1.Sissejuhatus

Üleminek ringmajandusele on suurepärane võimalus muuta majandust ja teha see kestlikumaks, panustada kliimaeesmärkide saavutamisse ja Maa ressursside kaitsmisse, luua kohalikke töökohti ning tekitada Euroopale konkurentsieeliseid maailmas, mis on suurte muutuste tuules. Hiljuti rõhutati ringmajanduse tähtsust Euroopa ettevõtete jaoks uuendatud ELi tööstuspoliitika strateegias. Ringmajandusele üleminek aitab saavutada ka kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärke.

Ringmajanduse tegevuskavas on ringmajandus määratletud majandusena, kus toodete, materjalide ja ressursside väärtus säilib majanduses võimalikult kaua ning jäätmeteke on võimalikult väike.

Ringluspõhisemale majandusele üleminekul on vaja jälgida peamisi suundumusi ja mustreid, et mõista, kuidas erinevad ringmajanduse elemendid aja jooksul muutuvad, aidata kindlaks teha liikmesriigis edu toovad tegurid ning hinnata, kas võetud meetmed on piisavad. Sellise jälgimise tulemuste põhjal tuleks seada uued prioriteedid, mille abil püüelda ringmajanduse loomise pikaajalise eesmärgi poole. Need tulemused ei ole olulised ainult poliitikakujundajatele, vaid peaksid inspireerima kõiki ja andma tõuke uute meetmete võtmiseks.

Seepärast tegi komisjon ringmajanduse tegevuskavas ettepaneku, et töötab välja lihtsa ja tõhusa seireraamistiku. Ettepanekut on toetanud Euroopa Liidu nõukogu oma järeldustes ringmajanduse tegevuskava kohta, milles ta rõhutas vajadust seireraamistiku järele, et tugevdada ja hinnata ringmajandusele üleminekul tehtavaid edusamme, vähendades samal ajal halduskoormust. Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles töötama välja ressursitõhususe näitajad, et jälgida edusamme ringmajandusele üleminekul.

Käesoleva teatisega viiakse see ettepanek ellu ja esitatakse seireraamistik, mis koosneb ringmajanduse peamisi elemente hõlmavatest asjakohastest põhinäitajatest.

Ringmajanduse seire raamistik toetub ressursitõhususe tulemustabelile ja toorainete tulemustabelile, mille komisjon on viimastel aastatel välja töötanud, ning täiendab neid. Raamistik on esitatud veebisaidil koos kõigi näitajatega ning seda ajakohastatakse pidevalt.

2.Ringmajandusele üleminekul tehtavate edusammude jälgimine

Ringmajandusele üleminekul tehtavate edusammude jälgimine on keeruline ülesanne. Ringmajandusele üleminek ei piirdu teatavate materjalide või sektoritega. See on süsteemne muutus, mis mõjutab kogu majandust ja hõlmab kõiki tooteid ja teenuseid. Soovitavalt peaksid näitajad hõlmama suundumusi toodete, materjalide ja ressursside majandusliku väärtuse säilimisel ning jäätmetekkes.

Ei ole olemas ühte kõigi poolt tunnustatud „ringlevuse“ näitajat ning kindlaid valmisnäitajaid kõige tähtsamate suundumuste kirjeldamiseks on liiga vähe. Ühe meetme või tulemusnäitajaga ei oleks võimalik ringmajandusele ülemineku keerukust ja mitmemõõtmelisust vajalikul määral hõlmata. Seepärast kasutatakse loodava seireraamistiku puhul asjakohaste näitajate kogumit.

Üks võimalus ringmajanduse vaatlemiseks on jälgida, kuidas materjalid majandusse sisenevad, seal liiguvad ja (lõpuks) sealt väljuvad. Sellise visuaalse ülevaate võib anda materjalivoogude diagramm, mis näitab kõiki majanduses liikuvaid tooraineid – nii koondatult kui ka materjalikategooriate kaupa rühmitatult – alates nende saamisest kuni jäätmeteks muutumiseni.

Joonis 1. Materjalivood majanduses (EL 28, 2014),

Joonisel 1 on esitatud ELi 2014. aasta materjalivoogude ülevaade ELis. Vasakul pool sisendi kohta esitatud andmed näitavad, et igal aastal muudetakse energiaks või toodeteks 8 miljardit tonni materjale. Ringlussevõtust saadakse üksnes 0,6 miljardit tonni. Väljundiandmed näitavad, et 2,2 miljardist tonnist tekkinud jäätmetest üksnes 0,6 miljardit tonni siseneb uuesti süsteemi ringlussevõetud materjalidena. Ülejäänud 1,5 miljardit tonni materjale on jäätmed. Need andmed näitavad, et olukorra parandamiseks on ruumi küllalt, eelkõige suurendades teisese toormena ringlussevõetavate materjalide osakaalu ning vähendades jäätmeteket.

