ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5

Üldiselt on arvamuse sõnum järgmine: — turism on iga kodaniku õigus, nagu on sätestatud ülemaailmses turismieetika koodeksis, ja see eeldab heade tavadega vastavuses olemise kohustust; — see on õigus, mis loob samuti otsest ja kaudset jõukust ja kasu, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning on seega Euroopa jaoks strateegiline tegevusala, mis on osutunud usaldusväärseks; — kõnealuse sektori ettevõtjate pakutavate teenuste kvaliteet ning tarbijate kohalikele kogukondadele suunatud vastutus on väärtused, mille peame sektori jätkuva olemasolu huvides säilitama; — turismil on või peaks olema positiivne mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning sotsiaal-, kultuuri- ja keskkonnatingimustele ning seega on turism teiste kultuuride ja erinevate olemis- ja tegutsemisviiside mõistmise ja piirkondliku koostöö vahend; — turism on dünaamiline sektor ja oluline tööhõiveallikas nüüd ja tulevikus, millel on potentsiaal luua kvaliteetseid, stabiilseid töökohti, millega kaasnevad sotsiaalsed õigused; — turism ei jää puutumata probleemidest, nagu ülerahvastatus või hooajalisus, mis viivad konkurentsivõime kadumiseni; — usume, et vajadus Euroopa turismi tegevuskava Agenda 21 järgi on selge ja ambitsioonikate eesmärkidega; — Euroopa turismimudel on sisemine vajadus ja võiks moodustada globaalse võrdlusaluse juhul, kui see ei põhine mitte reeglitel, vaid kvaliteedi, jätkusuutlikkuse ja ligipääsetavuse väärtustel, mida võtavad vabalt arvesse nii turismi sihtkohad kui kõik sidusrühmad; — Euroopa turismimudeli aluseks on ning seda täiendavad sihtkohtade mitmekesisus, erinevad lähenemisviisid turismile ning turismi erivormid; — Euroopa turismimudel, mida me toetame, on tõhus vahend rahu ja inimestevahelise mõistmise edendamiseks.
2.4

Käesolevas tegevuskavas keskendutakse e-valitsuse viiele põhieesmärgile ja konkreetsetele eesmärkidele aastaks 2010. — Arendada kaasatust e-valitsuse abil, et 2010. aastaks saaksid kõik kodanikud kasu usaldusväärsetest uuenduslikest teenustest ja hõlpsast juurdepääsetavusest. Kõnealune eesmärk esitab väljakutse digitaalse lõhega võitlemiseks ning annab võimaluse info- ja sidetehnoloogial põhinevate integratsioonimeetmete rakendamiseks, et võimaldada kõikidel kodanikel, sh sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatel ühiskonnarühmadel, saada sellest kasu. — Muuta tulemuslikkus ja tõhusus tegelikkuseks ning oluliselt kaasa aidata sellele, et 2010. aastaks oleks saavutatud läbipaistvus, vastutus ja kasutajate täielik rahulolu, vähendatud halduskoormust ning suurendatud tõhusust. Nimetatud eesmärgil loodab komisjon kehtestada ühise, mõju/kasu mõõtmise raamistiku, mis sisaldab ühistele näitajatele toetuvat võrdlusuuringut (mõõdetud riigi või Euroopa tasandi meetmetega) ja üksikjuhtumitel põhinevat, mõõdetavaid näitajaid kasutavat analüüsi. Samuti on eesmärgiks kogemuste aktiivsem edastamine ja jagamine, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus. — Rakendada kodanikele ja ettevõtetele suunatud olulisi põhiteenuseid, et 2010. aastaks oleksid 100 % riigihangetest elektrooniliselt kättesaadavad ning nende tegelik kasutus ulataks 50 %ni, lisaks tuleb jõuda kokkuleppele koostöös edasiste väga oluliste elektrooniliste teenuste osas, nt kodanike liikuvust soodustavad teenused (üle-euroopaline parandatud tööotsing, üle-euroopalised sotsiaalkindlustusteenused seoses patsientide andmete ja elektrooniliste retseptidega) või käibemaksu tagastamine. — Kindlaks määrata peamised tegurid, mis võimaldaksid kodanikel ja ettevõtjatel 2010. aastaks kasu saada mugavast, turvalisest ja usaldusväärse ristkasutusega juurdepääsust kogu Euroopa avalikele teenustele, nt ühtlustatud riiklikud ID-kaardid või reguleerivate meetmete kehtestamine avalikele teenustele juurdepääsu võimaldava elektroonilise identifitseerimise ja tõendamise arendamiseks. — Demonstreerida 2010. aastaks tulemusliku avaliku arutelu ja demokraatlikus otsustusprotsessis osalemise vahendeid, käsitledes mitmeid küsimusi ja probleeme kaasatusest kuni otsustamisprotsessi kvaliteedini.
5.10

