Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi /* KOM/2011/0073 lõplik - NLE 2011/0043 */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 7.3.2011 KOM(2011) 73 lõplik 2011/0043 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi {COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final} SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Käesoleva seletuskirjaga kaasneb ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi. See hõlmab teadusuuringuid tuumasünteesi, tuumalõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas. Põhieesmärk on tagada ELi rahastatavate teadusuuringute jätkumine nendes valdkondades järgneval kahel aastal kooskõlas aastatel 2007–2011 edukalt võetud meetmetega. Seepärast on ettepanekus üksikasjalikumalt selgitatud teadus- ja arendustegevuse ulatust. 2. EURATOMI ERIPROGRAMMIDE SISU Käesolev kaudsete meetmete eriprogramm hõlmab kahte järgmist temaatilist prioriteeti. 2.1. TUUMASÜNTEESIUURINGUD Selle temaatilise prioriteedi eesmärk on ITER-projekti jaoks teadmisbaasi loomine ja ITERi ehitamine, mis on oluline samm, et luua ohutute, säästvate, keskkonnateadlike ja majanduslikult elujõuliste elektrijaamade reaktorite prototüübid. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi: - ITER-projekti elluviimine; - teadus- ja arendustegevus ITERi tegevuse ettevalmistamisel; - tegevused DEMO ettevalmistamiseks; - teadus- ja arendustegevuse pikaajalised meetmed; - personal, haridus ja koolitus; - infrastruktuurid; - tehnosiire, tööstuse kaasamine ja innovatsioon. 2.2. TUUMALÕHUSTUMINE JA KIIRGUSKAITSE Selle temaatilise prioriteedi eesmärgid on luua usaldusväärne teaduslik ja tehniline alus, et kiirendada pikaealiste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, suurendada eelkõige tuumaenergia ohutust, ressursitõhusust ja kulutõhusust ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse eest. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi: - geoloogiline lõppladustamine; - reaktorsüsteemid ja ohutus; - kiirguskaitse; - teadusinfrastruktuuri toetamine ja sellele juurdepääsu võimaldamine; - personal ja koolitus. 2.3. KÄESOLEVA ERIPROGRAMMI PÕHIEESMÄRGID ON: - SET-kava kohaste tegevuste jätkuv toetamine; - riiklike uurimisprogrammide toetamine ja täiendamine tuumalõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas teaduskoostöö ja koostöövõrgustike kaudu, maksimeerides seejuures ELi lisaväärtust kooskõlas ELi üldise energeetika- ja tervisekaitsepoliitikaga; - Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkulepe (EFDA) raames teostatavate tuumasünteesialaste teadusuuringute rakendamise parandamine; - rahvusvahelise koostöö tugevdamine konkreetsete tegevuste kaudu nii tuumasünteesi kui ka tuumalõhustumise valdkonnas, mis täiendavad programmi strateegilist lähenemisviisi; - ITERi ja Euroopa Ühisettevõte (F4E) adekvaatse juhtimise ja haldamise tagamine, sealhulgas kulude piiramine ja riskijuhtimine (tehniline, tööstuslik, rahaline, õiguslik). ITERi ja F4E jaoks on vaja paindlikumaid organisatsioonilisi struktuure, et loodavad innovatiivsed ja tehnoloogilised lahendused kanduksid kiiresti üle tööstusse, et Euroopa tööstus muutuks seega konkurentsivõimelisemaks. Selleks tehakse järgmist: - soodustatakse innovatsiooni ja oskusteabe vahetamist asjaomaste ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstussektoriga; - julgustatakse patentide taotlemist; - edendatakse tuumasünteesitööstuse innovatsioonifoorumi, mis töötaks välja tuumasünteesitehnoloogia tegevuskava ja personali arendamise algatusi, pidades eelkõige silmas innovatsiooni ning uute toodete ja teenuste pakkumise potentsiaali. 2.4. ETTEPANEKU VALDKONNAS KEHTIVAD ÕIGUSNORMID Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt on Euratomi raamprogramm peamine vahend, millega ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide tuumaenergiaalast teadus- ja arendustegevust. Praegu kehtivad sätted (nõukogu otsused seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) loomise kohta)[1] aeguvad 2011. aasta lõpus. 2.5. KOOSKÕLA EUROOPA LIIDU MUUDE TEGEVUSPÕHIMÕTETE JA EESMÄRKIDEGA Käesoleva eriprogrammiga toetatav teadus- ja arendustegevus on täielikult kooskõlas Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) eesmärkidega. See toetab ka eesmärke ELi peamistes poliitilistes algatustes, nagu Euroopa 2020 strateegia ja sellega seotud „Innovatiivne liit” ning teatis „Energia 2020”. 3. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 3.1. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA Komisjon konsulteeris Euratomi lepingu kohaselt Euratomi teadus- ja tehnikakomiteega. 3.2. EKSPERDIARVAMUSTE KOGUMINE JA KASUTAMINE Komisjon kasutas eriprogrammi ettepaneku koostamisel mitmesuguseid allikaid, sealhulgas: - Euratomi seitsmenda raamprogrammi vahehindamine, mille viisid läbi sõltumatud eksperdirühmad; - Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) aruanne, mis järgnes tuumasünteesialase teadus- ja arendustegevuse programmi tulevikku käsitleva ajutise uurimisrühma tööle; - Euratomi teadus- ja tehnikakomitee panus Euratomi seitsmenda raamprogrammi pikendamisele ja kaheksanda raamprogrammi ettevalmistamisele; - aruanded, näiteks visioonidokumendid ja strateegiliste uuringute kavad, mille on koostanud tuumaenergia valdkonna tehnoloogiafoorumid – säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvorm (SNETP), geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvorm (IGD-TP) ning Euroopa multidistsiplinaarne väikese kiirgusdoosi algatus (MELODI). 