ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.4

Praegustes majandustingimustes peavad tavapärased tootjad tulema toime pidevalt kasvava konkurentsiga, mida pakuvad madala hinna ja kvaliteediga tooted, eelkõige Kagu-Aasiast. See kehtib eelkõige kaherattaliste mootorsõidukite kohta, millel on väike või keskmise suurusega silinder, mille puhul marginaalid on väikesed. Eri uuringud näitavad, et need imporditud tooted ei täida sageli Euroopa tüübikinnituse nõudeid ja kujutavad endast ohtu tarbijate turvalisusele ja keskkonnale. ELi imporditavatel Hiina kaherattalistel mootorsõidukitel valikuliselt läbiviidud katsed näitasid nõuetele mittevastavust: ELi tüübikinnituse nõuetega võrreldes oli pidurdusteekond lubatust kuni 35 % pikem ja heitkogused kuni 20 korda suuremad. Samuti esineb probleeme, mis seonduvad areneva majandusega riikides tegutsevate tootjate poolt võltsitud sõidukite või sõidukiosadega Euroopas toodetud autodele, samuti vastavustunnistuste võltsimisega ELi nõuetele mittevastavaid sõidukeid ELi importivate kaubandusettevõtete poolt. Õiglase konkurentsi tagamiseks väga hinnatundlikus sektoris ELi turul on vajalik tüübikinnituste ja turgude tõhusam järelevalve, turustatavate sõidukite toodangu nõuetele vastavuse üksikasjaliku kontrollimisega pädevate asutuste ja/või müüdavate sõidukite tehnilise kontrolli teenistuste poolt, jälgimaks seda, et sõidukid vastavad kinnitatud tüübile ning et intellektuaalomandi õigusi järgitakse.
6.6

Alates 2000. aastast on Euroopa Liit märkimisväärselt suurendanud oma osalust Maailmapangas (241 miljonit eurot aastal 2008). Komitee tunnistab Maailmapanga tähtsust vaesuse kaotamisel ning soovitab Euroopa Liidul innustada Maailmapanka, et see võtaks selliseid majandusarengu poliitikameetmeid, mis hõlmavad inimväärset tööd ning juurdepääsu tervishoiuteenustele, haridusele ja teistele avalikele hüvedele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Liitu üles toetama Maailmapanka, et rahastada praegusest finants- ja majanduskriisist mõjutatud riikide majanduse elavdamise kavasid, milles keskendutaks säästva ettevõtluse arendamisele, töökohtade loomisele, avaliku sektori investeeringutele, aktiivsetele tööturupoliitika meetmetele, kõikide inimeste esmase sotsiaalse turvalisuse tagamisele, kõige haavatavamate isikute täiendavatele abimeetmetele ja nn rohelisse majandusse investeerimisele.
3.5

On asjakohane teha vahet teadusparkide ja uurimisparkide vahel. Euroopas on esimesena mainitud nimetus kõige enam levinud, samas kasutatakse teist laialdaselt USAs ja Kanadas. Euroopas eksisteerivad teaduspargid kõrvuti tehnoloogiaparkidega, peamised erinevused nende kahe vahel on seotud pargi suurusega ning asjaoluga, kas seal toimub tootmistegevus. Üldiselt on teaduspark väiksem, sellel on tihedad sidemed ülikooliga ning tootmistegevusele pannakse seal vähem rõhku. Tehnoloogiapark on keskmise suurusega või suur ning seal toimub tootmine. Geograafiliselt kalduvad teaduspargid järgima nn Briti mudelit ja tehnoloogiapargid nn Vahemere mudelit, mis on tüüpiline sellistes riikides nagu Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia ja Portugal.
9.2

Hindamine põhineb diagnoosimisel, analüüsil ja soovitustel. Eesmärk on anda hinnang asjakohase poliitika, programmi või meetme väärtusele. Siiski tasub tunnistada, et keskkonna-, inim- ja sotsiaalmõõdet on tihti väga keeruline hinnata. Sellegipoolest tuleb teha jõupingutusi, kuna SKP domineerimine – mida seni on kasutatud heaolu ja elukvaliteedi peamise lähtealusena – võib viia selleni, et poliitikud võtavad sotsiaalset ühtekuuluvust ja keskkonda kahjustavaid otsuseid ja eiravad tulevaste põlvkondade vajadusi (1).
3.6

