[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.9.2009

KOM(2009) 488 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” sätestatud eesmärkide saavutamise kohta 2008. aastal

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” sätestatud eesmärkide saavutamise kohta 2008. aastal

(EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Teadusnõukogu (ETN) loodi komisjoni otsusega[1] 2007. aasta veebruaris ja temast sai uus ambitsioonikas komponent ELi teaduspoliitikas, mida viiakse ellu seitsmenda raamprogrammi kohaselt. ETN loodi eriprogrammi „Ideed” rakendamiseks ja tema eelarve ajavahemikuks 2007-2013 on 7,51 miljardit eurot. ETN koosneb sõltumatust teadusnõukogust, mida toetab spetsiaalne rakendusstruktuur, ning tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt.

Käesolevas, 2008. aastat käsitlevas komisjoni aruandes, mis on koostatud koostöös ETNi sõltumatu teadusnõukoguga, on esitatud komisjoni hinnang ETNi tegevusele ja eesmärkide saavutamisele tema teisel tegevusaastal.

ETNi tegevuse nimetatud aastal võib liigitada kahte põhivaldkonda. Esimene on eriprogrammi jätkuv rakendamine, nimelt esimene projektikonkurss kogenud teadlastele ETNi toetuse andmiseks ja teise projektikonkursi konkursikutsete avaldamine alustavatele ja kogenud teadlastele ETNi toetuse andmiseks. Sellega seotud tegevusteks on projektikonkursi juhtimise ja vastastikuse eksperdihinnangu süsteemide töökorralduse täpsustamine, menetluste ja protsesside terviklikkuse tagamiseks meetmete võtmine, sõltumatule teadusnõukogule strateegilise ja haldustoe pakkumine ning suhtlemine teadlaskonnaga.

Tegevuse teine põhivaldkond hõlmab ETNi rakendusameti loomist, mis võtab viimaks üle spetsiaalse rakendusstruktuuri ülesanded, mida praegu täidab komisjon. Selles valdkonnas toimunud tegevus on rakendusameti volituste määramise otsuse vastuvõtmine, uute töötajate valimine ja värbamine ning korralduskomitee liikmete nimetamine. Lisaks sellele valmistas komisjon ette metoodika 2009. aastal toimunud eriprogrammi rakendamise mehhanismide ja struktuuride läbivaatamiseks.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Eriprogrammi „Ideed” käsitleva otsuse[2] artikli 4 lõikes 4 on sätestatud:

Euroopa Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu sõltumatuse ja usaldusväärsuse, kindlustab Euroopa Teadusnõukogule pandud ülesannete nõuetekohase täitmise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Teadusnõukogu tegevust ning eriprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamist käsitleva aastaaruande.

Sama otsuse 1. lisas on sätestatud, et aastaaruanne koostatakse koostöös sõltumatu teadusnõukoguga.

3. STRATEEGILISED KÜSIMUSED

Euroopa Teadusnõukogu teadusstrateegia, sealhulgas iga-aastase „Ideede” tööprogrammi kehtestamise eest vastutab sõltumatu teadusnõukogu. 2008. aastal ei tehtud ETNi teadusstrateegias põhimõttelisi muudatusi. Siiski tehti selles muudatusi ja parandusi lähtuvalt asjaolust, et ETNi suuremate rahastamisvõimaluste tõttu sai esmakordselt sama aastaeelarve raames korraldada nii alustava teadlase toetuse kui ka kogenud teadlase toetuse projektikonkursse.

Samuti tehti ETNi vastastikuse eksperdihinnangu süsteemis pisiparandusi – need puudutasid eelkõige erialadevaheliste taotluste käsitsemist, ETNi kommunikatsioonistrateegiat hindamistulemuste avaldamise osas ja strateegiat, kuidas vältida huvide konflikte.

3.1. Toetused

Sõltumatu teadusnõukogu on eriprogrammi „Ideed” raames välja töötanud kaks peamist rahastamiskava, mis on mõeldud teadusuuringute tipptaseme edendamiseks kõigis teadusvaldkondades. Võrdsed võimalused on nende rahvusest sõltumata kõikidel teadlastel, kes elavad ELi liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riigis või kolivad nendesse riikidesse. Sel moel hoitakse inimkapitali: tippandekatele pakutakse võimalusi Euroopas olla ja Euroopasse tulla.

