomist 
peetakse kasutajate õigustatud huvisid ning sü steemide turvalisuse ja kättesaadavuse kõrget 
taset ning eluliselt tähtsat iseloom u arvestades proportsionaalseks. 
3.6. Vahendi valik 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis tugi neb EÜ asutamislepin gu artikli 62 lõike 2 
punktile a, artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktile ii, artikli 63 lõike 1 punktile a, artikli 63 
lõike 3 punktile b ja artiklile 66, on EÜ as utamislepingu IV jaotise kohase asutuse 
asutamiseks kõige asjakohasem vahend. 
4. Mõju eelarvele 
Ametit rahastatakse Euroopa Liidu ülde elarvest. Vajalikud assigneeringud ameti 
tegevuskuludeks on ette näht ud 2011.–2013. aasta rahastamisprogr ammide eelarveridadel 18 
02 04 Schengeni infosüsteem (SIS II), 18 02  05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11 
EURODAC. Käesolevale ettepanekule lisat ud finantsselgitus hõlmab ka nõukogu otsuse 
                                                
 
38 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahe lise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava r iigi määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide 
kohta) Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtenste ini Vürstiriigi protokoll (ELT …) 
ning Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb 
liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjup aigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi 
määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) protokoll (ELT L 57, 28.2.2006). 
ET 12   ET ettepanekut, millega antakse ELi lepingu VI ja otise alusel määruseg a (EÜ) nr XX asutatud 
ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded. 
5. Täiendav teave 
5.1. Lihtsustamine 
Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte, sest mi tme õiguse, vabaduse ja  turvalisuse valdkonna 
IT-süsteemi jaoks luuakse ühtne  operatiivjuhtimise struktuur. 
5.2. Hindamine  
Kavandatud määruse artikkel 27 sisaldab hindamisklauslit. 
ET 13   ET 2009/0089 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja  turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-
süsteemide operatiivjuhtimiseks  
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a, 
artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii, artikli 63 lõike 1 punkti a, artikli 63 lõike 3 punkti b ja 
artiklit 66, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut39, 
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras40 
ning arvestades järgmist: (1) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (E Ü) nr 1987/2006, mis käsitleb teise 
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II loomist, toimimist ja kasutamist),
41 ning 
nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/ JSK, mis käsitleb teise põlvkonna 
Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist42. Vastavalt 
määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusele 2007/533/JSK vastutab üleminekuperioodil 
keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus. 
(2) Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõuk ogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ 
viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta
43. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 767/2008, mis käsi tleb viisainfosüsteemi (VIS) ja 
liikmesriikidevahelist teabevahetust lühi ajaliste viisade kohta (VIS määrus),44 vastutab 
üleminekuperioodil VISi opera tiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi 
vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide 
operatiivjuhtimise eest korraldusasutus. 
                                                 
39 ELT … 
40 Euroopa Parlamendi xxx arvamus ja nõukogu xxx otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). 
41 ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.  
42 ELT L 205, 7.8.2007, lk 63. 
43 ELT L 213, 15.6.2004, lk 5. 
44 ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.  
ET 14   ET (3) EURODAC loodi nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2725/2000, 
mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eu rodac-süsteemi kehtestamist Dublini 
konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil45. Vastavalt määrusele (EÜ) nr XX/2009, 
mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Euroda c-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr 
[…/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil, va stutab üleminekuperioodil EURODACi 
operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast ül eminekuperioodi vastutab kesküksuse ja 
sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus. 
(4) Selleks et tagada SIS II , VISi ja EURODACi ning või malik, et ka muude õiguse, 
vabaduse ja turvalisuse va ldkonna IT-süsteemide ope ratiivjuhtimine pärast 
üleminekuperioodi, on vaja asutada korraldusasutus.  
(5) Selleks et saavutada koostoime, on vaja nimetatud süsteemide operatiivjuhtimine anda 
ühele üksusele, saades sel viisil kasu ma staabisäästust, luues kriitilise massi ning 
tagades kapitali ja inimressursi võimalikult kõrge kasutusmäära.  
(6) Kuna korraldusasutus peaks olema õi guslikult, haldusliku lt ja majanduslikult 
autonoomne, tuleks see luua reguleerimisame tina, kellel on juriid ilise isiku staatus.  
(7) Seepärast peaks määrustes (EÜ) nr 1987/2006, (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr XX/2000 
(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil)  sätestatud korraldusasutuse ülesandeid 
täitma amet. Osutatud ülesanded hõlmavad tehnilist edasiarendamist.  
(8) Lisaks peaks amet korraldama VISi ja SIS II-ga seotud erikoolitusi.  
(9) Käesolevat määrust tuleks  täiendada Euroopa Liidu lepi ngu VI jaotise alusel vastu 
võetud eraldi õigusaktiga, millega antakse ELi  lepingu VI jaotise alusel ametile SIS II 
ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded. 
(10) Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel asjaomasele õigusaktile 
tuginedes vastutama ka uute suuremahu liste IT-süsteemide ettevalmistamise, 
väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. Ta  võib määrata EÜ asutamislepingu või ELi 
lepingu VI jaotise alusel vastutavaks ka  muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse 
valdkonna IT-süsteemide ettevalmistamise, vä ljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest. 
Lisaks peaks amet EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel vastutama uuringute jälgimise ja suuremahuliste IT-süsteemide katsek avade eest, kui komisjon seda konkreetselt 
taotleb. 
(11) Asjaolu, et ametile usaldatakse õi guse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ei mõjuta nende süsteemide suhtes kehtivaid erieeskirju. Eelkõige  kohaldatakse täies ulatus es neid erieeskirju, mis 
reguleerivad iga sellise operatiivjuhtimise süsteemi eesmärki, juurdepääsuõigusi, turvameetmeid ja täiendavaid andm ekaitsenõudeid, mis kuuluvad ameti 
pädevusvaldkonda. 
(12) Liikmesriigid ja komisjon peaksid olema esindatud haldusnõukogus, et tõhusalt 
kontrollida ameti toimimist. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused eelkõige iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks, ameti eela rvega seotud ülesannete 
                                                
 
45 EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1. 
ET 15   ET täitmiseks, ameti suhtes kohaldatav ate finantseeskirj ade vastuvõtmiseks, 
tegevdirektori ametisse nimetamiseks ja sellise korra kehtestamiseks, mille alusel tegevdirektor võtab vastu ameti opera tiivülesannetega seotud otsused. 
(13) Täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks tuleks ametile anda autonoomne 
eelarve, mille tulud tulevad Euroopa Lii du üldeelarvest. Ühenduse eelarvemenetlust 
tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab ühenduse osamaksu ja muid Euroopa Liidu 
üldeelarvest makstavaid toetusi. Raamat upidamisdokumentide auditit peaks teostama 
kontrollikoda. 
(14) Oma pädevuse raames peaks amet tege ma koostööd teiste Euroopa Liidu ametitega, 
eelkõige õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas asutatud ametitega. 
(15) IT-süsteemide operatiivjuhtimist ta gades peaks amet järgima Euroopa ja 
rahvusvahelisi standardeid, võtte s arvesse kõrgeimaid kutsenõudeid. 
(16) Isikuandmete töötlemise suhtes, mida te ostab amet, kohaldatakse  Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse inst itutsioonides ja asut ustes ning selliste 
andmete vaba liikumise kohta
46. Selle määrusega on Euroopa  andmekaitseinspektorile 
antud muu hulgas õigus saada ametilt juur depääs kogu teabele, mis on vajalik tema 
poolt teostatavaks uurimiseks. 
(17) Ameti läbipaistva toimimise tagamise ks tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta  määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse 
juurdepääsu kohta Euroopa Parlame ndi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele47. 
(18) Ameti suhtes tuleks kohaldada Eu roopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta 
määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettust evastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta48 
ning ta peaks ühinema Euroopa Parlam endi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa 
Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega 
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta49. 
(19) Selleks et tagada tööhõi vetingimuste avatus ja läbipa istvus ning töötajate võrdne 
kohtlemine, tuleks ameti töötajate ja te gevdirektori suhtes  kohaldada Euroopa 
ühenduste ametnike personali eeskirju ja Euroopa ühend uste muude teenistujate 
teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”), sealhulgas ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärse id konfidentsiaalsuskohustusi. 
(20) Amet on nõukogu 25. juuni 2002. aasta määr use (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis 
käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve  suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
50 artikli 
185 lõike 1 tähenduses ühenduste asutatud asut us ja peaks sellest tulenevalt vastu 
võtma oma finantseeskirjad. 
(21) Ameti suhtes tuleks kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, 
Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse 
                                                 