3.3. MÕJU HINDAMINE Komisjon tegi vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklile 21 (komisjoni määrus nr 2342/2002) eelhindamise. Kuna käesoleva ettepaneku eesmärk on jätkata Euratomi raamprogrammi tegevusi aastatel 2012–2013 sama finantsperspektiivi alusel, ei ole mõjuhinnangut vaja teha. 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesoleva eriprogrammi õiguslik alus on sätestatud Euratomi asutamislepingu artiklites 1, 2, 4 ja 7. 5. MÕJU EELARVELE Käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning personali- ja haldusressursside vajadus. 2011/0043 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3] ning arvestades järgmist: (1) Ühised riiklikud ja kogu Euroopat hõlmavad jõupingutused teadus- ja koolitustegevuse valdkonnas on olulised Euroopa majanduskasvu ja kodanike heaolu edendamiseks ja kindlustamiseks. (2) Vastavalt nõukogu otsusele (XXX/XXX/Euratom), milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)[4] (edaspidi „raamprogramm (2012–2013)”), tuleb raamprogramm (2012–2013) rakendada eriprogrammidega, milles määratakse kindlaks nende rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja nende kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. (3) Raamprogramm (2012–2013) hõlmab kahte liiki meetmeid: kaudsed meetmed tuumasünteesiuuringute ning tuumalõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas ning Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed tuumaenergeetika valdkonnas. Kaudseid meetmeid tuleks rakendada käesoleva eriprogrammiga. (4) Käesoleva eriprogrammi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi (2012–2013) kohaselt kehtivaid ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemiseeskirju ning uurimistulemuste levitamise eeskirju. (5) Vastavalt asutamislepingu artiklile 101 on ühendus sõlminud mitmeid tuumauuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teaduskoostöö tugevdamiseks eesmärgiga integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsete teadusringkondadega. Kahepoolne rahvusvaheline koostöö tugineb ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud koostöölepingute tugevale õigusraamistikule. Raamprogramm (2012–2013) on kõnealuste lepingute rakendamisel olulise tähtsusega. Seepärast peaks kõnealune eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see peaks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel olema osalemiseks avatud ka kolmandate riikide õigussubjektidele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele. (6) Käesolev raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele. (7) Kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[5] ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,[6] tuleks tagada eriprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendada seda võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil ning tagada samal ajal kõikidele osalistele õiguskindlus ja juurdepääs sellele. (8) Tuleks võtta asjakohased (Euroopa Liidu finantshuvidega vastavuses olevad) meetmed, et jälgida antud rahaliste vahendite ja nende kasutamise tõhusust, et vältida pettusi ja eeskirjade eiramist. Tuleks astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta),[7] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest)[8] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[9]. (9) Igal teemavaldkonnal peaks Euroopa Liidu üldeelarves olema oma eelarverida. (10) Käesoleva eriprogrammi raames tehtavate teadusuuringute käigus tuleks austada eetika aluspõhimõtteid ning järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. (11) Komisjon on konsulteerinud Euratomi teadus- ja tehnikakomiteega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi ( 2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatav eriprogramm (edaspidi „eriprogramm”) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013. Artikkel 2 Eriprogramm toetab tuumaenergeetikaalast teadus- ja koolitustegev ust, mis hõlmab kõiki kaudseid meetmeid järgmistes teadusuuringute teemavaldkondades: a) tuumasünteesiuuringud (sealhulgas ITER); b) teadusuuringud tuumalõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas. Esimeses lõigus osutatud tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on esitatud lisas. Artikkel 3 Otsuse [viide Euratomi raamprogrammi käsitlevale nõukogu otsusele, mis lisatakse selle vastuvõtmisel ] artikli 3 kohaselt on eriprogrammi rakendamiseks vajaliku summa suurus 2 327 054 000 eurot, millest kuni 15 % moodustavad komisjoni halduskulud. Kõnealune summa on jaotatud järgmiselt (eurodes): a) tuumasünteesiuuringud | 2 208 809 000; | b) tuumalõhustumine ja kiirguskaitse | 118 245 000. | Artikkel 4 Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid. Artikkel 5 1. Eriprogrammi rakendatakse otsuse [viide Euratomi raamprogrammi käsitlevale nõukogu otsusele, mis lisatakse selle vastuvõtmisel] II lisas esitatud rahastamiskavade kaudu. 2. Käesoleva eriprogrammi suhtes tuleks kohaldada ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemiseeskirju ning uurimistulemuste levitamise eeskirju, mis on seotud nõukogu otsuses (Euratom) nr [viide nõukogu määrusele, mis lisatakse selle vastuvõtmisel][10] sätestatud kaudsete meetmetega. Artikkel 6 1. Komisjon koostab eriprogrammi rakendamiseks iga-aastase tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks lisas esitatud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, nende teemade rahastamiskavad, mille kohta taotlusi oodatakse, ning rakendamise ajakava. 