Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 72/16)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Dealurile Moldovei“

KGT-RO-A1591-AM01

Teate esitamise kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veiniviinamarjasordi puhul kasutatud nimetuse parandamine

Tootespetsifikaadis on parandatud veiniviinamarjasordi nimetus „Traminer aromat“ (aromaatne/ poolaromaatne sort) ja lisatakse õige nimetus (st „Traminer alb“). Muudatus mõjutab koonddokumenti.

2. Korjatud viinamarjasaaki käsitlev muudatus

Tootespetsifikaati muudetakse saagikuse osas (saagikus on suurem). Muudatus on vajalik, sest kasutusele on võetud tehnoloogia ja seadmed, mis võimaldavad suurendada saagikust üle 15 %, kuna viinamarjavirde välja nõrutamiseks kasutatakse veinivalmistusmahuteid ja kääritusanumaid, mis hoiavad kontrollitud temperatuuri, mille tulemusena on võimalik viinamarjade saagikust ja veini kvaliteeti oluliselt suurendada, kusjuures veini aromaatne iseloom säilib või suureneb.

Muudatus on vajalik ka seetõttu, et veini valmistamisel kasutatavaid materjale, näiteks valitud juuretisi ja ekstraheerimiseks vajalikke ensüüme kasutatakse veinide kvaliteedi parandamiseks – sel eesmärgil kontrollitakse rohkem kääritus- ja kääritusele järgnevaid protsesse ning tagatakse veinide aromaatse iseloomu (eelkõige teisese aroomi) esiletulek või säilimine.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

3. Roosa veini tootmiseks vajalike eritavade lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud sätted, mille kohaselt võib roosat veini toota viinamarjasortidest Pinot Gris ja Traminer Roz. See on vajalik selleks, et kohanduda tarbijate eelistustega neist sortidest saadud roosa veini osas ja kuna kasutatakse uut veinivalmistustehnoloogiat, mis rõhutab roosa veini puhul just nende sortide eripära.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4. Teatavate piirkonna viljelustavasid käsitlevate sätete muutmine

Teatavad piirkonnas kasutusel olevad viljelustavad on ümber sõnastatud, näiteks tootjapoolne taimede lõikamine, et tagada saagi nõutav kvaliteet ja piirata viinamarjade hulka, et tootmine ei ületaks ettenähtud maksimumi (vähese väetamise korral). Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

5. Väljaspool piirkonda toodetava toodangu töötlemist käsitlevate sätete lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud sätted naabruses asuva haldusüksuse territooriumilt korjatud viinamarjade töötlemise kohta: töötlemine toimub kas sama haldusüksuse (Vaslui) või naaberhaldusüksuse (Vrancea) territooriumil, et tagada toodetud veini jälgitavus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

6. Märgistust käsitlevate sätete ümbersõnastamine

Selguse ja lihtsuse huvides muudetakse tootespetsifikaati teatavate märgistust käsitlevate sätete osas – tooteid võib märgistada igat moodi ja märgistusel võib kasutada kõiki seadusega lubatud materjale tingimusel, et samal nägemisväljal on olemas kohustuslik teave geograafilise tähisega veini kategooria kohta.

7. Saadud toodangu liigitamise tingimuste uuesti sõnastamine

Tootespetsifikaati muudetakse nii: tootja nõudmisel sõnastatakse uuesti saadud toodangu liigitamise tingimused, kuna selle konkreetse geograafilise tähise alla kuuluva toote puhul ei ole teatavad kvaliteedinäitajad enam tagatud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Dealurile Moldovei

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valgete ja roosade veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Valged veinid on noorena rohekaskollased või kuldkollased roheka varjundiga ning pärast aastatepikkust laagerdumist merevaigukollased, maitselt pehmed, värsked, puuviljalised.

