Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks vajaliku kirjavahetuse Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta /* COM/2015/072 final - 2015/0037 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Siniuim-tuuni kaitse komisjon (CCSBT) on piirkondlik kalandusorganisatsioon, mis vastutab siniuim-tuuni majandamise eest kogu selle levikualas. Siniuim-tuuni kaitse konventsioon jõustus 20. mail 1994. 2001. aasta aprillis asutati CCSBT laiendatud komisjon, mille kaudu saavad CCSBT töös osaleda peale riikide ka kalastusorganisatsioonid. Praegu hõlmab CCSBT laiendatud komisjon kõiki CCSBT liikmeid ning lisaks kalastusorganisatsioone. Praktikas võtab CCSBT täiendava aruteluta vastu otsused, mille on vastu võtnud laiendatud komisjon. Euroopa Liit on olnud CCSBT laiendatud komisjoni mittelepinguosaline koostööpartner alates 2006. aastast. Mittelepinguosalised koostööpartnerid osalevad täiel määral CCSBT tegevuses, kuid neil ei ole hääleõigust. Mittelepinguosalise koostööpartneri tegevus peab olema kooskõlas CCSBT majandamis- ja kaitse-eesmärkide ja -meetmetega. ELi laevastik ei tegele siniuim-tuuni püügiga. Siniuim-tuuni levikualas ELi laevastiku püütud siniuim-tuuni saak on enamjaolt India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) konventsioonialas toimuva tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi piiratud ulatusega kaaspüügi tagajärg. Alates 2006. aastast on ELile eraldatud CCSBT konventsioonialas siniuim-tuuni kaaspüügikvoot 10 tonni aastas. Seevastu 2014. aasta püügivõimalusi käsitleva määrusega[1] on keelatud siniuim-tuuni püük ning selgesõnaliselt sätestatud, et ELile eraldatud 10-tonnise kvoodi sisse tuleb arvestada üksnes kaaspüük. CCSBT konventsiooniga saavad ühineda ainult riigid, mistõttu ei saa see hõlmata selliseid piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone nagu EL. 1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema Euroopa Liidu nimel CCSBT eeskirjade muutmist, et Euroopa Liidul oleks võimalik saada konventsiooniosaliseks[2]. Pärast mitu aastat kestnud arutelusid muutis CCSBT oma 2013. aasta oktoobris toimunud 20. istungil laiendatud komisjoni käsitlevat resolutsiooni, et võimaldada seda soovivatel piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel saada laiendatud komisjoni liikmeks (varem võisid piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid olla üksnes mittelepinguosalised koostööpartnerid) kirjavahetuse kaudu, milles taotleja väljendab CCSBT-le oma kindlat kavatsust järgida konventsiooni sätteid ning alluda CCSBT laiendatud komisjoni otsustele. Kõnealuse menetluse lõpuleviimise järel oleks ELil õigus saada CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee hääleõiguslikuks liikmeks. CCSBT puhul seisneb ELi peamine huvi siniuim-tuuni (CCSBT) ja hariliku tuuni (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon, ICCAT) sarnases majandamises ning soovis tagada nimetatud kalavarude sidus majandamine. Seega soovitab komisjon jätkata liidu kaitsemeetmete ühtlustamist kõigis ookeanides ning kinnitada pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Ei kohaldata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepaneku eesmärk on lubada ELi ja CCSBT vahelist kirjavahetust, mis võimaldaks praegu mittelepinguosalise koostööpartneri staatuses oleval ELil saada CCSBT laiendatud komisjoni täisliikmeks. Euroopa Liit on olnud CCSBT mittelepinguosaline koostööpartner alates 2006. aastast. 4. MÕJU EELARVELE Iga-aastased kulud sõltuvad ELi osamaksest CCSBT eelarvesse; osamakse suurus määratakse kindlaks aastakoosolekul (praegu hinnanguliselt umbes 70 000 eurot aastas). 5. TÄIENDAV TEAVE 2015/0037 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks vajaliku kirjavahetuse Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. (2) Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ([3]) on Euroopa Liit osaline 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis, millega kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas. (3) Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ([4]) on Euroopa Liit sõlminud kokkuleppe 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. (4) 1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni eeskirjade muutmist, et võimaldada Euroopa Liidul saada konventsiooniosaliseks. (5) Oma 2013. aasta oktoobris toimunud 20. istungil muutis siniuim-tuuni kaitse komisjon laiendatud komisjoni käsitlevat resolutsiooni, et võimaldada Euroopa Liidul saada kirjavahetuse kaudu CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks. (6) Kuna liidu liikmesriikide lippude all sõitvad laevad püüavad kala siniuim-tuuni levikualas, on liidu huvides alla kirjutada ja ajutiselt kohaldada kirjavahetust CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks, et osaleda tõhusalt konventsiooni rakendamises. (7) Kõnealuse menetluse lõpuleviimise järel oleks ELil õigus saada CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee hääleõiguslikuks liikmeks. (8) Sellega edendataks ka ühtset lähenemisviisi seoses liidu kalavarude kaitse alase tegevusega kõigis ookeanides ning kinnitataks pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks kirjavahetuse allkirjastamine ja ajutine kohaldamine siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud kirjavahetusele liidu nimel alla kirjutama. