Taustteave

Kreeka majandusarengut ja -poliitikat jälgitakse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames ja tõhustatud järelevalve raamistiku alusel vastavalt määrusele (EL) nr 472/2013 ( ). Kreeka üle tõhustatud järelevalve tegemisel ( ) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab jätkama meetmete rakendamist, et tegeleda majandus- ja finantsraskuste allikate või võimalike allikatega, ning rakendama ühtlasi struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks.

Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majandusarengu jälgimiseks ja selleks, et rakendada majanduse kestlikuks taastumiseks vajalikku poliitikat. See võimaldab regulaarselt hinnata Kreeka majanduse ja rahanduse hiljutisi muutusi, samuti seirata riigi rahastamistingimusi ning ajakohastada võla jätkusuutlikkuse analüüsi. Tõhustatud järelevalve loob ka raamistiku selleks, et hinnata Kreeka 22. juunil 2018. aastal eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi raames vastuvõetud reforme ja viia need lõpule ning tagada finantsabiprogrammide raames vastuvõetud oluliste reformide eesmärkide saavutamine. Sellest tulenevalt jälgitakse tõhustatud järelevalve kaudu selliste konkreetsete kohustuste täitmist, mille eesmärk on lõpetada kokkulepitud tähtaegadeks, mis ulatuvad 2022. aasta keskpaigani, peamised struktuurireformid, mida alustati programmi raames järgmises kuues põhivaldkonnas, nimelt: i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine ning vi) avaliku halduse ajakohastamine ( ).

See on Kreeka üheksas tõhustatud järelevalve aruanne. Aruanne põhineb 26.–27. jaanuaril 2021. aastal toimunud kaugkontrolli tulemustel ja korrapärasel dialoogil ametiasutustega. Kontrolli korraldas Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga ( ); Rahvusvaheline Valuutafond osales programmijärgse järelevalve raames ning Euroopa stabiilsusmehhanism oma varajase hoiatamise süsteemi raames ja kooskõlas 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Komisjoni ja Euroopa stabiilsusmehhanismi töösuhete kohta. Käesolevas aruandes hinnatakse Kreeka eurorühma ees võetud kohustuste täitmist seoses reformide lõpuleviimisega kuni 2020. aasta lõpuni. Sellel aruandel puudub seos poliitikast sõltuvatel tingimustel põhinevate võlameetmete käivitamisega, mis võiks vastavalt kokkulepitud pooleaastasele ajakavale toimuda kümnenda aruande põhjal. Kümnes aruanne avaldatakse eeldatavasti mais.

ÜLDHINNANG

Aruanne on koostatud pandeemia teise laine taustal, mis tõi enne 2020. aasta lõppu kaasa üldise tõkestamismeetmete karmistamise ja hiljem koolide ja jaeettevõtete sulgemise ning inimeste liikumispiirangud teatud piirkondades, sealhulgas Ateenas. Kreeka majandus kahanes 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga eeldatavasti 10 % ning taastub käesoleval aastal prognoosi kohaselt vaid osaliselt. Arvestades turismisektori tähtsust majanduses, mõjutasid 2020. aastal pandeemiast tingitud tagajärjed turismihooajale Kreekat negatiivselt. Valitsus jätkas töötuid ja peatatud lepingutega palgatöötajaid toetavate olemasolevate fiskaalmeetmete kohandamist, pikendas ettevõtjate toetusmeetmeid ning võttis uusi sihipäraseid meetmeid kodumajapidamiste ja äriühingute kaitsmiseks. Seni on tööhõivekaitsemeetmed, mida EL on toetanud eelkõige uue eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse rahastu (TERA) ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, olnud tulemuslikud ning töötuse määr on hoolimata märkimisväärsest majanduse kahanemisest püsinud üldiselt stabiilne. Töötute inimeste arv kasvab aga sellest hoolimata, kuna uute töötajate palkamise määr on endiselt tagasihoidlik. Ettevõtjaid ja töötajaid on toetatud avaliku sektori toetusmeetmetega, kuid selliste probleemide täielik ulatus, millega äriühingud ja finantssektor hakkama peavad saama, ilmneb nagu teisteski liikmesriikides eeldatavasti alles hilisemas etapis, kui toetusmeetmeid hakatakse järk-järgult kaotama. Nn kaljuefekti vältimiseks tuleb seda hoolikalt jälgida.