46 EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. 
47 EÜT 145, 31.5.2001, lk 43. 
48 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
49 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15. 
50 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
ET 16   ET Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes koha ldatavat finantsmäär ust käsitleva nõukogu 
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 18551. 
(22) Kuna kavandatava meetme eesmärke,  nimelt õiguse, vabaduse ja turvalisuse 
valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide ope ratiivjuhtimise eest vastutava ameti 
loomist Euroopa Liidu tasandil, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda  parem saavutada ühenduse tasandil, võib 
ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asut amislepingu artiklis 5 sätestatud 
subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud ar tiklis sätestatud pr oportsionaalsuse 
põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud 
eesmärkide saavutamiseks. 
(23) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitak se põhimõtteid, mida 
tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja mis on esitatud Euroopa 
Liidu põhiõiguste hartas. 
(24) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja  Euroopa Ühenduse as utamislepingule lisatud 
Taani seisukohta käsitleva prot okolli artikliteg a 1 ja 2 ei osale Ta ani SIS II ja VISi 
osas käesoleva määruse vastuvõtmisel ni ng see ei ole tema suhtes siduv ega 
kohaldatav. Arvestades, et käesoleva määrusega arendatakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisele edasi Schengeni acquis ’d, peaks 
Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohase lt kuue kuu jooksul alates käesoleva 
määruse vastuvõtmisest otsustama, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. 
Nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt on Taani otsustanud määrusi (EÜ) nr 
1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008 oma riiklikus õiguses rakendada. Vastavalt Euroopa 
Ühenduse ja Taani Kuningriigi lepingule (mis  käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide 
kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa 
Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotlu se läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede 
võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist  Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise 
eesmärgil)
52 rakendab Taani nõukogu määrust (EÜ) nr 2725/2000 oma riiklikus 
õiguses. 
(25) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis ’ sätteid, 
milles Ühendkuningriik vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri  Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates 
Schengeni acquis ’ sätetes)
53 ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik määruse 
vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega 
arendatakse edasi SIS II ja  VISiga seotud Schengeni acquis ’ sätteid. Euroopa Liidu 
lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamisle pingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa 
seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks 
kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist,  ei osale Ühendkuningriik käesoleva 
määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, 
millega ei arendata edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni acquis ’ sätteid. 
(26) Käesoleva määrusega arendatakse SIS II ja VISi osas edasi Schengeni acquis ’ sätteid, 
milles Iirimaa vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ 
                                                 
51 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72. 
52 ELT L 218, 8.3.2006, lk 38. 
53 EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. 
ET 17   ET (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)54 ei osale. 
Seepärast ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmi sel ning see ei ole tema suhtes siduv ega 
kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi SIS II ja VISiga seotud Schengeni 
acquis ’ sätteid. Euroopa Liidu lepingule ja  Euroopa Ühenduse asutamislepingule 
lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta  käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 
kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealus e protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale 
Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega ei arendata  edasi SIS II ja VISi ga seotud Schengeni 
acquis ’ sätteid. 
(27) Islandi ja Norra puhul kuj utab käesolev määrus endast  SIS II ja VISi osas nende 
Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi 
Vabariigi ja Norra Kuningriig i vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks 
Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)
55 
tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu  teatavaid rakenduseeskirju käsitleva 
nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (nimetatud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta)
56 artikli 1 punktides A, B ja G osutatud valdkonda. Seoses 
EURODACiga on käesolev määrus Euroopa Üh enduse ning Islandi Vabariigi ja Norra 
Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb li ikmesriigis või Islandi l või Norras esitatud 
varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaksid Islandi 
Vabariigi ja Norra Kuningriig i delegatsioon vastavalt oma otsusele käesoleva määruse 
rakendamise kohta oma riiklikus õigusko rras osalema ameti haldusnõukogus, kuid 
hääleõiguseta. Selleks et määrata kindl aks edasine kord, mis võimaldab Islandi 
Vabariigi ja Norra Kuningriigi osalemist ameti tegevuses, tuleks ühendusel ja nimetatud riikidel sõlmida täiendav kokkulepe. 
(28) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus  SIS II ja VISi osas nende Schengeni acquis ’ 
sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Eur oopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 
vahelise lepingu (Šveitsi Konfödera tsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete 
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)
57 tähenduses, mis kuuluvad otsuse 
1999/437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja G os utatud valdkonda, kusjuures nimetatud 
otsuse vastavaid punkte tõlgendata kse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ 
(sõlmida Euroopa Ühenduse nimel nimetatud leping) artikliga 3. Seoses EURODACiga on käesolev määrus Euroopa  Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 
vahelise lepingu (liikmesriigis  või Šveitsis esita tud varjupaigataotluse läbivaatamise 
eest vastutava riigi määratlemise kriteer iumide ja mehhanismide kohta) tähenduses 
uus EURODACiga seotud meede. Seega peak s Šveitsi Konföderatsiooni delegatsioon 
vastavalt oma otsusele käesoleva m ääruse rakendamise kohta oma riiklikus 
õiguskorras osalema ameti haldusnõukogus, kuid hääleõiguseta. Selleks et määrata 
kindlaks edasine kord, mis võimaldab Šv eitsi Konföderatsiooni osalemist ameti 
tegevuses, tuleks ühendusel ja Šveitsi Konföderatsioonil sõlm ida täiendav kokkulepe. 
(29) Liechtensteini puhul kujutab käesolev m äärus SIS II ja VISi osas nende Schengeni 
acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi 
Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstir iigi vahel allakirjutatud protokolli (mis 
                                                
 
54 EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. 
55 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36. 
56 EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. 
57 ELT L 53, 27.2.2008, lk 52. 
ET 18   ET käsitleb Liechtensteini Vü rstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga  Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta 
Schengeni acquis ' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)tähenduses, mis 
kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/ 437/EÜ artikli 1 punktides A, B ja 
G osutatud valdkonda, kusjuures nimetat ud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse 
koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ58 artikliga 3. Seoses EURODACiga on 
käesolev määrus Euroopa Ühenduse, Švei tsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini 
Vürstiriigi protokolli (Liechte nsteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastut ava riigi määratlemise kriteeriumide ja 
mehhanismide kohta)
59 tähenduses uus EURODACiga seotud meede. Seega peaks 
Liechtensteini Vürstiriigi delegats ioon osalema ameti haldusnõukogus, kuid 
hääleõiguseta. Selleks et määrata kindlaks  edasine kord, mis võima ldab Liechtensteini 
Vürstiriigi osalemist ameti tege vuses, tuleks ühendusel ja  Liechtensteini Vürstiriigil 
sõlmida täiendav kokkulepe, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
I PEATÜKK  
SISU 
Artikkel 1 
Ameti asutamine 
Käesoleva määrusega asutatakse EÜ asutam islepingu IV jaotise alusel Euroopa amet 
(edaspidi „amet”) teise põlvkonna Schengeni infosü steemi (SIS II), viisai nfosüsteemi (VIS) ja 
EURODACi operatiivjuhtimiseks ning muude suuremahuliste infotehnoloogiasüsteemide 
(edaspidi „IT-süsteemid”) väljatöötamiseks ja haldamiseks. 
II PEATÜKK  
ÜLESANDED  
Artikkel 2 
SIS II-ga seotud ülesanded 
Amet täidab korraldusasutusel e määrusega (EÜ) nr 1987/2006 antud ülesandeid, korraldab 
SIRENE käsiraamatu kohase täiendava teabe va hetamisega seotud töötajatele ühise koolituse 
ning täidab ülesandeid, mis on seotud eksperti de koolitamisega SIS II küsimustes ja millele 
on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr XX, m illega kehtestatakse hindamismehhanism 
Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks60.  
                                                 
