c) põhjalikku teavet, mis on esitatud meetmete kohta, mida liikmesriigid on artikli 24 kohaselt võtnud ja millest nad on komisjonile käesoleva artikli lõike 1 alusel teada andnud.

a) kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühma ja selle tegevust. Teavet, mida komisjon annab kahesuguse kasutusega koordineerimisrühma kontrollide ja konsultatsioonide kohta, loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 kohaselt konfidentsiaalseks. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju;

2. Ilma et see piiraks vastastikuse haldusabi kokkulepete sätete või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud tolliprotokollide kohaldamist, võib nõukogu volitada komisjoni pidama kolmandate riikidega läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks, mis näevad ette käesolevas määruses käsitletavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimise vastastikust tunnustamist eelkõige selleks, et :

84. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisese  liidusisese  edasitoimetamise dokumente ja arvestusi säilitatakse vähemalt kolm aastat alates edasitoimetamise kalendriaasta lõppemisest ning need esitatakse nõudmise korral selle liikmesriigi pädevale asutusele, kust need kaubad edasi toimetati.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud registrit või arvestust ja dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat alates ekspordi toimumise või vahendusteenuse ð või tehnilise abi teenuse ï osutamise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse nõudmise korral selle asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil on eksportija või vahendaja elu- või asukoht.

d) kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja, juhul kui see on teada.

2. Iga kolme aasta järel vaatab komisjon käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle rakendamise ja mõju hindamise põhjaliku aruande, mis võib sisaldada määruse muutmise ettepanekuid. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. ð See iga-aastane aruanne on avalik. ï

51. Eksportijatele ja vahendajatele suuniste andmise eest vastutavad liikmesriigid, kus on eksportijate ja vahendajate elu- või asukoht. Komisjon ja nõukogu võivad anda ð annavad vajaduse korral, ï suuniseid ja/või soovitusi heade tavade kohta käesolevas määruses käsitletud valdkondades ð , et tagada liidu ekspordikontrolli korra tõhusus ja järjekindel rakendamine ï . ð Kui see on asjakohane, annavad liikmesriikide pädevad asutused täiendavaid suuniseid eksportijatele, vahendajatele ja transiidiettevõtjatele, kelle elu-või asukoht on asjaomases liikmesriigis. ï

On keelatud teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk on hoiduda kõrvale artiklites 3, 4, 5, 6 ja 7 osutatud meetmetest.

3. Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob vajaduse korral liikmesriikide ekspertidest koosnevaid tehnilisi eksperdirühmi, et uurida konkreetseid küsimusi, mis on seotud kontrollide rakendamisega, sh küsimusi seoses I lisa kohaste liidu kontrolliloetelude ajakohastamisega. Tehnilised eksperdirühmad konsulteerivad vajaduse korral eksportijate, vahendajate ja muude käesoleva määruse seisukohast asjakohaste sidusrühmadega.

3. Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) ja eriti selle sätteid teabe konfidentsiaalsuse kohta kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 23 kohaldamist.

4. Lõikes 3 osutatud juhul konsulteeritakse viivitamata ekspordiloa andnud liikmesriigi pädeva asutusega, et see võiks võtta meetmeid artikli 13 15 lõike 1 kohaselt. Kui pädev asutus otsustab loa kehtima jätta, esitab ta vastuse kümne tööpäeva jooksul, mida võib tema taotluse korral erandjuhul pikendada kuni 30 tööpäevani. Sel juhul, või kui vastust ei ole saadud 10 või 30 päeva jooksul, lubatakse kahesuguse kasutusega kaubad viivitamata eksporti. Loa andnud liikmesriikgi  pädev asutus  teatab sellest teistele liikmesriikidele  pädevatele asutustele  ja komisjonile.

3. Ilma et see piiraks talle ühenduse  liidu  tolliseadustikuga antud ja sellest tulenevaid volitusi, võib liikmesriik samuti peatada kaupade eksportimise oma territooriumilt ajavahemikuks, mis ei ületa lõikes 4 osutatud ajavahemikke, või vajaduse korral muul viisil takistada kehtiva loa saanud I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade väljaviimist ühendusest  liidust  tema territooriumi kaudu, kui on põhjust kahtlustada, et:

1. Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiformaalsuste täitmisel ekspordideklaratsiooni aktsepteerivas tolliasutuses tõendab eksportija, et nõuetekohane ekspordiluba on saadud.

58. Käesoleva Aartikli 9 lõike 1 ja artikli 15 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

3. Tagamaks et IIa–IIf lisas sisalduv liidu üldine ekspordiluba hõlmab üksnes madala riskiga tehinguid, on kKomisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusakte,  et muuta II lisa  ð ,lisades ï eemaldada  II lisas  esitatud liidu üldise ekspordiloa kehtivusalastle ð kaupu või ï sihtkohti või  eemaldades neid  ð , võttes arvesse artiklis 14 osutatud kriteeriume ï ,kui sellistele sihtkohtadele kehtestatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud relvaembargo. Kui selliste relvaembargode puhul on liidu üldise ekspordiloa kehtivusalast teatud sihtkohtade väljajätmine on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 23b 17 sätestatud menetlust.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusakte I lisas sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastamiseks. I lisa ajakohastatakse käesoleva artikli lõike 1 reguleerimisala piires. Kui I lisa ajakohastamine on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega, mis on loetletud ka IIa–IIg või IV lisas, muudetakse neid lisasid vastavalt.

2. c)  IV lisa jaos B esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu , mis on I lisa jao A alajaotis, ajakohastatakse  muudetakse  seoses Euroopa Ühenduse asutamislepingu  Liidu toimimise lepingu  artikliga 30  36 , nimelt liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvides.

b) I lisa jaos B esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ühist loetelu võib muuta, kui see on vajalik lähtuvalt riskidest, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide huvidega.

1. a) I lisas jaos A esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastatakse  muudetakse  kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida liikmesriigid ð ja liit ï on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. Ö Kui I lisa jaotise A muudatus hõlmab kahesuguse kasutusega kaupasid, mis on loetletud ka II lisas Õ ð ja IV lisa jaos B ï ,  muudetakse neid lisasid vastavalt .

5. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab käesoleva määruse kohaselt toimides välja ekspordiloa või vahendusteenuste ð või tehnilise abi teenuste ï osutamise loa või teeb transiiti käsitleva otsuse, vaatab ta läbi kõik kehtivad keeldumised või käesoleva määruse kohaselt tehtud otsused keelata I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade transiit, et tuvastada, kas teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide pädevad asutused on põhimõtteliselt identse tehingu puhul (st tehing, mis hõlmab samale lõppkasutajale või kaubasaajale mõeldud kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad) keeldunud loa andmisest või transiidi lubamisest. Ta konsulteerib kõigepealt liikmesriigi või liikmesriikide pädevate asutustega, kes vastavalt lõigetes 1 ja 3 ette nähtud korrale on keeldunud loa andmisest või on teinud otsuse keelata transiit. Kui liikmesriigi pädev asutus otsustab pärast sellist konsulteerimist siiski loa anda või transiiti lubada, teavitab ta sellest teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni ning esitab otsuse põhjendamiseks kõik asjakohased andmed.

2. Liikmesriikide pädevad asutused vaatavad lõike 1 alusel teatatud loa andmisest keeldumised läbi kolme aasta jooksul pärast keeldumisest teatamist ning tühistavad või muudavad need või uuendavad neid. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad läbivaatamise tulemustest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile niipea kui võimalik. Keeldumised, mida ei tühistata, jäävad kehtima ð ja need vaadatakse läbi kolme aasta jooksul alates uuendamisest ï .

1. Tegutsedes vastavalt käesolevale määrusele, võib liikmesriigi pädev asutus keelduda ekspordiloa andmisest ja tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada tema poolt välja antud ekspordi või vahendusteenuste osutamise loa või seda muuta. Kui ekspordiloa andmisest keeldutakse, luba tühistatakse, peatatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda piiratakse oluliselt või kui on otsustatud, et kavandatud eksporti ei saa lubada, teatab asutus sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile ning jagab nendega asjakohast teavet. Kui liikmesriigi pädev asutus on ekspordiloa peatanud, teatatakse  teiste  liikmesriikidele  pädevatele asutustele  ja komisjonile peatamise perioodi lõpus lõplik hinnang.

2. Kui eksport võib kahjustada liikmesriigi olulisi julgeolekuhuve, võib liikmesriik taotleda, et teine liikmesriik ekspordiluba ei annaks, või kui luba on juba antud, et see tühistataks, peatataks, tunnistataks kehtetuks või seda muudetaks. Taotluse saanud liikmesriik alustab taotluse esitanud liikmesriigiga viivitamata konsulteerimist, mis ei ole siduv ja mis tuleb kümne tööpäeva jooksul lõpule viia. Juhul kui taotluse saanud liikmesriik otsustab luba mitte anda, tuleb sellest teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele, kasutades selleks artikli 13 lõikes 6 20 lõikes 3 nimetatud elektroonilist süsteemi.

1. Kui kahesuguse kasutusega kaubad, mille kohta on esitatud taotlus saada ühekordne luba eksportimiseks è1 IIa lisa ç jaotises A loetlemata sihtkohta või, IV lisas jaotises B loetletud kahesuguse kasutusega kaupade puhul, mis tahes sihtkohta, paiknevad või hakkavad paiknema ühes või mitmes liikmesriigis väljaspool seda liikmesriiki, kus taotlus on esitatud, märgitakse see asjaolu loataotlusele. Selle liikmesriigi pädev asutus, kellele loataotlus on esitatud, konsulteerib viivitamata kõnealuse ühe või mitme liikmesriigi pädeva asutusega ja esitab asjakohase teabe. Liikmesriik või liikmesriigid, kellega on konsulteeritud, teatavad kümne tööpäeva jooksul loa andmisega seotud võimalikest vastuväidetest, mis on siduvad selle liikmesriigi jaoks, kus taotlus on esitatud.

Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teavet eksportijate kohta, kellelt on võetud õigus liidu üldist ekspordiluba kasutada, välja arvatud juhul, kui nad otsustavad, et eksportija ei püüa kahesuguse kasutusega kaupu läbi teise liikmesriigi eksportida. Sellel otstarbel kasutatakse artikli 19 lõikes 4 20 lõikes 3 osutatud süsteemi.

7. Eksportija asukohaliikmesriigi pädevatel asutustel on õigus keelata eksportijal kõnealuste lubade kasutamine, kui on põhjendatud kahtlus tema suutlikkuse kohta sellise loa tingimustest või ekspordikontrolli alaste õigusaktide sätetest kinni pidada.

c) ei ole kasutatav juhul, kui asjaomased asutused Ö pädev asutus Õ on eksportijale teatanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada mõnel artiklis 4 lõigetes 1 ja 3 või artikli 4 lõikes 2 osutatud eesmärgil riigis, mis on hõlmatud relvaembargoga è1 vastavalt nõukogu otsusele või ühisele seisukohale ç või OSCE otsusele või mille suhtes on kehtestatud relvaembargo ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga, või kui eksportija on teadlik, et kaubad on mõeldud kasutamiseks eespool nimetatud eesmärkidel.

b) on määratletud siseriikliku õiguse või tavade kohaselt. Seda võivad kasutada kõik kõnealuseid lube väljastavas liikmesriigis elu- või asukohta omavad eksportijad, kui nad vastavad käesolevas määruses ja seda täiendavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. Load antakse välja kooskõlas IIIc lisas jaos C sätestatud juhistega. Load antakse välja vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale.

d) kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja, juhul kui see on teada.

2. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on eksportija elu- või asukoht, vastutavad ühekordsete ja koondlubade ning riiklike üldiste ekspordilubade andmise eest ja ka kõigi selliste otsuste eest, mis käsitlevad käesoleva määruse kohaldamist nende eksportijate suhtes, kelle elu- või asukoht on tema territooriumil.

107. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisest  liidusisest  edasitoimetamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides märgitakse selgelt, et ühendusest  liidust  eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis.

4. Kui liikmesriik, kust kaubad edasi toimetatakse, on artiklis 11 sätestatud konsultatsioonide käigus juba andnud nõusoleku kahesuguse kasutusega kaupade edasiseks eksportimiseks, antakse edasitoimetajale kohe edasitoimetamise luba, välja arvatud juhul, kui asjaolud on oluliselt muutunud.

3. Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2.

2. Kui tehnilise abi osutaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb tehnilist abi osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artiklis 4 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes otsustab, kas sellise tehnilise abi osutamiseks on vaja luba.

1. Luba on vaja selleks, et otseselt või kaudselt osutada tehnilist abi, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega või mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, kui pädev asutus on tehnilise abi osutajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt artiklis 4 osutatud mis tahes kasutuseks.

2. Liikmesriik võib Eenne otsustamist, kas transiit keelata või mitte, ette näha, et tema pädevad asutused võibvad Ö pädev asutus Õ kehtestada juhtumipõhiselt loanõude I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade konkreetse transiidi suhtes, kui kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel.

1. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kelle territooriumil toimub I lisas loetletud ühenduseväliste kahesuguse kasutusega ð kaubad asuvad ï kaupade transiit, võivad ð igal ajal ï keelata nimetatud  liiduväliste  kaupade transiidi juhul, kui kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel. Sellise keelu üle otsustamisel võtavad liikmesriigid arvesse ülesandeid ja kohustusi, mida nad on võtnud rahvusvaheliste lepingute ja tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra raames.

3. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse kahesuguse kasutusega kaupade vahendamiseks luba, kui vahendajal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil.

2. Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2.

2. Kui vahendaja on teadlik, et I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb vahendusteenuseid osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes otsustab, kas selliste vahendusteenuste osutamiseks on vaja luba.

1. I lisas loetletud Kkahesuguse kasutusega kaupadega seotud vahendusteenuste osutamiseks on vaja luba juhul, kui vahendaja elu- või asukohaliikmesriigi pädev asutus on vahendajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil.

ð Kui vastuväiteid ei esitata, tähendab see, et konsulteeritavatel liikmesriikidel ei ole vastuväiteid ja et nad kehtestavad loanõuded kõigi olemuselt sarnaste tehingute suhtes. ï  Nad  teatavad sellest ð loanõuetest ï oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele.

3. Loetlemata kaupade ekspordilubasid antakse konkreetsete kaupade ja lõppkasutajate jaoks. Lubasid annab eksportija liikmesriigi elu- või asukoha pädev asutus või kui eksportija on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool liitu, siis selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubad asuvad. Load kehtivad kogu liidus. Load kehtivad ühe aasta ja pädev asutus võib neid uuendada.

5. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks luba, kui eksportijal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on tervikuna või osaliselt ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil.

42. Kui eksportija onð hoolsuskohustusest lähtuvaltï teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mida ta kavatseb eksportida ning mis ei ole loetletud I lisas, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel lõikes 1, 2 või 3 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama  pädevale asutusele  lõikes 1 osutatud asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral on vaja luba.

d) seoses selliste isikutega, kes on olnud kaasosalised relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest sihtriigis, nagu on kindlaks määranud asjakohased avalikud rahvusvahelised institutsioonid või üleeuroopalised või riiklikud pädevad asutused, ja kui on tõendeid, et kavandatav lõppkasutaja on kasutanud kõnealuseid või sarnaseid kaupu kõnealuste tõsiste rikkumiste korraldamiseks või toimepanemiseks;

3. c) I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui lõikes 1 osutatud asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada riigi sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas sisalduvate selliste kaupade osade või komponentidena, mis on kõnealuse  teatava  liikmesriigi territooriumilt eksporditud ilma selle liikmesriigi loata või vastuolus selle liikmesriigi õigusaktides sätestatud loaga.

1. I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba juhul, kui eksportija asukohaliikmesriigi pädev asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt kasutada:

21. „küberseiretehnoloogia“ – kaubad, mis on spetsiaalselt kavandatud info- ja kommunikatsioonisüsteemidesse sissetungimiseks, et jälgida, ekstraheerida, koguda ja analüüsida andmeid ja/või halvata sihtsüsteem või seda kahjustada. See hõlmab järgmise tehnoloogia ja varustusega seotud kaupu:

219. I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui ostjariik või sihtriik on hõlmatud Ö „relvaembargoga” – Õ è1 vastavalt nõukogu otsusele või ühisele seisukohale ç või Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) otsusele või tema suhtes on kehtestatud relvaembargo ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud relvaembargo ning kui lõikes 1 osutatud asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on või võivad olla tervikuna või osaliselt ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks.;

1116)„riiklik üldine ekspordiluba”“ – ekspordiluba, mis antakse kooskõlas artikli 9 lõikega 2 ning mis on määratletud siseriiklikes õigusaktides vastavalt artiklile 9 10 lõikele 6 ja IIIc lisale jaole C;

15. „liidu üldine edasitoimetamise luba“ – luba, mis on antud teatud kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamiseks liikmesriikide vahel ja mis on kättesaadav kõigile ettevõtjatele, kes järgivad selle kasutamistingimusi ja nõudeid, mis on loetletud IV lisa jaos A.

Kui kahesuguse kasutusega kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool Ö liitu Õ ühendust ð elu- või ï asuvkohta omav isik, on eksportijaks Ö liidus Õ ühenduses ð elu- või ï asuvkohta omav lepingupool.

(ia) kelle nimel ekspordideklaratsioon ð või reekspordideklaratsioon ï esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole  liidu  ühenduse tolliterritooriumi. Kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse iseenda nimel, on eksportija isik, kellel on õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole  liidu  ühenduse tolliterritooriumi;

Samuti tuleks kontrollida vahendusteenuste osutamist juhul, kui pädev riiklik asutus on teatanud vahendajale või vahendaja on teadlik, et selliste teenuste osutamise tagajärjeks võib olla massihävitusrelvade tootmine kolmandates riikides või nende tarnimine kolmandatesse riikidesse.

(29)Ekspordikontroll mõjutab rahvusvahelist julgeolekut ja kaubandust kolmandate riikidega ning seepärast on asjakohane arendada kolmandate riikidega dialoogi, et soodustada võrdsete tingimuste loomist ja suurendada rahvusvahelist julgeolekut.

(28) Ühendus  Liit  on 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 952/2013 (edaspidi „ühenduse  liidu  tolliseadustik”“) ja komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 vastu võtnud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 rakendamise tollieeskirjad, milles on muu hulgas  sätestatud  kaupade eksporti ja re-eksporti reguleerivad sätted. Käesoleva määrusega ei kitsendata mingil viisil ühenduse  liidu  tolliseadustiku ja selle rakendussätetega ette nähtud ega neist tulenevaid volitusi.

(27)Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused,. ð Selleks et toetada tõhusa kontrolli tagamist, on ka asjakohane kehtestada sätted, milles käsitletakse eelkõige kahesuguse kasutusega kaupadega ebaseaduslikku kauplemist hõlmavaid juhte. ï

(25)Tõhusa ekspordikontrolli korra olulised elemendid on erasektori kaasamine ja läbipaistvus. Seepärast on asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaldamist toetavaid suuniseid arendatakse pidevalt ja et kontrollide rakendamise kohta avaldatakse kooskõlas praeguse tavaga iga-aastane aruanne.

(24)On asjakohane selgitada, et niivõrd, kui see on seotud isikuandmetega, peaks teabe töötlemine ja vahetamine toimuma kehtivate, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete töötlemise ja vahetamise eeskirjade kohaselt.

(23)Soovitav on saavutada kontrolli ühtne ja järjekindel kohaldamine kogu ELis Ö liidus Õ , et edendada ELi Ö liidu Õ ja rahvusvahelist julgeolekut ning luua ELi eksportijatele võrdsed tegutsemistingimused. Kooskõlas Thessaloniki tegevuskava soovituste ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia üleskutsetega on seetõttu asjakohane laiendada ekspordiloa andmisele eelnevate liikmesriikidevaheliste ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide ja ð teabevahetuse ï ulatust ð , et võtta kasutusele ühise ekspordikontrolli raamistiku arendamist kogu liidus toetavad sellised vahendid nagu elektrooniline lubade andmise kord, tehnilised eksperdirühmad ja nõuete täitmise tagamise koordineerimise mehhanismi loomine. Kuna tolliasutused kasutavad teiste tolliasutustega teatava teabe vahetamiseks kooskõlas liidu tollieeskirjadega riskijagamissüsteemi, on ka asjakohane tagada lubasid andvate asutuste ja tolliasutuste vaheline tihe koostööï . See lähenemisviis annaks näiteks kindluse, et eksport ühest liikmesriigist ei kahjusta teise liikmesriigi olulisi julgeolekuhuve. Käesolevas määruses loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade riikliku kontrolli rakendamise tingimuste suurem ühtsus ning käesoleva määrusega kooskõlas antavate erinevate ekspordilubade kasutamistingimuste ühtlustamine tooks kaasa kontrolli ühtsema ja järjekindlama kohaldamise. Mittemateriaalsete tehnoloogiasiirete määratluse täiustamine, nii et see hõlmaks kontrollitava tehnoloogia kättesaadavaks tegemist väljaspool ELi asuvatele isikutele, aitaks kaasa julgeoleku edendamisele, nagu ka tundliku teabe liikmesriikidevahelise vahetamise menetluste suuremasse kooskõlla viimine rahvusvaheliste ekspordikontrollimeetmete puhul kohaldatavate menetlustega, eelkõige luues liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks turvalise elektroonilise süsteemi sisseseadmise võimaluse.

(21)Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt  Euroopa Liidu toimimise lepingu  asutamislepingu artiklile 30  36  ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamist ühenduses  liidus  . ð Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamise kontrollimine liidus läbi vaadata, et minimeerida ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust. ï . Kui need kontrollimised on seotud ühendusest toimuva ekspordi kontrolli tõhususega, ð IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse ühendusesisesel edasitoimetamisel kontrolle ï , peaks tuleks ð lisaks ï nõukogu need regulaarselt läbi vaatamadata, ð arvestades tehnika ja kaubanduse arengut ning edasitoimetamise tundlikkuse hindamist ï

(18)Selleks et liit saaks kiiresti tegutseda liidu üldiste ekspordilubade alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega ning tehnika ja äri arenguga seotud olukorra muutumisel, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa jao A, II lisa ja IV lisa jao B muutmisega. Eriti oluline on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(17)Otsused  I lisa jaos A esitatud  selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli,  peaksid  peavad olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid ja liit on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. ð Otsused I lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse riske, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide huvidega. Otsused IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 36 kohaselt võetakse arvesse liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvisid. Otsused II lisa jaos A–J esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud hindamiskriteeriume. ï

(15)Tuleks kasutusele võtta täiendavad liidu üldised ekspordiload, et vähendada ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust, tagades samal ajal asjakohastesse sihtkohtadesse veetavate asjakohaste kaupade piisava kontrolli. Ka tuleks kehtestada suurte projektide jaoks koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega.

(13)ð Lubade andmise tingimusi ja nõudeid, sh ühekordsete ekspordilubade ja ekspordi koondlubade kehtivusaega, tuleks ühtlustada, et hoida ära konkurentsimoonutused ning tagada kogu liidus tõhus ja järjekindel kontroll. Selleks on kõigis kontrolliolukordades ka selgelt vaja kindlaks määrata pädev asutus. ï Otsuse tegemine ühekordsete, koond- või riiklike üldiste ekspordilubade, vahendusteenuste osutamise lubade ja ð tehnilise abi ï  ning  ühenduseväliste  liiduväliste  kahesuguse kasutusega kaupade transiidi või IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühenduse piires edasitoimetamise lubade kohta on siseriiklike ametiasutuste ülesanne.

