2013. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2 TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon /* COM/2013/0183 final - 2013/ () */





2013. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2 TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon Võttes arvesse: – Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoober 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 41, – Euroopa Liidu 12. detsembril 2012 vastuvõetud 2013. aasta üldeelarvet[2], – 18. märtsil 2013 vastuvõetud paranduseelarve projekti nr 1/2013[3], esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 2. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Sissejuhatus.. 5 2. Tulude suurenemine. 5 3. Üldine taust: maksete assigneeringute puudujääk.. 6 4. Maksete assigeeringute suurendamine finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 7 4.1. Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks. 7 4.2. Alamrubriik 1b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks. 10 4.3. Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine. 12 4.4. Alamrubriik 3a – Vabadus, turvalisus ja õigus. 13 4.5. Alamrubriik 3b – Kodakondsus. 14 4.6. Rubriik 4 – EL kui ülemaailmne partner.. 15 5. Kokkuvõte. 17 6. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 18 1. Sissejuhatus 2013. aasta paranduseelarve projekt nr 2 hõlmab järgmist: ¾ trahvidest ja karistusmaksetest laekuvate muude tulude prognoosi suurendamine 290 miljoni euro võrra; ¾ maksete assigneeringute suurendamine 11,2 miljardi euro võrra mitmeaastase finantsraamistiku (alam)rubriikides 1a, 1b, 2, 3a, 3b ja 4. Eesmärk on katta täitmata vajadused aasta lõpuni, et varem võetud ja praegused kohustused saaksid täidetud, rahalised karistused ära hoitud ning et abisaajad saaksid vahendid, millega seotud kulukohustuste assigneeringud on parlament ja nõukogu ELi ametliku poliitika raames heaks kiitnud juba varasemate aastate eelarvetes. Täiendavaid maksete assigneeringuid taotletakse täitmata kulukohustuste määra vähendamiseks ning selleks, et vältida ebatavaliselt suure maksmata arvete määra ülekandumist 2014. aastasse. Vastavalt finantsmääruse artikli 41 lõikele 2 on täiendavate maksete assigneeringute taotluse esitamisel võetud arvesse sisemise ümberpaigutamise võimalusi, mistõttu taotlus kajastab vajadust suurendada maksete assigneeringute määra, et katta kõigi 2013. aasta eelarve ridade vajadused kuni aasta lõpuni. Trahvidest ja karistusmaksetest laekuva tulu suurenemine aga leevendab paranduseelarve projekti nr 2/2013 mõju liikmesriikide kogurahvatulul põhinevatele osamaksudele. Taotletavate maksete assigneeringute kogusumma on 11 225,2 miljonit eurot, jättes mitmeaastase finantsraamistikuga kindlaks määratud 2013. aasta maksete ülemmäära suhtes 14,8 miljoni eurose mittesihtotstarbelise varu, mis ilmselt võimaldab täita ELi Solidaarsusfondile juba esitatud taotlused. Taotletavad maksete assigneeringud võimaldavad 2013. aasta eelarvest täita kõik 2012. aasta lõpuks täitmata jäänud ja 2013. aastal tekkivad juriidilised kohustused. See võimaldab vältida 2013. eelarveaastal tasumisele kuuluvate maksete ülemäärast ülekandmist 2014. aastasse. Lähtudes senisest kogemusest prognoosib komisjon, et kuna ühtekuuluvuspoliitika raames ettenähtud kohustustest vabanemise reegel „n+3” kaotab sel aastal kehtivuse, esitatakse talle tavapärasest suurem osa maksenõudeid aasta lõpul ning liiga hilja selleks, et nende alusel veel sel aastal jõuaks makseid teha. Need nõuded täidetakse 2014. aasta alguses. Järgnevalt on esitatud 11 225,2 miljoni eurose taotluse üksikasjad. Taotluse tulemusel jõuab maksete assigneeringute määr mitmeaastase finantsraamistikus ettenähtud 2013. aasta maksete ülemmäärale väga lähedale. Seetõttu ei ole sel aastal enam võimalik esitada uusi paranduseelarveid ilma mitmeaastast finantsraamistikku muutmata, mis omakorda nõuab nõukogu ühehäälset otsust. Komisjon ei kavatse 2013. aastal täiendavaid maksete assigneeringuid taotleda, kui ei ilmne uusi asjaolusid. 2. Tulude suurenemine 2013. aasta vastuvõetud eelarve peatükis 7 1 „Rahatrahvid eelarve tulude poolel” on trahvidest ja karistusmaksetest laekuva tulu suuruseks esialgu prognoositud 100 miljonit eurot. Võttes arvesse eelarveaasta käesolevas etapis laekunud ja tõenäoliselt laekuvaid summasid, tehakse ettepanek suurendada trahvidest ja karistusmaksetest laekuva tulu esialgset prognoosi 290 miljoni euro võrra, millest 270 miljonit eurot saadakse rahatrahvidest (tulude artikkel 7 1 0) ja 20 miljonit eurot liikmesriikidele määratud karistusmaksetest (tulude artikkel 7 1 2). Vastavalt finantsmääruse artiklile 83 registreerib komisjon trahvidest, rahalistest karistustest ja sanktsioonidest saadud summa niipea, kui on kadunud võimalus, et Euroopa Kohus muudab ära nende määramise otsuse. Trahvidest ja karistusmaksetest laekuva tulu suurenemine leevendab samavõrra käesoleva paranduseelarve projekti mõju liikmesriikide kogurahvatulul põhinevatele osamaksudele. 2013. aasta aprillis teeb komisjon ettepaneku eelarve tulude pool veel kord läbi vaadata, et eelarvestada 2012. aasta eelarve täitmise käigus tekkinud ülejääk ning kanda see tuluna 2013. aasta eelarvesse vastavalt finantsmääruse artiklile 18. 3. Üldine taust: maksete assigneeringute puudujääk 3.1 2013. aasta vastuvõetud eelarve kui maksete assigneeringute nõrk lähtepositsioon 2013. aasta heakskiidetud eelarves on maksete assigneeringuteks ette nähtud 132,8 miljardit eurot, mida on 5 miljardit eurot vähem võrreldes komisjoni eelarveprojektis taotletud summaga ja 2,9 miljardit eurot vähem kui 2012. aasta eelarves. Seetõttu muutub maksete olukord pingeliseks juba 2013. aasta alguses ja maksete assigneeringute puudujääk tekib varem kui möödunud aastal. Seejuures tasub meenutada, et komisjon lähtus 2013. aasta eelarveprojektis maksete assigneeringute kavandamisel eeldusest, et kõik 2012. aasta maksed sooritatakse 2012. aastal, et vältida rahuldamata maksenõuete kuhjumist aasta lõpul. Paranduseelarves nr 6/2012 ette nähtud täiendavaid maksete assigneeringuid vähendati aga 2,9 miljardi euro võrra võrreldes komisjoni kavandatud summaga ning need ei vastanud seega juba laekunud maksenõuete tasemele. 