58 ELT L 83, 26.3.2008, lk 3. 
59 ELT … 
60 ELT … 
ET 19   ET Artikkel 3 
VISiga seotud ülesanded 
Amet täidab korraldusasutusele määrusega (EÜ) nr 767/2008 antud ning VISi kasutamise 
alase koolitusega seotud ülesandeid. 
Artikkel 4  
EURODACiga seotud ülesanded 
Amet täidab korraldusasutusele määrusega (E Ü) nr XX/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede 
võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise 
eesmärgil) antud ülesandeid. 
Artikkel 5 
Uuringute jälgimine 
1. Amet jälgib EÜ asutamislepingu IV jaotis e alusel SIS II, VISi  ja EURODACi ning 
muude suuremahuliste IT-süsteemide ope ratiivjuhtimise seis ukohalt oluliste 
uuringute arengut. 
2. Amet teavitab komisjoni regulaar selt lõikes 1 osutatud arengust. 
Artikkel 6 
Katsekavad 
1. Amet rakendab komisjoni konkreetse taotlu se korral EÜ asutamislepingu IV jaotise 
alusel katsekavasid suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamiseks ja/või 
operatiivjuhtimiseks.  
2. Komisjoni konkreetse taotluse  korral võib ameti määr ata vastutavaks ka muude 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemidega seotud katsekavade rakendamise eest. 
3. Komisjoni taotletud katsekavade jaoks kantakse assigneeringud eelarvesse mitte 
rohkem kui kaheks järjes tikuseks eelarveaastaks. 
III PEATÜKK 
STRUKTUUR JA TÖÖKORRALDUS 
Artikkel 7 
Õiguslik seisund  
1. Amet on ühenduse asutus ja juriidiline isik. 
ET 20   ET 2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis vastavalt selle riigi 
õigusaktidele antakse juriidilisele isik ule. Eelkõige võib amet omandada ja 
võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtumenetluse osaliseks. Ametil on ka õigus sõlmida peakorterit käsitlev  leping oma asukohaliikmesriigiga.  
3. Ametit esindab ameti tegevdirektor. 4. Ameti asukoht on [...]. 
Artikkel 8 
Struktuur 
Ameti juhtimis- ja haldusstrukt uur koosneb järgmistest osadest: 
(a) haldusnõukogu; 
(b) tegevdirektor; 
(c) nõuanderühmad. 
Artikkel 9 
Haldusnõukogu volitused 
1. Tagamaks, et amet täidab oma ülesa ndeid, on haldusnõukogul eelkõige järgmised 
volitused: 
(a) nimetada vastavalt artiklile 15 ame tisse tegevdirektor ja vajaduse 
korral vabastada ta ametist; 
(b) teostada distsiplinaarjäreleva lvet tegevdirektori suhtes; 
(c) kehtestada ameti organisatsiooniline struktuur, olles eelnevalt 
konsulteerinud komisjoniga;  
(d) kehtestada ameti kodukord, olle s eelnevalt konsulteerinud 
komisjoniga; 
(e) kehtestada eeskirjad ameti tööke elte kohta vastavalt käesoleva 
määruse artiklile 22; 
(f) kiita tegevdirektori ettepaneku alus el heaks peakorterit käsitlev leping, 
millele kirjutavad alla tege vdirektor ja asukohaliikmesriik; 
(g) võtta komisjoni nõusolekul personali eeskirjade artiklis 110 osutatud 
vajalikud rakendusmeetmed; 
(h) võtta vastu mitmeaastane personalipo liitika kava ning esitada see igal 
aastal hiljemalt 31. märtsiks komi sjonile ja eelarvepädevatele 
institutsioonidele;  
ET 21   ET (i) võtta pärast komisjonilt arvamuse saamist iga aasta 30. septembriks 
oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu ameti järgmise aasta tööpr ogramm, mis on kooskõlas ühenduse 
iga-aastase eelarvemenetluse ja EÜ asutamislepingu IV jaotise 
valdkondi hõlmava ühenduse õigusl oomekavaga, ning tagada, et 
vastuvõetud tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning avaldatakse; 
(j) võtta igal aastal 31. märtsiks vastu ameti eelmise aasta tegevusaruanne 
ning edastada see hiljemalt 15. j uuniks Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, komisjonile, Euroopa Maja ndus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
kontrollikojale; iga-aastane te gevusaruanne avaldatakse; 
(k) täita vastavalt käesoleva määruse ar tiklile 28, artikli 29 lõikele 6 ja 
artiklile 30 ameti eelarvega seotud ülesandeid;  
(l) võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 30 vastu ameti suhtes 
kohaldatavad finantseeskirjad; 
(m) nimetada ametisse ameti peaarv epidaja, kes on oma ülesannete 
täitmisel sõltumatu; 
(n) võtta vajalikud turvameetmed, sealhul gas turvalisuse tagamise kava; 
(o) nimetada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse ameti 
andmekaitseinspektor; 
(p) võtta kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise 
alguskuupäeva vastu määruse (E Ü) nr 1049/2001 rakendamise 
praktiline kord; 
(q) võtta vastu määruse (EÜ) nr 1987/ 2006 artikli 50 lõike 4 ja otsuse 
2007/533/JSK artikli 66 lõike 4 kohased SIS II tehnilist toimimist käsitlevad aruanded, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõike 3 ja 
otsuse 2008/633/JSK artikli 17 lõ ike 3 kohased VISi tehnilist 
toimimist käsitlevad aruanded ni ng määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis 
käsitleb sõrmejälgede võrdlemis e EURODAC-süsteemi kehtestamist 
määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil) artikli [28] kohased EURODACi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded; 
(r) esitada märkused aruande kohta, mille Euroopa andmekaitseinspektor 
on auditi tulemusel määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 ja määruse 
(EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõik e 2 kohaselt koostanud, ning teha 
otsus auditi järelmeetmete üle; 
(s) avaldada määruse (EÜ) nr 1987/2 006 artikli 50 lõike 3 ja otsuse 
2007/533/JSK artikli 66 lõike 3 kohased SIS II-ga seotud  statistilised 
andmed;  
(t) tagada määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 31 lõike 8 ja otsuse 
2007/533/JSK artikli 46 lõike 8 koha se SIS II sisestatud andmete 
vahetu otsimise loaga pädevate as utuste nimekirja avaldamine igal 
ET 22   ET aastal koos määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 7 lõikes 3 osutatud 
N.SIS.II asutuste nimekirja ja ot suse 2007/533/JSK artikli 7 lõikes 3 
osutatud SIRENE büroode nimekirjaga;  
(u) täita muid talle käesoleva määr use kohaselt antud ülesandeid. 
2. Haldusnõukogu võib nõustada tegevdirektor it kõigis rangelt IT-süsteemide 
väljatöötamise ja operatiivjuh timisega seotud küsimustes.  
Artikkel 10 
Haldusnõukogu koosseis 
1. Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni 
esindajat.  
2. Iga liikmesriik nimetab haldusnõukogu liikme  ja asendaja. Komisjon nimetab kaks 
liiget ja nende asendajad. Asendaja esi ndab liiget tema puudumise korral. Tal on 
hääleõigus.  
3. Haldusnõukogu liikmete nimetamisel läht utakse nende õiguse, vabaduse ja 
turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide alastest asjakohastest laiaulatuslikest kogemustest ja teadmistest.  
4. Liikmete volituste kestus on neli aastat. Volitusi võib pikendada ühe korra. Volituste 
tähtaja möödumisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed haldusnõukogu koosseisu, kuni nende volitusi pikendatakse või nad asendatakse.  
5. Ameti töös osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise ning EURODACiga seotud me etmetega ühinenud r iigid. Iga selline 
riik nimetab haldusnõukogusse ühe esinda ja ja asendaja, kes on hääleõiguseta 
liikmed.  
 Artikkel 11  
Haldusnõukogu esimees 
1. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe.  
2. Esimehe volituste kestus on neli aastat ja volitusi võib pikendada ühe korra. Esimehe 
volitused lõpevad enne tähtaega, kui tema haldusnõukogu liikmesus lõpeb. 
3. Esimehe võib nimetada ainult selliste  liikmete hulgast, kelle on nimetanud 
liikmesriigid, kes osalevad täielikult kõiki ameti hallatavaid süsteeme reguleerivate õigusaktide vastuvõtmisel. 
Artikkel 12 
Haldusnõukogu koosolekud 
ET 23   ET 1. Haldusnõukogu koosolek kutsutakse kokku kas esimehe algatusel või vähemalt 
kolmandiku liikmete või komisjoni taotlusel. Haldusnõukogu tuleb korralisteks koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas.  
2. Koosolekutel osaleb ameti tegevdirektor.  3. Haldusnõukogu liikmeid võivad abistada  eksperdid, kes on nõuanderühmade 
liikmed.  
4. Haldusnõukogu võib oma koosolekutele vaatleja ks kutsuda iga isiku, kelle seisukoht 
võib talle huvi pakkuda. 
5. Amet tagab haldusnõukogul e sekretariaaditeenused. 
Artikkel 13 
Hääletus 
1. Ilma et see piiraks käesoleva arti kli lõike 4 ning artik li 9 lõike 1 punkti i 
kohaldamist, võetakse haldusnõukogu otsu sed vastu haldusnõukogu hääleõiguslike 
liikmete lihthäälteenamusega.  
2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, on igal haldusnõukogu 
liikmel üks hääl. 
3. Kõik liikmed, kelle on nimetanud liikmesriik, kes osaleb teatavat ameti hallatavat IT-
süsteemi reguleerivate õigusaktide vastuvõt misel, võivad hääletada asjaomast IT-
süsteemi käsitlevate küsimuste puhul.  
4. Kui liikmed on lahkarvamusel küsimuses, kas hääletus mõjutab konkreetset IT-
süsteemi, teevad nad asjaomase otsuse  kahekolmandikulise häälteenamusega. 
5. Ameti tegevdirektor ei hääleta.  6. Üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib 
tegutseda teise liikme nimel, ning va jaduse korral kvoorumi nõuded kehtestatakse 
ameti kodukorraga. 
Artikkel 14 
Tegevdirektori ülesanded ja volitused 
1. Ametit juhib ja esindab ameti tegevdirektor. 
2. Tegevdirektor on oma ülesannete täitmi sel sõltumatu. Olenemata komisjoni ja 
haldusnõukogu vastavast pädevusest ei taotle  tegevdirektor juhiseid riiklikelt ega 
muudelt organitelt ning ei al lu sellistele juhistele. 
3. Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamis t, kannab tegevdirektor täielikku vastutust 
ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. 
ET 24   ET 4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda  ameti tegevdirektori oma ülesannete 
täitmisest aru andma. 
5. Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded: 
(a) tagada ameti igapäevane juhtimine; 
(b) võtta vajalikke meetmeid, et tagada ameti toimimine kooskõlas käesoleva 
määrusega; 
(c) valmistada ette käesolevas määr uses, selle rakenduseeskirjades ja 
kohaldatavates õigusaktides täps ustatud piirides haldusnõukogu poolt 
vastuvõetavad menetlused, otsused, strat eegiad, programmid ja tegevus ning 
rakendada neid; 
(d) kehtestada tõhus süsteem korrapära seks järelevalveks IT-süsteemide 
(sealhulgas statistiliste andmete) ja  ameti üle ja nende hindamiseks ning 
rakendada seda süsteemi; 
(e) osaleda haldusnõukogu koosolekut el ilma hääleõiguseta; 
(f) kasutada ameti töötajate suhtes arti kli 17 lõikes 2 säte statud volitusi ja 
lahendada personaliküsimusi; 
(g) ilma et see piiraks personalieeskirjad e artikli 17 kohaldamist, kehtestada 
konfidentsiaalsusnõuded määruse (E Ü) nr 1987/2006 artikli 17, otsuse 
2007/533/JSK artikli 17, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõike 9 ja 
määruse (EÜ) nr XX/2009 (mis käsitl eb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-
süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil) artikli [4 lõike 6] täitmiseks; 
(h) pidada asukohaliikmesriigi valitsusega läbirääkimis i peakorterit käsitleva 
lepingu üle ning pärast selle heakskiitmist haldusnõukogus kirjutada sellele alla. 
6. Tegevdirektor esitab haldusnõukogule va stuvõtmiseks järgmiste dokumentide 
kavandid: 
(a) ameti iga-aastane tööprogramm ja iga-aas tane tegevusaruanne, olles eelnevalt 
konsulteerinud nõuanderühmadega; 
(b) ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;  
(c) järgmise aasta eelarve; 
(d) mitmeaastane personalipoliitika kava; 
(e) volitused artiklis 27 osutatud hindamise korraldamiseks; 
(f) määruse (EÜ) nr 1049/2001 rake ndamise praktiline kord; 
(g) vajalikud turvameetmed, sealhulgas  turvalisuse tagamise kava; 
ET 25   ET (h) järelevalve ja hindamise tulemuste alusel iga käesoleva määruse artikli 9 lõike 
1 punktis q osutatud IT-süsteemi tehnilist toimimist käsitlevad aruanded; 
(i) käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punk tis t osutatud SIS II sisestatud andmete 
vahetu otsimise loaga pädevate asutuste  nimekiri, sealhulgas N.SIS.II asutuste 
nimekiri ja SIRENE büroode nimeki ri, mis avaldatakse igal aastal. 
7. Tegevdirektor täidab muid talle käesol eva määruse kohaselt antud ülesandeid.  
Artikkel 15 
Tegevdirektori ametisse nimetamine 
1. Haldusnõukogu nimetab ameti tegevdirek tori ametisse komisjoni esitatud 
kandidaatide nimekirjast viieks aastaks.  
2. Enne ametisse nimetamist võidaks e haldusnõukogu valitud kandidaat kutsuda 
esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ette ja vastama selle/nende 
liikmete küsimustele.  
3. Üheksa kuud enne viieaastase ajavahem iku lõppu korraldab komisjon hindamise. 
Hindamisel hindab komisjon eelkõige järgmist:  
(a) esimesel ametiajal saavutatud tulemused ja nende saavutamise viis; 
(b) ameti järgmistel aastatel täidetavad ülesanded ja talle esitatavad nõuded. 
4. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alus el ja hindamisaruannet arvesse võttes 
pikendada tegevdirektori ametiaega üks kor d kuni kolmeks aastaks üksnes juhtudel, 
kui see on õigustatud ameti ülesanne te ja talle esitatavate nõuetega. 
5. Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada 
tegevdirektori ametiaega. Kuu aja jooksul enne tegevdirektori ametiaja pikendamist 
võidakse tegevdirektor kutsuda esinem a Euroopa Parlamendi pädeva(te) 
komisjoni(de) ette ja vastama selle/nende liikmete küsimustele. 
6. Tegevdirektor annab oma te gevusest aru haldusnõukogule. 
7. Tegevdirektori võib ametis t vabastada haldusnõukogu.  
Artikkel 16 
Nõuanderühmad 
1. Haldusnõukogule jagavad eksperditeadmisi  vastavate IT-süsteemide kohta ning 
eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja te gevusaruande ettevalmistamise kontekstis 
järgmised nõuanderühmad: 
(a) SIS II nõuanderühm; 
(b) VISi nõuanderühm; 
ET 26   ET (c) EURODACi nõuanderühm; 
(d) muu nõuanderühm, kes on seotud ame ti väljatöötatava või hallatava 
suuremahulise IT-süsteemiga. 
2. Nii iga liikmesriik, iga Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise ning EURODACiga seot ud meetmetega ühinenud riik kui ka 
komisjon nimetavad igasse nõuanderühma ühe liikme kolmeaastaseks tähtajaks, mida võib pikendada. 
3. Haldusnõukogu liikmed ei tohi olla nõuande rühmade liikmed. Ameti tegevdirektoril 
või tema esindajal on õigus osaleda vaatle jana kõigil nõuanderühmade koosolekutel.  
4. Nõuanderühmade töö- ja koostöökord sätestatakse ameti kodukorras. 5. Arvamusi koostades teeb iga nõuande rühm kõik endast sõltuva konsensuse 
saavutamiseks. Lahkarvamuste korral koostatakse liikmete enamuse seisukohta kajastav arvamus koos asjakohaste põhjen dustega. Samuti lisatakse vähemuse 
seisukoht/seisukohad koos põhjendustega. Se l eesmärgil kohaldatakse artikli 13 
lõiget 3. Liikmed, kes esindavad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise ning EURODACiga seot ud meetmetega ühinenud riike, võivad 
avaldada arvamust, mida ei võeta vaja liku häälteenamuse arvutamisel arvesse. 
6. Iga liikmesriik ning iga Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riik aitab kaasa 
nõuanderühmade tegevusele.  
7. Nõuanderühmade esimeeste ülesanne te suhtes kohaldatakse artiklit 11 mutatis 
mutandis . 
IV PEATÜKK 
AMETI TOIMIMINE  
Artikkel 17  
Personal  
1. Ameti personali ja tegevdirektori suhtes  kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike 
personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate  teenistustingimusi ning 
eeskirju, mille Euroopa Ühenduse institutsi oonid on nimetatud personalieeskirjade ja 
teenistustingimuste rakendami seks ühiselt vastu võtnud.  
2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele 
personalieeskirjadega ja lepinguid sõlm ivale asutusele m uude teenistujate 
teenistustingimustega antud volitusi. 
3. Ilma et see piiraks personalieeskirja de artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet 
asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid 
konfidentsiaalsuskohustusi. 
ET 27   ET 4. Haldusnõukogu võtab komisjoni nõusolekul personalieeskirjade artiklis 110 osutatud 
vajalikud rakendusmeetmed. 
Artikkel 18 
Avalik huvi 
Haldusnõukogu liikmed, tegevdirektor ja nõu anderühmade liikmed kohustuvad toimima 
avalikes huvides. Selleks esitavad nad igal aa stal kirjaliku kinnitu se nimetatud kohustuse 
võtmise kohta. 
Artikkel 19 
Peakorterit käsitlev leping 
Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja 
selle riigi pakutavaid vahendeid ning am eti asukohaliikmesriigis tegevdirektori, 
haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nend e perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid 
erieeskirju, sätestatakse ameti ja  asukohaliikmesriigi va helises peakorterit kä sitlevas lepingus, 
mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist. Ameti asukohaliikmesriik tagab 
võimalikult head tingimused ameti tõrgeteta toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase tr anspordiühenduse. 
Artikkel 20 
Privileegid ja immuniteedid 
Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. 
Artikkel 21 
Vastutus 
1. Ameti lepingulist vastutust reguleeritak se asjaomase lepin gu suhtes kohaldatava 
õigusega. 
2. Otsuste tegemine kuulub Euroopa Ühendus te Kohtu pädevusse vastavalt ameti 
sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile. 
3. Lepinguvälise vastutuse korral heastab amet vastavalt liikmesriiki de õiguse ühistele 
üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida ta osa konnad või teenistujad on ülesannete 
täitmisel tekitanud. 
4. Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega se otud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa 
Kohtu pädevusse. 
5. Ameti teenistujate isiklikku vastutust am eti ees reguleeritakse personalieeskirjadega. 
ET 28   ET Artikkel 22 
Keelekasutuse kord 
1. Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse 
kindlaks Euroopa Majandusühe nduses kasutatavad keeled61. 
2. Ilma et see piiraks EÜ asutamislepi ngu artikli 290 kohaselt vastuvõetud otsuste 
kohaldamist, koostatakse artikli 9 lõike 1 punktides i ja j osutatud iga-aastane 
tööprogramm ja tegevusaruanne ühenduse kõigis ametlikes keeltes. 
3. Ameti tegevuseks vajalikke tõlketeenus eid osutab Euroopa Liidu Asutuste 
Tõlkekeskus. 
4. Haldusnõukogu kehtestab keelekasutuse praktilise korra. 
Artikkel 23 
Juurdepääs dokumentidele 
1. Ameti käsutuses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr  1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta 
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele62. 
2. Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul pära st käesoleva määruse kohaldamise 
alguskuupäeva vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra. 
3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 koha ste ameti otsuste kohta võib EÜ 
asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestat ud tingimustel esitada vastavalt kaebuse 
ombudsmanile või hagi Euroopa Ühenduste Kohtule. 
Artikkel 24  
Teave ja selle edastamine  
1. Amet võib oma tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes omal algatusel teavet 
edastada. Eelkõige tagab ta, et  lisaks artikli 9 lõike 1 punktid es i, j, s ja  t, artikli 27 
lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 8 osutatud t eabe avaldamisele antakse avalikkusele ja 
kõigile huvitatud isikutele kiiresti ob jektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti 
arusaadavat teavet ameti tegevuse kohta. 
2. Haldusnõukogu kehtestab lõike 1 ko haldamise praktilise korra. 
Artikkel 25 
Andmekaitse 
                                                 