(12)Käesolevat määrust Määrusega Ö (EÜ) nr 428/2009 on ette nähtud Õ kohaldatakse ka selliste kaupade suhtes, mis ainult läbivad ühenduse territooriumi, st selliste kaupade suhtes, millele ei ole määratud muud tollikäitlusviisi või kasutust peale välistransiidiprotseduuri või mis on lihtsalt paigutatud vabatsooni või -lattu ja mille kohta ei pea pidama laoarvestust. Seega tuleks luua võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel juhtumipõhiselt keelata ühenduseväliste  liiduväliste  kahesuguse kasutusega kaupade transiidi juhul, kui neil on luureteenistustelt või muudest allikatest saadud teabe põhjal piisavalt alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid võidakse kasutada tervikuna või osaliselt massihävitusrelvade või nende kandevahendite levitamiseks. ð Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks transiidikontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka terroriaktide ja inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. ï

(11)Lissaboni lepingu jõustumise ajal selgitati, et piiriülest liikumist hõlmavate tehnilise abi teenuste osutamine kuulub liidu pädevusse. Seepärast on asjakohane selgitada tehnilise abi teenuste suhtes kohaldatavaid kontrolle ja kehtestada kõnealuste teenuste määratlus. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks tehnilise abi teenuste osutamise kontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka terroriaktide ja inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

(10)Vahendaja määratlus tuleks läbi vaadata vältimaks, et liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvad vahendusteenuseid osutavad isikud hoiduvad kontrollidest kõrvale. Vahendusteenuste osutamise kontrolle tuleks ühtlustada, et tagada nende tõhus ja järjekindel kohaldamine kogu liidus, ning neid tuleks teha terroriaktide ja inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

(7)Samuti tuleks kontrollida  kahesuguse kasutusega  tarkvara ja tehnoloogia edastamist elektrooniliste andmekandjate kaudu või faksi või telefoni teel ühendusest  liidust  väljaspool asuvatesse sihtkohtadesse. ð Selleks et vähendada eksportijate ja liikmesriikide pädevate asutuste halduskoormust, tuleks siiski ekspordi määratlus läbi vaadata, et jätta välja edastamine, mis ei kujuta endast suurt tuumarelva leviku või käesoleva määrusega hõlmatud muu väärkasutuse riski. ï

(6)Seega on ka asjakohane vaadata üle kahesuguse kasutusega kaupade määratlus ja võtta kasutusele küberseiretehnoloogia määratlus. Ka tuleks selgitada, et kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide puhul tuleb kaaluda nende võimalikku väärkasutamist, mis on seotud terrorismiga või humanitaarõiguse rikkumistega.

(5)Arvestades kahesuguse kasutusega kaupade uute kategooriate teket ja vastuseks Euroopa Parlamendi palvele ning märkidele, et isikud, kes on olnud kaasosalised relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest, on väärkasutanud teatavat liidust eksporditud küberseiretehnoloogiat, on asjakohane kontrollida kõnealuse tehnoloogia eksporti, et kaitsta avalikku julgeolekut ning kõlblust. Need meetmed peaksid olema proportsionaalsed. Eelkõige ei tohiks nendega takistada õiguspärastel eesmärkidel, sh õiguskaitseks ja interneti turvalisuse uuringuteks kasutatava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eksporti. Komisjon töötab tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega välja suunised, mis aitavad eespool nimetatud kontrolle praktikas kohaldada.

(4)ELi riigipead ja valitsusjuhid võtsid 2003. aasta juunis vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise tegevuskava (Thessaloniki tegevuskava).Euroopa Ülemkogu võttis12. detsembril 2003. aasta vastu kõnealust tegevuskava täiendava massihävitusrelvade leviku vastasne ELi strateegia. Nimetatud strateegia III peatüki kohaselt peab Euroopa Liit kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et tõkestada, ära hoida, peatada ja võimaluse korral kõrvaldada ülemaailmsel tasandil muret tekitavad massihävitusrelvade levitamise kavad. Kõnealuse peatüki 30. punkti A osa alapunktis 4 viidatakse konkreetselt  , mida on ajakohastatud nõukogu 21. oktoobri 2013. aasta järeldustega, mis käsitlevad tõhusa ELi poliitika elluviimise jätkamist massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust tulenevate uute väljakutsetega toimetulekuks ja milles on osutatud   liidu  ekspordikontrolli poliitikate ja tavade tugevdamisele  vajadusele  .

(3)Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on  seega  vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise osas liikmesriikide ja  liidu  Euroopa Liidu (EL) rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine.

(2)ÜRO Julgeolekunõukogu 28. aprillil 2004 vastu võetud resolutsioonis 1540 leitakse Ö leiti Õ , et kõik riigid peavad võtma ja jõustama tõhusaid meetmeid, et kehtestada siseriiklik kontroll tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite leviku tõkestamiseks, sealhulgas asjakohase kontrolli kehtestamise kaudu nendega seotud materjalide üle , ning muu hulgas kehtestama selleks transiidi ja vahendamise kontrolli. Seotud materjalid on asjakohaste mitmepoolsete lepingute ja kokkulepetega hõlmatud või riiklikesse kontrolliloeteludesse kantud materjalid, seadmed ja tehnoloogia, mida võib kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. ð Kontrollid on nõutavad ka selliste asjakohaste rahvusvaheliste kokkulepetega nagu keemiarelvade keelustamise konventsioon ja bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning kooskõlas mitmepoolse ekspordikontrolli korra raames võetud kohustustega. ï

(1)Nõukogu 22. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2000 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks)  428/2009  on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see  määrus  selguse huvides uuesti sõnastada.

Selleks et soodustada õigusnormide lähendamist ja võrdsete tingimuste loomist maailmas, on ettepanekuga ette nähtud alus korrapärase dialoogi pidamiseks ELi ja selle peamiste kaubanduspartnerite vahel ning läbirääkimised mõlemapoolselt kasulike selliste meetmete üle nagu lõppkasutaja kontrollimise programmid (mille puhul valitud kolmandate riikide äriühingutele antakse kontrollitud lõppkasutaja eristaatus ning neid tunnustatakse kogu ELis ja nende kontrolle hõlbustatakse). Ka rakendab EL ekspordi vastastikuse kontrollimise ELi programme, et aidata kolmandatel riikidel luua hästitoimiv ekspordikontrolli süsteem, mille alusel hoida kolmandaid riike kursis ELi õiguse arenguga.

Ettepanekus on sätestatud läbipaistvusmeetmed ning sellega laiendatakse teabevahetust ettevõtjatega, et luua esmase tekkivate julgeolekuriskide vastase kaitsena partnerlus erasektoriga, ning võttes arvesse sidusrühmade tähelepanekut, et regulatiivne nõuete täitmine ja konkurentsivõime toetavad üksteist. Ettepanekuga on ka ette nähtud õiguslik alus, et arendada kõnealuse partnerluse keskse elemendina ettevõtjate jaoks vahendeid ja nt tugi elektroonilise lubade andmise süsteemi kehtestamiseks kõigis liikmesriikides, mis võimaldab muuta lubade andmise protsessi kiiremaks ja selle juhtimist tõhusamaks ning parandada suhtlust ettevõtjatega.

Ettepanekuga on ette nähtud pädevate asutuste ja komisjoni vaheline täiustatud teabevahetus, et toetada kontrollide tõhusat ja järjekindlat kohaldamist. Sellega kehtestatakse õiguslik alus elektroonilise lubade andmise süsteemi jaoks ja selle ühendamine kahesuguse kasutusega kaupade elektroonilise süsteemiga, et kõigi pädevate asutuste lubade andmise süsteemid oleksid tõhusamad, ning luuakse ka tehnilised eksperdirühmad, mille raames peamised tööstusharud ja valitsuse eksperdid saavad arutada kontrollide tehnilisi näitajaid.

Küberseiretehnoloogia kontrollimist toetab kahesuguse kasutusega kaupade läbivaadatud määratlus, mis kajastab julgeolekut käsitleva lähenemisviisi laiendamist, võttes arvesse ELi, selle elanike ja äriühingute julgeolekut. Kahesuguse kasutusega kaupade läbivaadatud määratlusega on kombineeritud küberseiretehnoloogi määratlus ja läbivaadatud kontrollikriteeriumid, millega on sõnaselgelt ette nähtud kontrollid ekspordi keelamiseks, kui on inimõiguste rikkumiste või terrorismiga seotud selge risk.

Ettepanekuga sätestatakse uued tõhusa kontrolli sätted, keskendudes konkreetsele ja asjakohasele küberseiretehnoloogiale. Sellega kehtestatakse ELi sõltumatu loetelu konkreetsetest küberseiretehnoloogia lahendustest, mille suhtes kohaldatakse kontrolle (seirekeskused ja andmete säilitamise süsteemid), koos üksikasjalike tehniliste näitajatega. Süstemaatilist kontrolli täiendavad sihipärased lauskontrollid, mis võimaldavad kontrollida loetlemata küberseiretehnoloogia eksporti teatud olukorras, kus on tõendeid selle võimaliku väärkasutuse kohta. Sihipäraseid lauskontrolle kohaldatakse siis, kui on tõendeid, et kavandatud lõppkasutajad kavatsevad neid kaupu väärkasutada, et korraldada relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste toimepanemisi või neid toime panna lõplikus sihtriigis.

Ettepanekuga on ette nähtud lauskontrollide määratluse ja kohaldamisala selgitamine ja ühtlustamine, et tagada nende ühetaoline kohaldamine kogu ELis. Ka on ettepanekuga ette nähtud pädevate asutuste vahelise kohustusliku konsulteerimise kord, et tagada lauskontrolle hõlmavate otsuste kohaldamine ja kehtivus kogu ELis. Sellega kehtestatakse komisjoni ja liikmesriikide vaheline korrapärane teabevahetus, mida toetab lauskontrollide andmebaas, kuhu kantakse lauskontrollide loanõuded, lõppkasutajad ja asjakohased kaubad.

Pädevuse delegeerimine: ELi üldiste ekspordilubadega hõlmatud sihtkohtade või kaupade muutmiseks laiendatakse ettepanekuga komisjoni pädevuse delegeerimist, et muuta ELi ekspordikontrolli süsteem paindlikumaks ja et see võimaldaks reageerida tehnoloogia ja majanduse arengule

–Ettevõttesisene tarkvara ja tehnoloogia edastamine: ELi üldise ekspordiloa eesmärk on hõlbustada kahesuguse kasutusega tehnoloogiasiirdeid ettevõttesiseselt muudes kui tundlikes riikides, eriti teadus- ja arendustegevuse eesmärgil, kui tehnoloogia omanik on emaettevõtja ja see jääb tema kontrolli alla

–Väikese väärtusega veod: selle ELi üldise ekspordiloa eesmärk on hõlbustada alla teatava väärtuse jäävate vedude kontrollimist tingimusel, et kaubad ja sihtkohad vastavad nõuetele ja et teatatavad tingimused on täidetud

Lubade andmise korra ühtlustamine: ettepanekuga nähakse ette lubade määratlus ja ühised lubade andmise kriteeriumid (nt kehtivusaeg) ning ELi üldiste ekspordilubade (registreerimine, aruandlusnõuded jne) ja ekspordi koondlubade (ettevõttesisese nõuetele vastavuse programmi nõue) kasutustingimused. Lubade andmise ajakava läbipaistvuse standardnõue on kavandatud selleks, et vähendada lahknevusi ühtsel turul.

Ettepanek sisaldab peamiste ekspordikontrolli mõistete muudatusi, et kajastada uut olukorda. Seepärast vaadatakse läbi kahesuguse kasutusega kaupade määratlus, et kajastada sellist liiki uusi kahesuguse kasutusega kaupu nagu küberseiretehnoloogia. Ka muudetakse ettepanekuga ekspordi ja eksportija määratlust ning pädeva asutuse kindlaksmääramise sätteid, et selgitada kontrollide kohaldamist füüsiliste isikute suhtes, sest nad võivad eelkõige tehnosiirete korral olla eksportijad (nt teenuse osutajad, teadlased, konsultandid ja isegi kontrollitavat tehnoloogiat alla laadivad isikud).

Ettepanekuga on ette nähtud eri kontrollisätete muudatused, et saadud kogemusi arvesse võttes selgitada, lihtsustada ja tõhustada õigusraamistikku ning võtta arvesse uusi arengusuundi.

Kuna ettepanekuga kehtestatakse teatava küberseiretehnoloogia ekspordi suhtes loanõue, aitab see tõhusalt vähendada sellise tehnoloogia kontrollimatu ekspordiga kaasnevat ohtu inimõigustele, mis oli mõjuhindamise põhiküsimus. Kuigi meetmed mõjutavad mõningal määral eksportijate ettevõtlusvabadust, on need meetmed asjakohased, arvestades nende üldeesmärki, vähendada tõhusalt sellise tehnoloogia ekspordiga inimõigustele kaasnevaid ohte. Seega peaks ettepanekul olema märkimisväärne positiivne mõju põhiõiguste kaitsmisele. Komisjon töötab tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega välja suunised, mis aitavad sihipäraseid lauskontrolle praktikas kohaldada. Komisjon püüab suuniste vastuvõtmise lõpule viia üheaegselt määruse jõustumisega.

Kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil tehtav seiretegevus peab olema seadusega ette nähtud ning see peab demokraatlikus ühiskonnas olema vajalik ja proportsionaalne meede, võttes nõuetekohaselt arvesse kaasatud isikute seaduslike huvide kaitset. Viimastel aastatel on aga arvukaid näiteid küberseiretehnoloogia ekspordist repressiivse riigikorraga maadesse ja/või konfliktipiirkondadesse ning selle kasutamisest inimõiguste rikkumiste toimepanemiseks. Küberseiretehnoloogiat, mis on seaduslik ja reguleeritud õiguskaitserakendus, on autoritaarsed või represseeriva riigikorraga maad kasutanud seega dissidentide ja inimõiguslaste arvutisüsteemidesse imbumiseks, mille tulemusel on nad mõnikord vangistatud või isegi hukatud. Nagu sellistest näidetest ilmneb, kaasneb küberseiretehnoloogia sellistes tingimustes eksportimisega risk seoses kõnealuste isikute julgeoleku ja põhiliste inimõiguste (isikuandmete kaitse, sõnavabadus, ühinemisvabadus ja kaudselt vabadus mitte langeda meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise ohvriks ning õigus elule) kaitsega.

Ettepanekuga ei ole ette nähtud erandeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks: tulenevalt julgeolekupõhjustest on väga oluline, et VKEd täidaksid kontrollinõudeid. Samas on piiratud teatavate selliste sätete kohaldamisala, mis on personali ja IT-ressursside seisukohast nõudlikud, et VKEsid mitte liialt koormata. Seega kohaldatakse nõuet, et ettevõtjad peavad rakendama tõhusat ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi, mis on ametlikud meetmed ja protseduurid ekspordikontrollide nõuete täitmise tagamiseks, peamiselt seoses koondlubadega, samal ajal kui väikesed ettevõtjad, kes ei saa endale ametliku ettevõttesisese nõuetele vastavuse programmi arendamist lubada, võivad eksportida peaaegu kõigi üldlubade ja/ või ühekordsete lubade alusel. Peale selle saavad VKEd kasu ettepanekuga ette nähtud lihtsustatud loamenetlusest ja suuremast õigusselgusest.

Leiti, et variandi 3 ja 4 kombinatsioon on soovitav variant. Variant 3 ELi süsteemi täiustamine tundub olevat kõige tõhusam ja tulemuslikum variant kindlakstehtud probleemide lahendamiseks, arvestades majanduslikke ja sotsiaalseid (julgeolek ja inimõigused) mõjukriteeriume. Ka säilitati variant 4 ELi süsteemi ajakohastamine, kuigi mõned sidusrühmad avaldasid selle pärast muret. Tunnistatakse, et variandiga 4 kaasneb suurem halduskoormus ettevõtjatele ja ametiasutustele, kuna tuleks kontrollida uusi kauba- ja tehnoloogiakategooriaid. Ka kaasneb sellega konkurentsi moonutamise risk kogu maailmas, kuna ei ole võimalik tagada, et teised peamised tehnoloogia tarnijad kehtestavad sarnased kontrollid. Samas peaks variandiga 4 kaasnema märkimisväärne positiivne mõju julgeolekule ja inimõigustele: see tundub olevat hädavajalik tingimus, et hoida ära ELi kaupade ekspordiga kolmandatesse riikidesse kaasnevad inimõiguste rikkumised ja vähendada julgeolekuga seotud riske, millega EL ja selle elanikud silmitsi seisavad uue küberseiretehnoloogia tõttu. Seda hinnangut arvestades on ettepanekus esitatud kaheosaline lähenemisviis, mis on kombinatsioon mõne üksiku konkreetse loetletud kauba üksikasjalikust kontrollist ja sihipärasest lauskontrollist, mis toimib hädapidurina juhul, kui on tõendeid väärkasutuse riskist. Nende uute kontrollide täpse kavandamisega tagatakse, et negatiivne mõju majandusele on rangelt piiratud ja et see mõjutab üksnes väga väikest kaubamahtu.

Mõju hindamine hõlmas ka sihipäraseid sidusrühmade konsultatsioone. Aastatel 2014–2015 telliti andmete kogumise uuring, mis hõlmas tööstusliitude ja äriühingute, riikide haldusasutuste, teadlaste ja valitsusväliste organisatsioonide sihipäraseid uuringuid. Mõju hindamise osana korraldas komisjon 2015. aastal avaliku konsultatsiooni läbivaatamisvariantide ja nende mõju üle. Sidusrühmad olid üldjuhul nõus, et praeguste eeskirjade läbivaatamine tõhustaks ekspordikontrolli süsteemi nii, et see võimaldaks vähendada selliseid tekkivaid julgeolekuriske nagu massihävitusrelvade levik ja terrorism ning reageerida teaduse ja tehnoloogia kiirele arengule, ka paraneks ekspordikontrolli haldamine ja ettevõtete konkurentsivõime. Samas tundsid mitu sidusrühma muret selle pärast, milline majanduslik mõju võiks olla variantidel, mis hõlmavad selliste eksportkaupade kontrollimist, mida võidakse väärkasutada kolmandates riikides inimõiguste rikkumiste toimepanemiseks.

Komisjon korraldas laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega, et toetada käesoleva ettepaneku ettevalmistamist. Konsultatsioonistrateegia hõlmas korrapäraseid sihipäraseid konverentse ja suhtlust peamiste sidusrühmadega, et arendada dialoogi kahesuguse kasutusega kaupade tööstusega, kodanikuühiskonna ja liikmesriikidega.

2011. aastal esitas komisjon rohelise raamatu, milles palus sidusrühmadel väljendada oma vaateid ELi ekspordikontrolli korra kohta. Komisjon esitas aruande selle protsessi tulemuste kohta komisjoni talituste töödokumendis „Strateegiline ekspordikontroll: julgeoleku ja konkurentsivõime tagamine muutuvas maailmas“. Komisjoni talituste töödokumendis järeldati, et sidusrühmad soovisid ELi ekspordikontrolli süsteemi eri kohandusi, et viia see kooskõlla kiiresti muutuvate tehnoloogiliste, majanduslike ja poliitiliste tingimustega. Talituste töödokumendi alusel esitas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile määruse rakendamise kohta aruande, mis rajas teed ELi ekspordikontrolli poliitika läbivaatamisele.

Ettepanek koosneb peamiselt määruse (EÜ) nr 428/2009 olemasolevate sätete muudatustest, kui need on põhjendatud kontrollide tõhustamiseks ja järjekindlamaks muutmiseks kogu ELis. Ka hõlmavad kavandatud muudatused kontrollide haldamise lihtsustamist ja ettevõtjate koormuse vähendamist kogu ühtsel turul.

Käesoleva ettepaneku sätted piirduvad sellega, mis on määruse eesmärkide saavutamiseks vajalik, ning on seega kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

ELi sekkumine on põhiõiguste hartat arvestades õigustatud, kuna on kindlaks tehtud, et teatavate kahesuguse kasutusega kaupade, eriti küberseiretehnoloogia eksport võib mõjutada inimõigusi.

Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemine peab põhinema ühistel põhimõtetel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 207, austades samal ajal liikmesriikide õigusi julgeoleku valdkonnas. Peale selle on ELi sekkumist vaja, sest taotletavaid julgeolekueesmärke saab saavutada üksnes kollektiivselt, kui pädevad asutused teevad tihedat koostööd samade põhimõtete alusel. Ka on tegevus ELi tasandil vajalik, et vähendada konkurentsimoonutusi ühtsel turul ning soodustada kontrollide ühtlustamist kolmandate riikide kontrollidega ning võrdsemate tingimuste loomist kogu maailmas.

Ettepanekuga toetatakse ka digitaalse ühtse turu strateegiat, kuna küberseiretehnoloogia kontrollide kehtestamise eesmärk on vähendada e-kaubandusega seotud riske. Kuna ettepaneku eesmärk on eelkõige halduskoormuse vähendamine ELi õiguse lihtsustamise ja vähem kulukaks muutmisega, aitab see saavutada ka õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi eesmärke.

Ettepaneku eesmärk on toetada liidu üldisi poliitikaeesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, st toetada rahu, turvalisust, vaba ja ausat kaubandust ning inimõiguste kaitset. Ettepanek toetab Euroopa julgeolekustrateegiat ja on eelkõige vastus nõukogu 2013. aasta järeldustele, milles käsitletakse massihävitusrelvade levikuga kaasnevaid uusi väljakutseid. Ettepanekuga tagatakse ka, et EL ja selle liikmesriigid täidavad tõhusalt oma rahvusvahelisi kohustusi, eriti massihävitusrelvade leviku tõkestamisega seoses. Lisaks suurendatakse ettepanekuga ELi jõupingutusi, et takistada valitsusväliste osalejate juurdepääsu tundlikele kaupadele ja aidata seega kaasa terrorismivastasele võitlusele. Arvestades tsiviil- ja kaitsevaldkonna vahelise piiri hägustumist, on ettepanek osa ELi jõupingutustest hübriidohtudega võitlemisel.

Nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009 on muudetud mitu korda. Kuna määrusesse tehakse uusi muudatusi, tuleks see selguse ja loetavuse huvides uuesti sõnastada.

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 2009. aasta mais vastu määruse (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (edaspidi „määrus“). Kooskõlas määruse artikli 25 lõikega 2 esitas komisjon 2013. aasta oktoobris Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjaliku aruande määruse rakendamise kohta. Aruandes järeldati, et ELi ekspordikontrolli süsteem on usaldusväärne õiguslik ja institutsionaalne alus, kuid see ei saa muutumatuna püsida ja seda tuleb ajakohastada, et olla valmis uuteks väljakutseteks. 2014. aasta aprillis võttis komisjon vastu teatise, milles esitati konkreetsed poliitikavariandid ELi ekspordikontrolli korra läbivaatamiseks ja selle kohandamiseks kiiresti muutuvate tehnoloogiliste, majanduslike ja poliitiliste tingimustega. 2015. aastal hindas komisjon kõnealuses teatises esitatud läbivaatamisvariantide mõju, et teha nende elluviimiseks kindlaks kõige sobivamad õiguslikud ja muud kui õiguslikud meetmed. Käesolev ettepanek on koostatud mõjuhinnangut arvestades.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.9.2016 COM(2016) 616 final LISAD järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise, tehnilise abi ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud)

{SWD(2016) 314 final}

{SWD(2016) 315 final}



ê 2420/2015 artikli 1 lõige 1 ja I lisa è1 2420/2015 artikli 1 lõige 1 ja I lisa, muudetud parandusega, ELT L 060, 5.3.2016, lk 93 I LISA A.KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE LOETELU (Käesoleva määruse artiklis 3 osutatud loetelu) Käesoleva loeteluga rakendatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli, mis hõlmab Wassenaari kokkulepet, raketitehnoloogia kontrollirežiimi (MTCR), tuumatarneriikide gruppi (NSG), Austraalia gruppi ja keemiarelvade konventsiooni (CWC). SISUKORD Märkused Akronüümid ja lühendid Mõisted 0. -kategooria Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed 1. kategooria Erimaterjalid ja nendega seotud seadmed 2. kategooria Materjalide töötlemine 3. kategooria Elektroonika 4. kategooria Arvutid 5. kategooria Telekommunikatsioon ja „infoturve” 6. kategooria Andurid ja laserid 7. kategooria Navigatsiooni- ja lennuelektroonika 8. kategooria Merendus

9. kategooria Kosmosesõidukid ja tõukejõud ÜLDMÄRKUSED I LISA KOHTA 1.Sõjaliseks kasutuseks ettenähtud või kohandatud kaupade kontrolli osas vaadake üksikute liikmesriikide sõjaliste kaupade kontrollimist käsitlevaid loetelusid. Käesolevas lisas esinevad viited „VT KA SÕJALISTE KAUPADE NIMEKIRJA” osutavad nimetatud loeteludele. 2.Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel. NB!Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. 3.Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu. 4.Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud, aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid. TUUMATEHNOLOOGIAT KÄSITLEV MÄRKUS (NTN) (Lugeda koos 0. -kategooria E-osaga.) 0. -kategoorias kontrollitud kaupadega otseselt seotud tehnoloogiat kontrollitakse vastavalt 0. -kategooria sätetele. „Tehnoloogia”, mis on ette nähtud kontrolli alla kuuluvate kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, jääb kontrolli alla kuuluvaks ka siis, kui seda kohaldatakse kontrolli alla mittekuuluvate kaupade suhtes. Kaupade lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse „tehnoloogia”, mis on vajalik kõnealuste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks. „Tehno” siirde kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava teabe” või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes. ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN) (Lugeda koos 1.–9. kategooria E-osaga.) Sellise „tehnoloogia” eksporti, mis on „vajalik” 1.–9. kategoorias nimetatud kontrolli alla kuuluvate kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, kontrollitakse 1.–9. kategooria sätete kohaselt. „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” kontrolli alla kuuluvate kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, jääb kontrolli alla kuuluvaks ka siis, kui seda kohaldatakse kontrolli alla mittekuuluvate kaupade suhtes. Kontrolli ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) või remondiks, mis ei kuulu kontrolli alla või mille eksport on lubatud. NB!See ei vabasta kontrolli alla kuulumisest punktides 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a ja 8E002.b määratletud vastavat tehnoloogiat. „Tehno” siirde kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.

