ET

Brüssel 30.6.2009

KOM(2009) 348 lõplik

2008/0221 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

{SEK(2008) 2860}

{SEK(2008) 2861}

SELETUSKIRI

Komisjon esitab muudetud ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta. Muudetud ettepanek sisaldab Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel esitatud muudatusettepanekuid, mis on komisjonile vastuvõetavad, ning tehnilisi parandusi, mis on vajalikud, et muuta direktiiv määruseks.

1. Taust

13. novembril 2008 võttis komisjon vastu ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta. Kõnealune ettepanek edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule 13. novembril 2008.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 12. märtsil 2009 ja ta tegi komisjoni ettepanekusse muudatusettepanekuid.

Euroopa Parlament võttis õigusloomega seotud resolutsiooni vastu esimesel lugemisel 22. aprillil 2009.

2. Komisjoni ettepaneku eesmärk

Arvestades asjaolu, et maanteetransport tekitab 23 % kogu CO2-heitest, [1] on sõidukite energiakulu ja heitkoguste vähendamine ELis oluline lahendamist vajav probleem.

Kõnealune märgistamist käsitlev ettepanek põhineb rehve hõlmaval terviklikul lähenemisviisil, millega tagatakse, et esitatakse standardteave nii kütusesäästlikkuse kui ka märghaardumise ja välise veeremismüra kohta, et lõppkasutajad saaksid teha teadliku valiku. Eesmärk on turujõududele tuginedes parandada dünaamiliselt kõiki parameetreid nii, et need vastaksid tüübikinnituse (menetlus, millega tagatakse juurdepääs ELi turule) miinimumnõuetest rangematele nõuetele, mis aitab muuta maanteetransporti energiasäästlikumaks.

3. Komisjoni arvamus Euroopa Parlamendis vastu võetud muudatusettepanekute kohta

22. aprillil 2009 võttis Euroopa Parlament vastu 42 muudatusettepanekut. Komisjon leiab, et enamik Euroopa Parlamendi tehtud muudatustest on vastuvõetavad, kuna nendega säilitatakse ettepaneku eesmärgid ja poliitiline elujõulisus ning paljudel juhtudel parandatakse algset teksti. Seepärast nõustub komisjon Euroopa Parlamendi järgmiste muudatusettepanekutega täielikult, osaliselt või sõnastust muutes.

3.1. Ettepaneku vorm

Euroopa Parlamendi tehtud muudatusettepanekute oluline aspekt on see, et direktiiv muudetakse määruseks (muudatusettepanek 1). Arvestades, et määrusega vähendatakse ülevõtmisega seotud kulusid ja tagatakse, et märgistamissüsteemi kohaldamiskuupäeva hakatakse kõikide sidusrühmade suhtes kohaldama samal ajal, nõustub komisjon selle muudatusega.

3.2. Reguleerimisala ja muud üldsätted (artiklid 1–3)

Eesmärk ja sisu: muudatusettepanekus 11 selgitatakse, et ettepaneku eesmärk on lisaks kütusesäästlikkusele edendada ka märghaardumise ja välise veeremismüra näitajaid, mis on kooskõlas kogu märgistamissüsteemi osas võetud lähenemisviisiga. Seepärast nõustub komisjon selle muudatusega täielikult, nagu ka muudatusettepanekuga 30, mille puhul järgitakse sama põhimõtet. Muudatusettepanekus 7 esitatud põhjenduse 20 sõnastust muudetakse ühtluse saavutamiseks.

Muudatusettepanekuga 13 jäetakse rehvide ladustamine „müügikoha” määratlusest välja. On vastuvõetav, et sõnastust täpsustatakse, osutades sellele, et sellised laod, kus rehve lõppkasutajatele ei müüda (nt tarnijate laod), ei ole hõlmatud müügikoha määratlusega. Samas on komisjoni arvates oluline, et sellised rehvid, mida ladustatakse lõppkasutajaid teenindavas müügikohas (nt turustajate ladustatavad rehvid), kannaksid märgist. Sellega tagatakse märgistamissüsteemi maksimaalne nähtavus ja välditakse olukorda, kus müügisalongis (selle olemasolul) on märgis üksnes kõige parematel rehvidel. Kirjeldatud olukord kahjustaks kogu süsteemi tõhusust, mis põhineb tarnijate kohustusel esitada kõikide, sh halvemate omadustega rehvide klassid. Seega nõustub komisjon selle muudatusega osaliselt ja muudab sõnastust, et säilitada ladustatavad rehvid müügikoha määratluses, kuid täpsustades, et tarnijate ladustatavad rehvid ei ole hõlmatud.

Muudatusettepanekuga 14 kitsendatakse tehniliste reklaamväljaannete määratlust (tehniliste reklaamväljaannete näidisloetelu muutub kinniseks loeteluks) ning „reklaam massiteabevahendites” jäetakse sellest määratlusest välja. Komisjon on arvamusel, et „reklaam massiteabevahendites” tuleks hõlmata selguse huvides, kuna mõiste „reklaam massiteabevahendites” ei ole määratletud ning infolehti ja tarnijate veebilehti saab käsitada massiteabevahendites tehtava reklaamina. Peale selle on ettepaneku algsest sõnastusest ilmne, et tehniliste reklaamväljaannetena käsitatakse üksnes rehvi konkreetseid parameetreid kirjeldavaid turustusvahendeid. Seega tehniliste reklaamväljaannete kindlaksmääramisel on oluline turustusvahendi abil esitatava teabe sisu, mitte turustusvahend ise.

