EUROOPA KOMISJON Brüssel,12.10.2022 COM(2022) 528 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2022. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta





{SWD(2022) 332 final} - {SWD(2022) 333 final} - {SWD(2022) 334 final} - {SWD(2022) 335 final} - {SWD(2022) 336 final} - {SWD(2022) 337 final} - {SWD(2022) 338 final}



I. SISSEJUHATUS 2022. aasta algust iseloomustas Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu, mis oli karm ärkamine uuele geopoliitilisele reaalsusele. See on taas asetanud ELi laienemise Euroopa tegevuskava esiplaanile. Pärast seda, kui Ukraina, Moldova Vabariik ja Gruusia esitasid 2022. aasta kevadel ELi liikmeks saamise taotlused, esitas Euroopa Komisjon 17. juunil vastavalt nõukogu üleskutsele oma arvamused. Komisjon soovitas anda Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale väljavaate saada ELi liikmeks ning anda Ukrainale ja Moldovale kandidaatriigi staatuse tingimusel, et meetmeid võetakse mitmes valdkonnas, ning Gruusiale pärast seda, kui esmatähtsad küsimused on lahendatud. Euroopa Ülemkogu kinnitas 23. juunil komisjoni soovitused, tunnustades kolme taotlejariigi väljavaateid saada ELi liikmeks ning andes Ukrainale ja Moldovale ELi kandidaatriigi staatuse. Osana oma tavapärasest laienemispaketist, millesse Ukraina, Moldova ja Gruusia kaasatakse alates 2023. aastast, annab komisjon aru nende sammude/prioriteetide täitmise kohta, mis on kindlaks määratud komisjoni arvamustes asjaomaste liikmeks saamise taotluste kohta. Lisaks esitab komisjon 2022. aasta lõpuks oma hinnangud kolme kõnealuse riigi suutlikkuse kohta täita ELi liikmesusega kaasnevaid kohustusi. Venemaa agressioon on selgemalt kui kunagi varem näidanud, et Euroopa Liidu liikmeks saamise väljavaade on tugev alus mitte ainult heaolule, vaid ka rahule ja julgeolekule. Seda arvesse võttes kohtusid ELi ja Lääne-Balkani riikide juhid 23. juunil enne Euroopa Ülemkogu kohtumist. Juhid arutasid ELiga integreerumisel tehtud edusamme ning probleeme, mis tulenevad Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Kohtumine andis ka võimaluse rõhutada, kui oluline on kooskõla ELi väärtuste ning ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP), mis on selles uues geopoliitilises kontekstis üha tähtsamaks muutunud. Erilist tähelepanu pöörati Lääne-Balkani riikide integreerimisele ELi meetmetega, mille eesmärk on vähendada Venemaa Ukraina-vastase agressiooni negatiivset mõju seoses toidu- ja energiavarude ning sõltumatusega, ning meetmetega, millega toetatakse suutlikkuse suurendamist küberturvalisuse ja sotsiaalmeetmete kava elluviimiseks, eelkõige noorte kaasamist majandusse. 23.–24. juunil kinnitasid ELi juhid taas täielikku ja ühemõttelist pühendumust Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaatele. Euroopa Ülemkogu kutsus üles kiirendama ühinemisprotsessi ning edendama Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide järkjärgulist integratsiooni laienemisprotsessi ajal tagasipöörataval ja tulemuspõhisel viisil, tuginedes muudetud metoodikale. Euroopa Ülemkogu kordas reformide tähtsust, eelkõige õigusriigi valdkonnas ning eriti kohtusüsteemi sõltumatuse ja toimimise ning korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Euroopa Ülemkogu kinnitas taas tungivat vajadust teha käegakatsutavaid edusamme lahendamata kahepoolsete ja piirkondlike vaidluste lahendamisel, eelkõige Belgradi ja Priština dialoogis Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimise üle. Euroopa Ülemkogu teatas, et on valmis andma Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatuse, ning kutsus sel eesmärgil komisjoni üles esitama nõukogule viivitamata aruande nõukogu arvamuses esitatud 14 põhiprioriteedi rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu prioriteetidele, mis kujutavad endast olulist reformide kogumit, et Euroopa Ülemkogu saaks selles küsimuses uuesti otsuse teha. 19. juulil toimusid esimesed valitsustevahelised konverentsid Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste teemal, mis avas uue etapi ELi laienemispoliitikas. Komisjon alustas viivitamata ELi õigustiku analüütilist läbivaatamise (sõelumise) protsessi. Geopoliitilised probleemid, eelkõige Venemaa agressioon Ukraina vastu, on samuti lähendanud ELi ja Lääne-Balkani riike ning nõudnud üksteisega täielikku solidaarsust. Vastuseks sõjale on EL kaasanud Lääne-Balkani riigid oma toidu- ja energiajulgeoleku algatustesse. Piirkond on osa Euroopa toidujulgeoleku kriisivalmiduse ja sellele reageerimise mehhanismist ning seda on kutsutud osalema ELi ühistes gaasi, veeldatud maagaasi ja vesiniku ostudes. Türgil on olnud keskne roll Venemaa ja Ukraina vaheliste otseste läbirääkimiste ning juulis sõlmitud teraviljalepingute vahendamisel. Ta on põllumajandustoodete peamise tootjana ülemaailmse toidujulgeoleku valdkonnas strateegiline partner. Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Põhja-Makedoonia ja Montenegro ühinesid ELi piiravate meetmetega vastusena Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu. Serbia ja Türgi ei ole seda seni teinud. Türgi on jätkuvalt Euroopa Liidu oluline partner ja kandidaatriik. Ühinemisläbirääkimised Türgiga on alates 2018. aastast seiskunud. Türgi on jätkanud EList eemaldumist järjest halvema olukorra tõttu põhiõiguste, kohtusüsteemi sõltumatuse ja majanduse juhtimise valdkonnas ning reformide puudumise tõttu mõnes valdkondlikus küsimuses. Vahemere idaosa küsimuses väljendas Euroopa Ülemkogu 2022. aasta juunis sügavat muret Türgi hiljutiste korduvate tegevuste ja avalduste pärast. 2022. aasta juunis pidas Euroopa Ülemkogu strateegilise arutelu Euroopa Liidu suhete üle oma partneritega Euroopas. 6. oktoobril 2022 toimus Prahas Euroopa riikide laiema koosseisu, nn Euroopa poliitilise ühenduse esimene kohtumine. Rohkem kui 40 Euroopa riikide juhti arutasid energia-, julgeoleku-, kliima- ja majandusolukorda Euroopas. Arutati ka platvormi tulevast suunda ja järgmine koosolek otsustati korraldada Moldovas. See mitteametlik raamistik ei asenda olemasolevaid ELi poliitikameetmeid ja vahendeid, eelkõige laienemise valdkonnas, ning austab täielikult Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel. Ülevaade peamistest arengusuundumustest Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on pööranud pea peale energiaturud, põhjustades suurenenud hinnavolatiilsust ja energiavarustuse ebakindlust, mis mõjutab ELi ja selle lähinaabrust. Energiahindade tõus mõjutab ka teisi sektoreid, nagu transport (kütusehindade tõus) ning tööstus (lähteaine- ja väetisehindade tõus). Peale energia on kriis avaldanud suurt mõju ka põllumajanduslikule toidutööstusele ja muudele turgudele, eelkõige toidu, teravilja, teatavate toorainete ning muude kaupade kättesaadavusele ja taskukohasusele. Kestlike ja vastutustundlike strateegiliste partnerluste loomiseks kriitilise tähtsusega toorainete valdkonnas on suur kasutamata potentsiaal, samas on oluline integreerida Lääne-Balkani riigid ELi tarneahelatesse. EL on kaasanud Lääne-Balkani riigid oma jõupingutustesse sõja ja COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks. Lääne-Balkani riikide integratsiooni kiirendamiseks tehakse palju, arvestades nende staatust kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatpiirkondadena. Seda tehakse ELi programmides ja ametites osalemise kaudu, aga ka stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute, majandus- ja investeerimiskava, kaasavate piirkondlike koostööraamistike, nagu ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ning ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kaudu ning võimaluse korral piirkondliku majandusintegratsiooni kaudu. EL on pidevalt suurendanud oma poliitilist koostööd Lääne-Balkani riikidega, keskendudes ühist huvi pakkuvatele valdkondadele, nagu justiits- ja siseküsimused, majandus ja ühtne turg, energeetika, transport ja digitaalpoliitika, elanikkonnakaitse, sotsiaalpoliitika, haridus ning teadusuuringud ja innovatsioon, samuti välisasjad, julgeolek ja kaitse. Viimati nimetatud valdkondades osalemine hõlmab küber- ja kaitsevõime tugevdamise toetamist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess näeb juba enne ühinemiskuupäeva ette märkimisväärse integratsiooni. Lisaks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevatele võimalustele pakuvad muud piirkondlikud lepingud, eelkõige transpordiühenduse ja energiaühenduse kohta, märkimisväärseid võimalusi integreerimiseks. Energiaühenduse kaudu avab EL Lääne-Balkani riikidele ka oma elektrituru, eeldusel et toimuvad regulatiivsed reformid. Sellega seoses on äärmiselt oluline edendada piirkonnas ja ELiga elektrituru integreerimise kava, sealhulgas võtta vastu ühine metoodika ülekandevõimsuse arvutamiseks. Rohepööre on Euroopa parim võimalus muutuda energiasõltumatumaks ning aidata kaasa ka kliimamuutuste aeglustamisele ja inimeste elu parandamisele. Kava „REPowerEU“, mida toetab ELi energiaalane välistegevus muutuvas maailmas, mille mõlemad käivitas Euroopa Komisjon 2022. aasta mais, aitab vähendada ELi ja Lääne-Balkani riikide sõltuvust Venemaa gaasist. Lääne-Balkani riikidelt oodatakse selle kava raames täielikku vastavust ELi õigusaktidele ja poliitilistele prioriteetidele. Uus ELi energiaplatvorm aitab ühendada nõudlust, koordineerida taristu kasutamist, pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste partneritega ning valmistuda gaasi, vesiniku ja veeldatud maagaasi ühisostudeks. Kava „REPowerEU“ toetab ka energiavarustuse mitmekesistamist osana energiajulgeoleku suurendamisest, sealhulgas maagaasitarnete mitmekesistamist. Kuigi lühiajalised meetmed võivad aidata selle olukorra mõju leevendada, näitab kriis selgelt, et rohe- ja digipööre on hädavajalik jätkusuutliku majanduskasvu ja mitmekesistamise saavutamiseks. Koostööd nendes valdkondades toetab Lääne-Balkani riikide suurem osalemine mitteametlikes nõukogudes ja regulaarsed kõrgetasemelised kontaktid. ELi juhid jätkasid koostööd oma Lääne-Balkani partneritega, sealhulgas tippkohtumistel, nagu viimati 2022. aasta juunis toimunud ELi ja Lääne-Balkani juhtide kohtumine. Pärast 2022. aasta mais toimunud välisasjade nõukogu istungit toimus esimene mitteametlik arvamuste vahetus ELi välisministrite ja kõigi kuue Lääne-Balkani partneri vahel. Alates Brdo tippkohtumisel võetud kohustustest on Lääne-Balkani partnereid kutsutud andma kirjalikku panust välisasjade nõukogu istungitel ning neile antakse seejärel ülevaade. Nad osalevad ka Euroopa diplomaatilise akadeemia katseetapis. 2021. aasta detsembris Brdo pri Kranjus toimunud iga-aastane ELi ja Lääne-Balkani riikide justiits- ja siseküsimuste ministrite foorum andis ELile võimaluse pidada piirkonnaga arutelusid rände, varjupaiga ja piirihalduse tugevdamise, terrorismi, äärmusluse ja radikaliseerumise vastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, õigusriigi põhimõtte tugevdamise ja kohtureformide üle. Kolme Lääne-Balkani platvormi kultuuri, teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse ministrite kohtumine toimus juunis 2022 Tiranas Lääne-Balkani riikide innovatsiooni-, teadus-, haridus-, kultuuri-, noorsoo- ja spordialase tegevuskavaga seoses algatatud tihedama koostöö raames. 2022. aasta juunis toimus Brüsselis ministrite dialoog digipoliitika regulatiivsete aspektide teemal. Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskavas jätkati eri riikides vajalike reformide ja investeeringute sidumist, andes pikaajalise visiooni eelkõige taristu- ja ühenduvuspoliitikast. Kava jõudis rakendusetappi ja oli jätkuvalt ELi abi käsitlev kava, mille eesmärk on ületada sotsiaal-majanduslik lõhe piirkonna ja ELi vahel ning aidata kaasa selle rohe- ja digipöördele. Majandus- ja investeerimiskava ning roheline tegevuskava, milles keskendutakse kliimameetmetele, ringmajandusele, bioloogilisele mitmekesisusele, reostuse vastu võitlemisele ja kestlikele toidusüsteemidele, on piirkonna parimad vahendid vastupanuvõime ja energiasõltumatuse järkjärguliseks suurendamiseks. Kava peamised juhtalgatused keskenduvad kivisöest loobumisele, gaasitarneteede mitmekesistamisele, taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisele ja energiasäästu suurendamisele renoveerimislaine algatuse kaudu. Üksikasjalik ülevaade Euroopa innovatsioonipartnerluse rakendamisest on esitatud käesoleva teatise lisas. Lääne-Balkani investeerimisraamistikus kiideti heaks ELi ja kahepoolsete rahastajate kaasrahastamine 24 taristu juhtinvesteeringuks peamistesse energia- ja transpordikoridoridesse ning sotsiaal- ja digitaalvaldkonna, taastuvenergia, energiatõhususe ning jäätme- ja reoveepuhastusjaamade jaoks koguväärtusega üle 3,3 miljardi euro. Piirkond teeb ELi toetusel edusamme ka rohelise tegevuskava rakendamisel. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha reformidega, et toetada rohepööret ja piirkondlikku majandusintegratsiooni, et kasutada ära investeeringute kogu potentsiaal. Selleks et paremini toetada pandeemiajärgset majanduse taastumist ja tulla toime Venemaa Ukraina-vastase sõja tagajärgedega, on äärmiselt oluline, et järgmistes majandusreformi programmides esitataks meetmed, millega edendada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu kooskõlas ELi rohepöörde ja digiülemineku prioriteetidega. Et haarata kinni võimalustest ja minimeerida võimalikke negatiivseid tagajärgi, mis nende väljakutsetega kaasnevad, on määrav see, et Lääne-Balkani partnerid ja Türgi säilitaksid makromajandusliku ja eelarvelise stabiilsuse ning rakendaksid struktuurireforme, selleks et tegeleda oma majanduses tuvastatud nõrkade kohtadega ja suurendada pikas perspektiivis nende vastupanuvõimet. Arvestades suurt ebakindlust, halvenevaid kasvuväljavaateid ning tugevat ja püsivat inflatsioonisurvet, on vaja sihipäraseid ja ajutisi meetmeid, et leevendada kahjulikku mõju kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele. Seda toetust tuleb hoolikalt tasakaalustada vajadusega taastada eelarvepuhvrid ja vähendada usaldusväärse keskpika perioodi eelarve konsolideerimise strateegiate abil valitsemissektori võlaga seotud haavatavust. Väga suure ja jätkuvalt kasvava inflatsiooni ümberpööramine, makromajandusliku tasakaalustamatuse piiramine ja makromajanduspoliitika usaldusväärsuse taastamine on Türgi puhul eriti olulised. Seetõttu ei ole täielik pühendumine majandusreformi programmides ja ELi liikmesriikidega ühiselt vastu võetud poliitikasuunistes sätestatud reformide elluviimisele hädavajalik mitte ainult konkurentsivõime parandamiseks, töökohtade loomise soodustamiseks ja sotsiaalse kaasatuse hõlbustamiseks, vaid ka eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks, ühinemisprotsessi majanduslike kriteeriumide täitmiseks ning ELi investeerimispaketi võimaliku mõju maksimeerimiseks. IPA III määruse vastuvõtmisega 2021. aasta septembris ja IPA III programmitöö raamistiku vastuvõtmisega 2021. aasta detsembris on käimas IPA III rakendamine. Enne 2021. aasta lõppu võttis komisjon vastu iga-aastased ja mitmeaastased rahastamisotsused väärtusega üle 4 miljardi euro. See on võimaldanud eelkõige rakendada Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava. IPA III programmitöö põhineb endiselt kindlal poliitilisel lähenemisviisil, mis hõlmab abi strateegilist ja dünaamilist suunamist ning mille keskmes on liikmesuse põhinõuded. 2021. aasta oktoobris ja 2022. aasta mais toimus komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel kaks kõrgetasemelist geopoliitilist dialoogi, et arutada IPA III rakendamise üldist lähenemisviisi, selle eesmärke ja IPA vahendite kavandamist.