ÜLDMÄRKUS TARKVARA KOHTA (GSN) (Käesolev märkus on ülimusliku iseloomuga kõigi 0–9. kategooria D-osas loetletud kontrollimiste suhtes.) Käesoleva loetelu 0–9. kategoorias ei kontrollita „tarkvara”, mis on: a.üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna 1.seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult järgmistel viisidel: a.käsimüük; b.postimüük; c.elektroonilised tehingud või d.telefonimüük ja 2.see on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja oma jõududega, ilma tarnija olulise abita; NB!„Tarkvara” käsitleva üldmärkuse punkt a ei vabasta kontrolli alla kuulumisest 5. kategooria 2. osas määratletud tehnoloogiat („infoturve”). b.„üldkasutatav” või c.minimaalne vajalik „objektkood” selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) või remondiks, mille eksport on lubatud. NB!„Tarkvara” käsitleva üldmärkuse punkt c ei vabasta kontrolli alla kuulumisest 5. kategooria 2. osas määratletud tehnoloogiat („infoturve”). EUROOPA LIIDU TEATAJA TOIMETAMISKOKKULEPPED Vastavalt institutsioonidevahelise stiilijuhendi punktile 6.5 leheküljel 108 (2015. aasta väljaanne) kasutatakse Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles avaldatud tekstides: –täisarvude eraldamiseks kümnendkohtadest koma, täisarvud esitatakse kolmeste jadadena ning jadad eraldatakse lühikese tühikuga. Käesolevas lisas esitatud tekstis järgitakse eespool kirjeldatud tava. KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD AKRONÜÜMID JA LÜHENDID Defineeritud terminina akronüümi või lühendi leiab ka pealkirja alt „Käesolevas lisas kasutatud mõisted”.

Akronüüm või lühend – tähendus ABEC Annular Bearing Engineers Committee (veerelaagritootjate ühendus) AGMA American Gear Manufacturers’ Association (Ameerika ajamitootjate ühendus) AHRS attitude and heading reference systems (suuna ja positsiooni määramise süsteemid) AISI American Iron and Steel Institute (Ameerika raua ja terase instituut) ALU arithmetic logic unit (aritmeetika-loogikaseade) ANSI American National Standards Institute (Ameerika Riiklik Standardiinstituut) ASTM the American Society for Testing and Materials (USA Materjalide Katsetamise Ühing) ATC air traffic control (lennujuhtimine) AVLIS atomic vapour laser isotope separation (atomaarse gaasi isotoopiline laser-eraldus) CAD computer-aided-design (raalprojekteerimine) CAS Chemical Abstracts Service (keemiaalane referaatteenindus) CDU control and display unit (juhtimis- ja kuvarmoodul) CEP circular error probable (tõenäolise vea ring) CNTD controlled nucleation thermal deposition (kontrollitud idustamisega termiline sadestamine) CPU Central processing unit (keskseade) CVD chemical vapour deposition (keemiline aurustamine-sadestamine) CW chemical warfare (kemoründemürgid) CW (laserite kohta) continuous wave (pidevlaine) DME distance measuring equipment (kaugusmõõtur) DS directionally solidified (suunatult tahkestatud) EB-PVD electron beam physical vapour deposition (elektronkiire abil toimuv füüsikaline aurustamine-sadestamine) EBU European Broadcasting Union (Euroopa Ringhäälinguliit) ECM electro-chemical machining (elektrokeemiline töötlus) ECR electron cyclotron resonance (elektrontsüklotronresonants) EDM electrical discharge machines (elektroerosioontöötlus) EEPROMS electrically erasable programmable read only memory (programmeeritav elekterkustutusega püsimälu) EIA Electronic Industries Association (Elektroonikatööstuste Ühendus) EMC electromagnetic compatibility (elektromagnetiline ühilduvus) ETSI European Telecommunications Standards Institute (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut) FFT Fast Fourier Transform (Fourier’ kiirteisendus) GLONASS global navigation satellite system (globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem) GPS global positioning system (globaalne positsioneerimissüsteem) HBT hetero-bipolar transistors (hetero-bipolaarsed transistorid) HDDR high density digital recording (kõrglahutuslik digitaalsalvestus) HEMT high electron mobility transistors (elektronide kõrgliikuvusega transistor) ICAO International Civil Aviation Organisation (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon) IEC International Electro-technical Commission (Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon) IEEE Institute of Electrical and Electronic Engineers (Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut) IFOV instantaneous-field-of-view (hetkeline vaateväli) ILS instrument landing system (instrumentaalmaandumissüsteem) IRIG inter-range instrumentation group (salvestusmeetodite normeerimise komisjon) ISA international standard atmosphere (rahvusvaheline standardatmosfäär) ISAR inverse synthetic aperture radar (inverteeritud sünteesapertuuriga radar) ISO International Organization for Standardization (Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon) ITU International Telecommunication Union (Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit) JIS Japanese Industrial Standard (Jaapani tööstusstandard) JT Joule-Thomson LIDAR light detection and ranging (laserlokaator) LRU line replaceable unit (liini vahetatav moodul) MAC message authentication code (sõnumi autentimiskood) Mach eseme kiiruse suhe heli kiirusesse (Ernst Machi järgi) MLIS molecular laser isotopic separation (molekulide laserergastusel põhinev eraldamine) MLS microwave landing systems (mikrolainemaandumissüsteemid) MOCVD metal organic chemical vapour deposition (keemiline aurustamine-sadestamine metallorgaanilistest ühenditest) MRI magnetic resonance imaging (magnetresonantskuvamine) MTBF mean-time-between-failures (keskmine tõrketusvältus) Mtops million theoretical operations per second (miljon teoreetilist operatsiooni sekundis) MTTF mean-time-to-failure (keskmine kasutusaeg tõrkeni) NBC Nuclear, Biological and Chemical (tuuma-, bioloogiline ja keemiline) NDT non-destructive test (mittepurustav katsetus) PAR precision approach radar (täppislähenemisradar) PIN personal identification number (PIN-kood) ppm parts per million (miljondikosa) PSD power spectral density (võimsuse spektraaltihedus) QAM quadrature-amplitude-modulation (kvadratuurne amplituudmodulatsioon) RF radio frequency (raadiosagedus) SACMA Suppliers of Advanced Composite Materials Association (Edendatud Komposiitmaterjalide Tarnijate Assotsiatsioon) SAR synthetic aperture radar (sünteesapertuuriga radar) SC single crystal (monokristall) SLAR sidelooking airborne radar (õhusõiduki pardal külgvaateradar) SMPTE Society of Motion Picture and Television Engineers (Filmi- ja Televisiooniinseneride Ühing) SRA shop replaceable assembly (töökojas vahetatav agregaat) SRAM static random access memory (staatiline muutmälu) SRM SACMA Recommended Methods (SACMA soovitatavad meetodid) SSB single sideband (ühe külgribaga) SSRR secondary surveillance radar (sekundaarseireradar) TCSEC trusted computer system evaluation criteria (Ameerika arvutisüsteemide informatsiooniturvalisuse hindamisnorm) TIR total indicated reading (kogu tulemus) UV ultraviolett UTS ultimate tensile strength (tõmbetugevus) VOR very high frequency omni-directional range (ülikõrgsageduslik ringsuunaline raadiomajakas) YAG yttrium/aluminium garnet (ütrium/alumiiniumgranaat) KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD MÕISTED Ühekordsetes jutumärkides (‘...’) märgitud terminite määratlused on esitatud vastava kauba tehnilises märkuses. Tavalistes jutumärkides („…”) olevate terminite määratlused on järgmised: NB!Viide kategooriale on märgitud defineeritud mõiste järele sulgudesse. „Täpsus” (accuracy) (2 6) – väljendab osutatud väärtuse maksimaalset positiivset või negatiivset hälvet tunnustatud standardi märgitud väärtusest või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu. „Lennujuhtimise aktiivsüsteemid” (active flight control systems) (7) – lennujuhtimise süsteemid, mille ülesandeks on hoida ära „õhusõidukite” ja rakettide soovimatud liikumised või soovimatud kerestruktuuri koormused, käsitledes autonoomselt paljudelt anduritelt tulevat teavet ning andes vajalikud ennetavad juhtimiskäsud automaatjuhtimisele. „Aktiivpiksel” (active pixel) (6 8) – väikseim tahkismassiivi (üksik) element, millel on fotoelektriline ülekandefunktsioon valguskiirguse (elektromagnetiline kiirgus) kasutamisel. „Sõjaliseks kasutamiseks kohandatud” (adapted for use in war) (1) – tähendab igat muudatust või eesmärgipärast valikut (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise efektiivsuse tõstmine, vigastades seadmeid või kahjustades viljasaaki või keskkonda. „Korrigeeritud maksimaalne jõudlus” (adjusted peak performance) (4) – korrigeeritud maksimaalne kiirus, millega „digitaalarvuti” teeb 64bitiseid või suuremaid ujukoma liitmis- ja korrutustehteid, ja selle ühikuks on nn kaalutud teraFLOPS (WT) (1 teraFLOPS = 1012 korrigeeritud ujukomatehet sekundis). NB!Vt 4. kategooria, tehniline märkus. „Õhusõiduk” (aircraft) (1 7 9) – kas jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat. NB!Vt ka „tsiviilõhusõiduk”. „Õhulaev” (airship) (9) – jõuseadmega õhust kergem õhusõiduk, mida hoitakse liikumises gaasi abil (tavaliselt heelium, varem vesinik). „Kõik olemasolevad kompensatsioonid” (all compensations available) (2) – võetakse arvesse kõik valmistaja käsutuses olevad võimalikud meetmed konkreetse tööpingi kõigi süstemaatiliste positsioneerimisvigade või konkreetse koordinaatmõõtemasina mõõtevigade minimeerimiseks. „ITU poolt eraldatud” (allocated by ITU) (3 5) – sagedusribade eraldamine vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) kehtivatele raadioside-eeskirjadele esmastele, lubatud ja teisestele teenustele. NB!Ei hõlma täiendavaid ja alternatiivseid eraldusi. „Pöördenurga hälve” (angular position deviation) (2) – maksimaalne erinevus osutatud pöördenurga ja tegeliku, eriti täpselt mõõdetud pöördenurga vahel, kui pöördlaua töödeldava detaili alus on oma algasendist ära pööratud. „Nurga juhuslik hälve” (angle random walk) (7) – nurga vea akumulatsioon ajas, mis tuleneb juhuslikest muutustest (nn valgest mürast) nurkkiiruses. (IEEE STD 528-2001).