3.3. Tarnijate ja turustajate kohustused (artiklid 4–6)

Märgise selgitus lõppkasutajatele: muudatusettepaneku 6 kohaselt tuleb lõppkasutajatele esitada täiendavat standardteavet, mis selgitab märgise kõiki elemente. Komisjon on selle põhimõttega nõus. Nagu on sätestatud III lisa punkti 3 alapunktis i, peavad tarnijad esitama märgisele trükitud piktogrammide selgituse. Samas tundub nõue esitada täiendavat teavet (nt kütusesäästu kalkulaator ja ELi veebileht) olevat ebaproportsionaalne. Kogu ELi hõlmavat veebilehte ja kütusesäästu kalkulaatorit oleks väga kulukas jälgida ning see oleks koormav ja vähetõhus. Sellega kaasneksid ka küsimused, mis on seotud esitatud andmete ajakohastamise ja nende eest vastutamisega. Tarbijatele antavat teavet tuleks paremini käsitleda liikmesriigi tasandil. Seega muudatusega nõustutakse osaliselt, muutes uue põhjenduse 18 sõnastust.

Rehvide tarnijate kohustused: muudatusettepaneku 19 kohaselt peavad tarnijad esitama tehnilistes reklaamväljaannetes C2 ja C3 klassi rehvide puhul ka mõõdetud veeretakistuse koefitsiendi. Kuna sellega ei kaasne tööstusele lisakoormust ega -kulu, nõustub komisjon selle muudatusega täielikult. muudatusettepaneku 20 kohaselt peavad tarnijad avaldama tüübikinnituse menetluse käigus mõõdetud veeretakistuse koefitsiendi, märghaardumise indeksi ja välise veeremismüra taseme üldsusele kättesaadavas andmebaasis. Märgisel esitatud mõõtmistulemused ei pruugi olla samad nagu tüübikinnituse menetluse käigus saadud tulemused. Peale selle ei toeta komisjon üldsusele kättesaadava andmebaasi loomist (vt märkused muudatusettepaneku 6 kohta eespool). Seepärast nõustub komisjon sellega, et mõõdetud veeretakistuse koefitsient, märghaardumise indeks ja välise veeremismüra tase avalikustatakse tarnija veebilehel, kuid ilma täpsustamata, kas need väärtused on saadud tüübikinnituse menetluse käigus või mitte.

Rehvide turustajate kohustused: muudatusettepaneku 24 kohaselt peavad turustajad esitama lõppkasutajatele lisaks praeguse artikli 5 lõike 3 kohasele nõutavale teabele ka „arvel või koos arvega” „märgise selgitava versiooni”. Komisjon on arvamusel, et kõnealune „selgitav teave märgisel” (nt teave, mida antakse lõppkasutajale pärast ostuotsuse tegemist) on vähekasulik ja see ei peaks olema nõutav, arvestades turustajate halduskoormuse miinimumini viimist. Samas nõustub komisjon ettepandud sõnastusega „arvel või koos arvega”, mis annab turustajatele suurema vabaduse artikli 5 lõike 3 nõuete täitmiseks.

Sõidukite tarnijate ja turustajate kohustused: muudatusettepanekutega 25 ja 44 muudetakse algset sõnastust paremaks. Komisjon nõustub nende muudatustega täielikult.

3.4. Teabenõuete täitmine (artiklid 7, 8 ja 12)

Katsemeetodid: muudatusettepanekuga 26 rõhutatakse, et katsemeetodid peavad lõppkasutajatele andma usaldusväärset ja korratavat teavet. Komisjon on samal arvamusel, kuid sõnastust on vaja muuta, et viia see kooskõlla olemasolevate märgistamisalaste algatustega. Seepärast muudetakse põhjendust 19.

Turujärelevalve ja karistused: muudatusettepanekute 8, 27, 28, 29 ja 33 eesmärk on tugevdada turujärelevalvet ja karistusi käsitlevaid sätteid ning komisjon on põhimõtteliselt sellega täiesti nõus. Komisjon märgib, et see on sidusrühmade jaoks väga oluline küsimus. Samas ei saa komisjon nõustuda sõnastusega, milles tehakse vahet trahvidel ja karistustel. ELi õigusaktides juba hõlmab mõiste „karistus” haldus- ja kriminaalkaristusi. Peale selle on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93) juba sätestatud eeskirjad, mida hakatakse turujärelevalve suhtes kohaldama alates 1. jaanuarist 2010. Kuna määruses (EÜ) nr 765/2008 on sätestatud väga täpsed turujärelevalve eeskirjad ja karistused, mis hõlmaksid eespool osutatud muudatuste eesmärki, soovitatakse, et kõnealusele määrusele tuleks osutada põhjenduses 21 ja jõustamist käsitlevas uues artiklis 12. Praegune karistusi käsitlev artikkel 12 jäetakse välja ja see muutub ülearuseks, arvestades kõnealuse määruse artiklit 41.