Lääne-Balkani riigid peavad suurendama oma jõupingutusi ja koguma poliitilist tahet lahendada probleemid, mis takistavad ühise piirkondliku turu rakendamist, mis maksimeerib Euroopa innovatsioonipartnerlusest saadavat kasu. 2020. aasta novembris toimunud Berliini protsessi Sofia tippkohtumisel leppis piirkond kokku ambitsioonikas kavas luua ühine piirkondlik turg. Teatavaid edusamme on tehtud, nt roheliste transpordikoridoride laiendamine ELi liikmesriikidele. Kuid ühise piirkondliku turuga seotud sisulise tööga mitteseotud erimeelsuste tõttu ei ole siiani olnud võimalik saavutada tehnilisel tasandil sõlmitud lepingute poliitilist heakskiitu. Need kokkulepped ühise piirkondliku turu raames tooksid märkimisväärset kasu, suurendades kogu piirkonna atraktiivsust ja konkurentsivõimet, kiirendades pandeemiajärgset taastumist ning leevendades Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju. See meelitaks ligi ka investoreid, kes soovivad mitmekesistada tarneid ja lühemaid väärtusahelaid, ning aitaks maksimeerida ühenduvustaristusse tehtavatest investeeringutest saadavat kasu. Seetõttu on oluline, et kõik asjaosalised täidaksid konstruktiivset rolli piirkondliku ühisturu ülesehitamisel ja oma ühiselt võetud kohustuste täitmisel piirkonna inimeste ja ettevõtete hüvanguks. Albaania, Põhja-Makedoonia ja Serbia käivitatud avatud Balkani algatus võib mängida selles protsessis positiivset rolli, tingimusel et see põhineb ELi eeskirjadel ja on kaasav kõigi Lääne-Balkani partnerite suhtes. Hoolimata uutest tarnepiirangutest peaksid Lääne-Balkani riigid hoiduma ühepoolsete kaubanduspiirangute kehtestamisest. Esmajärjekorras tuleks loobuda kõigist olemasolevatest meetmetest, mis on vastuolus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutega ning Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga (CEFTA) ja ühise piirkondliku turu vaimuga. Venemaa agressioon Ukraina vastu on kogu piirkonnas leidnud tugevat vastukaja ning veelgi rõhutanud ühise välis- ja julgeolekupoliitika vastavusse viimise tähtsust laienemisprotsessis. Lääne-Balkani riigid ja Türgi ühinesid suure enamusega rahvusvahelisest üldsusest, sealhulgas ELiga, hääletades kahe ÜRO Peaassamblee resolutsiooni üle, mis käsitlevad Venemaa sissetungi Ukrainasse ja selle humanitaarmõju, ning hääletades ka Venemaa volituste peatamise üle inimõiguste nõukogus. Albaania on alates 2022. aasta jaanuarist mittealalise liikmena aktiivselt osalenud ÜRO Julgeolekunõukogus, sealhulgas agressiooni hukka mõistvate resolutsioonide kaastäitjana. Albaania, Montenegro ja Põhja-Makedoonia täielik vastavusse viimine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga on tugev märk nende strateegilisest valikust ELiga ühinemiseks. Samuti tunnustatakse ja tervitatakse asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina on märkimisväärselt suurendanud vastavusse viimise määra ametliku ÜVJPga, ning Kosovo ühepoolset vastavusse viimist. Serbia vastavusse viimise määr ÜVJPga on aruandeperioodil märkimisväärselt vähenenud. Eeldatakse, et Serbia täidab esmajärjekorras oma võetud kohustusi ning ühineb järk-järgult ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, sealhulgas piiravate meetmetega, kooskõlas läbirääkimisraamistikuga. Türgi vastavusmäär ÜVJPga vähenes aruandeperioodil veelgi, sealhulgas seetõttu, et ta ei ühinenud ELi Venemaa vastu suunatud piiravate meetmetega. Montenegro ja Serbia jätkasid komisjoni teatises „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ sätestatud muudetud metoodika kohaldamist, mis kiideti heaks 2021. aasta juunis nende riikidega peetud poliitilistel valitsustevahelistel konverentsidel. Montenegrol on läbirääkimisteks avatud kõik peatükid, millest kolm on ajutiselt suletud. Serbia edusammud reformide elluviimisel võimaldasid alustada läbirääkimisi rohelise tegevuskava 4. teemavaldkonna ja kestliku ühenduvuse üle 2021. aasta detsembris Serbiaga toimunud valitsustevahelisel konverentsil. Valitsustevahelisel konverentsil määrati kindlaks sammud edasiste teemavaldkondade avamise poole, tuginedes riigi eeldatavatele edusammudele, eelkõige õigusriigi reformidele ja suhete normaliseerimisele Kosovoga. 2021. aasta detsembris toimunud valitsustevaheline konverents Montenegroga näitas kätte poliitilise suuna töö kiirendamiseks, et täita õigusriigi vahekriteeriumid – mis on endiselt järgmine verstapost, milleni tuleb jõuda, et ühinemisläbirääkimistel edasi liikuda. Kooskõlas läbivaadatud metoodikaga hindab komisjon käesolevas teatises esitatud järeldustes ja soovitustes Montenegro ja Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste üldist tasakaalu ning teeb kummagi riigi jaoks ettepanekuid edasise tegevuse kohta. Järgmised valitsustevahelised konverentsid peaksid toimuma pärast käesoleva iga-aastase aruannete paketi ja sellele järgnevate nõukogu järelduste avaldamist. 19. juulil toimusid Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga valitsustevahelised konverentsid ühinemisläbirääkimiste teemal. Sellega tunnustati mõlema riigi püsivat pühendumust, reformide saavutusi ja vastupanuvõimet ELiga ühinemise poole liikumisel. Esimest korda kohaldatakse muudetud laienemismetoodikat tervikuna, lisades seega kogu läbirääkimisprotsessi suurema prognoositavuse, dünaamilisuse ja tugevama poliitilise juhtimise. Komisjon algatas viivitamata sõelumisprotsessi. Sõelumine on ELi õigustiku analüütiline läbivaatamine, mille viivad ühiselt läbi komisjon ja iga kandidaatriik. See protsess võimaldab viimastel tutvuda liidu õigustikuga ja seejärel näidata oma taset ELi õigusaktidega vastavusse viimisel ning visandada edasise vastavusse viimise kavad. Komisjoni arvamuses Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta määrati kindlaks 14 põhiprioriteeti, mida Bosnia ja Hertsegoviina peab täitma, et komisjon saaks soovitada alustada ELiga ühinemise läbirääkimisi. Nõukogu kinnitas need 14 põhiprioriteeti 2019. aastal. 2022. aasta juunis väljendas Euroopa Ülemkogu valmisolekut anda Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatus ning kutsus komisjoni üles andma aru 14 põhiprioriteedi rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu nendele, mis kujutavad endast olulist reformikogumit. Käesolev pakett vastab sellele taotlusele. EL on jätkuvalt toetanud Kosovoga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamist ning jätkas valitsuse nõustamist ELiga seotud peamiste reformide osas. Komisjoni ettepanek vabastada Kosovo kodanikud viisanõudest on nõukogus veel menetluses. Selle küsimuse käsitlemine kiireloomulise küsimusena on taas esmatähtis. Komisjon jääb oma 2018. aasta hinnangu juurde, et kõik nõukogu kehtestatud kriteeriumid viisanõude kaotamiseks Kosovo suhtes on täidetud. Türgi on ELi kandidaatriik ja üks olulisemaid partnereid peamistes ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu kaubandus, ränne, terrorismivastane võitlus, rahvatervis, kliima, energeetika, transport ja piirkondlikud küsimused. Energia valdkonnas on Türgi jätkuvalt ELi jaoks oluline ja usaldusväärne transiidiriik. Ühinemisläbirääkimised Türgiga on endiselt seiskunud. Türgi ei ole Euroopa Liidust kaugenemise negatiivset trendi tagasi pööranud, vaid seal on toimunud suur tagasiminek demokraatia, õigusriigi, põhiõiguste ja kohtusüsteemi sõltumatuse valdkonnas. Sellistes küsimustes peetav dialoog jääb ELi ja Türgi suhete lahutamatuks osaks. Dialoog ja koostöö Türgiga tugevnes kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2021. aasta suunistega. Euroopa Liit on valmis töötama käsikäes Türgiga järk-järgult, proportsionaalselt ja tagasipöörataval viisil, et suurendada koostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas, tingimusel et säilitatakse pingeleevendus, Türgi osaleb selles koostöös konstruktiivselt ja järgitakse Euroopa Ülemkogu hiljutistes järeldustes sätestatud tingimusi. EL on strateegiliselt huvitatud stabiilsest ja turvalisest keskkonnast Vahemere idaosas ning koostööl põhinevate ja vastastikku kasulike suhete arendamisest Türgiga. Võttes arvesse ühisteatist, kinnitas EL taas oma otsustavust kasutada rahvusvahelist õigust rikkuvate provokatsioonide või ühepoolsete meetmete korral enda ja oma liikmesriikide huvide kaitsmiseks ning piirkondliku stabiilsuse säilitamiseks tema käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi. 2016. aastal tehtud ELi-Türgi avaldus on olnud jätkuvalt tulemuslik ning on senini jäänud peamiseks rändekoostöö raamistikuks. Türgi jätkas märkimisväärseid jõupingutusi, et võtta vastu rohkem kui neli miljonit Süüriast ja teistest riikidest pärit pagulast. Siiski jätkusid probleemid avalduse rakendamisel, kuna Türgi peatas 2020. aasta märtsis ühepoolselt ebaseaduslike rändajate ja tagasilükatud varjupaigataotlejate tagasisaatmise Kreeka saartelt. Ebaseaduslike piiriületuste arv Türgi ja ELi vahel on jäänud märkimisväärselt väiksemaks kui enne ELi-Türgi avalduse vastuvõtmist. 2021. aastal kasutas suurim osa ELi saabujatest alternatiivseid smugeldamisteid Küprose valitsuse kontrolli all olevatele aladele ja Itaaliasse. Neid teid läbivad ebaseadusliku rände vood on 2022. aastal märgatavalt kasvanud. EL on jäänud kindlaks oma võetud kohustusele anda Türgis asuvatele pagulastele ja neid vastu võtvatele kogukondadele märkimisväärset rahalist toetust. Türgi pagulasrahastu on kaasanud 6 miljardit eurot. Selle täielik tegevuseelarve sai lepingutega kaetud 2020. aasta lõpuks ning 2022. aasta juuni seisuga oli välja makstud üle 4,7 miljardi euro. Pagulasrahastu saavutuste hulgas on 1,9 miljoni pagulase abistamine nende põhivajaduste rahuldamisel, 740 000 pagulaslapse kooli aitamine, 405 kooli käimasolev ehitamine ja enam kui 22,8 esmatasandi tervishoiukonsultatsiooni korraldamine. Komisjon eraldas ajavahemikuks 2020–2023 veel 3,5 miljardi euro suuruse paketi. Selle hulka kuulub rändehalduse ja piirikontrolli rahastamine, eelkõige Türgi idapiiril. Nii EL kui ka Türgi saavad jätkuvalt osa tolliliidu hüvedest ja Türgi majanduslik integratsioon ELiga on endiselt suur. Komisjon jätkas intensiivsemat koostööd Türgiga, et kõrvaldada kaubandustõkked, mis pärsivad tolliliidu sujuvat toimimist. Siiski on saavutatud vähest edu ja enamikku kaubandustõketest ei ole kõrvaldatud. Türgi ühepoolne välispoliitika on olnud endiselt vastuolus ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika prioriteetidega ning ELi laiemate huvidega, eelkõige seetõttu, et Türgi on sekkunud mõnedesse piirkondlikesse konfliktidesse ja toetanud sealset sõjategevust. Türgi oli siiski avatud poliitilisele dialoogile piirkondlikes küsimustes. Türgi vastavusmäär ÜVJPga halvenes veelgi. Euroopa Ülemkogu väljendas lootust, et Türgi ja kõik asjaosalised aitavad kaasa piirkondlike kriiside lahendamisele. Türgi tegutseb aktiivselt diplomaatiliselt, et tegeleda mitmesuguste probleemidega, mis tulenevad Venemaa agressioonist Ukrainas, püüdes konflikti leevendada näiteks relvarahu saavutamisega. Samuti tegi ta diplomaatilise algatuse Ukraina teravilja ekspordi hõlbustamiseks. Ukraina ja Venemaa vahel juulis Istanbulis ÜRO ja Türgi vahendusel sõlmitud kokkulepe ei oleks olnud võimalik ilma Türgi konstruktiivse rollita, kes samuti osaleb kokkuleppe rakendamise hõlbustamises. Sellest hoolimata valmistab Türgi mitte liitumine Venemaa-vastaste sanktsioonidega erilist muret seoses toodete, sealhulgas kahesuguse kasutusega kaupade vaba ringlusega ELi-Türgi tolliliidus. See võib ELi sanktsioone kahjustada. Tolliliidu jätkuvaks toimimiseks peavad pooled täielikult järgima kehtivaid eeskirju ja vältima vastastikuse usalduse õõnestamist. Türgi on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi majandus- ja kaubandussuhete arendamiseks Venemaaga. Dialoogi jätkamine heas usus ja hoidumine ühepoolsetest meetmetest, mis on vastuolus ELi huvidega ning rikuvad rahvusvahelist õigust ja ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi, on vajalik eeldus Vahemere idaosas stabiilse ja turvalise keskkonna tagamiseks ning ELi ja Türgi vahel koostööl põhinevate ja vastastikku kasulike suhete arendamiseks. Kõik erimeelsused tuleb lahendada rahumeelse dialoogi abil ja vastavuses rahvusvahelise õigusega. Varoshas võetavad meetmed, mis on vastuolus asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega, kahjustasid jätkuvalt väljavaadet taasalustada läbirääkimisi ja jõuda Küprose probleemile tervikliku lahenduse leidmiseni. Türgi peaks viivitamatult tühistama kõik Varosha suhtes alates 2020. aasta oktoobrist võetud meetmed ja sammud. II. ÜHINEMISPROTSESSI PÕHIALUSED Laienemisprotsessis osalevatelt riikidelt oodatakse, et nad arendaksid pidevalt edasi oma reformikavasid põhialuste valdkonnas, jätkates reforme ja näidates edusamme õigusriigi, majanduse, demokraatlike institutsioonide toimimise ja avaliku halduse reformi valdkonnas. Tugevate ja pöördumatute saavutuste tagamine kõigis nendes valdkondades on ELi liikmesuse nõuete täitmisel endiselt otsustava tähtsusega. Mõnel juhul on