Neis on tunda spetsiifilist värskelt lõigatud paprika aroomi, mis on täis värskust ja puuviljalisust, lisaks tuleb esile akaatsiaõielõhn, pehme ja püsiv järelmaitse ja õitsvate viinamarjade aroomivarjund, leivakooriku ja värske või ning roosiõiemoosi ja metsmaasika maitse, küpsete viinamarjade, roheliste õunte ja basiiliku varjund, mahlaste küpsete virsikute aroom, mis seguneb kohati õrnalt mõru mandlinoodiga.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 20,00. Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,50. Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

Punaste veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Punased veinid on tugevamaitselised, sametised, tumepunase kuni rubiinpunase värvusega, küpsete punaste metsamarjade ja mustika lõhnavarjundiga, veini laagerdudes lisandub rosina aroom, milles on tunda ka kannikese- või tubakanootide segu, vaarika- ja maasikavarjundit, veinid on kergelt piprased ning laagerdudes õrnalt vanillised.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 20,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,50 Minimaalne üldhappesus 4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

a. Olulised veinivalmistustavad

Konkreetsed veinivalmistustavad

Istanduse omapära ja istutustavad

Kasvatusviis

— istutustihedus: vähemalt 2 500 taime/ha (vähemalt 75 % taime võrreldes kavandatud veiniistandusega);

— kastmine: lubatud üksnes põuastel aastatel ja ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui 100 cm sügavusel on pinnase veesisaldus vähenenud 50 % ni AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta);

— roheline korje, mille käigus vähendatakse poolküpsete viinamarjakobarate arvu, kui potentsiaalne toodang ületab tootespetsifikaadis lubatud piirnorme.

b. Maksimaalne saagikus

valgete veinide puhul

22 000 kilo viinamarju hektari kohta

roosade või punaste veinide puhul

20 000 kilo viinamarju hektari kohta

aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul

18 000 kilo viinamarju hektari kohta

valgete veinide puhul

169,40 hektoliitrit hektari kohta

roosade või punaste veinide puhul

154,00 hektoliitrit hektari kohta

aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul

140,00 hektoliitrit hektari kohta

6. Piiritletud geograafiline ala

1.1. Galaţi maakond

— Bălăbăneşti haldusüksus: Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti ja Zimbru küla;

— Bălăşeşti haldusüksus: Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi ja Pupezeni küla;

— Cerţeşti haldusüksus: Cerţeşti, Cârlomăneşti ja Cotoroaia küla;

— Oraşul Târgu Bujor, Moscu ja Umbrăreşti küla;

— Băneasa haldusüksus: Băneasa ja Roşcani küla;

— Fârţăneşti haldusüksus: Fârţăneşti ja Viile küla;

— Jorăşti haldusüksus: Jorăşti, Lunca ja Zărneşti küla;

— Vârlezi haldusüksus: Vârlezi ja Crăieşti küla;

— Drăguşeni haldusüksus: Drăguşeni, Adami, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti ja Ghingheşti küla;

— Smulţi haldusüksus: Smulţi küla;

— Corni haldusüksus: Corni, Urleşti ja Măcişeni küla;

— Folteşti haldusüksus: Folteşti ja Stoicani küla;

— Măstăcani haldusüksus: Măstăcani ja Chiraftei küla;

— Oancea haldusüksus: Oancea ja Slobozia Oancea küla;

— Suceveni haldusüksus: Suceveni ja Rogojeni küla;

— Vlădeşti haldusüksus: Vlădeşti ja Brăneşti küla;

— Cavadineşti haldusüksus: Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti ja Vădeni küla;

— Bereşti linn;

— Bereşti – Meria haldusüksus: Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria ja Balinteşti küla;

— Nicoreşti haldusüksus: Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana ja Vişina küla;

— Cosmeşti haldusüksus: Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi ja Satu Nou küla;

— Buciumeni haldusüksus: Buciumeni, Tecucelu Seci, Vizureşti ja Hănţeşti küla;

— Ţepu haldusüksus: Ţepu ja Ţepu de Susi küla;

— Barcea haldusüksus: Barcea ja Podoleni küla;

— Iveşti haldusüksus: Iveşti ja Buceşti küla;

— Lieşti haldusüksus: Lieşti küla;

— Umbrăreşti haldusüksus: Umbrăreşti ja Torceşti küla;