Vaid määruse eelnõule lisatud teatises on kirjas, et ettevõtted peavad turvalisuse valdkonnas täitma teatavaid miinimumnorme. Liikmesriigid peavad ilmselt need miinimumnõuded turvalise ettevõtja süsteemi raames ise välja töötama. Kui iga liikmesriik kasutab kõnealuses valdkonnas oma miinimumnõudeid, ei ole tagatud ühtse, kogu Euroopa Liitu hõlmava miinimumnõuete süsteemi tekkimine. Vastupidi: komitee kardab, et kui ei esitata vormi ja sisu puudutavaid nõudeid, kujunevad välja erinevad süsteemid, mis ei ole üksteisega võrreldavad. Nagu mainitud punktis 3.8, väljendab komitee muret selle pärast, kas soovitud ausaid konkurentsitingimusi on võimalik sel moel saavutada. Komitee soovitab komisjonil pöörata erilist tähelepanu küsimusele, kuidas tagada seda, et turvalise ettevõtja staatusel oleks sama sisu ja tähendus kõigis liikmesriikides.
3.4.1

EAFRD määruse artiklis 70 määratakse kindlaks, et EAFRD vahendid eraldatakse vaid osalise toetusena ning et riiklik kaasrahastamine (erinevas ulatuses) on kohustuslik. 2005. aasta detsembris sõlmitud finantskokkuleppega eraldatakse Portugalile maaelu arenguks 320 miljonit eurot, mille puhul ei ole tarvis riiklikku kaasrahastamist (punkt 63). Vastavalt komisjoni ettepanekule tuleks nimetatud kokkulepe lisada EAFRD määruse artiklisse 70. Kõnealuse artikli lõige 4 sisaldab mööndust, et äärepoolseimates piirkondades ja Egeuse mere väiksematel saartel võib EAFRD osaluse suurendada kuni 85 %ni. Sama lõiget tuleks nüüd täiendada mööndusega, et Portugal ei pea kaasrahastama EAFRD vahenditest tulenevaid summasid 320 miljoni euro ulatuses.
1.4

EMSK on arvamusel, et kõnealune määrus, mis hõlmab toidu märgistamisel esitlemisel ja reklaamimisel esitatud toitumis- ja tervisealased väited, tuleks viivitamata rakendada. Seega rõhutab komitee, et tähtis on tagada, et uue regulatiivmenetluse kohaldamine kõnealuse määruse teatavatele sätetele ei venitaks menetlusi liiga pikaks, mis takistaks määruse tõhusat ja õigeaegset rakendamist.
3.5

Kodifitseeritud versiooni puhul on tagatud, et see ei sisalda mingeid sisulisi muutusi ning teenib ainult eesmärki esitada ühenduse õigust selgelt ja läbipaistvalt. Komitee väljendab oma täielikku toetust kõnealusele eesmärgile ning nimetatud tagatisi arvesse võttes nõustub ettepanekuga.
2.1