3.5. Komiteemenetlus ja läbivaatamine (artiklid 11 ja 14)

Talverehvid ja Põhjamaade talverehvid: muudatusettepanekutega 4, 12 ja 31 kehtestatakse võimalus, et komiteemenetluse käigus saab märgistamissüsteemi kohandada talverehvide ja Põhjamaade talverehvide tehniliste eriomadustega. Kuigi komisjon põhimõtteliselt nõustub nende muudatustega, on probleemiks talverehvide täpse määratluse (selle kallal töötatakse praegu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tasandil) ja Põhjamaade talverehvide määratluse puudumine. Arvestades selliseid ebamäärasusi, soovitatakse osutada määratlusele „rehvid, mis on eelkõige ette nähtud saavutama jää- või lumeoludes või mõlemates oludes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist”, mitte talverehvidele ega Põhjamaade talverehvidele, mis jätab regulatiivkomiteele vajaliku tegevusvabaduse, et kohandada märgist vastavalt siis, kui kõnealused määratlused muutuvad levinuks. Lisaks muudetakse muudatusettepaneku 31 sõnastust, et täpsustada Euroopa Komisjoni volitust komiteemenetluse raames. Artikli 11 uus kavandatud sõnastus osutab, et rehvide haardumise klassi võib kohandada nende tehniliste eriomadustega komiteemenetluse käigus. Praktikas tähendab see, et seni, kuni sellekohast rakendusmeedet ei ole kehtestatud, on kõnealused rehvid hõlmatud märgistamissüsteemi reguleerimisalaga ja nendel rehvidel peab sarnaselt kõikide teiste rehvidega olema esitatud teave kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta. Põhjenduste 10 ja 24 sõnastust muudetakse, et kajastada kõnealust kavatsust.

Uute parameetrite kehtestamine märgisel: muudatusettepanekuga 32 jäetakse välja artikli 11 lõige 2 ja sellega kaob võimalus lisada märgisele uusi parameetreid komiteemenetluse käigus, millega komisjon on nõus. Põhjendust 24 muudetakse vastavalt.

Ajastus ja läbivaatamise ulatus: muudatusettepanekutes 10 ja 34 on loetletud mõned elemendid, mida tuleks ettepaneku läbivaatamisel kaaluda ja nende kohaselt tuleb ettepanek vaadata algselt kavandatud viie aasta asemel läbi kolm aastat pärast selle jõustumist. Komisjon on loeteluga põhimõtteliselt nõus, kuid „kolm aastat” on läbivaatamise jaoks liiga lühike aeg. Märgistamissüsteemi täielik mõju turu ümberkorraldamisele ilmneb keskmiselt kaheksa aasta pärast; kolme aasta möödudes ei ole kõik lõppkasutajad rehve vahetanud isegi ühel korral. Peale selle jätab artikli 11 kohane komiteemenetlus juba tegevusruumi märgistamissüsteemi kohandamiseks tehnoloogiliste muutustega, kui see on vajalik.

3.6. Kohaldamiskuupäev (artikkel 17)

Varajane rakendamine: muudatusettepanekus 5 on täpsustatud, et sidusrühmi tuleks innustada märgistama rehve enne ettepaneku kohustuslikku kohaldamiskuupäeva. Praeguse tekstiga ei keelata märgistatud rehvide turustamist enne kohaldamiskuupäeva. Seepärast on komisjon selle muudatusega nõus.

Enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide puhul tehtav erand märgistamisnõuetest: muudatusettepanekuga 45 tehakse kõikide enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide puhul erand märgistamisnõuetest, mis hakkavad kehtima 1. novembril 2012. Komisjon ei näe vajadust teha erand enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide puhul. Tööstusel on olnud 2–3 aastat aega, et teha ettevalmistusi märgistamissüsteemi kasutamiseks, mis peaks olema piisav. Lisaks tundub, et see muudatus on ebaproportsionaalne, arvestades sellega seotud kulusid ja seda, kui keeruline on liikmesriikidel turujärelevalvet läbi viia.

4. Järeldused

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 250 lõiget 2, muudab komisjon oma ettepanekut järgmiselt.

2008/0221 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [3],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [4],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [5]

ning arvestades järgmist:

(1) Nagu teatises „Keskkonnahoidlik transport” [6] rõhutatakse, on säästva liikuvusega seotud küsimused olulised ühenduses lahendamist vajavad küsimused, arvestades kliimamuutust ja vajadust suurendada Euroopa konkurentsivõimet.

(2) Komisjoni teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” [7] rõhutati, et sihtotstarbeliste meetmete, sealhulgas rehvide märgistamise abil on võimalik energia kogutarbimist vähendada 20 % aastaks 2020.

(3) Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20–30 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata vähendada heitkoguseid.