61 EÜT 17, 6.10.1958, lk 385. 
62 EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. 
ET 29   ET 1. Ameti poolt käesoleva määruse kohaselt töödeldava teabe suhtes kohaldatakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembr i 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja 
asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta63. 
2. Haldusnõukogu kehtestab meetmed, mida amet võtab määruse (EÜ) nr 45/2001 
kohaldamiseks, sealhulgas ameti andmek aitseinspektorit käsitlevad meetmed.  
Artikkel 26 
Turvaeeskirjad salastatud teabe ja sa lastamata delikaatse teabe kaitse kohta 
1. Amet järgib komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuses 2001/844/EÜ, ESTÜ, 
Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda)64 sisalduvaid turvapõhimõtteid. 
Turvapõhimõtted hõlmavad muu hulgas salast atud teabe vahetamist, töötlemist ja 
säilitamist käsitlevaid sätteid. 
2. Amet järgib ka Euroopa Komisjoni vastuvõe tud ja järgitavaid salastamata delikaatse 
teabe töötlemist käsitlevaid turvapõhimõtteid. 
Artikkel 27 
Hindamine 
1. Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast ameti tegevuse alguskuupäeva ja 
edaspidi iga viie aasta järel käesoleva määruse rakendamist käsitleva sõltumatu 
välishinnangu, millega seotud tingimused määrab haldusnõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist.  
2. Hindamise raames hinnatakse ameti ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust 
ja tõhusust. Hinnangu andmisel võetaks e arvesse sidusrühmade seisukohti nii 
Euroopa kui ka riigi tasandil. 
3. Haldusnõukogu saab hindamisaruande ning esitab soovitused käesoleva määruse, 
ameti ja tema töömeetodite muutmise koht a komisjonile, kes edastab need koos oma 
arvamuse ja asjakohaste ettepanekuteg a nõukogule ja Euroopa Parlamendile. 
Vajaduse korral lisatakse tegevuskava koos ajakavaga. Hindamisaruanne ja 
soovitused avalikustatakse. 
V PEATÜKK 
FINANTSSÄTTED 
Artikkel 28 
Eelarve 
                                                
