SISUKORD

1........... Sissejuhatus. 2

2........... EAGFi sihtotstarbeline tulu. 2

3........... Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) 3

4........... Märkused EAGFi 2012. aasta eelarve esialgse täitmise kohta. 3

5........... EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine. 6

6........... Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) 7

7........... Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine. 7

8........... Järeldused. 7

1. lisa || Eagfi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31.5.2012

1. Sissejuhatus

1. lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2011 kuni 31. maini 2012 võrreldes kulude profiiliga, millele osutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitajaga.

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklis 34 sätestatud eeskirjadele käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisega seotud ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Kõnealuste eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

EAGFi 2012. aasta eelarvega on hõlmatud nii komisjoni viimane prognoos turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike assigneeringute kohta kui ka prognoosid asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2012. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning nõudis 2012. aastal assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline summa prognoositavate kulude summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

Komisjoni hinnangul oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma 2012. aasta eelarve koostamise ajal 1 010 miljonit eurot. Täpsemalt:

– eelarveaasta 2012 jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 805 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seoses laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600 miljonit eurot ja 150 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 55 miljonit eurot;

– eelarveaastast 2011. eelarveaastasse 2012 eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 205 miljonit eurot.

Komisjon eraldas 2012. aasta eelarves kõnealuse 1 010 miljoni euro suuruse sihtotstarbelise tulu kahele kavale. Täpsemalt:

– 310 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

– 700 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 496 miljoni euro ja 30 472 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses kasutatavate assigneeringute hinnangulise kogusummaga, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 806 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 172 miljonit eurot.

1. lisas, mis kajastab 2012. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 31. mai 2012, on puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real ära toodud eelnimetatud kahe sektoriga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 788 miljonit eurot ja 37 189 miljonit eurot. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2012. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 1 098 miljoni euroni ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 37 889 miljoni euroni.

3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor)

Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, millest rahastatakse suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muud abi. Igas liikmesriigis ettevõtjatele kuuluvate suhkru, inuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega seonduvad kõnealused summad maksti fondi seoses 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. turustusaastaga. 2012. aasta eelarve koostamise ajal eeldati, et 2011. eelarveaastast kantakse 2012. eelarveaastasse üle 832,2 miljonit eurot.

4. Märkused EAGFi 2012. aasta eelarve esialgse täitmise kohta

Eelarve esialgse täitmise määr 16. oktoobrist 2011 kuni 31. maini 2012 on esitatud 1. lisas. Seda määra võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar teatavate eelarveartiklite kohta, mille puhul 2012. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige olulisemalt.

4.1. Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 211,5 miljonit eurot kõrgem, nagu osutas näitaja tase 31. mail 2012. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud veini- ning puu- ja köögiviljasektoriga. Samal ajal võis muudes sektorites kokku täheldada assigneeringute mõningast alakasutamist.

4.1.1. Puu- ja köögivili (+ 127,6 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Seoses heakskiidetud assigneeringutega on eelarve täitmise määr peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2012. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise määr tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. mai 2012 eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

Lisaks sellele tegid liikmesriigid vaatlusalusel perioodil makseid kiiremini, kui oli tootjarühmadele eeltunnustuskava jaoks kehtestatud abi näitaja tase. Praegu eeldab komisjon, et kõnealuse kava jaoks tehtavad kulud 2012. aastal on suuremad kui 2012. aasta eelarvega hõlmatud vastavad assigneeringud.

Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse 1. lisas. Joonealuses märkuses on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat oleks 31. mai 2012. aasta seisuga kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 788 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 310 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 1 098 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis väheneks eelarve täheldatud ületäitmine 1,9 miljoni euroni.

Võttes arvesse eeldust, et kõnealusest sihtotsatarbelisest tulust saab katta tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kulutused, aga ka komisjoni arvamust 2012. aasta eelarves tootjarühmadele eeltunnustuskava jaoks kehtestatud abi ülekasutamise kohta, ei pruugi komisjoni arvates kõnealuse sektori kasutada olevate assigneeringute kogusumma olla piisav liikmesriikide poolt 2012. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks.