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1) Ettepanek: nõukogu otsus siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks vajaliku kirjavahetuse Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta 2) Ettepanek: nõukogu otsus siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks vajalikku kirjavahetusse astumise kohta Euroopa Liidu nimel 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[5] struktuurile 11 03: Jätkusuutliku kalanduse ja eluterve merekeskkonna edendamine kogu maailmas (piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped) 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[6] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Panus kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisse kogu maailmas, mille mõõtmiseks vaadeldakse asjakohastest teaduslikest nõuannetest lähtudes, kui paljude sümboolse tähendusega tuunivarude kalastussuremuse määr vastab jätkusuutlikule saagikusele vastavale kalastussuremuse määrale (Fmsy) või on sellest väiksem. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk „piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped”: Aidata kaasa kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele kogu maailmas, osaledes aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide töös ning sõlmides kolmandate riikidega jätkusuutlikku kalanduspoliitikat käsitlevaid partnerluslepinguid. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Tegevuspõhise eelarvestamise struktuuri kohane tegevusala 11 03: Jätkusuutliku kalanduse ja eluterve merekeskkonna edendamine kogu maailmas (piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Ettepaneku eesmärk on tagada, et EL aitab teaduslike nõuannetega kooskõlas kaasa siniuim-tuuni pikaajalisele majandamisele; selleks peab EL loobuma praegusest mittelepinguosalise koostööpartneri staatusest ja astuma CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks. Mittelepinguosalised koostööpartnerid osalevad täiel määral CCSBT tegevuses, kuid neil ei ole hääleõigust. Mittelepinguosalise koostööpartneri tegevus peab olema kooskõlas CCSBT majandamis- ja kaitse-eesmärkide ja -meetmetega. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. - ELi osalemine CCSBT istungitel. - Siniuim-tuuni varude pikaajalise jätkusuutlikkuse paranemine. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Oma iga-aastasel istungil 2013. aastal otsustas CCSBT lubada piirkondliku integratsiooni organisatsioonidel astuda laiendatud komisjoni liikmeks. Nõukogu otsuse peamine eesmärk on võimaldada ELil saada CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks. See on vajalik, et tagada ELi hääleõigus CCSBT menetlustes, mille peamine eesmärk on edendada konventsiooniosaliste vahelise koostöö kaudu siniuim-tuuni varude pikaajalist kaitset ja säästvat kasutamist. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus CCSBT puhul seisneb ELi peamine huvi siniuim-tuuni (CCSBT) ja hariliku tuuni (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon, ICCAT) sarnases majandamises ning soovis tagada nimetatud kalavarude sidus majandamine. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid ELil, keda esindab komisjon, on oluline roll kuues tuuni piirkondlikus kalandusorganisatsioonis ning üheteistkümnes muu kala kui tuuni piirkondlikus kalandusorganisatsioonis. Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid on rahvusvahelised organisatsioonid, mille liikmeteks on asjaomases piirkonnas kalandushuve omavad riigid. Mõned kõnealustest organisatsioonidest majandavad kõiki konkreetses piirkonnas leiduvaid kalavarusid, samas kui teised keskenduvad konkreetsetele pika rändega liikidele (eelkõige tuunile) suure geograafilise ala piires. Organisatsioonid on avatud nii kõnealuse piirkonna riikidele („rannikuäärsed riigid”) kui ka riikidele, kellel on huvid asjaomastes püügipiirkondades. Mõnel piirkondlikul kalandusorganisatsioonil on ainult nõuandev roll, kuid enamikul on majandamispädevus, mis võimaldab määrata kindlaks püügimahu ja -koormuse piiranguid, tehnilisi meetmeid ja kontrollikohustusi. Varem omandatud kogemused näitavad, et EL peaks eelkõige püüdma lahendada probleeme, mis takistavad piirkondlikel kalandusorganisatsioonidel