 
63 EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.  
64 EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.  
ET 30   ET 1. Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, on ameti tuludeks: 
(a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Lii du üldeelarvesse (komisjoni jaotis); 
(b) Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning 
EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikide osamaks; 
(c) liikmesriikide osamaks. 
2. Ameti kulud hõlmavad muu hulgas t öötajate töötasusid, haldus- ja 
infrastruktuurikulusid, tegevuskulusi d ning ameti sõlmitud lepingutest või 
kokkulepetest tulenevaid kulusid. Igal aasta l koostab tegevdirektor ameti järgmise 
eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti koos ametikohtade loeteluga ning 
edastab selle haldusnõukogule.  
3. Ameti tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.  4. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori koostatud projekti põhjal vastu ameti järgmise 
eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti.  
5. Haldusnõukogu edastab ameti tulude ja kul ude eelarvestuse projekti ning selle 
aluseks olevad üldsuunised komisjonile ning Schengeni acquis ’ rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamise ning EU RODACiga seotud meetmetega ühinenud 
riikidele iga aasta 10. veeb ruariks ning lõpliku eela rvestuse 31. märtsiks.  
6. Haldusnõukogu esitab komisjonile  ja eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt 
iga aasta 31. märtsiks: 
(a) oma tööprogrammi eelnõu; 
(b) oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud 
vastavalt komisjoni ke htestatud suunistele; 
(c) teabe personalieeskirjades kindlaksmäärat ud ametnike, ajutiste ja lepinguliste 
töötajate arvu kohta aastatel n–1 ja  n ning prognoosi aastaks n+1; 
(d) teabe asukohaliikmesriigi poolt ametile antud mitterahaliste toetuste kohta; 
(e) prognoosi eelarve täitumise ülev aate saldo kohta aastal n-1. 
7. Komisjon edastab eelarvestuse Eur oopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi 
„eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa  Liidu üldeelarve esialgse projektiga. 
8. Eelarvestuse alusel kannab komisjon Eur oopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti 
arvestuslikud summad, mida ta peab am etikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja 
üldeelarvest makstavate toetuste s uuruse ning esitab need vastavalt EÜ 
asutamislepingu artiklile 272 eelarve pädevatele institutsioonidele. 
9. Eelarvepädevad institutsioonid kinn itavad ameti toetuseks kasutatavad 
assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu. 
ET 31   ET 10. Ameti eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Ee larve muutub lõplikuks pärast Euroopa 
Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist . Vajaduse korral kohandatakse eelarvet 
vastavalt. 
11. Iga muudatuse tegemisel eelarves, sealhulga s ametikohtade loetel us, järgitakse sama 
korda. 
12. Haldusnõukogu teatab võimalikul t vara eelarvepädevatele institutsioonidele oma 
kavatsusest rakendada projekti, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve 
rahastamisele, eriti kõikide kinnisvarag a seotud projektide, nagu hoonete rentimise 
või ostmise puhul. Haldusnõukogu teatab se llest komisjonile ning Schengeni acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiare ndamise ning EURO DACiga seotud 
meetmetega ühinenud riikidele. Kui üks eel arvepädev institutsioon kavatseb esitada 
arvamuse, teatab ta kahe nädala jooks ul pärast projekti kohta teate saamist 
haldusnõukogule sellise arvamuse esitamise ka vatsusest. Kui vastust ei tule, võib 
amet jätkata kavandatud tegevust. 
Artikkel 29 
Eelarve täitmine 
1. Ameti eelarvet täidab ameti tegevdirektor. 
2. Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu 
hindamismenetluste tulemuste se isukohast olulise teabe.  
3. Ameti peaarvepidaja saadab esialgse r aamatupidamisaruande koos asjakohase aasta 
eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlev a aruandega hiljemalt järgmise aasta 1. 
märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale. Komisjoni peaarvepidaja 
konsolideerib institutsioonide ja dets entraliseeritud asutuste esialgsed 
raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/200265 artiklile 
128. 
4. Ameti peaarvepidaja saadab eelarvehaldus t ja finantsjuhtimist käsitleva aruande 
hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 
5. Pärast kontrollikojalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 129 kohaste 
tähelepanekute saamist ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpli ku raamatupidamisaruande  ja esitab selle 
haldusnõukogule arvamuse saamiseks. 
6. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta. 7. Tegevdirektor saadab lõpliku r aamatupidamisaruande koos haldusnõukogu 
arvamusega hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale, Euroopa Parlame ndile ja nõukogule ning Schengeni acquis ’ 
rakendamise, kohaldamise ja edasiare ndamise ning EURO DACiga seotud 
meetmetega ühinenud riikidele. 
                                                
 
65 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
ET 32   ET 8. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse. 
9. Tegevdirektor saadab kontrollikojale va stuse tema tähelepanekute kohta hiljemalt 30. 
septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule. 
10. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase 
eelarveaasta eelarve täitmisele heak skiidu andmise menetluse tõrgeteta 
rakendamiseks. 
11. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsust ava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa 
Parlament heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2. 
Artikkel 30 
Finantseeskirjad 
Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad  võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt 
konsulteerinud komisjoniga. Finantseeskirjad ei  või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 
2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002,
66 välja arvatud juhul, kui selline 
kõrvalekaldumine on vajalik ameti toimimis eks ja komisjon on andnud selleks eelneva 
nõusoleku. 
Artikkel 31 
Pettusevastane võitlus 
1. Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse 
määrust (EÜ) nr 1073/199967. 
2. Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlus i, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti 
töötajate suhtes kohaldatav ad asjakohased sätted. 
3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendus aktides sätestatakse 
selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF  võivad vajaduse korral teostada ameti 
rahaliste vahendite saajate ja rahaliste va hendite eraldamise eest vastutavate isikute 
juures kohapealseid kontrolle. 
VI PEATÜKK 
LÕPPSÄTTED 
                                                 