saavutatud edu kohtureformis, inimõiguste õigusraamistiku täpsustamisel ja avaliku halduse reformides. Hoolimata tehtud edusammudest ei ole veel näidatud tugevat poliitilist tahet reformide elluviimiseks. Edusammud majanduslike ühinemiskriteeriumide täitmisel on olnud liiga aeglased, et märgatavalt vähendada majanduslikku lõhet ELiga. Poliitiline ja institutsiooniline vastuseis muutustele jätkub ning mõnes riigis on täheldatud negatiivset arengut. See puudutab näiteks üha vaenulikumat keskkonda kodanikuühiskonna, sõnavabaduse ja meediavabaduse vallas ning katseid kasutada kohtuvõimu lubamatut mõjutamist ja poliitilist sekkumist sellesse. Korruptsioonivastaste raamistike nõuetekohane jõustamine peaks jääma laienemisprotsessis osalevates riikides prioriteediks, sealhulgas korruptsioonivastaste meetmete süvalaiendamine korruptsiooni suhtes kõige haavatavamatesse sektoritesse. Edusamme on vaja teha riigihangete vastavusse viimisel Euroopa standardite ja heade tavadega, huvide konflikti ennetamise tugevdamisel ning avaliku teenuse usaldusväärsuse tugevdamisel. Riigi kaaperdamise elementide ohjeldamiseks ja tõhusaks käsitlemiseks on vaja sidusaid ja järjepidevaid jõupingutusi. Heade tulemuste saavutamine kõikidel tasanditel korruptsiooni vastu võitlemise vallas ennetavate uurimiste läbiviimisel, süüdistuste esitamisel ja lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ning võitluses tõsise ja organiseeritud kuritegevusega on endiselt pikaajaline eesmärk, mis nõuab jätkuvalt tugevamaid järjepidevaid jõupingutusi, sealhulgas strateegilise ja tegevussuutlikkuse edasise tugevdamise kaudu. Demokraatlike institutsioonide toimimine Demokraatlike institutsioonide toimimiseks vajalike meetmete võtmine on laienemisprotsessi jaoks väga oluline, kuid tõelist poliitilist tahet asjakohaste reformide elluviimiseks ei ole paljudel juhtudel veel näidatud. Tugev poliitiline polariseerumine ja erakondadevahelise dialoogi puudumine mõjutavad endiselt parlamentide toimimist, eelkõige Lääne-Balkani riikides, kuigi aruandeperioodil täheldati mõningaid positiivseid samme. Serbias toimusid 3. aprillil 2022 üldiselt rahulikus õhkkonnas presidendivalimised, ennetähtaegsed parlamendivalimised ja Belgradi linnavolikogu valimised. Osalesid kõik asjaomased poliitilised jõud, mistõttu on parlament võrreldes 2020. aasta valimistega nüüd pluralistlikum ja kaasavam. Enne valimisi osales ka suur hulk poliitilisi osalejaid konstruktiivses erakondadevahelises dialoogis, mida aitas korraldada Euroopa Parlament. Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo juhitud rahvusvahelised vaatlejad täheldasid parlamendivalimistel siiski mitmeid puudusi. Märkimisväärsed viivitused valimistulemuste lõplikul vormistamisel ja seega uue valitsuse moodustamisel aeglustasid otsuste tegemist. Uut käitumisjuhendit muudeti 2021. aasta septembris ja 2021. aasta oktoobris loodi eetikakomisjon. Parlamentaarses arutelus solvati endiselt poliitilisi vastaseid ja kodanikuaktiviste. Montenegros jätkus polariseerumine, erakondadevahelise konstruktiivse koostöö puudumine ja suutmatus saavutada konsensust riiklikku huvi pakkuvates olulistes küsimustes ning kõik see põhjustas kahe lõhestunud valitsuse kukutamise umbusaldushääletusega. Montenegro institutsioonide nõuetekohast toimimist on tugevalt mõjutanud poliitiline volatiilsus, otsuste tegemise ja reformide elluviimise seiskumine. Peamiste kohtuorganite toimimist nõrgestas nende ebatäielik koosseis, mille põhjustas parlamendi suutmatus valida uusi liikmeid. Septembri keskpaigast ei saanud konstitutsioonikohus oma rolli täita kvoorumi puudumise tõttu, mis suurendas poliitilist ebakindlust.

Kosovos oli 2021. aastal valitud valitsus tänu kindlale enamusele poliitiliselt ja institutsionaalselt stabiilne. See oleks pidanud andma Kosovole võimaluse kiirendada jõupingutusi demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks, korruptsiooni vastu võitlemiseks ja seadusandliku tegevuse intensiivistamiseks, sealhulgas ELiga seotud reformide valdkonnas. Kuid sagedane kvoorumi puudumine assamblees ja opositsioonierakondadepoolne boikoteerimine põhjustas viivitusi oluliste seaduste vastuvõtmisel. Vaja on teha jõupingutusi, et tugevdada assamblee rolli konstruktiivse poliitilise dialoogi ja konsensuse saavutamise eestvedajana, eelkõige seoses ELi reformikavaga. 2021. aasta sügisel toimunud kohalikud valimised olid üldiselt hästi korraldatud, läbipaistvad ja konkurentsipõhised, välja arvatud Kosovo serblaste omavalitsustes, kus poliitiline konkurents oli piiratud. Pikaajaliste puudustega tuleb veel tegeleda. Albaanias võtsid pärast 2021. aasta üldvalimisi oma kohad parlamendis sisse suurimatest opositsioonierakondadest valitud liikmed. Mis puudutab ELiga seotud reforme, siis saavutas assamblee erakondadevahelise konsensuse põhiseaduse muutmise suhtes, et pikendada kohtukontrolli organite ametiaega. Suurima opositsioonipartei sisekonflikt on siiski mõjutanud parlamendi tegevust. Valitsuse tasandil on Albaania üldiselt keskendunud ELi reformikavale. Põhja-Makedoonias jäi parlament poliitilise dialoogi peamiseks foorumiks. Pärast pingelisi arutelusid võttis parlament ettepaneku kohta vastu järeldused, mis sillutasid teed ühinemisläbirääkimiste alustamisele. Selle tööd mõjutasid aga poliitiline polariseerumine ja peamise opositsioonipartei poolne aktiivne blokeerimine, mis mõjutas mõne õigusakti vastuvõtmist. Parlament ja valitsus võtsid kohustuse algatada ja saavutada esmajärjekorras asjakohased põhiseaduse muudatused, et hõlmata põhiseadusega kodanikud, kes elavad riigi piires. Bosnias ja Hertsegoviinas tõid poliitiline polariseerumine ja tõkestamised kaasa demokraatlike institutsioonide töö ja ELi-suunaliste reformide seiskumise. Presidentuur, ministrite nõukogu ja parlament jäid kuni 2022. aasta kevadeni blokeerituks. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohased valdkonnapoliitika dialoogi kohtumised ELiga ei saanud toimuda enne 2022. aasta juunit. Serblaste Vabariik tegi algatusi riigi pädevuse ühepoolseks ülevõtmiseks. Need algatused on nüüd kas peatatud või nende üle tehakse põhiseaduslikkuse kontrolli. Kõrge esindaja kasutas aruandeperioodil oma täitevvolitusi neli korda, et ületada takistused ja eraldada sealhulgas raha 2022. aasta oktoobri valimiste korraldamiseks. Riigieelarve võeti vastu alles juuni lõpus. Riigiasutused hakkasid taas toimima 2022. aasta kevadel ja tehti esimesed sammud reformide mahajäämusega tegelemiseks. Poliitikas osalejad näitasid üles ühtset lähenemisviisi, võimaldades Bosnial ja Hertsegoviinal võtta vastu riigihankeseaduse ning saada liidu elanikkonnakaitse mehhanismis osalevaks riigiks. Üldvalimised toimusid 2. oktoobril; OSCE/ODIHRi esialgsete järelduste kohaselt olid need üldiselt konkurentsivõimelised ja hästi korraldatud, kuid neid iseloomustas usaldamatus avaliku sektori asutuste vastu ja etniliselt lõhestav retoorika. Samal päeval kehtestas kõrge esindaja Bosnias ja Hertsegoviinas muudatused föderatiivse vabariigi põhiseaduses ning valimisseaduses, mille eesmärk on lahendada mitmeid funktsionaalsusküsimusi ja ametivõimude õigeaegset moodustamist. Türgis on aruandeperioodil jätkunud demokraatia tagasilangus. Hoolimata eriolukorra lõppemisest 2018. aastal on paljud õigusnormid, millega anti valitsusele erakorralised volitused ja säilitati mitmed eriolukorra piirangud, jäänud õigussüsteemi osaks ning see on mõjutanud demokraatiat ja põhiõigusi. Presidentaalse süsteemi struktuursed puudused püsisid. Parlamendil ei olnud endiselt vajalikke vahendeid, et panna valitsus aru andma. Kohtusüsteem ja põhiõigused Õigusriigi alustalaks on sõltumatu, erapooletu, vastutustundlik ja professionaalne kohtusüsteem, mis toimib tõhusalt ning mille otsuseid täidetakse tulemuslikult. Teatavatel juhtudel saavutati mõningaid edusamme kohtureformidega. Lääne-Balkani riikides ja Türgis seisavad kohtuasutused siiski silmitsi paljude probleemidega. Eelkõige jätkus põhjendamatu väline surve kohtusüsteemile, kahjustades kohtunike ja prokuröride sõltumatust, ohustades üldist institutsioonilist tasakaalu ja mõjutades lõppkokkuvõttes riigivõimude lahusust. Selle tulemusena nõrgeneb põhimõte „võrdsus seaduse ees“. Otsustavad edusammud tugeval poliitilisel tahtel põhinevate kohtureformide rakendamisel on endiselt olulised. Kohtufunktsioonide konsolideerimine, millel on kindlad pikaajalised tulemused, on ühinemisprotsessi edasise arengu jaoks väga oluline. Albaania on teinud jätkuvalt suuri edusamme oma ulatusliku kohtureformi rakendamisel, sealhulgas jätkates käegakatsutavate tulemuste tagamist kontrolliprotsessis. Konstitutsioonikohus toimib endiselt täielikult. Ülemkohtus toimunud ametissenimetamiste tulemusel on kohtuasjade mahajäämus esimest korda vähenenud. Kohtuasjade haldamise süsteemi ja õigusharidussüsteemi puhul ei ole veel edusamme tehtud. Põhja-Makedoonia on teinud mõningaid edusamme oma kohtustrateegia järjepideval rakendamisel. Kohtusüsteem on näidanud oma pühendumust kaitsta enda ausameelsust ja sõltumatust. Õigusasutused on kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise, edutamise, tasemeõppe ja ametist vabastamise uusi eeskirju kohaldanud järjepidevalt. Tuleb eraldada vajalikud vahendid, et tagada kohtuasjade automatiseeritud haldamise infosüsteemi täielik toimimine. Serbia tegi mõningaid üldisi edusamme kohtusüsteemi sõltumatuse ja vastutuse tugevdamisel, kiites 2022. aasta veebruaris heaks asjakohased põhiseaduse muudatused. Järgmisena on oluline muuta reformi täielikult jõustavaid rakendusakte kooskõlas põhiseaduses sätestatud tähtaegadega. Serbia on rakendusaktide koostamiseks loonud kaks eksperdirühma. Kosovo on saavutanud teatud edu kohtureformide edendamisel. Astuti samme õigusriigi strateegia ja tegevuskava rakendamiseks ning võeti vastu uus prokuratuurisüsteemi reguleeriv õigusraamistik. Siiski on vaja astuda lisasamme, et suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja sõltumatust. Montenegro edu peamiste kohtureformide elluviimisel on olnud piiratud. Endiselt valmistab muret institutsioonide toimimine ja sõltumatute kohtu- ja prokuratuurinõukogude konsolideerimine, aga ka see, et kohtuliku vastutusega seotud küsimustes ollakse ikka veel algusetapis. Eriprokuratuuri uurimised mitme kõrgetasemelise juhtumi puhul tõid kaasa ülemkohtu endise presidendi ja kaubanduskohtu presidendi vahistamise, sest neile on esitatud süüdistus korruptsioonis ja organiseeritud kuritegevuses. Uuritavad juhtumid ei ole veel kohtusse jõudnud. Bosnia ja Hertsegoviina on kohtureformiga maha jäänud ning sektori tugevdamisel ei ole tehtud mingeid edusamme. 2022. aasta mais lükati parlamendis tagasi seadusandlikud muudatusettepanekud, mille eesmärk oli kehtestada kohtunikuameti kandjate varadeklaratsioonide kontrollimise süsteem. Kuna puudus tõeline poliitiline pühendumus õigusriigi põhimõtte ja ELi suuna järgimisele, halvenes õigussektori üldine usaldusväärsus. Türgis on viimastel aastatel täheldatud tagasilangus jätkunud. Kohtusüsteemi sõltumatuse süsteemse puudumisega ei ole tegeletud. Poliitiline surve kohtusüsteemile on jätkunud, kahjustades kohtusüsteemi sõltumatust ja üldist kvaliteeti. Türgi keeldumine kõigi Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaste otsuste rakendamisest on veelgi suurendanud muret selle pärast, kas Türgi järgib rahvusvahelisi ja Euroopa norme. Euroopa Inimõiguste Kohtu Kavala kohtuasjas tehtud otsuse täitmata jätmine, mille tulemusena algatas Euroopa Nõukogu Türgi vastu rikkumismenetluse, on tekitanud tõsiseid kahtlusi, kas riik täidab oma kohustusi Euroopa Nõukogu liikmena. Jätkuvalt on kohtusüsteemi sõltumatust, tõhusust ja professionaalsust nõrgendanud kohtunike ja prokuröride volituste peatamine ja ametist vabastamine. Türgi ametiasutused peavad süsteemis esinevad suured puudujäägid kiirkorras kõrvaldama, sealhulgas seoses õigusega õiglasele kohtumenetlusele ja süütuse presumptsiooni põhimõtte range järgimisega. Korruptsioon on Lääne-Balkanil ja Türgis endiselt laialt levinud. Edusammud tõhusas korruptsioonivastases võitluses on ebaühtlased. Teatavates riikides on saavutatud mõningast edu, eelkõige korruptsiooni ennetamisega seotud valdkondades. Läbipaistvuse ja ausameelsuse suurendamiseks ning käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks on endiselt vaja tõelist poliitilist tahet ja selget pühendumust reformipüüdluste jätkamiseks, et saavutada veenvaid tulemusi uurimistes, süüdistuste esitamisel ja lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel. Peamistes sektorites on vaja korruptsioonivastaseid meetmeid veel rohkem süvalaiendada, et edendada reforme ja võidelda korruptsiooniga kõigis valdkondades sisukamal ja tõhusamal viisil. Korruptsiooni suhtes kõige haavatavamad sektorid vajavad sihipäraseid riskihindamisi, et teha kindlaks korruptsiooniriskid ja nõrgad kohad ning käivitada lõpuks jõuliste korruptsioonivastaste meetmete väljatöötamine. Korruptsioonivastaseid