[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.9.2007

KOM(2007) 554 lõplik

KOMISJONI TÖÖDOKUMENT

Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamise tegevuskava rakendamist käsitlev aruanne {SEC(2007)1222}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine 3

3. Keeleõpet ja keelelist mitmekesisust edendava tegevuskava tulemused – keelepoliitika suurenenud tähtsus Euroopa ja riikide tasandil 4

4. Peamised tulemused 6

5. Tegevuskava rakendamine strateegilistes valdkondades 8

5.1. Esimene strateegiline valdkond: elukestev keeleõpe 8

5.1.1. „Emakeel pluss kaks võõrkeelt“: varajane alustamine. 9

5.1.2. Keeleõpe keskhariduses ja koolituses 9

5.1.3. Võõrkeelse aineõppe edendamine 10

5.1.4. Keeleõpe kõrghariduses 11

5.1.5. Täiskasvanute keeleõpe 12

5.1.6. Erivajadustega keeleõppijad 12

5.1.7. Keelte valik 13

5.2. Teine strateegiline valdkond: parem keeleõpetus 13

5.2.1. Keeltesõbralik kool 13

5.2.2. Keelteklass 14

5.2.3. Keeleõpetajate koolitus 14

5.2.4. Keeleõpetajate olemasolu 14

5.2.5. Keelteoskuse kontrollimine 15

5.3. Kolmas strateegiline valdkond: keeltesõbraliku keskkonna kujundamine 16

5.3.1. Kaasav lähenemisviis keelelisele mitmekesisusele 16

5.3.2. Keelesõbralike kogukondade kujundamine 17

5.3.3. Keeleõppe pakkumise ja kasutamise parandamine 18

5.4. Edenemisraamistik 18

5.4.1. Paremal teabel põhinevad otsused 18

5.4.2. Tõhusam teabevahetus tegevõpetajate vahel 19

5.4.3. Tegevuskava järelmeetmete selge kord 19

6. Kokkuvõte 19

SISSEJUHATUS

Keeled on Euroopa projekti keskmes: nad peegeldavad meie erinevaid kultuure ja kujutavad samas endast võtit nende mõistmiseks. Euroopa Komisjonil on selge roll liikmesriikides keelteoskuse edendamise püüete toetamisel ja täiendamisel: mitut keelt oskavad kodanikud saavad täielikku kasu vabast liikumisest Euroopa Liidus ning suudavad õppimise või töö eesmärgil kergemini teise riiki integreeruda. Äriühingud hindavad võõrkeeleoskust kõrgelt ning see avab inimestele paremad võimalused tööd saada. Keeled on esmased suhtlusvahendid: teiste keelte oskus avab väravad teiste kultuuride juurde ning parandab kultuuridevahelist mõistmist nii Euroopas kui ka ülejäänud maailmas.

Asjaolu, et keeleline mitmekesisus moodustab ELi tasandil omaette volinikuportfelli, kinnitab, et keeled on, kodanike jaoks olulised ning et keelelise mitmekesisuse edendamiseks vajalike ressursside koondamiseks tuleb tegutseda kõrgeimal poliitilisel tasandil.

Keelelise mitmekesisuse edendamine on komisjoni ja liikmesriikide ühine ülesanne ning mõlemad on juba astunud olulisi samme oma hariduspoliitika kohandamisel nii, et see tagaks kõigil tasemeil õppijaile parema keeleoskuse. Tegemist on olulise tulemusega, mis näitab, et komisjon ja liikmesriigid tegutsevad ühiste eesmärkide nimel üheskoos.

Käesolevas aruandes on esitatud keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamise 2004.–2006. aasta tegevuskava rakendamise peamised tulemused nii Euroopa kui ka riikide tasandil. Aruandes on esile tõstetud haridussüsteemide praegused reformisuunad, et paremini edendada keeleõpet; see annab ülevaate viimase kolme aasta saavutustest ning aluse keelelise mitmekesisuse poliitika valdkonna edasisteks meetmeteks.

2. KEELEÕPPE JA KEELELISE MITMEKESISUSE EDENDAMINE

Euroopa Komisjon on keeleõpet ja keelelist mitmekesisust edendanud kaua aega. Esimene terviklik keeleõpetust ja -õpet edendav programm Lingua jõustus 1989. aastal ning sellest ajast peale on keeled olnud Euroopa haridus- ja koolitusprogrammide keskmes.

Euroopa keelteaasta 2001 lõpus võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu resolutsiooni, milles kutsuti Euroopa Komisjoni üles võtma keelte propageerimisel täiendavaid meetmeid. Riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel Barcelonas 2002. aastal tehti poliitiline otsus parandada põhioskuste taset, eelkõige kahe võõrkeele õpetamise kaudu alates väga varajasest east. Euroopa Parlament võttis 2003. aastal vastu omaalgatusliku aruande, milles kutsuti komisjoni üles laienemise ja kultuurilise mitmekesisuse taustal pöörama rohkem tähelepanu piirkondlikele ja vähemkasutatavatele keeltele.[1]

Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamise tegevuskava[2] oli komisjoni vastus nõukogule ja parlamendile ning selles võeti arvesse 2002.–2003. aastal peetud ulatuslike arutelude käigus saadud tagasisidet. Toona oli käimas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia esimene etapp. Võõrkeeleõppe parandamine oli Lissaboni strateegia haridus- ja koolituskomponendi „Haridus ja koolitus 2010“[3] konkreetne eesmärk. Sellega ette nähtud pikaajaline tegevuskava, mille eesmärk on viia Euroopa poliitika vastavusse ühiste eesmärkidega, ning tegevuskava avatud koordineerimisviis, mis võimaldab tihedat partnerlust liikmesriikidega, on kannustanud koostööd keelepoliitikas.

Esiteks on võõrkeelteoskus loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses[4] esitatud elukestva õppe kaheksa põhipädevuse hulgas. Teiseks on liikmesriikide keelepoliitika eest vastutavaid kõrgemaid ametnikke ühendava keelte töörühma kaudu välja kujunenud viljakas koostöö liikmesriikidega. Töörühm kohtub korrapäraselt, et vahetada teavet ja häid tavasid. Töörühm on mänginud olulist rolli tegevuskava riikliku tasandi järelmeetmetes.

Komisjoni tasandil kajastas keelepoliitika kasvavat tähtsust keelelise mitmekesisuse selgesõnaline mainimine 2005. aastal volinik Figel’i portfellis. Selle tulemusena määratleti mitmekeelsuse strateegia, mis hõlmab nii sise- kui ka välismeetmeid ja mis on sätestatud komisjoni teatises „Uus mitmekeelsuse raamstrateegia“.[5] Paralleelselt sellega hakkas komisjon Barcelona ülemkogu üleskutsel välja töötama keelteoskuse näitajat, et kasutada seda võrdlusalusena õpilaste kahe võõrkeele oskuse hindamisel alghariduse lõpetamisel.[6] Mitmekeelsus on tähtis valdkond, milles Euroopa saab paremini vastata kodanike vajadustele. Seega sai sellest volinik Orbani ametisseasumisel 2007. aasta jaanuaris omaette portfell. Praegu on portfell laienemas elukestvast õppest kaugemale, nimelt keelte ja äri valdkonda ning annab panuse kultuuridevahelise dialoogi aastasse 2008.

3. KEELEÕPET JA KEELELIST MITMEKESISUST EDENDAVA TEGEVUSKAVA TULEMUSED – KEELEPOLIITIKA SUURENENUD TÄHTSUS EUROOPA JA RIIKIDE TASANDIL

Tegevuskava põhieesmärgid sätestati kolmes strateegilises valdkonnas: 1) elukestev keeleõpe, 2) parem keeleõpe, 3) keeltesõbraliku keskkonna kujundamine. Neljandas peatükis „Edu raamistik“ käsitletakse keelepoliitika üldist arengut Euroopa ja riikide tasandil.

Tegevuskavas esitati komisjonile 47 konkreetset ettepanekut, mis tuleks ellu viia ettenähtud aja jooksul (2004–2006), ning nõuti tegevuskava läbivaatamist 2007. aastal. Samuti kutsus tegevuskava liikmesriike astuma samme seatud eesmärkide täitmiseks, mööndes samas, et neid on kolme aasta jooksul raske saavutada.

Üldiselt on komisjon ja liikmesriigid teinud tegevuskavas teatavaks tehtud meetmete rakendamisel olulisi edusamme. Kõnealuste algatuste tulemusena on keeleõppe, keelelise mitmekesisuse ja mitmekeelsuse edendamise poliitiline tähtsus oluliselt suurenenud .

Komisjoni tasandil on tegevuskava rakendamine keskendunud keelelise mitmekesisuse küsimustele ning pidevatele jõupingutustele keelte edendamisel haridus- ja koolitusprogrammides.