Hoolimata keerulistest oludest suutsid ametiasutused mitmes valdkonnas hästi hakkama saada, sealhulgas haridus, riigivara haldamine, erastamisprojektid ja energiapoliitika. Täpsemalt:

·viimase kolme kuu jooksul võeti hariduse valdkonnas vastu kaks kaugeleulatuvat reformi. 2020. aasta detsembris võeti vastu kutsehariduse ja -õppe reform, mille eesmärk on parandada selle haridustee atraktiivsust ning tagada kutsehariduse ja elukestva õppe parem seotus tööturu vajadustega. 2021. aasta veebruaris vastuvõetud kõrgharidusseaduse eesmärk on aga ülikoolide tegevuse ajakohastamine ja pakutava hariduse kvaliteedi parandamine. Lisaks on alustatud koolide sise- ja välishindamisega;

·Kreeka varade ja osaluste haldamise ametis viidi lõpule kõigi riigile kuuluvate ettevõtete juhatuste kontroll, mis kujutas endast erikohustust. Ameti strateegilise kava rakendamine jätkus plaanipäraselt ning ametiasutused lõpetasid seda käsitleva ajakohastatud ministeeriumide tasandi juhendi ettevalmistamise;

·erastamishangetes on tehtud edusamme, mida kajastavad Alimose sadama tehingu edukas lõpuleviimine 31. detsembril 2020. aastal, head väljavaated Hellinikoni projekti lõpetamiseks lähikuudel ning mõned kauaoodatud edusammud Egnatia kontsessiooni jaoks vajalike pooleliolevate meetmete osas – kõik need on erikohustused;

·energiapoliitika valdkonnas on ametiasutused käivitanud turupõhisuse kontrolli, et lähikuudel lõpetada pikaajaline monopolidevastase kohtuasi riikliku elektriettevõtte (Public Power Corporation) vastu, mis on erikohustus.

Reformidega jätkati ka teistes olulistes valdkondades. Avaliku sektori finantsjuhtimise reformid, sealhulgas avaliku sektori investeeringute eelarve alal, on haldus-, majandus- ja funktsionaalse eelarve liigitamise osas tehtud edusammude abil taas vajaliku hoo sisse saanud. Vajalik on hoolikas järelevalve, kuna see on maksemenetluste tõhususe suurendamisel keskse tähtsusega. Maksuhalduse personalireformi käsitlevad õigusaktid võeti vastu ja reformiga jätkatakse kavakohaselt, et see enne järgmist kontrolli täies mahus rakendada. Ka avaliku halduse reformid on plaanipäraselt edenenud, sealhulgas uue õigusakti vastuvõtmine ametnike kiiremaks ja tõhusamaks värbamiseks.

Sellegipoolest näib, et rakendamise üldine tempo on mitmes valdkonnas aeglustunud – eelkõige pandeemia tõttu – ja mitme kohustuse täitmisel on meetmete elluviimine viibinud. Lisaks pandeemia põhjustatud jätkuvatele raskustele nimetasid ametiasutused mõningate viivituste põhjustena ka seda, et käesoleva aasta alguses kujundati ümber mitu olulist ametikohta ning et taaste- ja vastupidavuskava ettevalmistamine tõi kaasa suurema töökoormuse; seda võetakse nõuetekohaselt arvesse. Selleks, et mais avaldatavas kümnendas aruandes oleks võimalik kajastada otsustavaid edusamme, on nendeks ettevalmistamiseks kokku lepitud mitmes üksikasjalikus konkreetses tegevuskavas. Need hõlmavad finantssektori reformide jätkuvat elluviimist, avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse personalireformi täielikku rakendamist, suurte investeeringute jaoks projektide ettevalmistamise rahastu ja strateegiliste projektide registri kasutuselevõtmist, uute võlgnevuste tekke vältimist ja olemasolevate võlgnevuste vähendamist pärast täheldatud viivitusi, muu hulgas võlgnevuste likvideerimise juhtkomitee tugevdamise ja maksumenetluste õigusraamistiku lihtsustamise kaudu, kokkulepitud valdkondades investeerimislubade andmise lihtsustamise reformi lõpuleviimist ja ajakohastatud tööseadustiku vastuvõtmist. Lisaks pühendusid ametiasutused mitmetele kindlatele sammudele tervishoiu, korruptsioonivastase võitluse, avaliku halduse reformi ja kontoplaani rakendamise vallas. Arvestades õigussüsteemi reform olulisust üldise taastamise strateegia kontekstis, tuleb see uuesti käivitada, kuna õigussüsteemi tulemuslikkusega seotud reformid aitavad tagada investeeringute, sealhulgas erasektori investeeringute kiire rakendamise.