— Drăgăneşti haldusüksus: Drăgăneşti ja Malu Albi küla;

— Movileni haldusüksus: Movileni küla;

— Corodi haldusüksus: Corodi, Blânzi, Brătuleşti ja Cărăpceşti küla;

— Matca haldusüksus: Matca küla;

— Griviţa, haldusüksus: Griviţa ja Călmăţui küla;

— Costache Negri haldusüksus: Costache Negri küla;

— Fundeni haldusüksus: Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci ja Hanu Conachi küla;

— Nămoloasa haldusüksus: Nămoloasa-Sati, Nămoloasa ja Crângeni küla;

— Băleni haldusüksus: Băleni küla;

— Cuca haldusüksus: Cuca küla;

— Cudalbi haldusüksus: Cudalbi küla;

— Rediu haldusüksus: Rediu küla;

— Valea Mărului haldusüksus: Valea Mărului ja Mândreşti küla;

— Frumuşiţa haldusüksus: Frumuşiţa, Ijdileni ja Tămăoani küla;

— Scânteieşti haldusüksus: Scânteieşti ja Fântânele küla;

— Vânători haldusüksus: Vânători, Odaia Manolache ja Costi küla;

— Tuluceşti haldusüksus: Tuluceşti, Şiviţa ja Tăiarea küla;

— Pechea haldusüksus: Pechea ja Lupele küla;

— Slobozia Conachi haldusüksus: Slobozia Conachi, Izvoarele ja Cuza Vodă küla;

— Tudor Vladimirescu haldusüksus: Tudor Vladimirescu küla;

— Braniştea haldusüksus: Braniştea, Vasile Alecsandri, Traiani ja Lozova küla;

— Independenţa haldusüksus: Independenţa küla;

— Schela haldusüksus: Schela ja Negrea küla;

— Smârdan haldusüksus: Smârdan, Cişmele, Mihail Kogălniceanu küla;

— Şendreni haldusüksus: Movileni, Şendreni ja Şerbeştii Vechi küla;

— Piscu haldusüksus: Piscu ja Vameşi küla.

1.2. Vaslui maakond

— Huşi linn;

— Duda-Epureni haldusüksus: Epureni, Duda, Bobeşti ja Valea Grecului küla;

— Pădureni haldusüksus: Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti ja Rusca küla;

— Tătărăni haldusüksus: Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu ja Stroieşti küla;

— Stănileşti haldusüksus: Stănileşti ja Pogăneşti küla;

— Buneşti-Avereşti haldusüksus: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti ja Plopi küla;

— Arsura haldusüksus: Arsura, Fundătura ja Pîhneşti küla;

— Drânceni haldusüksus: Drânceni, Ghermăneşti ja Râşeşti küla;

— Boţeşti haldusüksus: Boţeşti ja Gugeşti küla;

— Banca haldusüksus: Banca, Stoişeşti, Sârbi ja Ţifu küla;

— Fălciu haldusüksus: Fălciu, Bozia, Copăceana ja Rânzeşti küla;

— Blăgeşti haldusüksus: Blăgeşti, Igeşti ja Sipeni küla;

— Lunca Banului haldusüksus: Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche ja Răducani küla,

— Albeşti haldusüksus: Albeşti, Crasna ja Corni-Albeşti küla;

— Creţeşti haldusüksus: Creţeşti, Satu Nou ja Budeşti küla;

— Dimitrie Cantemiri haldusüksus: Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia ja Plotoneşti küla;

— Olteneşti haldusüksus: Târzii, Olteneşti, Zgura ja Curteni küla;

— Roşieşti haldusüksus: Roşieşti, Valea lui Darie ja Gara Roşieşti küla;

— Tutova haldusüksus: Tutova, Borodeşti, Sălceni ja Pochidia küla;

— Iveşti haldusüksus: Iveşti, Pogoneşti ja Polocini küla;

— Coroieşti haldusüksus: Coroieşti, Coroieştii de Susi ja Movileni küla;

— Pogana haldusüksus: Pogana ja Bogeşti küla;

