EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.1.2016 COM(2016) 31 final 2016/0014(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2016) 9 final}

{SWD(2016) 10 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Autotööstustoodete tüübikinnituse õigusraamistik hõlmab kolme sõidukikategooriat: mootorsõidukid ja nende haagised, mootorrattad ja traktorid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata läbi mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse õigusraamistik. Ülejäänud kahe sõidukikategooria õigusraamistik vaadati põhjalikult läbi juba 2013. aastal. Praegu reguleerib mootorsõidukitele ja nende haagistele tüübikinnituse andmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ (edaspidi „raamdirektiiv”). Kõnealune raamistik on ette nähtud selleks, et lihtsustada mootorsõidukite ja nende haagiste vaba liikumist siseturul ühtlustatud nõuete kehtestamisega keskkonna ja turvalisusega seotud ühiste eesmärkide saavutamiseks. Direktiiv 2007/46/EÜ hõlmab reisijate veoks (M-kategooria) ja kaupade veoks (N-kategooria) ettenähtud mootorsõidukeid, nende haagiseid (O-kategooria) ning nende süsteeme ja osi. See direktiiv annab raamistiku, mille kohaselt kehtivad eraldi õigusaktid konkreetsete ohutus- ja keskkonnanõuetega. Need õigusaktid sisaldavad suurt hulka üksikasjalikke tehnilisi nõudeid eri sõidukitüüpidele, süsteemidele ja osadele. Osana komisjoni poolt tegevuskavas CARS2020 võetud kohustustest tugevama, konkurentsivõimelisema ja jätkusuutlikuma Euroopa autotööstuse nimel tehti ELi mootorsõidukite tüübikinnitusraamistikule 2013. aastal ulatuslik toimivuskontroll. Kontroll kinnitas, et ELi tüübikinnitusraamistik on asjakohane peamiste eesmärkide saavutamiseks ühtlustamise, siseturu tulemusliku toimimise ja ausa konkurentsi valdkonnas. Ühtlasi leiti aga, et erinevused nõuete tõlgendamises ja rakendamise ranguses liikmesriigiti vähendavad raamistiku kasulikku mõju. Selles toimivuskontrolli käsitlevas komisjoni talituste töödokumendis nenditi seega arenguruumi olemasolu ja seati prioriteediks direktiivi 2007/46/EÜ läbivaatamine koos vajadusega keskenduda järgmistele aspektidele: –turujärelevalve sätete lisamine tüübikinnitusnõuetele; –tagasivõtmis- ja kaitsemenetluste selgitamine ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimused; –tüübikinnitusraamistiku jõustamise tõhustamine, ühtlustades liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetlusi ja parandades neid; –tarneahela ettevõtjate ning raamistiku jõustamises osalevate ametiasutuste ja isikute ülesannete ja kohustuste selgitamine ning –alternatiivsete tüübikinnitusskeemide (väikeseeria ja üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse) ning mitmeastmelise tüübikinnitusprotsessi asjakohasemaks muutmine, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi. Ehkki toimivuskontroll on kinnitanud, et olemasoleval õigusraamistikul on häid külgi, mis aitavad poliitikaeesmärke täita, on see pälvinud karmi kriitikat pärast seda, kui avastati, et Saksamaa autotootja (Volkswagen) oli mitme aasta vältel kasutanud tarkvara oma sõiduautode heitmenäitajate mõjutamiseks. Skandaali puhkemisele järgnenud nädala jooksul teatas komisjon, et tugevdab tüübikinnitussüsteemi, eelkõige adekvaatsete järelevalvemehhanismide abil, et tagada tüübikinnitusmenetluste nõuetekohane ja ühtlustatud rakendamine. 28 liikmesriiki hõlmaval siseturul ning sektoris, mida pidevalt mõjutab teaduse ja tehnika areng, võivad märkimisväärsed lahknevused eeskirjade tõlgendamises ja rakendamises tuua kaasa ohu, et kahjustada saab süsteemi tulemuslikkus ning seetõttu ka peamised poliitikaeesmärgid, mis käsitlevad kodanike turvalisust ja tervist ning keskkonnakaitset. Paljud sidusrühmad nõudsid pärast Volkswageni skandaali puhkemist avalikult sellist läbivaatamist. Käesoleva paranduse eesmärk on neist vigadest ja lünkadest üle saada ning taastada kodanike usaldus õigusraamistiku suutlikkusse tagada nõuetekohane tervise- ja keskkonnakaitse tase. 1.2.Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta. –Määrus 765/2008/EÜ akrediteerimise ja turujärelevalve kohta, mis sisaldab eeskirju Euroopa akrediteerimispoliitika (ELis tüübikinnitustunnistusi väljastavate laborite ja sertifitseerimis- või kontrolliasutuste pädevuse kontroll) ning turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollipoliitika valdkonnas (seoses mis tahes päritolu ohutute toodetega). –Otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta, mis sisaldab ELi siseturgu käsitlevates õigusaktides kasutatavaid standardsätteid (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, kaitseklausel jne). 2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Euroopa Komisjon algatas 2010. aastal avaliku konsultatsiooni eesmärgiga koondada huvitatud isikute seisukohad seoses komisjoni kavatsusega raamdirektiiv läbi vaadata. Selle avaliku konsultatsiooni eesmärk oli kontrollida, kas valdkonnad, milles komisjoni talituste hinnangul on potentsiaali mootorsõidukeid käsitleva ELi tüübikinnitusõiguse jõustamise tõhustamiseks, on raamdirektiivi 2007/46/EÜ kavandatavaks läbivaatamiseks sobiva ulatuse ja temaatikaga.