Need rahastamiskavad on järgmised:

Euroopa Teadusnõukogu toetus alustavale sõltumatule teadlasele ( ERC Starting Grants ): toetatakse selliste tippteadlaste sõltumatut karjääri, kes loovad või tugevdavad oma sõltumatut uurimisrühma või, olenevalt erialast, rajavad oma sõltumatut teadusprogrammi.

Euroopa Teadusnõukogu toetus kogenud teadlasele ( ERC Advanced Grants ): toetatakse teadlaste poolt algatatud uuenduslikke tipptaseme teadusprojekte, mida juhivad kogenud juhtivteadlased olenemata nende vanusest, kes on juba saanud iseseisvalt sõltumatuks teadusuuringute juhiks.

3.2. Tööprogramm

Sõltumatu teadusnõukogu koostatud 2008. aasta „Ideede” tööprogramm[3] saadeti komisjonile 2008. aasta alguses ja võeti seejärel vastu. Muudatuste tegemine osutus vajalikuks, kui 2007. aasta alustava teadlase toetuste projektikonkursil saadi erakordselt palju taotlusi. Nimetatud aastal oli taotluste arv eeldatust kolm korda suurem, mis tõi kaasa spetsiaalse rakendusstruktuuri vahendite (haldus ja IT-infrastruktuur) ja hindamiskomisjonide tohutu töökoormuse, kusjuures edukateks osutusid üksnes 3 % taotlustest.

Seepärast tehti 2008. aastal tulevaste konkursside jaoks mitmeid muudatusi, et taotluste arvu piirata ilma taotluste kvaliteedile järeleandmisi tegemata. Nõrgemate taotluste väljajäämiseks võeti kasutusele taotlejate teadustegevuse võrdlusanalüüs ja taotluste taasesitamise keeld.

Alustava teadlase toetuse taotlejate abikõlblikkuse ajaraamistikku kitsendati mõlemalt poolt, 2007. aasta 2–9 aastast sai 2008. aastaks 3–8 aastat. Kogenud teadlase toetuse puhul otsustati, et kahe esimese projektikonkursi (2008 ja 2009) eelarved peaksid olema seotud, et taotlejate kasutada oleks neil kahel järjestikusel aastal ühtekokku 1 miljardi euro suurune eelarve. Selleks et kõiki taotlejaid võrdselt kohelda, ei tehtud kogenud teadlase toetuse abikõlblikkuse tingimustesse ega taotlemise ja vastastikuse eksperdihinnangu menetlustesse olulisi muudatusi võrreldes varasemate tööprogrammidega.

3.3. Vastastikuse eksperdihinnangu meetodid

Kuna Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi kvaliteet ja usaldus, mida see teadlaskonnas tekitab, on sõltumatu teadusnõukogu pööranud suurt tähelepanu ETNi vastastikuse eksperdihinnangu meetoditele. Sõltumatu teadusnõukogu võttis kasutusele kõrgetasemeliste vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide struktuuri, mis hõlmab kõiki teadusharusid ja on organiseeritud kolme peamise teadusvaldkonna järgi: füüsika- ja inseneriteadused, bioteadused ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Sõltumatu teadusnõukogu soovitatud hindamiskomisjoni liikmete hulka kuuluvad suure rahvusvahelise tunnustuse pälvinud teadlased, insenerid ja teadurid nii EList kui ka väljastpoolt seda.

Iga hindamiskomisjon valdab mitmesuguseid erinevaid teemasid, et tagada piisav tähelepanu erialadevahelistele kõrge kvaliteediga taotlustele, ja seda juhib komisjoni esimees, kes annab kogu vastastikuse eksperdihinnangu protsessile läbipaistvuse ja usaldusväärsuse. Varasematest projektikonkurssidest saadud kogemustest lähtudes suurendati kogenud teadlase toetuse 2008. aasta esimeseks konkursiks hindamiskomisjonide arvu 25-ni, et nõudlust kõikide komisjonide vahel paremini jagada ning tagada erialade esindatus. On loodud kaks komplekti hindamiskomisjone, mis töötavad vaheldumisi eri aastatel. Sellega ohjatakse retsensentide töökoormust ja nii ei jää nad ka ise ETNile taotluse esitajate hulgast päris välja.

