Lühikokkuvõte Hiljuti on tehtud mitu algatust, mille eesmärk on parandada Prantsusmaa kohtusüsteemi sõltumatust, kvaliteeti ja tõhusust. Eelkõige on esitatud reformiettepanek laiendada kõrgema kohtunõukoja pädevust, mis tugevdaks veelgi kohtute sõltumatust. Ettevõtjate arvamuse kohaselt on kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase kõrge, avaliku arvamuse järgi keskmine. Kohtusüsteemi kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks on käivitatud ka muid algatusi, eelkõige digiteerimise ja kohtusüsteemi ressursside vallas. Need meetmed võivad muu hulgas aidata parandada tsiviilmenetluste tõhusust, mis on viimastel aastatel halvenenud. Prantsusmaa on viimaste aastate jooksul tugevdanud oma institutsioonilist raamistikku korruptsiooni vastu võitlemiseks ning selle ennetamiseks avalikus ja erasektoris. Loodud on sellised uued korruptsioonivastasele võitlusele spetsialiseerunud asutused nagu avaliku sektori tegevuse läbipaistvuse ülemamet (HATVP) ja Prantsusmaa korruptsioonivastane amet (AFA). 2016. aastal vastu võetud Sapin II seadusega laiendati avaliku sektori tegevuse läbipaistvuse ülemameti volitusi lobitegevuse registri haldamisel, mistõttu vastutab nimetatud amet nüüd ka nn pöördukse efekti reguleerimise eest. Samuti kehtestati Sapin II seadusega terviklik rikkumisest teatajate kaitse raamistik. Varade deklareerimise süsteem sisaldab üksikasjalikku avatud andmevormingus avaldatud teavet varasemate ja praeguste tegevuste ja huvide kohta. Riiklik finantsprokurör on saavutanud häid tulemusi süüdimõistmise tagamisel suurkorruptsiooni juhtumite ja avalike vahendite omastamise korral. Prantsusmaal on kindlalt väljakujunenud õiguslik ja institutsiooniline raamistik meedia mitmekesisuse toetamiseks. Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleeriv asutus on oma tegevuses sõltumatu ja jälgib tähelepanelikult meediaturgu. Meediaomandi läbipaistvust käsitlevate reeglitega on tagatud, et teave meediaomandi kohta oleks üldsusele kättesaadav. Lisaks hinnatakse meediaomandi muutuste korral otseste ja kaudsete omanike mõju konkurentsile. Riiklik reklaam on reguleeritud ja seda levitatakse eri liiki meediakanalites. Meedia poliitilist mõjutamist hinnatakse väheseks ka seetõttu, et on kehtestatud riigiametnikke ja meediateenuseid reguleeriva asutuse liikmeid puudutavad kaitsemeetmed. Samuti on tugevalt kaitstud toimetuse sõltumatus, kuid suur osa kõnealusest kaitsest kehtib ainult lepinguliste ajakirjanike kohta. Peale selle on viimastel aastatel sagenenud ajakirjanike ähvardamine internetis ja väljaspool seda, sealhulgas füüsilised rünnakud. Seaduste kehtestamise protsess hõlmab mõjuhinnanguid ja sagedast nõupidamist sidusrühmadega, lisaks aitab õigusaktide kvaliteeti tagada riiginõukogu. Hiljutise kodanike konventsiooni algatuse raames püütakse kodanikke uuenduslikul viisil õigusloomeprotsessi kaasata. Põhiõigusi aitavad kaitsta mitu sõltumatut asutust, sealhulgas õiguste kaitsja ning inimõiguste kaitse ja edendamise riiklik nõuandekomisjon. Konstitutsiooninõukogul, riiginõukogul ja muudel sõltumatutel asutustel on kontrolli- ja tasakaalustussüsteemis oluline roll.



