ET Euroopa Liidu Teataja C 424/46

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ”

COM(2014) 20 final – 2014/0011 (COD)

2014/C 424/07

Raportöör: Antonello PEZZINI

6. veebruaril 2014 otsustas Euroopa Parlament, 13. veebruaril 2014 nõukogu ja 22. jaanuaril 2014 Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 192 ja 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ”

COM(2014) 20 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 167, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 10.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi esmatähtsaks vahendiks, mida kasutada ELi kliima- ja energiapoliitikas ELi tööstusheidete vähendamiseks, ning kutsub seetõttu üles süsteemi tõeliselt reformima eesmärgiga saavutada 2020. ja 2030. aastaks seatud ELi kliimaeesmärgid, säilitades samas ELi tööstuse konkurentsivõime ja vältides investeeringute kaotamist.

1.2 Komitee pooldab ettepanekut luua heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) turustabiilsusreserv järgmise heitkogustega kauplemise perioodi algul 2021. aastal võimalusena probleemi 2020. aasta järgse HKSi hindade kõikumise probleemi lahendamiseks.

1.3 Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Ülemkogu kutsus oma 21. märtsi 2014. aasta kohtumisel muu hulgas üles võtma meetmeid ELi kliimapoliitika meetmetest tulenevate otseste ja kaudsete kulude täielikuks hüvitamiseks ülemaailmses konkurentsis tegutsevate sektorite jaoks seni, kuni Euroopa tööstuse jaoks on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused.

1.4 Komitee palub tagada — eelnevalt kindlaks määratud automaatsed reguleerimismehhanismid, mis on vastupanuvõimelised rasketele häiretele ilma manööverdamisruumi või sekkumisvõimalustena; — süsteemi läbipaistvus, prognoositavus ja lihtsus; — mõõdukad üleminekukulud; — prognoositavad investeerimisväljavaated; — pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlus; — kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks, milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele; — asjakohased innovatiivsed toetusmeetmed energiamahukate tootmissektorite jaoks; — suurem strateegiline selgus ELi ja ülemaailmsel tasandil.

1.5 Komitee arvates kattub heitkogustega kauplemise süsteem teiste ELi ja liikmesriikide keskkonna, kliima, energia ja tööstusarengu poliitikameetmetega, mida tuleks omavahel senisest paremini kooskõlastada, et neil oleks positiivne mõju. Sellest tulenevalt palub komitee tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele.

1.6 Komitee kinnitab taas, et HKSi tuleks tugevdada mitte ainult kulude optimeerimise ja energiatõhususe edendamise vahendina kõigis sektorites, vaid ka vahendina, millega tõsta üldsuse teadlikkust selleks, et — eelistada vähese CO2-heitega kaupu ja teenuseid; — toetada investeeringuid infrastruktuuri; — edendada suutlikkuse loomist ja arendamist määrava tähtsusega sektorites eesmärgiga tunnustada Euroopa tootmissektori loodavat majanduslikku väärtust.

1.7 Komitee rõhutab, et tööstus on alati aktiivselt osalenud pidevas innovatsiooniprotsessis, et vähendada energia tarbimist ja suurendada energiatõhusust, ent on ilmne, et HKSi turumoonutused süsinikdioksiidi hinna ülemääraste alandamiste näol võivad muuta keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni.

1.8 Komitee arvates peaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi roll alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema lisaks süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamisele majanduslikult tõhusal viisil süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete kaudu ka selles, et edendada juurdepääsu rahvusvahelistele hüvitistele, et piirata heitkoguseid süsinikdioksiidi maailmaturul, pidades silmas ka 2015. aasta ülemaailmset kliimakokkulepet ja kooskõlas 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud säästva arengu eesmärkidega, mis käsitlevad terviklikke lähenemisviise arengule, võrdõiguslikkusele, inimõigustele ja keskkonnasäästlikkuse täielikule saavutamisele.