2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjaomast teadustegevust. Vajaduse korral seda ajakohastatakse. 3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskavade kohaseid kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid. Need kriteeriumid on pädevus, mõju ja rakendamine. Täiendavaid kriteeriume ning mis tahes koefitsiente ja lävendeid võib hiljem tööprogrammis täpsustada või täiendada. 4. Tööprogrammis võib määratleda: a) organisatsioonid, kes saavad toetust liikmemaksuna; b) tugimeetmed teatavate õigussubjektide tegevuseks. Artikkel 7 1. Eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon. 2. Eriprogrammi elluviimisel abistab komisjoni nõuandekomitee. Komitee liikmed võivad vahelduda, olenevalt komitee päevakorras olevatest teemadest. Tuumalõhustumisega seotud küsimuste puhul peavad kõnealuse komitee koosseis ning üksikasjalikud tööeeskirjad ja töökord vastama nõukogu otsuse nr 84/338/Euratom, ESTÜ, EMÜ[11] sätetele. Tuumasünteesiga seotud küsimuste puhul peavad need vastama nõukogu 16. detsembri 1980. aasta otsusele, millega asutatakse tuumasünteesiprogrammi nõuandekomitee[12]. 3. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest, samuti teavitab ta komiteed õigel ajal kõikidest käesoleva eriprogrammi alusel kavandatud või rahastatud meetmetest. Artikkel 8 Komisjon korraldab vastavalt otsuse [viide Euratomi raamprogrammi käsitlevale nõukogu otsusele, mis lisatakse selle vastuvõtmisel ] artiklile 6 eriprogrammiga hõlmatud valdkondades teostatud meetmete sõltumatu järelevalve, hindamise ja läbivaatamise. Artikkel 9 Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMAVALDKONDADE JA TEGEVUSTE PÕHISUUNAD I. Teadustöö teemavaldkonnad I.A Tuumasünteesiuuringud Üldine eesmärk ITER-projekti jaoks teadmisbaasi loomine ja ITERi ehitamine, mis on oluline samm ohutute, säästvate, keskkonnateadlike ja majanduslikult elujõuliste elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks. Tegevused 1. ITER-projekti elluviimine Ühendusel on eriline vastutus ITER-organisatsioonis projekti asukohana ja tal on oluline roll, eelkõige seoses ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtimise ja personaliga ning üldise tehnilise ja haldustoetusega. Ühenduse osalemine ITER-projektis ühe osapoolena hõlmab osalemist varustuse ja ITERi asukohas vajalike rajatiste ehitamises ning projekti toetust ehituse ajal. ITERi ehitust toetav teadus- ja arendustegevus viiakse läbi tuumasünteesiühingutes ja Euroopa tööstusharudes. See hõlmab koostisosade ja süsteemide arendamist ja testimist. 2. Teadus- ja arendustegevus ITERi tegevuse ettevalmistamisel Sihipärane füüsika- ja tehnoloogiaprogramm seab eesmärgiks ITER-projekti valikute konsolideerimise ja ettevalmistamise ITERi töö kiireks alustamiseks. See viiakse läbi kooskõlastatud eksperimentaalse, teoreetilise ja modelleerimistegevuse kaudu, kasutades JETi rajatisi ja muid magnetvangistuse seadmeid. See tagab Euroopa vajaliku mõju ITER-projektile ning valmistab ette Euroopa olulist rolli selle kasutamises. Kõnealune programm hõlmab: - ITERi tööks vajalike võtmetehnoloogiate hindamist JETi täiustatud komponentide (ITERi jaoks ehitatud esimene sein, soojendussüsteemid, diagnostika) kasutamise kaudu; - ITERi tööstsenaariumide uurimist JETi ja muude rajatiste sihteksperimentide abil ning kooskõlastatud modelleerimistegevust. 3. Piiratud tehnoloogilised tegevused DEMO ettevalmistamisel Võtmetehnoloogiad ja materjalid, mis on vajalikud DEMO elektrijaama jaoks loa saamiseks, selle ehitamiseks ja kasutamiseks, töötatakse välja tuumasünteesiühingutes ja tööstussektoris, et katsetada neid ITERis ja et Euroopa tööstus oleks võimeline ehitama DEMO ja arendama tuleviku tuumasünteesielektrijaamu. Rakendatakse järgmisi tegevusi: - projekteerimise valideerimise ning tehnilise projekteerimisega tegeleva eriotstarbelise töörühma edasine ettevalmistav töö, et ehitada rahvusvaheline tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatis, mida kasutatakse tuumasünteesielektrijaama materjalide katsetamiseks; - madalaktiivsete ja kiirguskindlate materjalide väljatöötamine, kiiritamine ja modelleerimine; tuumasünteesielektrijaama tööks vajalike võtmetehnoloogiate, sealhulgas katteseinade väljatöötamine; DEMO kontseptuaalne projekteerimine, sealhulgas ohutus- ja keskkonnaaspektid. 4. Teadus- ja arendustegevuse pikaajalised meetmed ITERi ja DEMO konkreetsele tegevusele tuginedes arendatakse eriprogrammi abil oskusi ja suurendatakse teadmisbaasi valdkondades, mis on strateegiliselt olulised tuleviku tuumasünteesielektrijaamade jaoks. Selline teadustegevus suurendab tuumasünteesielektrijaamade tehnilist teostatavust ja majanduslikku elujõulisust. Raamprogrammi (2012–2013) konkreetsed meetmed hõlmavad järgmist piiratud tegevust: - magnetvangistuse süsteemide, sealhulgas stellaraatorite täiustatud kontseptsioonide uurimine. Keskendutakse stellaraatori W7-X käitamise ettevalmistamisele, olemasolevate seadmete kasutamisele eksperimentaalsete andmebaaside laiendamiseks ja nende konfiguratsioonide tulevikuperspektiivide hindamisele; - katsetamine, teooria ja edasine modelleerimine eesmärgiga saada põhjalik ülevaade reaktorikõlblikest tuumaplasmadest; - tuumasünteesienergia tootmise sotsioloogiliste ja majanduslike aspektide uurimine ning teavitusmeetmete rakendamine, et tõsta üldsuse teadlikkust tuumasünteesi valdkonnas. 