— Perieni haldusüksus: Perieni, Ciocani ja Crângi küla;

— Iana haldusüksus: Iana, Hălăreşti, Recea ja Siliştea küla;

— Bogdăneşti haldusüksus: Bogdăneşti ja Unţeşti küla;

— Banca haldusüksus: Banca, Ghermăneşti ja Stoişeşti küla;

— Băcani haldusüksus: Băcani, Suseni ja Vulpăşeni küla;

— Puieşti haldusüksus: Puieşti, Cetăţuia ja Lăleşti küla;

— Bogdăniţa haldusüksus: Bogdăniţa küla;

— Alexandru Vlahuţă haldusüksus: Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi ja Ibăneşti küla;

— Dănesti haldusüksus: Dăneşti ja Emil Racoviţă küla;

— Soleşti haldusüksus: Şerboteşti, Bouşori ja Valea Silistei küla;

— Văleni haldusüksus: Văleni ja Fereşti küla;

— Zăpodeni haldusüksus: Zăpodeni küla;

— Ştefan cel Mare haldusüksus: Ştefan cel Mare ja Călugăreni küla;

— Ivăneşti haldusüksus: Ivăneşti, Coşeşti ja Valea Oanei küla;

— Laza haldusüksus: Sauca küla;

— Lipovăţi haldusüksus: Lipovăţ ja Corbu küla;

— Tanacu haldusüksus: Tanacu, Satu Nou ja Muntenii de Susi küla;

— Rebricea haldusüksus: Rebricea küla;

— Pungeşti haldusüksus: Toporăşti küla;

— Muntenii de Josi haldusüksus: Muntenii de Josi ja Mânjeşti küla;

— Micleşti haldusüksus: Micleşti ja Popeşti küla;

— Dumeşti haldusüksus: Dumeşti küla;

— Deleşti haldusüksus: Deleşti, Cozmeşti ja Hârsova küla;

— Costesti haldusüksus: Costesti küla;

— Codăesti haldusüksus: Codăesti ja Pribesti küla;

— Bălteni haldusüksus: Bălteni - Deali küla;

— Vaslui linn, Moara Grecilori, Viişoara ja Bahnari küla;

— Zorleni haldusüksus: Zorleni, Simila ja Popeni küla;

— Găgeşti haldusüksus: Găgeşti, Peicani ja Giurcani küla;

— Vinderei haldusüksus: Vinderei, Docani, Obârşeni ja Valea Lungă küla;

— Viişoara haldusüksus: Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti, jaViltoteşti küla;

— Vetrişoaia haldusüksus: Vetrişoaia ja Bumbăta küla;

— Şuletea haldusüksus: Şuletea, Răşcani ja Fedeşti küla;

— Murgeni haldusüksus: Murgeni, Cârja ja Schineni küla;

— Măluşteni haldusüksus: Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti ja Ghireasca küla;

— Griviţa haldusüksus: Griviţa, Trestiana ja Odaia Bursucani küla;

— Epureni haldusüksus: Epureni ja Horga küla;

— Berezeni haldusüksus: Berezeni, Rânceni ja Muşata küla;

— Hoceni haldusüksus: Hoceni, Deleni, Oţeleni ja Şişcani küla;

— Vutcani haldusüksus: Vutcani ja Mălăieşti küla.

1.3. Neamţi maakond

— Bozieni haldusüksus: Bozieni ja Cuci küla.

1.4. Bacău maakond

— Săcuieni haldusüksus: Săcuieni küla;

— Costesti haldusüksus: Costesti küla;

— Traian haldusüksus: Traian, Bogdăneşti ja Hertioana küla;

— Tamaşi haldusüksus: Chetrişi ja Gioseni küla;

— Horgeşti haldusüksus: Horgeşti ja Sohodori küla;

— Parincea haldusüksus: Parincea ja Poieni küla;

— Corbasca haldusüksus: Corbasca, Scărişoara ja Rogoaza küla;

— Tatărăsti haldusüksus: Tătărăşti, Gherdana ja Drăgeşti küla;