1.9 Komitee arvates tuleb HKSi kavandatud, alates 2021. aastast elluviidav läbivaatamine, mis on uue 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks, ning programmi „Horisont 2020” kasutamine ja riiklike kavade koordineerimine tihedalt omavahel siduda, et kiirendada jätkusuutliku tehnoloogilise innovatsiooni taaskäivitamist. See säilitaks Euroopa tööstuse konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi.

1.10 Komitee on veendunud vajaduses muuta süsinikdioksiidi turg stabiilsemaks, paindlikumaks ja avatumaks kõigile selle olulistele osalejatele rahvusvahelisel tasandil ning palub seetõttu komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et saavutada konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstusliku tootmise süsteemi eesmärk.

1.11 Komitee rõhutab, et CO2-heite vähendamise meetmed suudavad suurendada tööhõivet ning avaldada positiivset mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile. Komitee palub panna kõnealused tegurid maksma rahvusvahelistel läbirääkimistel.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) peab endast kujutama tõhusat esmatähtsat vahendit ELi energiavaldkonna heitkoguste vähendamiseks. Selleks, et süsteem oleks kulutõhus, peab ta järgima turuloogikat ja suutma süsinikdioksiidi hinda tõsta, ent ka avaldada positiivset mõju investeeringutele vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse ja taastuvate energiaallikate arendamisele, suurendades energiatõhusust, konkurentsivõimelise tootmissektori huvides, mis vastab maailma tasandil kõigi partnerite jagatud ja allakirjutatud jätkusuutlikkuse eesmärkidele.

2.2 HKSiga nähakse praegu ette, et neile käitajatele, kelle kohta kehtib heitgaaside vähendamise kohustus, eraldatakse arvestusühikuid vastavalt CO2-heitele tonnides, mida nad võivad põhjustada, vähendades eraldatavaid arvestusühikuid igal aastal (- 1,74 %). Alates 2021. aastast peaks vastav protsendimäär suurenema 2,2 %-le.

2.3 ELi HKS on alates selle loomisest ELi tasandil pakkunud süsinikdioksiidi võrdlushinda, millest juhindutakse igapäevaselt operatiivsete ja strateegiliste investeerimisotsuste tegemisel, et vähendada heitkoguseid Euroopa majanduse kõigis sektorites, mis põhjustavad ligi poole ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest.

2.4 Sellegipoolest põhjustas süsteem tõsise majanduskriisi ja sellest tingitud majandustegevuse languse tagajärjel struktuurse tasakaalustamatuse HKSi saastekvootide pakkumise ja nõudluse vahel, millega kaasnes umbes 2 miljardi suurune saastekvootide ülejääk, mis peaks veel üle kümne aasta püsima.

2.5 Turu ülejääk viis ELi HKSi hinnalanguseni: süsinikdioksiidi tonni hind langes umbes 30 eurolt 13,09 eurole 2010. aastal ja 11,45 eurole 2011. aastal, kusjuures 2012. aastal jõuti selleni, et süsinikdioksiidi keskmine üleilmne hind oli umbes 5,82 eurot/tonni eest.

2.6 Paljudes Euroopa riikides on töötatud välja eri algatusi, nagu valged sertifikaadid ja rohelised sertifikaadid Itaalias, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid energiasäästu ja -tõhususega (valged sertifikaadid) või primaarenergia süsivesinike asendamisega taastuvate energiaallikatega (rohelised sertifikaadid) (1).

2.7 Tööstus on alati aktiivselt osalenud innovatsiooniprotsessis, et vähendada energiatarbimist ja suurendada energiatõhusust. Ent on ilmne, et süsinikdioksiidi hinna ülemäärased alandamised muudaksid keerulisemaks tugevdada jätkusuutlikku teaduslik-tehnoloogilist innovatsiooni.