66 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72. 
67 EÜT C 136, 31.5.1999, lk 1. 
ET 33   ET Artikkel 32 
Ettevalmistavad meetmed  
1. Komisjon vastutab ameti asutamise ja es ialgse toimimise eest, kuni amet on 
saavutanud eelarve täitmiseks  operatiivse suutlikkuse.  
2. Kuni tegevdirektor asub pärast ha ldusnõukogu poolt vastavalt käesoleva määruse 
artiklile 15 ametisse nimetamist täitma oma ülesandeid, võib komisjon sel eesmärgil 
määrata ajutiselt ametisse piiratud arvu ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab 
tegevdirektori ülesandeid.  
3. Ajutine tegevdirektor võib lubada kõigi ameti eelarves ette nähtud krediidiga kaetud 
maksete tegemist, kui haldusnõukogu on n eed heaks kiitnud, ning võib sõlmida 
lepinguid, sealhulgas töölepi nguid, pärast ameti ametikoht ade loetelu vastuvõtmist.  
Artikkel 33 
Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja ed asiarendamisega ning EURODACiga 
seotud meetmetega ühinenud riikide osalus 
Ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel tööt atakse välja kord, millega muu hulgas nähakse 
ette Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga 
seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud 
eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu ja töötajate kohta. 
Artikkel 34 
Jõustumine ja kohaldamine  
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal p äeval pärast selle avaldamist Euroopa 
Liidu Teatajas. 
2. Amet alustab artiklites 2–6 sätestatud  ülesannete täitmist 1. jaanuaril 2012. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetu lt kohaldatav kõikides l iikmesriikides kooskõlas 
Euroopa Ühenduse asutamislepinguga. 
Brüssel, […]  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja [ …]  
ET 34   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU  NIMETUS 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepa nek, millega asutatakse amet õiguse, 
vabaduse ja turvalisuse valdkonna  suuremahuliste IT-süsteemide 
operatiivjuhtimiseks. 
2. TEGEVUSPÕHISE  JUHTIMISE  JA EELARVESTAMISE  RAAMISTIK 
Poliitikavaldkond: vabadusel, turvalisusel  ja õigusel rajanev ala (jaotis 18) 
Meetmed:  solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja  isikute vaba liikumine (peatükk 18.02) 
3. EELARVEREAD 
3.1. Eelarveread (tegevusassign eeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja 
haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid: 
Finantsraamistik 2007–2 013: alamrubriik 3A 
Peatükki 18.02 (solidaarsus – välispiirid, v iisapoliitika ja isikut e vaba liikumine) 
luuakse ameti jaoks vajalik struktuu r vabaduse ja turv alisuse valdkonna 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, st 
– luuakse artikkel 18 02 XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse 
valdkonna suuremahuliste IT-süsteem ide operatiivjuhtimiseks asutatud 
amet”; 
– luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse 
valdkonna suuremahuliste IT-süsteem ide operatiivjuhtimiseks asutatud 
amet” – toetus jaotistele 1 ja 2; 
– luuakse punkt 18 02 XX XX nimetusega „õiguse, vabaduse ja turvalisuse 
valdkonna suuremahuliste IT-süsteem ide operatiivjuhtimiseks asutatud 
amet” – toetus jaotisele 3. 
Artikli ning punktide valik peatüki 18 02 raames määratakse kindlaks 2011. aasta 
eelarvemenetluses. 
3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: 
Kava kohaselt toimub ameti õiguslik regist reerimine 2011. aastal ja sellest saaks 
täielikult iseseisev amet, ke s suudab 2012. aastal üle võ tta kõik SIS II, VISi ja 
EURODACi ning muude suuremahuliste IT -süsteemide operatiivjuhtimisega seotud 
ülesanded. Ettevalmistust öö selleks algab 2010. aastal ning seda rahastatakse 
ET 35   ET kehtivate õiguslike aluste alusel, mille ks on SIS II puhul määrus (EÜ) nr 
1987/2006,68 VISi puhul määrus (EÜ) nr 767/200869 ja EURODACi puhul määrus 
(EÜ) nr XX/2009, mis käsitleb sõrmej älgede võrdlemise EURODAC-süsteemi 
kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] tõhusa kohaldamise eesmärgil.  
3.3. Eelarve tunnusjooned: 
Eelarveri
da Kulu liik Uus EFTA 
osamaks Taotlejariikide 
osamaksud Finantspersp
ektiivi 
rubriik 
Vt punkt 
3.1.  
Mitte-
kohus-
tuslik  Liigend
atud70 
 
 JAH  EI EI 3A 
       
4. ÜLEVAADE  VAHENDITEST 
4.1. Rahalised vahendid 
4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringut est ja maksete as signeeringutest 
miljonites eurodes (üks  koht pärast koma) 
Kulu liik Jao nr   
Aast
a 
2010  
2011 
2012 
2013  
n+4 n + 5 
jj  
Kokku 
Tegevuskulud71 
         
Kulukohustuste 
assigneeringud 8.1. a 0.000 13,7 54,5 39,4   107,6  
Maksete assigneeringud  b 0.000 13,7 54,5 39,4   107,6 
Võrdlussummas sisalduvad halduskulud72 
     
                                                 
68 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise 
põlvkonna Schengeni infosüsteemi (S IS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 
4); 
69 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 7 67/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi 
(VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiaj aliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 
13.8.2008, lk 60); 
70 Liigendatud assigneeringud. 
71 Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. 
72 Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. 
ET 36   ET Tehniline ja haldusabi 
(liigendamata 
assigneeringud) 8.2.4. c 0.000 0.000 0.000 0.000   0.000 
VÕRDLUSSUMMA KOKKU        
Kulukohustuste 
assigneeringud  a+
c 0,000  13,7 54,5 39,4   107,6 
Maksete assigneeringud  b+
c 0,000  13,7 54,5 39,4    107,6  
Võrdlussummast välja jäävad  halduskulud73 
   
Personalikulud ja nendega 
seonduvad kulud 
(liigendamata 
assigneeringud) 8.2.5. d 1,2 1,5  0,9 0,6   4,2 
Võrdlussummast välja 
jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega 
seonduvad kulud 
(liigendamata assigneeringud) 8.2.6. 
e 0,3 0,3 0,3 0,3   1,2 
Meetme soovituslik finantskulu kokku 
Kulukohustuste 
assigneeringud (sh 
personalikulud) kokku  a+c
+d
+e 1,5  15,5 55,7 40,3   113 
Maksete assigneeringud 
(sh personalikulud) kokku  b+c
+d
+e 1,5  15,5 55,7 40,3   113 
 
 
Kaasrahastamise andmed 
Lisaks ühenduse eelarverealt saadavatele va henditele saab amet käesoleva määruse 
artikli 28.1 lõike 1 punkti b kohaselt kaasrahastamise raames vahendeid ka 
Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning 
EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikidelt. 
4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga 
X Ettepanek vastab olemasolevale finant splaneeringule. Vaja likud assigneeringud 
ameti tegevuskuludeks on ette nähtud 2011.–2013. aasta rahastamisprogrammide eelarveridadel 18 02 04 Schengeni infosüsteem (SIS 
II), 18 02 05 viisainfosüsteem (VIS) ja 18 03 11 EURODAC. 
 Ettepanekuga kaasneb finantsper spektiivi asjakohase rubriigi 
ümberplaneerimine 
                                                
 
73 Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. 
ET 37   ET  Ettepanekuga seoses võib olla va jalik institutsioonidevahelise kokkuleppe74 
sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine) 
4.1.3. Finantsmõju tuludele 
X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele  
 Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: 
miljonites eurodes (üks  koht pärast koma)
 
  Olukord pärast m eetme rakendamist 
Eelarverida Tulud Enne 
meetme 
rakenda
mist  
[Aas-
ta n] [Aas-
ta n]  [n+1] [n+2]  [n+3
] [n+4] [n+5]
75 
 
a) Tulud absoluutväärtuses         
b) Tulude muutus  ∆       
4.2. Täistööajale taandatud personal (s h ametnikud, ajut ine personal ja 
koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. 
Aastane vajadus  
Aasta 
2010  
2011  
2012  
2013  
n + 4 
 
Personal kokku 10 12 7 5  
5. TUNNUSJOONED  JA EESMÄRGID 
5.1. Lühi- või pikaajalises p erspektiivis täidetav vajadus 
Selleks et amet muutuks täiesti toimivaks on l ühiajalises perspektiivis vaja korraldada mitu 
ettevalmistavat ja käivitavat tegevust. Sellised tegevused või vad hõlmata teostatavusuuringute 
teostamist võimalikes asukohtades, uute asukohtade omandamist süsteemide majutamiseks, ehitus- või kohandustöid, süsteemide ümberpaigutam ist, töötajate värbamist ja koolitamist 
ning kõigi vajalike seadmete, vahendite  ja menetluste tagamist ametile.  
Pikaajalises perspekt iivis on amet tõhus lahendus SIS II, VISi ja EURODACi ning muude 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suur emahulistele IT-süsteemide haldamiseks.  
Vaja on asutada amet, mis vastaks järgmistele olulistele nõuetele: 
                                                