3.2 2013. aasta vastuvõetud eelarvele lisatud deklaratsioonid Kui lepiti kokku vähendada maksete assigneeringuid võrreldes komisjoni esitatud 2013. aasta eelarve projektiga, tegid nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon ühisdeklaratsiooni, millele kirjutati alla 10. detsembril 2012 ja milles paluti komisjonil algatada aluslepingu kohaselt vajalikke meetmeid, eelkõige taotleda täiendavaid maksete assigneeringuid paranduseelarves, kui 2013. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole piisavad alamrubriigi 1a („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”), rubriigi 2 („Loodusvarade kaitse ja majandamine”), rubriigi 3 („Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus”) ja rubriigi 4 („EL kui ülemaailmne partner”) kulude katmiseks. Nõukogu ja Euroopa Parlament kohustusid omalt poolt võtma paranduseelarve projektide suhtes seisukoha nii kiiresti kui võimalik, et vältida maksete assigneeringute puudujäägi tekkimist. Lisaks esitasid Euroopa Parlament ja nõukogu 2012. aasta maksete vajaduste kohta ühisdeklaratsiooni, kuna paranduseelarves nr 6/2012 ette nähtud täiendavaid maksete assigneeringuid vähendati 2,9 miljardi euro võrra võrreldes komisjoni kavandatud summaga, mistõttu need ei vastanud selleks ajaks laekunud maksenõuete tasemele. Ühisdeklaratsioonis võttis komisjon endale kohustuse esitada 2013. aasta alguses paranduseelarve projekti, mille ainus eesmärk on katta 2012. aasta peatatud nõuete maksmine niipea, kui maksmise peatamine on kõrvaldatud, ning muid olemasolevaid juriidilisi kohustusi, ilma et see piiraks 2013. aasta eelarve nõuetekohast täitmist. Nõukogu ja Euroopa Parlament kohustusid omalt poolt võtma paranduseelarve projektide suhtes seisukoha nii kiiresti kui võimalik, et katta maksmisele kuuluvaid kohustusi. Neid kahte deklaratsiooni arvesse võttes esitab komisjon paranduseelarve projekti, mis, pidades silmas vajadust tagada järjepidevus ja finantsjuhtimise usaldusväärsus, hõlmab kõikides rubriikides esinevaid maksevajadusi, annab eelarvepädevatele institutsioonidele juba võimalikult varakult aasta alguses täieliku ajakohastatud ülevaate maksevajadusest kuni aasta lõpuni ning võimaldab mõistliku tähtaja jooksul täita liidu eelarvest riiklike ja kohalike ametiasutuste ning muude lõplike abisaajate ees võetud rahalised kohustused. 3.3 2013. aasta maksete vajaduste läbivaatamine Komisjon on põhjalikult analüüsinud seda, milline peaks olema maksete assigneeringute tase, et 2013. aastal oleks kohustusi võimalik täita. Analüüsi tulemusi arvesse võttes paigutatakse käesoleva paranduseelarve projektiga maksete assigneeringuid eelarveridade vahel ümber, et viia maksete määr vajalikule tasemele. Täiendavate maksete assigneeringute jaotamisel nähakse 9,0 miljardit eurot (80 % kogu suurendamise mahust) ette mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b ja 2,2 miljardit eurot muude kulurubriikide vajaduste katmiseks (vt järgmine tabel). Miljonites eurodes Maksete assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa || Eelarve 2013 (sh PEP 1/2013) || PEP 2 || Osatäht­sus PEP 2s || Kavandatav suurendamine võrreldes: 2013. aasta eelarve­projektiga || 2013. aasta eelarvega (sh PEP 1) 1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 11 904,0 || 982,6 || 8,8 % || -5,0 % || 8,3 % 1b || Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 47 348,4 || 9 001,1 || 80,2 % || 15,1 % || 19,0 % 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine || 57 487,0 || 608,5 || 5,4 % || 0,3 % || 1,1 % 3a || Vabadus, turvalisus ja õigus || 917,7 || 128,4 || 1,1 % || 12,8 % || 14,0 % 3b || Kodakondsus || 639,1 || 15,2 || 0,1 % || -0,2 % || 2,4 % 4 || EL kui ülemaailmne partner || 6 409,4 || 489,5 || 4,4 % || -5,1 % || 7,6 % 5 || Haldus || 8 430,4 || || || || 6 || Kompensatsioonid || 75,0 || || || || Kokku || 133 211,0 || 11 225,2 || 100,0 % || 4,8 % || 8,4 % sellest (alam)rubriigid 1a, 2, 3a, 3b ja 4 || 77 357,2 || 2 224,1 || 19,8 % || -0,9 % || 2,9 % Nagu tabelist näha, on kõigis rubriikides peale alamrubriigi 1b täiendavate maksete assigneeringute taotlust veidi vähendatud võrreldes 2013. aasta eelarveprojektiga. See näitab, et komisjon on maksete vajadused hoolikalt läbi vaadanud. Hinnanud alamrubriigis 3a vajadusi kuni aasta lõpuni, otsustas komisjon siiski taotleda täiendavaid maksete assigneeringuid võrreldes 2013. aasta eelarveprojektiga. Neid vajatakse üha suurema hulga vahe- ja lõppmaksete tegemiseks programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” neljast fondist. Alljärgnevalt esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa andmed selle kohta, millist netomõju avaldab ajakohastatud maksete assigneeringute vajadus kuni aasta lõpuni. 4. Maksete assigeeringute suurendamine finantsraamistiku rubriikide kaupa 4.1. Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks 2013. aasta vastuvõetud eelarves on alamrubriigi 1a maksete assigneeringuteks ette nähtud 177,5 miljonit eurot vähem kui 2012. aasta lõplikus eelarves ja 1,7 miljardit eurot vähem kui komisjoni esitatud 2013. aasta eelarveprojektis. Seevastu alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringud on 2013. aasta eelarves kooskõlas varasemate aastate suundumusega suurendatud 4,8 % võrreldes 2012. aasta eelarvega. Peale selle kasutati 2012. aastal maksete assigneeringutest ära palju suurem osa kui eelmistel aastatel, mis annab tunnistust programmide rakendumisest. Võttes arvesse seda ja konkreetsete eelarveridade vajaduste analüüsi tulemusi, on selge, et 2013. aasta maksete assigneeringuid tuleb tublisti suurendada. Alamrubriigi 1a maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 982,6 miljoni eurot, mis jagunevad järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 02 02 01 || Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm || 60,000 02 02 15 || Maa seire Euroopa programm (GMES) || 10,500 02 03 01 || Siseturu toimimine ja selle arendamine eelkõige teavitamise, tõendamise ja valdkondliku lähendamise küsimustes || 0,650 02 03 04 01 || Toetus CENi, CENELECi ja ETSI standardimisalasele tegevusele || 1,900 02 04 01 01 || Kosmosealane uurimistegevus || 34,500 02 04 01 02 || Julgeolekualane uurimistegevus || 50,000 02 04 01 03 || Transpordialane uurimistegevus (Galileo) || 40,000 02 05 01 || Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) || 20,000 04 05 01 || Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) || 13,000 08 02 01 || Koostöö – Tervis || 200,000 08 03 01 || Koostöö – Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia || 65,000 08 05 01 || Koostöö – Energeetika || 20,000 08 06 01 || Koostöö – Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) || 40,000 08 08 01 || Koostöö – Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused || 12,495 08 10 01 || Ideed || 35,000 08 13 01 || Võimekus – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) huvides tehtavad teadusuuringud || 20,000 08 14 01 || Võimekus – Teadmiste piirkonnad || 2,727 08 15 01 || Võimekus – Teadusuuringute potentsiaal || 0,805 08 16 01 || Võimekus – Teadus ühiskonnas || 8,000 08 18 01 || Võimekus – Riskijagamisrahastu || 0,751 08 21 01 || Euratom – Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse || 7,150 08 22 03 01 || EÜ kuuenda raamprogrammi (2003–2006) lõpuleviimine || 7,804 09 03 01 || Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetamise programm || 32,000 09 04 01 01 || Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad – Koostöö) || 85,000 10 02 01 || Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus, mis ei ole seotud tuumaenergiaga || 2,000 10 03 01 || Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus || 2,000 10 05 01 || Tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja jäätmekäitlus || 4,000 12 04 01 || Teatavad tegevused finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas || 1,443 14 02 01 || Siseturu rakendamine ja arendamine || 0,500 14 04 02 || „Toll 2013” || 9,000 14 05 03 || „Fiscalis 2013” || 6,000 15 02 02 || Erasmus Mundus || 6,000 15 02 22 || Elukestev õpe || 120,000 15 07 77 || Inimesed || 45,000 26 03 01 01 || Euroopa haldusasutuste koosvõimealased lahendused (ISA) || 10,000 29 02 03 || Liidu statistikaprogrammi 2008–2012 lõpuleviimine || 9,376 Total || 982,601 Teadusuuringute raamprogrammid – 678,2 miljonit eurot Alamrubriigi 1a maksete assigneeringute suurendamist taotletakse eelõige seetõttu, et teadusuuringute raamprogrammidele 2013. aasta vastuvõetud eelarves ettenähtud vahendid jäid vajadustele oluliselt alla. 2013. aasta märtsis vaadati läbi maksete vajadus aasta lõpuni ja leiti, et 2013. aasta eelarveprojektis esitatud komisjoni taotlus oli üldiselt vajadusega kooskõlas, võttes arvesse ka seda, et 2012. aastal oli tegelik eelarve täitmine 11 % suurem kui 2011. aastal. Seetõttu tehakse ettepanek suurendada mitmel eelarvereal ettenähtud teadusuuringute maksete assigneeringuid. See võimaldab komisjonil vahe- ja lõppmaksed ning eelmaksed teha uue finantsmäärusega toetuste määramiseks ja toetuse maksmiseks ettenähtud tähtaja jooksul. On oluline, et komisjon saaks 2013. aastal sõlmitavatele toetuslepingutele alla kirjutada õigeaegselt, kuna ELi toetusest sõltub, kas arvukad sidusrühmad (ülikoolid, teadusasutused, VKEd ja suurtööstus) saavad oma teadusprojekte jätkata. Toetuslepingutele allakirjutamise venimine häiriks niigi keerulist plaanimis- ja programmitööd ning põhjustaks viivitusi teadlaste värbamisel, piiraks nende kättesaadavust, ohustaks moodustatud konsortsiumide püsivust ja kahjustaks ELi peaeesmärkide täitmist. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm − 92,0 miljonit eurot Kuna konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programmile ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetamise programmile ettenähtud vahendeid on 2013. aasta vastuvõtud eelarves tunduvalt kärbitud, võib arvata, et nende maksete assigneeringud ammenduvad juba vastavalt 2013. aasta juunis ja septembris. Seetõttu taotleb komisjon täiendavaid assigneeringuid, et ta saaks 2012. aastal allkirjastatud kohustustega seotud eelmaksed, kuid ka vahe- ja lõppmaksed teha uue finantsmäärusega toetuste määramiseks ja toetuse maksmiseks ettenähtud tähtaja jooksul. Kui ökoinnovatsiooni ja ettevõtluse meetmete maksete assigneeringuid ei suurendataks, katkeks toetus- ja muudest lepingutest tulenevate vahe- ja lõppmaksete tegemine 2013. aasta juuniks. See aga tekitaks suurt kahju toetusesaajatele, kelle hulgas on palju Euroopa väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid). Seejuures tuleks hilinenud maksetelt tasuda viivist seni, kuni muutuvad kättesaadavaks täiendavad assigneeringud. GMES ja Galileo – 30,5 miljonit eurot Varsti alustavad tegevust Euroopa kaks peamist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GMES ja EGNOS‑Galileo). Nendega seotud lepingute eest tasumiseks on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid vastavalt 10,5 miljonit eurot ja 20 miljonit eurot. Eelkõige tuleb tasuda Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud satelliite, orbiidile toimetamist, maasegmenti ja käitamist käsitlevate lepingute eest. Ilma selle suurendamiseta ei saa ESA talle lubatud assigneeringuid ja töövõtjatele tasumine lükkub edasi. See aga võib põhjustada viivitusi programmi rakendamisel, lükata kasutusetapi alguse edasi 2014. aasta lõpule ning põhjustada ülekulu. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) – 13,0 miljonit eurot 2013. aasta vastuvõetud eelarves on EGFi eelarvereal ette nähtud 50 miljonit eurot maksete assigneeringutena, kuid juba praeguseks on komisjonile esitatud taotlusi suuremas summas. Nende nõuetega seotud vajaduse katmiseks taotletakse maksete assigneeringute suurendamist 13,0 miljoni euro võrra. Elukestev õpe ja Erasmus Mundus – 126,0 miljonit eurot Võrreldes 2013. aasta eelarveprojektiga suurendati vastuvõetud eelarves programmide „Elukestev õpe” ja „Erasmus Mundus” kulukohustuste assigneeringuid, kuid vähendati maksete assigneeringuid. Võttes arvesse viimaste aastate maksete täitmise taset, tehakse ettepanek viia nende programmide maksete assigneeringud vastavusse 2012. aasta tegeliku täitmisega, võttes arvesse ka 2013. aasta kulukohustuste suurendamist. Seetõttu taotletakse programmi „Elukestev õpe” maksete assigneeringute suurendamist 120,0 miljoni euro, programmi „Erasmus Mundus” puhul aga 6,0 miljoni euro võrra. Ilma assigneeringute suurendamiseta ei saa komisjon teha assigneeringuid kättesaadavaks riiklikele asutustele, viimased aga ei saaks edukalt rakendada detsentraliseeritud meetmeid. Muud programmid ja meetmed – 42,9 miljonit eurot Maksevajaduste läbivaatamisel leidsid kinnitust ka mitu muud 2013. aasta eelarveprojektis esitatud maksete assigneeringute taotlust, mis on seotud eelkõige alamrubriigi 1a programmidega finantsteenuste, siseturu, tolli ja maksunduse ning statistika valdkonnas. Seni on eelarve täitmise määr olnud nende programmide puhul kõrge ja prognoosi kohaselt ammenduvad teatavate programmide maksete assigneeringud aasta algupoolel. Maksete hilinemine võib aga tingida viivisenõuete esitamist. 4.2. Alamrubriik 1b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Alamrubriigi 1b maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 9 miljardit eurot, mis jaguneb järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 04 02 01 || Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006) || 860,000 04 02 17 || Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Lähenemine || 1 620,000 04 02 19 || Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive || 773,000 13 03 01 || Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine – Eesmärk 1 (2000–2006) || 515,000 13 03 04 || Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete lõpuleviimine – Eesmärk 2 (2000–2006) || 86,000 13 03 06 || Programmi „URBAN” lõpetamine (2000–2006) || 0,150 13 03 16 || Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) – Lähenemine || 1 797,000 13 03 18 || Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive || 833,000 13 03 19 || Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) – Euroopa piirkondlik koostöö || 182,000 13 04 01 || Ühtekuuluvusfond – Varasemate projektide lõpuleviimine (varasemad kui 2007. aasta) || 250,000 13 04 02 || Ühtekuuluvusfond || 2 085,000 Kokku || 9 001,150 2000.–2006. aasta programmide lõpuleviimine – 1 711 miljonit eurot Seoses eelmise perioodi (2000–2006) programmide lõpetamisega on komisjon valmis tegema mitme programmi lõppmakseid, kuid sellekohased assigneeringuid eri eelarveridadel on juba ammendatud või ammendatakse peatselt. Komisjon kavatseb enamiku struktuurifondide programmidest selle aasta jooksul lõpule viia. Seepärast tuleb 2013. aasta eelarve maksete assigneeringuid suurendada 1,7 miljardi euro võrra, et vältida 2000.–2006. aasta programmide lõpuleviimise põhjendamatut venimist ning mitte koormata programmide lõpuleviimise taotlustega 2014. aasta eelarvet. Taotlus ei hõlma siiski Ühtekuuluvusfondi, kuna selle suhtes kehtisid aastail 2000–2006 erieeskirjad. Komisjon osutas juba paranduseelarve projektis nr 6/2012 sellele, et 2012. aastal sulgemiseks valmis alamrubriigi 1b programmidel on vajaka ligikaudu 1,4 miljardit eurot, millest 0,3 miljardit eurot leidis siiski katte aastalõpu ümberpaigutamise tulemusel. 2012. aastal puudu jäänud summa (ligikaudu 1,1 miljardit eurot) tuli ette näha 2013. aasta eelarves. Seetõttu olid 2000.–2006. aasta programmide lõpuleviimisega seotud struktuurifondide ja eesmärkide konkreetsetel eelarveridadel ettenähtud maksete assigneeringud 2013. aasta märtsi alguseks juba (peaaegu) täielikult ära kasutatud. Nii näiteks oli ESF – 1. eesmärk ja ERF – Eesmärk 1 täitmise määr jõudnud 100 %ni, programmi „Urban” puhul 97 %ni ning ERF – Eesmärk 2 puhul 94 %ni. Nüüd on lõpetamisvalmis ka teisi struktuurifondidest rahastatavaid programme. Seetõttu on vaja lisaks 1 461 miljonit eurot, et maksta lõpetamisdokumentide üksikasjaliku analüüsi tulemusel välja vaidlustamata summad. Seoses Ühtekuuluvusfondi varasemate projektide lõpuleviimisega oli 2013. aasta märtsi alguseks ära kasutatud 37 % selle eelarverea maksete assigneeringutest. Selleks et kuni aasta lõpuni katta projektide lõpetamisega seotud maksevajadus, on hinnanguliselt vaja veel 250 miljonit eurot. 2007.–2013. aasta programmid – 7 290 miljonit eurot Enne möödunud aasta lõppu saadi 2007.–2013. aasta programmide kohta 16,2 miljardit eurot maksetaotlusi, mis tuleb välja maksta 2013. aasta eelarve assigneeringute arvelt. Seetõttu on 2013. aasta eelarves 2007.