5. Personal, haridus ja koolitus – ITERi põlvkonna loomine Meetmed piisava personali ja kõrgetasemelise koostöö tagamiseks tuumasünteesi teemavaldkonnas nii ITER-projekti koheste kui ka keskmise tähtajaga vajaduste rahuldamiseks ning tuumasünteesi edasiseks arendamiseks on järgmised: - eriprogrammi töös osalevate organisatsioonide vahelise teadlaste liikuvuse toetamine, et soodustada tõhusamat teaduskoostööd ja integratsiooni ning tugevdada rahvusvahelist koostööd; - kõrgetasemeline inseneride ja teadlaste koolitus kraadiõppe ja doktorantuurijärgsel tasemel, sealhulgas rajatiste kasutamine koolitusplatvormidena ning eriseminarid ja -töörühmad, ning koostöö tugevdamine ülikoolide vahel. 6. Infrastruktuur ITER, mis ehitatakse Euroopas ITERi organisatsiooni rahvusvahelise raamistiku raames, moodustab osa uuest teadusuuringute infrastruktuurist, millel on märkimisväärne Euroopa mõõde. 7. Tehnosiire, tööstuse kaasamine ja innovatsioon ITERi jaoks on vaja uut ja paindlikku organisatsioonilist struktuuri, et loodud innovatiivsed ja tehnoloogilised lahendused kanduksid kiiresti üle tööstusesse, et Euroopa tööstus muutuks seega konkurentsivõimelisemaks. Selleks tehakse järgmist: - soodustatakse innovatsiooni ja oskusteabe vahetamist asjaomaste ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstussektoriga; - julgustatakse patentide taotlemist; - edendatakse tuumasünteesitööstuse innovatsioonifoorumi, mis töötaks välja tuumasünteesitehnoloogia tegevuskava ja personali arendamise algatusi, pidades eelkõige silmas innovatsiooni ning uute toodete ja teenuste pakkumise potentsiaali. I.B Tuumalõhustumine ja kiirguskaitse Peamine eesmärk on eelkõige parandada tuumalõhustumise ning tööstuses ja meditsiinis kasutatava kiirguse ohutustaset, ressursside kasutamise tõhusust ja kulutasuvust. Tuumalõhustumise ja kiirguskaitse valdkonna kaudseid meetmeid rakendatakse viies allpool kirjeldatud tegevusvaldkonnas. Eelkõige sellised valdkonnad nagu energeetika, Euroopa standardid, haridus ja koolitus, keskkonnakaitse, tervishoid, materjaliteadus, valitsemine, ühine infrastruktuur, turvalisus ja ohutuskultuur on märkimisväärselt seotud teadustegevusega, mis on hõlmatud liidu seitsmenda raamprogrammiga, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ[13] . Rahvusvaheline koostöö on paljude tegevusvaldkondade tegevuse oluline osa, eelkõige kõrgtehnoloogilise tuumasüsteemi valdkonnas, millega tegeleb IV põlvkonna rahvusvaheline foorum. 1. Geoloogiline lõppladustamine Eesmärk Luua rakenduslike teadusuuringute abil usaldusväärne teaduslik ja tehniline alus tutvustamaks kasutatud tuumkütuse ja pikaealiste radioaktiivsete jäätmete geoloogilistes formatsioonides lõppladustamise tehnoloogiat ja ohutust, et toetada Euroopa ühise seisukoha väljaarendamist seoses jäätmekäitluse ja jäätmete kõrvaldamisega. Tegevused Geoloogiline lõppladustamine: projekteerimisuuringud ja lõppladustamise kontseptsiooni tutvustamine, lõppladustamiskoha kivimite kohapealne iseloomustus (nii üldistes kui ka kohaspetsiifilistes maa-alustes uurimislaboratooriumides), ladustamiskeskkonna mõistmine, asjaomaste protsesside uuringud lähiväljas (jäätmete vorm ja projekteeritud kaitsed) ja kaugväljas (aluspõhjakivim ja biosfääri uuringud), usaldusväärsete meetodite arendamine toimimise ja ohutuse hindamiseks ning üldsuse heakskiiduga seotud juhtimis- ja sotsiaalküsimuste uurimine. 2. Reaktorsüsteemid Eesmärk Toetada kõigi olemasolevate või Euroopas arendatavate asjakohaste reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatised) jätkuvat ohutut toimimist ning uurida võimalusi jäätmete koguse ja/või ohtlikkuse vähendamiseks. Tegevused Tuumarajatiste ohutus: olemasolevate ja tulevaste tuumarajatiste tööohutus, eelkõige tuumajaamade kasutusea hindamine ja juhtimine, ohutuskultuur (inimeste põhjustatud ja organisatsioonilistest vigadest tingitud riski minimeerimine), ohutuse hindamise täiustatud meetodid, numbrilised simulatsioonivahendid, mõõteriistad ja juhtseadmed ning raskete õnnetuste vältimine ja kahju piiramine ning sellega seotud tegevus teadmiste juhtimise optimeerimiseks ja oskuste säilitamiseks. Kõrgtehnoloogilised tuumasüsteemid: olemasolevate süsteemide ja kütuste tõhususe parandamine ning kõrgtehnoloogiliste tuumasüsteemide uurimine, et hinnata nende potentsiaali, võimet aidata kaasa tuumamaterjali leviku tõkestamisele ja mõju pikaajalisele säästvusele, sealhulgas alusuuringud ja valdkondadevahelised teadusuuringud (eelkõige materjaliteadus)[14] ning kütusetsükli, innovatiivsete kütuste ja jäätmekäitluse uuringud, sealhulgas eraldamine ja transmutatsioon ning lõhustuva materjali tõhusam kasutamine olemasolevates reaktorites. 