II LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 2.9

Muuta järgmiselt:

2.9 Töötajate staatus on üks platvormitöö põhiaspekte. Üldjuhul on platvormid pakkumise ja nõudluse vahendajad, mitte tööandjad, sest tööalane alluvussuhe puudub. Selles olukorras peetakse töötajaid palgaliste töötajate asemel pigem füüsilisest isikust ettevõtjateks, mistõttu saab vältida tööhõivealaste (sh tervishoiu- ja ohutusalaste) ning sotsiaalkaitset ja maksustamist reguleerivate õigusaktide kohaldamist. Kuigi komitee leiab, et on olemas tõelised füüsilisest ettevõtjast isikud, tuleks tema arvates ELil ja liikmesriikidel selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu). See tagaks nende töötajate huvide kaitse, kelle peamine sissetulek pärineb platvormidelt. Komitee on siiski seisukohal, et tõelistel füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks olema lubatud seda staatust säilitada, kui nad seda ilmselgelt soovivad.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 65 Vastu: 99 Erapooletuid: 13

Punkt 5.4

Muuta järgmiselt:

5.4 Töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel peaksid EL ja liikmesriigid peavad võtma üheks peamiseks mõõdupuuks majandusliku sõltuvuse ja alluvuse mõiste, et tagada õiglased töötingimused platvormitöötajatele . Platvormitöötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, ja kes töötavad alluvussuhtes, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad. Samuti võib tuleks platvormide puhul kasutatavaid algoritme kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid. Komitee on juba esitanud sellise käsitusviisi toetamiseks arvamuse.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 64 Vastu: 98 Erapooletuid: 14

Punkt 5.8

Muuta järgmiselt:

5.8 Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi (1) . Maksustamise osas leiab komitee, et kõik digimajanduses tegutsejad peaksid maksma makse. Siinkohal toetab komitee deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, (2) mille kohaselt EL peab vastu võtma siduva õigusakti, mille alusel kohustatakse platvorme esitama kõigi tehingute andmed nende riikide maksuametitele, kus nad tegutsevad, esitama asjaomastele maksuametitele vajaliku teabe, et tagada kooskõla maksualaste õigusaktidega, teavitama töötajaid nende maksusoodustustest ja kohustustest ning kaitsma töötajaid selle eest, et neid klassifitseeritakse vääralt füüsilisest isikust ettevõtjateks.

Motivatsioon

Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse jagamismajanduse maksustamise kohta (arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“) ning oleks asjakohasem viidata sellele kokkulepitud tekstile.

Hääletuse tulemus

Poolt: 64 Vastu: 97 Erapooletuid: 14

Punkt 1.8

Muuta järgmiselt:

1.8 Komitee soovitab ELil ja liikmesriikidel liikuda mõistete ühtlustamise suunas, et saavutada platvormimajanduses inimväärne töö. Selleks ja õiglaste töötingimuste tagamiseks eelkõige töötajatele, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, peaksid komisjon ja liikmesriigid töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel võtma mõõdupuuks järgmised punktid: i) majanduslik sõltuvus ja tööalane alluvussuhe, kuna töötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, tuleb tuleks põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu); iii) platvormide puhul kasutatavaid algoritme tuleks võib kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 63 Vastu: 99 Erapooletuid: 15

Punkt 1.13

Muuta järgmiselt:

1.13 Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi (3) . Komitee kutsub komisjoni üles arvesse võtma deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, mis käsitlevad maksustamist platvormimajanduses.

Motivatsioon

Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse jagamismajanduse maksustamise kohta (arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“) ning oleks asjakohasem viidata sellele kokkulepitud tekstile.

Hääletuse tulemus

Poolt: 62 Vastu: 99 Erapooletuid: 15

(1) Vt arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“, vastu võetud 2020. aasta juulis (ELT C 364, 28.10.2020, lk 62).

(2) ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

(3) Vt joonealune märkus 1.