–2013. aasta programmidele ettenähtud 45,2 miljardist eurost võimalik 2013. aastal esitatavate maksetaotluste rahuldamiseks kasutada vaid 28,9 miljardit eurot. Komisjonile 2012. aastal esitatud maksenõuete summa oli ligikaudu 50,6 miljardit eurot. Prognoosi kohaselt esitatakse 2013. aastal maksenõudeid veelgi rohkem, kuna „n+3” reegli aegumine sunnib neid liikmesriike, kes seda reeglit on kasutanud, esitama 2013. aasta lõpul maksenõudeid kuni kahe aasta kohta. See kinnitaks viimase kolme aasta jooksul täheldatud suundumust, mille kohaselt maksenõuded kasvavad aastast aastasse hüppeliselt. 2013. aasta prognoosidest, mille liikmesriigid esitasid 2012. aasta septembris ja mida varasemate prognooside täpsusastet arvestades vähendati 20 % võrra, nähtub, et tõenäoliselt laekub aasta lõpuks ligikaudu 55 miljardit euro ulatuses maksenõudeid. Nagu eespool selgitatud, andis komisjon vajadustele samasuguse hinnangu. On tõenäoline, et käesoleval aastal esitatakse maksenõudeid kuude lõikes väga erinevalt. Reegli „n+3” aegumise tõttu esitatakse tõenäoliselt veelgi suurem osa maksenõudeid aasta viimastel päevadel, kuna liikmesriigid teevad kõik, et vähendada kulukohustustest vabastamisega seotud riske. Nii hilja esitatud nõudeid ei jõua komisjon aga sel aastal enam läbi vaadata. Kokkuvõttes tuleb märkida, et kui maksete assigneeringuid ei suurendata, ületavad 2013. aasta maksenõuded olemasolevaid assigneeringuid sedavõrd, et aasta lõpuks koguneb väga suur maksete võlgnevus. Võlgnevusi oleks raske kõrvaldada ka 2014. aasta eelarvest ja liikmesriikide esitatud maksenõuded täidetaks kehtestatud tähtaegadest mitu kuud hiljem. Neile eeldustele tuginedes taotleb komisjon lisaks 7,3 miljardit eurot maksete assigneeringuid. Taotletud suurendamine hõlmab komisjoni poolt juba paranduseelarve projekti nr 6/2012 ettevalmistamisel välja selgitatud umbes 1,4 miljardi euro suurust summat, mille väljamaksmine oli katkestatud või peatatud, sest nimetatud piirangud on praeguseks tühistatud või tühistatakse varsti. 2012. aastast ülekantud tasumata nõuded moodustavad olulise osa 2013. aasta eelarves ettenähtud summadest: 24 % Ühtekuuluvusfondi, 29 % ERFi lähenemiseesmärgi, 36 % ESFi lähenemiseesmärgi, 60 % ESFi piirkondliku konkurentsivõime, 62 % ERFi Euroopa piirkondliku koostöö ning 90 % ERFi piirkondliku konkurentsivõime assigneeringutest. Taotletud täiendavad assigneeringud (7 290 miljonit eurot) võimaldaksid katta prognoositava maksevajaduse ilma, et 2014. aastasse kanduks nii palju maksenõudeid, et nende täitmine hakkaks valmistama raskusi. Nimetatud suurendamiseta ammenduvad kõnealused eelarveread täielikult arvatavasti juba 2013. aasta esimesel poolaastal või hiljemalt varasügisel. 4.3. Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine Rubriigi 2 maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 608,5 miljoni eurot, mis jaguneb järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 05 04 02 01 || Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu lõpuleviimine – Eesmärgi 1 sihtpiirkonnad (2000–2006) || 95,916 05 04 02 02 || Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamiseks mõeldud eriprogrammi lõpuleviimine (2000–2006) || 2,189 05 04 05 01 || Maaelu arengu programmid || 460,000 07 03 07 || „LIFE+” (keskkonna rahastamisvahend – 2007–2013) || 10,000 11 06 12 || Euroopa Kalandusfond (EFF) – Lähenemiseesmärgi piirkonnad || 33,995 11 06 13 || Euroopa Kalandusfond (EFF) – Muud kui lähenemiseesmärgi piirkonnad || 6,390 Kokku || 608,490 05 04 02 01 ¾Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu lõpuleviimine – Eesmärgi 1 sihtpiirkonnad (2000–2006) (95,9 miljonit eurot) Selleks et oleks võimalik lõpule viia programmid eelkõige Portugalis, taotles komisjon paranduseelarve projektis nr 6/2012 ligikaudu 110 miljonit eurot. Kuna 2012. aastal seda summat ei eraldatud ja 2013. aastal kõnealusel eelarvereal assigneeringuid ette nähtud ei ole, taotleb komisjon 95,9 miljonit eurot. Eelmisel aastal kindlaks tehtud vajaduse ja taotletava summa vahe kaetakse sihtotstarbelise tulu arvelt. 05 04 02 02 ¾Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades rahu ja leppimise saavutamiseks mõeldud eriprogrammi „Peace” (2000–2006) lõpuleviimine (2,2 miljonit eurot) Assigneeringuid kasutatakse kõnealuse programmi lõpuleviimiseks. 05 04 05 01 — Maaelu arengu programmid (460 miljonit eurot) Selle eelarverea maksevajaduse prognoosi suurendati pärast komisjoni värskeimat analüüsi maaelu arengu programmide rakendamise kohta. 2012. aasta viimase kvartali kohta esitatud maksenõuded makstakse välja 2013. aasta eelarvest ja nende summa on 4,7 miljardit eurot. See moodustab umbes 37 % 2013. aasta eelarves ettenähtud assigneeringutest, jättes aasta jooksul kasutamiseks ainult 7,8 miljardit eurot, millest ilmselgelt ei piisa kogu aasta vajaduste rahuldamiseks. Esimeses kvartalis esitatud kuludeklaratsioonide ja 2013. aasta jaanuaris liikmesriikide poolt esitatud kogu aastat hõlmava prognoosi kohaselt on maksevajadus kokku 14,7 miljardit eurot. Nagu ühtekuuluvuspoliitika puhul, kärpis komisjon siiski lähtuvalt senistest kogemustest liikmesriikide prognoose. Esimese ja teise kvartali prognoose vähendati ligikaudu 20 % ning kolmanda kvartali nõuete prognoosi aluseks võeti eelmistel aastatel tegelikult deklareeritud summad, kuna need on püsinud võrdlemisi stabiilsena. Pidades silmas liikmesriikide prognooside korrigeerimisel saadud summat ja ligikaudu 200 miljoni euro suurust sihtotstarbelist tulu ning võttes arvesse, et 2012. aasta tasumata nõuete rahuldamiseks on vaja 101 miljonit eurot, taotletakse maaelu arengu programmidele lisaks 460 miljonit eurot. Ilma maksete assigneeringute suurendamiseta jääks tasumata osa 2013. aasta kolmandat kvartalit käsitlevaid liikmesriikide deklaratsioone, maksetähtaegadest ei suudetaks kinni pidada ning lisaks suureneks 2014. aastal teostatavate maksete summa. 07 03 07 ¾„LIFE+” (keskkonnakaitse rahastamisvahend – 2007–2013) (10,0 miljonit eurot) 2012. aastal suurenes märkimisväärselt programmi LIFE+ maksete assigneeringute kasutamine, mis näitab, et programm on täielikult käivitunud. 