SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse Euroopa Liidu nimel kindlaks Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (ICSID) haldusnõukogus võetav seisukoht seoses ICSIDi muudetud eeskirjade kavandatava vastuvõtmisega. Vastuvõtmisel on õiguslikud tagajärjed Euroopa Liidu investeerimisvaidluste lahendamise valdkonna lepingupraktikale.

2.Ettepaneku taust

2.1.Euroopa Liidu erihuvi ICSIDi vastu

Praegu on ICSIDi osalisriike 155, neist 26 on liidu liikmesriigid. Euroopa Liit ise ei ole ICSIDi liige. Siiski on ta lisanud ICSIDi vahekohtueeskirjad ja lisavõimaluste vahekohtu eeskirjad kõikidesse oma kaubandus- ja investeerimislepingutesse, mis sisaldavad investeeringute kaitse eeskirju. Selliste lepingute kohaselt võib ICSIDi eeskirju kohaldada investeerimisvaidlustes, mille ELi investorid on algatanud kolmandate riikide vastu, kolmandate riikide investorid ELi liikmesriikide vastu või pärast kavandatud muudatuste tegemist vaidlustes, mis on algatatud liidu vastu ICSIDi lisavõimaluste vahekohtueeskirjade alusel. Seega on liidul eriline huvi ICSIDi eeskirjade reformimise vastu.

2.2.ICSID

ICSID on Maailmapanga Gruppi kuuluv institutsioon. See on sõltumatu ja depolitiseeritud vaidluste lahendamise institutsioon. ICSIDi eesmärgid on järgmised:

(a)vaidluste lahendamise mehhanismi loomine investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamiseks lepituse, vahekohtumenetluse või teabekogumise teel,

(b)nende vaidluste haldamine ja

(c)rahvusvaheliste investeeringute edendamine, tagades usalduse vaidluste lahendamise protsessi vastu.

ICSIDi vaidluste lahendamise mehhanismi saab kasutada investori ja riigi vahelistes vaidlustes ning riikidevahelistes vaidlustes investeerimis- ja kaubanduslepingute, siseriiklike investeerimisseaduste ning riikide ja välisinvestorite vahel sõlmitud investeerimislepingute raames. ICSID toimib ka haldusregistrina.

2.3.ICSIDi kavandatavad akt

ICSIDi sekretariaat algatas 2018. aastal konsultatsiooniprotsessi keskuse eeskirjade reformi üle. Aastatel 2018–2021 toimusid sekretariaadi ja ICSIDi liikmesriikide vahel intensiivsed arutelud läbivaadatud eeskirjade viie järjestikuse eelnõu üle. Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, on aktiivselt osalenud konsultatsiooniprotsessis, koordineerinud ELi liikmesriikide seisukohti ning esitanud ELi ja selle liikmesriikide nimel korduvalt kirjalikke märkusi eelnõude kohta. Selle protsessi tulemusena pannakse haldusnõukogus kirjaliku menetluse teel, mis peaks lõppema 21. märtsil 2022, hääletusele järgmised muudatused ja uued tekstid, millel on õiguslik mõju Euroopa Liidu lepingupraktikale:

2.3.1. Muudatused ICSIDi konventsiooni kohastes menetlustes

Muudatuste hulka kuuluvad ICSIDi haldus- ja finantseeskirjade, ICSIDi institutsioonide eeskirjade, ICSIDi vahekohtueeskirjade ja ICSIDi lepituseeskirjade muudatused.

Peamiste sisuliste muudatuste hulgas on uus nõue, et vahekohtu- või lepitustaotluses tuleb kirjeldada investeeringu omandiõigust ja kontrolli, kohustus avalikustada kolmandate isikute poolne rahastamine, vahekohtunike taandamise täiendatud eeskirjad, menetluskulud, põhjendamatute nõuete varajane tagasilükkamine, menetluste kahte ossa jagamine ja muudetud tähtajad. Ühes uues sättes käsitletakse sõnaselgelt kulude tagatise taotlusi. Menetluste läbipaistvust on suurendatud nii palju kui võimalik ilma ICSIDi konventsiooni muutmata. Samuti tehakse ettepanek kehtestada uued eeskirjad kiirendatud vahekohtumenetluse kohta.

2.3.2. Muudatused lisavõimalustega seotud menetlustes

Muudatuste hulka kuuluvad ICSIDi lisavõimaluste eeskirjade, ICSIDi lisavõimaluste haldus- ja finantseeskirjade, ICSIDi lisavõimaluste vahekohtueeskirjade ja ICSIDi lisavõimaluste lepituseeskirjade muudatused.