Poliitika valdkonnas loodi tegevuskavaga strateegiliste küsimuste aruteluks ja liikmesriikidega koostööks raamistik, mis võimaldab heade tavade sihipärast vahetamist ja töö suunamist konkreetsete tulemuste saavutamisele. Tegevuskavas soovitatud ja komisjoni teostatud uuringud, konverentsid, seminarid ja teabealgatused andsid kõneainet poliitika kujundajatele ja tegevõpetajatele ning aitasid suurendada teadlikkust peamiste keeleküsimuste kohta ning toetada poliitika kujundamist ja kvaliteetset keeleõpet.

Programmi tasandil nõuti tegevuskavas haridus- ja koolitusprogrammide strateegilist kasutamist, et võimalikult suurel määral kasutada neist keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamisele tulenevat toetust. Prioriteetide seadmine ja konkreetsete teabemeetmete nõudmine andis märkimisväärseid tulemusi: programmide Socrates ja Leonardo raames investeeriti konkreetse keeleõppe-eesmärgiga meetmetesse 2004.–2006. aastal ligi 150 miljonit eurot ehk 66% rohkem kui 2000.–2002. aastal.

Riikide tasandil kasutati tegevuskava meetmeraamistikuna. Haridussüsteemide reformisuunda Barcelonas sõnastatud põhimõtte „emakeel pluss kaks võõrkeelt“ täitmiseks oli märgata juba mitmes liikmesriigis, ehkki mõne liikmesriigi andmetel mõjutas nende reformiotsust tegevuskava. Tegevuskava peamine mõju riikide tasandil seisnes riikliku poliitika suunamises ja toetamises, et võtta meetmeid tegevuskavas sätestatud strateegilistes valdkondades ja osutatud suundades. Kolme aasta möödudes näitab riikide keelepoliitika ülevaade suuremat üldist kooskõla: sellistes põhiküsimustes nagu keelte tähtsus põhipädevusena elukestva õppe perspektiivis, õpilastele alghariduse raames kahe keele õpetamise vajadus ning kvaliteetse keeleõpetuse ja läbipaistva hindamise vajadus valitseb üldiselt üksmeel. Kuigi riigid ei alustanud samalt tasemelt ega rakendanud meetmeid ühe kiirusega, on reformid keskendunud peamiselt järgmistele valdkondadele:

- kogu haridussüsteemi läbivaatamine elukestva õppe lähenemisviisi silmas pidades;

- varajase keeleõppe kasutuselevõtmine alghariduses ja mõnel juhul eelhariduses;

- osalise võõrkeelse aineõppe kasutuselevõtmine õppekavades;[7]

- suurema keeltevaliku pakkumine keskkoolides;

- suurem investeerimine keeleõpetajate koolitusse;

- õppekavade, eksamite ja tunnistuste läbivaatamine, et viia need vastavusse Euroopa keeleõppe raamdokumendiga;

- komisjoni ja Euroopa Nõukogu väljatöötatud Euroopa programmide ja töövahendite kasutamine riiklike haridussüsteemide läbivaatamiseks, sobivate keelematerjalide ja testide väljatöötamiseks ning keeleõpetajate koolitamise edendamiseks välismaal ning Euroopa koolide vahelise koostöö soodustamiseks.

4. PEAMISED TULEMUSED

Tegevuskavas nõuti poliitiliste eesmärkide täitmiseks komisjoni tasandil 47 meetme rakendamist, võttes arvesse komisjoni pädevust ja olemasolevat eelarvet. Komisjon rakendas peaaegu kõik. Kavandatud 47 meetmest 41 lõpetatakse 2007. aasta jooksul (33 on juba lõpetatud ja 8 lõpetatakse 2007. aasta lõpuks); viis meedet rakendatakse elukestva õppe programmi (2007–2013) raames. Üks meede tühistati, kuid rakendati osaliselt teise meetme raames.

Tegevuskava rakendamisel saavutati järgmised konkreetsed tulemused:

- Tehti ümber Europa veebisaidi kui spetsiaalselt täiskasvanud õppijatele ja keeleõpetajatele suunatud teabe- ja keeleressursside värava keeleleheküljed (I.4.1[8]) ning samal ajal tehti riikide tasandil teoks välismaal keeleõpet ja liikuvust edendavad teabealgatused (II.3.1 ja III.3.2). Laialdaselt tunnistatud vajaduse tõttu suurendada avalikkuse teadlikkust keeleõppe eelistest loodi elukestva õppe programmis keeltealaste teabekampaaniate aastaeelarve (IV.3.1).

- Tehti 13 üleeuroopalist uuringut (10 lõpetatud ja kolm peaaegu lõpetatud), et määratleda kontekst, teha kindlaks pretsedendid ning kaardistada konkreetsete keeleõppeaspektide head tavad ja uuenduslikud metoodikad. Selliste uuringute näiteks on läbimurdeline „Euroopa keeleõpetaja hariduse Euroopa profiil“ (II.3.2), „Haridusalased erivajadused Euroopas – keeleõpetus ja -õpe“ (I.5.1), „Lingo: 50 viisi keeleõppijate motiveerimiseks“ (IV.1.2) ning „Võõrkeelte oskuste puudus ettevõtluses ja selle mõju Euroopa majandusele“ (IV.1.3). Viimane uuring on esimene samm keelelise mitmekesisuse poliitika lähendamisel ärivajadustele. Keeli kui Euroopa konkurentsieelist arutatakse 21. septembril 2007 toimuval äri-, keelte- ja kultuuridevaheliste suhtlusoskuste konverentsil.

- Kuus Euroopa keelekonverentsi ja -seminari . Nende hulka kuulub 2005. aastal Luksemburgi eesistumise ajal toimunud Euroopa konverents võõrkeelse aineõppe teemal (I.2.6), kus Euroopa poliitikakujundajate tähelepanu juhiti esmakordselt võõrkeelsele aineõppele, ning piirkondlikke ja vähemuskeeli haridussüsteemis käsitlev Euroopa konverents (III.1.1), kus kohtusid kogu Euroopa sidusrühmad, et vahetada piirkondlike ja vähemuskeelte uutele põlvkondadele eduka õpetamise tavasid.

- 17 meedet programmi tasandil keeleõppe edendamise parandamiseks Euroopa programmide kaudu. Asjaomastest programmidest peamised olid Socrates ja Leonardo, kuid oma osa oli ka sõpruslinnade, e-õppe, kultuuri-, noorsoo- ja teadusuuringute raamprogrammil, mille tegevusprioriteedid olid suunatud keeltele ning liikuvuseelse keelealase ettevalmistuse paremale toetamisele. 13 kõnealust meedet on edukalt lõpule viidud, kaks on lõpetamisel ja kaks edukalt käimas. Lisaks sellele on kõnealustel meetmetel kestev mõju, sest 2007.–2013. aasta uued programmid (elukestva õppe programm, kultuuriprogramm, programm „Aktiivsed noored“, kodanike Euroopa programm ning teadusuuringute seitsmes raamprogramm) panevad suuremat rõhku keeleõppele ja keelelisele mitmekesisusele.

- Peale selle loodi laialdaselt tunnistatud vajaduse tõttu suurendada avalikkuse teadlikkust keeleõppe eelistest elukestva õppe programmis keeltealaste teabekampaaniate aastaeelarve (IV.3.1).

Võrreldes 2000.–2002. aastaga investeeriti Socratese ja Leonardo raames 66% rohkem konkreetse keeleõppe-eesmärgiga meetmetesse: aastatel 2004–2006 kasvas kõnealuste meetmete osa eelarves 30 miljonilt eurolt ligi 50 miljonini.

Socratese ja Leonardo raames toetati 2004.–2006. aastal järgmist:

- 2951 koolikeeleprojekti (84% rohkem kui aastatel 2000–2002);

- 3957 keeleassistenditoetust (62% rohkem);

- 9434 Erasmuse üliõpilase osalemine ettevalmistavatel keeleõppe intensiivkursustel (160% rohkem);

- 300 täiskasvanute koolituse õppepartnerlust (689% rohkem);

- 765 täiendkoolitustoetust võõrkeeleõpetajatele täiskasvanute koolituses (uus meede);

- 1820 täiendkoolitustoetust kutsehariduse keeleõpetajatele (143% rohkem);

- 41 Lingua projekti uute keeleõppe- või keeleoskuse kontrollivahendite väljatöötamiseks (24% rohkem);

- 39 Lingua projekti, mis käsitlesid teadlikkuse suurendamist keeleõppest saadava kasu kohta ning kodanikele keeleõppevõimaluste lähemale toomist (160% rohkem).

Tulemused on julgustavad. Sellegipoolest oleks mõnes programmiosas võinud paremaid tulemusi saavutada: näiteks nende Comeniuse, Grundtvigi ja Leonardo keeleprojektide arv, mille eesmärk oli välja töötada keeleõpetajate koolitusmaterjale, samuti koolikeeleprojektidesse kaasatud õpilaste arv ja koolitustoetust saavate keeleõpetajate arv ei kasvanud kogu valdkonna lõikes ühtlaselt. Hiljutises uurimuses juhiti tähelepanu asjaolule, et Comeniuse projektides osalejate keeleoskus küll paranes, kuid seda peamiselt inglise keele osas ja teiste keelte arvelt. Sama kehtib Comeniuse täiendkoolitustoetuste kohta, mida kasutati peamiselt inglise keele õppeks ja mis seega ei järgi keelelise mitmekesisuse edendamise ning suurema keeltevaliku pakkumise poliitikat.