4.1.2. Viinamarjakasvatussaadused (+ 91,7 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud täitmise profiiliga 31. mai 2012. aasta seisuga, on praegune ülekasutamine tingitud liikmesriikide tehtud maksete kiiremast tempost veinisektori riiklike toetusprogrammide jaoks, kuid võrreldes aasta algusega on viimaste kuude maksete tegemise tempo siiski aeglustunud. Tuleks veel märkida, et kõnealuste programmide kiirem rakendamine ei tähenda aga, et eelarveassigneeringud ületatakse, kuna assigneeringud vastavad rahalistele ülemmääradele, mis on kehtestatud kõnealuseid programme käsitlevate õigusaktidega.

4.2. Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja osutatud tasemega (31. mai 2012 seis) 790,1 miljonit eurot suurem.

4.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+ 754,2 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Seoses heakskiidetud assigneeringutega on ühtse otsemaksete kava puhul täheldatud eelarve ülekasutamist, mis tuleneb nii näitaja kohaldamisest seisuga 31. mai 2012 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu, kui ka komisjoni 16. oktoobril 2011 liikmesriikidele antud üldloast otsetoetuste ettemaksete tegemiseks. Võrreldes näitaja tasemega tehti makseid kiiremini ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) puhul, eraldi suhkru- ning puu- ja köögiviljatoetuste puhul tehti makseid näitaja tasemel.

Liikmesriigid on juba tõepoolest maksnud ligikaudu 98% hinnangulistest eelarvevajadustest võrreldes 2011. aasta samal ajal 2010. aasta nõuete eest makstud 97,2 %ga.

Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse 1. lisas. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat oleks 31. mai 2012. aasta seisuga kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 37 189 miljonit eurot ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 700 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 37 889 miljonit eurot, mida saab eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks, siis oleks täheldatud eelarve ületäitmine väiksem ehk 70 miljonit eurot.

Komisjon jälgib praegu tähelepanelikult tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rakendamise olukorda.

4.2.2. Muud otsetoetused (+ 36,4 miljonit eurot)

Pärast seda, kui komisjon oli 16. oktoobril 2011 andnud liikmesriikidele üldloa teha otsetoetuste ettemakseid, tehti makseid võrreldes 31. mai 2012. aasta näitaja tasemega kiiremini teatavate kavade puhul: ammlehmade eest makstav lisatasu ning riisi, puuvilla ja pähklite pindalatoetused. Sarnaselt tootmiskohustusega sidumata otsetoetustega jälgib komisjon praegu tähelepanelikult muude otsetoetuste rakendamise olukorda.

4.3. Põllumajanduskulude audit 4.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+ 78 miljonit eurot)

Perioodi kohta kuni 31. maini 2012 deklareerisid liikmesriigid raamatupidamisarvestuse korrigeerimise tulemusena – 0,6 miljonit eurot. Eelarve praegune täitmine on tingitud kõnealuste korrigeerimiste võrdlusest 31. mai 2012 vastava näitajaga.

Tuleks märkida, et komisjon pani oma 2012. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ette teha korrektsioone mahus – 69 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu 2012. aasta eelarve, milles kõnealuseks summaks määrati – 200 miljonit eurot.

Siiski tuleks märkida, et praeguseks on fondikomiteele esitatud käesoleval eelarveaastal kavandatavad raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevad otsused, mis on komisjoni vastuvõtumenetluses. Nende otsuste tulemusel on komisjonil vaja teha tagasimakseid, st teha liikmesriikide kasuks positiivseid korrektsioone netosummas ligikaudu 33 miljonit eurot. Komisjoni poolt 2012. aastal tehtud vastavuskontrolli otsuste raames tuleb liikmesriikide kasuks teha positiivseid korrektsioone ligikaudu 34,5 miljoni euro ulatuses. Seepärast on komisjonil vaja leida ligikaudu 67,5 miljoni euro suuruses summas positiivseid eelarveassigneeringuid, mida ei vajata EAGFi muude eelarvepunktide jaoks. Lisaks sellele peaks komisjon katma eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud negatiivsete kulude summa – 200 miljonit eurot. Tegelikult on komisjonil vaja leida 267,5 miljoni euro suuruses summas positiivseid eelarveassigneeringuid, et sulgeda see eelarvepunkt 2012. aastal. Kõnealuste positiivsete korrektsioonide lõppsumma määratakse liikmesriikide poolt maksetähtaegade eiramisest tulenevate eeldatavate negatiivsete korrektsioonide alusel, mis esitatakse fondikomiteele 2012. aasta oktoobri esimesel poolel.