I.Kohtusüsteem

Kohtusüsteem koosneb kahest eraldiseisvast kohtuharust: on tsiviil- ja kriminaalasjades pädevad üldkohtud ning halduskohtud. Mõlemad kohtuharud koosnevad kolmest kohtuastmest, mille moodustavad esimese astme kohtud, apellatsioonikohtud ja kõrgema astme kohtud (vastavalt kassatsioonikohus ja riiginõukogu). Riiginõukogul on ka nõuandev haruosakond, mis avaldab arvamust õigusaktide eelnõude kohta ning juhib haldus- ja apellatsioonikohtuid. Seaduste vastavust põhiseadusele kontrollib põhiseadusnõukogu. Kõrgemal kohtunõukojal (Conseil supérieur de la magistrature), kuhu kuuluvad peamiselt kolleegide valitud kohtunikud, on tähtis osa kohtute sõltumatuse kaitsmisel. Prokuratuur on osa kohtusüsteemist ja kuulub justiitsministri valitsemisalasse. Justiitsminister võib anda üldisi juhiseid süüdistuse esitamise põhimõtete kohta, kuid tal puudub õigus anda juhiseid üksikutes kohtuasjades. Advokaate esindavad eri advokatuurid üle kogu Prantsusmaa.

Sõltumatus

Hiljuti tehti ettepanek reformideks, mille eesmärk on kohtusüsteemi sõltumatust veelgi tugevdada. Kõrgemal kohtunõukojal on keskne roll kohtute sõltumatuse kaitsmisel. Ta on pädev nimetama kandidaate mitmele olulisele ametikohale, kuid kohtunikud nimetab ametisse üldiselt justiitsminister pärast nõukogult siduva arvamuse saamist. Samuti nimetab justiitsminister ametisse prokurörid pärast nõukogult arvamuse saamist, mis kõnealusel juhul on aga üksnes soovituslik. Seejärel nimetab kohtu liikmed ametlikult ametisse vabariigi president. Kavandatav põhiseaduse reform muudaks kõrgema kohtunõukoja arvamuse prokurörikandidaatide nimetamisel täitevvõimule siduvaks, tugevdades nõukoja rolli ametisse määramise protsessis. Praegu on kõrgem kohtunõukoda pädev organ otsustama, milliseid distsiplinaarmeetmeid kohtunike suhtes rakendada, samal ajal kui justiitsminister teeb prokuröride kohta distsiplinaarotsuseid kõrgema kohtunõukoja mittesiduva arvamuse alusel. Kavandatav reform annaks kõrgemale kohtunõukojale pädevuse otsustada ka prokuröride suhtes kohaldatavate distsiplinaarmeetmete üle. Euroopa Nõukogu korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO) on neid kavandatavaid põhiseaduse muudatusi toetanud. Lisaks kaotaks kavandatav reform vabariigi endiste presidentide õiguse saada pärast oma ametiaja lõppu konstitutsiooninõukogu liikmeks. Samamoodi kaotaks see Cour de Justice de la République'i nimelise erikohtu, kes menetleb valitsuse liikmete teenistuskohustuste rikkumist puudutavaid kriminaalasju. Nimetatud kohtuasjade menetlemise pädevus läheks Pariisi apellatsioonikohtule. Peale nende kavandatavate reformide on muudatusi ka juba tehtud, näiteks võttis kõrgem kohtunõukoda 2019. aasta jaanuaris vastu uue kohtunike eetikakoodeksi. Selles soovitatakse kohtusüsteemi aktiivsetel liikmetel omale aunimetuste taotlemisest hoiduda, et vältida üldsuse kahtlusi kohtunike sõltumatuses. Ka Euroopa Nõukogu on varem väljendanud muret kohtunikele ametlike teenetemärkide ja aunimetuste andmise pärast.

Ettevõtjate arvamuse kohaselt on kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase kõrge, avaliku arvamuse järgi aga keskmine. 56 % rahvastikust leiab, et kohtute sõltumatuse tase on „üsna või väga hea“, ning sama arvab 68 % ettevõtjatest. Kuigi viimastel aastatel on ettevõtjate tajutav sõltumatus suurenenud, on see üldise elanikkonna jaoks püsinud alates 2016. aastast suhteliselt stabiilsena.