Teave riikide tasandil tehtud algatuste kohta põhineb aruannetel tegevuskava järelmeetmete kohta, mille liikmesriigid saatsid komisjonile 2006. aasta lõpus (IV.1.1). 20 liikmesriiki (Austria, hollandikeelne Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Madalmaad, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik) koostasid tegevuskava rakendamise kohta oma territooriumil põhjaliku aruande ning mõni liikmesriik (Küpros, Luksemburg, Rumeenia, Saksamaa) edastas osalise teabe. Kõnealuseid allikaid analüüsis komisjoni jaoks väliskonsultant, kes koostas aruande, mis käsitleb liikmesriikide peamisi poliitikasuundi ja annab valikulise ülevaate headest tavadest. Konsultandi sõltumatut aruannet arutas ja täiendas keelte töörühm. Käesolevas dokumendis esitatud heade tavade valikuline ülevaade põhinebki mainitud tööl. Tegemist on illustreeriva ja mitte ammendava käsitlusega, mis kirjeldab riikide tasandil võetud meetmete ulatust ja liiki.

5. TEGEVUSKAVA RAKENDAMINE STRATEEGILISTES VALDKONDADES

Järgmises neljas jaotises, mis järgivad tegevuskava struktuuri (kolm strateegilist valdkonda ja edenemisraamistik), antakse üksikasjalik ülevaade kõikide (tekstis sulgudes viidatud) 47 meetme tulemuste kohta. Täiendavas komisjoni talituste töödokumendis esitatakse tabelid, kus näidatakse meetmete seisu ja loetletakse tulemused, teabeallikad ja asjakohased veebilehed.

5.1. Esimene strateegiline valdkond: elukestev keeleõpe

Tegevuskavas asetati keeleõpe elukestva õppe perspektiivi ja nõuti kõnealuse lähenemisviisi rakendamiseks sobivat meedet. Mõni riik on oma süsteeme vastavalt sellele reforminud, luues eri haridustasemete vahel järjepidevuse ning kavandades hindamissüsteeme osaliste pädevuste hindamiseks ning hiljem haridusteele naasmise võimaldamiseks.

Austria: keeltekomitee

Austria kasutab keeleõpetuse ja õppepoliitika hindamiseks praegu, enne reforme Euroopa Nõukogu riigiprofiili. Hariduse sidusrühmadest koosnev ja sotsiaalpartnereid kaasav keeltekomitee käsitleb kõiki keelelise mitmekesisusega seotud küsimusi ning koordineerib Lissaboni eesmärkide ja teiste Euroopa keelalaste algatuste, nagu näiteks tegevuskava rakendamist.

Bulgaaria: riiklik reform

Keeleõpe on parlamendi 2006. aastal vastuvõetud riiklikus haridusreformis tähtsal kohal. Eesmärk on muuta haridussüsteemi struktuuri nii, et kõikides koolides hakatakse õpetama kaht võõrkeelt ning kõik 8. klassi õpilased hakkavad ühe aasta jooksul saama intensiivset keeleõpet.

Soome: keelehariduspoliitika

Valitus on toetanud projekti, mille käigus uuritakse keeleõppepoliitika aluspõhimõtteid ja eesmärke keelelise mitmekesisuse, elukestva õppe ja Euroopa integratsiooni seisukohast. Käimas on lõplike soovituste koostamine haridussüsteemi täiustamiseks.[9]

Ungari: maailma keelte programm

Valitsus käivitas võõrkeelte õpetamise ja õppe ulatusliku strateegia „Maailma keelte programm”. Selles ette nähtud meetmete hulka kuulub: keeleõpetuse ja -õppe eri aspektidega seotud kooliprojektide täiendav rahastamine; intensiivse keeleõppe aasta rakendamine kohustusliku hariduse lõpul, mille puhul vähemalt 40% õppekavast pühendatakse võõrkeeltele; uus koolilõpueksamite kord ning mitmed suunised ja soovitused.

Luksemburg: keeleõpetuse ümberkohandamine

Aastatel 2005–2006 hindas Luksemburg oma keelepoliitikat Euroopa Nõukogu riigiprofiili abil. Haridus- ja kutseharidusministeerium koostas aastateks 2007–2009 riikliku tegevuskava „Keeleõpetuse ümberkohandamine “ , mille 66 tegevuspunkti hõlmavad kõiki keeleõpetuse ja hindamise aspekte alates lasteaiast kuni keskkooli lõpuni, võttes arvesse ka võõrkogukondade keeli.

Ühendkuningriik: keeleõpe igas vanuses

Alates 2003. aastast on Inglismaal rakendatud riiklikku keeltestrateegiat, mis hõlmab keeleõpet igas vanuses ja igal tasemel alates lapseeast kuni täiseani ja ülikoolideni. Strateegial on kolm põhieesmärki: täiustada keeleõpetust ja -õpet; võtta kasutusele tunnustussüsteem ning suurendada täiend- ja kõrghariduse ning töökeskkonnas toimuva õppe raames keeli õppivate inimeste arvu.

Ühenduse tasandil on suurenenud haridus- ja koolitusprogrammide toetus liikuvusega seotud tegevuses osalevate isikute keelelisele ettevalmistusele (I.0.1): Comeniuse (õpetajakoolitus) raames toimuva keelealase ettevalmistuse kasutamine kahekordistus; Erasmuses kasvas keeleõppe intensiivkursustel osalejate arv ligi 40% ning Leonardo raames kulutati 15,6 miljonit eurot 175 000 praktikandi, üliõpilase ja välislähetust alustava noore töötaja keelelise ja kultuurialase ettevalmistuse toetamiseks, mis on 77% rohkem kui aastatel 2000–2002. Elukestva õppe programmis on keelealase ettevalmistuse toetamine laienenud kõikidele liikuvuse liikidele.

5.1.1. „Emakeel pluss kaks võõrkeelt“: varajane alustamine.

Viimase nelja aasta jooksul on enamik liikmesriike reforminud oma alg- ja mõnel juhul ka eelharidussüsteeme, et alustada võõrkeelte õpetamisega varem. Suund on hakata võõrkeelt (võõr- või vähemuskeelt või teist ametlikku keelt) õpetama varem, üldjuhul alghariduse esimese kolme aasta jooksul.

Nende reformide rakendamisel tekkinud peamine probleem on piisava ettevalmistusega keeleõpetajate – nii üld- kui eriõpetajate puudus. Mõnes riigis lisandub varajasele alustamisele ka varajasem teise võõrkeelega alustamine (alghariduse viimastel aastatel või keskhariduse alguses). Sellist korraldust tuleks julgustada ja laiemalt rakendada.

Varajase keeleõppe kasutuselevõtu soodustamiseks rahastas komisjon uuringut „Väga noorte õppijate keeleõppe peamised pedagoogilised põhimõtted“ (I.1.1). Uuring kinnitas õpetajate keskset rolli varajases keeleõppes ja soovitas levitada uurimistulemusi tegevõpetajate seas, välja töötada laste pädevuste hindamise metoodikaid ja vahendeid ning toetada teise võõrkeelega alustamist algkoolis.

Teabe- ja võrgutöö raames koostas komisjon lapsevanematele mõeldud brošüüri keeleõppest saadavat kasu kohta ning kavatseb keskenduda lapsevanematele kui ühele elukestva õppe programmiga toetatava teabekampaania prioriteedile (I.1.2). Komisjon toetas ka tegevõpetajatele mõeldud seminari, millel esitleti eespool mainitud uuringu tulemusi. Valdkonnas tegutsevate organisatsioonide vahelise koostöö soodustamiseks on varajane keeleõpe 2007. aastal Comeniuse ja põhitegevuse „Keeled“ võrgustike üks prioriteet (I.1.3).

Socratese kaudu toetati varajast keeleõpet ja vastavat õpetajakoolitust, rahastati 11 Lingua projekti (I.1.4) ja määrati ligi 4000 keeleassistenditoetust (13% rohkem) ning toetati ka mitmeid alg- ja eelkoole (I.1.5). Alg- ja eelkoole julgustatakse edaspidigi vastu võtma keeleassistente elukestva õppe programmi raames.

5.1.2. Keeleõpe keskhariduses ja koolituses

Tegevuskavas kutsuti liikmesriike üles täitma oma kohustust luua õpilastele võimalus õppida vähemalt kaht võõrkeelt, pannes rõhku tõhusale suhtlusoskusele, keeleõppevõimele ja kultuuridevahelistele pädevustele.

