Kokkuvõte

Käesolev aruanne on kolmas poolaastaaruanne eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta. Aruandes kinnitatakse eelmistes aruannetes esitatud järeldusi, kirjeldatakse TERA senist tegevust ja kasutamist ning antakse ülevaade selle sotsiaal-majanduslikust mõjust. TERA on 100 miljardi euro suuruse eelarvega kriisiohjevahend, mille Euroopa Liit (EL) on loonud selleks, et aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemia ajal kaitsta töökohti ja töötajate sissetulekuid. TERA on ka kõigi ELi liikmesriikide solidaarsuse jõuline väljendus: kõik liikmesriigid nõustusid andma ELile kahepoolsed tagatised, et liit saaks võtta turgudelt väga soodsatel tingimustel laenu TERA laenude rahastamiseks.

Kiiresti rakendatud uudne vahend pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks

Rahastu rakendamine oli kiire ja sujuv ning nüüdseks on 19 liikmesriigile välja makstud peaaegu kogu 94 miljardi euro suurune TERAst eraldatud finantsabi. Komisjon esitas ettepaneku TERA määruse kohta 2. aprillil 2020 ja see oli osa ELi esmastest meetmetest pandeemiale reageerimiseks. Nõukogu võttis määruse vastu 19. mail 2020. Rahastu 100 miljardi euro suurune rahastamispakett muutus kättesaadavaks 22. septembril 2020, kui kõik liikmesriigid olid tagatislepingutele alla kirjutanud. Komisjon kiirendas tihedas koostöös liikmesriikidega rahastu rakendamist. Suurem osa eraldatud finantsabist maksti välja vaid seitsme kuu jooksul, 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta maini.

TERA kaudu liikmesriikidele antava finantsabi rahastamiseks emiteeris EL esmakordselt sotsiaalseid võlakirju. Lisaks TERA määruse nõuete täitmisele esitatakse käesolevas aruandes ka ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistiku alusel avaldamisele kuuluv asjakohane teave ja kinnitatakse veel kord, et TERA kulutused on olnud kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega.

TERA jätkuv kasutamine toetatavate liikmesriikide poolt

Käesolev aruanne kinnitab varasemat hinnangut, et TERA raames toetati 2020. aastal hinnanguliselt 31 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet. Need arvud moodustavad vastavalt peaaegu 30 % kogu tööhõivest ja veerandi ettevõtete koguarvust toetatavates liikmesriikides. Väikeettevõtted on olnud peamised TERA kaudu toetuse saajad. Enim toetust saanud sektorid olid hulgi- ja jaekaubandus, majutus- ja toitlustusteenused ning tootmine; paljud liikmesriigid toetasid sihitud meetmetega ka muid sektoreid.

Ka 2021. aastal, mil toimus ebaühtlane taastumine kriisist, kaitsti TERA abiga tööhõivet, toetades ligikaudu 3 miljonit inimest ja rohkem kui 400 000 ettevõtet. Avaliku sektori kulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele on jätkuvalt üldjoontes peegeldanud epidemioloogilist olukorda. Tulenevalt järgmistest pandeemialainetest osutusid avaliku sektori kogukulutused TERA raames 2021. aastal 3 miljardi euro võrra suuremaks, kui eelmise aruandluse esitamise ajal 2021. aasta juunis eeldati. Lühendatud tööaja kavade kasutamine on alates 2020. aasta haripunktist vähenenud, kuid oli 2021. aastal siiski veel ulatuslik.

2022. aasta jaanuaris anti ühele liikmesriigile täiendavat finantsabi ja veel ühe liikmesriigi puhul muudeti nõukogu rakendusotsust, et lisada sellesse täiendavaid meetmeid. Ungari sai 147 miljonit eurot lisatoetust olemasolevate meetmete pikendamiseks ja uue meetme rahastamiseks. Portugali käsitlevat esialgset nõukogu rakendusotsust muudeti, et lisada kolm täiendavat meedet, mis võimaldavad Portugalil kasutada ära kogu 2020. aasta septembris eraldatud finantsabi summa.

Peaaegu kõik TERA raames kavandatud avaliku sektori kulutused on nüüdseks tehtud. Avaliku sektori kogukulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele küündivad nüüd eeldatavasti 118 miljardi euroni. See ületab suuresti eraldatud finantsabi kogusummat (94 miljardit eurot), kuna mitu liikmesriiki kulutasid või kavatsesid kulutada abikõlblikele meetmetele taotletud finantsabist rohkem. See näitab, et TERA kaudu toetatavad meetmed on liikmesriikide seisukohast igati asjakohased. Üle poole TERA raames abikõlblikele meetmetele tehtavatest avaliku sektori kogukulutustest on ette nähtud lühendatud tööaja kavade jaoks. Taas leidis kinnitust, et tervishoiuga seotud kulutused, mis moodustavad kulutuste kogusummast vaid 5 %, on täiendava iseloomuga.

