[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 147 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud liikmesriigid ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust. Kuna valitsemissektori puudujääk oli 2003. aastal 3,9% SKTst, otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2007. aastaks kooskõlas 2004. aasta maikuu lähenemisprogrammiga. Eelkõige soovitati Poolal kohaldada jõuliselt maikuu lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige meetmeid, mis sisalduvad nn Hausneri kavas. Eelkõige soovitati astuda tõhusaid samme seoses kavandatavate meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks hiljemalt 5. novembriks 2004 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks kutsuti Poola valitsust üles eraldama valitsemissektori puudujäägi vähendamiseks võimalikke lisatulusid ja tagama võla kasvu peatamine. Komisjon tegi oma 22. detsembri 2004. aasta teatises järelduse, et Poola valitsus on astunud tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks.[2]

Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks. Poola esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 17. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Poola esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 1. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[3] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[4]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Poola esitas Euroopa Komisjonile ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 1. detsembril 2004 pärast seda, kui ministrite nõukogu selle 30. novembril 2004 heaks kiitis. Dokument sisaldab 2005. aasta eelarve suhtes võetud meetmeid ja põhineb 2004. aasta jaanuaris kinnitatud valitsuse programmil riiklike kulutuste ratsionaliseerimiseks ja vähendamiseks (nn Hausneri kava). Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta, ning on kooskõlas ESA95 süsteemiga. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete kvaliteet ei ole täielikult kooskõlas ESA95 statistiliste standarditega. Seepärast palutakse Poolal viia andmed nõuetega vastavusse.

- Programmis esitatud makromajandusliku raamistiku kohaselt nähakse ette SKT reaalkasvu vähenemist 5,7%lt aastal 2004 5,0%ni ja 4,8%ni vastavalt 2005. ja 2006. aastal, millele järgneb tõus 5,6%ni aastal 2007. Kogu prognoositava perioodi jooksul põhineb kasv sisenõudlusel, samas kui puhaseksport muutub eeldatavasti negatiivseks alates 2005. aastast. Makromajanduslik stsenaarium aastani 2006 on usutav ja enam-vähem kooskõlas komisjoni 2004. aasta sügise prognoosiga, kuigi selles ennustatakse 2006. aastaks mõnevõrra väiksemat SKT kasvu. Seevastu tundub kasvuprognoos programmi viimaseks aastaks olevat liiga optimistlik. Prognoositud SKT kasvu kiirenemine 2007. aastal peegeldab optimistlikke prognoose nii potentsiaalse tootmismahu kui sisenõudluse kasvu osas. Programmis eeldatakse eriti potentsiaalse toodangumahu kasvu suurenemist 3,6%lt 2004. aastal 4,7%ni 2007. aastal (vastavalt komisjoni talituste arvutustele), kusjuures toodangumahu tühik programmiperioodi lõpuks eeldatakse olevat üle 2%. Samuti võib arvata, et hinnasurve võib olla suurem, kui programmis eeldatakse.

- 2004. aasta jooksul kasvas Poolas inflatsioon võrreldes 2003. aasta madala tasemega, kuid viimasel ajal on kasv aeglustunud. 2004. aasta aprillist augustini täheldatud inflatsiooni suurenemise peamiseks põhjuseks olid ajutised tegurid (toiduainete ja naftahinnad, ühinemisega seotud maksude suurenemine), kuid jätkuv mõõdukas palgakasv ja zloti tugevnemine aitavad kaasa inflatsiooni vähenemisele 2005. aastal. Zlott tugevnes märgatavalt peaaegu kogu 2004. aasta jooksul, kokku euro suhtes 13% 2003. aasta detsembriga võrreldes. Ka zloti tegelik nominaalne ja reaalne vahetuskurss tugevnes 2004. aastal (võrreldes eelmise aasta lõpuga) üle 10%. Erinevus Poola ja euroala pikaajaliste riigivõlakirjade tootluse vahel suurenes 2003. aasta keskpaigast 2004. aasta keskpaigani, kuna investorites tekitas rahutust majandushalduspoliitika, kuid viimastel kuudel on erinevus taas vähenenud, olles aasta lõpuks jõudnud 200 baaspunktini. Olemasolevas raha- ja vahetuskursipoliitikas, milleks on konkreetne inflatsiooni juhtimise raamistik ujuva vahetuskursimääraga, ei ole muutusi ette näha.