Eesti, Hispaania, Leedu, Prantsusmaa, Saksamaa ja Sloveenia: Euroopa sektsioonid / kakskeelne õpetamine

Mõnes riigis on kasutusele võetud „Euroopa sektsioonid “ , kus pakutakse suuremat keelevalikut, samuti võõrkeelset õpet, ja erilist tähelepanu pööratakse Euroopa koostööle ja kultuuridevahelisele haridusele. Kõnealuste algatuste näol on sageli tegemist pilootprojektidega, mis kavatsetakse üle võtta tavaharidusse.

Kreeka: mitut teemavaldkonda hõlmav lähenemine keeltele

Alg- ja keskkooli õppekavade reformi tulemusena on keeleõppel horisontaalne mõõde, mis tähendab suuremat lõimumist emakeele- ja teiste ainete õppega. Erilist tähelepanu pööratakse teadlikkuse suurendamisele keelelisest ja kultuurilisest mitmekesisusest ning kultuuridevaheliste suhtlusoskuste arendamisele.

Austria, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa ja Soome: CertiLingua – üleeuroopaline võõrkeeleoskuse ning Euroopa- ja rahvusvaheliste teadmiste tunnistus

Certilingua on kavandatav lõputunnistuse lisa, mis näitab õpilase võõrkeeleoskust ning Euroopa- ja rahvusvahelisi teadmisi vähemalt kahes võõrkeeles. Certilingua lisa väljastavad koolid pakuvad vähemalt üht õppeainet võõrkeeles ning nende eesmärk on arendada õpilase kultuuridevahelist pädevust Euroopa ja rahvusvahelise projektitöö kaudu. Certilingua algatus tuleneb Saksa ja Madalmaade koolide vahelisest piiriülesest koostööst ning laieneb järk-järgult teistesse riikidesse. Selle eesmärk on suurendada õpilaste keelteoskuse ja kultuuridevahelise suhtlusoskuse läbipaistvust, luues eri riikides tunnustatava kvaliteedimärgi.[10]

Komisjon toetas liikmesriikide jõupingutusi, suurendades eri riikide koolide ühiseid keeleõppevõimalusi ja võimalust arendada edasi kultuuridevahelisi pädevusi ja mitmest keelest arusaamist:

Comeniuse raames teostatud koolide keeleprojektide arv suurenes ja moodustas 19% kooliprojektidele eraldatud eelarvest (ehkki tegevuskavas soovitati 25%). Lisaks sellele toetati aastatel 2004–2006 veel 2951 ühist keeleprojekti, mille raames toimunud klasside vahetustes osales 53 118 õpilast ja 8853 töötajat (I.2.1). Elukestva õppe programmiga püütakse praegu saavutada tegevuskavas soovitatud sihtmärki.

Iga haridus- või koolitustaseme asjakohase keelteoskuse ja kultuuridevahelise suhtlemisoskuse uuring (I.2.2) viiakse lõpule 2007. aasta lõpuks. Uuringu tulemuste põhjal tehakse ettepanekud praeguse keeleõppe parandamiseks, et arendada kultuuridevahelist suhtlemisoskust, ning sobivate eesmärkide seadmiseks alg- ja keskkooliõpilaste kultuuridevahelise pädevuse osas. Comeniuse raames rahastati 14 projekti ja kaht võrgustikku, mille eesmärk on töötada välja mitmest keelest arusaamise lähenemisviisi edendavaid õppematerjale ja -mooduleid (I.2.3).

5.1.3. Võõrkeelse aineõppe edendamine

Euroopa koolides õpetatakse üha rohkem aineid võõrkeeles, sest seda peetakse suhtlemisoskuste parandamise ja õpilaste motiveerimise tõhusaks viisiks.

Võõrkeelse aineõppe materjalide täiendavat väljatöötamist toetati nelja Lingua projektiga (I.2.4) ning prioriteediks seati võõrkeelse aineõppega seotud Comeniuse kooliprojektid (I.2.5). Elukestva õppe programmis on prioriteet endiselt koolipartnerlustel, mis edendab varajast keeleõpet, mitmest keelest arusaamist ja võõrkeelset aineõpet.

Luxembourgis peeti 2005. aasta märtsis koostöös eesistujariigi Luksemburgiga Euroopa sümpoosion „Muutuv Euroopa klassiruum – mitmekeelse hariduse potentsiaal“ (I.2.6), mille tulemuste kohta esitati 2005. mais aruanne haridusnõukogule. Sümpoosionil meenutati vajadust tagada, et õpilastele ja üliõpilastele õpetataks aineid võõrkeeles eri kooliharidustasemetel. Samuti rõhutati, et õpetajad peaksid saama võõrkeelse aineõppe erikoolitust.

Eurydice’i võrgustik avaldas 2006. aastal uurimuse „Võõrkeelne aineõpe Euroopa koolides“ (I.2.7), milles käsitleti võõrkeelse aineõppe põhijooni Euroopa riikides. Ehkki huvi võõrkeelse aineõppe vastu kasvab, on sellesse praegu kaasatud vaid väike osa õpilasi ja üliõpilasi ning olukord on riigiti väga erinev. Uuring näitas, et kui muuta võõrkeelne aineõpe üldiseks, tuleb seda enamikus riikides toetada oluliste jõupingutustega õpetajakoolituses. Teine täiendavat tööd nõudev valdkond on hindamine: kuna võõrkeelne aineõpe on enamikus riikides veel algstaadiumis, ei ole selle hindamise tavad laialt levinud.

5.1.4. Keeleõpe kõrghariduses

Tegevuskavas nõuti igas ülikoolis sidusa keelepoliitika kehtestamist, mis edendaks kõikide üliõpilaste keeleõpet ja pakuks neile võimaluse välismaal õppida.

Belgia, Rumeenia, Tšehhi Vabariik: multidistsiplinaarne ülikooliharidus

Hollandikeelses Belgias, Rumeenias ja Tšehhi Vabariigis pakuvad mõned ülikoolid loodusteaduste, ajaloo või geograafia diplomiõppeprogrammi koos võõrkeelte lisaerialaga, kus mõnikord antakse lõpetajale kaks kraadi. Selline erialade kombineerimine suurendab keelteoskust ja peaks ka ette valmistama tulevasi ainete võõrkeeles õpetajaid.

Komisjon suurendas Erasmuse keeleõppe intensiivkursuste arvu nii, et need hõlmavad 6,4% välismaale suunduvaist üliõpilastest (ehkki tegevuskavas oli sihtmärgiks seatud 10%) (I.3.1). Kõnealune protsent erineb riigiti oluliselt: Sloveenia ja Türgi ülikoolides tekkis Erasmuse keeleõppe intensiivkursuste vastu märkimisväärne huvi ning neis osales rohkem kui 35% välisüliõpilastest, Eesti, Norra, Soome, Saksa, Tšehhi ja Ungari ülikoolides oli osalusmäär üle 10%. Kokku osales Erasmuse keeleõppe intensiivkursustel 2004.–2006. aastal ligikaudu 10 000 üliõpilast. Erasmuse keeleõppe intensiivkursusi on veelgi tugevdatud elukestva õppe programmis, ehkki ülikoolide tasandil on vaja lisameetmeid vastuvõtva riigi keele paremaks õpetamiseks välisüliõpilastele.

Kõrgkoolide rahvusvahelise koostöö osas toetatakse liikmesriikides Erasmus Munduse raames ühiseid magistriprogramme, kus kolmandate riikide üliõpilased saavad õppida vähemalt kaht Euroopa keelt. Aastatel 2004–2006 anti toetust 2325 väljastpoolt ELi pärit üliõpilastele 57 eri magistrikraadi õppeks; kolmel juhul seostus magistriõpe keeleteaduse ja keelega seotud erialadega. Tempuse raames toetatakse ELi ülikoolide ja 26 Lääne-Balkani, Ida-Euroopa, Kesk-Aasia, Põhja-Aafrika ja Lähis-ida partnerriigi koostööd, et soodustada ülikoolide moderniseerimist, regioonide- ja rahvastevahelist vastastikust õpet ning kultuuridevahelist mõistmist. Keeleõpe on harilikult selliste projektide üks osa ning 2004.–2006. aastal olid kaks projekti suunatud koostööle keeleõpetuses. Ka koostööprogrammid USA, Kanada, Jaapani, Austraalia ja Uus-Meremaaga toetasid kuut keeleõppekavade väljatöötamise projekti.

5.1.5. Täiskasvanute keeleõpe

Tegevuskavas nõuti täiskasvanutele taskukohase keeleõppe pakkumist, näiteks ettevõttesisene koolitus, täiskasvanute koolituskursused või informaalne õpe (vabaharidus) seoses kultuuriüritustega.

Belgia, Tšehhi Vabariik: keeleõppetuusikud ja keeleressursid Internetis

Keelekursustel osalemine ei ole ainult motivatsiooni ja aja, vaid ka majanduslike võimaluste küsimus. Elukestva õppe edendamiseks võtavad Belgia ja Tšehhi Vabariik kasutusele „keeleõppetuusikute “ süsteemi, mida kaasfinantseerivad riik, tööandjad ja kasutajad ning mis on teadete kohaselt täiskasvanute hulgas oluliselt suurendanud nõudlust keelekursuste järele .