Kokku saadi nelikümmend asjakohast vastust, milles avaldati algatuse eesmärkidele üldiselt tugevat toetust. Kui 74 % vastajatest nõustus, et olemasolev tüübikinnitusraamistik on juba võrdlemisi kvaliteetne, siis 57,6 % neist leidis, et ikkagi võiks turujärelevalve põhimõtete õiguslikku kohaldamist rohkem rõhutada ja paremini fokusseerida, kusjuures 47 % vastajatest nimetas turujärelevalve sätteid ebaefektiivseteks ning vaid 2,9 % nõustus, et need on tulemuslikud. Tulemus näitas selgesti sidusrühmade ühist seisukohta, et on võimalik ja vajalik teha rohkem tüübikinnitusraamistikus leiduvate eelkontrollide täiendamiseks hilisema turujärelevalve sätetega. Komisjoni talitused tellisid ühtlasi rea välisuuringuid, mis pidid mõjuhinnangu protsessi toetama ja täiendama. Järelhindamist käsitlev uuring raamdirektiivi kohta tehti 2011. aasta esimesel poolel ja sellele järgnes mõjuhinnangut käsitlev uuring 2011. aasta teisel poolel. Uuringus hinnati iga komisjoni talituste poolt kindlaks tehtud vajaduse jaoks väljatöötatud lahendusi, mis avaliku konsultatsiooni käigus leiti olevat asjakohased. Avaliku konsultatsiooni ja mõjuhinnangut käsitleva uuringu tulemuste põhjal selgitati välja poliitikavalikute eelistatav kombinatsioon nende vajaduste rahuldamiseks. Mõjuhinnangu koostamise ja raamdirektiivi läbivaatamise ettevalmistamiseks viidi aastatel 2012–2013 läbi toimivuskontrolli katseprojekt. Selleks telliti uuring, mis valmis 2013. aasta märtsis. Komisjoni talituste töödokument toimivuskontrolli katseprojekti tulemuste kohta avaldati 2013. aasta novembris ja selles rõhutati direktiivi 2007/46/EÜ kavandatava läbivaatamise prioriteete (vt punkt 1.1). Sidusrühmad kaasati olulisel määral CARS 21 kõrgetasemelise töörühma töösse ja selle tulemusena esitati mitu tüübikinnitusraamistikuga seotud soovitust, mille komisjon lisas 2012. aasta novembris vastu võetud CARS 2020 tegevuskavasse. Lisaks sellele ja kooskõlas Euroopa Komisjoni CARS 2020 tegevuskavas võetud kohustustega tehti 2013. aasta teisel poolel konkurentsivõimele avalduva mõju hindamise uuring, mis täiendas eespool nimetatud meetmeid. Selle uuringu raames kaaluti vajadust leevendada VKEde suhtes kehtivaid meetmeid ning selgus, et uuringus eelistatud poliitikavalikute kombinatsioonil ei oleks kõnealuse sektori VKEdele märkimisväärset mõju, mis õigustaks leevendavate meetmete võtmist. Peale selle on kogu mõjuhindamise protsessi käigus toimunud konkreetseid infovahetusi liikmesriikide ametiasutuste vahel mootorsõidukite tehnilises komitees ja tüübikinnitusasutuste eksperdirühmas. Mootorsõidukite töörühma raames on toimunud kõnealust algatust käsitlevate seisukohtade vahetamine tootmisharu ja kasutajaühendustega. Kõigi huvitatud sidusrühmadega on konsulteerinud ka uuringuga seotud alltöövõtjad, et koguda andmeid ja seisukohti. Volkswageni heitkoguste skandaali puhkemisest tingituna võttis Euroopa Parlament 5. oktoobril 2015 vastu resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses, nõudes, et komisjon tugevdaks oluliselt kehtivat ELi tüübikinnituskorda, sealhulgas ELi järelevalvet, eeskätt turujärelevalvet, koordineerimist ja liidus müüdud sõidukitega seotud järelmeetmeid. 3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1.Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. 3.2.Subsidiaarsuse põhimõte Mootorsõidukite tüübikinnituse õigusraamistik aitab kaasa kaupade siseturu rakendamisele. Ettepaneku eesmärk on muuta tulemuslikumaks asjaomaste õigusaktide rakendamine ja jõustamine, mis on osa üldisest poliitilisest eesmärgist süvendada siseturustrateegiat. Ehkki liikmesriigid vastutavad nende õigusaktide rakendamise eest oma territooriumil, on ühtlustatud ja koordineeritud lähenemine, mis põhineb ühiselt kehtivatel kriteeriumidel ja ühetaolisel kohaldamisel liikmesriikide poolt, ELi tasandil võrdsete võimaluste tagamiseks esmatähtis ning see peaks toimuma tüübikinnitusnõuete ühtlustatud tõlgendamise, rakendamise ja jõustamise teel, mida toetavad turujärelevalve ühtlustatud sätted, millega antakse liikmesriikidele piisavad võimalused turustamisjärgseks kontrolliks ning tulemuslike ja ühiste parandusmeetmete võtmiseks nõuetele mittevastavate ja ohtlike toodete vastu turul. Liikmesriikide vahelised erinevused tüübikinnituse ja turujärelevalve riiklikus korralduses võivad põhjustada ühtlustamata jõustamist liidu siseturul, kus puuduvad sisepiirid ja kus riigipiiride kontrollist on praktiliselt loobutud. Vältimaks nõuetele mittevastavate toodete turulejõudmist oma territooriumile, sõltuvad liikmesriigid suuresti ka oma naabrite jõustamispoliitika tulemuslikkusest. Sellest tulenevalt võivad puudujäägid ühe liikmesriigi jõustamises tõsiselt kahjustada teiste liikmesriikide jõupingutusi nõuetele mittevastavate toodete turulejõudmise takistamisel. Seda vastastikust sõltuvust võimendab asjaolu, et jõustamisasutuste pädevus piirdub liikmesriigi territooriumiga. Kui on vaja piiriüleseid parandusmeetmeid, peavad need ametiasutused toetuma teiste liikmesriikide kolleegidele. See on tingitud asjaolust, et tüübikinnitusraamistiku aluseks on põhimõte, et kõiki uusi sõidukeid, mis on toodetud vastavalt ühe liikmesriigi poolt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, on õigus vabalt turustada ja registreerida teistes liikmesriikides. See õigus on tagatud kõigile sellistele sõidukitele sõltumata tootmiskohast. See tähendab, et ka väljaspool ELi toodetud sõidukeid võib vabalt importida Euroopa Liitu, kui nende tootja on tõestanud, et need on toodetud vastavalt ühes ELi liikmesriigis tüübikinnituse saanud sõidukitüübile. Võttes arvesse autotööstussektori üleilmset iseloomu ja autotööstustoodete ulatuslikku importi väljastpoolt ELi, nõuab see tähtis piiriülene mõõde kõigile võrdsete tingimuste tagamiseks koordineeritud meetmeid ELi tasandil. Kui meetmeid turuprobleemide suhtes võtaksid liikmesriigid siseriiklikul tasandil ja individuaalselt, kaasneks sellega oht luua takistusi mootorsõidukite vabale liikumisele, mis on tagatud õigusraamistikuga. Seega on meetmete võtmine ELi tasandil õigustatud. 3.3.Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale, kui on vaja järgmiste eesmärkide saavutamiseks: tagada nii siseturu nõuetekohane toimimine kui ka avaliku turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase. Pakutud meetmed tüübikinnitusmenetluste rakendamise tõhustamiseks ja täiendavaks ühtlustamiseks põhinevad toodete turustamise ühises raamistikus kokkulepitud põhimõtetel ja tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide erisätetel, mis sisalduvad otsuse nr 768/2008/EÜ I lisas. Kui see on vajalik ja põhjendatud, on neid sätteid kohandatud vastavalt autotööstussektori spetsiifikale, eelkõige eesmärgiga tunnustada väljakujunenud tüübikinnitusraamistiku olemasolu ja tagada täielik sidusus selle raamistikuga. See kehtib eelkõige turujärelevalveasutuste ning tüübikinnitusasutuste ja nende määratud tehniliste teenistuste vahelist teabevahetust ja koostööd käsitlevate sätete suhtes. 3.4.Vahendi valik

Määruse kasutamist peetakse asjakohaseks sellepärast, et see tagab vajaliku kindluse otsese ja ühtlustatud rakendamise ja jõustamise suhtes, aga seda ei ole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Ettepanekus jätkatakse nn paralleelset lähenemisviisi, mis on ELi mootorsõidukite tüübikinnitusraamistikus juba kasutusel. Selle lähenemisviisiga nähakse ette kolme astme õigusaktid. –Euroopa Parlament ja nõukogu sätestavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 põhinevas määruses põhisätted ja reguleerimisala kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega; –põhisätetega seotud üksikasjalik tehniline kirjeldus sätestatakse delegeeritud õigusaktides, mille komisjon võtab vastu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290; –ning rakendusaktid, mis sisaldavad haldussätteid, näiteks teabedokumendi ja tüübikinnitustunnistuse näidist, vastavussertifikaati jne, võtab vastu komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291. 4.MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele on järgmine: komisjoni töötajad, kes korraldavad tehniliste teenistuste ühishindamisi ja osalevad neis; tehniliste teenistuste ühishindamistes osalevate riiklike hindajatega seotud kulud vastavalt komisjoni eeskirjadele ekspertide kulude hüvitamise kohta; komisjoni töötajad, kes pakuvad teaduslikku, tehnilist ja logistilist tuge vastastikuse hindamise süsteemile (tehniliste teenistuste ühisauditid) ja liikmesriikide turujärelevalvetegevuste koordineerimisele autotööstustoodete valdkonnas; komisjoni töötajad, kes haldavad ja arendavad ELi õigusraamistikku seoses mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalvega (käesoleva määruse toimimine ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamine) ning kes toetavad ja kontrollivad liikmesriike õigusraamistiku tulemusliku ja tõhusa rakendamise tagamisel; artiklis 10 nimetatud jõustamisfoorumi koosolekute korraldamise kulud, kaasa arvatud reisihüvitised liikmesriikide esindajatele; tehniliste teenistuste tehtavaid vastavushindamisi käsitleva järelevalvemehhanismi loomise ja haldamise kulud; komisjonis mootorsõidukitele tehtavate vastavuskatsete kulud; rahvusvahelises regulatiivses koostöös, eelkõige UNECEs osalemise kulud. Kulude üksikasjad on esitatud finantsselgituses. Võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 piiranguid, tuleb seadusandliku ettepaneku rakendamisel tugineda olemasolevatele vahenditele ja ettepanek peab olema välja töötatud nii, et mitte nõuda ELi eelarvest täiendavaid rahalisi ressursse. Käesolevas määruse ettepaneku eelnõus kavandatud meetmed ei mõjuta ELi eelarvet rohkem kui komisjoni ametlikus finantsplaanis juba ette nähtud assigneeringud ja seega tuleks kõik nõudmised rahaliste vahendite järele rahuldada sisemise ümberpaigutamise teel. Summa ajavahemikuks pärast 31. detsembrit 2020 sõltub 2021. aastal algaval ajavahemikul kehtivast finantsraamistikust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312. 5.TÄIENDAV TEAVE 5.1.Euroopa Majanduspiirkond

Kavandatav õigusakt käsitleb Euroopa Majanduspiirkonnaga (EMP) seotud küsimust ja peaks seetõttu laienema EMPle. 5.2.Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine. 2016/0014 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad ja järjepidevad, pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks. (2)Selleks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ laiaulatuslik ELi tüübikinnitusraamistik mootorsõidukitele ja nende haagistele ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. (3)2013. aastal tehtud hindamine liidu õigusraamistikule mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta näitas, et direktiiviga 2007/46/EÜ kehtestatud raamistik on asjakohane peamiste eesmärkide saavutamiseks ühtlustamise, siseturu tulemusliku toimimise ja ausa konkurentsi valdkonnas. (4)Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel, selgitada tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute ülesandeid ja kohustusi ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi. (5)Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad põhjaliku läbivaatamise vajadusele, et tagada kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik õigusraamistik, mis tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme.