„APP” (4) – „korrigeeritud maksimaalne jõudlus” (adjusted peak performance). „Asümmeetriline algoritm” (asymmetric algorithm) (5) – kodeerimisalgoritm, mis kasutab kodeerimiseks ja dekodeerimiseks erinevaid matemaatiliselt omavahel seotud võtmeid. NB!„Asümmeetrilise algoritmi” tavaline kasutus seisneb võtme haldamises. „Automaatne sihtmärgi järgimine” (automatic target tracking) (6) – andmetöötlustehnika, mis automaatselt määrab ning väljastab reaalajas sihtmärgi kõige tõenäolisema asukoha ekstrapoleeritud väärtuse. „Keskmine väljundvõimsus” (average output power) (6) – „laseri” koguväljundvõimsus, džaulides, jagatud ajavahemikuga, mille jooksul kiiratakse järjestikuliste impulsside seeria, sekundites. Võrdsete vahedega impulsside seeria puhul on see võrdne „laseri” kogu väljundenergiaga ühes impulsis, džaulides, jagatud „laseri” impulsisagedusega hertsides. „Hilistus põhiventiilis levimisel” (basic gate propagation delay time) (3) – hilinemine levimisel, mis vastab „monoliit-integraallülituses” kasutatud põhivärati viivitusele. „Monoliit-integraallülituste”‘perekonnale’ võib seda määratleda kas kui viivitust levimisel teatud ‘perekonna’ tüüpilises ventiilis või kui tüüpilist viivitust levimisel ventiili kohta teatud ‘perekonna’ sees. NB 1:„Hilistust põhiventiilis levimisel” ei tohi segi ajada kompleksse „monoliit-integraallülituse” sisend-/väljundviivitusega. NB 2:Perekond’ sisaldab kõiki integraallülitusi, mille tootmismeetodite ja spetsifikatsioonide suhtes kehtib kõik alljärgnev, arvesse võtmata nende konkreetseid funktsioone: a.ühtne riistvara ja tarkvara arhitektuur; b.ühtne konstruktsioon ja tootmistehnoloogia ja c.ühtsed põhiparameetrid. „Fundamentaalteaduslikud uuringud” (basic scientific research) (GTN NTN) – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldud faktide fundamentaalsetest põhimõtetest, ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks. „Algväärtus” (kiirendusmõõtur) (bias (accelerometer)) (7) – kiirendusmõõturi väljundi keskmine väärtus teatava aja jooksul, mida mõõdetakse teatavates toimimistingimustes ning millel puudub seos sisendkiirenduse või rotatsiooniga. Algväärtust väljendatakse grammides või meetrites ruutsekundi kohta (g või m/s2). (IEEE Std 528-2001) (mikrog = 1 × 10–6 g). „Algväärtus” (güroskoop) (bias (gyro)) (7) – güroskoobi väljundi keskmine väärtus teatava aja jooksul, mida mõõdetakse teatavates toimimistingimustes ning millel puudub seos sisendkiirenduse või rotatsiooniga. „Algväärtust” väljendatakse tavaliselt kraadides tunnis (deg/hr). (IEEE Std 528–2001). „Aksiaallõtk” (camming) (2) – teljesuunaline nihe peavõlli ühe pöörde jooksul, mõõdetuna peavõlli plaanseibiga risti asetseval tasapinnal punktis, mis on lähim peavõlli plaanseibile (vt ISO 230/1 1986, punkt 5.63). „Süsinikkiu eelvormid” (carbon fibre preforms) (1) – kaetud või katmata kiu reeglipärane asetus, mis on kavandatud moodustama detaili tugikarkassi enne „põhiaine” sisseviimist „komposiidi” moodustamiseks. „Samavõrdne tõenäosusring” (CEP – circle of equal probability) (7) – täpsuse mõõt; märklauale tsentreeritud sellise spetsiifilise ulatusega ringi raadius, millesse jääb 50 % lõhkelaengu mõjust. „Kemolaser” (chemical laser) (6) – „laser”, millel ergastatud osakesed tekitatakse keemilisel reaktsioonil vabanenud energia arvel. „Keemiline segu” (chemical mixture) (1) – tahke, vedel või gaasiline toode, mis koosneb kahest või enamast komponendist, mis ei reageeri üksteisega segu säilitamise tingimustes. „Õhuvoolu abil juhitavad pöörlemisvastased või suunajuhtimise süsteemid” (circulation-controlled anti-torque or circulation controlled direction control systems) (7) – süsteemid, mis kasutavad õhu voolu piki aerodünaamilisi pindu, et tugevdada või juhtida pinnale tekitatud jõude.

„Tsiviilõhusõidukid” (civil aircraft) (1 3 4 7) – need „õhusõidukid”, mis on loendatud kasutusotstarbe järgi ühe või mitme ELi liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennunduse ameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas, lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviilkaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel. NB!Vt ka „õhusõiduk”. „Segatud” (commingled) (1) – termoplastsetest kiududest ja tugevduskiududest kiudude segu tugevduskiu ja „põhiaine” kiukujulise segu tootmiseks. „Peenestamine” (comminution) (1) – materjali muutmine osakesteks purustamise või jahvatamise teel. „Teabevahetuskanali kontroller” (communications channel controller) (4) – füüsiline liides, mis juhib sünkroonse või asünkroonse digitaalse info liikumist. Selle sõlme võib liita arvutile või telekommunikatsiooniseadmele, et tagada juurdepääs teabevahetusele. „Kompensatsioonisüsteemid” (compensation systems) (6) koosnevad primaarskalaarandurist, ühest või mitmest võrdlusandurist (näiteks vektormagnetomeetritest) koos platvormi jäiga keha pöörlemismüra vähendamist võimaldava tarkvaraga. „Komposiit” (composite) (1 2 6 8 9) – „põhiaine” ja sellesse teatud eesmärgil (eesmärkidel) lisatud lisafaas või -faasid, mis koosnevad osakestest, niitkristallidest, kiududest või nende mis tahes kombinatsioonist. „Kombineeritud pöördlauad” (compound rotary table) (2) – laud, mille abil saab töödeldavat detaili pöörata ning kallutada ümber kahe mitteparalleelse telje ning mida on võimalik „kontuurjuhtimise” jaoks samaaegselt koordineerida. „III/V ühendid” (III/V compounds) (3 6) – polükristallilised, binaarsed või kompleksmonokristallilised tooted, mis koosnevad Mendelejevi perioodilisussüsteemi tabeli IIIA ja VA grupi elementidest (nt galliumarseniid, gallium-alumiiniumarseniid, indiumfosfiid). „Kontuurjuhtimine” (contouring control) (2) – tööorgani kahe või enama liikumise „arvjuhtimine” käskudega, mis määravad ära järgmise nõutava asukoha ning vajalikud etteandmiskiirused sellele asukohale siirdumiseks. Neid etteandmiskiirusi varieeritakse üksteise suhtes soovitud kontuuri saavutamiseks (vt ISO/DIS 2806 - 1980). „Kriitiline temperatuur” (critical temperature) (1 3 5) (vahel nimetatud ka üleminekutemperatuuriks) – temperatuur, mille juures konkreetne „ülijuhtiv” aine kaotab täielikult oma elektrilise takistuse alalisvoolule. „Krüptograafiline aktiveerimine” (cryptographic activation) (5) – mis tahes tehnika, mis aktiveerib või võimaldab kauba krüpteerimisvõimet turvalise mehhanismi abil, mida on rakendanud kauba tootja ja mis on üheselt seotud: 1.ühe kaubaga või 2.ühe kliendiga mitme kauba puhul. Tehnilised märkused 1.„Krüptograafilise aktiveerimise” tehnikaid ja mehhanisme võib rakendada riistvara, „tarkvara” või „tehnoloogiana”. 2.„Krüptograafilise aktiveerimise” mehhanismid võivad näiteks olla seerianumbripõhised litsentsivõtmed või autentimisvahendid, näiteks digitaalse allkirjaga sertifikaadid. „Krüptograafia” (cryptography) (5) – teadusharu, mis hõlmab andmete muutmise põhimõtteid, vahendeid ja meetodeid eesmärgiga varjata nende informatiivset sisu, takistada andmete kontrollimatut muutmist või loata kasutamist. „Krüptograafia” all mõistetakse teabe muutmist, kasutades ühte või mitut ‘salajast parameetrit’ (nt salamuutujad) või nendega seotud võtmete kasutamist. Märkus.„Krüptograafia” ei hõlma „fikseeritud” andmetihenduse ega kodeerimise meetodeid. Tehniline märkus

‘Salajane parameeter’ on konstant või võti, mida varjatakse teiste eest või mida teatakse üksnes teatavas rühmas. „Pidevlainelaser” (CW laser) (6) – „laser”, mis võimaldab saada konstantse nimiväljundenergia rohkem kui 0,25 sekundiks. „Andmebaasidega toetatavad navigatsioonisüsteemid” (Data-Based Referenced Navigation – DBRN) (7) – süsteemid, milles kasutatakse eri allikatest pärinevaid eelnevalt mõõdetud geofüüsikalisi paikkonna koondandmeid, et saada muutuvates tingimustes täpset informatsiooni navigeerimiseks. Andmeallikateks võivad olla mere sügavuskaardid, tähekaardid, gravimeetrilised kaardid, magnetvälja tugevuse kaardid või kolmemõõtmelised digitaalsed maastikukaardid. „Deformeeritavad peeglid” (deformable mirrors) (6) (ka kohandatavad optilised peeglid) – peeglid, millel on: a.üks pidev optiliselt peegeldav pind, mida saab dünaamiliselt deformeerida, kohaldades üksikuid väändemomente või jõude, et kompenseerida peeglile langeva optilise laine kuju moonutused, või b.palju optilisi peegelduvaid elemente, mida on võimalik eraldi ja dünaamiliselt väändemomente või jõude kasutades ümber paigutada, et kompenseerida peeglile langeva optilise laine kuju moonutused. „Vaesestatud uraan” (depleted uranium) (0) – uraan, milles isotoobi 235 sisaldus on kahandatud allapoole looduses esinevat taset. „Arendus” (development) (GTN NTN kõik) – on seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate järkudega nagu näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid. „Difusioonkeevitus” (diffusion bonding) (1 2 9) – vähemalt kahe erineva metalli molekulaarne tahkisliitmine üheks tükiks, mille ühine tugevus on sama suur kui kõige nõrgemal materjalil, kusjuures peamine mehhanism on aatomite vastastikune difusioon üle liidese. „Digitaalarvuti” (digital computer) (4 5) – seade, mis ühe või mitme diskreetse muutuja kujul võib teha järgmist: a.võtta vastu andmeid; b.säilitada andmeid või käske muudetamatus või muudetavas (ülekirjutatavas) salvestusseadmes; c.töödelda andmeid salvestatud käsujada abil, mida on võimalik muuta, ja d.esitada töödeldud andmeid. NB!Salvestatud käsujada muutmine hõlmab muudetamatute salvestusseadmete asendamist, kuid mitte füüsilisi muutusi juhtmestikus või ühendustes. „Digitaalne edastuskiirus” (digital transfer rate) (def) – mis tahes kandjale otse edastatava informatsiooni täielik bitikiirus. NB!Vt ka „täielik digitaalne edastuskiirus”. „Otsetoimehüdropressimine” (direct-acting hydraulic pressing) (2) – deformeerimisprotsess, milles kasutatakse töödeldava detailiga kontaktis olevat vedeliktäitega elastset rakku. „Triivi kiirus” (güroskoop) (drift rate) (7) – güroskoobi väljundi komponent, mis on sisendpöörlemisest funktsionaalselt sõltumatu. Seda väljendatakse nurkkiirusena. (IEEE Std 528–2001). „Lõhustuvate erimaterjalide efektiivgramm” (effective gramme) (0 1) –

a.plutooniumi isotoopide ja uraan-233 puhul isotoobi kaal grammides; b.uraan-235 suhtes 1 % võrra või enam rikastatud uraani puhul elemendi kaal grammides, mis on mõõdetud kaalu ja rikastusastme ruudu korrutisena ja väljendatud kümnendmurruna; c.uraan-235 suhtes alla 1 % rikastatud uraani puhul elemendi kaal grammides korrutatuna 0,0001-ga; „Elektroonikasõlm” (electronic assembly) (2 3 4 5) – teatud hulk elektroonilisi komponente (st ‘vooluahela elemente’, ‘diskreetkomponente’, integraallülitusi jne), mis on ühendatud omavahel spetsiifilis(t)e funktsiooni(de) täitmiseks ning mida on võimalik tervikuna asendada ja mis on tavaliselt algkomponentideks lahtiühendatav. NB 1!‘Vooluahela element’: vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. NB 2!Diskreetkomponent’: eraldi pakitud ‘vooluahela element’, millel on oma välisühendused. „Elektrooniliselt formeeritava suunadiagrammiga antenn” (electronically steerable phased array antenna) (5 6) – antenn, mis moodustab kiire faasisidestuse abil, st et kiire suund määratakse kiirgavate elementide omavahel seostatud komplekssete ergastuskoefitsientide kaudu ning kiire tõusunurka ja asimuuti nii koos kui ka eraldivõetuna saab muuta nii ülekande kui ka vastuvõtu korral elektrilise signaali abil. „Suure siseenergiaga materjalid” (energetic materials) (1) – ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. „Lõhkeained”, „pürotehnika” ja „raketikütus” on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid. „Tööorganid” (end-effectors) (2) – haaratsid, ‘aktiivsed tööriistühikud’ ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti” manipulaatori otsa kinnitusplaadile. NB!Aktiivne tööriistühik’ (active tooling unit) – seade, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda. „Ekvivalenttihedus” (equivalent density) (6) – optika mass optilise pindalaühiku kohta, mis on projitseeritud optilisele pinnale. „Lõhkeained” (explosives) (1) – tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada. „FADEC-süsteemid” ehk „täisautomaatse digitaalse mootori juhtimise süsteemid” (Full Authority Digital Engine Control Systems) (7 9) – gaasiturbiini mootori digitaalne juhtimissüsteem, mis on võimeline juhtima mootorit kogu mootori tööulatuses mootori käivitamise käsklusest kuni mootori seiskamise käskluseni, nii tava- kui ka rikkeolukorras. „Kiud- või niitmaterjalid” (fibrous or filamentary materials) (0 1 8) hõlmavad järgmisi materjale: a.pidevad „monokiud”; b.pidev „lõng” ja „eelkedrus”; c.„lindid”, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; d.tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; e.mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; f.aromaatse polüamiidi pulp.