Komitee mõistab komisjoni ettepaneku lähtepunkti ja leiab, et praegu ei ole kohane käsitleda põhjalikumalt kõnealuse direktiivi sätteid. Arvestades tungivat vajadust rakendamiseks valmis olevate õigusaktide järele kõnealuses sektoris ja olles veendunud, et komisjoni kinnitused kõnealuse direktiivi tõhususe kohta on põhjendatud, kiidab komitee heaks ettepaneku direktiivi kehtivust pikendada. Pidades silmas pikaajalisi seadusloomemenetlusi maksustamise vallas, leiab komitee veel, et kahe aasta pikkune ajavahemik — st kuni 31. detsembrini 2008 — on äärmine miinimum ja võib osutuda isegi liiga lühikeseks, et jõutaks koostada uusi ettepanekuid asjaomases küsimuses.
2.3.7.3

Ettevõtete sotsiaalset vastutuse põhimõtet järgivat ühtset protsessi luues saab vältida riske ja neid tõhusamalt hallata; see puudutab eelkõige ebaausat käitumist ning tööstuse ja tehnoloogiaga seotud riske. Näiteks väheneb tööõnnetuste arv, kui personali töökaitsealane koolitus on korrektselt läbi viidud ja selleks on tehtud asjaomased investeeringud. Ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade abil on võimalik täheldatud või eeldatavaid riske vähendada. EMSK märgib huviga, et teatud kindlustusettevõtted võtavad seda oma tariifide puhul arvesse, ja kutsub kogu finantssektorit üles samamoodi toimima.
2.1

Komisjoni ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (1), et viia see vastavusse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2) ja mida viimati muudeti nõukogu 17. juuni 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ (3).
3.5

Komitee rõhutab, et ettepanekus nähakse ette kaks erinevat olukorda sõltuvalt sellest, kas abikaasad on kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse osas ühel nõul või mitte. Esimesel juhul annaks muudetud määrus märkimisväärsed eelised ja suurema paindlikkuse, samas, kui teisel juhul kohaldatakse pigem mehaanilist mudelit. See erineb abielulahutust käsitlevas rohelises raamatus kujutatud olukordadest, mis võimaldas paindlikumaid lahendusi juhul, kui abikaasad ei ole ühel nõul. Komitee oleks soovinud, et paindlikkus oleks säilitatud, kuid tunnistab, et komisjoni ettepanek on lihtsam ja takistab menetluse venitamist.
1.1

“Kodanike Euroopa” kontekstis on väga oluline, et ühenduse õigusaktid oleksid arusaadavad ja läbipaistvad. Seetõttu on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon rõhutanud vajadust korduvalt muudetud õigusaktide tekstide kodifitseerimise järele. Institutsioonidevahelise lepinguga lepiti kokku kiirendatud menetluses. Kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei ole lubatud teha sisulisi muudatusi.
3.19

EMSK väljendab oma pettumust selles osas, et ei mainita kvaliteetse varajase hariduse ja arengu tagamist alla kuueaastastele lastele, kuigi lastehooldus ja päevahoid on ELi poliitika pikaajaline ja prioriteetne eesmärk ning ühendus on seadnud asjaomased kvantitatiivsed eesmärgid. Komitee nõuab, et välja pakutud strateegia hõlmaks selgesõnaliselt ka kõnealust valdkonda, sest sel on laste elu ja heaolu seisukohalt väga suur tähtsus ning see kuulub selgelt teatise eesmärkide alla (10). Komitee kutsub eelkõige üles töötama lastehoolduse valdkonnas välja täiendavad kvalitatiivsed eesmärgid, mis võtaksid arvesse laste õigusi ja heaolu ning mis tugineksid ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjoni lastehoiu võrgustiku varasematele töödele (11).
3.1

Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et siseveetranspordi eest vastutavate rahvusvaheliste organisatsioonide tihe koostöö on olulise tähtsusega. See kehtib eriti ühenduse ja CCNRi koostöö kohta.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab määruse 1408/71 muutmise ettepanekut ning loodab, et see on viimane või üks viimaseid muudatusi, mille kohta komitee peab arvamust avaldama. See tähendaks, et määrus 883/2004 jõustuks täielikult niipea, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud uue rakendusmääruse, mis peab asendama määrust 574/72.
Lisaks on EMSK seisukohal, et riiklikest eelarveassigneeringutest tuleks rahastada sidusaid ja üksteist täiendavaid meetmeid, et maksimeerida nende mõju. Kõnealused meetmed tuleks integreerida kogu tootmisahelat hõlmavatesse kavadesse, mis ulatuvad viinamarjaistandustest ja töötlemisest toote turustamiseni. Lisaks tuleb rahastada meetmeid, mis võimaldavad tootjatel kaasvastutuse alusel hallata alternatiivsete turustusvõimaluste potentsiaali ja ulatust. Komitee leiab, et kõnealuste kavade haldamise kesksed osalejad on veinitootjate organisatsioonid.
3.12

Silmnähtavalt puudub liikmesriikide ametiasutustes sidusus ning Euroopa Liidu tõhusust ähvardab see, et liikmesriigid ei järgi oma otsuseid. Mõnes liikmesriigis on ühtse turu alane riikliku tasandi teabe- ja teabevahetuspoliitika (sh edukatest näidetest teavitamine) puudulik. Valitsused, liikmesriikide parlamendid ega meedia ei tunne moraalset vastutust anda oma panus. Sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond peaksid olema kaasatud suuremal määral, kui tahetakse, et Euroopa kodanikud tõesti tunneksid, et neil on edasimineku ja sealhulgas peatatud põhiseaduse lepingu osas asendamatu roll. Siiski ei tohiks tähelepanu pöörata ainuüksi suhtlusprobleemidele. Esimene samm Euroopa Liidu kodanike usalduse tagasivõitmisel peab ka edaspidi olema lahenduse leidmine Euroopa Liidu kiireloomulistele probleemidele.
2.

Komitee peab kõigi tekstide kodifitseerimist ühte direktiivi väga kasulikuks. On kinnitatud, et kõnealune kodifikatsioon ei sisalda olulisi muudatusi ning et selle ainus eesmärk on muuta ühenduse õigusaktid selgeks ja läbipaistvaks. Arvestades eelnimetatud kinnitust, toetab komitee täielikult kõnealust eesmärki ning tervitab ettepanekut.
5.4

Veekvaliteedi parandamise peamine eesmärk on kaitsta elustikku ja toiduahelat kuni inimesteni, inimesed kaasa arvatud. Kui kõikide saasteainete taset elustikus oleks võimalik mõõta usaldusväärselt, järjepidevalt ja tõhusalt, oleks parem standardeid kehtestada ja sel viisil järelevalvet teostada. Kuid üldjoontes on see keeruline ja enamike prioriteetsete ainete puhul on praegu praktilisem ja tavaliselt piisavalt usaldusväärne kehtestada standardid pinnavees maksimaalselt lubavale kontsentratsioonile. (Ettepanek võtta vastavuse üle peetava järelevalve aluseks aastane keskmine ja maksimaalne lubatud kontsentratsioon, on realistlik, hästi kehtestatud ja täiesti õigustatud).
2.1.1

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid (1). Komisjon märgib, et käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
2.2.4

Kodifitseerimise käigus ei tohi teha ühtegi sisulist muudatust. Pärast ettepaneku läbi vaatamist arvab komitee, et see vastab täielikult kõnealusele põhimõttele. Tegemist on erinevate kehtivate sätete mõistliku koondamisega, mis muudab need selgemaks ning ei tekita sisulisi probleeme.
2.3

Komitee tunnustab edu, mis on raamistikku saatnud kasutuselevõtust alates. Komitee märgib ära üleeuroopalise telekommunikatsioonitööstuse esilekerkimise, suurenenud konkurentsi teenuste osutamise vallas mitmetel turgudel, kõrge uuenduslikkuse taseme ning ELi telekommunikatsiooniteenuste reaalse maksumuse vähenemise. Samuti märgib ta ära investeeringute kasvu turul viimaste aastate jooksul ning asjaolu, et Euroopa investeeringute tase on ületanud USA, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna investeeringute taseme. Asjaolu, et kõige suuremaid investeeringuid on tehtud eelmainitud riikides, kus raamistikku on rakendatud õigeaegselt ja tõhusal viisil, tõendab selle kasulikku mõju. Kõnealustele positiivsetele mõjudele vaatamata märgib komitee, et digitaalse lõhe probleem kogu Euroopas aina teravneb.
2.5

