1.Sissejuhatus

Metallid, mineraalid ja looduslikud materjalid on meie igapäevaelu osa. Tooraineid, mis on majanduslikult kõige olulisemad ja mille tarnerisk on suur, nimetatakse kriitilise tähtsusega tooraineteks. Kriitilise tähtsusega toorained on väga olulised paljude tööstusökosüsteemide toimimiseks ja terviklikkuseks. Volfram paneb telefonid vibreerima. Gallium ja indium on osa lampides kasutatavast valgusdioodi (LED) tehnoloogiast. Pooljuhtide jaoks on vaja ränimetalli. Vesinikkütuseelementide ja elektrolüüsiseadmete jaoks vajame plaatinarühma metalle.

Juurdepääs ressurssidele on strateegiline julgeolekuküsimus, mis on seotud Euroopa sooviga saavutada roheline kokkulepe . Euroopa uues tööstusstrateegias tehakse ettepanek tugevdada Euroopa avatud strateegilist autonoomiat, hoiatades, et Euroopa üleminek kliimaneutraalsusele võib asendada praeguse sõltuvuse fossiilkütustest sõltuvusega toorainetest, millest paljud on pärit välismaalt ja mille puhul muutub ülemaailmne konkurents üha karmimaks. ELi avatud strateegiline autonoomia nendes sektorites peab seetõttu ka edaspidi põhinema mitmekesisel ja moonutamata juurdepääsul üleilmsetele tooraineturgudele . Samal ajal ning selleks, et vähendada välissõltuvust ja keskkonnasurvet, tuleb tegeleda kiiresti kasvava üleilmse ressursinõudluse põhiprobleemiga, vähendades ja taaskasutades materjale enne nende ringlussevõttu.

Tohutu nõudlus ressursside (energia, toit ja toorained) järele avaldab planeedile äärmiselt suurt survet, põhjustades poole kasvuhoonegaaside heitest ning üle 90 % bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest ja veepuudusest. Ringmajanduse laiendamine on väga oluline, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, lahutades samal ajal majanduskasvu ressursikasutusest ja hoides ressursikasutust planeedi taluvuspiirides .

Juurdepääs ressurssidele ja kestlikkus on ELi toorainetega seotud vastupanuvõime jaoks keskse tähtsusega. Ressurssidega kindlustatuse saavutamine nõuab meetmeid, et mitmekesistada tarnet nii esmastest kui ka teisestest allikatest, vähendada sõltuvust ning parandada ressursitõhusust ja ringlust, sealhulgas säästvat tootedisaini. See kehtib kõigi toorainete, sealhulgas mitteväärismetallide, tööstuslike mineraalide, agregaatide ja biootiliste materjalide kohta, kuid on veelgi vajalikum seoses ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainetega.

Lisaks sellele probleemile on COVID-19 kriis näidanud, kui kiiresti ja sügavalt saab üleilmseid tarneahelaid häirida. Komisjon on esitanud ulatusliku COVID-19 taastekava , et suurendada vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat ning edendada üleminekut rohelisele ja digimajandusele. Käesoleva teatise eesmärk on tagada vastupanuvõime kriitilise tähtsusega toorainete turvalise ja kestliku tarnimise kaudu ning see võib oluliselt kaasa aidata majanduse elavdamisele ja pikaajalisele ümberkujundamisele.

Tuginedes ELi tooraineid käsitlevale algatusele , esitatakse käesolevas teatises:

-ELi 2020. aasta kriitilise tähtsusega toorainete loetelu,

-kriitilise tähtsusega toorainete turvalise ja kestliku tarnimisega seotud probleemid ning meetmed ELi vastupanuvõime ja avatud strateegilise autonoomia suurendamiseks.