 
74 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. 
75 Vajaduse korral, st kui meedet rakendatak se üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge. 
ET 38   ET – süsteemide tõhus ja turvaline toim imine ja haldamine, millega on 
nimetatud süsteemide kasutajatele tagatud nõuetekoha se kvaliteediga 
teenus, pidev ja katkematu teenus, an dmete turvalisus ja terviklikkus ning 
vastavus andmekaitseeeskirjadele;  
– nõuetekohane juhtimisstruktuur, m illes pööratakse tähelepanu ELi 
institutsioonide, osal evate liikmesriikide ja  muude sidusrühmade 
nõuetele. Struktuur peaks kajastama kõnealuste süsteemide õiguslikesse alustesse hõlmatud eri sambaid;  
– kõnealuste IT-süsteemide usaldusväärne , pidev, tõhus ja  vastutustundlik 
finantshaldus, millega optimeeritakse võimalikku koostoimet ja mastaabisäästu, luuakse kriitiline mass,  tagatakse kapitali ja inimressursi 
võimalikult kõrge kasutusmäär ning s uurendatakse töötajate tööviljakust; 
– tõhus töökorraldus, millega optimeeritak se inimressursside kasutamist ja 
tööviljakust. 
5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ette paneku seotus ja kooskõla muude 
finantsmeetmetega ning  võimalik koostoime 
Käesoleva ettepanekuga luuakse pikaajaline lahe ndus SIS II, VISi ja  EURODACi ning muude 
õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suurem ahuliste IT-süsteemide haldamiseks, millega 
optimeeritakse koostoimet ja tagatakse mastaabisääst. 
5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad 
tegevuspõhise juhtimise raames 
Käesoleva ettepaneku esmane eesmärk on asut ada amet, kes vastutab SIS II, VISi ja 
EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest.  
Lisaks peaks amet hakkama vastutama ka mu ude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna 
suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest.  
Näitajateks on erinevate hoiatus teadete suhtes registreerit ud kokkulangevuste statistilised 
andmed (süsteemide lõikes).  
5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) 
X Tsentraliseeritud haldamine 
 otse, haldajaks on komisjon 
 kaudselt, haldamine on delegeeritud: 
 täitevasutustele 
X ühenduste asutatud asutustele, m illele on osutatud finantsmääruse 
artiklis 185 
 riigi avalik-õiguslikele asut ustele või avalikke teenuseid 
osutavatele asutustele 
ET 39   ET  Haldamine detsentral iseeritult või koostöös 
 liikmesriikidega 
 kolmandate riikidega 
6. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
6.1. Järelevalvekord 
Tõhusa järelevalve- ja hindamissüsteemi loomise ja rakendamise eest ameti tegevuse suhtes 
vastutab tegevdirektor. Tegevdirektor koosta b ameti iga-aastase tegevusaruande, milles 
eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi  iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega. 
Tegevusaruanne edastatakse pärast konsultatsio one nõuanderühmadega ja selle vastuvõtmist 
haldusnõukogus hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, 
komisjonile, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning kontro llikojale. Esimene aruanne 
esitatakse 2013. aastal ja see avaldatakse. 
Amet avaldab igal aastal statistilised andmed , millest nähtub nii terviksüsteemi kui iga 
liikmesriigi lõikes kirjete arv hoiatusteate kate gooria kohta, kokkulangevuste arv hoiatusteate 
kategooria kohta ja see, kui mitu korda SIS II kasutati.  
Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ame ti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe 
aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ar uande, milles käsitletakse keskse SIS II ja 
sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulg as viimase turvalisust, ning täiendava teabe 
kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.  
Amet esitab kahe aasta jooksul pärast ame ti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi iga kahe 
aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ko misjonile aruande VISi tehnilise toimimise, 
sealhulgas selle turvalisuse kohta.  
Seoses EURODACiga peaks amet iga kahe aasta järel esitama Euroopa Parlamendile, 
nõukogule ja komisjonile aruande kesküksuse tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse kohta, ning igal aastal kesküksuse tegevuse aruande.  
Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast  ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi 
iga viie aasta järel sõltumatu välishinnangu k äesoleva määruse rakendamise kohta. Hindamise 
raames uuritakse, kui tõhusalt amet oma ülesan net täidab. Hinnang antakse ka ameti ja tema 
töömeetodite mõjule. Hinnangu andmisel võet akse arvesse sidusrü hmade seisukohti nii 
Euroopa kui ka riigi tasandil. Hindamisaru anne esitatakse haldus nõukogule, kes esitab 
soovitused käesoleva määruse, ameti ja tema  töömeetodite muutmise kohta komisjonile. 
Komisjon edastab kõnealused soovitused koos om a arvamuse ja asjakohaste ettepanekutega 
nõukogule ja Euroopa Parlamendile . Vajaduse korral lisatakse te gevuskava koos ajakavaga. 
Hindamisaruanne ja soovitused avalikustatakse. 
6.2. Hindamine 
6.2.1. Eelhindamine Eelhinnang on lisatud mõjuhinnangule. 
ET 40   ET 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetav ad meetmed (varasematest samalaadsetest 
kogemustest saadud õppetunnid) 
Reguleerimisameti loomine SIS II, VISi ja EURODACi haldamiseks on uus ja uuenduslik 
lähenemisviis teabevahetusele. Seepärast ei ole varasemaid samaväärseid kogemusi, mis pakuksid asjakohaseid õppetunde.  
Samas on nõuetekohaselt arvesse võetud muude üh enduse ametite asutamise parimaid tavasid. 
6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus 
Haldusnõukogu tellib kolme aasta jooksul pärast  ameti tegevuse alguskuupäeva ja edaspidi 
iga viie aasta järel sõltu matu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. 
7. P
ETTUSEVASTASED MEETMED  
Pettuse, korruptsiooni ja m uu ebaseadusliku tegevuse vast u võitlemisel kohaldatakse 
kõnealuse ameti suhtes ilma piira nguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999. 
Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonide vahelise kokkuleppega, milles käsitletakse 
OLAFi sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamat a kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad 
asjakohased sätted. 
Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse 
selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võiva d vajaduse korral teostada ameti rahaliste 
vahendite saajate ja rahalist e vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures 
kohapealseid kontrolle. 
 
ET 41   ET 8. ANDMED  VAHENDITE  KOHTA76 
8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi  
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (üks kohta pärast koma) 
Aasta  2010 Aasta  2011 Aasta 2012 Aasta  
2013 Aasta  n+4 Aasta n+5 
jj KOKKU (Esitada 
eesmärkide, meetmete ja 
väljundite 
nimetused) Väljundi 
liik Keskm
ine 
kulu 
Väljundit
e arv Kulu
d 
kokk
u Väljundit
e arv Kulud 
kokku Väljundit
e arv Kulud 
kokku Väljun
dite arv Kulu
d 
kokk
u Väljund
ite arv Kulud 
kokku Väljund
ite arv Kulud 
kokku Väljund
ite arv Kulud 
kokku 
TEGEVUSEESMÄRK NR 1 
Tagada SIS II, 
VISi ja 
EURODACi tõhus 
operatiivjuhtimine                 
Meede 1: toimimise algus                 
Esmane koolitus- (seadmed, koolitajad, 
vahendid) – 1. 
väljund   0,0  0,4  0,3  0,0      0,7 
Ameti töötajad – 
2. väljund    0,0  9,2  14,0  14,6      37,8 
                                                 
76 Arvnäitajad tuginevad peamiselt mõjuhinnangule. 
 
ET 42   ET Asukoha 
omandamine – 3. väljund    0,0  1,3 
  11,3  0,0      12,6 
Süsteemide 
kolimine –- 4. 
väljund    0,0  0,0  0,8  0,0      0,8 
Meede 2: 
süsteemide 
operatiiv-juhtimine 
                 
Süsteemide iga-
päevase toimimise 
tagamine77 – 1. 
väljund     0,0  0,0  3,2  3,2      6,4 
Tark- ja riistvara 
uuendamine ning 
süsteemide funktsioonide 
arendamine – 2. 
väljund    0,0  0,0  4,4  4,4      8,8 
Biomeetriliste 
tunnuste väljatöötamine ja kasutamine
78 – 3. 
väljund  
    0,0  0,0  5,0 
  5,0 
      10,0 
 
Välisabi IT-
projektide juhtimisele – 4.    0,0  0,0  2,0  2,0      4,0 
                                                 
77 Kulud sisaldavad jooksvaid kulusid, energiakulusid, turvalisuse kontrolliga seotud kulusid ja kindlustuskulusid.  
78 Hinnangulised andmed, mida on vaja kohandada.  
 
ET 43   ET väljund 
1. eesmärk kokku    0,0  10,9  41,0  29,2      81,1 
TEGEVUSEESM
ÄRK NR 2 
Tagada tõhus 
haldamine                  
Meede 1: haldusnõukogu ja nõuanderühmade 
koosolekud
79 
                 
Koosolekute 
korraldamine – 1. 
väljund    0,0  0,2  0,5  0,5      1,2 
Meede 2: 
tõlkimine                  
Uuringute, aru-
annete, töödoku -
mentide, 
teabelehtede tõlki-
mine80 – 1. 
väljund     0,0  0,1  0,1  0,1      0,3 
Meede 3: 
reisimine                  
                                                 
79 Assigneering on ette nähtud tegevuskuludeks, sealhulgas reisi- ja elamiskulud ning suulise tõlke kulud (aastas kaks haldusnõuk ogu koosolekut ja kuus nõuanderühmade 
koosolekut). 
80 Olulise osa tõlgetest teeb Luxembourg is asuv ELi Asutuste Tõlkekeskus. 
 
ET 44   ET Lähetused, 
esindamine – 1. väljund    0,0  0,1  0,2  0,2      0,5 
Meede 4: koolitus                 
Seadmed, 
koolitajad, 
vahendid – 1. 
väljun d Koolitus:   0,0  0,2  0,3  0,3      0,8 
SIS II, SIRENE, VIS – 2. väljund    0,0  0,1  0,2  0,2      0,5 
Meede 5: 
järelevalve ja 
hindamine                  
Statistilised 
andmed, uuringud, 
hindamised (asukohad jms) – 
1. väljund    0,0  0,3  0,3  0,2      0,8 
Meede 6: 
teavitus-
kampaania                  
Trükised, 
teabelehed, veebilehed, koostöö riiklike 
järelevalveasutuste 
ja Euroopa Andmekaitse-
inspektoriga – 1. 
väljund    0,0  0,0  0,6  0,0      0,6 
2. eesmärk kokku    0,0   1,0   2,2  1,5       4,7 
TEGEVUSEESM
ÄRK NR 3 Uute 
süsteemide                 
 
ET 45   ET väljatöötamine 
Meede 1: 
teostatavusuurin
gud81  
                 
Uuringud ja 
katsekavad – 1. väljund  
    0,0  0,0  4,2 
  3,6  
      7,8 
3. eesmärk kokku    0,0  0,0  4,2  3,6      7,8 
Kokku ilma 
üldkuludeta 
     0,0   
11,9   
47,4   
34,3      93,6 
Üldkulud (15 %) 
    0,0   1,8  7,1  5,1      14 
KULUD 
KOKKU 
 
    0,0  13,7  54,5  39,4      107,6 
                                                 
81 Summa sisaldab teostatavusuuringuid ja katsekavasid, mida  tehakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 6.  
 