2013. aasta maksevajaduse läbivaatamisel selgus, et maksete assigneeringute vajadus on suurem kui 2012. aasta eelarves, sest teatavatel juhtudel tuleb teha teine eelmakse või lõppmakse, võttes arvesse, et senisest rohkem meetmetoetusi jõuab (tavaliselt 3–7 aastase) rakendamisperioodi lõppjärku. 11 06 12 – Euroopa Kalandusfond (EFF) – Lähenemiseesmärgi piirkonnad (34,0 miljonit eurot) Selle artikli maksevajaduse prognoosi suurendati pärast komisjoni värskeimat analüüsi Euroopa Kalandusfondi rakendamise kohta. Analüüsi tulemusel leidis kinnitust, et 2013. aasta eelarveprojektis esitatud taotlus vastas tegelikule vajadusele. Nagu ühtekuuluvuspoliitika puhul, jäi 2012. aasta lõpuks maksmata palju maksetaotlusi (mille summa moodustab 100 % 2013. aasta eelarves ettenähtud assigneeringutest), mis seega tuleb tasuda 2013. aasta eelarvest. Ilma maksete assigneeringute suurendamiseta jääks osa 2013. aasta maksenõudeid tasumata, maksetähtaegadest ei suudetaks kinni pidada ning lisaks suureneks 2014. aastasse kanduvate tasumata maksete summa. 11 06 13 – Euroopa Kalandusfond (EFF) – Muud kui lähenemiseesmärgi piirkonnad (6,4 miljonit eurot) Selle artikli maksevajaduse prognoosi suurendati pärast komisjoni värskeimat analüüsi Euroopa Kalandusfondi rakendamise kohta. Analüüsi tulemusel leidis kinnitust, et 2013. aasta eelarveprojektis esitatud taotlus vastas tegelikele vajadustele. Nagu ühtekuuluvuspoliitika puhul, jäi 2012. aasta lõpuks maksmata palju maksetaotlusi (nende summa moodustab 60 % 2013. aasta eelarves ettenähtud assigneeringutest), mis seega tuleb tasuda 2013. aasta eelarvest. Ilma makseteassigneeringute suurendamiseta jääb tasumata osa 2013. aasta maksenõudeid, maksetähtaegadest ei suudeta kinni pidada ning suureneb 2014. aastasse kanduvate tasumata maksete summa. 4.4. Alamrubriik 3a – Vabadus, turvalisus ja õigus Alamrubriigi 3a maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 128,35 miljoni eurot, mis jaguneb järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 18 02 04 || Schengeni infosüsteem (SIS II) || 3,000 18 02 06 || Välispiirifond || 21,000 18 02 09 || Euroopa Tagasipöördumisfond || 27,000 18 03 03 || Euroopa Pagulasfond || 30,000 18 03 05 || Euroopa rändevõrgustik || 1,000 18 03 09 || Euroopa fond kolmandate riikide kodanike integreerimiseks || 28,500 18 03 14 02 || Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – Toetus jaotisele 3 || 1,500 18 03 17 || Ettevalmistav tegevus – Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades || 0,650 18 05 08 || Terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede haldamine || 2,000 18 05 09 || Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine || 12,500 18 08 01 || Programm „Prince” – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala || 1,200 Kokku || 128,350 Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine – 107,5 miljonit eurot Täiendavaid maksete assigneeringuid taotletakse neljale solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise fondile (Euroopa Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ja Euroopa Pagulasfond), samuti Euroopa rändevõrgustikule, et katta 2011. ja 2012. aasta toetuste ja lepingutega seotud ajakohastatud vajadused ning teha eelmaksed 2012. ja 2013. aasta pakkumiskutsete alusel. Lisaks tuleb arvesse võtta, et teatavate 2012. aasta eelmaksete tegemine on edasi lükatud, mis veelgi suurendab assigneeringute vajadust 2013. aastal. Taotletava summa arvutamisel lähtuti eeldusest, et 2013. aasta eelarve reservis ettenähtud Schengeni assigneeringud vabastatakse ning muutuvad kättesaadavaks. Turvalisus ja vabaduste kaitse – 14,5 miljonit eurot Täiendavaid maksete assigneeringuid taotletakse eelarveridadele „Terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede haldamine” ja „Kuritegevuse ärahoidmine ja kuritegevuse vastu võitlemine”, et katta 2011. ja 2012. aasta toetuste ja lepingutega seotud vahe- ja lõppmaksete ajakohastatud vajadused ning teha eelmaksed 2012. ja 2013. aasta pakkumiskutsete alusel. Taotletava summa arvutamisel lähtuti eeldusest, et Schengeni assigneeringud vabastatakse reservist ning muutuvad kättesaadavaks. Muud programmid ja meetmed – 6,35 miljonit eurot 2013. aasta maksete vajaduse läbivaatamisel selgus, et eelarveprojektis Schengeni infosüsteemile (SIS II) ja programmile „Prince – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala” esitatud maksete assigneeringute taotlus vastas tegelikule vajadusele. Seejuures võeti arvesse ka eelarve tegelikku täitmist 2012. aastal. SIS II-le taotletava summa arvutamisel lähtuti eeldustest, et vabastatakse ja muutuvad kättesaadavaks assigneeringud, mis on paigutatud reservi kuni programmi edenemise ja volituste lõpliku delegeerimiseni Suuremahuliste IT‑süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametile (eu.LISA). 4.5. Alamrubriik 3b – Kodakondsus Alamrubriigi 3b maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 15,15 miljoni eurot, mis jaguneb järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 09 02 06 || Ettevalmistav tegevus – Programm „Erasmus” ajakirjanikele || 0,150 15 04 44 || Programm „Kultuur” (2007–2013) || 3,500 15 04 66 01 || „MEDIA 2007” — Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm || 2,500 17 03 06 || Liidu tegevus tervise valdkonnas || 9,000 Kokku || 15,150 Taotletakse alamrubriiki 3b kuuluvate programmide „Kultuur”, „Media” ja „Tervis” maksete assigneeringute suurendamist. Programmide „Kultuur” ja „Media” puhul on taotluse põhjus maksete assigneeringute vähesus 2012. aastal, mistõttu eelmaksete tegemine lükkus 2013. aastasse. Lisaks sellele laekuvad programmi „Media” lõpparuanded varem kui prognoositud, mis tähendab, et projektid rakenduvad prognoositust kiiremini. Programmi „Tervis” maksete assigneeringute suurendamise taotlus tuleneb programmi võimest abi edukalt ära kasutada, millest annab tunnistust programmi rakendamise kõrge määr 2012. aastal. 