(6)Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks ning pakkuda kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega. (7)Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada nõuetekohane turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid. (8)Käesolev määrus peaks tugevdama kehtivat tüübikinnitusraamistikku, eriti turujärelevalve sätete lisamise kaudu. Turujärelevalve kehtestamiseks autotööstussektoris tuleks määrata kindlaks tarneahela ettevõtjate kohustused, liikmesriikide jõustamisasutuste ülesanded ja meetmed juhtumiteks, kui turule on sattunud autotööstustooted, mis kujutavad endast tõsist turva- või keskkonnariski või ei vasta tüübikinnitusnõuetele. (9)Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid, sätestades muu hulgas vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning karmistada tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks nende järjekindla rakendamise tagamiseks sätestada üksikasjalikumalt. Liikmesriikide tehniliste teenistuste hindamismeetodid erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel. (10)Vajadust määravate asutuste poolseks kontrolliks ja järelevalveks tehniliste teenistuste üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab. Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele. (11)Tehniliste teenistuste määramisele ja järelevalvele liikmesriikide poolt ning üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohaselt tuleks seega kehtestada järelevalvekontrollid liidu tasandil koos sõltumatute audititega, mis võimaldaksid tehniliste teenistuste uut teavitamist viie aasta möödudes. Tehniliste teenistuste positsiooni tootjate suhtes tuleks tugevdada, sealhulgas nende õigust ja kohustust teha tehastes etteteatamata kontrolle ja teha käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodetega füüsilisi või laboratoorseid kontrolle, et tagada nõuete järjekindel täitmine tootjate poolt pärast seda, kui nad on saanud oma toodetele tüübikinnituse. (12)Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid tegema koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist. (13)Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 765/2008 tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused vahetama teavet, mis on asjakohane tehniliste teenistuste pädevuse hindamiseks. (14)Liikmesriigid peaksid võtma tasu tehniliste teenistuste määramise ja järelevalve eest, et tagada liikmesriikide järelevalve jätkusuutlikkus nende tehniliste teenistuste üle ning võrdsed võimalused tehnilistele teenistustele. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri. (15)Juhul kui liikmesriigid on võtnud meetmeid nõuete sidusaks kohaldamiseks ja täitmiseks, kuid tehnilise teenistuse pädevus tekitab sellest hoolimata kahtlusi, peab komisjonil olema võimalik uurida konkreetseid juhtumeid. (16)Õigusvastaste asjaolude mõju välistamiseks tehniliste teenistuste katsetele ja aruannetele peavad tehniliste teenistuste ülesehitus ja töökorraldus tagama täieliku erapooletuse. Oma ülesannete sidusaks ja kavakindlaks täitmiseks peaks tehnilistel teenistustel olema nõuetele vastav ametisaladuse hoidmise kohustust hõlmav juhtimissüsteem. Võimaldamaks tehnilistel teenistustel teha oma tööd nõuetekohaselt, peab alati olema tagatud nende töötajate teadmiste tase ning pädevus ja sõltumatus. (17)Tuleks tagada tehniliste teenistuste sõltumatus tootjatest, sh vältides, et tootjad tasuvad neile otse või kaudselt tüübikinnitusega seotud ülevaatuste ja katsete tegemise eest. Seega peaksid liikmesriigid looma tüübikinnitustasude struktuuri, mis hõlmaks kõiki tüübikinnitusasutuse määratud tehniliste teenistuste tehtud tüübikinnituskatsete ja ülevaatuste tegemisega seotud kulusid ning halduskulusid tüübikinnituse väljastamise eest, aga ka vastavuse järelkontrollis sisalduvate katsete ja ülevaatuste tegemise kulusid. (18)Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste tegevust kontrollitaks regulaarselt vastastikuse hindamise teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll. (19)Riiklike ametiasutuste vaheline tihedam kooskõlastamine teabevahetuse ja koordineeritud hindamiste kaudu, mida juhib koordineeriv ametiasutus, on põhialus, et tagada turvalisuse ning tervise- ja keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge tase siseturul. See peaks viima ka riiklikul tasandil nappide ressursside tõhusama kasutamiseni. Sel eesmärgil tuleks liikmesriikidele ja komisjonile luua foorum, kus vahetada teavet ja koordineerida oma tegevusi seoses tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide jõustamisega. Selles suhtes tuleks ametlikuma raamistiku loomine kasuks praegusele mitteametlikule koostööle liikmesriikide vahel. (20)Määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud liidu turule sisenevate toodete liidu turujärelevalve ja kontrolli eeskirju kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes ning see ei takista liikmesriike valimast pädevaid asutusi, kes neid ülesandeid täidavad. Turujärelevalve kohustust võivad omavahel jagada eri ametiasutused, võtmaks arvesse määruse (EÜ) nr 765/2008 alusel kehtestatud riiklikke turujärelevalve süsteeme liikmesriikides. Tulemuslik koordineerimine ja järelevalve nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil peaks tagama uue tüübikinnitus- ja turujärelevalveraamistiku rakendamise tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste poolt. (21)Käesolevasse määrusse on vaja lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi. (22)Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste ja komisjoni poolt, tuleks tüübikinnitusdokumendid esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid. (23)Käesolevas määruses sätestatud riiklike ametiasutuste kohustused seoses turujärelevalvega on konkreetsemad kui määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 19 sätestatud kohustused, võtmaks arvesse tüübikinnitusraamistiku spetsiifikat ja vajadust täiendada seda raamistikku tulemusliku järelevalvemehhanismiga, mis tagaks käesoleva määrusega hõlmatud toodete vastavuse kindla järelkontrolli. (24)Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust. (25)Peale selle peaks komisjon korraldama ja tegema või laskma teha vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi sõltumatult nendest, mida oma riiklikest turujärelevalve kohustustest tulenevalt sooritavad liikmesriigid. Kui nimetatud katsete ja ülevaatuste käigus tehakse kindlaks mittevastavus või leitakse, et tüübikinnitus on antud ebatäpsete andmete põhjal, peaks komisjonil olema õigus algatada liiduüleseid parandusmeetmeid, et taastada asjaomaste sõidukite vastavus ja uurida tüübikinnituse ebatäpsuse põhjusi. Liidu üldeelarves peaks olema tagatud asjakohane rahastus, mis võimaldaks kõnealuseid vastavuskontrolli katseid ja ülevaatusi sooritada. Võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 eelarvepiiranguid, tuleb seadusandliku ettepaneku rakendamisel tugineda olemasolevatele vahenditele ja ettepanek peab olema välja töötatud nii, et mitte nõuda täiendavaid rahalisi ressursse. Komisjonil peaks olema õigus määrata mittevastavuse kindlakstegemise korral haldustrahve.