(4) Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, nt energiasäästlikkuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardumist, ning märghaardumise optimeerimine võib negatiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleb innustada optimeerima kõiki parameetreid.

(5) Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst enam kui kompenseerib rehvide kõrgema hinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest.

(6) [Määruses (EÜ) nr …/…(mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] [8] on sätestatud rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine kütusesäästlikkuse kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma kütusesäästlikumaid rehve.

(7) Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. [Määruses (EÜ) nr …/…(mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine välise veeremismüra kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate välise veeremismüra parameetritega rehve.

(8) Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks samuti lihtsustada liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendaks teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõjutavad liiklusmüra, samuti aitaks see saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) [9] eesmärke.

(9) [Määruses (EÜ) nr …/…(mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide märghaardumise miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide märghaardumist tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine märghaardumise kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate märghaardumise parameetritega rehve.

(10) Teised rehvi parameetrid (nt vesiliu teke või juhitavus kurvides) mõjutavad samuti liiklusohutust. Samas ei ole praegu veel olemas ühtlustatud katsemeetodeid selliste parameetrite määramiseks. Seepärast on asjakohane näha ette võimalus hiljem vajaduse korral kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele kõnealuste rehvi parameetrite kohta.

(10) Märghaardumise kohta teabe esitamine ei pruugi kajastada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide esmaseid näitajaid. Arvestades asjaolu, et ühtlustatud katsemeetodeid ei ole veel olemas selliste rehvide jaoks, on asjakohane näha ette võimalus kohandada nende märghaardumise klassi komiteemenetluse käigus hilisemas etapis, kui see peaks olema vajalik.

(11) Ühtse märgise kasutamine rehvi parameetrite kohta teabe andmiseks aitab tõenäoliselt mõjutada lõppkasutajaid otsustama ohutumate, vaiksemate ja kütusesäästlikumate rehvide kasuks. Tõenäoliselt innustab see omakorda rehvitootjaid optimeerima kõnealuseid rehvi parameetreid, mis aitaks muuta tarbimist ja tootmist säästlikumaks.

(12) Liikmesriikides kehtivad rehvide märgistamise mitmed eri eeskirjad takistaksid ühendusesisest kaubandust ning suurendaksid rehvitootjate halduskoormust ja katsetamise maksumust.

(13) Asendusrehvide turuosa rehviturul on 78 %. Seepärast on õigustatud anda lõppkasutajatele teavet nii asendusrehvide kui ka uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide parameetrite kohta.

(14) Tarbijad (sh sõidukiparkide haldajad ja transpordiettevõtjad) oleksid huvitatud täpsema teabe saamisest rehvide kütusesäästlikkuse ja muude parameetrite kohta, sest neil on raske võrrelda eri rehvimarkide parameetreid, kuna puudub märgistamissüsteem ja ühtlustatud katsetamiskord. Seega on asjakohane hõlmata C1, C2 ja C3 klassi rehvid määruse reguleerimisalaga.

(15) Energiamärgis, mida kasutatakse toodete jaotamisel klassidesse A-st kuni G-ni ja mida kohaldatakse kodumasinate suhtes vastavalt direktiivile 1992/75/EÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses), [10] on tarbijatele hästi teada ja see on osutunud edukaks vahendiks, mille abil soodustatakse tõhusamate seadmete kasutamist. Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamisel tuleks kasutada kõnealust sama kavandit.

(16) Märgise kujutamine müügikohas müüdavatel rehvidel ja tehnilistes reklaamväljaannetes peaks aitama tagada, et nii turustajad kui ka võimalikud lõppkasutajad saavad ühtlustatud teavet rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta.

(17) Mõned lõppkasutajad valivad rehvid enne müügikohta saabumist või ostavad rehvid postimüügi teel. Selleks et kõnelaused lõppkasutajad saaksid ka teha teadliku otsuse rehvide kütusesäästlikkust, märghaardumist ja välist veeremismüra käsitleva ühtlustatud teabe põhjal, tuleks märgiseid kujutada kõigis tehnilistes reklaamväljaannetes, sh Internetis avaldatavates väljaannetes.

(18) Võimalikele lõppkasutajatele tuleks anda teavet, mis selgitab märgise iga elementi ja selle tähtsust. See teave tuleks esitada tehnilistes reklaamväljaannetes, nt tarnijate veebisaitidel.

(198) Teave tuleks esitada kooskõlas ühtlustatud katsemeetoditega, mis peaksid olema usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, et lõppkasutajad saaksid võrrelda eri rehve ja tootjatel oleks võimalik vähendada katsetamise maksumust.

(2019) Selleks et vähendada kasvuhoonegaaside heiteid ja muuta maanteetransport ohutumaks, võivad mõned liikmesriigid kehtestada kütusesäästlike ja ohutumate rehvide kasutamist stimuleerivad meetmed. On asjakohane määrata kindlaks kütusesäästlikkuse ja märghaardumise miinimumklassid, millest madalamate klasside suhtes ei või selliseid stimuleerivaid meetmeid kohaldada, et vältida siseturu killustumist. Sellised stimuleerivad meetmed võivad kujutada endast riigiabi. Käesolev määrus ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt rakendatavate tulevaste riigiabi menetluste tulemuste kohaldamist.