Internet on üks võimalus edendada täiskasvanute seas keeleõpet. Belgias on kasutusel andmebaas „Word wat je wil“ ,[11] mis sisaldab andmeid muu hulgas kõigi ametlike ja erakeelekursuste kohta. Tšehhi Vabariigis on väljatöötamisel „riiklik keelevärav “ . Tegemist on Euroopa keeleõppe raamdokumendile vastavaid tasuta Interneti-põhiseid keelekursuseid pakkuva saidiga.

Hispaania, Iirimaa ja Sloveenia: täiskasvanute keeleõppevõimalused

Iirimaal ja Sloveenias on täiskasvanute hulgas suur nõudlus keeleõppe järele ning nõudlusele vastamiseks on raamatukogude võrgustiku, kultuuriühenduste, keeleklubide ja täiskasvanute koolitusorganisatsioonide kaudu tehtud mitmeid kohalikke algatusi.

Hispaania haridussüsteemi on mitu aastat kuulunud nii piirkondlikud kui ka üleriiklikud täiskasvanute keelekoolid. Nendes pakutakse võrgustiku põhimõttel 20 erineva keele õpet alg- ja kesktasemel, mis vastab keeleõppe raamdokumendile ja on osutunud majanduslikult elujõuliseks.

Et julgustada täiskasvanuid rohkem keeli õppima, töötab komisjon välja veebiportaali (I.4.1), mis pakub avalikkusele ja keeltega seotud elukutsete esindajatele mugavat juurdepääsu teaberessurssidele ja suunistele.

5.1.6. Erivajadustega keeleõppijad

Keeleõpe algab tänapäeval varasemas eas ja kuulub enamiku liikmesriikide kohustusliku hariduse põhiõppekavasse, kuid arvesse tuleb võtta ka erivajadustega õppijaid. Komisjon rahastas uuringut „Hariduse erivajadused Euroopas, keeleõpetus ja -õpe“ (I.5.1), milles järeldati, et tõendeid erivajadustega õppijate väljajätmise kohta keeleõppest ei ole, ning juhiti tähelepanu asjaolule, et keeleõpe ei seondu üksnes suhtlusoskuse ning kõrgema isikliku ja haridusalase arenguga, vaid ka Euroopa kodanikuväärtustega. Uuring käsitles õpetamistavasid ja soovitas läheneda erivajadustega õpilastele individuaalõppekavadega ja koosõpetamise (keeleõpetaja ja erivajadustega õppijate õpetaja) teel ning pakkuda tulevaste õpetajate tavakoolituse raames ka asjakohast õpetajakoolitust.

Austria ja Eesti: viipekeele tunnustamine vähemuskeelena

Nendes kahes riigis sai viipekeel hiljuti vähemuskeele / ametliku keele tunnustuse. Ametlikule tunnustamisele järgnesid uurimisprogrammid, kutsekvalifikatsioonide keskuse toetamine ning viipekeele õpetajate ettevalmistuskursuste käivitamine.

5.1.7. Keelte valik

Liikmesriike kutsuti üles õpetama kõikidel haridustasemetel võimalikult paljusid keeli. Pakutavate keelte valik jaguneb ebaühtlaselt. Ühelt poolt on mõnes liikmesriigis pakutav keeltevalik väga piiratud (peamiselt inglise keel ning piirialade või võõrkogukondade eriõppekavades ka paar muud keelt). Teiselt poolt on vaba keeltevalikut pakkuvad liikmesriigid teatanud probleemidest sellise poliitika rakendamisel koolides. Sageli ei ole perekonnad teadlikud rohkem kui ühe keele õppimise kasulikkusest. Pakutava keeltevaliku suurendamisele suunatud õppekavareforme tuleks toetada asjakohase teabega.

Austria, Kreeka, Prantsusmaa, Saksamaa: naabrite keelte õpetamine

Alam-Austria (Austria) liidumaal käivitati 2003. aastal kava „Sprachoffensive “ , mille eesmärk on õpetada 13 000 õppijale tšehhi, slovaki ja ungari keelt. Loodi ka piirkondlik pädevuskeskus, mis pakub koolidele ja piiriülestele ettevõtetele keeleteadmisi ja asjakohast juhendamist.

Prantsusmaal õnnestus teabekampaaniate ja kakskeelsete klasside loomisega suurendada saksa keele valinud õpilaste arvu 10%. See on näide suhtumise muutmise võimaluse kohta õigete meetmete rakendamise korral.

Traakias oli Türgi vähemusele juba olemas kreeka- ja türgikeelne õppekava, kuid 2006.–2007. aastal käivitati piiriüleste kontaktide suurendamiseks katseprogramm türgi keele õpetamiseks mõnes üldkeskharidusasutuses.

5.2. Teine strateegiline valdkond: parem keeleõpetus

5.2.1. Keeltesõbralik kool

Koole ja haridusasutusi kutsuti üles omaks võtma terviklikku lähenemisviisi keeleõppele, mis ühendab ühelt poolt emakeele õpetamise ning teiselt poolt õppekeele (kui see on erinev), võõrkeelte ja võõrkogukondade keelte õpetamise. Komisjon edendas seda lähenemisviisi sellealaste Comeniuse kooliprojektide toetamisega (II.1.1).

Soome: uustulnukate keeled õppekeeltena

Soome haridussüsteem toetab sisserännanute emakeelte säilimist ja arengut eesmärgiga tagada toimiv kakskeelsus. Aastal 2003 pakuti 52 keele õpet. Sisserännanute emakeeltena õpetati kõige rohkem vene, somaali ja albaania keelt.

Itaalia: algatus „Räägi maailmaga “

Selle algatuse eesmärk on edendada keeltesõbraliku kooli ideed mitmesuguse tegevuse kaudu algtasandil, millesse kaasatakse õpetajad ja võrgukoostööd tegevad koolid. Tegevuskava on kasutatud arutelude alusena ja inspiratsiooni allikana.

5.2.2. Keelteklass

Uuenduslike keeleõpetus- ja -õppemeetodite toetamiseks on mitme algatuse kaudu levitatud Socratese ja Leonardo raames väljatöötatud keeletooteid (II.2.2) ning levitustöö jätkub elukestva õppe programmis. eTwinningu algatus, mis võimaldab koolidel Interneti kaudu koostööd teha, on tugevdanud keelteoskust ning teataval määral edendanud mitmest keelest arusaamist ning partnerkooli keele kasutamist (II.2.3).

5.2.3. Keeleõpetajate koolitus

Liikmesriigid pööravad õpetajakoolitusele üha rohkem tähelepanu, eriti tõhusa keeleõppe tagamise vahendina algkoolis ja võõrkeelses aineõppes. Ehkki paljudes liikmesriikides ei ole keeleõpetajatel kohustust viibida mõnda aega riigis, mille keelt nad õpetavad, tunnistatakse kõnealust vajadust laialdaselt tegevõpetajate ja õpetajate koolitajate hulgas, kes kasutavad oma keeleoskuse parandamiseks Euroopa haridusprogrammide (Erasmus, Comenius, Leonardo) raames pakutavaid liikuvusprogramme.

Austria, Poola, Saksamaa ja Tšehhi Vabariik: keeleõpetajate duaalne koolitus

Nendes riikides annab esmane õpetajakoolitus lõpetajale kvalifikatsiooni kahel erialal, näiteks keeled ja mõni muu eriala. Selline süsteem parandab õpetajate keelteoskust ja aitab ette valmistada tulevasi ainete võõrkeeles õpetajaid.

Luksemburg: mitut keelt oskavate õpetajate koolitus

Algkooliõpetajaid koolitatakse nii, et nad suudavad õpetada kolmes riigikeeles (letseburgi, saksa ja prantsuse keeles) ning õpetada ühes neist ka muid aineid peale keelte. Keskkooli keeleõpetajad peavad vähemalt kaks aastat õppima riigis, kus kõneldakse nende õpetatavat keelt. Keskkooli aineõpetajad peavad suutma õpetada saksa ja prantsuse keeles.

Socratese ja Leonardo keeleõppeskeemidele juurdepääsu parandamiseks kutsus komisjon riikide ametiasutusi käivitama teabekampaaniaid keeleõpetajate ja nende ettevalmistajate liikuvuse kohta (II.3.1). Üks teabeleviprojekt pühendati konkreetselt keeleassistendi kutse propageerimisele. Selle tulemusena kasvas keeleassistentidele eraldatud eelarveosa 2006. aastal 26%, ületades tegevuskavas sätestatud 25% sihtmärki. Elukestva õppe programmis ei piirdu assistentide töö ainult keeltega, vaid on avatud kõikidele ainetele, kusjuures rõhk on võõrkeelsel aineõppel. Comeniuse raames pakutavate täiendkoolituste puhul oli 65% taotluste koguarvust seotud keeltega. Ajavahemikul 2004–2006 sai Comeniuse kaudu välismaal koolitust 15 000 keeleõpetajat, Grundtvigi kaudu 765 täiskasvanute keeleõpetajat ja Leonardo kaudu 1820 kutsekooliõpetajat.