(26)Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule. (27)Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad märkimisväärselt kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist. (28)ELi tüübikinnitussüsteem peab võimaldama igal liikmesriigil kinnitada, et iga tüüpi sõiduki ning iga tüüpi süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga, mis on ette nähtud vastavat tüüpi sõidukile, on tehtud käesolevas määruses sätestatud katsed ja ülevaatused, et kontrollida selle vastavust käesoleva määruse tüübikinnitusnõuetele, ning et tootja on saanud sellekohase tüübikinnitustunnistuse. ELi tüübikinnitussüsteem kohustab tootjat tootma sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga. Sõiduki tootja peab seda kinnitama vastavussertifikaadi väljastamisega igale sõidukile. Kehtiva vastavussertifikaadiga varustatud sõidukit peaks olema lubatud teha turul kättesaadavaks ja registreerida kasutamiseks kõikjal liidus. (29)Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks sõltumatute korraliste auditite abil regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli. (30)Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus. (31)Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus. (32)Tagamaks, et kõik turule lastud sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud pakuvad kõrget turvalisuse ja keskkonnakaitse taset, peaks tootja või mõni teine tarneahela ettevõtja võtma tulemuslikud parandusmeetmed, kaasa arvatud sõidukite tagasivõtmine, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab endast tõsist ohtu kasutajatele või keskkonnale vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20. Tüübikinnitusasutustel peaks olema õigus hinnata ja kontrollida, kas nimetatud meetmed on piisavad. Teiste liikmesriikide ametiasutustel peaks olema õigus võtta kaitsemeetmeid, kui nad peavad tootja parandusmeetmeid ebapiisavateks. (33)Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks. (34)Liit on osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppes, milles on käsitletud ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (muudetud 1958. aasta kokkulepe). Liit on kiitnud heaks märkimisväärse hulga muudetud 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirju ja on seega kohustatud aktsepteerima nende eeskirjade alusel väljastatud tüübikinnitusi kui vastavaid liidu samaväärsetele nõuetele. Tüübikinnitusraamistiku lihtsustamiseks ja selle vastavusse viimiseks UNECE rahvusvahelise raamistikuga tunnistas liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtetuks oma konkreetsed tüübikinnitusdirektiivid ja asendas need vastavate UNECE eeskirjade kohustusliku rakendamisega. Tüübikinnitusmenetluse halduskoormuse vähendamiseks tuleks sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tootjatel lubada vajaduse korral taotleda käesoleva määruse kohast tüübikinnitust otse käesoleva määruse lisades loetletud asjakohaste UNECE eeskirjade alusel. (35)Seetõttu tuleks UNECE eeskirjad ja nende muudatused, mille poolt liit on hääletanud või mida ta rakendab kooskõlas nõukogu otsusega 97/836/EÜ, lisada ELi tüübikinnitust käsitlevatesse õigusaktidesse. Seoses sellega tuleks komisjonile anda volitused muuta käesoleva määruse lisasid ja võtta vastu delegeeritud õigusakte tagamaks, et asjaomaste õigusaktide nimekirjas esitatud viited UNECE eeskirjadele ja nende vastavatele muudatustele oleksid ajakohastatud. (36)Siseturu toimimise parandamiseks, eelkõige mis puudutab kaupade vaba liikumist, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, on vaja tagada vaba juurdepääs sõidukite remondi- ja hooldusteabele standardse vormi kaudu, mida saab kasutada tehnilise teabe hankimiseks, ning tõhus konkurents vastavat teavet pakkuvate teenuste turul. Remondi- ja hooldusteabe edastamise nõudeid on seni reguleerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 595/2009, komisjoni määrus (EL) nr 692/2008 ja komisjoni määrus (EL) nr 582/2011. Nimetatud nõuded tuleks koondada käesolevasse määrusesse ning määruseid (EÜ) nr 715/2007, (EÜ) nr 595/2009, (EL) nr 692/2008 ja (EL) nr 582/2011 tuleks vastavalt muuta. (37)Tehnika areng, mille käigus tutvustatakse uusi meetodeid või võimalusi sõidukite diagnostikas ja remondis, näiteks kaugjuurdepääs sõidukiga seotud teabele ja tarkvarale, ei tohiks kahjustada käesoleva määruse eesmärke, mis on seotud juurdepääsuga remondi- ja hooldusteabele sõltumatute ettevõtjate poolt. (38)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (39)Selleks et täiendada käesolevat määrust edasiste tehniliste andmetega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses tüübikinnitusnõuetega mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike keskkonnamõju ja kasutusohutuse kohta. On eriti oluline, et komisjon peaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (40)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal kehtestatud karistustest, et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust. (41)Selguse, mõistlikkuse ja lihtsustamise huvides tuleks direktiiv 2007/46/EÜ tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva määrusega. Määruse vastuvõtmine tagab sätete vahetu kohaldatavuse ning nende õigeaegse ja tõhusama ajakohastamise, et võtta paremini arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi muudetud 1958. aasta kokkuleppe kontekstis. (42)Vastavuskontrolli nõuetekohaseks rakendamiseks komisjoni poolt ning võrdsete võimaluste tagamiseks ettevõtjatele ja riiklikele ametiasutustele peaks komisjon olema pädev kehtestama ühtlustatud haldustrahve käesolevat määrust rikkunud ettevõtjatele, olenemata sellest, kus sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik esialgse tüübikinnituse sai. (43)Kui käesolevas määruses sätestatud meetmed nõuavad isikuandmete töötlemist, tuleks need meetmed võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001, samuti vastavate riiklike rakendusmeetmetega. (44)Et võimaldada liikmesriikidel ja riiklikel ametiasutustel ning ettevõtjatel valmistuda õigusaktis sisalduvate uute eeskirjade rakendamiseks, tuleks pärast õigusakti jõustumist kindlaks määrata selle kohaldamiskuupäev. (45)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke ‒ kehtestada ühtlustatud eeskirjad M-, N- ja O-kategooria sõidukite ning süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust ning selliste sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turujärelevalvet käsitlevate haldusnõuete ja tehnilise kirjelduse kohta ‒ piisavalt saavutada ning kuna eesmärkide ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmed kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK

SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED Artikkel 1

Sisu 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud kõigi uute sõidukite ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turulelaskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Samuti kohaldatakse seda üksiksõiduki tüübikinnituse andmisel. 2.Käesoleva määrusega kehtestatakse selle määruse alusel tüübikinnituse saavate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud tarvikute ja varuosade turujärelevalve nõuded. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse M- ja N-kategooria sõidukite ja nende O-kategooria haagiste suhtes, mis on ette nähtud liiklemiseks avalikel teedel, sealhulgas ühes või mitmes etapis konstrueeritud ja toodetud sõidukite suhtes, ning nimetatud sõidukite ja haagiste jaoks konstrueeritud ja toodetud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ning tarvikute ja lisaseadmete suhtes. 2.Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes: (a)põllu- ja metsamajanduses kasutatavad sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 167/2013 esitatud määratlusele; (b)kahe-, kolme- ja neljarattalised sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 168/2013 esitatud määratlusele; (c)rööbassõidukid. 3.Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse sisulistele nõuetele: (a) peamiselt ehitusplatsidel või karjäärides, sadamates või lennujaamades kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid; (b)sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid; (c)iseliikuvad sõidukid, mis on konstrueeritud ja toodetud konkreetse töö tegemiseks ning mis oma konstruktsiooniliste omaduste tõttu ei sobi reisijate vedamiseks ega kaupade transportimiseks. 4.Järgmiste sõidukite puhul võib tootja taotleda üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel: (a)üksnes maanteevõidusõiduks ettenähtud sõidukid; (b)sõidukite prototüübid, mida kasutatakse teedel tootja vastutusel konkreetse katseprogrammi sooritamiseks ning mis on konstrueeritud ja toodetud spetsiaalselt selleks otstarbeks. Artikkel 3

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

(1)„Tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele. (2)„Turujärelevalve” – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte. (3)„Sõiduk” – mis tahes mootorsõiduk või haagis, nagu on määratletud punktides 10 ja 11. (4)„Süsteem” – seadmete kogum, mis on ühendatud sõidukis ühe või mitme konkreetse ülesande täitmiseks ja mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele. (5)„Osa” – seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele võib anda sõidukist sõltumatu tüübikinnituse ning mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele. (6)„Eraldi seadmestik” – seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kuid üksnes seoses ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga ning mis peab vastama käesoleva määruse või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele. (7)„Tarvikud” – tooted sõiduki komplekteerimiseks, remondiks ja hoolduseks ning varuosad. (8)„Lisaseadmed” – tooted, mis ei ole tarvikud, kuid mida on võimalik sõidukile lisada või paigaldada. (9)„Tootja” ‒ füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees seoses kõigi sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetluse aspektide ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte. (10)„Mootorsõiduk” – vähemalt neljarattaline omal jõul liikumiseks kavandatud ja toodetud komplektne, komplekteeritud või mittekomplektne sõiduk, mille maksimaalne tootjakiirus on üle 25 km/h. (11)„Haagis” – mitteiseliikuv ratastel sõiduk, mis on konstrueeritud ja toodetud vedamiseks mootorsõiduki poolt. (12)„Tüübikinnitusasutus” – liikmesriigi ametiasutus või ametiasutused, millest liikmesriik on komisjonile teatanud ja mille pädevusse kuuluvad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse või üksiksõiduki tüübikinnituse kõik aspektid, tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetlus, tüübikinnitustunnistuste väljastamine ja vajaduse korral tühistamine, tegutsemine teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktasutusena, tehniliste teenistuste määramine ja tootjapoolsete kohustuste täitmise tagamine seoses toodangu vastavusega. (13)„Turujärelevalveasutus” – riiklik ametiasutus, kes vastutab turujärelevalve eest liikmesriigi territooriumil. (14)„Riiklik ametiasutus” – liikmesriigi tüübikinnitusasutus või mõni muu ametiasutus, kes on kaasatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete turujärelevalve, piirikontrolli või registreerimise menetlustesse ning vastutab nende menetluste eest. (15)„Turulelaskmine” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne kättesaadavaks tegemine liidus. (16)„Registreerimine” – sõidukile kas alalise või ajutise riikliku maanteeliikluse loa andmine, kaasa arvatud sõiduki identifitseerimine ja sellele seerianumbri omistamine. (17)„Kasutuselevõtt” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne ettenähtud otstarbel kasutamine liidus. (18)„Ettevõtja” – tootja, tootja esindaja, importija või turustaja. (19)„Terviksõiduki tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et mittekomplektne, komplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele. (20)„Mitmeastmeline tüübikinnitus” – menetlus, millega üks või mitu tüübikinnitusasutust tõestab, et mittekomplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab, olenevalt komplekteerituse astmest, asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