— Huruieşti haldusüksus: Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti ja Fundoaia küla;

— Vultureni haldusüksus: Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti ja Godineştii de Josi küla;

— Dealu Morii haldusüksus: Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti ja Calapodeşti küla;

— Găiceana haldusüksus: Găiceana, Arini ja Popeşti küla;

— Răchitoasa haldusüksus: Răchitoasa, Buda, Burdusaci ja Putini küla;

— Motoşeni haldusüksus: Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni ja Poiana küla;

— Glăvăneşti haldusüksus: Glăvăneşti ja Frumuşelu küla;

— Podu Turcului haldusüksus: Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu ja Bălăneşti küla;

— Faraoani haldusüksus: Faraoani küla;

— Cleja haldusüksus: Cleja küla;

— Parava haldusüksus: Parava ja Drăguşani küla;

— Orbeni haldusüksus: Orbeni ja Scurta küla;

— Valea Seacă haldusüksus: Valea Seacă ja Cucova küla;

— Sascut haldusüksus: Sascuti, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sati, Schineni küla;

— Răcăciuni haldusüksus: Răcăciuni küla.

1.5. Botoşani maakond

— Frumuşica haldusüksus: Frumuşica, Rădeni, Boscoteni ja Viădeni-Deali küla;

— Prăjeni haldusüksus: Miletini küla;

— Flămânzi haldusüksus: Flămânzi ja Nicolae Bălcescu küla;

— Hlipiceni haldusüksus: Hlipiceni küla.

1.6 Iaşi maakond

— Cotnari haldusüksus: Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia ja Bahluiu küla;

— Cepleniţa haldusüksus: Cepleniţa, Buhalniţa ja Zlodica küla;

— Scobinţi haldusüksus: Scobinţi, Bădeni, Zagavia ja Feteşti küla;

— Belceşti haldusüksus: Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni ja Satu Nou küla;

— Hârlău linn;

— Deleni haldusüksus: Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia ja Poiana küla;

— Cucuteni haldusüksus: Cucuteni, Băiceni ja Săcăreşti küla;

— Todireşti haldusüksus: Todireşti ja Băiceni küla;

— Ruginoasa haldusüksus: Ruginoasa ja Vascani küla;

— Târgu Frumosi linn;

— Ion Neculce haldusüksus: Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești ja Prigoreni și Războieni küla;

— Balş haldusüksus: Balş, Boureni ja Coasta Măgurii küla;

— Costeşti haldusüksus: Costeşt ja Giurgeşti küla;

— Brăeşti haldusüksus: Brăeşti, Albeşti, Cristeşti ja Rediu küla;

— Lungani haldusüksus: Lungani, Goeşti, Crucea ja Zmeu küla;

— Bălţaţi haldusüksus: Bălţaţi, Sârca ja Valea Oilori küla;

— Strunga haldusüksus: Strunga ja Criveşti küla;

— Roşcani haldusüksus: Roşcani ja Rădeni küla;

— Trifeşti haldusüksus: Trifeşti küla;

— Andrieşeni haldusüksus: Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele ja Spineni küla;

— Bivolari haldusüksus: Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti ja Tabăra küla;

— Ţigănaşi haldusüksus: Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii ja Mihail Kogălniceanu küla;

— Probota haldusüksus: Probota ja Perieni küla;

— Vlădeni haldusüksus: Vlădeni, Alexandru cel Buni ja Iacobeni küla;

— Şipote haldusüksus: Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou ja Iazu Vechi küla;

— Plugari haldusüksus: Plugari, Oneşti ja Borosoaia küla;

— Schitu Duca haldusüksus: Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana ja Dumitreştii Galăţii küla;

— Prisăcani haldusüksus: Prisăcani, Moreni ja Măcăreşti küla;

— Costuleni haldusüksus: Costuleni, Covasna, Hiliţa ja Cozia küla;

— Comarna haldusüksus: Comarna, Osoi, Curagău ja Stânca küla;

— Valea Lupului haldusüksus: Valea Lupului küla;