Alustava teadlase toetuse hindamiskomisjonide arvu suurendati samuti 25-ni, et hindamiskomisjonid töötaksid kooskõlastatult mõlema rahastamiskava raames.

4. ERIPROGRAMMI RAKENDAMINE

Eriprogrammi rakendamisel täideti 523,90 miljoni euro suurused kulukohustused (üldine kulukohustus) ja tehti 227,20 miljoni euro suurused maksed täies mahus Need summad moodustavad vastavalt 99,988 % ja 100 % eriprogrammi „Ideed” tegevuskuludest.

4.1. Toetused

Toetusi antakse toetuslepingu vormis pärast seda, kui õiguslikud ja finantsmenetlused on lõpetatud ja toetuse määramise otsuse vastuvõtmine on vormistatud. Toetuse ettevalmistusprotsess ei hõlma läbirääkimisi projektide teadusliku ega tehnilise sisu üle ja toetus antakse esitatud taotluse alusel ning vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi käigus soovitatud mahus.

Juhul, kui vabaneb piisavalt eelarvevahendeid (nt kui väljavalitud projekt võetakse tagasi või lisandub laekumine kolmandatelt osalistelt), alustatakse toetuslepingute ettevalmistamist reservnimekirja kõige kõrgemalt hinnatud projektist, mille järel tulevad paremusjärjestuse kahanevas järjekorras teised taotlused.

4.1.1. Alustava teadlase toetus 2007. aastal

Esimeste ETNi alustava teadlase toetuste määramise protsess lõppes 2008. aasta esimeses pooles. Sõltumatu teadusnõukogu jälgis seda protsessi tähelepanelikult. Läbivaadatud 2007. aasta tööprogrammis ette nähtud 292,2 miljoni euro suurune eelarve kasvas 338 miljoni euro suuruseks tänu seitsmendas raamprogrammis osalenud kolmandate riikide panusele. Kasvanud eelarve võimaldas ETNil anda rohkem toetusi kui esialgselt eeldatud umbes 250.

Tegelikult rahastati kõikidest esitatud taotlustest 299 projekti vastavalt vastastikuse eksperdihinnanguga määratud paremusjärjestusele.

4.1.2. Kogenud teadlase toetus 2008. aastal

Esimene kogenud teadlase toetuse konkursikutse avaldati 30. novembril 2007 ja taotluste esitamisel oli, olenevalt valdkonnast (füüsika- ja inseneriteadused, bioteadused, sotsiaal- ja humanitaarteadused), kolm erinevat tähtpäeva 2008. aasta kevadel. Projektitaotluste esitamine toimus ühes etapis (taotlejad pidid taotluste esitamise tähtpäevaks esitama täieliku taotluse ning ülevaate oma saavutustest juhtivteadlasena ja neid saavutusi kinnitavad tõendid) ja hindamine kahes etapis. Esialgseks eelarveks oli 516,95 miljonit eurot.

ETNi spetsiaalne rakendusstruktuur rakendas ETNi vastastikuse eksperdihinnangu süsteemi, sealhulgas nimetas hindamiskomisjoni liikmed, nagu sõltumatu teadusnõukogu oli ette näinud. Ühtekokku saadi 2 167 taotlust (997 füüsikateadustes, 766 bioteadustes ja 404 sotsiaal- ja humanitaarteadustes), millest 2 034 said pärast abikõlblikkuse määramist vastastikuse eksperdihinnangu. Seda oli tunduvalt vähem kui 2007. aastal alustava teadlase toetuse saamiseks esitatud taotlusi – see näitab, et meetmed, mis võeti taotluste arvu vähendamiseks ilma kvaliteedis kaotamata, olid olnud edukad[4]. 2008. aasta lõpuks oli selle projektikonkursi raames esitatud taotlusest rahastamiseks välja valitud 275, neist 114 projekti füüsikateadustes, 84 bioteadustes, 48 sotsiaal- ja humanitaarteadustes ning 29 uues erialadevahelises kategoorias. Kolmandate riikide laekumistest sõltuvalt võib 2009. aastal osutuda võimalikuks rahuldada veel rohkem sellele projektikonkursile esitatud rahastamistaotlusi.