Ratifitseerimine on täielikult liikmesriikide otsustada, kuna EL ei ole ILO liige. Komitee näitab üles oma huvi komisjoni otsuse vastu kutsuda sotsiaalpartnerid Euroopa tasandil kokkuleppe saavutamiseks läbirääkimistele. Kui jõutakse sellisele kokkuleppele, lihtsustaks see kindlasti ratifitseerimist liikmesriikides. Komitee loodab, et liikmesriigid ratifitseerivad konventsiooni võimalikult kiiresti, loodetavasti 2008. aastal.
2.6

Komisjoni otsuse eelnõuga vähendatakse CEIESi liikmete arvu 79 liikmelt 25-le. Artiklis 4 sedastatakse, et 14 komitee liiget määrab komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Iga liikmesriik nimetab kaks kandidaati, kellel on põhjalikud teadmised statistika valdkonnas. Samal ajal püüab komisjon tagada, et tema 14 esindajat kajastavad õiglaselt kodanikuühiskonda, sealhulgas teadusringkondi, ning hõlmavad piisavalt ühenduse statistikaprogrammiga kaetud erinevaid statistikavaldkondi.
6.3

Transpordisektori kaks võtmemõistet on koostöö ja integratsioon. Füüsilise koostöö tulemuseks on ümberlaadimine, mis suurendab veokulusid ning sisaldab riske kaupade jaoks. Et selline koostöö saaks toimida, peab veovahenditelt ümberlaadimine olema lihtne. See on nii tehniline kui ka korralduslik küsimus.
3.23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei hakka siinkohal kordama 18. mai 2006. aasta arvamuses esitatud väiteid. Komitee saab vaid paluda, et komisjon, nõukogu ja parlament heidaksid asjaomastele kaalutlustele veel kord pilgu. Bioloogilise mitmekesisuse arengu dramaatiline olukord on teada, see tuleneb valdavalt seaduslikust kaubandusest. EL on küll kehtestanud mõned meetmed, kuid need ei toimi muuhulgas seepärast, et need on võetud poolikult. Jätkuvalt langetatakse otsuseid, mis on kahjuliku mõjuga.
2.2

Kõnealuse sätete kogumi puhul on tagatud, et see ei sisalda mingeid sisulisi muudatusi ning selle eesmärk on esitada ühenduse õigust selgel ja läbipaistval viisil. Komitee väljendab oma täielikku toetust kõnealusele eesmärgile ning nimetatud tagatisi arvesse võttes tervitab ettepanekut.
1.4

Sageduse kooskõlastamine ja aruandluse koondamine üheks aruandeks võimaldab riiklikel ametiasutustel saada paremat ülevaadet. See annab ka paremaid võimalusi koostada aruandeid erinevate terviseriskide seoste kohta, mida direktiivides püütakse ennetada. Korrapärane aruannete koostamine töötervishoiu ja tööohutuse valdkonda reguleerivate direktiivide praktilise rakendamise kohta on oluline vahend kokkuvõtete tegemiseks, mis võimaldaks hinnata võetud meetmete tõhusust ja nende mõju töötervishoiu ja tööohutuse kvaliteedile Euroopa Liidus. EMSK on siiski seisukohal, et komisjon peaks tegema liikmesriikidele kohustuseks konsulteerida sotsiaalpartneritega aruande kõikide peatükkide osas enne aruande edastamist komisjonile, ning lülitama aruandesse sotsiaalpartnerite seisukohad.
5.4