oma volitusi täita, tegutsedes kooskõlas järgmiste põhimõtetega: • piirkondlike kalandusorganisatsioonide toimimist tuleks parandada, kontrollides süstemaatiliselt tulemuslikkust kooskõlas asjakohaste ÜRO resolutsioonidega; • piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele peaks olema kättesaadav rohkem usaldusväärseid teadusandmeid ja -nõuandeid, mille saavutamiseks suurendatakse ELi investeeringuid andmete kogumisse, rakendusuuringutesse, teaduslikesse teadmistesse ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide teadustegevusse, julgustades teisi piirkondlike kalandusorganisatsioonide liikmeid samal moel käituma. EL peaks samuti laiendama teadusnõuannete ulatust, eelkõige ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamisega, täiendades neid sotsiaalmajandusliku analüüsi vahenditega; • praeguse olukorra parandamiseks, kus mõni liige ei järgi piisavalt piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid, peaks EL edendama järgmist: – piirkondliku kalandusorganisatsiooni iga osalise eeskirjadest kinnipidamist kajastavate andmete perioodiline läbivaatamine; – eeskirjade rikkumise põhjuste kindlakstegemine (näiteks püügivõimsuse puudumine arenguriikides) ja nendega tegelemine kohasel ja läbimõeldud viisil; – läbipaistvate ja mittediskrimineerivate karistuste väljatöötamine ja rakendamine juhtudel, kui on selge, et osaline eeskirju ei järgi või vastavate poliitikaküsimustega ei tegele. Kõnealuse protsessiga võiksid kaasneda stiimulid nõuetekohaselt ja läbipaistvalt tegutsejatele (lipuriigid või laevastikud); • liigne püügivõimsus on teema, millega tuleb tegeleda nii mitmepoolsel tasandil (EL teeb algatuse koos oma peamiste partneritega) kui ka piirkondliku kalandusorganisatsiooni tasandil. EL peaks aitama lahendada liigse püügivõimsuse probleemi, vaadates läbi parimad kättesaadavad teadusnõuanded püügi jätkusuutlike tasemete kohta ning kaaluma probleemi lahendamiseks vajalikke meetmeid. Kõnealuste meetmete hulka võiks kuuluda püügivõimsuse külmutamine või vähendamine, võttes arvesse arenguriikide eesmärke oma kalandussektori arendamisel; • majandamismeetmete kohta otsuste vastuvõtmine konsensuse alusel tagab suurima eeskirjadele vastavuse. Siiski peaks EL toetama piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsustussüsteemide reformimist, eelkõige selleks, et hääletamine oleks vajaduse korral võimalik. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ettepanek toetab kogu maailmas säästvat kalandust edendavat ülemaailmset ja mitmepoolset tegevuskava, et käsitleda selliseid üliolulisi küsimusi nagu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi likvideerimine ning liigse püügivõimsuse vähendamine. Ettepanek aitab kaasa kalandus-, arengu-, keskkonna-, kaubandus- ja teiste põhimõtete paremale integreerimisele, et edendada säästva ja vastutustundliku haldamise eesmärke. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – ¨ rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA. – ¨ millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; – ¨ rakendusametite kaudu; ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud – ¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Igal aastal võetakse vastu CCBST eelarve. Laiendatud komisjon võib CCSBT sekretariaadi esitatud eelarveprojektiga põhjalikult tutvuda, seda kontrollida ja teha selle kohta märkusi. Konventsiooniosalised kontrollivad igal aastal ka kõnealuse eelarve täitmist. Konventsiooniosalised peavad eelarve vastu võtma ühehäälselt. CCSBT sekretariaat esitab igal aastal ka eelarvet käsitleva aruande. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud CCSBT liikmed teevad osamakseid korrapäraselt ja praegu võlgnevusi ei ole. 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta CCSBT kulud vaatab läbi rahandus- ja halduskomitee. Teatavaid konkreetseid programme auditeeritakse. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Väikesed kulud. Vastastikused eksperdihinnangud. Hilisemad muudatused. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. CCSBT sekretariaat koostab eelarvet ja kulusid käsitleva projekti, mille vaatab seejärel läbi ja kiidab heaks rahandus- ja halduskomitee ning kinnitab CCSBT laiendatud komisjon. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || 11 03 02 Osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (2) || Liigendatud || EI || EI || EI || EI || 11 01 04 01: Osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele – Halduskorralduskulud (2) || Liigendamata || EI || EI || EI || EI || 11 01 02 11: Muud halduskulud (5) || Liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || || || || || || 3.2. Hinnanguline mõju kuludele Iga-aastased kulud sõltuvad sissemaksest, mille EL peab tegema organisatsiooni eelarvesse ja mille suurus otsustatakse CCSBT aastakoosolekul (praegu hinnanguliselt umbes 70 000 eurot). 