4.1.3. Alustava teadlase toetus 2009. aastal

Teine ETNi alustava teadlase toetuse konkursikutse avaldati 2008. aasta juulis, taotluste esitamisel oli valdkonnast olenevalt kolm erinevat tähtpäeva 2008. aasta sügisel. Kokku esitati 2 503 taotlust: 1 112 füüsikateadustes, 927 bioteadustes ja 464 sotsiaal- ja humanitaarteadustes. Kuna protsess on veel pooleli, ei ole väljavalitud taotluste kohta lõplikke andmeid saadud.

4.1.4. Kogenud teadlase toetus 2009. aastal

Teine kogenud teadlase toetuse konkursikutse avaldati 2008. aasta novembris, taotluste esitamisel oli valdkonnast olenevalt kolm erinevat tähtpäeva 2009. aasta kevadel. Kuna protsess on veel pooleli, ei ole taotluste kohta lõplikke andmeid saadud.

4.2. Programmikomitee

Eriprogrammi „Ideed” komitee pidas koosolekuid 31. jaanuaril, 12. juunil ja 20. novembril 2008. aastal. Lisaks programmikomitee (mis tavaliselt tegutseb nõuandja rollis) ametlikule tegevusele oli nende koosolekute eesmärk tagada komiteele täielik teave eriprogrammi „Ideed” rakendamise ja ETNi kohta ning võimaldada strateegia ja jooksvate küsimustega seotud avatud teabevahetust komitee, sõltumatu teadusnõukogu ja ETNi peasekretäri ning ETNi spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel.

4.3. Läbivaatamine eetilisest seisukohast

2007. aasta alustava teadlase toetuste konkursil rahastamiseks välja valitud 299 projektist 95 vaatas läbi väline eetikakomisjon ja neist 40 projekti sai täieliku eetikakontrolli osaliseks. Üks projekt hõlmab inimembrüo tüvirakkude kasutamist ja esitati 2008. aasta oktoobris regulatiivse heakskiidu saamiseks „Ideede“ programmikomiteele.

2008. aasta kogenud teadlase toetuse konkursil märgiti läbivaatamiseks eetilisuse seisukohalt ära 126 taotlust. Läbivaatamise käigus ilmnes, et täielikku eetikakontrolli vajasid 57 taotlust, neist kaks käsitlesid inimembrüo tüvirakkude kasutamist. 61 projekti puhul, kus täielikku eetikakontrolli ei peetud vajalikuks, sooviti asjaomase riigi heakskiidu koopiat. Kaheksa taotluse puhul oldi valmis alustama toetuslepingute menetlemist, rohkem dokumente ega uut läbivaatamist ei olnud vaja. Täielik eetikakontroll toimus 2008. aasta novembris. Kahel juhul sooviti uut läbivaatamist eetilisuse seisukohalt. See toimus jaanuaris 2009 ja kaks taotlust kiideti heaks tingimusel, et taotlejad esitavad täiendavaid dokumente.

4.4. Vaidlustusmenetlus

Eriprogrammiga „Ideed” seotud vaidlustuste läbivaatamise komisjonile[5] esitati 2007. aasta alustava teadlase toetuste projektikonkursi taotluste kohta 276 vaidlustust ja 2008. aasta kogenud teadlase toetuse projektikonkursi taotluste kohta 174 vaidlustust. Need arvud moodustavad vastavalt 3 % ja 8 % kummalegi konkursile esitatud taotlustest.

Vaidlustuste läbivaatamise komisjon otsustas, et hindamist või ümberhindamist väärivad 15 taotlust 2007. aasta alustava teadlase toetuste konkursilt ja 14 taotlust 2008. aasta kogenud teadlase toetuste konkursilt. Hindamine ja ümberhindamine on nüüdseks toimunud, välja arvatud kaks erandit. Varasemat otsust ei muudetud mitte ühegi komisjonis läbivaadatud projekti osas.

4.5. Kommunikatsioon

2008. aastal tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et tõhusalt tutvustada ETNi tegevust teadlaskonnale ja teavitada laiemat üldsust. 2008. aastal töötati välja mitu olulist kommunikatsioonivahendit, -toodet ja -kanalit levitamaks teavet ETNi kohta.