Üks puhaste tehnoloogiate ja nendega seotud teenuste levikut piirav takistus on sageli intellektuaalomandi õiguste tugevdatud kaitse. Uuringud näitavad, et alates 1990. aastate lõpust on märgatavalt tugevnenud intellektuaalomandi õigused, eelkõige patendiõigused. Ehkki on tõsi, et eelkõige patentide abil on nende omanikel võimalus piirata kliimamuutustega võitlemiseks kasulike tehnoloogiate kättesaadavust, kasutamist ja arendamist, näitavad kõnealused hiljutised uurimused, et just intellektuaalomandi õigused on võtmetähtsusega küsimus pikaajaliste investeeringute ja praegu veel mitte kättesaadavate tehnoloogiate arendamisel. Samas ei tundu see lühiajalises perspektiivis puhaste tehnoloogiate levitamisel olevat kõige määravam takistus. Turukõlblike tehnoloogiate patentide praegune maksumus on pigem madal. Olulisem on lahendada intellektuaalomandi õiguste vähese kohaldamise ja järgimisega seotud probleemid, mis endiselt ei innusta teatud riikidesse suunatud eksporti.
2.11

Komisjon avaldas ka elukestva õppe programmi (7) 2010. aasta suunised, mille spetsiifilise eesmärgiga 7 püütakse edendada keeleõpet ja keelelist mitmekesisust. Selles programmis on ühendatud neli valdkondlikku programmi: COMENIUS, mis puudutab kooliõpet, ERASMUS kõrghariduse jaoks, LEONARD DE VINCI kutseõppe jaoks ja GRUNTVIG täiskasvanuõppe jaoks, koos mitmete kattuvate eri elementidega, millest teine põhitegevus on keeled. Lisaks ELi liikmesriikidele võivad programmis osaleda ka Euroopa Majanduspiirkonna riigid, Türgi, ülemereriigid ja -departemangud, Horvaatia Vabariik ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik liitumiseks ettevalmistavate meetmete raames, ning partnerid kolmandatest riikidest, kes on hõlmatud Euroopa naabruspoliitikaga või esindavad erilist prioriteeti hariduse ja koolituse või mitmekeelsuse valdkonnas strateegilise dialoogi poliitika kujundamise seisukohast. Komitee peab väga tähtsaks Euroopa integreeritud elukestva õppe viiteraamistikku ning ergutab kodanikuühiskonna organisatsioone tutvuma nimetatud suuniste esimese osaga. Komitee ootab huviga teist osa, et saada teada mitmekeelsusele eraldatud proportsionaalseid summasid. Soovitus nr 2: komitee juhib veelkord komisjoni tähelepanu asjaolule, et hoolimata teatud arengutest võrreldes eelmiste programmidega, aitaks üldine visioon lihtsustada juhiste mõistmist juurdepääsu kohta programmidele ja menetlustele, mis on endiselt keerulised ega soodusta selliste organite osalemist, kes on vähem võimelised bürokraatiaga toime tulema ja kes võivad sõltumata oma suurusest või oma haldussuutlikkusest pakkuda huvi kasusaajate sidusrühmadele tänu oma kogemusele või innovaatilisusele. Ka mõned riiklikud haridusasutused on kritiseerinud menetluste või korralduse piiranguid, mis ei arvesta nende haldusalaste vahendite puudumist, ning et programmist eraldatud vahendid noorte tõlkide (liikuvus, kümblus) või nende koolitajate koolituseks on ebapiisavad.
1.7

Komitee rõhutab, et vaja on erakordseid investeeringuid, et arendada välja universaalne ja kiire juurdepääs paiksetele ja mobiilsidevõrkudele kõigi kodanike ja tarbijate jaoks. Abiks oleks toetavam ELi tasandi riigiabi raamprogramm, mis on kooskõlas ELi konkurentsieeskirjadega, samuti erinevate ELi poliitikate ja programmide parem koordineerimine, nii et tarbija valik aitaks saavutada kavandatud eesmärgid, mis puudutavad kõigi kodanike juurdepääsu e-teenustele kõikjal.
4.6