Nagu märgitud punktis 2.5, jälgib komisjon programmide kohast rakendamist; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et ühtsete standardite kohase rakendamise ja ühenduse väärtuste täieliku teadvustamise järelevalve on eriti oluline. Kontroll on olulise tähtsusega mitte vaid selleks, et teha kindlaks, kas ühenduse raha on kohaselt kulutatud avaliku arvepidamise üldpõhimõtetele vastavalt kohaselt kulutatud, vaid ka seetõttu, et ainult liikmesriikidele ei saa panna kohustust määrata kindlaks oma ametnike koolitamise standardeid.
5.3

Ehkki see ei seostu tingimata uue direktiivi arutamisega, on EMSK täheldanud, et mõned tellijad tavatsevad nõuda lõivu nõudmist esitada soovivatelt pakkujatelt. EMSK on kindlalt kõnealuse meetme rakendamise vastu, kuna see mitte üksnes ei kahjusta VKEde huve, vaid seda on samuti kerge kasutada varjatud diskrimineerimiseks, mis on vastuolus direktiivide meelsuse ja arvatavasti ka sõnastusega.
2.7

Kahe viimase laienemise tagajärjel on erisused märgatavalt suurenenud. Iga eelneva laienemise tulemusena on Euroopa Liit pidanud tõsiselt tegelema sotsiaalse tegelikkusega, et sillutada teed sujuvamale ühinemisprotsessile. Paljusid ELi sotsiaalpoliitika prioriteete, nt võõrtööliste sotsiaalkindlustust, sotsiaalset ühtekuuluvust, sotsiaaldialoogi, tööhõivepoliitikat ja soolist võrdõiguslikkust, tuleb vaadelda selles kontekstis. Laienemisega kaasnevad edaspidigi suured väljakutsed seoses ELi ühtekuuluvuse ja mõne Lissaboni eesmärgi saavutamisega, eelkõige sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonnas. Wim Koki juhitud töörühma koostatud Lissaboni strateegia vahehindamises on tabavalt öeldud, et laienemine on ELi siseste pingete allikaks ja “kui puuduvad mingidki väljavaated sulandumisele, hakkavad nimetatud pinged võimust võtma. ”Hoiatusse tuleb tõsiselt suhtuda. Järgmistel aastatel tuleb integreerimispoliitikas uuesti asetada rohkem rõhku liidu sotsiaalsele süvendamisele. See eeldab muu hulgas, et ELis luuakse majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustavad makromajanduslikud raamtingimused. EMSK nendib, et liikmesriikide vahel on endiselt suured majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused. Komitee arvates ei tohi laienemist tajuda kui ohtu, mis halvendab sotsiaalset mõõdet, vaid pigem kui võimalust elu- ja töötingimuste parandamiseks sihipärasema Euroopa Liidu poliitika toel nii uutes liikmesriikides kui ka kogu Euroopas.
4.8

Nende kalandussaaduste hulka, mille eest hüvitist ei maksta, ei kuulu määruse ettepaneku kohaselt ühenduse vetes Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade püütud kalandussaadused. EMSK on arvamusel, et kui on olemas Euroopa Liidu ja Venezuela kokkulepe, mis annab Venezuela laevadele õiguse määruse ettepanekuga ettenähtud hüvituskava raames toetust saada, tuleks sellele selgelt viidata, samuti tuleks viidata sellele, millistes äärepoolseimasse piirkonda kuuluvates ühenduse vetes võivad nende kalandussaadused kõnealust hüvitist saada.
3.1.2