„Kile-tüüpi integraallülitused” (film type integrated circuit) (3) – ‘vooluahela elementide’ ja metallist ühendusradade kogu, mis moodustatakse paksude või õhukeste kilede sadestamisega isolatsioon „põhimikule”. NB!‘Vooluahela element’ on vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. „Fikseeritud” (fixed) (5) – kodeerimis- või pakkimisalgoritm ei võta vastu väljastpoolt antud parameetreid (nt šifreerimis- või võtmemuutujaid) ning kasutaja ei saa seda muuta. „Lennujuhtimise optiliste andurite massiiv” (flight control optical sensor array) (7) – jaotatud optiliste andurite võrgustik, mis kasutab „laser”kiiri, et edastada lennujuhtimise andmeid reaalajas pardal töötlemiseks. „Lennutrajektoori optimeerimine” (flight path optimisation) (7) – toiming, mis muudab minimaalseks kõrvalekalded soovitud neljamõõtmelisest (aeg ja ruum) trajektoorist ning põhineb sihtülesannete teostuse või efektiivsuse suurendamisel. „Valgusoptiline lennujuhtimissüsteem” (fly-by-light system) (7) – primaarne digitaalne lennujuhtimissüsteem, mis kasutab tagasisidet õhusõiduki lennuaegseks juhtimiseks ja mille tööorganitele/tööseadmetele saadetavad korraldused on optilised signaalid. „Elektrooniline lennujuhtimissüsteem” (fly-by-wire system) (7) – primaarne digitaalne lennujuhtimissüsteem, mis kasutab tagasisidet õhusõiduki lennuaegseks juhtimiseks ja mille tööorganitele/tööseadmetele saadetavad korraldused on elektrilised signaalid. „Fokaaltasandiline massiiv” (focal plane array) (6 8) – lineaarne või kahemõõtmeline üksikutest detektorelementidest koosnev tasapinnaline kiht või tasapinnaliste kihtide kombinatsioon, koos lugemiselektroonikaga või ilma, mis töötab fokaaltasandil. NB!See ei hõlma üksikute detektorelementide hulki või kahe-, kolme- või neljaelemendilisi detektoreid eeldusel, et ajaline viivitus ning integreerimine ei ole toimunud elementides. „Osaribalaius” (fractional bandwidth) (3 5) – „hetkribalaiuse” jagatis selle kesksageduse väärtusega, väljendatuna protsentides. „Sagedushüplemine” (frequency hopping) (5) – „hajaspektri” üks kujudest, milles üksiku sidekanali ülekandesagedust muudetakse diskreetselt sammhaaval juhusliku või pseudojuhusliku järjestuse alusel. „Signaalianalüsaatorite” (signal analysers) „sagedusmaskiga sünkronisaator” (frequency mask trigger) (3) – funktsionaalsus, mis lubab sünkroniseerimiseks valida signaali hõiveriba üksikus piirkonnas, jättes reageerimata teistele samal hõiveribal eksisteerida võivatele signaalidele. „Sagedusmaskiga sünkronisaator” võib omada enam kui ühte iseseisvat piirväärtuste hulka. „Sageduse ümberlülitusaeg” (frequency switching time) (3) – aeg (st viivitus), mis kulub signaalil, kui lülitutakse algselt kindlaksmääratud väljundsageduselt lõpliku kindlaksmääratud väljundsageduseni või sageduseni, mis erineb lõplikust kindlaksmääratud väljundsagedusest vähem kui ± 0,05 %. Kaubad, mille kindlaksmääratud sagedusvahemik on alla ± 0,05 % nende endi kesksagedusest, ei võimalda määratluse kohaselt sageduse ümberlülitust. „Sagedussüntesaator” (frequency synthesiser) (3) – mis tahes sagedusallikas, olenemata kasutatavast tehnikast, mis tekitab mitmeid üheaegseid või vahelduvaid väljundsagedusi ühest või mitmest väljundist, mis on juhitud tuletatud või määratud vähema hulga standardsageduste (või põhisageduste) poolt. „Kütuseelement” (fuel cell) (8) – elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast. „Sulav” (fusible) (1) – omadus, kui ainet saab kuumuse, radiatsiooni, katalüsaatorite jne abil ristsiduda või täiendavalt polümeriseerida (kõvastamine) või kui seda saab sulatada ilma pürolüüsita (koksistamine). „Gaaspulverisatsioon” (gas atomisation) (1) – protsess, mille käigus sula metallisulamijuga pihustatakse kõrgsurvelise gaasijoaga piiskadeks, mille läbimõõt on 500 mikromeetrit või vähem. „Geograafiliselt hajutatud” (geographically dispersed) (6) – olukord, kus iga asukoht asub mis tahes suunas enam kui 1 500 meetri kaugusel igast teisest. Liikuvad andurid loetakse alati „geograafiliselt hajutatud” olevateks. „Juhtimissüsteem” (guidance set) (7) – süsteem, mis ühendab sõiduki asukoha ja kiiruse mõõtmise ning arvutamise protsessi (st navigeerimise) sõiduki lennujuhtimise süsteemile lennu trajektoori korrigeerimiseks käskude arvutamise ja saatmise protsessiga. „Kuumisostaattihendamine” (hot isostatic densification) (2) – valu survestamise protsess üle 375 K (102 °C) temperatuuri juures suletud ruumis erinevate keskkondade (gaas, vedelik, tahked osakesed jne) vahendusel, tekitades valule võrdset survet kõigist suundadest, et vähendada või väljutada seal olevaid tühimikke.

„Hübriidintegraallülitus” (hybrid integrated circuit) (3) – mis tahes integraallülitus(t)e kombinatsioon või integraallülitus, mille ‘vooluahela elemendid’ või ‘diskreetkomponendid’ on ühendatud spetsiifiliste funktsioonide täitmiseks ning millel on kõik järgmised omadused: a.sisaldab vähemalt üht korpuseta seadet; b.ühendamisel on kasutatud tüüpilisi integraallülituste tootmismeetodeid; c.on tervikuna asendatav ja d.tavaliselt ei ole demonteeritav. NB 1!‘Vooluahela element’: vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. NB 2!‘Diskreetkomponent’: eraldi pakitud ‘vooluahela element’, millel on oma välisühendused. „Pildiväärindus” (image enhancement) (4) – väljastpoolt saadud, informatsiooni sisaldavate piltide töötlemine selliste algoritmidega nagu ajaline kokkusurumine, filtreerimine, väljaeraldamine, väljavalimine, korrelatsioon, konvolutsioon või piirkondadevahelised teisendused (nt Fourier’ kiirteisendus või Walsh’i teisendus). Siia hulka ei ole loetud algoritmid, mis kasutavad ainult üksiku kujutise lineaar- või rotatsioonteisendust, nagu translatsioon, piirjoone eraldamine, registreerimine või vale värvimine. „Immuunotoksiin” (immunotoxin) (1) – on ühe rakuspetsiifilise monoklonaalse antikeha ja „toksiini” või „toksiini alamühiku” konjugaat, mis mõjutab valikuliselt haigeid rakke. „Üldkasutatav” (in the public domain) (GTN NTN GSN) – siinkohal tähistab „tehnoloogiat” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes (autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”). „Infoturve” (information security) (4 5) – kõik vahendid ja funktsioonid, mis tagavad info või teabevahetuse kättesaadavuse, konfidentsiaalsuse või terviklikkuse, välja arvatud vahendid ja funktsioonid, mis on ette nähtud kaitseks tõrgete eest. Siia kuuluvad „krüptograafia”, „krüptograafiline aktiveerimine”, ‘krüptoanalüüs’, kaitse ohustavate lekete eest ja arvutiturve. NB!‘Krüptoanalüüs’: krüptograafiasüsteemi või selle sisendite ja väljundite analüüs, et saada kätte salamuutujaid või tundlikku teavet, kaasa arvatud selge tekst. „Hetkribalaius” (instantaneous bandwidth) (3 5 7) – ribalaius, mille puhul väljundvõimsus jääb 3 dB piirides konstantseks, ilma et peaks kohandama teisi tööparameetreid. „Nägemisulatus” (instrumented range) (6) – radari määratletud nägevuspiirkond, milles objektid on ühemõtteliselt eristatavad. „Isolatsioon” (insulation) (9) – kasutatakse rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekattes ning kujutab endast isoleerivaid või tulekindlaid lisandeid sisaldavaid kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehaanilise pingetustajana. „Sisekatend” (interior lining) (9) – siduv sobituskatend tahke kütuse ja kesta või isoleeriva vooderduse vahel. Tavaliselt kuumuskindlate või isoleerivate ainete vedelatel polümeeridel, nagu näiteks süsiniktäitega hüdroksüüliga termineeritud (lõpetatud) polübutadieenil (HTPB) või muul polümeeril põhinev dispersioon, millesse on lisatud tahkestavaid toimeaineid ning mis on pihustatud või kantud kesta sisepinnale. „Sisemine magnetvälja gradiomeeter” (Intrinsic Magnetic Gradiometer) (6) – üksik magnetvälja gradiendi tajur ning selle juurde kuuluv elektroonika, mille väljundiks on magnetvälja gradiendi mõõt. NB!Vt ka „magnetgradiomeetrid”. „Sissetungimistarkvara” (intrusion software) (4) – „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või mida on muudetud eesmärgiga varjata end arvuti või võrguühendusega seadme ‘seirevahendite’ eest või hävitada selle ‘kaitsvad vastumeetmed’, ning sooritada järgmist: a.andmete või teabe väljalugemine arvutist või võrguseadmest, või süsteemi või kasutajateabe muutmine; või

b.programmi või protsessi tavapärase täitmisjada muutmine eesmärgiga täita väljastpoolt sisestatud käske. Märkused 1.„Sissetungimistarkvara” ei hõlma järgmist: a.hüperviisorid, silurid või tarkvara pöördarenduse (Software Reverse Engineering – SRE) vahendid; b.digitaalõiguste haldamise (DRM – Digital Rights Management) „tarkvara”; ega c.„tarkvara”, mille paigaldavad tootjad, haldajad või kasutajad, et jälgida ja saada tagasi vara. 2.Võrguühendusega seadmete hulka kuuluvad mobiilsideseadmed ja nutiarvestid. Tehnilised märkused 1.‘Seirevahendid’ – „tarkvara-” või riistvaraseadmed, mille abil jälgitakse süsteemi toimimist ja selle protsesse. See hõlmab viirusetõrjetooteid (antivirus products – AV), lõpp-punkti turbetooteid, isikliku turvalisuse tooteid (Personal Security Products – PSP), sissetungimise avastamise seadmeid (Intrusion Detection Systems – IDS), sissetungimise tõkestamise seadmeid (Intrusion Prevention Systems – IPS) või tulemüüre. 2.‘Kaitsvad vastumeetmed’ – meetmed, mis on projekteeritud koodi ohutuks täitmiseks, nagu andmetäite vältimine (Data Execution Prevention – DEP), aadressiruumi paigutuse juhuslikustamine (Address Space Layout Randomisation – ASLR) või nn liivakastistamine (sandboxing). „Isoleeritud eluskultuurid” (isolated live cultures) (1) – eluskultuurid soikeseisundis ja kuivatatud preparaatidena. „Isostaatpressid” (isostatic presses) (2) – seadmed, mille abil on võimalik survestada suletud ruumi erinevate keskkondade abil (gaas, vedelik, tahked osakesed) nii, et selles asuvale töödeldavale detailile või ainele mõjub kõikidest suundadest võrdne rõhk. „Laser” (laser) (0 2 3 5 6 7 8 9) – komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon. NB!Vt ka „kemolaser”, „ülivõimas laser”, „siirdelaser”. „Andmebaas” (parameetriline tehniline andmebaas) (parametric technical database) (1) – tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada asjaomaste süsteemide, seadmete või komponentide jõudlust. „Õhust kergemad õhusõidukid” (lighter-than-air vehicles) (9) – õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku. „Lineaarsus” (linearity) (2) (enamasti mõõdetakse mittelineaarsuse kaudu) – maksimaalne tegeliku omaduse (skaala alumiste ja ülemiste näitude keskmine) positiivne või negatiivne kõrvalekalle sirgjoonest, mis on paigutatud selliselt, et võrdsustada ja vähendada maksimaalseid kõrvalekaldeid.