2.8 HKSi praegu kehtivate eeskirjade kohaselt on enampakkumisel müüki pandavate saastekvootide pakkumine kindlaks määratud paljudeks aastateks ning ei ole lubatud teha selles muudatusi, et reageerida olulisematele muudatustele kvootide nõudluses. See viib jätkuva tasakaalustamatuseni, millel on negatiivsed tagajärjed innovatsioonile ja investeeringute tegemisele uutesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse.

2.9 2013. aasta detsembris arutasid Euroopa Parlament ja nõukogu HKSi mehhanismis tehtavaid kohandusi ning võtsid vastu otsuse anda komisjonile võimalus – erandlikel asjaoludel ja eesmärgiga tagada turu nõuetekohane toimimine kuni pikaajaliste struktuuriliste meetmete vastuvõtmiseni – lükata erandkorras ainult üks kord edasi maksimaalselt 900 miljoni süsinikdioksiidi saastekvoodi müük ja seada 2014.–2016. aasta kolmeaastase ajavahemiku asemel uueks tähtajaks 2020. aasta.

2.10 Kõnealustest lühiajalistest edusammudest hoolimata on EL veel kaugel ülejäägi küsimuse lahendusest pikemas perspektiivis.

2.11 Komisjoni sõnul on alates 2021. aastast ja seega 4. etapist toimiva turustabiilsusreservi moodustamine lahendus, mis võimaldaks arvesse võtta praegusi eeskirju, et tagada senisest tasakaalustatum turg süsinikdioksiidi hinnaga, mis juhindub senisest rohkem heitkoguste vähendamisest keskpikas perspektiivis, ja stabiilsete ootustega, et julgustada investeeringute tegemist vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. Sellest saaksid kasu ettevõtted, mille tegevus on olnud ja on jätkuvalt energiamahukas.

2.12 Stabiilsusreserv peaks võimaldama lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi ja parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele, reguleerides automaatselt enampakkumisel müüki pandavate kvootide pakkumist.

2.13 Sellise stabiilsusreservi moodustamist – võib-olla parem kui hiljuti kokkulepitud saastekvootide enampakkumisel müümise ajutine edasilükkamine („back-loading”) ja otsus panna aastatel 2019–2020 enampakkumisel müüki 900 miljonit kvooti – toetab laiaulatuslik ring sidusrühmi. Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi toimiks stabiilsusreserv täielikult eelnevalt kindlaks määratud eeskirjade alusel, mis ei tohiks jätta komisjonile või liikmesriikidele õigusakti ellurakendamiseks manööverdamisruumi.

3. Komisjoni ettepanekute kokkuvõte

3.1 Komisjon teeb ettepaneku luua turustabiilsusreserv heitkogustega kauplemise süsteemi järgmise perioodi algul 2021. aastal. Stabiilsusreserv koos hiljuti kokkulepitud 900 miljoni saastekvootide enampakkumisel müümise ajutise edasilükkamisega („back-loading”) aastani 2019–2020 peaks võimaldama — lahendada viimastel aastatel tekkinud saastekvootide ülejäägi probleemi; — parandada süsteemi vastupanuvõimet rasketele häiretele; — luua enampakkumisel müüki pandavate kvootide automaatse reguleerimise mehhanisme.

3.2 Kavandatud õigusaktiga ettenähtu järgi ei jätaks sellised eelnevalt kindlaks määratud automaatse reguleerimise mehhanismid komisjonile või liikmesriikidele nende ellurakendamiseks manööverdamisruumi.

3.3 HKSi kohta esitatud, alates 2021. aastast elluviidav ettepanek on komisjoni esitatud – komitee teise arvamuse teemaks oleva – 2030. aasta uue kliima- ja energiaraamistiku lahutamatuks osaks. Raamistik koosneb erinevatest osadest, muu hulgas järgimistest: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 40 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ELi tasandil siduvad eesmärgid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks vähemalt 27 %-le, senisest ambitsioonikamad poliitilised eesmärgid energiatõhususe vallas, uus juhtimissüsteem ning hulk uusi näitajaid, mille abil tagada konkurentsivõimeline ja turvaline energiasüsteem.