Komitee on seepärast palunud mitmes arvamuses, et ELi institutsioonid – ettevõtjate staatust puudutamata – tunnistaksid ühenduse üldhuviteenuste olemasolu ja vajadust valdkondades, kus ELi tegevus eesmärkide saavutamisel on tõhusam kui liikmesriikide tegevus eraldi. Muu hulgas on komitee teinud ettepaneku koostada uuring selle kohta, kas on teostatav luua üleeuroopalised energiaalased üldhuviteenused.
7.2

Komitee on valmis võtma endale märkimisväärse rolli, et aidata kodanikuühiskonda panuse andmisel nii Euroopa kui ka rahvusvahelisse protsessi ning teha jõupingutusi ambitsioonikate tulemuste saavutamiseks. Kodanikuühiskonna ulatuslik kaasamine on esmatähtis selleks, et tagada Rio de Janeiros märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks vajalik hoog ja surve. Järgneva 12 kuu jooksul on komiteel kavas ellu viia järgmised meetmed: — korraldada Brüsselis täiendavaid konsultatsioone sidusrühmadega 2012. aasta Rio konverentsi eesmärkide teemal ning luua võimaluse korral ühine foorum; — üritada tagada kodanikuühiskonna osalemine liikmesriikides riiklike säästva arengu nõukogude, nende Euroopa võrgustiku (EEAC) ning riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude kaudu; — korraldada mitmeid valdkondlikke uuringuid eelduste kohta, mida on vaja keskkonnasäästliku majanduse edukaks kohandamiseks selliste võtmesektoritega nagu energia, transport, ehitus, põllumajandus ja üldine majanduspoliitika; — võrrelda ja kooskõlastada piirkondlike ja kahepoolsete alaliste delegatsioonide kaudu kodanikuühiskonna panust Euroopas kodanikuühiskonna tegevusega teistes maailma piirkondades.
6.2

Euroopa Liit on alates 1999. aasta Amsterdami lepingust pidanud puuetega inimeste diskrimineerimise tõkestamist oluliseks teemaks. Käimas on Euroopa Liidus diskrimineerimist tõkestava direktiivi arutelu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on koostanud sellel teemal arvamuse (6). Käesolev, 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, mille konteksti on oluline ära kasutada just Euroopa-Vahemere piirkonna riikide koostöö arendamiseks, arvestades riikide sotsiaalset olukorda. Selliste temaatiliste aastate tegevusse võiks paremini kaasata Euroopa-Vahemere piirkonna partnerriikide kodanikuühiskonna ja valitsussektori esindajaid.
2.3.1

Hiljutised Euroopa kohtulahendid näitavad, et liikmesriikide eri ametkonnad tõlgendavad eelnevalt mainitud ühtesid ja samu õigusakte erineval viisil. Niisiis ei ole olemas kosmeetikatoodetel esitatud väidete ühtset tõlgendamist, mis asetab ühtsel turul tegutsevate kosmeetikaettevõtete õlule raske koorma, kuna nad ei saa olla kindlad, et nende konkreetset reklaami, mis oli õiguspärane näiteks Prantsusmaal, ei vaidlustata Ungari või Ühendkuningriigi asjaomaste ametkondade poolt. Enamik kohtuasju on kosmeetikaettevõtetele toonud kaasa suured trahvid. 2007. aastal väitis näiteks Ungari konkurentsiamet, et kuna kliinilised katsed on teostatud Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal, siis ei tohi Ungaris avaldada nendest katsetest järelduvaid protsentuaalseid väiteid kosmeetikatoodete tõhususe kohta. Ungari ametnikud usuvad, et riigist ja geograafilisest piirkonnast lähtuvalt eksisteerivad erinevused ka nahatüüpides. Selle tõttu ei anna nende katsete (mis on läbi viidud erinevates klimaatilistes tingimustes, erineva õhuniiskuse juures, erineva toitumisharjumusega naiste seas) tulemused asjakohast teavet antud kosmeetikatoodete tõhususe kohta Ungari tarbijatele. Ükski teine ELi liikmesriik ei ole siiani samale järeldusele jõudnud. Lisaks kehtivad eri riikides erinevad nõuded loodus-, bio- või mahetoodetele. Õigusaktide erinev tõlgendamine kahjustab ka tarbijat, kuna mõnes liikmesriigis võivad nad olla paremini kaitstud kui teises.
3.8