strateegiaid ja tegevuskavasid tuleb rakendada süstemaatiliselt ja struktureeritult, sealhulgas sellistes olulistes sektorites nagu riigihanked, riigi rahanduse juhtimine, energeetika, transport, tervishoid, vesi, taristu, loodusvarad ja haridus. Kõrgetasemelise ja poliitilise korruptsiooniga tuleb võidelda otsustavamalt, sest endiselt on märke avalike ja erahuvide tugevast seotusest. Riigihanked on laialt levinud korruptsioonile endiselt eriti vastuvõtlikud. Jõuliste ja kaugemaleulatuvate meetmete abil tuleb riigihankeprotsessi kõikides osades tugevdada kontrollimehhanisme ning tuntavalt suurendada läbipaistvust. Põhja-Makedoonia on jätkanud jõupingutusi võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu ning teinud mõningaid edusamme. Riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon on täitnud oma ülesandeid ennetavalt. Riik jätkas koostööd rahvusvaheliste partneritega ja kooskõlastas nendega organiseeritud kuritegevuse vastast tegevust. Albaanias viis korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane eristruktuur (SPAK) läbi kriminaalmenetlusi ja finantsuurimisi, mille tulemusel tehti mõnes kõrgetasemelises kohtuasjas lõplik süüdimõistev kohtuotsus; kohtusüsteemi kontrollimine annab korruptsioonivastases võitluses jätkuvalt tulemusi. Serbia on teinud edusamme Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovituste edasisel rakendamisel. Uue korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava koostamisega on aga hiljaks jäädud. Montenegro on parandanud oma tulemusi korruptsiooni ennetamisel, kuid korruptsiooni, sealhulgas kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni vastases võitluses on endiselt vaja usaldusväärseid kriminaalõiguslikke meetmeid. Kosovos saavutati mõningaid edusamme märkimisväärse korruptsioonivastase õigusaktide paketi vastuvõtmisega, mis hõlmab uut kriminaalmenetluse seadustikku, korruptsiooni ennetamise ameti seadust, vara deklareerimise seadust ja erakondade rahastamist reguleerivaid õigusakte. Bosnia ja Hertsegoviina parlament lükkas tagasi huvide konflikti käsitleva seaduse, samal ajal kui kohtulikud järelmeetmed avalikku kõlapinda leidnud korruptsioonijuhtumite puhul olid valikulised ja läbipaistmatud. Lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste arv kõrgetasemeliste juhtumite puhul oli endiselt väga väike. Türgis aruandeperioodil edusamme ei tehtud. Parandada tuleb õigusraamistikku ja institutsioonilist struktuuri, et piirata poliitilist ja lubamatut mõjutamist korruptsioonijuhtumite menetlemisel ning lahendamisel. Enamikku GRECO soovitustest ei ole rakendatud. Kõigis Lääne-Balkani riikides takistab organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite tõhusat uurimist ja lahendamist jätkuvalt pidev inim- ja rahaliste ressursside nappus õigusasutustes ning sihtotstarbelise suutlikkuse ja eksperditeadmiste puudumine finantsuurimiste valdkonnas. Kohtusüsteemi suutlikkuse suurendamise meetmed on küll kättesaadavad, kuid ebapiisavad stimuleerivad struktuurid, ebatõhusad tulemusjuhtimise süsteemid ja kohtusüsteemi haavatavus poliitilise surve suhtes põhjustavad kohtuasjade halba haldamist, pikalevenivaid menetlusi ning vara arestimise ja konfiskeerimismeetmete madalat määra. Põhiõigused on Lääne-Balkanil suures osas seadustega ette nähtud, kuid endiselt on probleeme nende tegeliku rakendamisega. Poliitikaraamistik on järk-järgult valmimas, eelkõige diskrimineerimisvastase võitluse ja soolise vägivalla vastu võitlemise valdkonnas, kuid endiselt esineb süsteemseid lünki rahastamismeetmetes, millega edendatakse ja kaitstakse inimõigusi, ning paljud sektorid sõltuvad ikka veel rahastajatest. Ombudsmani institutsioonidel on jätkuvalt keskne roll inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel Lääne-Balkani riikides ning nii omaenda kui ka teiste sõltumatute asutuste soovitustes. Piirkonna valitsused peavad järjepidevalt järgima kõiki rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõiguste seire organite soovitusi, sealhulgas vanglatingimuste ja väärkohtlemise ennetamise kohta. Kodanikuühiskond täiendab või isegi asendab valitsuse tegevust teenuste osutamisel ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Eelmistes riigiaruannetes esitatud probleemid ja soovitused on suures osas endiselt aktuaalsed ning nendega tuleb kiiremas korras tegeleda. Türgis on inimõiguste olukord halvenenud ja see on jätkuvalt suur probleem. Sõnavabadus, meediavabadus ja pluralism on demokraatliku ühiskonna alustalad ja neid tuleb alal hoida. Kogu Lääne-Balkani piirkonnas on selles valdkonnas tehtud vähe edusamme ja mõnes riigis üldse mitte. Varasemates aruannetes esitatud soovitused on endiselt suures osas täitmata. Pluralism on piirkonnas endiselt iseloomulik, kuid meedia sõltumatust ja kvaliteetse professionaalse ajakirjanduse arengut takistavad omavahel seotud äri- ja poliitilised huvid ning halvad tööturutingimused, mis toovad kaasa enesetsensuuri. Ajakirjanike ähvardamine, hirmutamine ja nendevastane vägivald ning ametiisikute halvustavad märkused tekitavad jätkuvalt suurt muret. Kõik see võib meediavabaduse kasutamisest eemale pelutada ning selliste intsidentide uurimise ja nende eest vastutusele võtmise tempot tuleb kiirendada. Tuleb tagada meediaregulaatorite ja avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatus, sealhulgas piisava rahastuse ja juhtkonnaliikmete tulemuspõhise ametisse nimetamise kaudu. Samuti tuleb rohkem toetada sõltumatute eneseregulatsiooniorganite tegelikku toimimist. Kõik piirkonna riigid peavad suurendama läbipaistvust meedia rahastamises.

Suur tagasilangus Türgis on süvenenud: sõnavabaduse kasutamine ja opositsiooni võimalused end kuuldavaks teha olid endiselt märkimisväärselt piiratud. Jätkunud on kriminaalasjad ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate, juristide, kirjanike, opositsioonipoliitikute, üliõpilaste ja sotsiaalmeedia kasutajate vastu ning nende süüdimõistmine. Enamiku Lääne-Balkani riikide ametiasutused tugevdasid oma strateegilisi raamistikke, et täita soolise võrdõiguslikkuse ja soolise vägivalla vastases võitluses võetud kohustusi, kuid see peab väljenduma praktilistes täiustustes: tuleb eraldada vajalikud vahendid ja tugevdada abi kõigi vägivallavormide ohvritele, kuna sooline vägivald, sealhulgas koduvägivald, on endiselt suur probleem. Türgis jätkus tagasilangus soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste õiguste valdkonnas; lisaks sagenes vaenukõne sõltumatute naisorganisatsioonide vastu. Diskrimineerimisvastased seadused ja poliitika on üldiselt paigas, kuid võrdõiguslikkust edendavatele asutustele ja üksustele, kelle ülesanne on kaitsta diskrimineerimise eest, tuleb anda piisavad vahendid oma volituste täitmiseks. Piirkonnas on suundumus vaenukõne suurenemisele ning paljud diskrimineerimisjuhtumid, vihakuriteod ja vihakõne episoodid jäävad uurimata. Lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning queer-inimeste (LGBTIQ) õigusi käsitlev õigus- ja poliitiline raamistik on väljatöötamisel, kuid toetus ühiskonna kõigist osadest on endiselt probleem ja mitmed õigusaktid on endiselt takerdunud. Seadusi tuleb praktikas järgida, kuna diskrimineerimine ja vaenukõne on ikka veel sagedased. Türgis ei ole LGBTIQ-inimeste põhiõiguste kaitse tagatud ning LGBTIQ-kogukonna vihkamist õhutavad avaldused ja laimukampaaniad tekitavad endiselt suurt muret. Jätkuvalt on vaja teha jõupingutusi, et tugevdada laste õigusi ning parandada institutsioonidevahelist koordineerimist tõhusate lastekaitse- ja lastehoiusüsteemide loomiseks kooskõlas lapse parimate huvidega. Tuleb edasi arendada lapsesõbralikke kohtusüsteeme ning teha kättesaadavaks ja süsteemsemalt kasutatavaks kinnipidamise alternatiivid, et seda kasutataks üksnes viimase abinõuna. Lastevastane vägivald ja varajased abielud on endiselt suur probleem. Puuetega inimeste õigusi tuleb paremini kaitsta ja neile tuleb pöörata asjakohast tähelepanu. Käsitlemist vajavad küsimused hõlmavad üleminekut kogukonnapõhisele hooldusele ja iseseisvale elule kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni nõuetega ning üldiselt suuremat aktsepteerimist, juurdepääsetavust ja kaasamist. Vähemuste kaitsmine nõuab paremat koordineerimist ja tuleb tagada enesemääramise õiguse austamine. Romad on endiselt piirkonna enim puudustkannatavad kogukonnad. Sel aastal tõestas enamik valitsusi (välja arvatud Türgi) oma poliitilist pühendumust romade kaasamisele, võttes vastu uued romasid käsitlevad strateegiad ja tegevuskavad, mille eesmärk on viia need kooskõlla ELi raamistikuga. Nüüd tuleks esmatähtsaks pidada nende rakendamist, sealhulgas vajaliku raha eraldamist. Õigus, vabadus ja turvalisus Organiseeritud kuritegevus on jätkuvalt Lääne-Balkani riikidele ja Türgile suur julgeolekuoht. Piirkonnas ja sellest väljaspool tegutsevad võimsad kuritegelikud võrgustikud, millel on oluline roll ülemaailmses ebaseaduslike kaupadega kauplemises ning inimeste smugeldamises Euroopa Liitu ja Euroopa Liidu piires. Need kuritegelikud võrgustikud on osutunud COVID-19 pandeemia ärakasutamisel väga osavaks ja on oht, et nad kasutavad ära Venemaa sissetungi Ukrainasse, sealhulgas suurte relvavarude olemasolu Ukrainas. Mõnes riigis olemasolevaid investoritele kodakondsuse andmise kavasid ja investoritele elamisloa andmise kavasid võib kasutada ELi lühiajalise viisa menetlusest möödahiilimiseks ning selle menetlusega kaasnevate individuaalsete rände- ja julgeolekuriskide põhjaliku hindamise vältimiseks, sealhulgas võimalikuks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmetest ning rahvusvahelistest sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks. Sellised kavad tuleks viivitamata lõpetada. Kui leitakse, et investoritele kodakondsuse andmise kavade alusel kodakondsuse andmine kujutab endast suuremat ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule ja avalikule korrale, võib viisavabaduse peatada . Jätkuvalt tihenes õiguskaitsealane koostöö ELi ja Lääne-Balkani riikide vahel, sealhulgas ELi justiits- ja siseküsimuste asutustega. Pärast nõukogu järelduste vastuvõtmist 2021. aasta märtsis integreeriti õiguskaitsealane koostöö kolmandate riikidega kõikidesse kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) operatiivtegevuskavadesse, mille tulemusena suurenes Lääne-Balkani riikide osalemine EMPACTis. 2022. aastal teatati 300 juhtumist (võrreldes 159 juhtumiga 2021. aastal), kus Lääne-Balkani partnerid kohustusid operatiivmeetmetes osalema. Albaania jätkas ühe operatiivmeetme juhtimist, Montenegro ja Albaania juhtisid ühiselt vastavalt nelja ja kaht operatiivmeedet, samal ajal kui Serbia ja Põhja-Makedoonia juhtisid kumbki ühiselt ühte operatiivmeedet. Bosnia ja Hertsegoviina on ainus partner, kes vähendas oma osalemist EMPACTis. Piirkonna partnerid osalesid EMPACTi raames ka mitmel ühistegevuse päeval, mille eesmärk oli muu hulgas tegeleda ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamise, uimastikaubanduse ja tulirelvadega kaubitsemise probleemiga ning mis viisid koheste tulemusteni seoses vahistamiste ja kuritegeliku vara arestimisega. Europoli ja Kagu-Euroopa politseijuhtide ühenduse abiga tehti suuri edusamme piirkonna suutlikkuse suurendamisel viia läbi strateegilist ja operatiivset kriminaalanalüüsi ELiga ühtlustatud viisil. Alates Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Serbia hoidunud osalemast mitmel piirkondlikul julgeolekuüritusel. Riiklikud uimastivastased strateegiad on aegunud ning Serbias ja Montenegros tuleb need läbi vaadata. Kosovos ja Põhja-Makedoonias on olemas strateegia ja sellele vastav tegevuskava. Bosnial ja Hertsegoviinal on olemas strateegia, kuid tegevuskava ei ole veel vastu võetud. Albaanias hõlmab seda küsimust organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise riiklik strateegia koos spetsiaalse tegevuskavaga. Kogu piirkonnas on ilmselgelt vaja teha jõupingutusi, et tugevdada strateegilist raamistikku, mis põhineb ka nõuetekohasel hindamisel, ja edendada selle rakendamist. Vaatamata Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) pikaajalisele toetusele selles küsimuses ei ole riiklikke varajase hoiatamise süsteeme ja riiklikke uimastivaatluskeskuseid – mis on olulised tegurid pakkumise, nõudluse ja kahju vähendamisel – veel loodud või on neil väga vähe ressursse ja seetõttu need ei toimi, välja arvatud Serbias. Sellega seoses on vaja kiiret tegutsemist. Riiklik andmekogumine on endiselt osaliselt kooskõlas EMCDDA protokollidega ning enamiku Lääne-Balkani partnerite esitatud riiklikud andmekogumid on puudulikud või hilinenud. Puudulik institutsiooniline koordineerimine riiklike asutuste vahel toob mõnikord kaasa killustatud ja mittetäielikud andmekogumid. Seepärast soovitatakse veelgi suurendada teadlikkust ning leida alternatiivseid ja tõhusamaid viise, et motiveerida Lääne-Balkani partnereid selles teabevaldkonnas poliitilisel, institutsioonilisel ja tehnilisel tasandil rohkem ja paremini pühenduma. Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskuse toetusel on kõik partnerid jätkanud aktiivset osalemist ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastase ELi tulirelvade salakaubaveo tegevuskava 2020–2025 rakendamises, millega viidi kooskõlla 2018. aasta piirkondliku tegevuskava eesmärgid ja peamised tulemusnäitajad, et leida jätkusuutlik lahendus väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveo probleemile Lääne-Balkani riikides. Partnerid jätkasid edusamme õigusaktide vastavusse viimisel asjaomase ELi õigustikuga. Inimkaubanduse ennetamine, selle eest kohtu alla andmine ja piiriülene koostöö nõuab jätkuvalt holistilisemat lähenemist, pöörates erilist tähelepanu jälitusteabel põhinevatele ja ennetavatele uurimistele. Ohvrite, eelkõige haavatavatesse kogukondadesse kuuluvate ohvrite varajasel tuvastamisel ja suunamisel piisavatele kaitse-, tugi- ja abiteenustele on vaja teha lisaparandusi kooskõlas ohvrikeskse, sootundliku ja lapsekeskse lähenemisviisiga. Raske ja organiseeritud kuritegevusega seotud lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste puhul on tulemused endiselt nõrgad. Vaja on tugevat siseriiklikku toetust, et suurendada õiguskaitseasutuste ja kohtusüsteemi strateegilist ja operatiivset suutlikkust raskete ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite edukaks uurimiseks, nende eest süüdistuste esitamiseks ja nende kohtu ette toomiseks ning seega võimalike kuritegude toimepanijate heidutamiseks. Keerulistes raske organiseeritud kuritegevuse ja kõrgel tasemel toimunud korruptsioonijuhtumites kasutatakse regulaarselt kokkuleppemenetlust, mille tulemuseks on väga sageli ebaproportsionaalselt kerged karistused. Finantsuurimised ei ole algusest peale ikka veel süstemaatiliselt seotud kriminaalmenetlustega ja nende tõhusus on kogu piirkonnas endiselt piiratud. Seetõttu tuleb märgatavalt parandada ka tulemusi arestitud ja konfiskeeritud kuritegeliku vara valdkonnas. Viimasel aastal on mitu juhtumit näidanud veel kord õiguskaitseasutuste ja kohtusüsteemi haavatavust kuritegelike rühmituste sisseimbumise suhtes. Seetõttu on nii Lääne-Balkani riikides kui ka Türgis endiselt vaja võtta kindlaid ja viivitamatuid meetmeid korruptsiooni ennetamiseks ning selle eest karistamiseks. Üldine märkimisväärsete tulemuste puudumine kuritegevuse vastu võitlemisel ja korruptsiooni kaotamisel annab tunnistust karistamatusest ja ebavõrdsusest. Albaania on teinud täiendavaid edusamme kuritegeliku vara arestimisel ja konfiskeerimisel, kuid peab suurendama oma suutlikkust võidelda küberkuritegevuse ja (internetis) laste seksuaalse kuritarvitamise vastu. Bosnia ja Hertsegoviina ei teinud edusamme riigis tegutsevate organiseeritud kuritegevuse ja kuritegelike organisatsioonide vastases võitluses. Jätkuv edusammude puudumine kõigil tasanditel suurendab tagasilanguse ohtu. Hoolimata mõningatest hiljutistest edusammudest organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses peab Kosovo parandama oma tulemusi ja tagama konkreetsemad tulemused nii kuritegeliku võrgustiku likvideerimisel kui ka kõrgetasemeliste juhtumite käsitlemisel ning jõudma proaktiivsemate uurimiste, lõplike kohtulahendite ja varade lõpliku konfiskeerimiseni. Põhja-Makedoonia on saavutanud mõningast edu rahvusvaheliste partneritega tehtavas operatiivkoostöös, kuid peab suurendama jõupingutusi kriminaaltulu jälitamiseks ja küberkuritegevusega võitlemiseks. Montenegros tehti edusamme uurimisalaste erimeetmete täieliku kasutamise taastamisel ning uimastite ja sigarettide salakaubaveo vastases võitluses saavutati mõningaid olulisi operatiivtulemusi. Siiski on vaja märkimisväärselt parandada õiguslikke meetmeid korruptsiooni, kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning parandada tulemusi korruptsiooni ja kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni, tubakatoodete salakaubaveo, rahapesu, finantsuurimiste ja varade konfiskeerimise valdkonnas. Montenegro peab samuti tõhustama meetmeid, et vähendada organiseeritud kuritegevuse politseisse ja kohtusüsteemi imbumise ohtu, ning võtma meetmeid konfiskeeritud sigarettide hävitamiseks. Serbia tugevdas head koostööd Eurojusti, Interpoli ja Europoliga, kuid peab paremini keskenduma kuritegelikele võrgustikele ja tõhustama nende vara konfiskeerimist. Türgi on teinud piiratud edusamme ning peab endiselt muutma oma küberkuritegevust ja tunnistajakaitset käsitlevaid õigusakte ning looma kriminaaltulu jälitamise talituse. Koostöö Lääne-Balkaniga terrorismivastase võitluse ja radikaliseerumise ennetamise alal on endiselt määrava tähtsusega. Kuigi terrorism ja vägivaldne äärmuslus kõigis nende vormides ning sõltumata nende päritolust on jätkuvalt probleem, ei toimunud aruandeperioodil äärmuslikke ega vägivaldseid intsidente. 2021. aasta detsembris toimunud ELi ja Lääne-Balkani justiits- ja siseministrite foorumil kinnitati Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava kehtivust ning arutati edusamme ja puudujääke selle rakendamisel. Nõukogu 2022. aasta juuni järeldustes, milles käsitletakse pidevalt areneva terrorismi- ja vägivaldse äärmusluse ohu välismõõdet, rõhutati vajadust veelgi tugevdada koostööd Lääne-Balkani riikidega, sealhulgas ühise tegevuskava jätkuva rakendamise kaudu. Lääne-Balkani partnerid esitasid 2022. aasta kevadel ühise tegevuskava rakendamise kohta neljanda aruande, mis kinnitas piirkonna pühendumust ja valmisolekut võetud kohustusi täita. Üldiselt on vaja rohkem pingutada, et ennetada kõiki radikaliseerumise vorme, sealhulgas usulist, etnonatsionalistlikku ja poliitilist laadi radikaliseerumist ning ennetada internetis toimuva radikaliseerumise ohtu ja selle vastu võidelda. Alates 2021. aasta jaanuarist tagatakse struktureeritud toetus projekti „Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik (RAN) Lääne-Balkanil“ kaudu ning seda laiendatakse järgmise 30 kuu jooksul radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku poliitilise toetuse kaudu. Kuna enamik meetmeid on juba rakendatud, on Albaania ja Põhja-Makedoonia puhul alanud arutelud tehnilisel tasandil, et asjaomaseid rakendussätteid ajakohastada. Selle eesmärk on tugevdada koostööd ja suutlikkust võidelda terrorismi ja äärmusluse vastu, võttes lisameetmeid. Albaania on teinud märkimisväärseid edusamme ja viis rakendussätet on peaaegu täielikult saavutatud. Edaspidi võetavad meetmed hõlmavad Albaania jaoks uut vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise strateegiat, mis on ettevalmistamisel ning mis hõlmab strateegilist kommunikatsiooni ja terroristliku veebisisu vastu võitlemise meetmeid. Terrorismi rahastamise ja rahapesu vastases võitluses on tehtud edusamme, kuid Albaania on endiselt rahapesuvastase töökonna loetelus ja peab rakendama rahapesuvastase töökonna tegevuskava ülejäänud elemente. Maksu- ja kriminaalamnestia vastuvõtmine vastuolus ELi ja Moneyvali nõuannetega võib ohustada selles valdkonnas tehtud edusamme. Montenegro võttis 2021. aasta detsembris vastu terrorismi, rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ja tõkestamise strateegia aastateks 2022–2025 koos tegevuskavaga aastateks 2022–2023, mida tuleb rakendada. Põhja-Makedoonia teeb jätkuvalt märkimisväärseid edusamme õigus- ja institutsioonilises raamistikus ning vägivaldse äärmusluse ennetamisel/tõkestamisel. Bosnia ja Hertsegoviina peab jätkama jõupingutusi terrorismivastases võitluses ja vägivaldse äärmusluse ennetamisel ning võtma kooskõlas ELi õigustikuga kiiresti vastu uue rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase seaduse. Europoli kontaktpunkt peab muutuma täielikult toimivaks, et hõlbustada teabevahetust. Serbias koostatakse uut terrorismivastase võitluse ning vägivaldse äärmusluse ennetamise/tõkestamise strateegiat. Serbia peab suurendama jõupingutusi, et võidelda radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse kõigi vormidega, sealhulgas vägivaldse paremäärmusluse ja etnonatsionalismiga, ning neid ennetada. Kosovo on teinud mõningaid edusamme terrorismivastases võitluses ja vägivaldse äärmusluse ennetamisel kooskõlas Lääne-Balkani terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava ELi ja Kosovo vahelises rakenduskorras sätestatud eesmärkidega. Kosovo peab tõhusamalt võitlema rahapesu vastu. Rohkem jõupingutusi on vaja teha elutähtsa taristu kaitse rakendamiseks piirkondlikul tasandil ning toetus tagatakse uue IPA piirkondliku projektiga. EL toetab riikide terrorismivastase võitluse ning vägivaldse äärmusluse ennetamise ja tõkestamise strateegiate läbivaatamist piirkonnas. Lääne-Balkani partnerid jätkavad Süüria kirdeosast pärit terroristidest välisvõitlejate ja nende pereliikmete repatrieerimist. Nad on võtnud kohustuse esitada süüdistused terroristidest välisvõitlejatele ning edendada nende, eelkõige naiste ja laste süsteemset taasintegreerimist ja resotsialiseerimist. Parandada tuleb taasintegreerimis- ja resotsialiseerimismeetmete seiret, eelkõige vanglates. Siia hulka kuulub riikliku ja kohaliku tasandi institutsioonide koostöö. Teabevahetus Europoli turvalise teabevahetusvõrgu kaudu paranes märkimisväärselt. Lääne-Balkani partnerid peaksid ka edaspidi edastama asjakohaste kanalite kaudu proaktiivselt teavet tagasipöörduvate terroristidest välisvõitlejate ja nende perede kohta. Kogu piirkonnas on olemas kehtivad õigusnormid terroristidest välisvõitlejate kohtu alla andmiseks nende tagasipöördumisel. Kosovos valmistab endiselt muret vägivaldsete äärmuslike õigusrikkujate varane vangistusest tingimisi vabastamine ning tuleks teha rohkem jõupingutusi rehabilitatsiooniks ja taasintegreerimiseks. Bosnias ja Hertsegoviinas on vägivaldsest äärmuslusest lahtiütlemiseks vanglas või pärast vabanemist kättesaadav abi väga piiratud. Kinnipeetavate, sealhulgas endiste terroristidest välisvõitlejate vabastamise ettevalmistamiseks on vaja teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi. Montenegro on esitanud süüdistuse kodanikele, kes pöörduvad tagasi 2014. aasta Ukraina konfliktist ja Süüria kirdeosast, kus riigi kodanikud endiselt viibivad. Türgit ähvardasid endiselt mitmesugused terrorirühmitused. Riik on jätkanud jõupingutusi terrorismi vastu võitlemiseks, mille tulemusel on terroristlik tegevus pidevalt vähenenud ja julgeolekuolukord paranenud. Türgi on seadnud esikohale võitluse Kurdistani Töölispartei (PKK) vastu ja Güleni liikumise purustamise. PKK on endiselt ELi terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste nimekirjas. Türgil on seaduslik õigus võidelda terrorismi vastu. Terrorismivastased jõupingutused peaksid siiski olema kooskõlas õigusriigi põhimõtte ning põhiõiguste ja -vabadustega. Türgi terrorismivastaste õigusaktide ja tavade muutmine kooskõlas ELi standarditega on endiselt oluline pooleliolev reform. Rahapesuvastane töökond (FATF) lisas Türgi 2021. aasta oktoobris suurema järelevalve alla kuuluvate jurisdiktsioonide loetellu (halli nimekirja). Pärast seda otsust ei lisatud Türgit ELi suure riskiga kolmandate riikide loetellu, kuna tal on kandidaatriigi staatus, ta on ELi ees võtnud kõrgetasemelise poliitilise kohustuse kõrvaldada rahapesuvastase töökonna tuvastatud puudused ja tema eesmärk on viia oma õigusaktid täielikult vastavusse ELi õigustikuga. Türgi peab jätkuvalt tegelema täitmata soovitustega, et ta FATFi hallist nimekirjast eemaldataks. Hübriidohud on pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse muutunud laienemisprotsessis osalevates riikides veel suuremaks ja ohtlikumaks probleemiks. Lääne-Balkani piirkonnas on riiklikud ja valitsusvälised osalejad, sealhulgas väljastpoolt piirkonda, jätkanud infoga manipuleerimist, sealhulgas desinformatsiooni, et seada kahtluse alla ELi usaldusväärsus, õõnestada üldsuse usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ning süvendada polariseerumist ja etnilisi lõhesid. Teabega manipuleerimine, sealhulgas desinformatsioonikampaaniad, on olnud eriti intensiivne alates 24. veebruarist 2022 ja Lääne-Balkani riikides on levitatud ELi-vastaseid narratiive. Serbia peab võtma kiireloomulisi meetmeid, et kaitsta oma kodanikke välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise ning ELi-vastaste narratiivide eest, sealhulgas seoses Venemaa agressiooniga Ukraina vastu, millel on ilmne ülekanduv mõju kogu piirkonnas. Mitmed Venemaa riiklikult toetatavad kanalid, mis on kantud ELi sanktsioonide loetellu, edastavad raadio- ja multimeediaprogramme, sealhulgas Kremli väärinfokanalit Sputnik Srbija, samuti kanalit Russia Today, mis avas 2022. aasta suvel Belgradis büroo. Suurema osa teabega manipuleerimisest, sealhulgas desinformatsioonist piirkonnas, toodavad ja levitavad kohalikud osalejad siiski riigisisestel eesmärkidel ja/või tegutsevad vahendajana kolmandatele riikidele, kelle eesmärk on mõjutada avalikku arutelu, kasutades infoga manipuleerimist vaenu õhutamiseks ELi ja lääne demokraatlike riikide vastu üldiselt.