4. Üldised märkused

4.1 Komitee on alati toetanud „suundumust oksjonite üha tihedama kasutamine suunas. Oksjonite kasutamine on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning luuakse stiimuleid ja vahendeid, et investeerida vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavatesse käitistesse ja toodetesse, edendades sel teel uuendustegevust (2).”

4.2 Komitee peab esmatähtsaks säilitada ELi kliima- ja energiapoliitika nurgakivina tugev HKS, mille kasutamine ei tohi põhjustada toomissektori allakäiku ja investeeringute ümbersuunamist väljapoole ELi. See on võimalik tänu süsinikdioksiidituru reformitud juhtimissüsteemile, mis saab toimida tõhusa vahendina tööstuse ja teiste asjaomaste sektorite heitkoguste vähendamiseks, edendades investeeringuid ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelistesse vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse.

4.3 Praegu rakendatavad meetmed tööstuse kaitsmiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames lõpevad suuremalt jaolt aastaks 2021 ja heitekvootide tasuta eraldamine lõpeb täielikult 2027. aastal. ELi HKSiga hõlmatud sektorite jaoks 2030. aastaks seatava uue CO2-heite vähendamise eesmärgiga võiksid ELi tööstuse jaoks kaasneda täiendavad koormused.

4.4 Seni, kuni on ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppega Euroopa tööstuse jaoks kehtestatud üleilmselt võrdsed tingimused, tuleks ELi HKSi ümber kujundada nii, et ta pakuks ELi kliimapoliitikast tuleneva süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise otseste ja kaudsete kulude täielikku hüvitamist ülemaailmse konkurentsiga vastamisi seisvatele sektoritele. Selline lähenemisviis on kooskõlas 21. märtsi 2014. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles kutsutakse üles töötama perioodiks 2020–2030 välja meetmed potentsiaalse süsinikdioksiidi lekke vältimiseks ning looma tööstusinvesteeringute pikaajalist plaanimiskindlust, et tagada Euroopa energiamahukate tööstusharude konkurentsivõime.

4.5 Komitee soovitas oma arvamuses 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava kohta (3) komisjonil tulla välja uue tervikliku meetmepakkega, et tõhustada uute eesmärkide saavutamiseks vajaminevaid uusi suurinvesteeringuid. Pake peaks hõlmama heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist kulutõhususe vahendina investeerimisotsuste juhtimiseks, samuti teisi meetmeid, selleks et edendada energiatõhusust kõigis sektorites, parandada tarbijate teadlikkust, kuidas kasutada oma ostujõudu vähem CO2-heidet tekitavate kaupade ja teenuste eelistamiseks, ning suurendada nende suutlikkust seda teha, toetada vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ning edendada koolitamist ja suutlikkuse suurendamist olulistes sektorites.

4.6 Komitee arvates tuleks ka senisest paremini omavahel kooskõlastada ELi keskkonna-, kliima-, energia- ja tööstusarengu strateegiaid ja poliitikameetmeid, et saavutada positiivset koostoimet: kui käsitatakse „süsinikdioksiidi kuluna” üksnes CO2-heite kvoodi väärtust HKSi turul, jättes arvesse võtmata teiste vahenditega seotud kulud nagu taastuvenergia kasutamise stiimulid või energiatõhususe meetmed, võiks see osutuda piiravaks ja ebatäielikuks ning viia oluliselt moonutatud hinnanguteni (4).

4.7 Komitee nõustub Euroopa Ülemkogu kevadise tippkohtumise järeldustega tööstuse vajadustest kõigis valdkondades, alates energiast, konkurentsist ja kaubandusest ning lõpetades haridusega, ning nõustub eelkõige põhimõttega, mille kohaselt tuleb tööstuse konkurentsivõimet „vaadata kokku kuuluvana sidusa Euroopa kliima- ja energiapoliitikaga; sealhulgas tuleb käsitleda suurte energiakulude küsimust, eelkõige energiamahukates tööstusharudes”.