Vägagi edukas ETNi konverents peeti Pariisis 7. oktoobril 2008 Prantsusmaa eesistumise raames. Pealkirja all „Euroopa Teadusnõukogu tegutseb tippteaduse nimel: esimesed toetusesaajad on teerajajaks“ peetud konverents andis ETNi rahastamistegevuse esimesele aastale kokkuvõtva hinnangu ja arvukatel alustava teadlase toetuse saajatel oli võimalik oma kogemusi seal teistega jagada. Samuti võttis ETN oma kommunikatsioonistrateegia raames osa rahvusvahelise ulatusega teadusmessidest ja kokkutulekutest, esialgu keskenduti eriti USAle.

4.6. Eriprogrammi „Ideed“ järelevalve ja hindamine

2008. aastal võeti meetmeid, et tagada Euroopa Teadusnõukogu vastutus, tema tegevuse tõhusus ja läbipaistvus ning tegutsemine tõelise õppiva organisatsioonina, hinnates pidevalt saavutusi ning kohandades ja täiustades menetlusi vastavalt kogemustele.

Aasta vältel on ETN püüdnud teaduslikust vaatenurgast lähtudes edasi arendada oma tegevuse ja selle mõju järelevalve ja hindamise strateegiat. Loodi raamistik, et siduda eriprogrammi rakendamise järelevalvet ja hindamist käsitlevad ETNi strateegia nõuded, sõltumatu teadusnõukogu vastutus ja Euroopa Komisjoni kohustused üheks tervikuks. Selles võetakse arvesse võimaliku mõju ja tulemuste eri kategooriaid ning laiapõhjalist ja terviklikku arusaama ETNi tegevusest.

4.6.1. Toetusmeetmed

Koordineerimis- ja tugimeetmete projektikonkursi konkursikutse avaldamine oli esmalt ette nähtud 2008. aasta tööprogrammis. Esimene koordineerimis- ja tugimeetmete projektikonkurss kuulutati välja 2008. aasta juulis tähtajaga novembris 2008 ja selle eesmärgiks oli luua selliste projektide, uuringute ja nendega seotud algatuste portfell, mis aitaksid jälgida ja hinnata ETNi tegevuse ja eriprogrammi „Ideed” mõju. Lisaks hõlmas tööprogramm konkreetsete õigussubjektide (keda nimetati abisaajateks) tegevuse tugimeetmeid, et pakkuda sõltumatu teadusnõukogu esimehele ja aseesimeestele nende töökohal tuge[6].

Valiti välja kaks taotlust: ühes analüüsiti eriprogrammi mõju teadlastele, teadusorganisatsioonidele, rahastamisasutustele ja poliitikastruktuuridele, ning teises selle mõju karjäärivõimalustele, vastuvõtvatele asutustele, teadusstruktuuridele ja teadustulemustele. Tulemusi analüüsiti võrdluses eespool kirjeldatud raamistikuga ja 2008. aasta novembris kuulutati välja teine koordineerimis- ja tugimeetmete projektikonkurss, mille rõhuasetus oli sellistel olulistel teemadel ja valdkondadel, kus eelmise projektikonkursi ajal ei olnud ühtegi heakskiidetud rahastamistaotlust. Teave edastati hindajatele ja 16. septembril korraldati Brüsselis teabepäev.

4.6.2. Struktuuride ja mehhanismide hindamine

Lisaks käigusolevatele hindamistele on eriprogrammi „Ideed” asutamisotsuse I lisas osutatud järgmist:

ka Euroopa Teadusnõukogu struktuurile ja mehhanismidele antakse teaduslikku nõukogu täielikult kaasates sõltumatu hinnang, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumidest. See hõlmab ka teadusliku nõukogu liikmete valiku menetlust ja kriteeriume. Hinnangus antakse selgesõnaline ülevaade rakendusasutusel põhineva struktuuri ja asutamislepingu artiklil 171 põhineva struktuuri eelistest ja puudustest. Nimetatud hinnangu põhjal peaks neid struktuure ja mehhanisme vastavalt muutma. Komisjon tagab, et muudetud struktuuri kasutuselevõtmiseks tehakse võimalikult kiiresti kõik vajalikud ettevalmistavad tööd (mis hõlmab kõiki õigusloomega seotud ettepanekuid, mida ta vajalikuks peab) ning vastav teave esitatakse vastavalt asutamislepingu nõuetele Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2008. aastal esitas komisjon teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile metoodika ja suuniste kohta, mida sõltumatud eksperdid peavad ETNi struktuuri ja mehhanismide hindamisel kasutama[7]. Hindamine toimus 2009. aastal.