Võttes arvesse praegust geopoliitilist olukorda ning ELi poolt hübriidohtudega võitlemise ühisraamistiku, Lääne-Balkani strateegia ja Zagrebi deklaratsiooni alusel kehtestatud prioriteete, on komisjon ja kõrge esindaja laiendanud oma laienemisprotsessis osalevate partneritega peetavat poliitilist dialoogi hübriidohtudega võitlemise teemal ja asjakohast abi, eelkõige kübekerksuse ja küberturvalisuse, sealhulgas elutähtsa taristu kaitse ning toidu- ja energiajulgeoleku valdkonnas. 2022. aasta teisel poolel on Albaania, Kosovo ja Montenegro sattunud küberrünnakute ohvriks. On hädavajalik, et piirkond võtaks vastu ELi küberturvalisuse raamistiku. Samuti on väga oluline, et Lääne-Balkani riigid täidaksid oma kohustust rakendada 2020. aastal Tiranas toimunud Lääne-Balkani digitippkohtumisel allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit 5G valdkonnas. Strateegilise kommunikatsiooni ning infoga manipuleerimise ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks on kehtestatud jõulisem ja sihipärasem vastupanuvõime suurendamise meede, mille keskmes on teadlikkuse suurendamine, meediapädevuse arendamine ning koostöö kohalike institutsioonide, kodanikuühiskonna osalejate ja meediaga, et tulla toime Lääne-Balkani ühiskondi ja nende liikumist ELi suunas ähvardava hübriidohuga. Põhja-Makedoonia võttis 2021. aasta oktoobris vastu vastupanuvõime suurendamise ja hübriidohtudega võitlemise riikliku strateegia (2021–2025) koos tegevuskavaga. Hübriidohu uuringute soovitusi käsitletakse ELi toetuse abil. Valitud riikides on oodata ohu-uuringute järelmeetmeid. Üks Lääne-Balkani ja Türgi olulisemaid probleeme on endiselt ebaseaduslik ränne. Piki Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändeteid on jätkunud koostöö. Endiselt on murekohaks rändajate üle piiri smugeldamine, saatjata alaealised, inimkaubandus ja riiklike varjupaigasüsteemide ebapiisav suutlikkus. Sõda Ukrainas ja kriis Afganistanis on suurendanud Ukraina ja Afganistani pagulaste arvu ning nõuab jätkuvat tihedat koostööd ELi ja partnerriikide vahel. Sellega seoses võtsid pagulasi vastu kõik piirkonna partnerid, eelkõige Montenegro, Kosovo, Albaania ja Põhja-Makedoonia. 2022. aastal on Lääne-Balkanilt ebaseaduslikult ELi saabuvate rändajate koguarv võrreldes 2021. aastaga kasvamas: 2022. aasta esimese seitsme kuu jooksul avastati ELi välispiiridel 70 770 ebaseadusliku piiriületamise juhtumit, mis on peaaegu kolm korda rohkem kui eelmise aasta samal perioodil. Lääne-Balkani riikidest ELi välispiiridele ebaseaduslikult saabunute koguarv oli 2021. aastal ligikaudu 62 000 võrreldes 27 000 inimesega 2020. aastal. 2022. aasta juuli lõpus oli piirkonna vastuvõtukeskustes ligikaudu 9 800 rändajat ja pagulast ning hinnanguliselt 2 900 väljaspool vastuvõtukeskuseid. Vastuvõtuvõime on kokku ligikaudu 14 500. Suurt rändevoogu mõjutavateks teguriteks on piirkonnas juba viibivate rändajate liikumine ja viisavabaduse tõttu Serbiasse õhuteed pidi saabuvate inimeste liikumine. Arvestades saabujate arvu järsku suurenemist, jälgib komisjon olukorda suurema valvsusega ja tihendab koostööd Lääne-Balkani partneritega. Edusamme tehakse, kuid Lääne-Balkanil on vaja teha rohkem jõupingutusi, selleks et luua varjupaiga, tagasisaatmise, seadusliku rände ja piirihalduse valdkonnas tugevamaid institutsioone, arvestades ka vajadust võtta üle keerukas ja nõudlik ELi õigustik. Lääne-Balkani partnerid peaksid võtma kõigis rändeaspektides ise vastutuse. On vaja tugevdada varjupaigasüsteeme, tõhustada vabatahtlikku ja mittevabatahtlikku tagasisaatmist ning tagasivõtmisalast koostööd päritoluriikidega kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi standarditega. Rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega tegelevate organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu võitlemiseks on vaja tihedamat piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd. Endiselt on võtmetähtsusega piirkondlik koostöö ja koordineerimine ELiga. Albaania, Montenegro ja Serbiaga on sõlmitud staatust käsitlevad kokkulepped, mis võimaldavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil (Frontex) lähetada ELi välispiiridega piirnevatesse tsoonidesse täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi, et toetada riikide piirivalveasutusi. Sarnaste staatust käsitlevate lepingute üle peeti läbirääkimisi ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi ja Põhja-Makedoonia vahel, kuid neid ei ole veel allkirjastatud. Nende üle tuleb uuesti läbirääkimisi pidada, et võtta arvesse õigusvaldkonnas pärast läbirääkimisi toimunud muutusi. Selleks et võtta arvesse muudatusi õigusvaldkonnas, eelkõige Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse vastuvõtmist 2019. aastal, pidas komisjon Põhja-Makedooniaga 2022. aastal läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe uue teksti üle, mis allkirjastatakse eeldatavasti enne aasta lõppu. Nagu kinnitati 2021. aasta aruandes viisanõudest vabastamise peatamise korra raames, peavad Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia tagama viisapoliitika edasise vastavusse viimise viisanõude alla kuuluvate kolmandate riikide ELi nimekirjadega, eelkõige nende kolmandate riikide puhul, kes kujutavad endast ELi jaoks ebaseadusliku rände või julgeolekuohtu. Viisapoliitika vastavusse viimine ELi nõuetega on äärmiselt oluline nende partnerite viisavabaduse heaks toimimiseks ELiga. Türgis on endiselt maailma üks suurimaid pagulaskogukondi ning selle territooriumil viibib ligikaudu neli miljonit pagulast Süüriast ja muudest riikidest. 2022. aasta esimese seitsme kuu jooksul saabus Türgist ELi kokku 13 163 inimest, samas kui 2021. aastal sama aja jooksul oli neid 7 481 (76 % kasv). Nendest rändajatest 6 225 saabus Itaaliasse, mis tähendab eelmise aastaga võrreldes olulist kasvu, 6 257 Kreekasse, 601 Bulgaariasse ja 80 Rumeeniasse. Samal ajavahemikul 2022. aastal teatati Küprose valitsuse kontrolli all olevatele aladele 11 137 saabujast (10 771 eraldusjoone kaudu, 366 laevaga) võrreldes 5 118 saabujaga eraldusjoone ja laeva kaudu eelmise aasta sama aja jooksul (115 % kasv). Türgi peab veelgi ühtlustama oma viisapoliitikat ELi viisapoliitikaga, sealhulgas eelkõige ühtlustama oma viisanõudeid ELi viisavabaduse ja viisanõude alla kuuluvate riikide nimekirjadega. Arvestades Talibani võimuletulekut Afganistanis ja Türgi elanikkonna suhtumist rändajatesse, suurendavad Türgi ametivõimud Afganistani tagasisaatmiste arvu ja tugevdavad oma piiritaristut Iraani piiril. Samuti suurendavad Türgi ametiasutused rändajate smugeldamise ennetamiseks ja tõkestamiseks mõeldud ressursse, kuid selleks, et võidelda smugeldamisvõrgustike vastu, on vaja tihedamat rahvusvahelist õiguskaitsealast koostööd kogu rändeteel päritoluriikidest Türki, sealhulgas Iraani, Lääne-Balkanile ja ELi. Endiselt on üheks põhiprioriteediks jätkuv tihe koostöö piirihalduses ja rändajate üle piiri smugeldamise vastase võitluse alal. Avaliku halduse reform Euroopa Komisjoni aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta käsitletakse institutsioonide vastupanuvõime tugevdamist Euroopa tuleviku ühe peamise väljakutsena. Riiklikud asutused ja avalikud haldusasutused peavad ühiskonna muredele reageerima ning olema poliitika elluviimisel tulemuslikud. Avaliku halduse ajakohastamine on kõigis laienemisprotsessis osalevates riikides endiselt peamine mure. Politiseeritus vähendab jätkuvalt suutlikkust ja haldusasutuste atraktiivsust tööandjana. Kuigi ollakse teadlikud peamistest reformivajadustest professionaalsemate ja saavutuspõhisemate haldusasutuste loomiseks üldiselt, on vaja rohkem juhtimist ja jõupingutusi, et parandada poliitika kavandamist, riigi rahandust, inimeste juhtimist ja vastutust. On näiteid positiivsetest reformidest, näiteks digiteenuste osutamise valdkonnas. Haldussuutlikkuse parandamine on oluline, et täita riigi ülesandeid, kavandada ja teha olulisi investeeringuid strateegilisse taristusse ning tugevdada õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga. Poliitikakujundamise kvaliteet on äärmiselt tähtis, et juhtida riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning aidata toime tulla pidevate kriisidega. Poliitika kujundamine peaks olema võimalikult prognoositav. See tuleks kavandada keskpikaks perioodiks ja siduda eelarveperspektiiviga; see peab põhinema tõenditel ning selle üle tuleb konsulteerida asjaomaste sidusrühmadega. Lääne-Balkani partnerite puhul ei kuulu suur osa valitsuse kavandatavatest seadustest valitsuse tööprogrammidesse. Poliitika kavandamise ja kooskõlastamise sidusust valitsuse ja parlamentide vahel võiks veelgi parandada. Lühendatud menetluste liigne kasutamine kahjustab õigusloome kvaliteeti ja demokraatlikku vastutust. Poliitika järelevalve parandamine suurendaks haldusasutuste tõhusust kogu piirkonnas. Vastutustundlikud haldusasutused on korraldatud ratsionaalselt, on tulemuslikud, tõhusad ja läbipaistvad ning tegutsevad ausalt. See suurendab ühiskonna usaldust, mis on koostöö ja arengu jaoks hädavajalik. Lääne-Balkani riikide valitsusstruktuurid ei järgi alati neid põhimõtteid. Valitsusasutused ei ole alati loodud ja korraldatud ratsionaalselt või tõhusalt (näiteks Albaanias ja Kosovos). Mitmes kohas (Albaania, Põhja-Makedoonia ja Serbia) on paranenud aruandekohusluse õiguslik ja institutsiooniline raamistik, kuid mitte tegelik aruandlustava. Põhja-Makedoonia peab veel heaks kiitma uue riigi korralduse seaduse, samal ajal kui Bosnia ja Hertsegoviina ei ole alustanud õigusraamistiku väljatöötamist, mis tagaks suurema aruandekohusluse. Montenegro peab parandama aruandekohuslust ja juurdepääsu avalikule teabele. Türgis jätkus haldusasutuste politiseeritus, kusjuures aruandekohuslus üldsuse ees oli piiratud ja puudub poliitiline tahe reforme ellu viia. Strateegiline ja professionaalne personalijuhtimine ja avaliku teenistuse juhtimine on äärmiselt oluline, et avalik sektor suudaks ligi meelitada, arendada ja hoida talente. See hõlmab õiglast ja konkurentsivõimelist tasustamist ning saavutuspõhist töölevõtmist, edutamist ja vallandamist. Hea kvalifikatsiooniga töötajate puudus on üks peamisi põhjuseid, miks haldussuutlikkus on kehv ja avaliku sektori asutuste tulemuslikkus kogu piirkonnas nõrk. Kõigil riikidel on endiselt raskusi poliitilise patronaaži kontrollimisega, et luua professionaalsem ja stabiilsem avalik haldus. Ettevõtjatele ja üldsusele mõeldud avalike teenuste parandamine on kogu piirkonna päevakorras tähtsal kohal ning selles valdkonnas on täheldatud kõige rohkem edusamme. Siiski tuleb kogu piirkonnas parandada ettevõtjate ja kodanike õiguskindlust, edendades valdkondlike õigusaktide tõhusat ühtlustamist üldiste haldusmenetluste seaduse standarditega. Serbia, Albaania, Montenegro ja Põhja-Makedoonia on käivitanud e-valitsuse algatused ja teenused. Albaania on võtnud kasutusele tervikliku digiteenuste platvormi, kuid ta peab tagama piiratud digioskustega kodanikele võrdse juurdepääsu. Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo peavad kiirendama jõupingutusi, et töötada välja terviklik e-valitsuse poliitika ja selgitada institutsionaalseid kohustusi. Riigihangete ja riigi rahanduse juhtimise süsteemide parandamine on endiselt tähtsad prioriteedid, et tagada riigi tõhusus ja terviklikkus kogu piirkonnas. Kosovo, Montenegro ja Põhja-Makedoonia on oma hankesüsteemide digiteerimisel edasi jõudnud. Albaania käivitas elektroonilise vaiete ja kaebuste esitamise süsteemi. Serbias on riigihankeseaduse kohaldamisest tehtavad erandid märkimisväärselt kasvanud ja tekitavad väga suurt muret, kuna see on suundumus, mis tuleb ümber pöörata, muret tekitab ka läbipaistvus üldiselt. Türgi õigusaktide vastavusse viimisel ELi õigustikuga on endiselt suuri lünki, kuna riigihanke-eeskirjade kohaldamisala on märgatavalt vähenenud. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on äärmiselt oluline reformida usaldusväärse finantsjuhtimise, juhtkonna vastutuse ja välisauditi riiklikke juhtimissüsteeme. Teatavaid edusamme on tehtud, sest Serbia, Montenegro ja Põhja-Makedoonia koostasid või võtsid vastu uued riigi rahanduse juhtimise programmid. Albaania on astunud samme uue keskpika perioodi tulustrateegia ettevalmistamiseks. Nüüd peab järgnema nende programmide nõuetekohane rakendamine. Bosnias ja Hertsegoviinas ootab esimene kõikehõlmav riigi rahanduse juhtimise strateegia vastuvõtmist ministrite nõukogus. Türgi riigi rahanduse juhtimise valdkonnas ei toimunud olulist arengut. Avaliku sektori investeeringute haldamise süsteemide ja suutlikkuse tugevdamine peab olema kõigi laienemisprotsessis osalevate riikide prioriteediks, eriti Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava kontekstis. Eelmisel aastal on aga tehtud vähe edusamme. Montenegro on hinnanud avaliku sektori investeeringute haldamist. Suutlikkuse suurendamine on nüüd väga oluline. Põhja-Makedoonias on avaliku sektori investeeringute haldamise tegevuskava rakendamine ajakavast maha jäänud ja avaliku sektori investeeringute haldamise üksust ei ole veel loodud. Serbia peab kohaldama kapitaliprojektide haldamise dekreedi kogu metoodikat kõigi kapitaliinvesteeringute suhtes. Kõigi jaoks tuleb kehtestada kapitaliinvesteeringute kavandamise ja haldamise ühtne, terviklik, tõhus ja läbipaistev süsteem. Areng avaliku sektori sisekontrolli ja juhtkonna vastutuse valdkonnas oli üldiselt aeglane, kuid kolm riiki tegid mõningaid edusamme: Albaania võttis vastu suunised võlgade auditeerimiseks ja kiitis heaks tulemusauditi muudetud metoodika. Bosnias ja Hertsegoviinas ajakohastati teiseseid õigusakte ja metoodikaid kõigil tasanditel ning lisati need avaliku sektori sisekontrolli IT-rakendusse, mille abil koostatakse konsolideeritud aastaaruandeid kõikidel tasanditel. Serbia rakendas kaks siseauditi korda käsitlevat katselist vastastikust hindamist ja täiustas hiljuti juhtkonna aruandekohustust käsitlevaid suuniseid. Kõik laienemisprotsessis osalevad riigid peavad tugevdama oma suutlikkust teha kvaliteetset statistikat vastavalt ELi õiguses sätestatud ja Euroopa statistikakoodeksis edasi arendatud põhimõtetele, tuginedes ametialasele sõltumatusele, erapooletusele, usaldusväärsusele ning läbipaistvusele ja konfidentsiaalsusele. Samuti on äärmiselt tähtis suurendada Eurostatile esitatavate andmete hulka. Põhja-Makedoonia ja Türgi korraldasid 2021. aasta voorus rahva ja eluruumide loenduse. Ülejäänud Lääne-Balkani riigid peaksid samuti korraldama rahvaloenduse ja eraldama oma statistikaametitele piisavalt vahendeid. Üks konkreetne valdkond, kus kõik peavad tegema edusamme, on makromajanduslik statistika, sealhulgas valitsemissektori finantsstatistika. On vaja tugevdada statistikasüsteemi koordineerimist igas riigis. Piirkondlikel ja kohalikel ametivõimudel on keskne roll riigi normide ELi normidega vastavusse viimisel ja edaspidi ka ELi normide kohaldamisel. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal ning neil on oluline roll avalike teenuste osutamisel ja kodanike usalduse suurendamisel oma riigi institutsioonide vastu. Valitsused peavad tagama tasakaalu kesk-, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel ning eeskirjade, menetluste, standardite ja personalijuhtimise ühtse kohaldamise avaliku halduse kõigil tasanditel. Sellel on otsene mõju valdkondliku poliitika kvaliteedile, avalikele teenustele ning lõppkokkuvõttes konkurentsivõimele ja majanduskasvule ning seetõttu tuleks laienemisprotsessis osalevates riikides sellele rohkem tähelepanu pöörata. Kodanikuühiskond

Lääne-Balkani riikides on jätkuvalt suures osas aktiivne ja elujõuline kodanikuühiskond, kes jälgib valitsuse tegevust ja aitab kaasa poliitika kujundamisele. Õiguslike meetmete vastuvõtmine tõi mõnes Lääne-Balkani riigis kaasa olukorra paranemise; õigusraamistikku tuleb siiski veel parandada ja järjepidevalt rakendada, et tagada kodanikuühiskonna jaoks soodne keskkond, sealhulgas seoses registreerimisprotsessidega, avaliku sektori rahastamise kättesaadavuse ja läbipaistvuse parandamisega (Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia, Serbia) ning vabatahtliku tegevuse tingimustega (Albaania, Kosovo). On oluline, et julgeolekumeetmeid ei kuritarvitataks, näiteks terrorismivastaste õigusaktide või massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamist (Türgi), rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist (Kosovo) või teabele vaba juurdepääsu (Montenegro) või kogunemisvabaduse (Bosnia ja Hertsegoviina) piiramist käsitlevate õigusaktide kaudu. Jätkuvalt esineb puudusi kodanikuühiskonna ja valitsuse vahelise koostöö institutsionaliseeritud mehhanismides. On oluline, et valitsused tagaksid tingimused kodanikuühiskonna organisatsioonide sisuliseks ja kaasavaks osalemiseks poliitikakujundamises. Kodanikuühiskond on surve all Serbias ning Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigis. Serbias jätkusid verbaalsed rünnakud ja laimukampaaniad kodanikuühiskonna organisatsioonide ja nende rahastamise vastu, samas kui kogunemisvabaduse kasutamine on Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigis endiselt piiratud. Türgis jätkus tõsine tagasilangus. Kodanikuühiskond on sattunud pideva surve alla ja nende vaba tegutsemisruum on muutunud üha ahtamaks, kusjuures inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna tegevuse suhtes on kehtestatud piirangud. Laienemispiirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonid jätkavad samuti teenuste osutamist ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, täiendades või asendades riigiasutuste tööd. Majandus Pärast COVID-19 pandeemia tugevat negatiivset mõju 2020. aastal taastusid Lääne-Balkani ja Türgi majandus 2021. aastal kiiresti. Majanduskasvu tugevus oli riigiti väga erinev: SKP kahekohaline reaalkasv oli Montenegros (12,4 %), Türgis (11 %) ja Kosovos (10,5 %), mõnevõrra aeglasem, kuid siiski jõuline kasvutempo oli Albaanias (8,3 %), Serbias (7,4 %) ning Bosnias ja Hertsegoviinas (7,1 %) ning tagasihoidlikum majanduskasv oli Põhja-Makedoonias (4 %). COVID-19ga seotud piirangumeetmete järkjärguline kaotamine ja 2020. aasta tugevast majanduslangusest tulenev baasefekt (eelkõige turismisektori osakaalu tõttu) mängisid mõnes riigis taastumises olulist rolli, põhjustades eelkõige väga tugevat kasvu Montenegros. Tugeva taastumise peamised põhjused olid järgmised: hoogne eratarbimine, mida õhutavad rahuldamata nõudluse vabanemine ja jätkuvad kriisi leevendamise toetusmeetmed mõnes riigis; suuremad investeeringud, eelkõige avaliku sektori kapitalikulutused Serbias ja Põhja-Makedoonias, ning ekspordi suur kasv, eriti Türgi puhul. Majanduse väljavaateid iseloomustab väga suur ebakindlus, mis tuleneb peamiselt Venemaa Ukrainasse tungimise majanduslikest tagajärgedest, millel on majandusele eeldatavasti negatiivne mõju, kuigi erineval määral, kajastades erinevusi järgmistes valdkondades: iga riigi otsesed ja kaudsed kaubandussidemed; iga riigi energiamahukus; toiduainete hindade inflatsiooni olulisus ning turismi roll. Kõigis riikides võivad energia- ja toiduainete hinnatõusu mõju leevendamiseks võetud fiskaalmeetmed koos Venemaa Ukraina-vastase sõja pärssiva majandusliku tulemusega nurjata või aeglustada eelarve konsolideerimist. Inflatsioon on Lääne-Balkani riikides märkimisväärselt kiirenenud, samal ajal kui Türgis süvendasid ülemaailmse hinnasurve mõju ebaharilikud rahapoliitilised otsused, mis tõid kaasa liiri ulatusliku odavnemise ja tõstsid inflatsiooni kahe aastakümne kõrgeimale tasemele (2022. aasta juulis üle 80 %). Vajadus kiirendada struktuurireforme on muutunud veel tähtsamaks, et edendada majanduse jätkusuutlikku taastumist keskpikas perspektiivis ja teha täiendavaid edusamme ELi liikmesuse kahe majandusliku kriteeriumi täitmisel: tagada toimiv turumajandus ning näidata üles suutlikkust tulla toime ELi-sisese konkurentsisurve ja siinsete turujõududega. Enamik Lääne-Balkani riike on teinud mõningaid või suuri edusamme toimiva turumajanduse edendamisel, välja arvatud Bosnia ja Hertsegoviina, kus on toimunud kerge tagasilangus. Türgi ei ole edusamme teinud. Praegu ei saa ühtegi Lääne-Balkani partnerit pidada täielikult toimivaks turumajanduseks ja nõuete täitmise tase on erinev. Kui Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo on alles algusjärgus, siis Põhja-Makedoonia on juba jõudnud heale valmiduse tasemele. Albaania ja Montenegro valmidust peetakse mõõdukaks, samal ajal kui Serbia valmidus on mõõduka ja hea vahel. Türgi turumajandus on hästi edenenud, kuid mure selle toimimise pärast on kasvanud, kuna on toimunud tagasilangus sellistes olulistes elementides nagu rahapoliitika elluviimine, institutsiooniline ja regulatiivne keskkond, sekkumine hinnakujundusse ja läbipaistmatu riigiabi. Konkurentsisurve ja turujõududega toimetuleku suutlikkuse poolest on hästi edenenud ainult Türgi; Serbia, Montenegro ja Põhja-Makedoonia valmidus on mõõdukal tasemel ning Albaanial on mõningane valmidus, samal ajal kui Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo on alles algusjärgus. ELi ning Lääne-Balkani ja Türgi vaheline majandus- ja rahandusalane dialoog on aastate jooksul muutunud oluliseks platvormiks, kus arutada ja kokku leppida keskpika perioodi eelarvekavasid ning majanduspoliitilisi strateegiaid ja prioriteete partnerite poolt igal aastal esitatavate majandusreformi programmide alusel. Protsess kulmineerub ühiselt kokkulepitud ministrite järeldustega, mis sisaldavad riigipõhiseid poliitilisi suuniseid, mille eesmärk on juhtida Lääne-Balkani ja Türgi eelarve- ja struktuuripoliitikat. Ühiselt kokku lepitud poliitikasuuniste rakendamise tase langes Lääne-Balkani riikides ja Türgis 50,8 %-lt 2020. aastal 42,9 %-le 2021. aastal. Olukorra halvenemine on osaliselt seotud sellega, et pärast keskendumist COVID-19 kriisiga seotud lühiajalistele meetmetele 2020. aastal pöörduti 2021. aastal tagasi keerukamate reformide poliitiliste suuniste juurde. Tuleks jätkata jõupingutusi, et suurendada eelarvestabiilsust ja et eelarved oleksid rohkem majanduskasvule suunatud, edendades muu hulgas digi- ja rohepööret ning inimkapitali arengut. Väga oluline on vähendada haavatavust väliste šokkide suhtes ning suurendada toidu- ja energiajulgeolekut. Ettevõtluskeskkonna parandamine ja ELi eeskirjadel ja standarditel põhineva piirkondliku majandusintegratsiooni süvendamine suurendaks märkimisväärselt Lääne-Balkani piirkonna atraktiivsust investeeringute sihtkohana ja aitaks suurendada Lääne-Balkani piirkonna majanduskasvu. Türgis on peamine ülesanne majandus- ja finantsvaldkonna reguleerivate asutuste funktsionaalse sõltumatuse taastamine. Lääne-Balkani ja Türgi tööturgu iseloomustab endiselt see, et üldine aktiivsus ja tööhõive on väike (eriti naiste ja noorte hulgas), mitteametliku sektori ja töötuse osakaal aga kõrge. 