ET Euroopa Liidu Teataja C 205/70

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 205/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KIEŁBASA PIASZCZAŃSKA“

ELi nr: PGI-PL-02154 – 15.7.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Kiełbasa piaszczańska“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1 Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2 Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Kiełbasa piaszczańska“ on jämedalt hakitud sealihast vorst; liha on poolniiskelt soolatud, taimebaasil valmistatud meresoolamarinaadis, ühtlase koostisega ning topitud kollageenist soolde.

Füüsikalis-keemilised omadused

Vorsti pealispind on selge punakaspruuni värvusega. Lahti lõigates on näha umbes 2 cm suuruseid lihatükke, mille värvus varieerub heleroosast tumeroosani. Lihatükkide ümber on näha heledama värvusega täidist.

Vorstide pikkus jääb 25–45 cm vahemikku ja nende ümbermõõt on olenevalt soolest 35–50 mm.

Organoleptilised omadused

Marinaadis sisalduvate taimedele iseloomulik maitse ja lõhn ning suitsulõhn; kadaka järelmaitse on selgelt tajutav.

3.3 Loomasööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Kiełbasa piaszczańska“ on valmistatud sea poolrümbast, mille tailihasisaldus jääb vahemikku 55–60 % rümba kaalust. Emise- ja kuldiliha kasutamine on keelatud. Toodet „Kiełbasa piaszczańska“ ei tohi valmistada sügavkülmutatud lihast. „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamiseks kasutatakse sea taga- või seljaosa liha 24–96 tunni jooksul pärast looma tapmist.

I kategooria sealiha moodustab 90 % kogu toote massist. Kasutatakse sea taga- või seljaosa liha, millelt on eemaldatud rasv, kõõlused ning sidekude.

II kategooria sealiha moodustab 10 % kogu toodangu massist. Kasutatakse sea tagaosa või koodi liha, mille rasvasisaldus peab olema väiksem või võrdne 20 %-ga kogumassist.

Marinaadi jaoks keedetud puljongis kasutatud aromaatsed taimed

— nelkpipar,

— loorberilehed,

— kadakamarjad,

— nelk.

Vürtsid

— jahvatatud must pipar,

— muskaat.

3.4 Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Järgmised tootmisetapid peavad toimuva määratletud geograafilises piirkonnas:

— tooraine ettevalmistamine,

— taimede kokkukeetmine,

— liha suitsutamiseks ettevalmistamine,

— marinaadi valmistamine,

— poolniiske soolamine,

— täidise valmistamine,

— segamine,

— täitmine,

— kuivatamine,

— suitsutamine ja küpsetamine,

— külmutamine.

3.5 Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Kiełbasa piaszczańska“ võib turustada lahtiselt lattidena või vaakumpakendis.

3.6 Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Väike-Poola vojevoodkonna kommuunid: Wieliczka, Świątniki Górne ja Krakówi linn.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

„Kiełbasa piaszczańska“ eripära on seotud vorsti eriliste kvaliteeditunnuste ja mainega.

Nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ tuleneb vorsti tootmispaigast, Krakówi lähistel asuvast vanast külast nimega Piaski Wielkie, mis kuulub alates 1940. aastast linna halduspiiridesse. See asukoht oli koos naaberküladega tuntud liha ning vorstitoodete tootmise poolest ning eriti teati seda ühe spetsiaalse vorsti tootmise tõttu, mida on sajandite vältel viidud Krakówisse, kus seda serveeriti muu hulgas ka kuningale Waweli lossis. Kõnealuste asukohtade elanikke, kes viisid oma loomi turule ning tapamajja, kutsuti nimega kijacy. Nende lugu on üksikasjalikult kirjeldanud Piaski Wielkie elanik Franciszek Rusek raamatus „Dzieje kijaków piaszczańskich“ (Kraków, 1996).

Sõna kijacy kohta on pakutud mitmeid tähendusi. Üheks neist on, et kijacy’d kasutasid alati ühest paigast teise liikumiseks jalutuskeppe (kij), mille abil nad kaitsesid end Krakówisse viival teel ettejuhtuvate kallaletungijate ja varaste eest. Jalutuskepil oli ühtlasi kijacy’de äratundmise või isikut tõendava dokumendi ülesanne. Igaühel oli juba varajasest east saati oma jalutuskepile graveeritud teistele tuntud dekoratiivne märgistus.

Punktis 4 määratletud geograafilist piirkonda iseloomustab topograafiline reljeef. Geograafiliste tingimuste tõttu tegelesid antud piirkonna elanikud peamiselt elusloomade müügiga, kuna neil ei olnud võimalik tegeleda tavapõllumajandusega. Lisaks valmistati lihatooteid, sealhulgas vorsti „Kiełbasa piaszczańska“. Krakówi lähistel asuvate külade elanikud on valmistanud vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ järjepidevalt sajandite vältel. Kohalike tunnistuste ja Krakówi rahvamuuseumis leiduva teabe põhjal on teada, et vorsti maitse on seotud Czarny Las metsas elavate inimeste teadmistega ümbritsevast loodusest. Ammustel aegadel asus Czarny Las hiiglasliku metsa ääres, mis ulatus Krakówi Krzemionki piirkonnast üle Karpaadi mägede kuni Ungari piirini. Tänapäeval on sellest metsast alles jäänud piirkond Ochojno ja Rajsko vahel ning kannab endiselt nime Czarny Las. Liha maitsestamiseks on alati kasutatud taimesegusid, sealhulgas kadakamarju. Saadaolevaid looduslikke taimi ja vürtse kasutati maitse esiletoomiseks ning selleks, et loomsed rasvad ei mõjuks halvasti inimeste tervisele. Kuni 19. sajandini valmistasid taimetarkadest kijacy’d taimesegusid tasu eest. Sedasama taimede baasil soolvett kasutatakse „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamiseks ning see eristab toodet muudest vorstidest. Poolas kasutatakse vorstide maitsestamiseks sageli vaid soola, pipart ja küüslauku.

Vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamisel kasutatava ja toodet muudest vorstidest eristava liha marineerimise leiutas Piaski Wielkie elanik ning see toimub külmades koobastes (ziemianki), kus on pidevalt sama temperatuur ja niiskustase. Sajandite vältel hakiti liha raskete mõõkade abil laiadel puidust lõikelaudadel. Hiljem kasutati suuri kirveid, enne kui mindi 20. sajandi alguses üle liha hakkimismasinatele. Segu aeti soolde käsitsi veisesarve abil, tänapäeval on see tegevus asendatud mehaaniliste vahenditega.

„Kiełbasa piaszczańska“ valmistamise juures on oluline samm suitsutamine. Algselt toimus lihatoodete suitsutamine külmades maasse kaevatud aukudes; hiljem ehitati iga kijacy maja ahju külge lai ustega suletud korsten. 19. sajandiks olid juba paljudel Piaski Wielkie elanikel eraldi suitsuahjud. Tänapäeval toimub suitsutamine selleks ettenähtud kambrites, mille suits ja kuumus saadakse selliste lehtpuude nagu pöögi, lepa ja kastani põletamisel. Lattidena riputatud vorstid suitsutatakse ümbritseva kuumuse ja suitsu abil. Teine „Kiełbasa piaszczańska“ suitsutamisele iseloomulik tunnus on viimases etapis väikeses koguses kadakaokste või -marjade kasutamine. „Kiełbasa piaszczańska“ valmistajad olid esimesed sellise suitsutusmeetodi rajajad. „Kiełbasa piaszczańska“ ainulaadsed maitse ja lõhn tulevad suitsutamiseks valitud puudest. Korralikult suitsutatud „Kiełbasa piaszczańska“ säilib kuni üks kuu.

„Kiełbasa piaszczańska“, mis on jõudnud isegi kuninga lauale, valmistamiseks kasutatakse kõrgema kvaliteediga liha. Seost „Kiełbasa piaszczańska“ ja selle geograafilise piirkonna vahel, kus seda valmistatakse ning kus see on väga hinnatud, kinnitavad ühtlasi ka legendid. Ühe neist avaldas Krakówi rahvamuuseumi juhataja ja etnograaf Seweryn Udziela 1899. aastal teoses „Dwanaście legend i podań z pod Krakowa“ (Lvov, 1899). Selle legendi järgi valmistasid Piaski Wielkie elanikud Kazimierz III ajal vorste oma kodus, mida nad seejärel Krakówis müümas käisid. Nende edu tegi aga linna lihunikud kadedaks, mistõttu nad mõjutasid linnavolikogu, et see keelaks Piaski Wielkie elanikel liha müümise eesmärgil linna sisenemise. Viimased aga kaebasid kuningale, kes lubas neil oma äri jätkata, kui nad suudavad linnavalvurite märkamata kahemeetrise vorsti linna toimetada. Piaski Wielkie elanikel tuli seejärel idee õõnestada pikk jalutuskepp (kij) ja peita sinna sisse kuningale mõeldud vorst. Kuna nende petuskeem õnnestus, lubas kuningas Kazimierz III neil vorstimüüki Krakówis jätkata; seetõttu said nad ka omale hüüdnime kijacy, mis on säilinud tänapäevani.

Alates 1825. aastast hakkasid kijacy’d müüma terves Krakówis tuntud vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ esmalt nn dominikaanlaste lettidel Szczepański platsil, seejärel juba oma enda poodides. Teise maailmasõja ja 20. sajandi teise poole Poola Rahvavabariigi ajal valitses Poolas kavandatud tsentraliseeritud majandussüsteem. Seega oli võimatu säilitada kijacy lihatoodete traditsiooni, kuna turg ei olnud vaba. 20. sajandi lõpuks valmistati vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ vaid eratarbimiseks kodumajapidamises. Siiski on selle muutumatu retsept ja eriline maitse säilinud ning leidnud tee poelettidele.

Krakówi ja selle ümbruskonna elanike seas juba pikalt tuntud „Kiełbasa piaszczańska“ kogub tänapäeval tarbijate seas järjest enam populaarsust. Selle ainulaadne tootmisajalugu, mis on seotud kijacy’de kunsti piirkonnaga ning meieni jõudnud tänu paljudele dokumentidele ja teostele ning mida Piaski Wielkie ja selle ümbruskonna elanikud on säilitanud oma kollektiivmälus, muudab vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ eriliseks. Seetõttu on oluline vorsti kui piirkondliku toote ajalugu ning valmistusviisi säilitada ning tulevastele põlvkondadele edasi anda. Tunnustused ja auhinnad, mis „Kiełbasa piaszczańska“ on saanud konkurssidelt ja laatadelt annavad tunnistust selle erilistest maitseomadustest.

— Auhind „Agro Polska“ Rzeszówis (4. juuni 2012)

— „Kiełbasa piaszczańska“ lisamine põllumajandus- ja maaelu arendamise ministeeriumi traditsiooniliste toodete nimekirja (3. juuni 2013)

— Tunnustus konkursi Małopolski Smak raames (9. juuni 2013)

— Konkursi Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów esikoht, välja antud Nawojowas (8. september 2013)

— Medal „Smaki Regionów“, välja antud Poznanis (22. september 2013)

— Toiduainete riikliku kvaliteetisüsteemi tunnistus „Jakość Tradycja“ (3. juuli 2014)

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-18-maja-2016-roku

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.