Komisjon kavatseb kujundada käesolevast aruandest dünaamilise vahendi otsuste tegemiseks, eeskätt selleks, et anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule terviklik ülevaade ELi tasandil loodud rahastamisvahenditest ja nende tulemusnäitajatest. Seetõttu tuleb hoolt kanda selle eest, et aruanne oleks paremini kooskõlas muude dokumentidega, milles antakse teavet ELi rahastamisvahendite kohta. Kuigi kõnealused eri dokumendid on esitatud erinevatel praktilistel ja menetluslikel eesmärkidel ja seetõttu erinevatel aegadel, on komisjoni eesmärk täielikult ühtlustada nende sisu, et koondada need lähitulevikus ühtsesse aruandesse.

Komisjonil on hea meel esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas finantsmääruse artikli 140 lõikega 8 aastaaruanne tegevuse kohta, mis on seotud ELi tasandil liidu sise- ja välispoliitika valdkondade jaoks loodud rahastamisvahenditega, mida toetatakse liidu eelarvest ning mida komisjon juhib otse või kaudselt. Tegemist on kolmanda kooskõlas kõnealuse sättega koostatud aruandega.

Pidades silmas, et enamiku liikmesriikide majanduskasv on väike, ent positiivne, on Euroopa hakanud nähtavasti finants- ja majanduskriisist taastuma. Üldist taastumise tempot pidurdavad aga endiselt struktuursed ja kriisist tingitud puudused. Eelkõige kahandavad pankade laenuandmisvõimet erasektori kõrge võlatase ja viivislaenude suur osakaal ning see häirib majanduskasvu ja finantsstabiilsust. Need probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, sest Euroopa majandus sõltub suurel määral pangandussektorilt saadavatest laenudest, samal ajal kui omakapitali kaudu rahastamise võimalus on alternatiivse rahastamisallikana endiselt piiratud, eriti väikeettevõtjate jaoks.

Sellises majandusolukorras on avaliku sektori finantsasutused ja erainvestorid väga tõrksad andma laenu reaalmajandusele, eriti aga väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele), kelle investeeringuid peetakse väga riskantseks. Rahastamisvajaduse ulatus, võttes arvesse avaliku sektori vahendite piiratust, tähendab, et lünga täitmiseks peab täiendavatel kapitalivoogudel olema finantsvõimendus. Seetõttu kutsutakse liitu üles eraldama oma eelarve kaudu täiendavaid investeeringuid, eelkõige rahastamisvahendite laiema kasutamise abil.

2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus vastas EL nendele üleskutsetele,

pakkudes võimalusi ühendada avaliku ja erasektori vahendid: EL on välja töötanud uuenduslikud rahastamisvahendid (näiteks need, mis on loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ või COSME raames VKEde jaoks) ja ühissätete määrus võimaldab liikmesriikidel ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ning programmi „Horisont 2020“ ja COSME vahendeid esimese ühise rahastamisvahendi, VKEde algatuse raames. Alates käivitamisest on nii COSME programmi kui ka programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahendite järele olnud suur nõudlus: nende esialgne rahastamispakett ammendati kiiresti ja hiljuti seda laiendati, suurendades vahendite kättesaadavust Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) riskivõtmisvõime raames;

töötades välja algatusi eesmärgiga julgustada avaliku sektori finantsasutusi andma laenu ettevõtjatele, kellel on piiratud juurdepääs erakapitalile: EL on töötanud välja Euroopa investeerimiskava, mille esimese samba moodustab EFSI. Investeerimiskava eesmärk on võtta liidus kasutusele täiendavad investeeringud ja tagada kuni 3 000 töötajaga ettevõtetele (keskendudes eelkõige VKEdele) parem juurdepääs taristu- ja uuenduslike projektide rahastamisele, pakkudes koos Euroopa Investeerimispanga grupiga (EIP grupp) tagatisi ettevõtjate riskivõtmisvõime suurendamiseks ja omakapitali kaudu rahastamise võimalusi; ning

edendades paremat ettevõtluskeskkonda erainvesteeringute jaoks, astudes samme kapitaliturgude liidu loomiseks.

VKEd on rahastamisvahendite kaudu antava ELi toetuse peamine sihtrühm: nende arvele langeb kaks kolmandikku erasektori tööhõivest ja nad annavad peaaegu 60 % tõelisest lisaväärtusest Euroopa Liidus. Erilist tähelepanu pööratakse strateegiliste sektorite, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni, materiaalse taristu, energiatõhususe, sotsiaalse ettevõtluse ja hariduse valdkonna ettevõtjatele ja muudele sihtrühmadele.

Käesolevas aruandes esitatud tõendite kohaselt kujutavad rahastamisvahendid endast tõhusat viisi reaalmajanduse rahastamisvajaduste täitmiseks – avaliku ja erasektori koostöös rakendatuna on rahastamisvahendid aidanud leevendada turutõrgete probleemi välisrahastamise pakkumisel.