2020. aastal ulatus sooline tööhõivelõhe laienemisprotsessis osalevates riikides 13–15 protsendipunktist Montenegros, Serbias ja Albaanias ligikaudu 33 protsendipunktini Kosovos ja 38 protsendipunktini Türgis, mis on tunduvalt üle EL 27 keskmise (11 protsendipunkti). On ilmne vajadus parandada halvasti suunatud aktiivset tööturupoliitikat, et aidata inimestel leida tööd või koolitust. Sellega seoses kohustusid Lääne-Balkani partnerid 2021. aasta juulis järk-järgult looma, rakendama ja tõhustama noortegarantii kavasid, järgides ELi mudelit, ning enamik neist moodustas ministeeriumidevahelised eksperdirühmad noortegarantii rakenduskavade väljatöötamiseks. Oskuste struktuurne mittevastavus tööturu vajadustele püsib. See on tingitud nõrkadest haridussüsteemidest ja vähestest investeeringutest inimkapitali. Reformid ja investeeringud haridussüsteemidesse ning oskuste täiendamine ja ümberõpe on võtmetähtsusega, et parandada olukorda tööturul ja tegeleda tekkiva oskustööjõu puudusega. Majanduse digiteerimine ja ühiskonna kõigi ühiskonnarühmade digioskuste arendamine on tööalase konkurentsivõime suurendamisel ja digitaalmajanduse edendamisel olulised. Suur vaesus on kõigis partnerriikides endiselt probleem, mida süvendab COVID-19 pandeemia ja suured erasektori kulutused tervishoiule, samuti suurendab eeldatavasti vaesust hiljutine toidu- ja energiahindade tõus. Seetõttu on sotsiaalkaitsesüsteemide tõhususe parandamine ja sotsiaalkulutuste suunamine kõige vaesematele elanikkonnarühmadele muutunud aina tähtsamaks. III. VÕIME VÕTTA LIIKMESUSEST TULENEVAID KOHUSTUSI Õigusaktide vastavusse viiminesiseturu valdkonnas võimaldab riikidel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute hüvedest täielikult osa saada ja suurendada nende kaubandusintegratsiooni ELiga – kes on piirkonna juhtiv ja teisi kaugelt edestav kaubanduspartner. Samuti muudab see ELi investeeringud atraktiivsemaks ning soodustab tarneahela koostoimet, töökohtade loomist ja juurdepääsu kapitalile. Lääne-Balkanil on paljudes siseturu valdkondades üldjoontes juba olemas mõõdukas valmidus. Kaupade vaba liikumise valdkonnas on Kosovo, Montenegro ja Serbia teinud mõningaid edusamme, Albaania on teinud piiratud edusamme ning Bosnia ja Hertsegoviina ning Põhja-Makedoonia ei ole teinud mingeid edusamme. Albaania ja Kosovo on teinud mõningaid edusamme teenuste vaba liikumise valdkonnas, samas kui Põhja-Makedoonia, Montenegro ja Serbia on teinud vaid piiratud edusamme. Põhja-Makedoonia on teinud suuri edusamme kapitali vaba liikumise valdkonnas ning Albaania, Kosovo ja Montenegro on teinud mõningaid edusamme. Konkurentsipoliitika valdkonnas on Kosovo ja Montenegro teinud mõningaid edusamme, Albaania ja Serbia on teinud piiratud edusamme, Bosnia ja Hertsegoviina ning Põhja-Makedoonia ei ole teinud mingeid edusamme. Albaania on teinud suuri edusamme intellektuaalomandiõiguse valdkonnas, kus Kosovo, Montenegro ja Serbia on teinud mõningaid edusamme. Albaania on teinud suuri edusamme finantsteenuste valdkonnas, kus saavutasid edu ka Kosovo, Põhja-Makedoonia ja Montenegro. Piirkondlik koostöö ja kaasavad piirkondlikud koostööraamistikud, nagu ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia või ELi Doonau piirkonna strateegia, on jätkuvalt lihtsustanud ettevalmistusi tulevaseks osalemiseks ELi siseturul. Sellised raamistikud edendavad ELi eri poliitikavaldkondade, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika haldussuutlikkust ja pakuvad eri valitsemistasanditele koostööplatvormi. Lääne-Balkani piirkondlik ühisturg, mis põhineb ELi reeglitel ja standarditel, on hüppelauaks, mis võimaldab piirkonnal enne ühinemist tihedamalt ELi ühtse turuga lõimuda. Türgi on teinud mõningaid edusamme finantsteenuste valdkonnas ning piiratud edusamme kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandiõiguse ning tarbija- ja tervisekaitse valdkonnas. Riik on hästi edasi liikunud äriühinguõiguse valdkonnas ning tal on heal tasemel valmidus kaupade vaba liikumise, finantsteenuste, tarbija- ja tervisekaitse ning intellektuaalomandiõiguse valdkonnas. Võltsinguid esineb siiski palju ja vaja on paremat jõustamist. Teenuste vaba liikumise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas, kus edusamme ei ole tehtud, on tema valmidus alles algusjärgus. Konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvu reformid on Lääne-Balkani majandusreformiprogrammide jaoks äärmiselt olulised ning neid toetatakse majandus- ja investeerimiskava kaudu, sest need aitavad suurendada piirkonna konkurentsivõimet ja atraktiivsust ettevõtjate jaoks ning vähendada lõhet võrreldes ELi majandusega. Erasektori konkurentsivõime toetamiseks algatati 2022. aasta veebruaris Lääne-Balkani investeerimisraamistiku raames esimene erasektori segarahastamise projektikonkurss. 2022. aasta juunis Roomas toimunud tegevjuhatuse koosolekul said kaks esimest segarahastamistoimingut ja kaks 47 miljoni euro suurust tehnilise abi projekti erasektorile juhatuselt positiivse arvamuse. Samuti esitas komisjon 2022. aasta aprillis esimesel EFSD+ tegevjuhatuse koosolekul kolm tagatise ettepanekut väärtusega 125 miljonit eurot. Tagatisskeeme, millega toetatakse mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, põllumajandusettevõtjaid ning energiatõhususe ja digiülemineku meetmeid, hakatakse rakendama 2023. aasta alguses. Enamikul Lääne-Balkani partneritel on selle teemavaldkonnaga seotud teemades olemas mõõdukas valmidus. Bosnia ja Hertsegoviina on aga mitme valdkonnaga alles algusjärgus. Maksustamise valdkonnas on Montenegro ja Põhja-Makedoonia teinud mõningaid edusamme, Albaania, Kosovo ja Serbia on teinud piiratud edusamme ning Bosnias ja Hertsegoviinas ei ole edusamme tehtud. Tolliliidu valdkonnas on Bosnia ja Hertsegoviina ning Põhja-Makedoonia teinud mõningaid edusamme ning Albaania, Kosovo, Montenegro ja Serbia on teinud piiratud edusamme. Hariduse ja kultuuri valdkonnas on Albaania, Kosovo, Montenegro ja Serbia teinud mõningaid edusamme. Teaduse ja uurimistegevuse valdkonnas on Montenegro ja Serbia teinud mõningaid edusamme. Kosovo on teinud mõningaid edusamme digiülemineku ja meedia valdkonnas. Teatavaid edusamme on teinud ka Kosovo ja Põhja-Makedoonia majandus- ja rahapoliitika valdkonnas ning Albaania, Kosovo, Põhja-Makedoonia ja Montenegro sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonnas. Ettevõtlus- ja tööstuspoliitika valdkonnas on Albaania, Kosovo, Põhja-Makedoonia ja Montenegro teinud mõningaid edusamme. Üldiselt peab piirkond läbi viima sotsiaal-majanduslikud reformid, et tegeleda struktuursete nõrkuste, väikese konkurentsivõime, suure tööpuuduse ja COVID-19 pandeemia mõjuga. Edusammud käibemaksu, aktsiiside ja otsese maksustamise valdkonna ELi õigusnormidega vastavusse viimisel aitaksid ergutada piirkonnasisest ja rahvusvahelist kaubandust. Samuti peab piirkond märkimisväärselt tugevdama oma teadus- ja innovatsioonikeskkonda, et võimaldada majandusel arenguga sammu pidada, sealhulgas digitaal- ja rohetehnoloogia alal. Türgi on jätkanud ELi õigustikuga vastavusse viimist vaid piiratud ulatuses ja digiülemineku ja meedia, majandus- ja rahapoliitika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive ning tööstuspoliitika valdkonnas on toimunud tagasiminek. Suuri edusamme on Türgi teinud teaduse ja uurimistegevuse ning mõningaid edusamme hariduse ja kultuuri valdkonnas, kuid riik peab jätkama tööd hariduse kaasavamaks muutmisel, eelkõige tüdrukute jaoks. Türgi on oma valmidusega teaduse ja uurimistegevuse valdkonnas kaugele jõudnud. Türgi kaubandusintegratsioon ELiga on tugev ja on hea valmidus tolliliiduks, kuid edusammud, sealhulgas selle rakendamisel, on olnud piiratud. Türgi kõrvalekaldumine ELi-Türgi tolliliidust tulenevatest kohustustest on jätkunud, mis on põhjustanud suurel hulgal kaubandustõkkeid. Rohetegevuskava ja kestlik ühendatus on jätkusuutliku ja tulevikukindla taastumise alus, nagu seda on ka majanduslik lõimumine piirkonnasiseselt ja ELiga, millest saavad kasu nii ettevõtjad kui ka laiem avalikkus. Need eesmärgid tulenevad ka majandus- ja investeerimiskavast. Albaanial, Põhja-Makedoonial ja Serbial on energeetika valdkonnas olemas mõõdukas valmidus, Montenegrol on aga suur valmidus. Üleeuroopaliste võrkude valdkonnas on Albaanial, Bosnial ja Hertsegoviinal ning Kosovol olemas mõningane valmidus, Serbial mõõdukas valmidus, Montenegrol on mõõdukas/hea valmidus ning Põhja-Makedoonial hea valmidus. Keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas on Albaanial, Põhja-Makedoonial, Montenegrol ja Serbial olemas mõningane valmidus. Bosnia ja Hertsegoviina parandas märkimisväärselt oma elanikkonnakaitsesüsteemi ning näitab üles selget pühendumust katastroofide ohjamise valdkonnas; 2022. aasta septembris ühines riik liidu elanikkonnakaitse mehhanismiga täisliikmena. Albaania astus samuti vajalikke samme, et olla valmis mehhanismiga ühinema. Kosovo ja Montenegro on teinud teatavaid edusamme transpordipoliitika valdkonnas, samas kui Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Põhja-Makedoonias ja Serbias on edusammud olnud piiratud. Energeetika valdkonnas on Kosovo ja Montenegro teinud mõningaid edusamme ning ülejäänud Lääne-Balkani partnerid on teinud piiratud edusamme. Üleeuroopaliste võrkude valdkonnas on Albaania, Kosovo ning Serbia teinud mõningaid edusamme, kuid Kosovol, Bosnial ja Hertsegoviinal ja Montenegrol on ette näidata ainult piiratud edusammud. Keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas on Lääne-Balkani kõikides osades teist aastat järjest tehtud ainult piiratud edusamme. Seetõttu on kogu piirkonnas vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, et kiirendada õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga ning tugevdada rakendamist, õiguskaitset ja investeeringuid. Sektoris tuleb märkimisväärselt suurendada haldussuutlikkust ja rakendada tuleb struktuurireforme.

Energiakriis on mõjutanud Lääne-Balkani riike ja Türgit erinevalt, olenevalt nende sõltuvuse astmest Venemaa fossiilkütustest. Riike, kes ei impordi Venemaalt naftat või gaasi, on energiakriis ja Venemaa agressioon mõjutanud kaudselt. Riigid on energiakriisiga toime tulnud, suurendades energiatõhusust, tootes rohkem energiat kohalikest ressurssidest, tehes tööd oma tarneallikate mitmekesistamiseks, suurendades salvestamist või kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Näiteks algasid 2022. aasta jaanuaris Serbia-Bulgaaria gaasiühenduse ehitustööd. See suures osas ELi rahastatud projekt võimaldab Serbial järgmiseks aastaks oma gaasitarneid mitmekesistada. Lääne-Balkani riikide majandus- ja investeerimiskavaga toetati tugevalt juhtalgatusi kogu piirkonnas, nagu Aadria mere piirkonna gaasijuhe, ujuva fotoelektrilise tootmise arendamine hüdroelektrijaamade reservuaarides või lasteaedade, koolide ja muude hoonete energiatõhus renoveerimine. Türgi on kiirendanud gaasi importi Aserbaidžaanist ja teistest riikidest, kuigi ta sõltub endiselt Venemaa gaasist. Samuti toetub ta jätkuvalt Venemaale oma esimese tuumaelektrijaama ehitamisel ja hilisemal käitamisel. Üldiselt on vaja rohkem pingutada, et veelgi mitmekesistada energiavarustust, eelkõige maagaasi ja taastuvate energiaallikate puhul, ning suurendada energiajulgeolekut, sealhulgas suurema energiatõhususe kaudu. Energiakriisi lahendamiseks on vaja tihedamat meetmete kooskõlastamist ja koostööd riikide vahel ja ELiga. Lääne-Balkani riikide juhid kiitsid Lääne-Balkani rohelise tegevuskava heaks 2020. aasta novembris Sofias toimunud tippkohtumisel ning 2021. aasta oktoobris kiideti Sloveenias Brdos heaks konkreetsem tegevuskava. Kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega on tegevuskava liikumapanev jõud üleminekul tänapäevasele, CO2-neutraalsele, kliimamuutuste suhte