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || || Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU ||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || 11. 03 02 || Kulukohustused || (1) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 || Maksed || (2) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverea nr 11 01 04 01 || || (3) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 || Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 || Maksed || =2+2a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 Maksed || (5) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,60 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <2> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Maksed || =5+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || ||  Personalikulud || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156  Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 Maksed || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU || || VÄLJUNDID Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 „piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped”: Aidata kaasa kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele kogu maailmas, osaledes aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide töös ning sõlmides kolmandate riikidega jätkusuutlikku kalanduspoliitikat käsitlevaid partnerluslepinguid || || || || || || || || || || || || || CCSBT liikmesus || || || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 KULUD KOKKU || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || Personalikulud || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156 Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 KOKKU || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,264 Personali ja muude kuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa || - peakorteris || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || || || || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || · Rahvusvahelise kalanduse valdkonnas toimuva rahvusvahelise koostöö poltiiliste, majanduslike ja tehniliste aspektidega seotud ELi poliitikasuundade määratlemine ja sellele kaasaaitamine. · Liidu esindamine CCSBT korraldatud kohtumistel, et tutvustada ja kaitsta liidu seisukohti, mis on määratletud asjakohaste sise- ja institutsiooniliste menetluste tulemusena. · CCSBT raames istungitevahelise töö ja ülesannete sooritamiseks vajaliku laiendatud komisjoni, liikmesriikide ja CCSBT sekretariaadi vahelise kontakti tagamine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[7] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod. [1] Vt 20. jaanuari 2014. aasta määruse (EL) nr 43/2014 (millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu) IG lisa, ELT L 24, 28.1.2014. [2] 16936/09 PECHE 364. [3] EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1. [4] EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14. [5] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [6] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [7] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu otsus siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (CCSBT) laiendatud komisjoni liikmeks saamiseks vajaliku kirjavahetuse Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta A. Euroopa Liidu kiri Lugupeetud … Mul on au viidata resolutsioonile laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee loomise kohta (edaspidi „resolutsioon”), mida on muudetud CCSBT 20. istungil 2013. aasta oktoobris. Resolutsiooni lõikes 6 on sätestatud, et kalanduskomisjoni peasekretärile võib laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamiseks soovi avaldada mis tahes piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, kalastus- või muu organisatsioon, mille lipu all sõitvad laevad on eelneva kolme kalendriaasta jooksul püüdnud siniuim-tuuni. Selleks korraldab CCSBT peasekretär komisjoni nimel kirjavahetuse kõnealuse piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kalastus- või muu organisatsiooni esindajaga. Seoses resolutsiooni lõikega 7 ei ole aastateks 2015–2017 ELile eraldatud 10-tonnist kvooti muudetud. Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad CCSBT ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Euroopa Liidu saamise kohta CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks kooskõlas eespool nimetatud resolutsiooni sätetega. EL soovib väljendada oma kindlat soovi täita jätkuvalt siniuim-tuuni kaitse konventsiooni tingimusi ja laiendatud komisjoni otsuseid. Käesolevat lepingut kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast Teie vastuse saamist. Sügava lugupidamisega Euroopa Liidu nimel eesistuja