5. EUROOPA TEADUSNÕUKOGU ORGANISATSIOON

5.1. Sõltumatu teadusnõukogu

2008. aastal astusid kolm sõltumatu teadusnõukogu liiget isiklikel põhjustel tagasi[8]. Komisjon asutas valimiskomitee[9], et leida sõltumatule teadusnõukogule kolm uut liiget. Nimetatud komiteel paluti ka soovitada meetodit liikmete tulevaseks asendamiseks[10].

Aastal 2008 pidas sõltumatu teadusnõukogu viis plenaaristungit. ETNi juhatus, mis on sõltumatu teadusnõukogu poolt moodustatud selleks, et kavandada sõltumatu teadusnõukogu kohtumisi ja teha koostööd spetsiaalse rakendusstruktuuriga, kogunes aasta jooksul seitse korda. Sõltumatu teadusnõukogu pidas ka mitteametliku strateegiakoosoleku, kus arutati sõltumatu teadusnõukogu kolme esimese tegevusaasta jooksul saadud kogemusi ja tulevasi strateegilisi orientiire.

5.2. Spetsiaalse rakendusstruktuurina ETNi rakendusameti asutamine

ETNi asutamisotsuses on ette nähtud, et spetsiaalne rakendusstruktuur on väline struktuur, mis vastutab administratiivse rakendamise ja eriprogrammi elluviimise eest vastavalt tööprogrammis ette nähtule. Struktuur rakendab eelkõige hindamismenetlusi, vastastikust eksperdihinnangut ja valikumenetlust vastavalt sõltumatu teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele ning tagab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise.

2007. aastal võeti otsus täita nõue, et spetsiaalne rakendusstruktuur peab olema väline struktuur, rakendusameti loomisega, mis vormiliselt asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega[11] rakendusametite loomise üldise korra raames[12]. Kulude ja tulude analüüs oli samuti näidanud, et rakendusameti loomine võiks hinnangulisi halduskulusid vähendada eriprogrammi "Ideed" asutamisotsuses ette nähtud esialgse 5 % asemel 3,5 %-le − see on parem näitaja kui teistel sarnastel rahastamisasutustel.

5.2.1. Volituste määramise otsus

Komisjon võttis 2008. aasta oktoobris vastu volituste määramise otsuse, millega delegeeritakse volitused ETNi rakendusametile, et täita eriprogrammi rakendamiseks vajalikke ülesandeid ja toetada sõltumatut teadusnõukogu[13]. Muud konkreetsed ülesanded hõlmavad planeerimist ja tegevust teabe, kommunikatsiooni ja levitamise alal ning ekspertide määramist taotluste hindamiseks ja toetuslepingute allakirjutamist.

5.2.2. Korralduskomitee asutamine

Korralduskomitee loomine on kõikide rakendusametite puhul ette nähtud[14] ja see on eelkõige igal aastal vastutav ameti tööprogrammi vastuvõtmise ja halduseelarve eest. ETNi rakendusameti korralduskomitee asutati komisjoni otsusega[15] 2008. aastal ja tema koosseisus kajastuvad ETNi erijooned. ETNi rakendusameti korralduskomitee koosneb kolmest komisjoni esindajast ja kahest teadlaskonna esindajast, kellest üks on sõltumatu teadusnõukogu liige, ja ETNi peasekretärist, kellel on vaatleja staatus.

5.2.3. Haldusautonoomia andmine

Kuni rakendusametile ETNi asutamisotsusega ette nähtud haldusautonoomia andmiseni täitis spetsiaalse rakendusstruktuuri ülesandeid komisjoni teadusuuringute peadirektoraadi direktoraadi S spetsiaalne talitus[16]. Alates 2008. aastast on rakendusameti asutamise vormistamises ja ameti töösserakendamises tehtud suuri edusamme, nii ameti õigus- ja haldusraamistiku loomises kui ka direktoraadi S ülesannete üleandmises ametile.