Liidu rahaline toetus 2007.–2013. aasta vahenditele ulatus kokku peaaegu 5,8 miljardi euroni, millega 31. detsembrini 2015 toetati rahastamist umbes 90,3 miljardi euro ulatuses – seega oli finantsvõimenduse koondsuhtarv peaaegu 16 (vt joonis 1) ning investeeringuid tehti 142,5 miljardi euro ulatuses, toetades strateegilisi sihtrühmi ja sektoreid ELi sise- ja välispoliitika valdkondades.

2014.–2020. aastal suunatakse 8,4 miljardi euro ulatuses eelarvevahendeid selleks, et toetada rahastamist 87,8 miljardi euro ulatuses – mis tähendab, et keskmine finantsvõimenduse suhtarv on 10,5 ning et investeeringuid tehakse 137,6 miljardi euro ulatuses. Madalam keskmine finantsvõimenduse suhtarv võrreldes 2007.–2013. aasta rahastamisvahenditega kajastab esiteks asjaolu, et 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid hõlmavad liidu toetuse lisaväärtuse tagamiseks vahendeid, mis on seotud suuremate riskidega kui 2007.–2013. aasta rahastamisvahendite seas kasutatud tavapärased tagatisvahendid. Sellegipoolest tuleks märkida, et 2014.–2020. aasta eelarvevahendid ei hõlma veel assigneeringuid teatavatele kandidaat- ja naaberriikide ning arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikide jaoks ette nähtud vahenditele järgnevaid vahendeid, millest mõnelt võib oodata suure finantsvõimenduse saavutamist, ning et 2007.–2013. aasta rahastamisvahendite puhul osutatud finantsvõimendus on tegelikult saavutatud finantsvõimendus, samal ajal kui 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite puhul on esitatud soovitav finantsvõimendus. Mõnel juhul ületas 2007.–2013. aasta rahastamisvahendite tegelik finantsvõimendus soovitavat finantsvõimendust (nt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) alla kuuluv VKEde tagatissüsteem). 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite tegelik finantsvõimendus võib lõppkokkuvõttes samuti ületada kavandatud taset. Liit toetab 31. detsembriks 2015 eraldatud 1,9 miljardi euroga umbes 16,8 miljardi euro suurust kavandatud rahastamismahtu – , et eeldatav finantsvõimenduse suhtarv on ligikaudu 8,7 ning et kavandatud investeerimismaht on 31,9 miljardit eurot.

Varasematel programmiperioodidel ja käimasoleval programmiperioodil on liit toetanud strateegilisi sihtrühmi ja sektoreid, näiteks VKEsid, materiaalset ja immateriaalset taristut (sh teadusuuringud ja innovatsioon), pannes aluse nii mõnegi ettevõtja eduloole.

Osa neist edulugudest leiab kajastust alljärgnevalt.

Teadusuuringud ja innovatsioon

Programm „Horisont 2020“: VKEde tagatissüsteem InnovFin

20 miljoni euro suuruse laenuga kõrgtehnoloogiaettevõttele Manz AG toetatakse ettevõtte teadus- ja arendustegevust säästva ja kulutõhusa elektritootmise valdkonnas. Rahalist abi antakse uue algatuse InnovFin (ELi rahastamisalgatus novaatoritele) raames, mille lõid ühiselt EIP ja Euroopa Komisjon. InnovFini keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate kasvu rahastamisvahend on kohandatud teadus- ja arendustegevuse rahastamise valdkonnas tegutsevate keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate erivajaduste jaoks. Meie rahalised vahendid suunatakse peamiselt ettevõtte teadus- ja arendustegevusse fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia valdkonnas. Manzi päikeseelementide tehnoloogia on maailmas üks juhtivaid – võrreldes teiste tehnoloogiatega on selle CIGS-tehnoloogial põhinevate ja muude fotoelektriliste kilemoodulite päikesekiirgusest elektrienergiaks muundamise tõhusus kõige suurem ning kulud konkurentsivõimelised. CIGS-tehnoloogia puhul kasutatakse moodulites vase, indiumi, galliumi ja seleeniumi segust valmistatud õhukest kilematerjali. Praegusel ajal peetakse CIGS-tehnoloogial põhinevaid fotoelektrilisi mooduleid turulolevatest kõige tõhusamaks. Nende jaoks kulub suhteliselt väikeses koguses materjali, tänu millele on need säästvamad ja keskkonnasõbralikumad.

http://www.eib.org/infocentre/stories/all/2014-november-05/backing-solar-module-innovation-in-germany.htm.

Seitsmes raamprogramm: Riskijagamisvahend ja riskijagamisrahastu