Seni on ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil juba eraldatud märkimisväärseid summasid romade integreerimiseks ja tagantjärele kindlaks tehtud, et edu ei sõltu mitte mingil juhul juba kasutatud summade ulatusest. Komitee arvates on see tingitud ka sellest, et ühenduse tasandil oli ja on küll korraldatud arvukaid vastavateemalisi algatusi, konverentse ja koosolekuid, kuid et need on olnud sageli sisuliselt küll edukad, aga soovitatud meetmete täpsustamise mõttes mitterahuldavad, muu hulgas ka romade ja nende kohapealsete organisatsioonide ebapiisava kaasamise tõttu.
1.6

Komitee leiab, et innovatsioonipoliitika hindamisel on oluline keskenduda mitte ainult kvalifitseeritud tööjõu pakkumisele, vaid ka sellele, kuidas töökohtadel oskusi kasutatakse ja arendatakse. Töötingimused, tööhõive olukord ja töökeskkond on võrdselt tähtsad. Tegevuse laiendamiseks vajavad ettevõtted ja organisatsioonid uut, valdkonnaülest lähenemisviisi. Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tõsiselt kaaluda, milline poliitika ja töökorraldus on andnud tulemusi innovaatilisuse suurendamisel oskustesse investeerimise kaudu. Selgitamaks välja toimivad lahendused ettevõtte ja organisatsiooni tasandil, peaks komisjon toetama teadusuuringuid ja uuringute tulemuste levitamist. Komitee leiab ka, et komisjoni jaoks on väga oluline hinnata olemasolevaid innovatsioonistrateegiaid, tagamaks, et need kõik sisaldaksid innovaatilise töökoha määratlust.
9.5

Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et kodutus on mõnedes riikides üha levinum. Kui mõnede aastakümnete eest puudutas see probleem ainult tänaval elavaid täiskasvanuid, siis nüüd on see muutunud paljudes Euroopa riikides palju mitmekülgsemaks ja teravamaks probleemiks: üha rohkem on tänaval elavaid elukohata naisi, perekondi, peavarjuta lapsi ja noori, palgatöötajaid, kes on oma eluaseme kaotanud, kuna ei ole suutnud tasuda pangalaenu või kinnisvara- ja majanduskriisi tõttu, ning üha enam sisserännanuid või etnilistesse vähemustesse kuuluvaid peavarjuta inimesi. Nn teise põlvkonna tänavalapsed, kes elavad tänaval ja kelle vanemad on peavarjuta, on selgeks ja kahetsusväärseks tõendiks, et teatud piirkondades on kodutus muutunud kontrollimatuks.
2.6

Arvamuse peaeesmärk on juhtida tähelepanu sellele, et nn ennetusmeetmeid on võimalik võtta ja et paljud sidusrühmad teevad selles valdkonnas tublisti tööd. Komitee avaldab kiitust paljudele kodanikuühiskonna osalejatele, eelkõige valitsusvälistele organisatsioonidele, nende töö eest ennetusmeetmete väljakujundamisel. Näiteid headest tavadest on siinkohal väljatoomiseks liiga palju, ent neist väärtuslikest tavadest on palju õppida, et neile kogemustele toetudes mobiliseerida kodanikuühiskonda. Seepärast on komitee koostanud selle teabe kohta andmebaasi (9).
2.17

Euroopa Komisjon on olnud väga aktiivne. Ta avaldas 2007. aastal rohelise raamatu linnalise liikumiskeskkonna kohta (2). 2008. aastal teavitas komisjon teatmikus transpordisektori hinnangulistest väliskuludest (3). 2009. aastal pakuti rohelises raamatus pealkirjaga „Üleeuroopaline transpordivõrk: poliitika läbivaatamine. Paremini integreeritud üleeuroopaline transpordivõrk ühise transpordipoliitika teenistuses” (4) ning teatises „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (5) selliseid uusi vahendeid nagu uuringud, andmebaasid ja teabematerjal. 2011. aastal avaldas komisjon lõpuks valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava”, (6) milles prognoositakse, et järgmisel 20 aastal on infrastruktuuri tehtavate investeeringutega seotud kulud üle 3 triljoni euro, kusjuures põhirõhk on raudteetranspordil. Komitee on seisukohal, et raudteetransport on kõige vähem CO2-heidet tekitav transpordiliik, ning kiidab kõnealuse valge raamatu väga kõrgelennulist visiooni ja sooviks, et selle elluviimiseks võetaks vajalikke meetmeid.
2.4