Komisjon rahastas ka keeleõpetajate koolituse Euroopa profiili tugiraamistiku määratlemise uuringut (II.3.2). Uuringus sätestati ühise profiili loomise põhinõuded, milles nõuti eelkõige keeleõpetaja erikoolitust kõrghariduse tasemel, kohustuslikku koolitusperioodi teises riigis ning asjakohast metoodika- ja kultuuridevahelist suhtluskoolitust. Uuring on Euroopa keeleinspektorite võrgustikus läbivaatamisel (IV.2.1) ja selle tulemusi arutatakse ja levitatakse sümpoosionil (II.4.2).

5.2.4. Keeleõpetajate olemasolu

Keeleõpetajate, nagu tegelikult ka kõikide teiste õpetajate töötamist välisriigis takistavad siiani olulised tõkked. Samas on olemas ka mõningane paindlikkus. Piirialadel on tehtud vägagi paljutõotavaid katseid õpetajate vahetusega piiriülese ja vahetusprogrammide raames. Komisjon rahastas uuringut „Võõrkeeleõpetajate liikuvust takistavate tegurite kindlakstegemine ja kõrvaldamine“ (II.4.1), mis andis teavet keeleõpetajate liikuvust soodustavate vahendite ning peamiste takistuste kohta. Uuringus soovitati kehtestada Euroopa tasandil keeleõpetajate liikuvuse strateegia, mis soodustaks kahe- ja mitmepoolset vahetust, toetaks eriti tulevaste ja noorte õpetajate vahetust, edendaks liikuvuse raames omandatud kvalifikatsioonide tunnustamist, korraldaks õpetajakoolituse ühe vormina seminare ja töövisiite välismaale ning looks selgitussüsteemi, milles sobitataks nõudlus ja pakkumine riikide ja asutuste lõikes.

Eesti, Poola ning teised Kesk- ja Ida-Euroopa riigid: keeleõpetajate ümberõpe

Poola ja Eesti ning teised Kesk- ja Ida-Euroopa riigid on viimasel kümnel aastal käivitanud õpetajakoolitusprogramme tööta jäävate keeleõpetajate ümberõppeks eelkõige vene keelelt inglise keelele. Täiendavaid meetmeid on rakendatud vajaliku kraadita keeleõpetajate ümberõppeks. Kõnealused meetmed tõestavad, et õppekavas pakutavat keeltevalikut on tehniliselt võimalik laiendada, eeldusel et tehakse asjakohased nõudlusele vastavad poliitilised otsused.

Rumeenia: kaugõppe vormis kraadiõpe maapiirkondade õpetajatele

Rumeenia valitsuse ja Maailmapanga toetatava projekti eesmärk on edendada õpetajakoolitust maapiirkondades. Neli ülikooli on avanud kaugõppe vormis prantsuse ja inglise keele kraadiõppekursused, mille on välja töötanud multidistsiplinaarsuse töörühm ja mis on avatud kõikidele õpetajatele, kes soovivad keeli õpetada. Kursuse lõpetajatele antakse ametlik tunnistus ning kursused on integreeritud teiste õpetajakoolituse kaugõppeprogrammidega. Aastal 2007 saab ümberõppediplomi 200 inglise ja prantsuse keele õpetajat.

5.2.5. Keelteoskuse kontrollimine

Riiklikes õppekavades valitseb selge reformitendents, mille kohaselt riiklikud õppekavad viiakse keskkooli tasemel vastavusse Euroopa keeleõppe raamdokumendiga ja millega seoses on läbi vaadatud ka lõpueksamite kord. Kõikide haridustasemete õpetajad kasutavad õppevahendina üha rohkem Euroopa keelemappi, ehkki olemasolevad haridusmaterjalid selleks alati ei sobi. Euroopa keeleõppe raamdokumendi kasutamisest keeleõpetuses tulenevate muutuste ulatust arutati 2007. aasta veebruaris Euroopa Nõukogu korraldatud poliitilisel foorumil, kus osales ka komisjon (II.6.4).

Mitmed riigid: Euroopa keeleõppe raamdokumendi tasemete kasutamine keelteoskuse määratlemisel

Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik alustavad, on alustanud või kavandavad õppekavade ümberkujundamise protsessi ja võõrkeelte lõpueksamite Euroopa keeleõppe raamdokumendi tasemetega sidumise väljatöötamist. See võimaldab keelteoskust kontrollida objektiivselt, sest Euroopa keeleõppe raamdokument hõlmab suhtlemisoskust kõikides keeltes.

Madalmaad: võõrkeeleoskuse profiil

Madalmaade haridussüsteemis juhindutakse keelteoskuse määratlemisel üha rohkem Euroopa keeleõppe raamdokumendist. Pädevusprofiilide määratlemisel on see kasutusele võetud ka kõrgema kutsehariduse kraadiprogrammides ja kutsehariduses. Peaaegu igat liiki koolides on välja töötatud ja juurutatud Euroopa keelemapid. Praegu on väljatöötamisel kõigile keeleõppijatele mõeldud elektrooniline Euroopa keelemapp.

Itaalia, Luksemburg ja Prantsusmaa: välised keeletunnistused

Keskkooli lõpuks omandatud keelteoskuse taseme läbipaistvamaks muutmiseks arendatakse Prantsusmaa haridussüsteemi ja partnerriikide keeli edendavate institutsioonide koostöös keeletunnistuste andmist. Itaalias rakendatud samasugune projekt Lingue 2000 võimaldab nüüd õpilastel saada keeletunnistusi akrediteeritud välisasutustelt.

Luksemburgis võivad õpilased kahel viimasel keskkooliaastal lasta oma keeleoskust hinnata akrediteeritud välisasutustel. See hõlmab nii keeli, mida õpetatakse nende koolis, kui ka keeli, mis nende õppekavasse ei kuulu. Kõnealused keeletunnistused on üks osa õpilaste aastatunnistusest.

Barcelona ülemkogu soovil tegeleb komisjon Euroopa keelteoskuse uuringu väljatöötamisega (II.6.1); uuring toimub esimest korda 2010. aastal eesmärgiga saada võrreldavat teavet Euroopa kohustusliku hariduse lõpuks omandatud kahe keele oskuse taseme kohta.

Komisjon kasutas Euroopa keeleõppe raamdokumenti ka kutsehariduspoliitika läbipaistvuse, sellega seotud teavitustöö ja nõustamise täiustamiseks. Ühtsesse kvalifikatsiooniraamistikku Europass (II.6.2) on kaasatud Euroopa keeleõppe raamdokumendil põhinev ja Euroopa keelemappi kuuluv Euroopa keelepass. Alates 2005. aasta veebruarist on Internetis vormistatud ligi 50 000 keelepassi ning keelepassi blankette on täitmiseks alla laaditud rohkem kui 181 806. Eraldi osa keelte kohta sisaldav Europassi CV on veelgi populaarsem: siiani on Internetis koostatud üle miljoni CV ja alla laaditud umbes 1,7 miljonit.

Keeletunnistuste kasutamist ning nende olemust ja kvaliteeti käsitleva teabe kogumiseks ja avaldamiseks rahastas komisjon uuringut „Euroopa keeletunnistuste inventuur“ (II.6.3). Uuringu autorid soovitasid saadud tulemuste põhjal komisjonil teha koostööd asjaomaste sidusrühmadega, et parandada keeletestide väljatöötamise ja kontrollimise kvaliteeti, luua Euroopa keeletunnistuste kvaliteedistandardid ja nende väljaandmise tegevusjuhis ning toetada koostööd eri riikide tunnistuste väljaandjate vahel ja üldharidusasutustega.

5.3. Kolmas strateegiline valdkond: keeltesõbraliku keskkonna kujundamine

5.3.1. Kaasav lähenemisviis keelelisele mitmekesisusele

Tegevuskavas on esimest korda komisjoni tasandil esitatud arusaam keelepoliitikast, mis läheb võõrkeeleõppest kaugemale ja hõlmab kõiki Euroopas räägitavaid keeli: ametlikke, piirkondlikke ja vähemuskeeli ning võõrkogukondade keeli. Piirkondlike ja vähemuskeelte valdkonna hariduse sidusrühmade ühendamiseks ning nendevaheliseks heade tavade vahetamiseks korraldati 2006. aastal Euroopa konverents „Piirkondlikud ja vähemuskeeled haridussüsteemides“ (III.1.1). Piirkondlike ja vähemuskeelte olukorda Euroopa Liiduga 2004. aastal ühinenud riikides käsitles Euromosaici aruanne (III.1.2). Rumeenia ja Bulgaaria ülevaadet ajakohastatakse.