3. Kiirguskaitse Eesmärk Säilitada ja parandada teadusuuringute abil kiirguskaitse standardeid liidus ja aidata lahendada vastuoluline küsimus seoses sellega, millist ohtu kujutab pikemaajaline kokkupuude ioniseeriva kiirguse madalate doosidega. Tegevused - Ohud pikemaajalisel kokkupuutel madalate kiirgusdoosidega: madalate kiirgusdoosidega pikemaajalisest kokkupuutest tulenevate terviseriskide parem kvantifitseerimine, sealhulgas individuaalne varieeruvus, epidemioloogiliste uuringute ning raku- ja molekulaarbioloogia uuringute mehhanismide parema mõistmise kaudu. - Kiirguse kasutamine meditsiinis: kiirguse meditsiinilistel eesmärkidel kasutamise ohutuse ja tõhususe suurendamine uute tehnoloogiliste lahenduste ning selliste kasutusalade kasulikkuse ja riskide vahel õige tasakaalu saavutamise abil. - Hädaolukordade juhtimine ja rehabilitatsioon: hädaolukordade juhtimise ühtsuse ja integratsiooni parandamine Euroopas ühiste vahendite ja strateegiate arendamise kaudu ning nende efektiivsuse tõendamine töökeskkondades. - Muud teemad: siseriiklikku teadustegevust muudes valdkondades integreeritakse tõhusamalt, kui see on vajalik üldeesmärgi saavutamiseks. 4. Infrastruktuur Eesmärk Toetada olulisi infrastruktuure, kui need annavad selgelt Euroopas lisaväärtust, eriti selleks, et luua kriitiline mass ja tagada asjakohane juurdepääs. Tegevused Olulise teadusinfrastruktuuri projekteerimise, moderniseerimise, ehitamise ja/või töö toetamine kõigis eespool nimetatud teemavaldkondades, sealhulgas lihtsustades üksikute teadlaste ja uurimisrühmade juurdepääsu olemasolevale ja tulevasele infrastruktuurile. 5. Personal ja koolitus[15] Eesmärk Toetada teaduspädevuse ja oskusteabe loomist ja levikut kogu sektoris, tagades võimalikult kiiresti sobiva kvalifikatsiooniga teadlaste, inseneride ja tehnikute kättesaadavuse, ning parandada koordineerimist liidu haridusasutuste vahel, et tagada kvalifikatsioonide samaväärsus kõigis liikmesriikides. Tegevused Personal ja koolitus: riiklike programmide koordineerimine ja üldiste koolitusvajaduste rahuldamine tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkonnas erinevate, sealhulgas konkurentsivõimeliste vahendite abil, mis on osa üldisest toetusest personalile kõigis teemavaldkondades. See hõlmab koolituskursuste ja koolitusvõrkude toetamist ning meetmeid kõnealuse sektori veelgi atraktiivsemaks muutmiseks noorte teadlaste ja inseneride jaoks. II. Eetilised aspektid Selle eriprogrammi ja sellest tulenevate teadusuuringute elluviimisel tuleb austada eetika aluspõhimõtteid. Need hõlmavad muu hulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtteid, sealhulgas: inimväärikuse ja inimelu kaitse, isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse ning loomade ja keskkonna kaitse kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide, suuniste ja tegevusjuhendite uusimate versioonidega, nt Helsingi deklaratsioon, 4. aprillil 1997 Oviedos allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid. Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetikamõjude nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma (alates aastast 1998) arvamusi. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja arvestades Euroopa lähenemisviiside mitmekesisust peavad teadusprojektides osalejad täitma nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö toimub. Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustegevust, mis on kõnealuses liikmesriigis või kolmandas riigis keelatud. Vajaduse korral peavad uurimisprojektide läbiviijad taotlema enne teadus- ja arendustegevuse alustamist asjaomaste riiklike või kohalike eetikakomiteede heakskiitu. Komisjon korraldab korrapäraselt eetikakontrolle nende ettepanekute puhul, mis hõlmavad eetiliselt tundlikke küsimusi või mille puhul ei ole eetilistele aspektidele piisavalt tähelepanu pööratud. Erijuhtudel võib eetikakontroll aset leida projekti rakendamise ajal. Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühendus pööraks oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) kavandamisel ning rakendamisel suurt tähelepanu loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiiviga 86/609/EMÜ[16] (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) on nõutud, et kõik katsed on kavandatud nii, et välditakse katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist, et kasutatakse võimalikult vähe loomi, neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi ning et põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. Käesoleva eriprogrammi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi sätteid, et võtta arvesse võimalikke arengusuundi. ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[17] struktuurile Teadusuuringud (kaudsed meetmed) ja otsemeetmed (viiakse ellu Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu) 08 20 Euratom – tuumasüntees 08 21 Euratom – tuumalõhustumine ja kiirguskaitse 08 22 04 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises 08 01 Halduskulud – teadusuuringute poliitikavaldkond 08 01 04 40 Euroopa Ühisettevõte (F4E) – halduskorralduskulud 08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 08 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[18] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Eriprogramm on üks Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute poliitika ja ELi 2020. aasta strateegia, eelkõige innovatiivse liidu alustaladest. Eriprogrammiga suurendatakse tipptasemel teadustegevuse konkurentsivõimet ning toetatakse innovatsiooni tuumaenergeetika valdkonnas, et lahendada energeetika ja kliimamuutustega seotud probleeme. Käesolevas ettepanekus käsitletakse üksikasjalikult aastaid 2012–2013, kuid tegevused on täielikult kooskõlas Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas sätestatud tehnoloogiaarenduse peamiste vahe-eesmärkidega tuumaenergia valdkonnas järgmise kümnendi jooksul. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 : ITER-projekti jaoks teadmisbaasi loomine ja ITERi ehitamine, mis on oluline samm ohutute, säästvate, keskkonnateadlike ja majanduslikult elujõuliste elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks. Erieesmärk nr 2 : luua usaldusväärne teaduslik ja tehniline alus, et kiirendada pikaealiste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, suurendada eelkõige tuumaenergia ohutust, ressursitõhusust ja kulutõhusust ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse eest. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Kavandataval eriprogrammil on järgmine mõju. Euratom – tuumalõhustumine ja kiirguskaitse: mõju eeldatakse mitmes valdkonnas, sealhulgas ohutu ja säästva tuumaenergia kasutamise edendamine, edasine tegevus kõrgaktiivsete ja/või pikaealiste radioaktiivsete jäätmete geoloogilise lõppladustamise ohutu kasutamise edendamiseks ning ioniseeriva kiirguse tööstuslikul ja meditsiinilisel eesmärgil kasutamise tõhusam reguleerimine. Euratom – tuumasüntees: ITERi ehitamine ja käitamine on pikaajaline projekt ning selle tulemused saadakse eelseisvatel aastakümnetel. ITERi edukas ehitus ja kasutamine, millega kaasneb asjakohane teadus- ja arendustegevuse programm, võimaldab ehitada tuumasünteesi näidisreaktori. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Euratom – tuumasüntees: ITERi ehitamine: Euroopa Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) saavutatud mitmed vahe-eesmärgid JET-rajatis: mitmed teaduslikud väljaanded JETi kohta EFDA kooskõlastatud tegevused: EFDA töökokkulepete kohaste ülesannete lõpuleviimine, mitmete tuumasünteesi uurijate ja inseneride koolitamine vastavalt ITERi vajadustele ja tuumasünteesialase teadus- ja arendustegevuse programmile Liikuvusleping: teadlaste liikuvuse tase tuumasünteesialases teadus- ja arendustegevuses Euratom – tuumalõhustumine ja kiirguskaitse: Selliste projektiettepanekute osakaal, mis i) vastavad teadus- ja tehnoloogiapädevuse kriteeriumidele ii) on saavutanud oma eesmärgid ja tehnilised sihid või on isegi ületanud ootusi iii) vastavad levitamise kriteeriumidele ja kasutavad projekti tulemusi iv) tõendavad, et neil on oluline teatuslik, tehniline, majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Kavandatavas eriprogrammis käsitletakse mitmesuguseid teaduslikke ja tehnoloogilisi küsimusi SET-kava lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. Üksikasjalikumat teavet leiate eelhinnangust. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Euratomi lisaväärtus tuumaenergiaalastes teadusuuringutes on seotud piiriülese mõju ja mastaabisäästuga. Teatavad tuumaenergiaalased teadusuuringud on sellise ulatusega, et vaid vähesed liikmesriigid saavad tagada vajalikud ressursid ja asjatundlikkuse. Euratomi tuumasünteesi, tuumalõhustumise ja kiirguskaitse projektid tagavad kriitilise massi, vähendades äririske ja koondades täiendavaid investeeringuid. Euratomi tegevused aitavad piiriüleselt edasi anda oskusi ja teadmisi, edendades teadus- ja arendustegevuse suutlikkust, kvaliteeti ja konkurentsivõimet ning parandades inimsuutlikkust koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise kaudu. Üksikasjalikumat teavet leiate eelhinnangust. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praeguse Euratomi seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) kohta on tehtud sõltumatute ekspertide rühma vahehinnang. Üksikasjalikumat teavet leiate eelhinnangust. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kavandatav eriprogramm on kooskõlas SET-kava ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega. Üksikasjalikumat teavet leiate eelhinnangust ja seletuskirjast. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus - X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [01/01]2012–[31/12]2013 - X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2022 (projekti eeldatav lõpp) 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[19] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: - ( rakendusametitele - X ühenduste asutatud asutustele[20] - ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele - ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Komisjon teostab Euratomi raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi. Komisjon tellib kaks aastat pärast raamprogrammi ja selle eriprogrammide lõpuleviimist (2015) sõltumatutelt välisekspertidelt hinnangu selle põhjenduste, rakendamise ja tulemuste kohta. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Komisjoni nõuete kohaselt tehakse igal aastal riskianalüüs riskide tuvastamiseks ja parandusmeetmete esitamiseks. Tuvastatud riskid, parandusmeetmed ja soovituslik ajakava esitatakse komisjoni halduskavas. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Kohaldatakse mitmeid kontrollimeetodeid, mida rakendati ka Euratomi seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) jooksul, sealhulgas eelkontrollimeetmed ja juhuslikult valitud järelkontrollid (kaks korda aastas) sisekontrolli raames. Lisaks aitab auditiaruande nõue ja nõue teha korrapäraselt sõltumatuid välisauditeid tagada usaldusväärse finantsjuhtimise, sealhulgas teostatud tehingute korrektsuse ja seaduslikkuse. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Võetakse asjakohased meetmed eeskirjade eiramiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub - Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Nr [Nimetus…...