- Ajakohastatud programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärgiks on valitsemissektori puudujäägi vähendamine 2007. aastaks alla 3% SKTst ja võla suhte hoidmine alla 60% SKTsse. Ajakohastatud programm näeb ette puudujäägi järkjärgulist vähendamist 5,4%lt SKTst 2004. aastal 2,2%ni SKTst 2007. aastal. Avatud pensionifondid (mille iga-aastane mõju on eeldatavasti 1,5% SKTst) kuuluvad valitsemissektori alla, mida võimaldab Eurostati antud üleminekuperiood. Eelmise programmiga võrreldes on suurim erinevus valitsemissektori 2007. aastaks kavandatud puudujäägi suurendamine 0,7 protsendipunkti võrra SKT suhtes. Rahanduse stabiliseerimiseks tuleks rakendada terviklikku meetmekogumit, mis sisaldub Hausneri kavas, mille täielikuks rakendamiseks oleks eeldatavasti tarvis eelarvelisi vahendeid 4,7% SKTst aastatel 2005–2007 (arvu on võrreldes eelmise programmiga vähendatud 0,6 protsendipunkti).

- Põhipuudujäägi vähendamine aastatel 2004–2007 3,2 protsendipunkti võrra on vähem ambitsioonikas, kui maikuu lähenemisprogrammis esitatud 4,2 protsendipunkti. Kavandatud rahanduse stabiliseerimisstrateegia sisaldab siiski mitmeid riske. 2004. aasta maikuu programmi hinnangus kirjeldatud oht, et kavandatud Hausneri kava meetmeid rakendatakse hilinemisega või ebatäielikult, on juba tõeks saamas. On jätkuvalt ebaselge, kas rakendatakse ülejäänud meetmeid, mis sisalduvad juba 2005. aasta eelarves, kuid vajavad veel seadusandlikke samme. Hoolimata sellest, et Poola parlament kaks olulist meedet tagasi lükkas, jäid kavandatud puudujäägid muutumatuks. Peaaegu pooled ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmed, mille eesmärgiks on tulude suurendamine ja kulude vähendamine, on täpsustamata. Tingimuslikud kohustused on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohast lisarisk. Puudujäägieesmärkide saavutamine sõltub ka sellest, kas programmiperioodi jooksul saavutatakse suur SKT kasv. Lisaks kuulub ka kogumispensioni süsteem endiselt valitsemissektori alla. Kui liigitus 2007. aastal muutub, kohandatakse iga aasta puudujääginäitajaid 1,5 protsendipunkti võrra ülespoole. Lisasäästumeetmete puudumisel ei ole kindel, et suudetakse täita nõukogu soovitus viia puudujääk programmi viimasel aastal alla 3%, kuna 2007. aasta uus puudujäägieesmärk on 2,2% SKTst. Riskianalüüsi kohaselt võib tulemus eelarve osas olla prognoositust halvem.

- Prognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlasuhe kumulatiivselt 2,6 protsendipunkti aastatel 2004–2006, jõudes 2006. aasta lõpuks 48%ni SKTst, ning väheneb 0,8 protsendipunkti võrra alles 2007. aastal. Komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid ennustavad vähem soodsat võla arengut. Avatud pensionifondide liigitamine valitsemissektorist väljapoole vastavalt Eurostati otsusele viiks võlasummade suurenemiseni igal aastal vahemikus 2005–2007 keskmiselt 6 protsendipunkti võrra. Võla suhe jääks seega alla 60% kontrollväärtuse isegi liigituse muutmise korral. 2004. aasta võlaprognoosi on võrreldes maikuu programmiga vähendatud 3 protsendipunkti võrra, peamiselt oodatust suurema SKT nominaalse kasvu ja zloti tugevnemisest tulenevate kursimuutuste tõttu. Ülejäänud programmiperioodi jooksul tasakaalustaks esmase tasakaalu paranemine ja suur nominaalkasv osaliselt varude muutuste korrigeerimisest tulenevat koguvõla suurenemist, mis osaliselt peegeldab eelrahastamist EL vahenditest. Võla suhte kasvu kavandatav aeglustumine ja lõpuks vähenemine sõltub samuti erastamistuludest. Tingimuslikud kohustused kujutavad samuti riski valitsemissektori võla vähendamisele. Riigi tagatised olid 2004. aasta lõpus 3,9% ja eeldatavasti nende osakaal järgnevatel aastatel suureneb. Lisaks kasvab jätkuvalt tervishoiusüsteemi tasumata võlg ning järjest enam eeldatakse riigipoolset sekkumist.