Kõnealune uus lähenemisviis keeltele ja keelelisele mitmekesisusele on täielikus kooskõlas elukestva õppe programmiga, milles rahastamiskõlblikud on kõik keeled, kaasa arvatud piirkondlikud ja vähemuskeeled (III.1.3). Komisjon on eraldi jõupingutusi teinud Euroopa konverentside, kohalike seminaride ja võrgukoosolekute kaudu, tagamaks et piirkondlike ja vähemuskeelte sidusrühmad oleksid hästi kursis juurdepääsuga põhiprogrammidele, eriti elukestva õppe programmile.

Aastatel 2004–2006 toetati programmi „Kultuur 2000“ raames 150 tõlkeprojekti, et edendada Euroopas kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. Kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamine on ka uue, 2007.–2013. aasta kultuuriprogrammi nurgakivi.

Kõnealune kaasav suhtumine on kooskõlas Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartaga, mille on ratifitseerinud 22 Euroopa Nõukogu liiget, sealhulgas 14 ELi liikmesriiki. Üldjuhul pakuvad liikmesriigid osalist või täielikku õpet tunnustatud vähemuskeeltes. Paljutõotavatest tavadest on teatatud seoses keelekümblusega mitmesuguste kohalike keelte puhul, eelkõige laste keeleõppes.

Norra/Rootsi/Soome: piirialade kakskeelsed koolid

Sõpruslinnade võrgustik toetab keeleõpet soome-, norra- ja rootsikeelsete koolide piiriüleses koostöös. Soome koolid on välja töötanud ühise õppekava ja edendavad ainete õpetamist naaberriikide keeles ning õpetajate vahetust.

Austria/Itaalia/Sloveenia: Cromo projekt

Cromo on piiriülene projekt (2005–2007), mida rahastavad Austria, Itaalia ja Sloveenia riigiasutused. Projekt aitab luua kontakte Friuli-Venezia-Giulia (Itaalia), Kärnteni (Austria) ja Sloveenia piiriäärsete kogukondade vahel, töötades välja ühised vahendid Euroopa keelemapi lisa vormis, et aidata keskkooliõpilastel arendada keeleoskust, metakognitiivseid oskusi ja kultuuridevahelist suhtlemisoskust eesmärgiga edendada kultuuridevahelist dialoogi.

Slovakkia, Doonau-äärsed riigid: naaberriikide keelte ja kultuuride edendamine

Rahvusvaheline assotsiatsioon Doonau ühendab Doonau-äärsete riikide turismikeskuseid. Igal aastal mõeldakse välja ühine teema, mille raames edendatakse iga riigi kultuuri ja keelt.

Rootsi: mitmekultuuriline haridus koolieelsetes lasteasutustes

2005. aasta märtsis lisati eelkoolihariduse õppekavasse uus eesmärk toetada lapsi, kelle emakeel ei ole rootsi keel, et tugevdada nende keeleoskuse ja identiteedi arengut. Valitsuse muudatusettepanekus rõhutati ka vajadust kakskeelse ja kultuurialase tugipersonali järele, samuti suuremat toetust muu kui rootsikeelse õppematerjali koostamisele.

Ühendkuningriik: lapsevanemate harimine perekondliku kakskeelsuse edasiandmiseks

Walesis on kõmri keele kasutamise taaselustamiseks käivitatud programm nimega Twk (kasv). See teabekampaania on suunatud tervishoiusektorile, sünnitusmajadele, lapsevanematele ja tulevastele lapsevanematele; kampaania keskendub kakskeelsuse eelistele ja ärgitab lapsevanemaid lastega kodus kõmri keeles rääkima. Teabekampaania teine suund edendab kõmri keele kasutamist töökohas: kõmri keele oskajaid, keda on võimalik ära tunda Saint Dwynweni kaartide ja kõmri keele oskusele viitavate rinnamärkide järgi, julgustavad nendega vestlust alustavaid isikuid rääkima kõmri keeles.

5.3.2. Keelesõbralike kogukondade kujundamine

Kooskõlas tegevuskava soovitustega on sõpruslinnade projektid oluliselt toetanud informaalset keeleõpet ja keelelist mitmekesisust (III.2.1). Kolm üheteistkümnest 2006. aastal „Kuldtähe“ auhinna vääriliseks tunnistatud parimat tava kätkesid keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisega seotud tegevust. Kodanike Euroopa programmis 2007–2013 on kultuuriline ja keeleline mitmekesisus üks horisontaalsetest joontest, mis läbivad kõiki meetmeid kogu programmi kestel.

Meedia poolel käivitas komisjon (infoühiskonna peadirektoraat – meediaprogramm) 2007. aasta alguses uuringu, mis käsitleb audiovisuaaltööstuse dubleerimise ja subtiitrimisega seotud vajadusi ja tavasid (III.2.2). Uuringu raames lõpetatakse 2007. aasta lõpuks Euroopa turu uurimine ning koostatakse soovitused keelelise mitmekesisuse edendamiseks ja audiovisuaalse toodangu liikumise hõlbustamiseks Euroopa riikides.

5.3.3. Keeleõppe pakkumise ja kasutamise parandamine

Tegevuskavas nõuti, et Socratese raames täiskasvanutele suunatud meetmed edendaksid keeleõpet ja keelelist mitmekesisust. Vastuseks toetati Grundtvigi meetme (III.3.1) raames 14 projekti ja kaht võrgustikku keeleõpetajaile mõeldud kursuste ja õppevahendite väljatöötamisel. Kuus projekti olid suunatud võõr- ja etnilistele kogukondadele. Kokku edendas täiskasvanute koolituses keeleõpet 300 õppepartnerlust, millest 105 keskendusid võõr- ja etnilistele kogukondadele (33% partnerluste koguarvust).

Elukestva õppe programmis on Grundtvigi mitmepoolsete projektide üks prioriteet „Sisserännanutele suunatud täiskasvanute õppimisvõimaluste arendamine seoses keelelise, sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooniga“.

Euroopa keelemärki (III.3.2) on tugevdatud uute meetmetega, mille eesmärk on motiveerida täiskasvanuid keeli õppima (aasta Euroopa keeleõpetaja / -õpilase auhind ja keeleõppe teabekampaaniad, eelkõige Euroopa keelte päev). Kõnealuseid meetmeid katsetati 2005. ja 2006. aastal ning nüüd on need elukestva õppe programmi püsimeetmed.

Keeleõppevõimaluste mitmekesisust ELis 1999.–2005. aastal käsitlev uuring (III.3.3) viiakse lõpule 2007. aasta lõpuks. Uuringus määratakse kindlaks, kas on toimunud muutusi õpetatavate keelte ja keeleõppijate arvus, ning tehakse kindlaks valitsevad suundumused.

5.4. Edenemisraamistik

5.4.1. Paremal teabel põhinevad otsused

Käesolevas jaotises vaadeldakse meetmeid, mille eesmärk on tagada komisjoni ja liikmesriikide vaheline teabe- ja heade tavade vahetus ning kaardistada uusi poliitikavaldkondi.

Eesmärgiga jagada häid tavasid ja arutada keeleküsimusi ühiste meetmete rakendamiseks moodustati keelte töörühm, mis rakendab tegevuskava järelmeetmeid ja aitab komisjonil saavutada Lissaboni strateegia haridussuuna „Haridus ja koolitus 2010“ eesmärke (IV.1.1).

Kodanike keeleõppe motiveerimist käsitleva uuringu (IV.1.2) tulemusena on valminud väljaanne „Lingo!“, mis esitleb motiveerimise häid tavasid. Uuringus on kirjeldatud peamisi motiveerimisega seotud küsimusi, nagu näiteks keeleedendusvõrgustike toetamine kõikidel tasanditel, suurema tähelepanu pööramine täiskasvanute koolitusele, eriti mitteformaalsele ja informaalsele õppele, ning meedia- ja turundustehnikate kasutamist keeltele tähelepanu juhtimiseks.

Teisest, mitme keele mitteoskamise kulusid käsitlenud uuringust (IV.1.3a) loobuti selle olemasoleval kujul, kuid osa uuringust võeti üle ulatuslikumasse uuringusse „Võõrkeelte oskuste puudus ettevõtluses ja selle mõju Euroopa majandusele“ (IV.1.3.b), milles leiti, et keelteoskuse puudumine põhjustab ettevõtetele olulist kahju, ning soovitati toetada ettevõtteid nende keelteoskuse juhtimise parandamisel, arendades ettevõtete olemasolevat keelteoskust, pakkudes koolitust töötajatele ja töökogemuse omandamise võimalusi välisüliõpilastele ja -töötajatele ning rahvusvahelistes ettevõtetevahelistes vahetusprogrammides osalemist. Parandada tuleks ka ettevõtluse ja hariduse vahelisi sidemeid ning võõrtöötajate laste olemasolevat keeleoskust tuleks koos vastuvõtva riigi riigikeele oskusega rohkem hinnata ja arendada.