4.6. Rubriik 4 – EL kui ülemaailmne partner Rubriigi 4 maksete assigneeringute suurendamiseks taotletakse kokku 489,5 miljoni eurot, mis jaguneb järgmiselt: Eelarverida || Eelarverea nimetus || Maksed (miljonites eurodes) 04 06 01 || Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) – Inimressursside arendamine || 35,500 13 05 02 || Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA) – Regionaalarengu rahastamisvahend || 127,000 13 05 03 02 || Piiriülene koostöö ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine struktuurifondide riikidevahelistes ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides – Toetus rubriigist 4 || 7,000 19 04 01 || Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) || 20,000 19 06 01 01 || Kriisidele reageerimine ja nendeks valmisolek (stabiliseerimisvahend) || 42,000 19 06 02 01 || Meetmed keemiliste, tuuma- ja bioloogiliste materjalide või vahenditega seotud riskide maandamise ja nendeks valmisoleku valdkondades (stabiliseerimisvahend) || 6,000 19 06 03 || Piirkondadevahelised meetmed organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, hädavajaliku infrastruktuuri kaitse, rahvatervisega seotud ohtude ning terrorismivastase võitluse valdkonnas (stabiliseerimisvahend) || 5,000 19 08 01 01 || Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud finantskoostöö Vahemere maadega || 10,000 19 08 01 02 || Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA) || 70,000 19 08 01 03 || Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga seotud rahaline koostöö Ida-Euroopa riikidega || 35,000 19 09 01 || Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega || 20,000 19 10 01 01 || Koostöö Aasia arenguriikidega || 10,000 20 02 03 || Kaubandusabi – Mitmepoolsed algatused || 2,000 21 03 01 || Valitsusvälised osalejad arengukoostöös || 10,000 21 03 02 || Kohalikud asutused arengukoostöös || 7,000 21 05 02 || Ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond (GFATM) || 5,000 21 06 02 || Suhted Lõuna-Aafrikaga || 10,000 22 02 07 01 || Piirkondlikud ja horisontaalsed programmid || 22,000 23 02 01 || Humanitaarabi || 43,000 23 02 02 || Toiduabi || 3,000 Kokku || 489,500 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) – 191,5 miljonit eurot Täiendavate maksete assigneeringute taotlemisel IPA inimressursside arendamise, piirkondliku arengu ja piiriülese koostöö programmidele ning piirkondlikele ja horisontaalsetele programmidele on peetud silmas 2012. aastal saadud, kuid seni tasumata maksenõuete hulka, 2013. aasta maksenõuete ajakohastatud prognoosi ning vajadust vältida „N+3” kulukohustustest vabastamise reegliga kaasnevaid ohte, võttes ühtlasi arvesse, et vastuvõetud eelarves on võrreldes eelarveprojektiga järsult vähendatud maksete assigneeringuid. Käesoleva paranduseelarvega taotletavate summade arvutamisel eeldati, et paranduseelarve projektiga nr 1/2013 (Horvaatia) esitatud taotlus täiendavate maksete assigneeringute eraldamiseks IPA programmidele („Maaelu areng” ja „Ülemineku- ja institutsioonide väljaarendamisabi”) kiidetakse heaks. Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI) – 115 miljonit eurot ENPI (mis hõlmab Vahemere piirkonna riike, Palestiinat ja Ida-Euroopat) maksete assigneeringute suurendamist taotletakse peamiselt seetõttu, et heakskiidetud eelarves on võrreldes eelarveprojektiga oluliselt vähendatud asjaomastel eelarveridadel ettenähtud maksete assigneeringuid. Samal ajal nähti Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena 2011. ja 2012. aasta eelarvega ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2012 nendele eelarveridadele ette täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid. Neil aastail pandi alus stimuleerimisprogrammidele SPRING (programm partnerluse, reformi ja kaasava majanduskasvu toetuseks) ja EaPIC (idapartnerluse integratsiooni- ja koostööprogramm). Võttes arvesse peakorteri ja delegatsioonide aastalõpuaruandeid, ajakohastati maksete assigneeringute vajadust 2013. aasta jaanuaris. Aastase vajaduse prognoos tugineb delegatsioonide konservatiivseimatel taotlustel, kusjuures kahel viimasel aastal on naabruspoliitika eelarveridade assigneeringud sajaprotsendiliselt ära kasutatud. Kui assigneeringuid ei suurendada, tuleb teatavat liiki maksetelt hakata tasuma viivist. Kuigi muud liiki maksete (näiteks suured eelarvetoetuse maksed) viibimisel viivist tasuda ei tule, kahjustaksid makseviivitused partnerriikide nõrka majandust ja meie poliitilisi suhteid nende riikidega. Arengukoostöö rahastamisvahend (DCI) – 62,0 miljonit eurot DCI (mis hõlmab peamiselt Ladina-Ameerikat, Aasiat ja Lõuna-Aafrikat ning programme, mis on seotud valitsusväliste osalejate ja kohalike ametiasutuste arenguga) maksete assigneeringute suurendamist taotletakse peamiselt põhjusel, et 2012. aastal ei olnud ette nähtud piisavalt maksete assigneeringuid, mis põhjustas maksete edasilükkamist. Selle tulemusena ammenduvad osa programmide maksete assigneeringuid arvatavasti juba 2013. aasta kolmandas kvartalis. Ülemaailmse tervisefondi maksete assigneeringute suurendamist aga taotletakse peamiselt põhjusel, et fondi maksete assigneeringute suurus peaks vastama tema kulukohustuste suurusele. Stabiliseerimisvahend (IfS) – 53,0 miljonit eurot Stabiliseerimisvahendi maksete assigneeringute suurendamist taotletakse peamiselt seetõttu, et 2012. aastal ei olnud ette nähtud piisavalt maksete assigneeringuid, mille tulemusena lükati edasi 10 miljoni euro ulatuses makseid, ning seetõttu, et 2013. aasta vastuvõetud eelarves on maksete assigneeringuid märkimisväärselt vähendatud. Täiendavate maksete assigneeringute taotluse eesmärk on täita lepingulised kohustused välispartnerite ees ning tasuda kohustuslikud ettemaksed, mille summa on suur. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) – 20,0 miljonit eurot Demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendi maksete assigneeringute suurendamist taotletakse peamiselt põhjusel, et 2012. aastal ei olnud ette nähtud piisavalt maksete assigneeringuid, mis põhjustas maksete edasilükkamist. Sellest tulenevalt oli 2013. aasta märtsi alguseks makseteks kasutatud juba 40 % ning programmide maksete assigneeringud võivad ammenduda 2013. aasta kolmandas kvartalis. Humanitaarabi – 46,0 miljonit eurot Humanitaar- ja toiduabi maksete assigneeringute suurendamist taotletakse peamiselt seetõttu, et 2013. aasta eelarves ettenähtud maksete assigneeringud jäävad 80 miljonit eurot alla võetud kulukohustustele, kusjuures seni on kulukohustuste assigneeringud peaaegu sajaprotsendiliselt ära kasutatud, samuti seetõttu, et 2012. aasta lõpul suurenes täitmata kulukohustuste osakaal. Sel põhjusel on 2013. aasta märtsi alguse seisuga kasutatud juba 34 % 2013. aasta heakskiidetud eelarve maksete assigneeringutest. Peale selle muutub üha tõenäolisemaks, et olukorra halvenemise tõttu sellistes suurtes kriisikolletes nagu Mali, Sahel, Süüria ja Aafrika sarv tuleb ka 2013. aastal kasutada hädaabireservi. Muud programmid ja meetmed – 2,0 miljonit eurot Kaubandusabi programmi maksete assigneeringute suurendamise taotluse esitamine on peamiselt tingitud asjaolust, et 2013. aasta eelarve suhtes juba võetud ja tulevikus võetavate kohustuste täitmiseks on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, võttes arvesse, et vastuvõetud eelarves on makseid ettenähtud palju vähem kui eelarveprojektis. 5. Kokkuvõte 2013. aasta eelarve maksevajaduste läbivaatamisel ilmnes, et maksete assigneeringutega on katmata koguni 11,2 miljardit eurot maksevajadusi. Pärast käesoleva paranduseelarve projekti nr 2/2013 vastuvõtmist jääb mitmeaastase finantsraamistiku 2013. aasta maksete ülemmäära suhtes kasutatavaks 14,8 miljonit eurot, mis eeldatavasti võimaldab täita ELi solidaarsusfondile esitatud omavahel seotud abitaotlused. Kui taotluste abikõlblikkus leiab kinnitust, esitab komisjon peatselt Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtu ettepanekuga seotud paranduseelarve projekti. 6. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa Finantsraamistiku rubriik/alamrubriik || 2013. aasta muudetud finantsraamistik || 2013. aasta eelarve (sh PEP 1/2013) || PEP 2/2013 || Eelarve 2013 (sh PEP 1/2013 ja 2/2013) Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed 1. JÄTKUSUUTLIK KASV || || || || || || || || 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 11 904 027 361 || || 982 600 734 || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Varu || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 47 348 394 736 || || 9 001 150 000 || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Varu || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Vahesumma || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 59 252 422 097 || || 9 983 750 734 || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Varu[4] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE || || || || || || || || millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Vahesumma || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 57 487 002 491 || || 608 490 470 || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Varu || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS || || || || || || || || 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 917 683 652 || || 128 350 000 || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Varu || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Kodakondsus || 746 000 000 || || 738 364 000 || 639 099 615 || || 15 150 000 || 738 364 000 || 654 249 615 Varu || || || 7 636 000 || || || || 7 636 000 || Vahesumma || 2 449 000 000 || || 2 179 191 200 || 1 556 783 267 || || 143 500 000 || 2 179 191 200 || 1 700 283 267 Varu || || || 269 808 800 || || || || 269 808 800 || 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 409 414 260 || || 489 500 000 || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Varu[5] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. HALDUS || 9 095 000 000 || || 8 430 690 740 || 8 430 365 740 || || || 8 430 690 740 || 8 430 365 740 Varu[6] || || || 750 309 260 || || || || 750 309 260 || 6. KOMPENSATSIOONID || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Varu || || || || || || || || KOKKU || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 133 210 987 855 || || 11 225 241 204 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 Varu[7] [8] || || || 2 464 673 605 || 11 240 012 145 || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 [1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [2] ELT L 66, 8.3.2013, lk 1. [3] COM(2013) 156. [4] Alamrubriigi 1a varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (500 miljonit eurot). [5] Rubriiki 4 jäetud 2013. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (264,1 miljonit eurot). [6] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 86 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse. [7] Kulukohustuste koguvarus ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (500 miljonit eurot) ja hädaabireserviga seotud assigneeringuid (264,1 miljonit eurot) ega töötajate sissemakseid pensionikavasse (86 miljonit eurot). [8] Maksete koguvarus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (80 miljonit eurot) ega töötajate sissemakseid pensionikavasse (86 miljonit eurot).