Mõnede peamiste finantssektori reformide elluviimisega on samuti viivitatud, kuid seoses järgmise kontrolliga on lepitud kokku ambitsioonikas ajakavas. Maksejõuetusseadustiku jõustumine lükati eelmise aasta lõpus osaliselt edasi, mõned elemendid peaksid jõustuma 1. märtsil, teiste tähtaega on aga pikendatud 1. juunini 2021. Nimetatud seadustik kujutab endast maksejõuetuse raamistiku olulist reformi, kuid selle rakendamine nõuab suuri jõupingutusi, mis on seotud selle üksikasjaliku kirjelduse ja pankade platvormidega ühendatud IT-platvormi loomisega. Muude kokkulepitud reformide rakendamine jätkub, kuid aeglasemas tempos kui varem kokku lepitud, ning vajalik on hoolikas järelevalve, eriti seoses kuhjunud kodumajapidamiste maksejõuetuse juhtumite lõpetamisega (2021. aasta lõpu eesmärki ei pruugita saavutada) ja sissenõutud riigigarantiide heakskiitmisega, mis lükati 2020. aasta viimases kvartalis veelgi edasi, seda ka uute töötajate palkamisega seotud raskuste tõttu tõkestamismeetmete karmistamise tingimustes. Ametiasutused valmistavad finantssektori toetamiseks ette lisameetmeid, eelkõige varade kaitset käsitleva Heraklese programmi pikendamist, mis on kiiduväärne. Pidades silmas tõkestamismeetmete karmistamist 2020. aasta lõpus, on ametiasutused peatanud kõik täitemeetmed kõigi võlgnike kategooriate suhtes, sealhulgas e-oksjonite elluviimine ja neid ettevalmistavad toimingud, mis võivad kesta mitu kuud. Selline kõigi täitemeetmete üldine külmutamine võib tulevikus, kui see on pikaajaline, takistada Kreeka pankade ja haldurite viivislaenude kiiret ja tõhusat käsitlemist. Seetõttu kutsutakse ametiasutusi üles võtma õigel ajal kasutusele ajutised ja sihipärasemad lahendused, kaitstes samal ajal haavatavaid kodumajapidamisi.

Ametiasutused teevad taaste- ja vastupidavuskava ettevalmistamisel tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga. See on hea, kuna märkimisväärsed rahalised vahendid, mida Kreekal on õigus taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu saada, aitaksid tõhusa ja asjakohase kasutamise korral edendada lähiaastatel majanduskasvu, töökohtade loomist ning rohe- ja digipööret. ELi taaste- ja vastupidavusrahastust võimaldatakse Kreekal ajavahemikul 2021–2026 kasutada 30,5 miljardit eurot, millest 17,8 miljardit eurot eraldatakse toetuste kaudu. Eeldatakse, et kavasse kuuluvad reformid ja investeeringud tuginevad tõhustatud järelevalve protsessi raames varem elluviidud ja käimasolevatele reformidele ning täiendavad neid. Koos ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (React-EU) rahastamisvahendi raames eraldatava täiendava 1,7 miljardi euroga ning TERAst juba välja makstud 2,7 miljardi euro ning võimalike lisasummadega ( ) aitavad need märkimisväärsed rahastamisvahendid leevendada pandeemia majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning pakuvad vajalikku tuge kestlikuks ja kaasavaks taastumiseks.