Teadusuuringute keelelise mitmekesisuse küsimusi käsitleti kahes projektis, mida rahastati kuuendast teadusuuringute raamprogrammist (IV.1.4). Seitsmes teadusuuringute raamprogramm toetab keelelist mitmekesisust ka sotsiaalmajandusteadustele ja humanitaarteadustele pühendatud valdkonnas.

Euroopa Eurydice’i võrgustik avaldas 2005. aasta väljaande „Põhiandmed keeleõppe kohta Euroopa koolides“ (IV.1.5), milles esitati alusandmed keeleõppe olukorra kohta 2003. aastal. Teine väljaanne perioodi 2004–2006 kohta ilmub 2008. aasta keskel ning sisaldab statistilisi võrdlusi ja suundumuste analüüsi.

Keeleõppe edendamist haridus-, koolitus-, noorsoo-, meedia- ja kultuuriprogrammide raames aastatel 2004–2006 (IV.1.6) käsitlevad üksikasjalikud andmed on esitatud käesoleva dokumendi asjakohastes jaotistes. Lisaks sellele tuleks märkida, et noorteprogramm hõlmas umbes miljonit noort ning toetas umbes 6000 vabatahtliku töötaja vahetust. Toetati keelealast ettevalmistust, mis Euroopa vabatahtliku teenistuse puhul oli isegi kohustuslik. Lisaks sellele on uue programmi „Aktiivsed noored“ (2007–2013) üks üldeesmärk kultuurilise, multikultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamine Euroopas ning keelte informaalse õppe edendamine.

5.4.2. Tõhusam teabevahetus tegevõpetajate vahel

Heade tavade vahetamise edendamiseks ja keeleõppe kvaliteedi parandamiseks loodi 2006. aastal Euroopa võõrkeeleinspektorite võrgustik (IV.2.1). Võrgustik on seni keskendunud kolmele aspektile: koolide juhtrolli toetamine võõrkeelte õpetamisel, õpetajate esialgne ja täiendkoolitus ning kontrollisüsteemide ja -tavade mõju. Arioni kava raames, mis toetab hariduse sidusrühmade õppelähetusi, korraldati 36 keeleõppega seotud õppelähetust, milles osales ligi 400 inimest, sealhulgas keeleõpetajad, koolidirektorid, poliitikakujundajad ja suur arv keeleinspektoreid (II.3.3). Arioni kava jätkub elukestva õppe programmis ning erilist tähelepanu pööratakse keelealastele meetmetele.

5.4.3. Tegevuskava järelmeetmete selge kord

Püsiva mõju tagamiseks on tegevuskava eesmärke edasi arendatud elukestva õppe programmis 2007–2013 (IV.3.1). Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine on elukestva õppe programmi üks üldeesmärk, mis kajastub koolidele (Comenius), ülikoolidele (Erasmus), kutseharidusele (Leonardo) ja täiskasvanute koolitusele (Grundtvig) suunatud eriprogrammide prioriteetides. Eriprogramme täiendatakse keeltealase horisontaalmeetmega (põhimeede 2 – keeled). Toetuskõlblikud on kõik keeled: ametlikud keeled, piirkondlikud ja vähemuskeeled, võõrkogukondade keeled ning peamiste kaubanduspartnerite keeled.

6. KOKKUVÕTE

Tegevuskava tulemused on lootustandvad. Komisjon on kõik oma ülesanded üldjoontes õigel ajal täitnud. Liikmesriigid on teinud jõupingutusi suure hulga tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Teised tegevuskavas sätestatud ülesanded nõuavad pikaajalist pühendumist, mille puhul ei ole võimalik tähtaega seada. Ehkki üldine areng on positiivne, on olukord riikide lõikes erinev, sest iga riigi lähtepunkt ja esialgne poliitiline lähenemisviis olid erinevad. Kõikide asjaomaste sidusrühmade täiendavad jõupingutused aitavad seda arengut säilitada ja konsolideerida liikmesriikide käivitatud reforme.

Kuigi palju tegevuskava soovitusi on riikide tasandil rakendatud, siis mõne soovituse puhul on soovitud mõju saavutamiseks vaja teha lisajõupingutusi, eelkõige laiendada keeleõpet kõikidele haridusteedele (sealhulgas kutseharidusele), suurendada õpetatavate keelte valikut, edendada keeltesõbralikke koole, kasutada täiskasvanute koolituse ja informaalse õppe potentsiaali ning suurendada keeleõppijate motivatsiooni.

Komisjon jätkab liikmesriikide toetamist nende jõupingutustes parandada keeleõpetuse kvaliteeti, suurendada õpetatavate keelte valikut ning edendada keelesõbralikke koole. Õppimise osas on vaja lisameetmeid, et suurendada teadlikkust rohkemate keelte õppimise tähtsusest, samuti algatusi õpilaste ja täiskasvanute keeleõppe motiveerimiseks, seda ka informaalse õppe kaudu. Enamik tegevuskavas soovitatud meetmeid oli suunatud algharidusele ja seotud õpetajakoolitusega. Nüüd võib rõhku panna täiskasvanute keeleõppele, ärisektori kaasamisele sidusrühmade hulka, kutsealasele jätkuõppele ning meedia ja kultuuritegevuste kaudu toimuvale informaalsele keeleõppele.

Euroopa haridus-, kultuuri-, noorsoo- ja kodanikuühiskonna programmid, eelkõige elukestva õppe programm, on võimsad vahendid, mis täiendavad riiklikku poliitikat, lisades õppetegevusele Euroopa mõõtme. Kõnealustest programmidest keelelisele mitmekesisusele antavat toetust on tugevdatud 2007.–2013. aasta uutes programmides nii selle kaudu, et keeleõpe ja keeleline mitmekesisus on seatud üheks üldeesmärgiks, kui ka keeletegevusele eraldatud eelarve suurendamise kaudu. Komisjon kontrollib programmide rakendamist, et tagada nende strateegiline kasutamine valdkondades, kus tuleb tööd jätkata. Samal ajal toetab komisjon võõrkeeleoskuse näitaja väljatöötamist, et anda liikmesriikidele poliitiliste valikute tegemiseks võrdlusalus. Uuritakse uusi võimalusi edendada keelelist mitmekesisust muu poliitika, nagu näiteks sotsiaal- ja regionaalpoliitika kaudu. Edasisse tegevusse tuleb senisest rohkem kaasata kõiki asjaomaseid sidusrühmi ning see peab viima keelelist mitmekesisust soodustava pikaajalise partnerluseni.

Komisjon vaatab praegu läbi oma keelelise mitmekesisuse lähenemisviisi, et toetada liikmesriike majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ettepanekutega, mis tehti volinik Orbani ärakuulamisel. Poliitika kujundamisse kaasatakse Interneti-konsultatsioonide kaudu suur hulk sidusrühmi. See toimub tihedas partnerluses teiste Euroopa institutsioonidega ja liikmesriikidega, kes arutavad keelelise mitmekesisuse poliitikas toimunud arengut 2008. aasta veebruaris toimuval ministrite konverentsil. Arutelus võetakse arvesse käesoleva dokumendi järeldusi koos muu tagasisidega, nagu näiteks keelelise mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma soovitused. Konsultatsioonide tulemuste põhjal koostatakse kavakohaselt 2008. septembris uus komisjoni teatis, milles sätestatakse ulatuslikum lähenemisviis keelelise mitmekesisuse poliitikale.

[1] A5-0271/2003 lõplik, 14.7.2003: Euroopa Parlamendi aruanne soovitustega komisjonile Euroopa piirkondlike ja vähemkasutatavate keelte – ELi vähemuskeelte – kohta laienemise ja kultuurilise mitmekesisuse taustal.

[2] KOM(2003)449 lõplik, 24.7.2003: Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Keeleõppe ja keelelisuse mitmekesisuse edendamise tegevuskava 2004–2006.

[3] EÜT C 142, 14.6.2002, lk 1. Nõukogu üksikasjalik tööprogramm haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide järelmeetmete kohta Euroopas.

[4] 2006/962/EÜ.

[5] KOM(2005) 596 lõplik, 15.11.2005.

[6] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Euroopa keeleoskuse näitaja . Brüssel, 1.8.2005, KOM(2005) 356 lõplik.

Komisjoni teatis nõukogule: Euroopa keeleoskuse uuringu raamistik . Brüssel, 13.4.2007, KOM(2007) 184 lõplik.

[7] Ainete õpetamisel võõrkeeles pööratakse võrdset tähelepanu nii keeleoskuse arendamisele kui ka õpitava aine omandamisele.

[8] Siin ja edaspidi viited tegevuskava meetmete algsele nummerdusele. Sedasi on tähistatud kõik meetmed nii tegevuskava tekstis kui ka lisades.

[9] http://www.jyu.fi/hum/laitokset/solki/tutkimus/projektit/kiepo/.

[10] http://www.learn-line.nrw.de/angebote/certilingua/.

[11] http://www.wordwatjewil.be.