5.3. Töötajate töölevõtmine ja teistest asutustest lähetamine

2008. aastal avaldati esimesed osalemiskutsed ja teated vabade ametikohtade kohta, et leida rakendusameti töökirjeldusele vastavaid töötajaid töölevõtmiseks või teistest asutustest lähetamiseks. Nii komplekteeriti tasahaaval ETNi töötajaskonda ja aasta lõpuks olid juba 61 töötajaskonna liiget oma kohtadele asunud, kus nad täitsid oma ülesandeid kõrvuti teadusuuringute peadirektoraadi direktoraadi S töötajatega. Lisaks sellele oli sama peadirektoraat laenanud rakendusametile 11 teadustöötajat. Töölevõtmine ja teistest asutustest lähetamine on toimunud nii kiiresti, et see on enam kui piisavalt kompenseerinud direktoraadi S töötajaskonna vähenemise samal ajavahemikul.

Nii ei olnud eriprogrammi korralikus rakendamises katkestusi, kuna rakendusameti haldussuutlikkus kasvas ja tugevnes 2009. aastal antavat autonoomiat silmas pidades[17].

5.3.1. Teenistusüksuse huvides lähetatud ametnikud

Direktoraadi S direktor Jack Metthey nimetati samaaegselt ETNi rakendusameti direktori ajutiseks kohusetäitjaks[18], kuni ametile direktor määratakse.

Lisaks direktori ametikohale on rakendusameti 19 muud ametikohta kavas täita komisjoni ametnikega, kes lähetatakse teistest asutustest oma teenistusüksuse huvides: 16 juhi ametikohta ja kolm muud ametikohta. Kutsed nendele ametikohtadele kandideerida avaldati aasta jooksul ja 2008. aasta lõpuks oli üks koht juhtkonnas täidetud.

5.3.2. Väljastpoolt palgatud ajutised töötajad

Väljastpoolt palgatud ajutisi töötajaid võetakse tööle olulistele teaduslikele, operatiivsetele ja administratiivsetele ametikohtadele. Kõik 80 ajutise töötaja kohta kuulutati välja 2008. aastal ja enamiku kandidaatide jaoks oli valikumenetlus aasta lõpuks juba küllaltki kaugele jõudnud. Kuna selle töötajate kategooria töölevärbamisprotsess on küllaltki pikaldane, asusid esimesed ajutised töötajad oma töökohtadele rakendusametis 2009. aasta algupoolel.

5.3.3. Lepingulised töötajad

Lepingulised töötajad on võetud tööle mitmesuguste ülesannete täitmiseks ajutiste töötajate järelevalve all.

5.3.4. Riikide lähetatud eksperdid

Direktoraadis S töötavatele riikide lähetatud ekspertidele pakuti võimalust lasta end rakendusametisse üle viia. 2008. aasta lõpuks olid 11 eksperti selle pakkumise vastu võtnud.

5.4. Asukoht

ETNile on Brüsselis hangitud eraldi ruumid hoones Covent Garden, mis asub Põhja vaksali (Gare du Nord) ja botaanikaaia lähedal ja kus hakkab asuma ka komisjoni Teadusuuringute Rakendusamet, mis haldab muid seitsmenda raamprogrammi eriprogramme. Nendesse ruumidesse on nüüd paigutatud rakendusameti töötajate ja ETNi peasekretäri kabinetid ning seal paiknevad koosolekuruumid sõltumatu teadusnõukogu vastastikuse eksperdihinnangu andmiseks.

Eeldatavalt on kogu ETNi rakendusameti töötajaskond 2009. aasta lõpuks uutesse ruumidesse kolinud.

6. JÄRELDUSED JA 2009. AASTA VÄLJAVAATED

ETNi rakendusameti õiguslik ja operatiivne töösserakendamine edenes 2008. aastal jõudsalt ja selle tulemusel saadi 2009. aastal haldusautonoomia. Parimaks abimeheks on olnud tõhus koostöö sõltumatu teadusnõukoguga. Töötajate töölevõtmine ja teistest asutustest lähetamine rakendusametisse on edenenud ja hoogustunud ning teinud tasa esialgse viivituse, mida põhjustas esimestele konkursikutsetele järgnenud suur huvi ja avalduste hulk.

ETNi rahastamiskavasid arendatakse tulevikus edasi eesmärgiga jätkuvalt toetada tippteadust ja tagada kavade tõhus haldamine. Kaalutakse meetmete võtmist selleks, et kavad ärataksid rohkem huvi nii ELi kui ka seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riikide teadlastes. Samuti on planeeritud naisteadlaste osaluse suurendamiseks korraldada kampaaniaid ja muuta süsteemi. Sõltumatu teadusnõukogu on nõustunud edaspidi suurendama tööprogrammis selliste tingimuste osakaalu, millega võetaks naisteadlaste erialases töökogemuses arvesse karjääri katkestusi.