- Ajakohastatud programmis on esitatud ainult lühikirjeldus Hausneri kavas sisalduvate meetmete kohta, mille eesmärgiks on sotsiaalkulutuste vähendamine ja riiklike kulutuste haldamise parandamine. Programmis esitatud kohandamiste õnnestumine sõltub suuresti kavandatud sotsiaalkaitsereformi elluviimisest. Ajakohastatud programm täiendab meetmete enamikku sisaldanud maikuu lähenemisprogrammi selles osas, mis käsitleb meetmete mõju eelarvele. Lisaks eelarvele avaldatavale mõjule aitaksid need reformid vähendada suurt kiilu palkade maksustamises, mis on peamine takistus uute töökohtade loomisel ja ei soodusta tööturul osalemist. Samuti aitavad reformid kaasa suhteliselt kõrge seadusjärgsete kulude osakaalu vähendamisele. Tänu riigi rahanduse reformimisele ja kulude ratsionaliseerimisele eeldatakse kohustuslike (seadusest tulenevate) kulude vähenemist 42,5%lt 2003. aastal 39,3%ni 2007. aastal.

- Kuna 2020. aastast edasi pole eelarveprognoose tehtud, on väga raske hinnata Poola riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, sest elanikkonna vananemisest tulenev mõju eelarvele on tõenäoliselt suuremas osas tuntav pärast 2020. aastat. Siiski ei saa olemasoleva teabe alusel teatavaid riske välistada. Pikaajaliste eelarvesuundumuste tugevdamiseks ettenähtud tegevusliinide mõju osas on jätkuvalt palju ebakindlust.

- Kuna programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt pensionireformi mõjul ja keskpika perioodi jooksul vajalikul eelarve stabiliseerimisel, tuleb tulevikus võtta lisareformimeetmeid, et parandada suutlikkust vananeva elanikkonnaga kohaneda. Seega peaks kavandatud meetmete edukas rakendamine, range järelevalve tingimuslike kohustuste üle ja järjekindel eelarve kavandatud stabiliseerimine keskpika perioodi jooksul toetama jätkusuutlikkust ka pikemas perspektiivis.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb Hausneri kava rakendamisel. Teisest küljest ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tingimuslike kohustuste kasvust tuleneva probleemi lahendamiseks.

- Eespool esitatud hinnangut silmas pidades ja arvestades nõukogu poolt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud soovitusi, tuleks Poolal lisada riigi rahanduse kohandamismeetmeid ja vähendada 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki.Et viia puudujääk 2007. aastal usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil allapoole 3% SKTst, peaks Poola tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuuriliste meetmete täieliku rakendamise ja võtma lisameetmeid rahanduse stabiliseerimiseks. Kui rakendamisega seotud riskid realiseeruvad, tuleks teha ka lisapingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks. Lisaks peaks Poola tegelema tingimuslike kohustuste kuhjumise küsimusega.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. 17. veebruaril 2005 kontrollis nõukogu Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete kvaliteet ei ole täielikult kooskõlas ESA95 statistiliste standarditega. Programm ei järgi ka andmenõudeid, mis käsitlevad riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Seepärast palutakse Poolal viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu vähenemist 5,7%lt 2004. aastal keskmiselt 4,9%ni 2005. ja 2006. aastal ja kasvu 5,6%le 2007. aastal. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki soodsaid kasvuprognoose. 2005. ja 2006. aasta kasvuprognoosid on usutavad, kuid kasvuprognoos programmi viimase aasta kohta tundub olevat liiga optimistlik. Prognoositud SKT kasvu kiirenemine 2007. aastal peegeldab optimistlikke prognoose nii potentsiaalse tootmismahu kui sisenõudluse kasvu osas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Nõukogu tegi 5. mail 2004. aastal otsuse, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2007. aastaks. Ajakohastatud programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärgiks on valitsemissektori puudujäägi vähendamine 2007. aastaks alla 3% SKTst ja võla suhte hoidmine alla 60% SKTsse. Ajakohastatud programm näeb ette puudujäägi vähendamist 5,4%lt SKTst 2004. aastal 2,2%ni SKTst 2007. aastal, kaasa arvatud avatud pensionifondide ülejääk (mille iga-aastane mõju on eeldatavasti 1,5% SKTst). Eelmise programmiga võrreldes on suurim erinevus valitsemissektori 2007. aastaks kavandatud puudujäägi suurendamine 0,7 protsendipunkti võrra SKT suhtes.