(21)„Mittekomplektne sõiduk” – sõiduk, mis peab läbima veel vähemalt ühe järgneva komplekteerimisetapi, et olla vastavuses käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega. (22)„ELi tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele, mis sisalduvad käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides. (23)„Tüübikinnitustunnistus” – dokument, millega tüübikinnitusasutus tõendab ametlikult sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmist. (24)„Tootja esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on nõuetekohaselt nimetanud ennast tüübikinnitusasutuses või turujärelevalveasutuses esindama ja enda nimel tegutsema käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes. (25)„Importija” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb turule kolmandas riigis toodetud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme. (26)„Riiklik tüübikinnitus” – menetlus, mille abil tüübikinnitusasutus kinnitab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele, mis on kehtestatud liikmesriigi seadustega, kusjuures selline tüübikinnitus kehtib vaid asjaomase liikmesriigi territooriumil. (27)„Vastavussertifikaat” – tootja poolt välja antud ja IX lisas sätestatud dokument, mis tõendab, et toodetud sõiduk vastab tüübikinnituse saanud sõidukitüübile. (28)„Turustaja” – edasimüüja või muu turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turul kättesaadavaks. (29)„Turul kättesaadavaks tegemine” – sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tarnimine turul turustamiseks või kasutamiseks äritegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta. (30)„Järkjärguline tüübikinnitus” – menetlus, mille käigus kogutakse järk-järgult kokku sõidukiga seonduvate süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistused ning mille viimases astmes antakse tüübikinnitus terviksõidukile. (31)„Üheastmeline tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab üheainsa toimingu abil, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp tervikuna vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele. (32)„Sega-tüübikinnitus” – järkjärguline tüübikinnitus, mille käigus terviksõidukile tüübikinnituse andmise viimasel astmel antakse tüübikinnitus ühele või mitmele süsteemile, ilma et kõnealustele süsteemidele oleks vaja väljastada ELi tüübikinnitustunnistusi. (33)„Komplekteeritud sõiduk” – mitmeastmelise tüübikinnituse saanud sõiduk, mis on vastavuses käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega. (34)„Terviksõiduk” – sõiduk, mida käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuete ja IV lisas loetletud õigusaktidega vastavusse viimiseks ei ole tarvis täiendada. (35)„Sõidukitüüp” – teatav kategooria sõidukeid, millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone. (36)„Tehniline teenistus” – organisatsioon või asutus, mille tüübikinnitusasutus on määranud katseid tegevaks katselaboratooriumiks või toodangu vastavuse hindamise organiks, et teha alghindamist ja muid katseid või kontrollimisi. (37)„Baassõiduk” – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis. (38)„Süsteemi tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et süsteemi tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele. (39)„Eraldi seadmestiku tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et eraldi seadmestiku tüüp vastab ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga seoses asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele. (40)„Osa tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et osa tüüp vastab sõidukist eraldi asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

(41)„Virtuaalne katsemeetod” – arvutisimulatsioon, mis sisaldab arvutusi, mis tõendavad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab IV lisas loetletud õigusaktis sätestatud tehnilistele nõuetele, ilma et oleks vaja kasutada füüsilist sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku. (42)„Üksiksõiduki tüübikinnitus” — menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse ja üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele. (43)„Seerialõpu sõiduk” – laovarusse kuuluv sõiduk, mida ei saa või mida enam ei saa turul kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta uute tehniliste nõuete jõustumise tõttu, millele vastavat tüübikinnitust ei ole sõiduk saanud. (44)„Alternatiivsed nõuded” – haldussätted ja tehnilised nõuded, mille eesmärgiks on tagada kasutusohutuse, keskkonnakaitse ja tööohutuse selline tase, mis on võimalikult suures ulatuses samaväärne ühe või mitme IV lisas loetletud õigusaktiga tagatud tasemega. (45)„Varuosad” – tooted, mis paigaldatakse sõidukisse või sõidukile originaalosade asendamiseks, sealhulgas sõiduki kasutamiseks vajalikud tooted, välja arvatud kütus. (46)„Sõiduki remondi- ja hooldusteave” – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise, perioodilise järelevalve, remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta, mille tootja esitab oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele, sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused. (47)„Sõltumatu ettevõtja” – sõidukite remondi ja hooldusega otseselt või kaudselt tegelev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud volitatud edasimüüja või remonditöökoda, sealhulgas muud remonditöökojad, remondiseadmete, tööriistade või varuosade tootjad või turustajad, tehnilise teabe kirjastajad, autoklubid, autoabi ettevõtjad, kontrollimis- ja katsetamisteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja alternatiivkütust kasutavate sõidukite seadmete paigaldajatele, tootjatele ja remontijatele koolitust pakkuvad ettevõtjad; samuti tähistab see volitatud remonditöökodasid, edasimüüjaid või asjaomase sõidukitootja turustussüsteemi kuuluvaid turustajaid, kuivõrd nad osutavad remondi- või hooldusteenuseid sõidukitele, mille tootja turustussüsteemi nad ei kuulu. (48)„Volitatud remonditöökoda” – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele, mis kuuluvad tootja turustussüsteemi. (49)„Sõltumatu remonditöökoda” – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele, mis ei kuulu tootja turustussüsteemi. (50)„Sõiduki pardadiagnostikateave” – teave, mis on seotud sõidukisse paigaldatud või mootoriga ühendatud süsteemiga, mis võimaldab avastada rikke ja vajaduse korral teatada sellest häiresüsteemi abil, määrata kindlaks rikke arvatava asukoha arvutimälusse salvestatud teabe abil ning edastada seda teavet väljapoole. (51)„Väikeseeriana toodetud sõiduk” – sõidukitüüp, mille turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud ühikute arv ei ületa XII lisas sätestatud aastaseid koguselisi piirnorme. (52)„Eriotstarbeline sõiduk” – M-, N- või O-kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on tehnilised eriomadused funktsiooni täitmiseks, milleks on vaja spetsiaalseid kohandusi ja/või seadmeid. (53)„Poolhaagis” – veetav sõiduk, mille telg/teljed on viidud sõiduki raskuskeskme taha (ühtlase koormuse juures), ning mis on varustatud ühendusseadmega, mis võimaldab horisontaal- ja vertikaaljõud vedukile üle kanda. (54)„Riiklik akrediteerimisasutus” – ainus asutus liikmesriigis, mis riigi volituse alusel sooritab akrediteerimist määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõike 11 tähenduses. (55)„Kohapealne hindamine” – kontrollimine, mille tüübikinnitusasutus teeb tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes. (56)„Järelevalvega seotud kohapealne hindamine” – kindlate ajavahemike järel järjepidevalt tehtav kohapealne hindamine, mis ei ole esmakordse määramise korral tehtav kohapealne hindamine ega määramise uuendamise korral tehtav kohapealne hindamine. Artikkel 4

Sõidukikategooriad 1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi sõidukikategooriaid. a)M-kategooria: peamiselt reisijate ja nende pagasi veoks kavandatud ja toodetud mootorsõidukid. i)M1-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta ja milles ei ole ruumi seisukohtadele. Istekohtade arv võib piirduda ühe istekohaga (juhiiste).

ii)M2-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on kuni 5 tonni. Nendes mootorsõidukites võib olla ruumi seisukohtade jaoks. iii)M3-kategooria:mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on üle 5 tonni. Nendes mootorsõidukites võib olla ruumi seisukohtade jaoks. b)N-kategooria: peamiselt kaupade veoks kavandatud ja toodetud mootorsõidukid. i)N1-kategooria:mootorsõidukid täismassiga kuni 3,5 tonni. ii)N2-kategooria:mootorsõidukid täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 12 tonni. iii)N3-kategooria:mootorsõidukid täismassiga üle 12 tonni. c)O-kategooria: kaupade või reisijate veoks (sh reisijate majutamiseks) kavandatud ja toodetud haagised. i)O1-kategooria:haagised täismassiga kuni 0,75 tonni. ii)O2-kategooria:haagised täismassiga üle 0,75 tonni, kuid mitte üle 3,5 tonni. iii)O3-kategooria:haagised täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 10 tonni. iv)O4-kategooria:haagised täismassiga üle 10 tonni. 2.Sõidukite, sõidukitüüpide, variantide ja versioonide kategooriatesse liigitamise kriteeriumid on sätestatud II lisas. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta II lisa seoses sõidukite alamkategooriate, sõidukitüüpide ja keretüüpide kategooriatesse liigitamisega, nii et see vastaks tehnika arengule. II PEATÜKK

ÜLDKOHUSTUSED Artikkel 5

Üldised sisulised nõuded 1.Sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama IV lisas loetletud õigusaktide nõuetele. 2.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta IV lisa, eesmärgiga võtta arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi, lisades ja ajakohastades viiteid õigusaktidele, mis sisaldavad nõudeid, millele sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama. Artikkel 6

Liikmesriikide kohustused 1.Liikmesriigid asutavad või määravad tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused. Liikmesriigid teatavad selliste ametiasutuste asutamisest ja määramisest komisjonile. Vastav teade peab sisaldama nende ametiasutuste nime, aadressi, kaasa arvatud elektronposti aadressi, ja pädevust. Komisjon avaldab tüübikinnitusasutuste ja turujärelevalveasutuste nimekirja ja andmed oma veebisaidil.