Kõnealuses jaotises käsitletakse inimväärse töö kõiki aspekte. Silma torkab see, et töötervishoidu ja tööohutust käsitletakse ainult pealiskaudselt (lühidalt mainitakse tööhõive kvaliteeti). Näib, et see ei ole juhuslik, sest kogu teatise tekstis kajastatakse töötervishoiu ja tööohutuse teemat vähe. Põhjuseks võib olla komisjoni ja liikmesriikide problemaatiline seisukoht ILO asjaomaste konventsioonide suhtes. Nimetatud konventsioonide ratifitseerimisega on ELi liikmesriikides probleeme, kuigi kõnealuse valdkonna ELi õigusaktide pakutav kaitse tase on muidugi tavaliselt kõrgem kui vastavate ILO meetmete puhul. ILO töötervishoiu ja tööohutuse konventsioonide vähene ratifitseerimine ELi riikides ei ole eeskujuks teistele riikidele nende ratifitseerimiseks. Selles suhtes ei edenda EL inimväärse töö tegevuskava. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima praegusi puudujääke, et olukorda lähitulevikus märkimisväärselt parandada. Samuti leiab komitee, et liikmesriigid tohiksid ILO töötervishoiu ja tööohutuse konventsioone denonsseerida ainult juhul, kui nad on otsustanud ratifitseerida sama valdkonda hõlmava ajakohastatud konventsiooni.
2.7

Nimetatud kriteeriumid edastatakse kõikidele turul osalejatele ning neid kohaldatakse ühetaoliselt kõikides liikmesriikides. Pädev asutus peab sel juhul arvesse võtma ainult järgmist: — potentsiaalse ostja maine: direktiivi eelnõu preambulis sedastatakse, et see tähendab kontrollimist, kas ostja usaldusväärsuse ja ametialase pädevuse suhtes on mingeid kahtlusi (nt tulenevalt varasemast käitumisest ettevõtluses) ning kas need on põhjendatud; — usaldusväärsuse hindamine on eriti asjakohane juhul, kui ostja ei ole muu reguleeritud finantsasutus või investeerimisühing; — kavandatava omandamistehingu tulemusel kahjukindlustusseltsi äritegevust juhtima hakata võiva iga isiku maine ja kogemused; — kavandatava omandaja majanduslik usaldatavus, eriti seoses omandatava kahjukindlustusseltsi käimasoleva ja kavandatava äritegevusega; — kas kahjukindlustusselts suudab jätkuvalt täita Euroopa Liidu sätestatud usaldatavusnormatiivide ja maksevõime eeskirjadega kehtestatud kohustusi; — kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamistehinguga toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist või kas kavandatav omandamistehing võiks suurendada sellist ohtu; — teate kätte saanud pädev asutus peab kahe tööpäeva jooksul esitama selle kohta kirjaliku kinnituse; — pädeval asutusel on kavandatava omandamistehingu hindamiseks aega kuni kolmkümmend tööpäeva alates vastuvõtuteatise kuupäevast (“hindamisaeg”). Kui kavandatava ostja suhtes kohaldatakse väljaspool ühendust kehtivaid õigusakte ja ta asukoht on EL-välises riigis, kus esineb õiguslikke takistusi vajaliku teabe edastamiseks, siis võib hindamisaega pikendada viiekümne tööpäevani; — pädev asutus võib vajaduse korral nõuda ostjalt lisateavet. Nõutud teabe hankimise ajaks peatatakse hindamisaeg kuni kümneks tööpäevaks.
7.1

Äärepoolsete piirkondade suureks probleemiks on rahvastiku vananemine, kuna tegutsemisvõimalusi pakkuvate keskuste kauguse tõttu lähevad noored ja kvalifitseeritud töötajad ära linnadesse. Selline maapiirkondadest lahkumine võib kiirendada nende alade allkäiku. Lisaks tekivad spetsiifilised probleemid suurtes linnades, kuhu koondub põhiosa ressurssidest, ning võib täheldada ka sisemisi erinevusi nii linnaosade ja/või sotsiaalsete rühmade vahel. “Peaaegu kõigis linnades, kus tööpuuduse tase on 10 % või üle selle, on piirkondi, milles see suhtarv on vähemalt kaks korda suurem kui linna keskmine.” (23) Komisjon on määratlenud järgmised neli mõõdet, millele tuleks erilist tähelepanu osutada: transport, selle kättesaadavus ja mobiilsus, teenuste ja vahendite kättesaadavus, looduslik ja füüsiline keskkond, kultuurivaldkond (24)