Käesolevas aruandes järeldatakse üldiselt, et Kreeka on mitmete reformikohustuste täitmisel suuri edusamme teinud, kuid märgitakse, et reformide hoog on aeglustunud, tunnistades pandeemiast tingitud keerulisi asjaolusid. Euroopa institutsioonidele teeb heameelt ametivõimude jätkuv tihe ja konstruktiivne koostöö ning kokkuleppe mitme otsustava tähtsusega reformide tähtaja muutmise kohta. Ametiasutusi julgustatakse jätkama vahendite kaasamist eesmärgiga astuda kõik vajalikud sammud oma nõuetekohaste erikohustuste õigeaegseks täitmiseks kümnenda tõhustatud järelevalve aruande ajaks, mis avaldatakse mais ja mille jaoks on ette nähtud järgmise poliitikast sõltuvatel tingimustel põhinevate võlameetmete paketi väljamakse.

MAKROMAJANDUSLIK ARENG

Koroonaviiruse pandeemia avaldab Kreeka majandusele jätkuvalt tugevat negatiivset mõju. Majandus kasvas 2020. aasta kolmandas kvartalis kvartaliarvestuses 2,3 % pärast eelneval perioodil toimunud kahanemist (–14,1 %). Taastumine oli kolmandas kvartalis euroalal toimunud märkimisväärsest elavnemisest tunduvalt vähem dünaamiline, seda peamiselt turismisektori lisandväärtuse järsu kahanemise tõttu. Majanduskasv põhines eratarbimisel ning kaupade ekspordi puhul oli märgata mõningast vastupanuvõimet. Töötus vähenes jätkuvalt, jõudes 2020. aasta kolmandas kvartalis 16,2 %-ni, mis näitab, et kehtivad toetusmeetmed aitavad kaitsta töökohti. Võrreldes eelneva aastaga tööhõive aga vähenes, peamiselt seetõttu, et turismisektoris võeti tööle väiksem arv inimesi. Noorte töötus vähenes samuti, kuid oli kolmandas kvartalis endiselt väga kõrge (34,2 %).

Pärast tõkestamismeetmete karmistamist 2020. aasta lõpus jääb majanduse taastumine selle aasta esimesel poolel eeldatavasti tagasihoidlikuks. 2020. aasta novembris väljakuulutatud tõkestamismeetmed kehtivad endiselt, mis tähendab tõsiseid piiranguid teenustesektorile, samal ajal kui tööstuslik tootmine jätkub väheste häiretega, kuigi tarneahelates esinevad katkestused ja nõudlus on piiratud. Eeldatakse, et need elude päästmiseks vajalikud meetmed lükkavad majanduse taastumist veelgi edasi. Enne hiljutist tõkestamismeetmete piirkondlikku karmistamist koostatud komisjoni 2021. aasta talveprognoosis prognoositakse, et SKP reaalkasv ulatub 2021. aastal 3,5 %-ni ja 2022. aastal 5 %-ni, mis on tingitud peamiselt sisenõudlusest. Prognoosis eeldatakse, et vaktsineerimisega õnnestub 2021. aasta keskpaigaks järk-järgult kaitsta kõige haavatavamaid inimesi, võimaldades teises kvartalis tõkestamismeetmete püsivat, kuigi vaid sammsammulist leevendamist. Prognoositakse ka välissektori positiivset panust majanduskasvu, mis on oodatust siiski nõrgem, kuna turismi täielik taastumine võib võtta kauem aega. Prognoosis eeldatakse, et 2021. aastal toetatakse eelarvepoliitikas jätkuvalt majandust sihipäraste sekkumistega ettevõtjate ja kodumajapidamiste tegevusse. Loid majandus mõjutab eeldatavasti hinnatõusu, mis peaks ka 2021. aastal jääma kergelt negatiivseks ning seejärel taastuma 2022. aastal.