4.8 HKS peaks pakkuma ühist õigusraamistikku energeetika sektorile ja energiamahukatele sektoritele, rakendades toetusmeetmeid konkurentsivõime vähenemise vältimiseks CO2-heite ülekandumise tõttu ja kiirendades täiendavate paranduste saavutamist HKSiga hõlmamata valdkondades, mis põhjustavad rohkem kui poole süsinikdioksiidi heitkogustest ELis, eriti sellistes suure energiatõhususe potentsiaaliga valdkondades nagu ehitus ja transport.

4.9 Komitee nõuab tungivalt, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reformimist toetataks jõuliste stimuleerimismeetmetega majanduse elavdamiseks, tehes investeeringuid suure potentsiaaliga sektoritesse nagu taristud ja roheline majandus ning strateegilistesse tööstussektoritesse nagu teadusuuringud ja uuendustegevus ning iseäranis tootmissektorisse ja VKEde sektorisse.

4.10 Komitee kinnitab veendunult, et HKS võiks olla tõhus turuvahend kasvuhoonegaaside heitkoguste edukaks vähendamiseks majanduslikult jätkusuutlikul viisil niivõrd, kuivõrd süsteem suudab tagada suurema stabiilsuse, piirates manööverdamisruumi ja kindlustades kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud eeskirjadega läbipaistvuse, prognoositavuse ja lihtsuse kriteeriumide alusel paindlikkuse, et võimaldada turuosalistel oma tegevuses arvestada ootustega pakkumise kohandamise osas.

4.11 Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleb — piirata üleminekukulusid; — pakkuda prognoositavaid investeerimisväljavaateid; — pakkuda pikaajaliste stabiilsete eesmärkide kindlust; — tagada kvootide enampakkumisel müügist saadud tulu kasutamine selliste ettevõtete toetamiseks (5), milles toimub üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisele ja rakendamisele.

4.12 ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ülesanne peaks alates ajavahemikust 2020–2030 seisnema süsteemiga hõlmatud käitistes ja sektorites süsinikdioksiidiheite vähendamise lihtsustamises majanduslikult tõhusal viisil. Seda võiks saavutada vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmete abil.

4.13 HKSi saastekvootide turuhind peab ka edaspidi olema usaldusväärne võrdlusalus investeeringute tegemiseks heitkoguste vähendamiseks.

4.14 Tulevases HKSis tuleb säilitada juurdepääs rahvusvahelistele hüvitistele, kuna need on usaldusväärne vahend heitkoguste piiramiseks tõhusal viisil, kasutades võimalusi süsinikdioksiidi maailmaturu loomiseks.

4.15 Puhta arengu mehhanism (Clean Development Mechanism – CDM) tuleks säilitada ning seda tuleks tõhustada ja laiendada. Samuti tuleks asjakohaselt toetada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja maailma teistes piirkondades tekkivate uute süsteemide omavahelist sidumist.

4.16 Komitee peab vältimatuks, et EL teeks kõik jõupingutused, et luua tõeline süsinikdioksiidi maailmaturg, laiendades tõhusaid saastekvootidega kauplemise mehhanisme nii, et nad oleksid avatud maailma kõigile olulistele osalejatele.

4.17 Uued mehhanismid tuleks kiiresti välja töötada ja kättesaadavaks teha, nii et valitsused saaksid neid vabatahtlikkuse alusel kasutada vastavalt oma riigi konkreetsetele vajadustele. Kõnealused mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et saaks nii palju kui võimalik vältida piirkondade vahelisi konkurentsimoonutusi üleilmselt kaubeldavate kaupade osas.

4.18 Heitkogustega kauplemise süsteem kattub teiste ELi ja liikmesriikide poliitikameetmetega nagu taastuvate energiaallikate kasutamise julgustamise või energiatõhususe suurendamise meetmed, põhjustades turumoonutusi ja ebatõhusust. Sellest tulenevalt tuleks tagada, et süsteemi läbivaatamine toimuks rohkem kooskõlas teiste õigusnormidega, millel on mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ja tööstuslikel eesmärkidel kasutatava energia kuludele.