….] | Liigendatud/liigendamata ([21]) | EFTA[22] riigid | Kandidaatriigid[23] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | 1 a | 08 20 Euratom – tuumasüntees 08 21 Euratom – tuumalõhustumine ja kiirguskaitse 08 22 04 Assigneeringud, mis tulenevad kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises | Liigendatud | EI | JAH/EI | JAH | JAH | 08 01 Halduskulud – teadusuuringud 08 01 04 40 ITERi Euroopa Ühisettevõte – Tuumasünteesienergeetika (F4E) – halduskorralduskulud 08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 08 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud | Liigendamata | EI | JAH/EI * | JAH | EI | * Läbirääkimised Türgiga seoses tuumaenergiaalaste teadusuuringutega on käimas. - Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Ei kohaldata 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 1 a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | Kaudne teadustegevus | Aasta | Aasta | Aasta | KOKKU | ( Tegevusassigneeringud | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | Eelarverida nr: 08 2x kokku | Kulukohustused | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | Maksed | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Eelarverida nr: 08 20 Eelarverida nr: 08 21 | Kulukohustused | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 | Maksed | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 | Kulukohustused | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 | Maksed | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[24] 08 01 xx xx kokku 08 01 04 40 Euroopa Ühisettevõte (F4E) 08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 08 01 05 02 Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad 08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 | Eelarverida nr 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | Maksed | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 | ( Tegevusassigneeringud KOKKU | Kulukohustused | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 | Maksed | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | ( Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 a assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | Maksed | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 | Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: ( Tegevusassigneeringud KOKKU | Kulukohustused | (4) | Maksed | (5) | ( Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | (6) | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) | Kulukohustused | =4+ 6 | Maksed | =5+ 6 | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | Halduskulud | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat / otsene teadustegevus | ( Personalikulud | 0 | 0 | 0 | ( Muud halduskulud | 0 | 0 | 0 | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0 | 0 | 0 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU | (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) | 0 | 0 | 0 | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta ≥ 2014 | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 0 | 0 | 0 | 0 | Maksed | 0 | 0 | 0 | 0 | 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele - ( Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist - X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ( | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU | VÄLJUNDID | Väljundi liik[25] | Väljendi keskmine kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv kokku | Kulud kokku | ERIEESMÄRK nr 1[26] | - Väljund – Euratom – tuumasüntees | ** | ** | 50* | 1 129 274 | 50* | 936 965 | 100* | 2 066,239 | ERIEESMÄRK nr 2 | KULUD KOKKU | 1 183 379 | 992 804 | 2 176 183 | (*) väljundite hinnanguline arv (**) teadusuuringute toetuse tavaline väljund on aruanne, milles kirjeldatakse fakte, järeldusi ja tulemusi. ITER-projekti väljund on F4E (Barcelona agentuur) esitatav tegevusaruanne. Keskmised kulud ei ole näidatud. Selline teave ei ole vajalik, arvestades summade suurust käimasolevates projektides (ITER). 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade - ( Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist - X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2012 - N [27] | Aasta 2013 - N+1 | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 | Personalikulud | Muud halduskulud | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[28] | Kaudne teadustegevus | Kaudne teadustegevus | Kaudne teadustegevus | Personalikulud | 58 863 | 61 230 | 120 093 | Muud halduskulud | 15 191 | 15 587 | 30 778 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku | 74 054 | 76 817 | 150 871 | KOKKU | 74 054 | 76 817 | 150 871 | 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus - ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist - X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) Aasta 2012 - N | Aasta 2013 - N+1 | ( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) | X 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | XX 01 01 02 (delegatsioonides) | 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) | 190 | 190 | 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) | ( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[29] | XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid) | XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) | 08 01 04 40 [30] | - peakorteris[31] | - delegatsioonides (F4E Barcelona agentuur-ITER): - ametnikud ja ajutised töötajad - lepingulised töötajad GIF-IV - riikide lähetatud eksperdid | 262 150 10 | 262 150 10 | 08 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) | 40 | 40 | 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) | Muud eelarveread (täpsustage) | KOKKU | 652 | 652 | XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad | Tuumaenergiaalasest / otsese ja kaudse teadustegevuse eriprogrammist tulenevad ülesanded, eelkõige seoses tuumajäätmete käitlemise, tuumaohutuse ning tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete ja julgeolekuga. | Koosseisuvälised töötajad | 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - X Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Euratomi 2012.