2.Liikmesriigid lubavad turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta vaid selliseid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. 3.Liikmesriigid ei keela, piira ega takista sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, kui need vastavad käesoleva määruse nõuetele, välja arvatud artiklis 52 sätestatud juhtudel. Erandina sellest reeglist ei ole liikmesriigid kohustatud lubama selliste sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse alusel, kuid ületavad nõukogu direktiivi 96/53/EÜ I lisas sätestatud ühtlustatud mõõtmeid. 4.Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite, osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga. 5.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks. 6.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste kokkuvõtte, eelkõige antud tüübikinnituste arvu ja vastavate tootjate nimed. 7.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. Artikkel 7

Tüübikinnitusasutuste kohustused 1.Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse vaid sellistele sõidukitele, süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. 2.Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, kui see on vajalik, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks. 3.Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ja täidab käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustusi. Liikmesriigi tüübikinnitusasutused teevad omavahel koostööd, vahetades oma rolli ja ülesannetega seotud asjakohast teavet. 4.Kui tüübikinnitusasutust on teavitatud kooskõlas artikli 8 lõikega 5, artikli 9 lõikega 5, artikli 52 lõikega 4 või artikliga 54, võtab ta kõik vajalikud meetmed välja antud tüübikinnituse läbivaatamiseks ning parandab või tühistab vajaduse korral tüübikinnituse, sõltuvalt ilmsiks tulnud kõrvalekallete põhjustest ja raskusastmest. 5.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et kehtestada ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 8

Turujärelevalveasutuste kohustused 1.Turujärelevalveasutused sooritavad regulaarseid kontrolle, et veenduda sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning tüübikinnituse õigsuses. Nimetatud kontrolle tehakse piisaval määral, kontrollides dokumente ning tehes statistiliselt asjakohase valimi alusel tegelike sõiduolude ja laboratoorseid katseid. Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise, kaebuste ja muu teabe osas kehtestatud põhimõtteid. 2.Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad. 3.Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate. 4.Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduvate kindlaks tehtud ohtude eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju. Turujärelevalveasutused teevad koostööd ettevõtjatega meetmete osas, mis võivad vältida või vähendada kõnealuste ettevõtjate poolt kättesaadavaks tehtud sõidukitest, süsteemidest, osadest või eraldi seadmestikest tulenevat ohtu.

5.Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja vajaduse korral asjaomasele tüübikinnitusasutusele. 6.Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral ja vajaduse korral konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks. 7.Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. 8.Eri liikmesriikide turujärelevalveasutused koordineerivad oma turujärelevalvetoiminguid, teevad omavahel koostööd ning jagavad koostöö tulemusi üksteise ja komisjoniga. Turujärelevalveasutused lepivad vajaduse korral kokku tööjagamises ja spetsialiseerumises. 9.Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus, teevad need ametiasutused omavahel koostööd, vahetades oma rolli ja ülesannetega seotud asjakohast teavet. 10.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et koostada kriteeriumid mahu, ulatuse ja sageduse kohta, millega lõikes 1 osutatud valimi vastavuse kontrolle tuleb sooritada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 9

Vastavuse kontrollimine komisjoni poolt ja täitmise kooskõlastamine liikmesriikide vahel 1. Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha) piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele ning tagada tüübikinnituste õigsus.. Nimetatud katseid ja ülevaatusi võib teha uutele sõidukitele, mille tootjad või ettevõtja on teinud kättesaadavaks lõike 2 kohaselt. Katseid ja ülevaatusi võib teha ka registreeritud sõidukitele kokkuleppel sõiduki registreeringu omanikuga. 2.Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib vajada. 3.Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet. Kui sõidukile on antud tüübikinnitus järkjärgulise või mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse kohaselt, esitab liikmesriik komisjonile ka artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuse koos selle lisadega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike esialgsete tüübikinnituste kohta. 4.Sõidukitootjad avalikustavad teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks kolmandate isikutega. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks avalikustatavad andmed ja nende avalikustamise tingimused, sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 5.Kui komisjon teeb kindlaks, et katsetatud või ülevaatuse läbinud sõidukid ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnitusnõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, nõuab ta kooskõlas artikli 54 lõikega 8 viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed, et viia sõidukid nimetatud nõuetega vastavusse; vastasel korral võtab komisjon piiravad meetmed, nõudes ettevõtjalt asjaomaste sõidukite turult kõrvaldamist või nende mõistliku ajavahemiku jooksul tagasivõtmist, sõltuvalt kindlaks tehtud mittevastavuse raskusastmest. Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning jõustamisalase teabe vahetamise foorumile. Komisjon avaldab aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset. Artikkel 10

Jõustamisalase teabe vahetamise foorum 1.Komisjon loob jõustamisalase teabe vahetamise foorumi (edaspidi „foorum”) ja juhib seda. Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest.

2.Foorum koordineerib liikmesriikide ametiasutuste võrku, mis vastutab tüübikinnituste ja turujärelevalve eest. Foorum annab muu hulgas nõu heade tavade propageerimise, jõustamisega seotud probleeme käsitleva teabevahetuse, koostöö, töömeetodite ja vahendite väljatöötamise, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamise, ühtlustatud jõustamisprojektide hindamise, karistuste ja ühiskontrolliga seotud küsimustes. 3.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et määrata kindlaks foorumi koosseis, ametisse nimetamise protsess, täpsed ülesanded, töömeetodid ja eeskirjad. Artikkel 11

Tootjate üldised kohustused 1.Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis ta on tootnud ja mis on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega. 2.Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab tootja ka nende süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest, mille ta lisas sõiduki komplekteerimisetapis. Tootja, kes muudab varasemates astmetes juba tüübikinnituse saanud osi, süsteeme või eraldi seadmestikke, vastutab muudetud osade, süsteemide ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest. Eelneva etapi tootja annab teavet järgmise etapi tootjale seoses muutustega, mis võivad mõjutada osale, süsteemile, eraldi seadmestikule või terviksõidukile tüübikinnituse andmist. Selline teave esitatakse niipea, kui on väljastatud terviksõiduki tüübikinnituse uus laiendus ning hiljemalt mittekomplektse sõiduki tootmise alguskuupäeval. 3.Tootja, kes muudab mittekomplektset sõidukit nii, et see kvalifitseerub mõne muu kategooria sõidukina, mis tähendab, et tüübikinnitusmenetluse varasemas astmes juba hinnatud õiguslikud nõuded on muutunud, vastutab ka nende nõuete täitmise eest, mida kohaldatakse sellele sõidukikategooriale, millesse muudetud sõiduk kvalifitseerub. 4.ELi tüübikinnitusega seoses nimetab väljaspool liitu asutatud tootja ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega. 5.Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõikidesse etappidesse või mitte. 6.Tootja kehtestab korra, mis võimaldab tagada, et sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike seeriatootmine jääb vastavusse tüübikinnituse saanud tüübiga. 7.Lisaks sõidukitele andmesildi kinnitamisele ning nende osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnitusmärgi kinnitamisele artikli 36 kohaselt märgib tootja oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja liidus asuva kontaktaadressi kas turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või osa või eraldi seadmestikuga kaasas olevasse dokumenti. Artikkel 12

Tootjate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike või tarvikute ja lisaseadmetega, mis ei vasta nõuetele või kujutavad endast tõsist ohtu 1.Tootja, kes leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Tootja teatab kohe tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele, esitades andmed mittevastavuse ja võetud meetmete kohta. 2.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti. 3.Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti kümme aastat pärast sõiduki turulelaskmist ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist. Sõiduki tootja hoiab tüübikinnitusasutusele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat. 4.Tootja esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on riiklikule ametiasutusele kergesti arusaadav. Tootja teeb riikliku ametiasutusega selle põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. Artikkel 13