Komitee tunnustab selgelt maanaiste organisatsioonide ja samalaadsete võrgustike tegevust mitmes liikmesriigis. Osad neist organisatsioonidest on iseseisvad ja osad on integreeritud põllumajandustootjate ühendustesse. Samuti on mõned maanoorte organisatsioonid äärmiselt pühendunud soolise võrdõiguslikkuse tagamisele. See võimaldab paljudel naistel omandada kvalifikatsiooni ja motiveerib neid pühenduma ka edaspidi ettevõtlus-, sotsiaalsele, kutsealasele ja poliitilisele tegevusele. Samuti on neil suur osa senistes edusammudes, nt põllumajandustootjate perede sotsiaalkaitses. Mõnes põllumajandustootjate ühenduses, kus seni on traditsiooniliselt domineerinud mehed, on naistel praegu suur mõju (9). Sellised näited peaksid olema eeskujuks kõigis liikmesriikides.
4.10

Komitee pooldab kaitsesektori tarvis hästi väljatöötatud Euroopa tööstuspoliitikat alates süsteemide kavandamisest kuni nende rakendusetapini. See on eri tööstuspoliitika küsimus. Oma olemuselt vastab see avaliku sektori turule: kuna teadus- ja arendustegevus ei tooda algul kasumit ning on seotud valitsuse erinõuetega, ei piisa selle rahastamiseks ainult algkapitalist. Euroopa tugeva tootmise edendamiseks on vaja kindlaks määrata Euroopa peamine tööstusvõimsus ja investeerimispoliitika. Kuna ühelgi riigil ei ole olemas piisavaid ressursse, et rahastada n-ö uue põlvkonna relvastust, on oluline ühendada riiklikud ja Euroopa eesmärgid ning riikide ja Euroopa Liidu rahalised ja tööstuslikud ressursid. Juhtimine peaks tuginema ELi ja riikide jagatud pädevusele ning olema kooskõlas kokku lepitud strateegiaga „Euroopa 2020”. See on ka tõhus viis optimeerida Euroopa Liidu institutsioonide vahelist ja komisjonisisest kooskõlastamist, mis jääb täna tugevalt alla oma potentsiaali. Selles osas võib väärtuslikku tuge anda peagi platvormina – komisjon, Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa välisteenistus – tegevust alustav töörühm, mis hakkab arutama prioriteete, võimeid ja vajakajäämisi.
2.1

Komitee on veendunud, et praegused majandus-, sotsiaalne ja keskkonnakriis on omavahel tihedalt seotud ning et senisel viisil jätkata enam ei saa.
4.8.6

Mõnes riigis on olukord samasugune nagu eelpool kirjeldatud. Näiteks Rootsis on alustavate ühistute hulk olnud proportsionaalselt suurem kui muude alustavate ettevõtete hulk. Ühistute sulgemise määr on madalam kui tavapäraste ettevõtete sulgemise määr. Ka Küprosel võib täheldada ühistute arvu kasvu. Valitsus rõhutab, et ühistute panus majanduse ja ühiskonna arengusse on elulise tähtsusega.
2.1.4

Suur valik teenuseid, mida pakuvad eri osalejad tegevust omavahel kooskõlastamata sellises organisatsioonilises keskkonnas, mis on läbi teinud suuri struktuurimuutusi, ning kus puudub stabiilsus ja ülevaatlikkus, on põhjustanud kohalike ettevõtjate reageerimise olukordadele ilma vahetu ligipääsuta teabele reaalajas. See toob endaga kaasa teatud tõrkeid teenuste toimimisel, mis omakorda põhjustab reisijate rahulolematust. Kõnealusel taustal näib olevat vajalik analüüsida kõnealuse sektori olukorda igas liikmesriigis, et määratleda arenguteed.
4.4