TERA kaudu antud finantsabi kasutuselevõtu määr on valdavas enamikus liikmesriikides kõrge. Ainult ühes liikmesriigis on see endiselt väga madal ja veel ühes liikmesriigis jälgitakse seda tähelepanelikult. Rumeenias on kasutuselevõtu märkimisväärne puudujääk, mis toodi välja esimeses ja teises aruandes ning mis moodustab kolm neljandikku nõukogu eraldatud summast, jäänud laias laastus samaks. Poolas esineb mõõdukas kasutuselevõtu puudujääk, kuna TERA raames abikõlblikele meetmetele kulutati eeldatust vähem, samas kui teise aruande jaoks esitatud riiklikest andmetest puudujääki ei nähtu. Poolas tehtud kulutuste kogusumma on väiksem kui nõukogu poolt TERA raames eraldatud summa, ent ületab juba väljamakstud summat. Portugali ja Küprose puhul ei ole kasutuselevõtu puudujäägi oht, mis toodi välja teises aruandes, enam probleem.

Ajakohastatud hinnang TERA mõju kohta

Käesolev aruanne kinnitab eelmises aruandes esitatud hinnangut, et poliitiliste toetusmeetmetega, sealhulgas TERAga, hoiti 2020. aastal ära 1,5 miljoni inimese töötuksjäämine. Vaatamata SKP suurele langusele oli töötuse kasv toetatavates liikmesriikides 2020. aastal mõõdukas ja oodatust oluliselt väiksem. See saavutati tänu sellele, et töötajatel oli võimalik jääda oma ettevõttesse tööle ja füüsilisest isikust ettevõtjad said jätkata tegevust. Täiendava tegurina aitas TERA suurendada üldist kindlustunnet kogu ELis, mida kinnitas hiljutine Eurobaromeetri uuring, milles TERA pälvis ELi kodanike laiapõhjalise toetuse. Nagu teatati teises poolaastaaruandes, säästsid liikmesriigid TERA kaudu finantsabi saades intressimaksetelt hinnanguliselt kokku 8,2 miljardit eurot.

Ettevaatavalt võib öelda, et tänu tööhõive kaitsele pandeemia kahel esimesel aastal on majanduse taastumine kiirem kui pärast varasemaid kriise. Prognooside kohaselt kompenseerib majanduse taastumine 2022. aastal täielikult SKP vähenemise COVID-19 kriisi ajal ning majanduse taastumise kiirus ületab märkimisväärselt taastumiskiirust pärast ülemaailmset finantskriisi ja euroala kriisi, mil SKP jäi kaks aastat pärast nende kriiside puhkemist tublisti allapoole kriisieelset taset. TERA on sellele kaasa aidanud, rahastades kavasid, mille eesmärk on võimaldada ettevõtetel hoida alal töötajaid ja oskusi ning aidata füüsilisest isikust ettevõtjatel olla valmis oma tegevust jätkama.

TERA rakendamist õigustavate erandlike asjaolude jätkumine

Majanduse väljavaated on endiselt väga ebakindlad, kuna pandeemia, millega seoses TERA loodi, on laadilt ettearvamatu; lisaks tuleb arvesse võtta Ukrainaga seotud arenevat geopoliitilist olukorda. Enamik ELi liikmesriike hoidus laiaulatuslike rangete piiramismeetmete taaskehtestamisest kogu talve jooksul ja omikronvariandi laine ajal, ent teatavaid sektoreid mõjutasid piirangud endiselt. Viiruse ja selle võimalike uute variantidega seotud ebakindlus on endiselt suur. 2021. aastal hoogustunud majanduskasv aeglustus aasta lõpus ja sissetung Ukrainasse on majanduslikku ebakindlust suurendanud.

Pandeemia mõju leevendamiseks võetud poliitikameetmed olid üha täpsemalt suunatud majanduse taastumisele ning neid toetati taaste- ja vastupidavusrahastust. Kuna TERA on rakendatav kuni 31. detsembrini 2022 ja kasutada on veel 5,6 miljardit eurot, saab jätkata rahastust finantsabi andmist COVID-19 pandeemiast põhjustatud tõsiste majandushäirete leevendamiseks.

Teave riiklike auditi- ja kontrollisüsteemide kohta

Käesolevas aruandes käsitletakse riiklikke kontrolli- ja auditisüsteeme, millest liikmesriigid on TERA määruse kohaselt teatanud ja mille eesmärk on hoida ära TERAst saadud finantsabi väärkasutamine. Komisjoni kontrollisüsteemide kõrval peaksid ka liikmesriigid vastavalt TERA määrusele ja kahepoolsetele laenulepingutele tagama rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise riiklikul tasandil, ennetama eeskirjade eiramist ja pettusi ning nõudma tagasi väärkasutatud vahendid. Veendumaks, et liikmesriikidel on olemas selle kohustuse täitmiseks vajalikud süsteemid, palus komisjon liikmesriikidel esitada teavet TERAga seoses kasutatavate riiklike kontrolli- ja auditisüsteemide kohta. Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte kõigi toetatavate liikmesriikide esitatud teabest.