Tootja esindajate kohustused seoses turujärelevalvega

1.Tootja esindaja turujärelevalveasutuse ees täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist: (a)omada juurdepääsu artiklis 22 osutatud teatmikule ja artiklis 34 osutatud vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist. (b)esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni; (c)teha tüübikinnitus- või turujärelevalveasutuse taotluse korral selle ametiasutusega koostööd, et kõrvaldada kõnealuse volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete põhjustatav tõsine oht. (d)teatada tootjale viivitamata kaebustest ja teadetest ohtude, võimalike juhtumite ja mittevastavuste kohta seoses volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega; (e)lõpetada volitus, kui tootja tegutseb vastupidiselt käesolevast määrusest tulenevatele kohustustele. 2.Tootja esindaja, kes lõpetab volituse lõike 1 punktis e osutatud põhjusel, teatab sellest viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele ja komisjonile. 3.Muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte: a)tegevust lõpetava volitatud esindaja volituse lõppemise ja tegevust alustava tootja esindaja volituse alguse kuupäev; b)kuupäev, kuni milleni võib tegevust lõpetavat tootja esindajat tootja esitatavas teabes, sealhulgas reklaammaterjalides nimetada; c)dokumentide üleandmine, sealhulgas konfidentsiaalsusega seotud küsimused ja omandiõigused; d)tegevust lõpetava tootja esindaja kohustus pärast volituse lõppu edastada tootjale või tegevust alustavale tootja esindajale kõik ohtusid või võimalikke vahejuhtumeid käsitlevad kaebused ja teated seoses sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga, mille jaoks ta oli tootja esindajaks määratud. Artikkel 14

Importijate kohustused 1.Importija laseb turule üksnes neid sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke, mis on saanud kas ELi tüübikinnituse või riikliku tüübikinnituse, või tarvikuid või lisaseadmeid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 765/2008 nõuetele. 2.Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas tüübikinnitusasutus on koostanud artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketi ning kas süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele. Sõiduki puhul tagab importija, et sõidukiga on kaasas nõutud vastavussertifikaat. 3.Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse ning eeskätt tüübikinnituse nõuetele, siis ei lase ta seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. 4.Importija märgib oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas sõidukile, süsteemile, osale, eraldi seadmestikule, tarvikule või lisaseadmele või, kui see ei ole võimalik, selle pakendile või süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega kaasas olevale dokumendile. 5.Importija tagab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga on kaasas artiklis 63 nõutud juhised ja teave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes. 6.Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest järelevalvemeetmetest.

Artikkel 15

Importijate kohustused seoses selliste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega, mis ei vasta nõuetele, või seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega, mis kujutavad endast tõsist ohtu 1.Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi. 2.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti. Importija teatab tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele ka igast võetud meetmest ning esitab eelkõige andmed tõsise ohu ja iga tootja võetud parandusmeetmete kohta. 3.Importija säilitab kümme aastat pärast sõiduki turulelaskmist ja viis aastat alates süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmisest vastavussertifikaadi koopiat tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele esitamiseks ning tagab, et artikli 24 lõikes 4 nimetatud infopakett on nimetatud ametiasutuste nõudmisel neile kättesaadav. 4.Importija esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele ametiasutusele kergesti arusaadav. Importija teeb riikliku ametiasutusega selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. Artikkel 16

Turustajate kohustused Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded. Artikkel 17

Turustajate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega, mis ei vasta nõuetele, või seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega, mis kujutavad endast tõsist ohtu 1.Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele, siis ei tee ta seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turul kättesaadavaks, ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. 2.Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab ta sellest tootjale või importijale tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1. 3.Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab eelkõige andmed tõsise ohu ja tootja võetud parandusmeetmete kohta. 4.Turustaja teeb riikliku ametiasutusega selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. Artikkel 18

Tootja kohustuste kohaldamine importijate ja turustajate suhtes Käesolevas määruses käsitatakse tootjana importijat või turustajat, kes kasutab sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtu korral oma nime või kaubamärki või kes muudab sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku nii, et see ei pruugi enam asjakohastele nõuetele vastata, ning sellise importija või turustaja suhtes kohaldatakse artiklitest 8, 11 ja 12 tulenevaid tootja kohustusi. Artikkel 19

Ettevõtjate kindlakstegemine Tüübikinnitusasutuse või turujärelevalveasutuse taotlusel ning kümne aasta vältel pärast sõiduki turulelaskmist ja viie aasta vältel pärast süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turulelaskmist annavad ettevõtjad teavet alljärgneva kohta: (a)iga ettevõtja isik, kes on neid sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud; (b)iga ettevõtja isik, keda nemad on sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud. III PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE MENETLUSED

Artikkel 20

ELi tüübikinnituse andmise menetlused 1.Terviksõiduki tüübikinnituse taotlemisel võib tootja valida ühe järgmistest menetlustest: (a)järkjärguline tüübikinnitus; (b)üheastmeline tüübikinnitus; (c)sega-tüübikinnitus. Lisaks võib tootja valida mittekomplektsele või komplekteeritud sõiduki mitmeastmelise tüübikinnituse. 2.Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul kehtib üksnes üheastmeline tüübikinnitus. 3.Mitmeastmelist tüübikinnitust võib anda mittekomplektsele või komplekteeritud sõidukitüübile, mis, arvestades sõiduki komplekteerituse astet, vastab artiklis 22 sätestatud teatmikus esitatud andmetele ning IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud tehnilistele nõuetele. Mitmeastmelist tüübikinnitust kohaldatakse ka teise tootja poolt ümberehitatud või muudetud komplektsete sõidukite suhtes pärast nende valmimist. 4.Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele. See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli, isegi kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale. 5.Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta kohaldatavaid sisulisi nõudeid, millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal. 6. Mitmeastmelist tüübikinnitust võib kasutada ka üksiktootja, tingimusel et selle eesmärgiks ei ole hoida kõrvale ühes etapis toodetud sõidukite suhtes kehtivatest nõuetest. Üksiktootja toodetud sõidukeid ei loeta mitmes etapis toodetud sõidukiteks vastavalt käesoleva määruse artiklitele 39, 40 ja 47. Artikkel 21

ELi tüübikinnituse taotlemine 1.Tootja esitab tüübikinnitusasutusele ELi tüübikinnituse taotluse ja artiklis 22 osutatud teatmiku. 2.Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis. 3.Iga tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta esitatakse eraldi taotlus. Artikkel 22

Teatmik 1.Artikli 21 lõikes 1 osutatud teatmik sisaldab järgmist: (a)I lisas nimetatud teabedokument üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks; (b)kõik andmed, joonised, fotod ja muu asjakohane teave;

(c)sõidukite puhul märge artikli 20 lõikega 1 kooskõlas valitud menetlus(t)e kohta; (d)mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus taotlusmenetluse käigus nõuab. 2.Teatmik esitatakse komisjoni poolt määratud elektroonilisel kujul, kuid selle võib esitada ka paberkandjal. 3.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta I ja III lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks teabedokumendi näidist, kaasa arvatud lõikes 2 osutatud ühtlustatud elektrooniline vorming. Artikkel 23

Teatavate ELi tüübikinnituse taotlustega esitatav lisateave 1.Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud kohaldatavate õigusaktide kohaselt. Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud kohaldatavate aktide kohaselt juurdepääs teatmikule kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni. 2.Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud kohaldatavate õigusaktide kohaselt. Süsteemide puhul, mille kohta ELi tüübikinnitustunnistust ei ole esitatud, peab taotlusega lisaks artiklis 22 osutatud teatmikule kaasnema I lisas sätestatud teave, mis on nõutav nimetatud süsteemidele tüübikinnituse andmiseks sõidukile tüübikinnituse andmise järgus, ja katsearuanne ELi tüübikinnitustunnistuse asemel. 3.Mitmeastmelise tüübikinnitustaotlusega peab olema kaasas järgmine teave: (a)esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused, mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased; (b)teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta. Punktides a ja b osutatud teabe võib esitada vastavalt artikli 22 lõikele 2. 4. Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale ja algoritmidele. Ühtlasi võib tüübikinnitusasutus põhjendatud taotlusega nõuda, et tootja esitaks täiendavat teavet, mis on vajalik otsustamaks, millised katsed on nõutavad või kuidas nimetatud katsete tegemist hõlbustada. IV PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE MENETLUSED Artikkel 24

ELi tüübikinnituse menetluste üldsätted 1.Iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta võib väljastada vaid ühe ELi tüübikinnituse. 2.Tüübikinnitusasutus, kes on saanud artikli 21 kohase taotluse, annab ELi tüübikinnituse alles pärast seda, kui on kontrollinud järgmist: (a)artiklis 29 osutatud toodangu vastavuse tagamise kord;