(2120) Selleks et märgistamissätted täidaksid oma eesmärki ja et kogu ühenduses tagataks võrdsed võimalused, on oluline, et tarnijad ja turustajaid kõnealuseid sätteid järgiksid. Seepärast peaksid liikmesriigid teostama turujärelevalvet ja korrapäraseid järelkontrolle kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 [11].

(2221) Rehvide tarnijaid ja turustajaid tuleks innustada täitma käesoleva määruse sätteid enne 2012. aastat, et märgis leiaks kiiremini tunnustust ja et sellest saadaks kasu.

(2321) Käesoleva määruse rakendusmeetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused [12].

(2422) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kehtestada nõuded seoses märghaardumise klasside määratlemisega C2 ja C3 klassi rehvide jaoks , et kohandada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide märghaardumise klassi ja kohandada lisad vastavalt tehnika arengule. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid seda täiendades, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(25) Käesolev määrus tuleks läbi vaadata, et teha kindlaks see, kuidas lõppkasutajad märgisest aru saavad ja milline on selle võime saavutada turu ümberkorraldamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja sisu

Käesoleva määruse eesmärk on muuta kütusesäästlike, ohutute ja madala müratasemega rehvide edendamise abil maanteetransport ohutumaks, majanduslikult tasuvamaks ja keskkonnasäästlikumaks.

Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik, et rehvi parameetrite kohta saaks märgistamise abil anda ühtlustatud teavet, mis võimaldaks tarbijatel teha rehve ostes teadlik valik.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse C1, C2 ja C3 klassi rehvide suhtes.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust järgmiste rehvide suhtes:

a) protekteeritud rehvid;

b) professionaalsed maastikurehvid;

c) rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks üksnes nendele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1990;

d) ajutiselt kasutatavad T-tüüpi varurehvid;

e) rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h;

f) rehvid, mille nominaalne veljediameeter ei ületa 254 mm või on vähemalt 635 mm;

g) rehvid, mis on varustatud veoomadusi parandatavate lisaelementidega, nt naastrehvid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „C1, C2 ja C3 klassi rehvid” – [määruse (EÜ) nr …/…(mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] [13] artiklis 8 määratletud rehviklassid;

(2) „ajutiselt kasutatav T-tüüpi varurehv” – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, mis on sobiv kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga;

(3) „müügikoht” – rehvide esitlemise või ladustamise ja lõppkasutajatele müümise koht, sh autosalongid, kus lõppkasutajatele pakutakse müügiks rehve, mis ei ole sõidukitele paigaldatud;

(4) „tehnilised reklaamväljaanded” – tehnilised juhendid, brošüürid, infolehed ja kataloogid, mis on trükitud või elektroonilised ning Interneti-turundus, mida kasutatakse rehvide või sõidukite reklaamimiseks ja mis on suunatud lõppkasutajatele või turustajatele ning kus kirjeldatakse rehvi konkreetseid parameetreid;

(5) „tehnilised dokumendid” – rehve käsitlev teave, sh tootja ja rehvimark, rehvitüübi kirjeldus või kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse alusel määratud rehvirühm, katsearuanded ja katsete täpsus;

(6) „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

(7) „importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes toob toote kolmandast riigist ühenduse turule;

(8) „tarnija” – tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või importija;

(9) „turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, kes teeb rehvi turul kättesaadavaks, välja arvatud tarnija või importija;

(10) „turul kättesaadavaks tegemine” – toote tarnimine ühenduse turule toote turustamiseks või kasutamiseks äritegevuses, kas tasu eest või tasuta;

(11) „lõppkasutaja” – tarbija, sh sõidukipargi haldaja või maanteetranspordiettevõtja, kes ostab või kavatseb rehve osta;

(12) „oluline parameeter” – rehvi parameeter, nagu veeretakistus, märghaardumine või väline veeremismüra, mis rehvi kasutamise korral mõjutab märkimisväärselt keskkonda, liiklusohutust või tervist.

Artikkel 4

Rehvide tarnijate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et rehvide tarnijad järgivad järgmisi sätteid:

1.(1) Tarnijad tagavad, et turustajatele või lõppkasutajatele tarnitavate C1 ja C2 klassi rehvide turvistel on kleebis, millel on I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi ja I lisa C osas sätestatud välise veeremisemüra mõõtmistulemust kujutav märgis.

C1 klassi rehvide märgisel on näidatud ka I lisa B osas sätestatud märghaardumise klass.

2.(2) Esimeses punktis osutatud kleebise vorm on esitatud II lisas.

3.(3) Tarnijad esitavad tehnilistes reklaamväljaannetes kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremisemüra mõõtmistulemuse ning vajaduse korral märghaardumise klassi C1, C2 ja C3 klassi rehvide puhul vastavalt I lisale ja III lisas täpsustatud järjekorras; C2 ja C3 klassi rehvide puhul esitatakse ka mõõdetud veeretakistuse koefitsient.