— Horleşti haldusüksus: Horleşti ja Bogdăneşti küla;

— Miroslava haldusüksus: Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni ja Corneşti küla;

— Ciurea haldusüksus: Ciurea ja Hlincea küla;

— Bârnova haldusüksus: Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan ja Păuni küla;

— Tomeşti haldusüksus: Tomeşti, Goruni, Chicerea ja Vlădiceni küla;

— Iaşi linn, Buciumi ja Copou piirkonnad;

— Movileni haldusüksus: Movileni, Potângeni ja Iepureni küla;

— Rediu haldusüksus: Rediu, Breazu, Tăuteşti ja Horleşti küla;

— Aroneanu haldusüksus: Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei ja Dorobanţi küla;

— Răducaneni haldusüksus: Isaiia, Bohotin, Răducăneni ja Roşu küla;

— Moşna haldusüksus: Moşna küla;

— Cozmeşti haldusüksus: Cozmeşti, Podolenii de Susi ja Podolenii de Josi küla;

— Gorbani haldusüksus: Gorbani, Gura Bohotin ja Podu Hagiului küla.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B –Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder Roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Bătută neagră N – Negru bătut, Zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Negru Aromat N

Ozana B

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Raluca B

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Şarba B

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – Sauvignon verde

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Merlot N – Bigney rouge

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

8. Seos(t)e kirjeldus

Teave geograafilise ala kohta

Kõnealune piirkond on Rumeenia suurim veinikasvatuspiirkond. Sinna kuulub hulgaliselt istandusi, mis paiknevad Moldova Eel-Karpaatide, Karpaatide mäestiku ning Prutului ja Siretului oru vahelisel mägisel alal. Piiritletud alal on üheksa viinamarjaistandust: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui ja Zeletin. Nende istanduste alla kuulub ka kaheksa sõltumatut veinitootmiskeskust: Hlipiceni, Plugari ja Probota piirkonna põhjaosas, Vaslui keskel, Griviţa ja Nămoloasa lõunas ning Bozieni ja Răcăciuni läänes.

Piiritletud ala hõlmab istandusi, mis ulatuvad Hlipicenist (Botoşani maakond) kuni Smârdanini (Galaţi maakond). Seega on piirkonna lõunaosa ja põhjaosa vahel suured ökoklimaatilised erinevused, mis kajastuvad ka valmistatud veinitoodete kvantiteedis ja kvaliteedis.

Ida-Euroopa kliimamõju aitab päikesesoojust säilitada suhteliselt hästi ka olukorras, kus vett on vähe.

Rohkele päikesesoojusele lisanduvad õitsemisperioodi kõrged mitmeaastased keskmised temperatuurid (18,5 – 19,5 °C), juuli keskmine temperatuur (21,4 °C), augusti keskmine maksimumtemperatuur (26,7 °C) jne.

Nullkraadist ülespoole jääva temperatuuriga päevade keskmine arv on 214, aktiivsete päevaste keskmiste temperatuuridega päevade arv on 183 ja kasvuperiood kestab 171 päeva.

Keskmine miinimumtemperatuur ulatub talvel –29,1 °C ni, langedes Răcăciunis isegi –32,5 °C ni.

Piiritletud ala on platvorm, mille pinnakate tasandumine on toimunud miotseeni ja pliotseeni settekivimitel, mis liikusid monoliitselt lõuna ja kagu suunas. Kõrgemate tippude tasandumine erosiooni tulemusena algas Hilis-Sarmaadi ajastul põhjast lõuna suunda ning kestis kuni hilis-kvaternaari-pliotseeni ajastuni. Samaaegselt ja taas põhja-lõuna suunas toimus vertikaalne lõhenemine ja märgatav eri pinnavormide erosioon, mille tulemusena kujunesid välja kohalikud pinnavormid (liivakivi ja karplubjakivi peal), ning üksteisest eraldusid neli alaplatood, mis vastavad kolmele alapiirkonnale (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei ja Podişul Bârladului, viimase alla kuulub kaks alaplatood).