4.19 Ühepoolsete otsustega kaasneb CO2 kulude (eeskätt energiakulude) suurenemine ettevõtete jaoks ning sellised otsused võivad kahjustada strateegiliste tootmissektorite konkurentsivõimet, ilma et tehtaks konkreetseid edusamme kliima seisukohast: hiljutiste uuringute (6) kohaselt ületavad ELi saavutatud heitkoguste vähendamist ELi imporditavates toodetes „sisalduvate” heitkoguste suurenemine, muutes vähendamise mõju olematuks.

4.20 Kuigi komitee arvates on äärmiselt oluline saavutada 2015. aastal üleilmne kokkulepe kliimamuutuste küsimustes, hõlmates peamised heidet põhjustavad riigid, peaks siiski programmi „Horisont 2020” kasutamise ja riiklike investeeringute koordineerimise kaudu jätkama jõupingutusi tehnoloogilise innovatsiooni heaks, säilitades niimoodi Euroopa tootmissektori konkurentsivõime, julgustades uusi ja paremaid töötusasustusi.

4.20.1 Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb koostada üksikasjalik ja hästi kooskõlastatud raamistik vajalike meetmete jaoks, et tagada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik tööstusliku tootmise süsteem maailma tasandil. Seetõttu palub komitee komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul koostada selline raamistik kooskõlas ÜRO 2015. aasta järgses tegevuskavas esitatud aastatuhande eesmärkide säästva arengu eesmärkidega.

4.21 Komitee kinnitab taas vajadust „võtta [arvesse] õppetundi heitkogustega kauplemise süsteemi haavatavusest ülemaailmsete majandusjõudude suhtes. On selge, et ülemaailmselt kokkulepitud kliimapoliitika (või suutmatus selleni jõuda) määrab heitkogustega kauplemise süsteemi tuleviku ning 2015. aasta läbirääkimiste tulemus on keskse tähtsusega, samal ajal kui radikaalseid toetusmeetmeid, mida heitkogustega kauplemise süsteem nõuab, ei saa võtta ilma suurema poliitilise selguseta ülemaailmsel tasandil (7).”

4.22 Komitee rõhutab – nagu 2030. aasta raamistiku mõjuhindamine näitab –, et „kui kasutada enampakkumistulusid CO2-heite vähendamiseks ning laiendada CO2-heite maksustamist kõigile sektoritele, võivad CO2-heite vähendamise meetmed suurendada [...] tööhõivet” (8), ja et on oluline positiivne mõju heitkoguste vähendamisele ja õhu kvaliteedile, ning palub seetõttu panna sellised tegurid rahvusvahelistel läbirääkimistel maksma.

Brüssel, 4. juuni 2014. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) Kooskõlas direktiivis 2006/32/EÜ sätestatuga, milles nähti ette, et kõigis liikmesriikides koostatakse riiklikud energiatõhususe tegevuskavad, mille eesmärk on vähendada energiatarbimist ja arendada taastuvaid energiaallikaid.

(2) ELT C 27, 3.2.2009, lk 66.

(3) ELT C 376, 22.12.2011, lk 110–116.

(4) ELT C 226, 16.7.2014, lk 1.

(5) Vt „Comparative Study of Different Measures Funded through the Use of Economic Environmental Instrument” (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2012).

(6) Glen P. Peters, Jan C. Minx, Christopher L. Weber ja Ottmar Edenhofer (2010) „Growth in Emission Transfers via International Trade from 1990 to 2008”, PNAS; A. Brinkley, S. Less, „Carbon Omissions”, Policy Exchange, uurimus (2010).

(7) ELT C 341, 21.11.2013, lk 82.

(8) Vt SWD (2014) 18 final, Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte, 22.1.2014.