4. Tarnijad avalikustavad veeretakistuse koefitsiendi, välise veeremisemüra mõõtmistulemuse ja vajaduse korral märghaardumise indeksi C1, C2 ja C3 klassi rehvide puhul oma veebisaidil.

5.(4) Tarnijad esitavad taotluse korral liikmesriikide ametiasutustele tehnilised dokumendid ajavahemiku kohta, mis lõppeb viis aastat pärast seda, kui asjaomasesse rehvitüüpi kuuluv viimane rehv on turul kättesaadavaks tehtud; tehnilised dokumendid on piisavalt põhjalikud, et ametiasutused saaksid kontrollida märgisel kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta esitatud teabe õigsust.

Artikkel 5

Rehvide turustajate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et rehvide turustajad järgivad järgmisi sätteid:

1.(1) Turustajad tagavad, et müügikohas oleks rehvidel selgelt nähtaval kohal kleebis, mille tarnijad on paigaldanud artikli 4 punkti 1 kohaselt;

2.(2) Kui müüdavad rehvid ei ole lõppkasutajatele nähtavad, annavad tarnijad lõppkasutajatele teavet kõnealuste rehvide kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse kohta;

3.(3) C1 ja C2 ja C3 klassi rehvide puhul märgivad turustajad kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra mõõtmistulemuse ning vajaduse korral I lisas sätestatud märghaardumise klassi rehve ostvatele lõppkasutajatele esitatavatel arvetel või koos nendega. C1 klassi rehvide puhul esitatakse ka märghaardumise klass.

Artikkel 6

Sõidukite tarnijate ja sõidukite turustajate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et autode tarnijad ja turustajad järgivad järgmisi sätteid:

1.(1) Sõidukite tarnijad ja sõidukite turustajad esitatavad teavet uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide kohta; selline teave hõlmab I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi, I lisa C osas sätestatud välise veeremisemüra mõõtmistulemust ja C1 klassi rehvide puhul I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi III lisas täpsustatud järjekorras. Kõnealune teave sisaldub vähemalt tehnilistes reklaamväljaannetes elektroonilisel kujul ja see esitatakse lõppkasutajatele enne sõiduki müümist.

2.(2) Kui uutele sõidukitele võib paigaldada eri tüüpi rehve ja kui lõppkasutajatel ei võimaldata nende vahel valida, sisaldab lõikes 1 osutatud teave kõnealuste rehvitüüpide väikseimat kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klassi ning välise veeremisemüra suurimat mõõtmistulemust .

3.(3) Kui lõppkasutajad saavad valida uutele sõidukitele paigaldatavate eri rehvitüüpide vahel, kehtib alljärgnev:

a) kui lõppkasutajad saavad valida eri suurusega rehvide/velgede vahel, kuid ei saa valida rehvitüüpide muude parameetrite vahel, hõlmab lõikes 1 osutatud teave kõiki rehvi-/veljesuurusi, väikseimat kütusesäästlikkuse klassi ja märghaardumise klassi ning välise veeremisemüra suurimat mõõtmistulemust;

b) lõikes 1 osutatud teave sisaldab kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ning välise veeremisemüra mõõtmistulemust kõikide rehvitüüpide puhul, mida lõppkasutaja võib valida, v.a käesoleva lõike punktis a osutatud juhud.

(4) kui lõppkasutajad saavad valida uutele sõidukitele paigaldatavate eri rehvitüüpide vahel, annavad autode turustajad neile enne ostmist teavet kõnealuste rehvitüüpide kütusesäästlikkuse klassi ja märghaardumise klassi ning välise veeremisemüra mõõtmistulemuse kohta.

Artikkel 7

Ühtlustatud katsemeetodid

Artiklite 4, 5, ja 6 kohaselt esitatav teave rehvide kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra mõõtmistulemuse ja märghaardumise klassi kohta saadakse I lisa kohaste ühtlustatud katsemeetodite kohaldamisel.

Artikkel 8

Kontrollimenetlus

Kooskõlas IV lisas kirjeldatud menetlusega hindavad liikmesriigid esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside vastavust I lisa A ja B osas sätestatule ning esitatud välise veeremismüra mõõtmistulemuse vastavust I lisa C osas sätestatule.

Vastavushindamiseks võivad liikmesriigid lisaks artikli 4 lõike 5 kohastele tehnilistele dokumentidele kasutada tüübikinnituse dokumente, mida esitatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr …/… [mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] [14]

Artikkel 9

Siseturg

1. Kui järgitakse käesoleva määruse sätteid, ei keela ega piira liikmesriigid rehvide kättesaadavaks tegemist turul käesoleva määrusega hõlmatud tootekirjelduse alusel.

2. Liikmesriigid käsitavad märgiseid ja tootekirjeldusi käesoleva määruse sätetele vastavana, kui neil ei ole vastupidiseid tõendeid. Liikmesriigid võivad paluda tarnijatel esitada tehnilised dokumendid kooskõlas artikli 4 lõikega 5, et hinnata esitatud väärtuste õigsust.