Seireraamistiku eesmärk on mõõta ringmajandusele üleminekul tehtavaid edusamme viisil, mis hõlmab kõiki erinevaid dimensioone ressursside, toodete ja teenuste olelusringi igas etapis. Seepärast sisaldab seireraamistik kümmet näitajat (vt tabel 1), mis on rühmitatud nelja ringmajanduse etappi ja aspekti: 1) tootmine ja tarbimine, 2) jäätmekäitlus, 3) teisene toore ning 4) konkurentsivõime ja innovatsioon. Rühmitamisel on üldjoonteks lähtutud ringmajanduse tegevuskava loogikast ja struktuurist.





Nr Nimetus Tähtsus ELi vahendid (näited) Tootmine ja tarbimine 1 ELi omavarustus toorainetega Ringmajandus peaks aitama vähendada toorainete, eelkõige kriitilise tähtsusega toorainete tarnega seotud riske. Tooraineid käsitlev algatus; ressursitõhususe tegevuskava 2 Keskkonnahoidlikud riigihanked* Riigihanked moodustavad suure osa tarbimisest ning võivad soodustada ringmajandust. Riigihangete strateegia; riigihangetega seotud ELi toetuskavad ja vabatahtlikud kriteeriumid 3a–c Jäätmeteke Ringmajanduses on jäätmeteke minimaalne. Jäätmete raamdirektiiv; konkreetseid jäätmevoogusid käsitlevad direktiivid; plastistrateegia 4 Toidujäätmed* Toidu äraviskamisel on halb mõju keskkonnale, kliimale ja majandusele. Üldiste toidualaste õigusnormide määrus; jäätmete raamdirektiiv; mitmesugused algatused (nt ELi toidukao ja toidujäätmete platvorm) Jäätmekäitlus 5a–b Üldine ringlussevõtu määr Ringlussevõtu suurendamine on osa üleminekust ringmajandusele. Jäätmete raamdirektiiv 6a–f Konkreetsete jäätmevoogude ringlussevõtu määrad See näitab edasiminekut peamiste jäätmevoogude ringlussevõtul. Jäätmete raamdirektiiv; prügiladirektiiv; konkreetseid jäätmevoogusid käsitlevad direktiivid Teisene toore 7a–b Ringlussevõetud materjalide osatähtsus toorainenõudluse täitmisel Ringmajanduses kasutatakse uute toodete valmistamisel tavaliselt teisest tooret. Jäätmete raamdirektiiv; ökodisaini direktiiv; ELi ökomärgis; kemikaalimäärus REACH; kemikaale, jäätmeid ja tooteid käsitlevate poliitikameetmete vahelise seosega seotud algatus; plastistrateegia; teisese toorme suhtes kehtivad kvaliteedinormid 8 Ringlussevõetavate toorainetega kauplemine Ringmaterjalidega kauplemine kajastab siseturu tähtsust ning ringmajanduse üleilmset haaret. Siseturupoliitika; jäätmesaadetiste määrus; kaubanduspoliitika Konkurentsivõime ja innovatsioon 9a–c Erainvesteeringud, töökohad ja kogulisandväärtus See kajastab ringmajanduse panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu suurendamisse. Euroopa investeerimiskava; struktuuri- ja investeerimisfondid; InnovFin; ringmajanduse rahastamise tugiplatvorm; kestlik rahastamisstrateegia; rohelise tööhõive algatus; Euroopa uus oskuste tegevuskava; siseturupoliitika 10 Patendid Ringmajandusega seotud innovaatiline tehnoloogia suurendab ELi konkurentsivõimet maailmas. Horisont 2020

* Näitajad on välja töötamisel

Tabel 1. Ringmajanduse seire raamistikus kasutatavad näitajad

Need näitajad valiti välja selleks, et hõlmata ringmajanduse peamisi elemente. Näitajate valimisel arvestati andmete kättesaadavust, võttes arvesse ressursitõhususe tulemustabelit ja toorainete tulemustabelit. Näitajad põhinevad võimalikult suurel määral olemasolevatele andmetele, vältides nii halduskoormuse suurenemist. Muud kriteeriumid, mida näitajate valimisel arvesse võeti, olid asjakohasus, vastuvõetavus, usaldusväärsus, kasutamise lihtsus ja stabiilsus.