Euroopa Kohtu AETRi otsuse kohaselt kuulub leping ELi ainupädevusse, kui lepingu reguleerimisese kuulub ühiseeskirjade kohaldamisalasse või valdkonda, mis on juba suures osas selliste eeskirjadega hõlmatud, või kui eeskirjad on vastu võetud väljaspool ühiseid poliitikavaldkondi, eriti valdkonnas, kus eksisteerivad ühtlustamismeetmed.

ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et lisaks ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 loetletud valdkondadele kuulub liidu ainupädevusse ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt või kui lepingut on vaja selleks, et võimaldada liidul teostada oma sisemist pädevust, või kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala.

See näitab, millist kasu liikmesriigid saavad Norraga koostöö tegemisest. Praeguse õigusraamistiku alusel on halduskoostöö Norraga aga juhuslik ja see on võimalik üksnes Norra ja üksikute liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute ja Põhjamaade konventsiooni raames või harval juhul, kui Norra kutsutakse osalema käibemaksu seirerühmas vaatlejana.

Seepärast on käibemaksupettuste vastu võitlemiseks oluline teha koostööd kolmandate riikidega. Norra kuulub Euroopa Majanduspiirkonda ja sealne käibemaksusüsteem on ELis kohaldatava süsteemiga sarnane ning Norra on käibemaksu valdkonnas teinud ELi liikmesriikidega hästi koostööd.

Liikmesriikide kogemused on näidanud, et petturid kasutavad tihti ära kolmandates riikides asuvaid ettevõtjaid hõlmavate tehingute kontrollimisega seotud puudusi.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Leping hõlmab ELi liikmesriikide ja Norra maksuametite vahelist käibemaksualast halduskoostööd. Läbirääkimisi lepingu teksti üle peeti Norra ametiasutustega 2015. ja 2016. aastal.

Kogu selle protsessi käigus hoiti nõukogu maksuküsimuste töörühma kursis läbirääkimiste seisuga ja selle töörühmaga konsulteeriti läbirääkimiste tulemuste osas.

4.MUU TEAVE

Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

I jaotis. Üldsätted

Eesmärk on kehtestada käibemaksupettuse vastase võitluse ja käibemaksunõuete sissenõudmise abi valdkonna halduskoostöö raamistik (artikkel 1).

Mõisted (artikkel 3) on kooskõlas ELi asjakohaste õigusaktidega. Seepärast kasutatakse lepingu II jaotises mõistet „taotluse esitanud asutus“ halduskoostöö ja pettusevastase võitluse puhul (kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 mõistega) ning III jaotises mõistet „taotluse esitanud asutus“ sissenõudmisega seotud abi puhul (kooskõlas nõukogu direktiivi 2010/24/EL mõistega). Samu mõisteid kasutatakse ka e-vormides, mida liikmesriigid praegu kasutavad ELi haldusabi raamistiku kontekstis. Samade mõistete kasutamine võimaldab Norraga tehtava koostöö puhul kasutada samu e-vorme ilma nende ülesehitust oluliselt muutmata.

Ka korraldus (artikkel 4) vastab nõukogu määruses (EL) nr 904/2010 ja nõukogu direktiivis 2010/24/EL sätestatud struktuurile. Seoses sellega tuleb mainida, et lepinguga ei ole ette nähtud võimalust määrata teabevahetuse asutusi, kes vastutavad konkreetset liiki maksude eest, nagu on ette nähtud direktiivi 2010/24/EL artikli 4 lõikega 3, sest käesolevat lepingut kohaldatakse üksnes käibemaksu suhtes.

Osalised tagavad, et teabe vahetamiseks vajalikud teabesüsteemid on toimivad. Seepärast tuleks sõlmida teenustaseme kokkulepe (artikkel 5), et määrata kindlaks teabevahetussüsteemi toimimise tehniline kvaliteet ja kvantiteet. Teenustaseme kokkuleppes ei osutata VIESile, mis ei kuulu Norraga sõlmitud lepingu koostöövahendite hulka.

Osalised peavad tagama isikuandmete konfidentsiaalsuse, nagu on ette nähtud ELi asjakohaste õigusaktidega (direktiiv 95/46/EÜ). Artikliga 6 on ette nähtud tingimused andmete avaldamiseks üksnes riigi nendele ametiasutustele, kes kohaldavad käibemaksualaseid õigusakte, ning nende andmete kasutamise tingimused; andmete kasutamiseks muul otstarbel üksnes siis, kui see on lubatud riikide õigusega ja teavet andva riigi loal; vahetatava teabe kasutamiseks; teabe edastamiseks kolmandale ELi liikmesriigile ja Norrale või kolmandale riigile; kolmandalt riigilt saadud teabe edastamine.

II jaotis. Halduskoostöö ja pettusevastane võitlus

II jaotisega on ette nähtud samad koostöövahendid (teabevahetus ja haldusuurimine, omaalgatuslik teabevahetus, tagasiside, automaatne teabevahetus, halduslik teatamine, viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes, üheaegsed kontrollid ja Eurofisc), nagu on ette nähtud nõukogu määrusega (EL) nr 904/2010, v.a juurdepääs andmebaasidele VIESi süsteemi kaudu. Samuti on teabe esitamise tähtaeg sama, nagu on ette nähtud Euroopa õigusraamistikuga.

Mis puutub teabevahetusse taotluse korral, siis on artikli 7 lõikes 4 osutatud juhtudele, mille puhul tarne on taotluse esitanud asutuse riigis maksustatav, aga maksukohustuslane asub taotluse saanud asutuse riigis. Sellisel juhul saab taotluse esitanud asutus käibemaksukohustust hinnata üksnes nii, et palub taotluse saanud asutuselt abi. Seepärast on kõnealuse artikliga ette nähtud minimaalne andmehulk, mille taotluse saanud asutus peab taotluse esitanud asutusele saatma. Selle sättega hõlmatud ja lepingu 1. lisas loetletud kategooriad on väikese väärtusega import, kinnisasjaga seotud teenused, telekommunikatsiooniteenused, raadio- ja teleringhäälinguteenused ning elektrooniliselt osutatavad teenused.

Seoses automaatse teabevahetusega (artikkel 11) määravad lepinguosalised ühiskomitees (artikkel 41) kindlaks vahetatava teabe kategooriad.

Norra osalemine Eurofiscis (artikkel 15) ei võimalda riigi pädeva asutuse määratud Eurofisci kontaktametnikel pääseda ligi teise riigi andmebaasidele. Peale selle ei täida Norra Eurofisci kontaktametnik eesistuja või töövaldkonna koordinaatori rolli ja tal puudub hääleõigus.

Artikli 17 kohaselt võib maksuamet keelduda haldusuurimise teostamisest, kui taotlusega kaasneks taotluse saanud asutusele ebaproportsionaalselt suur halduskoormus ja kui taotluse esitanud asutus ei ole kasutanud ära kõiki oma riigi teabeallikaid. Peale selle ei tohiks pangasaladust tuua põhjuseks, miks haldusabi andmisest keeldutakse.

Ühiskomitee võtab vastu teabevahetuse vormid. E-vorme, mida liikmesriigid praegu kasutavad nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 ja nõukogu direktiivi 2010/24/EL alusel, võib käesoleva lepingu täitmiseks kasutada, kui tehakse mõned väikesed keelelised muudatused. E-vormide praeguses versioonis on osutatud üksnes liikmesriikidele ja ühendusesisestele tehingutele.

III jaotis. Sissenõudmine