Artikkel 10

Stimuleerivad meetmed

Liikmesriigid ei kehtesta stimuleerivaid meetmeid selliste rehvide suhtes, mille kütusesäästlikkus või märghaardumine on halvem vastavalt I lisa A ja B osas sätestatud C klassist .

Artikkel 11

Muudatused ja kohandamine tehnika arenguga

Järgmised meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

(1) C2 ja C3 klassi rehvide märghaardumise klassifitseerimist käsitlevate nõuete kehtestamine, eeldusel et on olemas sobivad ühtlustatud katsemeetodid;

(2) haardumise klassi (vajaduse korral) kohandamine tehniliste eriomadustega selliste rehvide puhul, mis on eelkõige ette nähtud saavutama jää- või lumeoludes või mõlemates oludes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist;

(3) I–IV lisa kohandamine tehnika arenguga.

Artikkel 12

Jõustamine

Liikmesriigid tagavad, et turujärelevalve eest vastutavad ametiasutused kontrollivad vastavust käesoleva määruse nõuetele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008, eriti kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 41, milles on sätestatud karistused.

Artikkel 12

Karistused

1. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste karistuste rakendamine.

2. Kavandatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile neist sätetest hiljemalt 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest ja annavad viivitamata teada kõikidest nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 13

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 14

Läbivaatamine

1. Komisjon hindab vajadust vaadata läbi käesolev määrus, võttes muu hulgas arvesse järgmist:

2. a) märgise tõhusus, arvestades lõppkasutajate teadlikkust;

b) kas märgistamissüsteemi tuleks laiendada, et hõlmata protekteeritud rehvid;

c) kas tuleks kehtestada uued rehvi parameetrid;

d) rehvi parameetreid käsitlev teave, mida sõidukite tarnijad ja turustajad esitavad lõppkasutajatele.

3. Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast hiljemalt viie aasta möödudes.

Artikkel 15

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2011. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2012.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 15

Jõustumine

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. novembrist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Artikkel 17

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I lisa

Rehvi parameetrite klassifitseerimine

A osa: Kütusesäästlikkuse klassid

Kütusesäästlikkuse klass määratakse kindlaks veeretakistuse koefitsiendi (RRC) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas [ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 [15] ja selle edasiste muudatustega.

Kui rehvitüüp on heaks kiidetud kasutamiseks rohkem kui ühe rehviklassi puhul (nt C1 ja C2), tuleb kõnealuse rehvitüübi kütusesäästlikkuse klassi kindlaksmääramisel kasutada seda klassifitseerimisskaalat, mida kohaldatakse kõrgema rehviklassi suhtes (nt C2, mitte C1).

C1 klassi rehvid | C2 klassi rehvid | C3 klassi rehvid |

RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass | RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass | RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass |

RRC≤6,5 | A | RRC≤5,5 | A | RRC≤4,0 | A |

6,6≤RRC≤7,7 | B | 5,6≤RRC≤6,7 | B | 4,1≤RRC≤5,0 | B |

7,8≤RRC≤9,0 | C | 6,8≤RRC≤8,0 | C | 5,1≤RRC≤6,0 | C |

— | D | — | D | 6,1≤RRC≤7,0 | D |

9,1≤RRC≤10,5 | E | 8,1≤RRC≤9,2 | E | 7,1≤RRC≤8,0 | E |

10,6≤RRC≤12,0 | F | 9,3≤RRC≤10,5 | F | RRC≥8,1 | F |

RRC≥12,1 | G | RRC≥10,6 | G | — | G |

B osa: Märghaardumise klassid

C1 klassi rehvide puhul määratakse märghaardumise klassid kindlaks märghaardumise indeksi (G) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.

G | Märghaardumise klassid |

155≤G | A |

140≤G≤154 | B |

125≤G≤139 | C |

— | D |

110≤G≤124 | E |

G≤109 | F |

— | G |

C osa: Väline veeremisemüra

Välise veeremismüra mõõtmistulemus esitatakse detsibellides ja seda mõõdetakse kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.

II lisa: Märgise vorm

Artikli 4 punktis 1 ja artikli 5 punktis 1 osutatud kleebis koosneb kahest osast: 1) allpool kujutatud vormis trükitud märgisest ja 2) osast, kuhu märgitakse tarnija nimi ja rehvi tootesari, rehvi mõõtmed, koormusindeks, nimikiirus ja muu tehniline kirjeldus (edaspidi „rehvimargi jaoks ette nähtud osa”)

1. Märgise kavand

1.1 Artikli 4 punktis 1 ja artikli 5 punktis 1 osutatud kleebisele trükitav märgis peab olema kooskõlas allpool esitatud joonisega.

(...PICT...)

(...PICT...)

1.2 Märgise kirjeldus on järgmine:

(...PICT...)

(...PICT...)

1.3 Märgise laius on vähemalt 75 mm ja kõrgus 110 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega.

1.4 Märgis peab vastama järgmistele nõuetele:

a) neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must;

b) allpool loetletud numbrid osutavad jaotises 1.2 esitatud legendile.

(...PICT...)