Kvaliteet

Endiselt tehakse jõupingutusi kohtusüsteemi digiteerimise edasiarendamiseks. Kohtusüsteemi käsitleva veebipõhise teabe kättesaadavus üldsusele on laiaulatuslik ning võimalus edastada kohtukutseid ja jälgida menetluse etappe veebis on kohtutes laialt levinud. Sellest hoolimata on endiselt piiratud võimalus esitada hagi veebipõhiste vahendite kaudu, samuti kohtuotsuste liigid, mis internetis avaldatakse. Seepärast on hiljutine dekreet kohtuotsuste üldsusele kättesaadavaks tegemise kohta järgmine samm digiteerimisprotsessis. Kuid sidusrühmad on juba varem kritiseerinud kohtuotsuste avaldamise korda ning rõhutanud vajadust tagada kohtunike ohutus ja eraelu puutumatus. Lisaks püütakse 2018.–2022. aasta õigusvaldkonna programmeerimise seadusega kohtumenetlusi veelgi enam digiteerida ning käimas on protsess tasuta õigusabi taotluste veebipõhise esitamise hõlbustamiseks.

Algatuste eesmärk on suurendada kohtusüsteemile eraldatavaid vahendeid. Kuigi avaliku sektori kogukulud kohtutele (eurodes elaniku kohta) on keskmisest suuremad, on kulude osakaal SKPst üsna väike. 2018.–2022. aasta õigusvaldkonna programmeerimise seadusega nähakse ette kohtusüsteemile eraldatavate rahaliste vahendite märkimisväärne suurendamine, seejuures on erinevus 2017. aasta 6,7 miljardi euro suuruse eelarve ja 2022. aastaks kavandatud 8,3 miljardi euro suuruse summa vahel 24 %. Lisaks teevad justiitsministeerium ja sidusrühmad alates 2019. aasta juulist koostööd, et töötada välja usaldusväärne töökoormuse mõõtmise vahend. Selline vahend oleks kasulik kohtusüsteemi inim- ja rahaliste ressursside optimaalseks haldamiseks. Täielikult tasuta õigusabi saamiseks peab taotleja sissetulek jääma veidi alla Eurostati vaesuspiiri. 2018.–2022. aasta õigusvaldkonna programmeerimise seadusega on kehtestatud teatavate väiksemate kohtuvaidluste lahendamiseks kohustuslik vahendusmenetlus, mis võib mõjutada kodanike juurdepääsu õiguskaitsele.

COVID-19 pandeemia ajal kehtestati teatavad kohtusüsteemi toimimisega seotud meetmed. Kuigi need meetmed hõlmasid teatavate kinnipeetavate kategooriate ennetähtaegset vabastamist, pikendati automaatselt ka eelvangistuse kestust. Sidusrühmad kritiseerisid meedet teravalt, rõhutades, et see seab ohtu põhiõiguse vabadusele. Riiginõukogu on tagasi lükanud kohtuasja, milles vaidlustatakse eelvangistuse pikendamise õiguspärasust. Kassatsioonikohus otsustas, et kohus, kes oleks tavaolukorras pidanud pikendamise kohta otsuse tegema, peaks pikendamisotsuse kehtivuse kiiresti läbi vaatama.

Tõhusus

Tsiviilõiguses esinevad teatavad probleemid tõhususega. Tsiviil- ja kaubandusasjade lahendamiseks kuluv hinnanguline aeg on viimastel aastatel pikenenud, ulatudes 2018. aastal keskmiselt üle 400 päeva. Lisaks on tsiviil- ja kaubandusasjades algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr 2018. aastal langenud 96 %-ni ning pooleliolevate tsiviil- ja kaubandusasjade arv on märkimisväärne. Hiljuti kasutusele võetud esimese astme kohtuotsuste ajutise täitmise eesmärk on suurendada kohtusüsteemi tõhusust. Lisaks võib aidata tõhusust parandada eri liiki esimese astme kohtute hiljutine liitmine ühte liiki kohtuteks (tribunal judiciaire), kuigi sidusrühmad on väljendanud mõningast muret kõnealuse reformi mõju pärast õiguskaitse kättesaadavusele kodanike jaoks.

II. Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Prantsusmaal on institutsiooniline ja õiguslik raamistik üldjoontes paigas. Olemas on õigusaktid korruptsiooni ennetamiseks ning selle vastu võitlemiseks era- ja avalikus sektoris, sealhulgas rikkumisest teatajate kaitse, varade deklareerimine ning lobitegevuse ja pöördukse efekti reguleerimine. Korruptsioonivastases võitluses osalevad järgmised asutused: korruptsioonivastane amet, avaliku sektori tegevuse läbipaistvuse ülemamet ning korruptsiooni ja maksukuritegude vastu võitlemise keskasutus. Kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumeid uurib riiklik finantsprokurör.