Juba 2012. aasta juulis korraldas komitee olulise kodanikuühiskonna ürituse, et tutvustada Rio konverentsi tulemusi Brüsselis. Üritusel selgus, et säästva arengu eesmärkide väljatöötamist peetakse Rio konverentsi järgses tegevuses prioriteetseks ja et kõnealune küsimus vajab käsitlemist ühiskondlikus arutelus. Sama selge oli osalejate esitatud nõudmine siduda algusest peale omavahel säästva arengu eesmärkide määratlemise protsess ja aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamine, et luua 2015. aasta järgseks ajaks üldine arengutegevuskava. Lisaks rõhutati kõnealusel üritusel ja ka kodanikuühiskonna teistel Rio konverentsi järgsetel üritustel mitmel korral, et siin ELis tuleb ära teha see, mida EL Rio konverentsil nõudis. Seetõttu on komitee veendunud vajaduses vaadata peamised ELi strateegiad üle selle pilguga, kas nad on ikka kooskõlas ELi poolt Rio+20 konverentsile esitatud nõudmistega, olgu tegemist strateegia „Euroopa 2020” säästva arengu mõõtme või ELi säästva arengu strateegiaga.
3.3.1

Pikenenud ja üha pikenev oodatav eluiga on üks paljudest olulistest selgitustest, miks psüühiliste haiguste arv üldiselt kasvab. Põhjus on see, et kõrgemas eas suureneb somaatiliste haiguste üheaegne esinemine, millega kaasneb kõrgenenud depressioonirisk. Samuti kaasneb teatud vanadusest tingitud haiguste, näiteks Alzheimeri ja Parkinsoni tõvega sageli depressioon. Elujõuline ja osalemist soodustav elukeskkond, kättesaadavad ja ambulatoorsed sotsiaalteenused, vabatahtliku osalemise võimalused, võimaluse korral sobiv osalemine töö- ja ärielus ning hooldusasutuste vastav organiseerimine on üksilduse vältimise ja terviseprobleemide ennetamise olulised tegurid. Sotsiaal- ja hooldusautustes ning arstide hulgas tuleks arendada välja piisav gerontopsühhiaatriline pädevus. Euroopa tasandil tuleb suuremat tähelepanu pöörata parimate tavade mudelitele eeskätt just seoses dementsuse all kannatavate inimestega.
2.1

Alates 20. sajandi lõpust on sotsiaalne põllumajandus peaaegu kõikjal Euroopa maapiirkondades uue majanduslikult jätkusuutliku haruna kanda kinnitanud ja kogemused selles valdkonnas aina kasvavad. Kogu nimetatud tegevuse võib võtta kokku terminiga „sotsiaalne põllumajandus” (social farming), kuid kasutatakse ka termineid „farming for health”, „care farming”, „green care” või „green therapies”. Kõik need terminid viitavad eri meetmetele või tegevustele ebasoodsas olukorras olevate inimeste tervishoiu, sotsiaalse taasintegreerimise, koolituse ja rehabiliteerimise või erivajadustega inimeste koolitamise valdkonnas. Need tegevused võimaldavad raskustesse sattunud inimestel taas kokku puutuda tootmistegevuse ja loodusega, mis soodustab nende heaolu ning tervisliku seisundi ja ühiskonda kaasatuse paranemist. Tegevused hõlbustavad õppimist, tõstavad eneseusku ja sellest tulenevalt aitavad osaleda ühiskonnaelus. Sotsiaalne põllumajandus on eelnevast tulenevalt uuenduslik lähenemisviis, mis ühendab kahte käsitust: multifunktsionaalne põllumajandus ja sotsiaalteenused/tervishoid kohalikul tasandil. Ühest küljest on see tihedalt seotud põllumajanduse multifunktsionaalse olemusega ja on tervenisti maaelu arengu käsituse osa, andes põllumajandusettevõtjatele võimaluse oma tulude mitmekesistamiseks. Teisest küljest on sotsiaalne põllumajandus ühiskonnale kasulik, sest see võimaldab osutada sotsiaalteenuseid ja parandada maapiirkondade elanikele juba osutatavaid teenuseid, kasutades põllumajanduse ja maapiirkondade ressursse kõige laiemas tähenduses.
1.5