Kütusesäästlikkus

Piktogrammi näidis. Laius: 19.5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogramm: äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsioon: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05;

(...PICT...)

Märghaardumine

Piktogrammi näidis. Laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogramm: äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05;

(...PICT...)

Väline veeremisemüra

Piktogrammi näidis. Laius: 23 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05;

(...PICT...)

Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05;

(...PICT...)

Skaala A–G

– Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused:

A: X-00-X-00;

B: 70-00-X-00;

C: 30-00-X-00;

D: 00-00-X-00;

E: 00-30-X-00;

F: 00-70-X-00;

G: 00-X-X-00.

– Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge, must piirjoon: 0,5 pt;

(...PICT...)

Klassifikatsioon

– Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

– Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge;

(...PICT...)

Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must;

(...PICT...)

Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must;

(...PICT...)

Müra tase:

– Lahter: laius: 25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

– Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge;

– Ühiku tekst: Helvetica Bold 13 pt, 100 % valge;

(...PICT...)

ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm;

(...PICT...)

Viide määrusele: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must;

Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must;

c) Taust peab olema valge.

1.5 Rehviklass (C1, C2 või C3) tuleb näidata märgisel vastavalt jaotise 1.2 joonisele.

2. Rehvimargi jaoks ette nähtud osa

2.1 Lisaks märgisele lisavad tarnijad kleebisele oma nime, rehvi tootesarja, rehvi mõõtmed, koormusindeksi, nimikiiruse ja muu tehnilise kirjelduse ning selleks võivad nad kasutada mis tahes värve, formaati ja kavandit, eeldusel et margi jaoks ette nähtud osa ja märgise suuruse proportsionaalne suhe ei ole suurem kui 4:5 ning et koos märgisega avaldatud teave ei sega märgisest arusaamist.

III lisa

Tehnilistes reklaamväljaannetes esitatav teave

1. Rehvide kohta antav teave esitatakse järgmises järjekorras:

i) kütusesäästlikkuse klass (täht A–G); C2 ja C3 klassi rehvide puhul esitatakse ka veeretakistuse koefitsient;

ii) märghaardumise klass (täht A–G);

iii) välise veeremisemüra mõõtmistulemus (dB).

2. Punktis 1 esitatud teave peab vastama järgmistele nõuetele:

i) see peab olema kergesti loetav;

ii) see peab olema kergesti arusaadav;

iii) kui konkreetse rehvitüübi jaoks on olemas eri klassifikatsioon sõltuvalt mõõtmetest või muudest parameetritest, tuleb märkida vahemik halvimate näitajatega rehvist parimate näitajatega rehvini.

3. Samuti peavad tarnijad avaldama oma veebisaidil:

i) märgisele trükitud piktogrammide selgituse;

ii) teatise, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad peamiselt juhi käitumisest ja eelkõige järgmisest:

– keskkonnasäästlik sõidustiil võib aidata märkimisväärselt vähendada kütusekulu;

– märghaardumise ja kütusesäästlikkuse näitajate parandamiseks tuleks rehvirõhku korrapäraselt kontrollida;

– peatumisteekonda tuleks alati rangelt järgida.

IV lisa: Kontrollimenetlus

Esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside ning esitatud välise veeremismüra mõõtmistulemuse vastavust hinnatakse iga rehvitüübi või tarnija määratud iga rehvirühma puhul vastavalt järgmisele menetlusele:

(1) kõigepealt katsetatakse ühte rehvi. kui mõõtmistulemus vastab esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, on katse sooritatud;

(2) kui mõõtmistulemus ei vasta esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, katsetatakse veel kolme rehvi. Vastavust esitatud teabele hinnatakse nelja katsetatud rehvi keskmise mõõtmistulemuse alusel.

[1] Euroopa Keskkonnaagentuur. Iga-aastane Euroopa Ühenduse kasvuhoonegaaside järelevalve ajavahemikus 1990–2005 ja 2007. aasta järelevalvearuanne, lk 88.

[2] ELT C …, …, lk ….

[3] ELT C …, …, lk ….

[4] ELT C …, …, lk ….

[5] ELT C …, …, lk ….

[6] KOM(2008) 433.

[7] (KOM(2006) 545).

[8] [Vastuvõtmisel olev ettepanek KOM(2008) 316], ELT C,.., lk...

[9] EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

[10] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

[11] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

[12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[13] [NB! Määruse ettepanekus (KOM(2008)316) esitatud praegusest rehvide klassifikatsioonist on välja jäetud väikeveokid (N1). Nõukogu tasandil on jõutud kokkuleppele vaadata läbi ettepaneku KOM(2008) 316 artiklis 8 esitatud määratlus, et lisada sellesse N1 klassi rehvid; kokkuleppele jõutakse hiljemalt oktoobris enne rehvide märgistamist käsitleva käesoleva direktiivi ettepaneku vastuvõtmist – see viide on esitatud teabe eesmärgil seadusandliku menetluse käigus ja tuleb vastuvõtmise ajal kustutada].

[14] ELT …, …2009, lk.

[15] ELT L 231, 29.8.2008, lk 19.

--------------------------------------------------