(b)asjaomast tüüpi sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ei ole veel tüübikinnitust väljastatud; (c)asjaomast tüüpi sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab kehtivatele nõuetele; (d)terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele. 3.Kehtivad menetlused on V lisas sätestatud ELi tüübikinnitusmenetlused ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral XVII lisas sätestatud menetlused. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta V lisa, võtmaks arvesse õiguslikke muudatusi ja tehnika arengut ning ajakohastades selleks ELi tüübikinnitusega seotud menetlusi ja XVII lisa seoses mitmeastmelise tüübikinnitusega. 4.Tüübikinnitusasutus koostab infopaketi, mis koosneb artiklis 22 osutatud teatmikust koos sellele tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse poolt oma ülesannete täitmise käigus lisatud katsearuannete ja kõigi muude dokumentidega. Infopakett sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine ajaliselt fikseeritud. Tüübikinnitusasutus hoiab infopaketi kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast asjaomase tüübikinnituse kehtivuse lõppu. 5.Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast tõsist ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid. 6.Kooskõlas artikli 20 lõigetega 4 ja 5 jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele. Tüübikinnitusasutus nõuab, et süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutused toimiksid artikli 54 lõike 2 kohaselt. Artikkel 25

Väljastatud, muudetud, andmata jäetud ja tühistatud ELi tüübikinnitustest teatamine 1.Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega. Koopia saadetakse ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul. 2.Tüübikinnitusasutus saadab iga kolme kuu järel teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile loetelu süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustest, mis ta on eelneva perioodi jooksul väljastanud, muutnud, tühistanud või andmata jätnud. Nimetatud loetelu sisaldab XIV lisas osutatud teavet. 3.Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse või komisjoni nõudel saadab ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus nõude esitanud tüübikinnitusasutusele ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul ühe kuu jooksul ELi tüübikinnitustunnistuse koopia koos lisadega. 4.Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused. 5.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XIV lisa, ajakohastades selleks süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse väljastamist, muutmist, andmata jätmist või tühistamist käsitleva teate näidist. Artikkel 26

ELi tüübikinnitustunnistus 1.ELi tüübikinnitustunnistus sisaldab järgmisi lisasid: (a)artikli 24 lõikes 4 osutatud infopakett;

(b)artikli 28 lõikes 1 osutatud õigusaktides nõutud katsearuanded süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse korral või katsetulemuste leht terviksõiduki tüübikinnituse korral; (c)vastavussertifikaadile alla kirjutama volitatud isiku/isikute nimi/nimed ja allkirja(de) näidis(ed) ning märge tema/nende ametikoha kohta; (d)terviksõiduki tüübikinnituse korral vastavussertifikaadi täidetud näidis. 2.ELi tüübikinnitustunnistus väljastatakse VI lisas esitatud näidise kohaselt ja nummerdatakse VII lisas sätestatud ühtlustatud süsteemi järgi. Katsetulemuste leht esitatakse vastavalt VIII lisas esitatud näidisele. Need dokumendid peavad olema kättesaadavad elektroonilisel kujul. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta VI, VII ja VIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks vastavalt tüübikinnitustunnistuse näidiseid, nende nummerdussüsteemi ja katsetulemuste lehte, kaasa arvatud asjakohases elektroonilises vormingus. 3.Iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi puhul teeb tüübikinnitusasutus järgmised toimingud: (a)täidab kõik asjakohased ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos selle lisadega; (b)koostab infopaketi sisukorra; (c)väljastab viivitamata tootjale täidetud ELi tüübikinnitustunnistuse koos selle lisadega. 4.ELi tüübikinnituse puhul, mille kehtivuse suhtes on artiklite 37 ja 41 ning IV lisa III osa kohaselt kehtestatud piirangud või mille suhtes ei rakendata käesoleva määruse või IV lisas osutatud õigusaktide teatavaid sätteid, tuleb nimetatud piirangud või asjakohaste sätete rakendamata jätmine märkida ELi tüübikinnitustunnistusse. 5.Kui sõiduki tootja valib sega-tüübikinnituse menetluse, märgib tüübikinnitusasutus infopaketti viited artikli 28 lõikes 1 osutatud õigusaktides nõutud katsearuannetele süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta, mille kohta ELi tüübikinnitustunnistust ei ole väljastatud. 6.Kui sõiduki tootja valib üheastmelise tüübikinnitusmenetluse, lisab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnitustunnistusele asjakohaste õigusaktide loetelu kooskõlas VI lisa liites esitatud näidisega. Artikkel 27

Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitusi käsitlevad erisätted 1.ELi tüübikinnitus antakse süsteemile, osale või eraldi seadmestikule, mis vastab artiklis 22 sätestatud teatmikus esitatud andmetele ja IV lisas loetletud asjakohastes õigusaktides sätestatud tehnilistele nõuetele. 2.Kui osale või eraldi seadmestikule, mis on või ei ole ette nähtud remondiks, teeninduseks või hoolduseks, laieneb sõidukiga seotud süsteemi tüübikinnitus, ei nõuta täiendavat osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitust, kui IV lisas loetletud asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. 3.Kui osa või eraldi seadmestik täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel on vastavust võimalik tõendada ainult siis, kui osa või eraldi seadmestik toimib koos nende teiste sõidukiosadega, piiratakse vastavalt osa või eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse kehtivust. Sel juhul märgitakse ELi tüübikinnitustunnistuses kõik osa või eraldi seadmestiku kasutuspiirangud ja selle sõidukile paigaldamise eritingimused. Kui see osa või eraldi seadmestik on paigaldatud sõidukile, kontrollib tüübikinnitusasutus sõidukile tüübikinnituse andmise ajal vastavust kohaldatavatele kasutuspiirangutele või paigaldamistingimustele. Artikkel 28

ELi tüübikinnituseks nõutavad katsed 1.Vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele ja IV lisas loetletud õigusaktidele näidatakse asjakohaste katsetega, mis on kooskõlas IV lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega ja mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused.

2.Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke. 3.Nõutud katsete tegemiseks kasutatakse neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on kinnitatava tüübi suhtes representatiivsed. 4.Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib alternatiivina lõikes 1 osutatud katsemenetlustele kasutada virtuaalseid katsemeetodeid kooskõlas XVI lisaga. 5.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVI lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks õigusaktide loetelu, millega seoses võib tootja või tehniline teenistus kasutada virtuaalseid katsemeetodeid, ja eritingimusi, mille kohaselt tuleb virtuaalseid katsemeetodeid kasutada. Artikkel 29

Toodangu vastavuse kontrollimise kord 1.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võtab kooskõlas X lisaga vajalikud meetmed kontrollimaks, vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et tootja toodab sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke vastavalt tüübikinnituse saanud tüübile. 2.Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged. 3.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võtab vajalikud meetmed kontrollimaks, vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed on jätkuvalt piisavad, nii et tootmises olevad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt tüübikinnituse saanud tüübile ning vastavussertifikaadid on jätkuvalt kooskõlas artiklitega 34 ja 35. 4.Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks. 5.ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu nõuetele vastavuse menetlust järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse. 6.Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta X lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning ajakohastades selleks toodangu nõuetele vastavuse korda. Artikkel 30

Riiklik tasustruktuur tüübikinnituse ja turujärelevalve kuludele 1.Liikmesriigid kehtestavad riikliku tasustruktuuri, et katta tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulud ning nende poolt määratud tehniliste teenistuste sooritatud tüübikinnituskatsete ja toodangu vastavuse katsete ja ülevaatuste kulud. 2.Need riiklikud tasud nõutakse sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse. Tehnilised teenistused otseselt tasusid sisse ei nõua. 3.Riiklikust tasustruktuurist kaetakse nende vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulud, mida teeb komisjon artikli 9 kohaselt. Need osalused moodustavad välised sihtotstarbelised tulud Euroopa Liidu üldeelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4. 4.Liikmesriigid teatavad oma riikliku tasustruktuuri üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + 1 aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas. 5.Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud riiklike tasude uuendamine, millele on osutatud lõikes 3. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. V PEATÜKK

ELI TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED JA KEHTIVUS Artikkel 31

ELI TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSTE JA KEHTIVUSE ÜLDSÄTTED 1.Tootja teatab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele viivitamata igast muutusest infopaketi andmetes.

Tüübikinnitusasutus otsustab, kas selle muutuse kohta tuleb teha muudatus ELi tüübikinnituse parandamise või laiendamise teel artiklis 32 sätestatud korras või nõuab see muutus uut tüübikinnitust. 2.Vastava muutmise taotlus esitatakse eranditult algse ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. 3.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et muudatuse tegemiseks on vaja kontrollimisi või katseid korrata, teatab ta sellest tootjale. 4.Kui tüübikinnitusasutus leiab lõikes 3 osutatud kontrollimiste või katsete põhjal, et ELi tüübikinnituse nõuded on jätkuvalt täidetud, kohaldatakse artiklis 32 osutatud korda. 5.Kui tüübikinnitusasutus leiab, et muudatused infopaketi andmetes on sisulised, nii et kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda neid hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust. Artikkel 32

ELi tüübikin