–2013. aasta raamprogrammi ettepanekutega nähakse tuumaalase teadustegevuse jaoks ette üldine raamistik ja asjakohane eelarve. Mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013) tuumaalaseks teadustegevuseks esialgselt ette nähtud eelarvelised vahendid ei ole siiski piisavad, mis on tingitud ITER-projekti kulude olulisest suurenemisest. Komisjon teeb ettepaneku, et Euratomi raamprogrammi (2012–2013) ettepanekuid hõlmav õigusloome protsess peaks kulgema paralleelselt ITERi eelarvet ja 2012. aasta eelarvet käsitlevate käimasolevate aruteludega. Kokkulepe täiendavate rahaliste vahendite eraldamiseks rubriikidevahelise ja -sisese ümberpaigutamisega (vastavalt allpool esitatud tabelile) võimaldab võtta Euratomi teadusprogramm 2011. aastal kiiresti vastu. Rubriikidevaheline ümberpaigutamine miljonites eurodes | Rubriigi 1A vahendite ümberpaigutamine miljonites eurodes | Kokku | 2012 | 650 | 100 | 750 | 2013 | 190 | 360 | 550 | Kokku | 840 | 460 | 1300 | - ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[32] Ei kohaldata 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus - Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist - X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2012 | Aasta 2013 | Täpsustage kaasrahastav asutus | Programmiga ühinenud kolmandad riigid | Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU * | pm | * Kolmandate isikute osamaksed ei ole veel kindlaks määratud; need lisatakse hiljem 3.3. Hinnanguline finantsmõju tuludele - ( Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. - X Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: - ( omavahenditele - X mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida | Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud | Ettepaneku/algatuse mõju[33] | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Punkt 6011* Punkt 6012* Punkt 6031* | pm pm pm | pm pm pm | * Šveitsi osamakset ja JETi ühisfondi osamakset hõlmavad kokkulepped ei ole veel lõplikult vormistatud. Läbirääkimised Türgiga seoses tuumaenergiaalaste teadusuuringutega on käimas. Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. 08 22 04 Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. Teatavad assotsieerunud riigid võivad assotsieerimislepingute kaudu eraldada raamprogrammi rahastamiseks täiendavaid vahendeid. Arvutusmeetod on nendes assotsiatsioonilepingutes kokku lepitud ning see ei pruugi kõigis lepingutes samasugune olla. Enamikul juhul põhinevad arvutused assotsieerunud riigi SKP-l võrreldes liikmesriigi SKPga; kõnealust protsenti kohaldatakse üldise tegevuseelarve suhtes. [1] Nõukogu otsus Euratomi raamprogrammi kohta (2006/970/EURATOM) ELT L54, 22.2.2007, lk 21; nõukogu otsus kaudseid meetmeid käsitleva eriprogrammi kohta (2006/976/Euratom) ELT L54, 22.2.2007, lk 139; nõukogu määrus osalemiseeskirjade kohta (1908/2006) ELT L54, 22.2.2007, lk 4; nõukogu otsus Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu ellu viidava eriprogrammi kohta (2006/977/Euratom) ELT L54, 22.2.2007, lk 149. [2] Arvamus on esitatud [kuupäev] [3] ELT C xxx [4] ELT L xxxx [5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [6] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. [7] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [8] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [9] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [10] ELT L … [11] EÜT L 177, 4.7.1984, lk 25. [12] Avaldamata. [13] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [14] Euroopa Teadusnõukogu ülesanne on toetada eesliiniuuringuid igas teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. [15] Teadlaste liikuvus jääb igas teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ELi raamprogrammi programmi „Inimesed” vastutusalasse. [16] EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. [17] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [18] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [19] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [21] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [22] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon [23] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [25] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne). [26] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [27] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [28] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [29] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad; riikide lähetatud eksperdid. [30] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [31] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [32] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [33] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.