4. Rahanduse stabiliseerimiseks aastatel 2005–2007 tuleks rakendada terviklikku meetmekogumit, mis sisaldub Hausneri kavas, mille täielikuks rakendamiseks oleks eeldatavasti tarvis eelarvelisi vahendeid 4,7% SKTst (arvu on võrreldes eelmise programmiga vähendatud 0,6 protsendipunkti). Samal ajal rakendatakse ulatuslikku riiklikku investeerimiskava, mille tulemusel kasvavad riigi investeeringud 3,4%lt 2003 SKTst keskmiselt 4,1%ni programmiperioodi jooksul, samas kui EL keskmine 2004. aastal oli 2,4% SKTst.

5. On olemas tuntav risk, et tulemus eelarve osas võib olla programmis kavandatust halvem. 2004. aasta maikuu programmi hinnangus kirjeldatud oht, et kavandatud Hausneri kava meetmeid rakendatakse hilinemisega või ebatäielikult, on juba tõeks saamas. On jätkuvalt ebaselge, kas rakendatakse ülejäänud meetmeid, mis vajavad veel seadusandlikke samme, kuid sisalduvad juba 2005. aasta eelarves. Hoolimata sellest, et Poola parlament kaks olulist meedet tagasi lükkas, jäid kavandatud puudujäägid muutumatuks. Peaaegu pooled ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmed, mille eesmärgiks on tulude suurendamine ja kulude vähendamine, on täpsustamata. Tingimuslikud kohustused on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohast lisarisk. Puudujäägieesmärkide saavutamine sõltub ka sellest, kas programmiperioodi jooksul saavutatakse suur SKT kasv. Lisaks kuulub ka kogumispensioni süsteem endiselt valitsemissektori alla, sest seda võimaldab Eurostati antud üleminekuperiood. Kui liigitus muutub, kohandatakse iga aasta puudujääginäitajaid 1,5 protsendipunkti võrra ülespoole. Lisasäästumeetmete puudumisel ei ole kindel, et suudetakse täita nõukogu soovitus viia puudujääk programmi viimasel aastal alla 3%, kuna 2007. aasta uus puudujäägieesmärk on 2,2% SKTst.

6. Seda riskianalüüsi arvestades ei ole programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et vähendada 2007. aastaks puudujääki alla 3% SKTst, ning lisaks ajakohastatud programmis kirjeldatud Hausneri kavale võib tarvis olla lisameetmeid.

7. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 45,9%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võlasuhe suureneb kumulatiivselt 1,8 protsendipunkti aastatel 2004–2007. Kasv peatub alles programmi viimasel aastal.

8. Kuna 2020. aastast edasi pole eelarveprognoose tehtud, on väga raske hinnata Poola riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, sest elanikkonna vananemisest tulenev mõju eelarvele on tõenäoliselt tuntav pärast 2020. aastat. Siiski ei saa olemasoleva teabe alusel teatavaid riske välistada. Pikaajaliste eelarvesuundumuste tugevdamiseks ettenähtud tegevusliinide mõju osas on jätkuvalt palju ebakindlust. Kuna programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt pensionireformi mõjul ja keskpika perioodi jooksul vajalikul eelarve stabiliseerimisel, tuleb tulevikus võtta lisareformimeetmeid, et parandada suutlikkust vananeva elanikkonnaga kohaneda. Seega peaks kavandatud meetmete edukas rakendamine, range järelevalve tingimuslike kohustuste üle ja järjekindel eelarve kavandatud stabiliseerimine keskpika perioodi jooksul toetama jätkusuutlikkust ka pikemas perspektiivis.

9. Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb Hausneri kava rakendamisel. Teisest küljest ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige tingimuslike kohustuste kuhjumisest tuleneva probleemi lahendamise kaudu.

* * *

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Poola nõukogu arvates:

(i) lisama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki;

10. tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuuriliste meetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad; ja

(iii) tegelema tingimuslike kohustuste kuhjumise küsimusega.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

KOM okt 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | puudub |

LP mai 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

THHI inflatsioon (%) | LP dets 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

KOM okt 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | puudub |

LP mai 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

KOM okt 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | puudub |

LP mai 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

KOM okt 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | puudub |

LP mai 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP dets 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

KOM okt 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | puudub |

LP mai 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM). |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEK(2004) 1630, 22.12.2004.

[3] Majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Rahandus- ja majandusministrite nõukogu 10.7.2001. aastal jõustatud 27.6.2001. aasta dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.