ETN tegutseb aktiivselt ka selle nimel, et rahastamine ei piirduks üksnes Euroopa jõukamate riikide ja piirkondadega. Eeldatakse, et vastuvõtvad asutused teevad ETNi toetuslepingu näidise ja muude olemasolevate halduslike ja õiguslike võimaluste raames asjakohaseid jõupingutusi kvalifitseeritud teadlaste ja teadurite huvi äratamiseks ja alalhoidmiseks ETNi toetuste taotlemisel.

Samas oodatakse vastuvõtvatelt asutustelt ETNi toetusressursside kasutamist konkreetsete teadusprojektide eesmärkide saavutamiseks. ETNi toetused peaksid aitama tippteadust kogu Euroopa Liidus ja assotsieerunud riikides, sealhulgas sellistes riikides ja piirkondades, kus teaduse rahastamine ja vastav infrastruktuur ei ole nii hästi varustatud. Oma toetusvahendite abil suudab ETN täiendada vastuvõtvate asutuste pingutusi tippteaduse rajamisel ja tugevdamisel kõikjal Euroopas.

Eelkõige ETNi struktuuride ja mehhanismide läbivaatamise, aga ka jälgimise ja hindamise abil muutub ETNi tegevus üha tasuvamaks ja tõhusamaks. ETN peab end õppivaks organisatsiooniks ning seni saadud kogemused aitavad hindamisest, mis peaks valmis saama veel Euroopa Komisjoni praeguse koosseisu ametiajal, saada väärtuslikku õppetundi.

[1] 2007/134/EÜ: Komisjoni otsus, 2. veebruar 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu (ELT L 57, 24.2.2007, lk 14).

[2] 2006/972/EÜ: Nõukogu otsus, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 242).

[3] K(2007) 5746, 29.11.2007, avaldamata.

[4] Vaata ka punkti 3.1.

[5] ELT L 391 ja ELT L 400, 30.12.2006 (vastavalt EÜ ja Euratomi eeskirjad) ning Euratomi eeskirjade parandus ELT L 54, 22.2.2007, lk 4.

[6] Kõnealused tugimeetmed järgisid tugimeetmeid, mis kehtestati kuuenda raamprogrammi raames samasugusel eesmärgil ettevalmistavate meetmetena.

[7] KOM (2008) 526.

[8] Need olid professor Paul J. Crutzen, professor lord May Oxfordist ja professor Manuel Castells.

[9] Valimiskomiteesse kuulusid esimees professor Eero Vuorio (Turu Paul J. Crutzen, professor lord May Oxfordist ja professor Manuel Castells.

[10] Valimiskomiteesse kuulusid esimees professor Eero Vuorio (Turu Ülikooli kantsler) ja liikmed professor Hélène Ahrweiler (Pariisi Akadeemia aurektor ja kantsler), professor Zita Aušrelė Kučinskienė (Vilniuse Ülikooli meditsiiniteaduskonna dekaan) ja professor Arnold Schmidt (Viini Tehnoloogiaülikooli professor).

[11] ELi teadusuudised: Set up of the ERC Identification Committee . Brüssel, 23. september 2008 (http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2008&na=na-230908)

[12] 2008/37/EÜ: Komisjoni otsus, 14. detsember 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu rakendusamet ühenduse eriprogrammi Ideed haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 9, 12.1.2008, lk 15).

[13] Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).

[14] Komisjoni otsus, 8. oktoober 2008, milles käsitletakse eriprogrammi "Ideed" rakendamisega seotud teadusuuringute alaste ülesannete täitmiseks Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritavaid volitusi, mis eelkõige hõlmab ühenduse eelarvesse kantud assigneeringute kasutamist. K(2008) 5694 (avaldamata).

[15] Artikkel 8, nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).

[16] Komisjoni otsus, millega määratakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti korralduskomitee viis liiget ja üks vaatleja, K(2008) 5132 (avaldamata).

[17] Rakendusametile anti haldusautonoomia 15. juulil 2009.

[18] Vt punkt 5.2.3.

[19] Otsus võeti vastu komisjoni 1839. istungil, mis toimus 16. juulil 2008.