ET 46   ET 8.2. Halduskulud 
 Halduskulusid on kahte liiki: ühed on e tte nähtud komisjonile , teised ametile.  
Komisjonile ettenähtud halduskulud on seotud nõukogu määruse ettepanekuga, millega 
asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turva lisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide 
operatiivjuhtimiseks, ning ettepanekuga otsuse kohta, millega antakse ELi lepingu VI jaotise 
alusel määrusega (EÜ) nr XXX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud 
ülesanded. 
Need ei sisalda halduskulu, mis on juba kaet ud seletuskirja punktis 1.3 loetletud kehtivate 
õigusaktidega, mis on seotud komisjoni poolt SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamise ja 
operatiivjuhtimisega. 
EURODACi operatiivjuhtimise tagab pr aegu komisjon. Kui 2012. aastal võtab amet 
EURODACi operatiivjuhtimise üle, vabaneb ne li ametnikku ja ajutist töötajat ning üks 
välisettevõtja, kes tegelevad praegu Brüsse lis EURODACi kaugoperatiivjuhtimisega ja kes 
paigutatakse ümber komisjoni muude sse prioriteetsetesse valdkondadesse. 
Praegu tegelevad SIS II ja VISi väljatöötamise ja toimimise ettevalmistamisega ligikaudu 20 
ametnikku ja 25 koosseisuvälist töötaj at (lepingulised töötajad ja riikide lähetatud eksperdid). 
Kui nimetatud süsteemide väljatöötamine on v iidud lõpule, paigutatakse need ressursid 
vastavalt komisjoni iga-aastasele poliitilisele strateegiale ja haldusmenetlustele ümber, võttes 
seejuures arvesse vajalikku järkjä rgulise lõpetamise ajavahemikku. 
Lisaks ei sisalda halduskulud kulusid, mis te kivad seoses ameti poolt muude IT-süsteemide 
kui SIS II, VISi ja EURODACi väljatöötamis e ja operatiivjuhtimisega, mille aluseks on 
tulevikus kavandatavad või vastuvõ etavad asjakohased õigusaktid. 
8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid 
Ametikoha 
liik  Meetme haldamiseks vajalik olemas olev ja/või täiendav personal 
(täistööajale taandatud ametikohtade arv ) 
  Aasta 
2010 Aasta 
2011 Aasta 
2012 Aasta 
2013 Aasta n+4  Aasta 
n+5 
A*/AD 6 7 4,5 3,5   Ametnikud 
või ajutine 
personal82 
(XX 01 01)  
 B*, 
C*/AST 4 5 2,5 1,5   
Art XX 01 02 kohaselt 
rahastatav personal83 
       
Art XX 01 04/05 
kohaselt rahastatav muu       
                                                 
82 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. 
83 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. 
 
ET 47   ET personal84 
 
KOKKU  10 12 7 5   
8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 
Ettevalmistav tegevus, mis on seotud ametile SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise 
operatiivjuhtimise andmisega ning seejärel komisjoni poolt ameti koordineerimise ja 
tema üle tehtava järelevalvega.  
8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) 
 Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks 
praegu ette nähtud 
 Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise 
raames eelnevalt aastaks n ette nähtud  
X Ametikohad, mida tuleb taotleda järgne va poliitilise strat eegia / esialgse 
eelarveprojekti menetlemise käigus 
X Ametikohad, mis tuleb olemasolevai d vahendeid kasutades asjaomases 
haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) 
 Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kui d ei ole kõnealuse aasta poliitilise 
strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 
Personali- ja haldusressursside vajadus kaet akse eraldise piires, mis võidakse anda 
vastutavale peadirektoraadile iga-aastase  vahendite eraldamise raames, võttes 
arvesse eelarvepiiranguid. 
Personali arv ametis (käivitamise ja toimimise etapil) 
Allpool olev teave on esialgne. Seda täpsustakse hiljem, kui ameti lõplikud 
ülesanded ja vajadused seoses pers onali- ja halduskuludega on selgunud.  
Aasta Järkjärguliselt värvatav personal 
2011. aasta esimene poolaasta 15 
2011. aasta teine poolaasta 60 
2012  40 
2013  5 
KOKKU  120 
                                                                                                                                                         
84 Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. 
 
ET 48   ET Koosseisuväliste töötajate värbamist juhib amet.  
Ameti personal koosneb nii operatiiv- kui  ka haldustöötajatest, keda on kokku 120 
inimest. See on vajalike ametikohtade kalkulatsioon, mis t ugineb mõjuhinnangu 
ajakohastatud arvulistele näitajatele. 
Hinnanguliselt 75 töötajat on va ja SIS II ja VISi operatiivjuhtimiseks (sealhulgas töö 
biomeetriliste tunnustega). Ülej äänud 45 töötajat tegeleksid EURODACi operatiiv juhtimise ja 
ameti kõigi haldusülesannete täitmisega. Se lles näitajas on arvesse võetud ametile antud 
ülesandeid, mis on seotud uur ingute jälgimise, komisjoni konkreetse taotluse korral 
katsekavade rakendamise ning nõuanderühmade abistamisega.  
Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus  (käivitamise ja toimimise etapil) 
Tagada SIS II, VISi ja EURODACi opera tiivjuhtimine ning VISi ja SIS II alane 
koolitus, sealhulgas täiendava teabe vahetuse ga seotud koolitus, uuringute jälgimine 
ja komisjoni konkreetse taotluse korral katsekavade rakendamine. 
8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – 
Halduskorralduskulud) 
miljonites eurodes (üks  koht pärast koma) 
Eelarverida 
(number ja nimetus) Aast
a n Aast
a 
n+1 Aast
a 
n+2 Aast
a 
n+3 Aast
a 
n+4 Aast
a 
n+5  
jj KOKK
U 
1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud)        
Täitevasutused85 
 Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data   
 
Ei kohaldata Muu tehniline ja haldusabi Ei 
kohaldata Ei 
kohaldata Ei 
kohaldata Ei 
kohaldata   
 
 - sise-   Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data   
 
 - välis-  Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data Ei 
kohal
data   
 
Ei kohaldata Tehniline ja haldusabi 
kokku        
                                                 
85 Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t )e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. 
 
ET 49   ET 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad  personalikulud ja nendega seonduvad kulud 
miljonites eurodes (üks  koht pärast koma) 
Ametikoha liik Aasta 
2010 Aasta 
2011 Aasta 
2012 Aasta 
2013 Aasta 
n+4 
 Aasta 
n+5 
jj 
Ametnikud ja ajutine personal 
(18 01 01)  1,2  1,5  0,9  0,6   
Art XX 01 02 kohaselt 
rahastatav personal86 
(abiteenistujad, riikide 
lähetatud eksperdid, 
lepinguline personal jne) 
(täpsustada eelarverida)       
(Võrdlussummast VÄLJA 
jäävad) personalikulud ja 
nendega seonduvad kulud kokku  1,2  1,5  0,9  0,6   
See on ameti ettevalmistamise, hindamise, kontrollimise ja koordineerimisega seotud 
komisjoni personali kulu.  
Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal – ke skmine kulu aastas: 122 000 eurot töötaja kohta   
8.2.6. Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad  muud halduskulud 
miljonites eurodes (üks  koht pärast koma)
 Aast
a 
2010Aast
a 
2011Aasta 
2012 Aast
a 
2013Aast
a 
n+5 Aast
a 
n+6 
jj KOKK
U 
18 01 02 11 01 – Lähetused 0,3 0,3 0,3 0,3   1,2 
XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid        
XX 01 02 11 03 – Komiteed87  
        
XX 01 02 11 04 – Uuringud ja 
konsultatsioonid        
XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid        
                                                 
86 Praeguses etapis ei ole tuvastatud vajadust koosseisuväliste töötajate (abiteenistujad, riikide lähetatud 
eksperdid, lepinguline personal jne) järele. 
87 Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub. 
 
ET 50   ET 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 
11)        
3 Muud haldusliku iseloomuga kulud  
(täpsustage, lisades viite 
eelarvereale)         
Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad 
kulud (jäävad võrdlussummast 
VÄLJA)  
0,3  
0,3  
0,3  
0,3   
1,2 
 
Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad  muud halduskulud 
Lähetused hõlmavad visiite süsteeme maju tavatesse liikmesriikidesse ja ameti 
peakorterisse, sealhulgas osalemist ha ldusnõukogu ja nõuanderühmade koosolekutel.  
Personali- ja haldusressursside vajadus kaet akse eraldise piires, mis võidakse anda 
vastutavale peadirektoraadile iga-aastase va hendite eraldamise raames, võttes arvesse 
eelarvepiiranguid.