4.4. Muud kulud 4.4.1. Toidu- ja söödaohutus, loomade tervishoid, loomakaitse ja taimetervis (– 63,5 miljonit eurot)

Käesoleva artikli kohaselt rahastatud kavad hõlmavad komisjoni otsetoetusi. Loomade paranenud tervisliku seisundi ja õigusaktides tehtud selliste muudatuste tõttu, mille kohaselt on nõutud vähem TSE teste, on loomahaiguste ja haiguste likvideerimisprogrammidega seotud eeldatavad vajadused väiksemad võrreldes vajadustega, mida eeldati 2012. aasta eelarve koostamise ajal. Praegu eeldatakse, et selle eelarveartikli assigneeringute puhul ilmneb alatäitmine.

5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine

1. lisas esitatud tabelist nähtub, et 31. mai 2012. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 570 miljonit eurot. Täpsemalt:

– vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 423 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa,

– eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 90,4 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

– praegu on laekunud suurem osa piimamaksust saadavast tulust, mille suurus on 56,6 miljonit eurot.

Lõpuks kanti sihtotstarbelisi tulusid esialgselt prognoositud 205 miljoni euro asemel 2011. aastast 2012. aastasse tegelikult üle märkimisväärselt rohkem − 441,5 miljonit eurot.

Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 31. mai 2012. aasta seisuga 1 011,6 miljonit eurot. Praeguse hinnangu kohaselt on 2012. aastal seni laekumata sihtotstarbeline tulu ligikaudu 235 miljonit eurot (2012. aasta eeldatava eelarve alusel, mille kohaselt 2012. aasta eelarve hinnanguliselt laekuv sihtotstarbeline tulu on 805 miljonit eurot, millest 570 miljonit eurot on juba laekunud).

6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor)

Alates 2009. aasta novembrist ei ole liikmesriikidelt õigusaktide kohaselt uusi ajutisi ümberkorraldusmakseid laekunud. Seega on suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saadaolev sihtotstarbeline tulu võrdne 2011. eelarveaastast ülekantud summaga, mis vastupidiselt esialgsetele prognoosidele on 856,8 miljonit eurot (mis 2011. aasta lõpus tehtud oodatust väiksemate toetusmaksete tõttu on rohkem kui 2012. eelarves ettenähtud 832,2 miljonit eurot). 2013. aasta eelarve eelnõus on komisjon juba selgitanud, et ta eeldab suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondist kasutamata jäänud sihtotstarbeliste tulude jääksumma olemasolu fondi tegevuse lõpetamisel 30. septembril 2012.

7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine

Liikmesriigid olid 2012. aasta mai lõpuks maksnud 69,1 miljonit eurot ümberkorraldusmeetmete, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusi.

8. Järeldused

EAGFi 2012. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. maini 2012 näitab, et liikmesriikidele tehtud igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise kulude profiili 1 024,9 miljoni euro võrra. Kõnealuste toetustega seotud maksete kiirem laekumine oli peamiselt tingitud komisjoni 16. oktoobril 2011 liikmesriikidele antud üldloast otsetoetuste ettemaksete tegemiseks.

Sihtotstarbelist tulu on kasutada 1 011,6 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2012. aastal laekuma veel 235 miljonit eurot. Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuva sihtotstarbelise tulu summa on piisav puu- ja köögivilja ning tootmisega sidumata otsetoetuste sektorite rahastamiseks, nagu eeldati 2012. aasta eelarve koostamise ajal.

Käesoleva aruande koostamise ajal jälgib komisjon tähelepanelikult 2012. aasta eelarve täitmist, et hinnata, kas eelarve teatavates osades võib esineda alatäitmist, mille tõttu on võimalik rahastada nii raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kui ka vastavuskontrollidega seotud positiivseid korrektsioone kui ka eespool peatükis 05 07 esitatud negatiivseid kulusid.

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).