„Kohtvõrk” (local area network) (4 5) – andmesidesüsteem, millel on kõik järgmised omadused: a.võimaldab mis tahes arvul sõltumatutel ‘andmesideseadmetel’ üksteisega otse suhelda ja b.piirdub mõõduka suurusega geograafilise alaga (nt kontorihoone, tehas, ülikoolilinnak, ladu). NB!‘Andmesideseade’ on seade, millega on võimalik edastada või vastu võtta digitaalset teavet. „Magnetvälja gradiomeetrid” (magnetic gradiometers) (6) – seadmed, mis on ette nähtud väljaspool seadet ennast olevatest allikatest pärinevate magnetväljade ruumilise erinevuse kindlakstegemiseks. Koosnevad mitmest „magnetomeetrist” ja nendega seotud elektroonikast, mille väljundiks on magnetvälja gradiendi mõõt. NB!Vt ka „sisemised magnetvälja gradiomeetrid”. „Magnetomeetrid” (magnetometers) (6) – seadmed, mis on ette nähtud väljaspool seadet ennast olevatest allikatest tulenevate magnetväljade kindlakstegemiseks. Koosnevad ühest magnetvälja tajurist ja sellega seotud elektroonikast, mille väljundiks on magnetvälja mõõt „Põhimälu” (main storage) (4) – peamine andmete või käskude salvesti, millele keskprotsessoril on kiire juurdepääs. Koosneb digitaalarvuti sisemisest mälust ja selle hierarhilistest laiendustest, nagu näiteks vahemälu või suvapöördusega välismälu. „UF6 korrosioonile vastupidavad materjalid” (materials resistant to corrosion by UF6) (0) – võivad olla vask, vasesulamid, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumoksiid, alumiiniumisulamid, nikkel või sulam, mis sisaldab vähemalt 60 massiprotsenti niklit, ja fluorosüsivesinikpolümeerid. „Põhiaine” (matrix) (1 2 8 9) – oluliselt ühtlane aine faas, mis täidab osakeste, niitkristallide ja kiududevahelise ruumi. „Mõõtehälve” (measurement uncertainty) (2) – iseloomustav parameeter, mis 95 % täpsusega määrab ära, missuguses piirkonnas asub väljundväärtuse ümber mõõdetava muutuja õige väärtus. See võtab arvesse korrigeerimata süstemaatilisi kõrvalekaldeid, korrigeerimata lõtku ja juhuslikke kõrvalekaldeid (vt ISO 10360-2). „Mehaaniline legeerimine” (mechanical alloying) (1) – legeerimisprotsess, mis tekib elementide ja põhisulami pulbrite seostumisel, seose katkemisel ja uuesti seostumisel mehaanilise põrke tagajärjel. Mittemetallilisi osakesi võib sulamisse segada, lisades vastavaid pulbreid. „Sulandi eraldamine” (melt extraction) (1) – protsess, mille käigus ‘kiirel tahkestamisel’ eraldatakse paelakujuline metallisulamist toode, mis saadakse pöörleva ja jahutatud lühikese plokisegmendi uputamisel sulametallisulami vanni. NB!‘Kiire tahkestamine’ – sula aine tahkestamine jahutuskiirusega üle 1 000 K/s. „Sulandi ketramine” (melt spinning) (1) – protsess, mille käigus ‘tahkestatakse kiiresti’ sulametallijuga, mis põrkub vastu pöörlevat jahutatud plokki, tekitades helbe-, paela- või vardakujulisi saadusi. NB!‘Kiire tahkestamine’ – sula aine tahkestamine jahutuskiirusega üle 1 000 K/s. „Mikroarvuti mikroskeem” (microcomputer microcircuit) (3) – „monoliit-integraallülitus” või „mitmekiibiline integraallülitus”, mis sisaldab aritmeetika-loogikaseadet (ALU), mis on võimeline täitma põhimälus asuvaid üldotstarbelisi käske põhimälus sisalduvate andmete kohta. NB!Põhimälu võib olla laiendatud välismälu abil. „Mikroprotsessor-mikroskeem” (microprocessor microcircuit) (3) – „monoliit-integraallülitus” või „mitmekiibiline integraallülitus”, mis sisaldab aritmeetika-loogikaseadet (ALU), mis on võimeline täitma välismälus asuvaid üldotstarbelisi käskude jadasid. NB 1!Üldjuhul ei sisalda „mikroprotsessor-mikroskeem” integraalse komponendina mälu, millele oleks kasutajal juurdepääs, kuigi loogiliste funktsioonide täitmiseks võib kasutada samal kiibil asuvat mälu.

NB 2!See määratlus hõlmab ka kiibikomplekte, mis on kavandatud „mikroprotsessor-mikroskeemina” koos toimima. „Mikroorganismid” (microorganisms) (1 2) – bakterid, viirused, mükoplasmad, riketsiad, klamüüdiad või seened, nii looduslikult, parandatud või modifitseeritud, kas „isoleeritud eluskultuuride” või aine kujul, kaasa arvatud elusained, mida on teadlikult nakatatud või saastatud nimetatud kultuuridega. „Rakettmürsud” (missiles) (1 3 6 7 9) – terviklikud raketisüsteemid ja mehitamata õhusõidukisüsteemid, millega on võimalik tarnida vähemalt 500 kg kaaluvat lõhkelaengut vähemalt 300 km kaugusele. „Monokiud” (monofilament) (1) või elementaarkiud – kiu väikseim osa, tavaliselt mõnemikromeetrise läbimõõduga. „Monoliit-integraallülitus” (monolithic integrated circuit) (3) – passiivsete või aktiivsete või mõlemat liiki ‘vooluahela elementide’ kombinatsioon, mis a.moodustatakse difusioonimenetluse, sisestusmenetluse või sadestusmenetluse teel ühe pooljuhtmaterjali tüki (nn ‘kiibi’) sees või peal; b.mida võib käsitada kui lahutamatut tervikut ja c.mis täidab vooluahela ülesannet (ülesandeid). NB!‘Vooluahela element’ on vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. „Monospektraalsed pildiandurid” (monospectral imaging sensors) (6) – võimelised omandama kujutise andmeid ühest diskreetsest spektriribast. „Mitmekiibiline integraallülitus” (multichip integrated circuit) (3) – kaks või enam „monoliit-integraallülitust”, mis on ühendatud ühisele „põhimikule”. „Multispektraalsed pildiandurid” (multispectral imaging sensors) (6) – võimelised üheaegselt või järjestikku omandama kujutise andmeid kahes või enamas diskreetses spektriribas. Andureid, mis on tundlikud rohkem kui kahekümnes diskreetses spektraalribas, kutsutakse ka hüperspektraalseteks pildianduriteks. „Looduslik uraan” (natural uranium) (0) – looduses esinevat isotoopide segu sisaldav uraan. „Võrgu juurdepääsu kontroller” (network access controller) (4) – hajutatud teabevõrgu füüsiline liides. See kasutab sama edastusmeediumi, mis töötab kõikjal sama digitaalse edastuskiirusega, kasutades edastamisel arbitreerimist (nt loa või liikluse tuvastust). Sõltumata teistest, valib ta andmepaketid või andmegrupid (nt IEEE 802), mis on talle adresseeritud. Selle sõlme võib liita arvutile või telekommunikatsiooniseadmele, et tagada juurdepääs teabevahetusele. „Neuroarvuti” (neural computer) (4) – arvutusseade, mis on konstrueeritud või muudetud jäljendama üksiku neuroni või enamate neuronite käitumist, st arvutusseade, mille riistvaral on võime reguleerida eelnevate andmete põhjal suure hulga arvutuselementide omavaheliste seoste kaalu ja arvu. „Tuumareaktor” (nuclear reactor) (0) – terviklik reaktor, mis on võimeline käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumalõhustumise ahelreaktsiooni. „Tuumareaktor” hõlmab kõiki reaktorianumas paiknevaid või vahetult selle külge kinnitatud osi, seadmeid, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponente, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda. „Arvjuhtimine” (numerical control) (2) – sooritatava toimingu automaatjuhtimisseade, mis kasutab tavaliselt toimingu kestel sisestatavaid arvandmeid (vt ISO 2382) „Objektkood” (object code) (GNS) – ühe või mitme protsessi mugava esitusviisi („lähtekoodi” (lähtekeele)), seadme poolt täidetav vorm, mis on koostatud programmeerimissüsteemi abil. „Käitamine, juhtimine või hooldamine” (Operations, Administration or Maintenance – OAM) (5) – ühe või mitme järgmise ülesande täitmine: a.järgmisest loetelust mis tahes teabe kindlakstegemine või haldamine:

1.kasutajate või administraatorite kontod või õigused; 2.kauba sätted või 3.autentimisandmed, mis toetavad punktideslõigetes a.1 või a.2 kirjeldatud ülesandeid; b.kauba töötingimuse või jõudluse jälgimine või haldamine või c.logide või auditi andmete haldamine, mis toetavad lõigetes a või b kirjeldatud ülesandeid. Märkus.„OAM” ei hõlma järgmisi ülesandeid või nendega seotud peamisi juhtimisfunktsioone: a.sellise krüptograafilise funktsionaalsuse ettenägemine või värskendamine, mis ei ole otseselt seotud punktideslõigetes a.1 või a.2 kirjeldatud ülesandeid toetavate autentimisandmete kindlakstegemise või haldamisega või b.krüptograafilise funktsionaalsuse teostamine kauba edastamise või andmetasandil. „Optiline võimendamine” (optical amplification) (5) – optilises sides kasutatav võimendustehnika, kus võimendatakse eraldiasetseva optilise allika genereeritud optilisi signaale neid elektrilisteks signaalideks muundamata, st kasutades optilisi pooljuhtvõimendeid, kiudoptilisi luminestsentsvõimendeid. „Optiline arvuti” (optical computer) (4) – arvuti, mis on konstrueeritud või kohandatud kasutama andmete esitamiseks valgust ning mille loogilised arvutuselemendid põhinevad omavahel vahetult seotud optilistel lülitustel. „Optiline integraallülitus” (optical integrated circuit) (3) – „monoliit-integraallülitus” või „hübriidintegraallülitus”, mis sisaldab üht või mitut osa, mis on kavandatud toimima valgusandurina või valguskiirgurina või täitma optilisi või elektro-optilisi funktsioone. „Optiline kommuteerimine” (optical switching) (5) – optiliste signaalide marsruutimine või kommuteerimine ilma nende muundamiseta elektrilisteks. „Üldine voolutihedus” (overall current density) (3) – mähise amperkeerdu