Isegi kui tegemist on vaid komisjoni talituste töödokumendiga, esitatakse see väga sobival ajal, sest mitmes liikmesriigis ja piirkonnas on struktuurifondide kavandamine 2014.–2020. aastaks juba alanud. Komisjon peaks dokumenti aktiivselt levitama, et seda kasutaksid asjaomased partnerid. Komitee kutsub oma liikmeid üles kaasama oma organisatsiooni aktiivselt ELi ühtekuuluvuspoliitika projektidesse ja programmidesse, toetudes toimimisjuhisele.
2.5

Komitee rõhutab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonil on olnud ulatuslik rahvusvaheline toetus ja seni on selle allkirjastanud 154 ja ratifitseerinud 126 osalist. Fakultatiivprotokolli on seni allkirjastanud 90 ja ratifitseerinud 76 osalist. Kõik 27 ELi liikmesriiki on konventsiooni allkirjastanud ja 24 on selle juba ratifitseerinud.
4.11

Komitee on siiski arvamusel, et sellised riskid (alustades sellest, et kõnealused organisatsioonid kaotavad oma sõltumatuse) on teisejärgulise tähtsusega võrreldes sellega, kui oluline on tagada eriteadmiste omandamine keerukates valdkondades, millel on märkimisväärne mõju tarbijate elule, mida saab kaitsta üksnes tarbijate tõhusa esindamise abil.
2.10

Komitee on teadlik, et annab vaid osaliselt aimu mõistes „organiseeritud kodanikuühiskond” (8) peituvast mitmekesisusest, ning seega, lähenedes asjale pragmaatiliselt, on komitee juba mõnda aega tegutsenud selle nimel, et muuta oma suhted Euroopa kodanikuühiskonnaga aina laiapõhjalisemaks. Komitee usub, et kriisi ajal on sellise institutsioonide ja kodanikuühiskonna vahelise silla tugevdamine tähtsam kui kunagi varem, et see täiendaks struktuuripoliitilisi valikuid ja institutsioonilisi reforme, mis on ELi tuleviku jaoks möödapääsmatud.
4.2

Neid sõltuvusi nimetatakse ka mittetoksilisteks, mitteainelisteks või mittekeemilisteks sõltuvusteks. Kuigi osa spetsialiste leiab, et siinkohal ei tohiks rääkida ranges mõttes sõltuvusest (mis on hõlmatud mitmesse nimetusse – nn uued sõltuvused, sotsiaalsed sõltuvused, mitteainelised sõltuvused või mittekeemilised sõltuvused), vaid pigem kuritarvitamise, halva kasutuse või harjumuse probleemidest, on teised seisukohal, et siiski on asjakohane rääkida just nimetatud mõistest, nii nagu seda tehakse näiteks seoses töö-, ostu- või seksisõltuvusega.
1.14

Komitee on seisukohal, et hädavajalik on ekspertide ja laia üldsuse märksa ulatuslikum kaasamine otsuste ettevalmistamisse. Seepärast teeb komitee ettepaneku määratleda ühises strateegilises raamistikus kaheteistkümnes temaatiline eesmärk, et tugevdada teabevahetust ja dialoogi kodanikuühiskonnaga.
4.10

Üks eiratud vägivallaliik on psühholoogiline vägivald, kuna see on välismaailmale märkamatu. On aeg vaikusest läbi murda ning tunnistada, et see vägivallavorm on inimõiguste rikkumine, mistõttu tuleb see lülitada soolist vägivalda käsitlevatesse õigusaktidesse.
6.3

Finantsmaailma ja pangandussektori arengu stsenaarium on viimase kolmekümne aasta jooksul muutunud: turgude avamine on toonud kaasa finantssektori globaliseerumise, see on omakorda aidanud kaasa maksuparadiiside ja õiguslikult vähereguleeritud tegevuse arengule ja mitmekordistumisele. Ülemaailmsel tasandil suurenenud konkurents on soodustanud finantsasutuste uute vormide ning uute toodete ja teenuste teket.