Veel ilmekamalt ja täpsemalt kirjeldatakse viinamarjakasvatust ja veine Rumeenia tähtsa ajaloolase ja kirjaniku Dimitrie Cantemiri raamatus „Descriptio Moldaviae“: „Riigi kõiki muid varasid ületavad esmaklassilised viinamarjaistandused, mis moodustavad laia vööndi Cotnari ja Doonau vahel; need istandused on nii viljakandvad, et vaid poolelt aakrilt (ligikaudu 50 m2) on sageli võimalik saada 500 ühikut veini (üks ühik võrdub 40 liitriga)...“ või „Kõige üllam vein on Cotnari... Julgen öelda, et see on peenem ja parem kui Euroopa veinid“.

Kohalikud sordid on pärit viinapuutäi levikule eelnevast ajast ning iga istanduse jaoks on välja valitud sobivad sordid. Kasvatusmeetod oli lihtne.

Arheoloogilised leiud tõendavad, et geto-daakialased kasvatasid veini hiiglaslikel aladel, mis asusid peamiselt eel-Karpaatide künklikel aladel.

Alates 14. sajandist nimetatakse ajaloolistes dokumentides viinamarjakasvatust üha sagedamini. Valitseja Makedoonia Alexander lõi Cotnari viinamarjaistanduste jaoks sellised ametid nagu paharnic (toobikandja) ja pârcălab (veinikrahv).

Ungari kroonik Anton Verancsiscs (1504–1573) märkis oma Transilvaaniat, Moldovat ja Valahhiat kirjeldavates kirjutistes („Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti“) järgmist: „Kõikjal võib näha viinamarjaistandustega kaetud künkaid, ning veinid, vastavalt soovile kas kanged või lahjad, kootavad või magusad, punased või valged on niivõrd hea maitsega ja nii esmaklassilist sorti, et Campaniast toodud Falernia veine te enam ei igatse, ning kui võrdlete neid veine omavahel, meeldivad siinsed veinid teile rohkem“.

1646. aastal mainis katoliiklik misjonär Marcus Bandinus oma kirjutises Codex Bandinus: „Moldova lõunaosas tervikuna toodetakse nii palju veini, et 10-liitrine anum veini maksab saagikoristuse ajal neli senti ja talvel kuus või seitse senti“.

Toote kirjeldus

Kõnealuses piirkonnas toodetud veinide valik on suur, ulatudes kuivast kuni magusa ja kangestatud valge, roosa või punase veinini, ning kokku moodustavad need veinid Rumeenia veinide hulgas küllaltki hästi äratuntava rühma.

Üldjuhul on tegemist kergete veinidega, mis ei ole liialt esiletungiva maitsega, neil on keskmine alkoholisisaldus ning põhjapool on nad õrnalt happelised. Piirkonna keskosa veinid on kõige happelisemad ning seal võib looduslik happelisus (viinhappesisaldus) ulatuda mõnel aastal ühes liitris 11 – 12 grammini, mis muudab piirkonna kvaliteetse vahuveini tootmise seisukohast suurepäraseks. Toodetud veini värvus on punaste veinide puhul õrnast punasest toonist põhjas intensiivse punaseni lõunas.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Geograafilise tähise võib kanda märgistusele koos nimedega Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului ja Terasele Siretului tingimusel, et vähemalt 85 % viinamarjadest on kasvatatud märgitud piirkonnas.

Väljaspool piiritletud ala toimuvat töötlemist käsitlevad sätted

Õigusraamistik:

ELi õigusnormid

Lisatingimuse liik:

Piiritletud geograafilisel alal tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Viinamarju, millest valmistatakse geograafilise tähisega veini, võib töödelda sama haldusüksuse territooriumil, kus neid korjati, või külgneva haldusüksuse (maakonna) territooriumil, isegi juhul, kui viimane paikneb külgneval piiritletud alal, millele on antud teine geograafiline tähis. Seega võib Vaslui maakonna veinikasvataja korjatud viinamarju töödelda Vrancea maakonnas, tagades toote jälgitavuse.

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.