1. ELi 2020. aasta kriitilise tähtsusega toorainete loetelu

Komisjon vaatab ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu üle iga kolme aasta tagant. Esimene loetelu avaldati 2011. aastal ning seda ajakohastati 2014. ja 2017. aastal . Hinnang põhineb lähimineviku andmetel ja sellest nähtub, kuidas kriitilisus on pärast esimese loetelu avaldamist muutunud. Selles ei prognoosita tulevasi suundumusi. Seepärast esitab komisjon ka prognoosiva uuringu (vt allpool).

2020. aasta hindamisel kasutati sama metoodikat kui 2017. aastal . Selles kasutatakse ELi viimase täieliku viieaastase perioodi keskmist ilma Ühendkuningriigita (EL 27). Komisjon vaatas läbi 83 materjali (viie võrra rohkem kui 2017. aastal) ja võimaluse korral jälgis varasemate hinnangutega võrreldes lähemalt, kus esineb väärtusahelas kriitilisust: kaevandamise ja/või töötlemise juures.

Majanduslik tähtsus ja tarnerisk on kaks peamist parameetrit, mida kasutatakse ELi jaoks kriitilisuse kindlaksmääramiseks. Majandusliku tähtsuse raames vaadeldakse üksikasjalikult toorainete jaotamist lõppkasutuseks, mis põhineb tööstuslikel rakendustel. Tarneriski all vaadeldakse esmaste toorainete üleilmse tootmise ja ELi hankimise koondamist riigi tasandil, tarnijariikide juhtimist , sealhulgas keskkonnaaspekte, ringlussevõtu (st teisese toorme) panust, asendamist, ELi sõltuvust impordist ning kaubanduspiiranguid kolmandates riikides.

Selle põhjal koostatud kriitilise tähtsusega toorainete loetelu on faktiline vahend ELi poliitika kujundamise toetamiseks. Komisjon võtab seda loetelu arvesse kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel või kaubandusmoonutuste kõrvaldamisel. Loetelu aitab tuvastada investeerimisvajadused ning suunata teadusuuringuid ja innovatsiooni ELi programmide „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ ning riiklike programmide raames, eelkõige seoses uute kaevandustehnoloogiate, asendamise ja ringlussevõtuga. See on oluline ka ringmajanduse seisukohast, et edendada jätkusuutlikku ja vastutustundlikku hankimist, ning tööstuspoliitika seisukohast. Liikmesriigid ja ettevõtjad võivad seda kasutada ka ELi võrdlusraamistikuna, et töötada välja oma konkreetsed kriitilisuse hinnangud.

ELi 2020. aasta loetelu sisaldab 30 materjali võrreldes 14 materjaliga 2011. aastal, 20 materjaliga 2014. aastal ja 27 materjaliga 2017. aastal. Loetellu jääb 26 materjali. Boksiit, liitium, titaan ja strontsium lisatakse loetellu esimest korda. Heelium on endiselt tarnete kontsentreerumise poolest murettekitav, kuid jäetakse 2020. aasta kriitilisest loetelust oma majandusliku tähtsuse vähenemise tõttu välja. Komisjon jätkab heeliumi tähelepanelikku jälgimist, pidades silmas selle olulisust mitmesuguste uute digitaalsete rakenduste jaoks. Samuti jälgib komisjon tähelepanelikult niklit, pidades silmas patareide ja akude toorainete nõudluse kasvuga seotud arenguid.

2020. aasta kriitilise tähtsusega toorained (pärast 2017. aastat lisatud materjalid on esitatud poolpaksus kirjas) Antimon Hafnium Fosfor Bariit Rasked haruldased muldmetallid Skandium Berüllium Kerged haruldased muldmetallid Ränimetall Vismut Indium Tantaal Boraat Magneesium Volfram Koobalt Looduslik grafiit Vanaadium Koksisüsi Looduslik kautšuk Boksiit Fluoriit Nioobium Liitium Gallium Plaatinarühma metallid Titaan Germaanium Fosfaatmaak Strontsium

Üksikasjalikum teave materjalide kohta on esitatud 1. lisas, hindamisaruandes ja iga materjaliga kaasnevas teabelehes, mis on avaldatud ELi toorainete infosüsteemis .