[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 30.4.2010

KOM(2010)202 lõplik

2010/0109 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes kehtivate meetmete läbivaatamisega. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 1990. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2200/90[2] Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõpliku väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu. Meetmeid on uuendatud kaks korda – nõukogu määrustega (EÜ) nr 2496/97[3] ja 398/2004[4]. 2007. aasta jaanuaris laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007[5] kõnealuseid meetmeid Korea Vabariigist lähetatud räni impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb dumpingu madalama taseme püsivust ning dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise tõenäolisust käsitleva uurimise järeldustel. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta, et pikendada kehtivaid meetmeid viie aasta võrra, ent madalamal tasemel. |

Õiguslik alus Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: nõukogu määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |

1. 2010/0109 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr [...],

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks sellisena, nagu seda on laiendatud Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[6] (edaspidi „algmäärus"), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

2. Kehtivad meetmed

3. Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2004. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 398/2004[7] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit räni impordi suhtes. Lõplik tollimaksu määr, mida kohaldati vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 49 %. Esialgsed meetmed olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2200/90[8].

4. 2007. aasta jaanuaris laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007[9] lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas räni on deklareeritud Korea Vabariigist pärinevana või mitte.

5. Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise taotlused

6. Pärast 2008. aasta oktoobris avaldatud teadet Hiina RVst pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[10] sai komisjon 1. detsembril 2008 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi. Lisaks sai komisjon 18. detsembril 2008 taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

7. Aegumise läbivaatamise taotluse esitas Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, nimelt 100 % liidu ränitoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

8. Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas EUSMET (European Users of Silicon Metal) ning selles taotletakse üksnes dumpingu ulatuse uurimist. Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

9. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse aegumise läbivaatamise ja dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt kas algmääruse artikli 11 lõike 2 või lõike 3 kohaselt ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas kõnealuste läbivaatamiste kohta algatamisteated[11].

10. Uurimine

11. Komisjoni talitused teatasid läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitanud liidu tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning Hiina RV ametiasutustele.

12. Pidades silmas taotlustes nimetatud Hiina eksportivate tootjate hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäolisuse selgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

13. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast Euroopa Komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seonduva tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2008.

14. Komisjonile laekusid vastused 11 Hiina RV äriühingult või kontsernilt. Pärast neilt äriühingutelt saadud teabe analüüsimist selgus siiski, et üksnes vähesed vastused on äriühingutelt, kes eksportisid Euroopa Liitu oma toodetud räni. Seega otsustati, et Hiina RV eksportivate tootjate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

15. Kõik eespool nimetatud Hiina RV äriühingud või kontsernid kinnitasid ka oma soovi taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt.

16. Komisjon saatis Hiina teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt Hiina eksportijalt. Üks neist eksportijatest siiski tühistas hiljem oma taotluse, samas ülejäänud kahe puhul leiti, et nad ei eksportinud uurimisperioodil ELi oma toodetud räni. Seepärast ei arvestatud ka nende kahe äriühingu taotlusi.

17. Lisaks esitasid veel kuus Hiina RV äriühingut või kontserni taotlused individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Kolm äriühingut loobusid siiski uurimise käigus koostööst. Kolmest ülejäänud äriühingust müüs üks asjaomast toodet sõltumatule hulgimüüjale. Uurimise käigus ei saanud kindlaks teha, kas müüdud tooted jõudsid lõpuks ELi turule. Kuna seda kontserni ei saanud käsitada eksportiva tootjana, tuli tema esitatud individuaalse kohtlemise taotlus tagasi lükata. Nagu on märgitud põhjenduses 30, siis ühe äriühingu puhul, kelle koostöö osutus algmääruse artikli 18 mõistes ebapiisavaks, toetuti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele. Ühe äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus loeti nõuetekohaseks.

18. Kahest ülejäänud äriühingust, kes taotlesid valimisse kaasamist ja individuaalset kohtlemist, tagastas ainult üks küsimustike vastused algatamisteates sätestatud tähtajaks. See äriühing aga ei eksportinud asjaomast toodet Euroopa Liitu.

19. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid.

20. Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

21. Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootjad, kaksteist kasutajat, kaks kasutajate ühendust, kuus Hiina RV eksportijat/tootjat ning kolm võrdlusriigi tootjat.

22. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

23. taotluse esitanud ELi tootjad:

- Ferroatlantica SL, Madrid, Hispaania,

- Ferropem SAS, Chambery, Prantsusmaa,

- RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa,

- Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

- Jinneng Group,

- Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,

- Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai,

- Chongqing Trust-Glory New Metal Group,

- Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,

- Chongqing Trust-Glory New Metal Group,

- Bluestar Group,

- Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,

- China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing,

- Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,

- Mudanjiang Group,

- Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,

- Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,

- DC/JYKN group,

- Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan,

- Võrdlusriigi (Brasiilia) tootjad:

- Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,

- Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,

- Rima Industrial S/A, Belo Horizonte,

- Kasutajad:

- alumiiniumitööstus:

- Trimet Aluminium AG, Essen, Saksamaa,

- Raffmetal S.p.A., Brescia, Itaalia,

- Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Itaalia,

- keemiatööstus:

- Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksamaa,

- Wacker Chemie AG, München, Saksamaa,

- Dow Corning Ltd, Cardiff, Ühendkuningriik.

24. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

25. Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

26. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

27. Vaatlusalune toode

28. Vaatlusalune toode on sama, mis eelmises uurimises, st Hiina RVst pärit ja CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluv ränimetall (ränisisaldus alla 99,99 % massist). Praegu kombineeritud nomenklatuuris ette nähtud klassifikatsiooni mõistes tähendab see „räni”. Kõrgema puhtuseastmega räni, mille ränisisaldus on vähemalt 99,99 %, mida kasutatakse põhiliselt elektrooniliste pooljuhtide tööstuses, kuulub teistsuguse CN-koodi alla ja ei ole käesoleva menetluse subjektiks.

29. Räni toodetakse elektrikaarahjudes ränidioksiidi termilisel taandamisel süsinikuga erinevate redutseerijate abil. Seda turustatakse tükkide, terade, graanulite või pulbrina vastavalt puhtuse rahvusvaheliselt tunnustatud tehnilisele spetsifikatsioonile.

30. Räni kasutatakse põhiliselt kahes tööstusharus, keemiatööstuses metüülklorosilaani või triklorosilaani ja tetraklorosilikooni tootmiseks ning alumiiniumitööstuses eri tööstusharudes, peamiselt auto- või ehitustööstuses kasutatavate alumiiniumisulamite tootmiseks, eelkõige esimeseks või teiseks valusulatusteks.

31. Samasugune toode

32. Nagu eelminegi meetmete aegumise läbivaatamine, näitas ka seekordne uurimine, et Hiina RVs toodetud ja ELi eksporditud ränil, võrdlusriigis (Brasiilia) toodetud ELi eksporditud ränil ja taotluse esitanud ELi tootjate ELis toodetud ja ELis müüdaval ränil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala.

33. Jõuti järeldusele, et kõiki neid tooteid tuleb käsitada algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C. DUMPING

34. Turumajanduslik kohtlemine

35. Nagu eelnevalt põhjenduses 12 on märgitud, ei eksportinud kolm turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud äriühingut oma toodetud räni Euroopa Liitu või siis tühistasid oma esitatud taotluse. Turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud seega ühegi äriühingu suhtes.

36. Individuaalne kohtlemine

37. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse üldiselt selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile võimaldatakse seetõttu individuaalset kohtlemist.

38. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:

a) täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

b) ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

c) suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;

d) valuutat konverteeritakse turukursiga;

e) riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

39. Esiteks märgitakse, et põhjenduses 12 nimetatud äriühing, kes alguses taotles turumajanduslikku kohtlemist ning siis tühistas oma taotluse, tühistas ka oma individuaalse kohtlemise taotluse. Seega seda taotlust rohkem ei kontrollitud.

40. Kuuest äriühingust või kontsernist, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, loobusid kolm koostööst ja üks ei esitanud nõutava tähtaja jooksul vajalikku teavet, see tähendab, et ta takistas algmääruse artikli 18 tähenduses märkimisväärselt uurimist. Neid äriühinguid peetakse koostööst loobujateks ja nende kohta tehakse järeldused kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikes 1.

41. Neljale asjaomasele äriühingule või kontsernile teatati kättesaadavate faktide tõenäolisest kasutamisest ja selle põhjustest, ning neile äriühingutele anti algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavaid selgitusi. Sellegipoolest ei saatnud ükski neljast äriühingust uusi tõendeid ega andmeid, mis oleks saadud vastuste puudused kõrvaldanud või muutnud järeldust, et nende äriühingute suhtes tuleks kohaldada algmääruse artiklit 18.

42. Nagu põhjenduses 13 märgitud, ei saanud kahest ülejäänud kontsernist ühte käsitada asjaomase toote eksportiva tootjana ja tema individuaalse kohtlemise taotlust seetõttu läbi ei vaadatud.

43. Vaid ühe eksportija puhul leiti, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumile.

44. Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti järeldus, et äriühingu Jinneng Group suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist.

45. Normaalväärtus

46. Võrdlusriik

47. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Kuigi esialgses uurimises ja järgnevates meetmete aegumise läbivaatamistes oli võrdlusriigiks Norra, leiti käesoleva uurimise puhul, et Norra turu olukord on hiljem oluliselt muutunud. Räni tootmine Norras on aastatel 2005–2008 vähenenud umbes 20 % ja Norrasse imporditud räni moodustas 97 % siseturul tarbitavast. Uurimisperioodil oli vaid üks omamaine tootja, kes tarnis räni siseturule.

48. Seega leiti algatamisteates, et mõlema taotleja soovitatud Brasiilia võiks sobida kolmandaks turumajandusega võrdlusriigiks. Tõepoolest näitas uurimine, et Brasiilia on Hiina RV järel maailma suuruselt teine räni tootja ning et Brasiilia turg on väga konkurentsivõimeline tänu oma seitsmele ränitootjale, kes toodavad mitmesuguse kvaliteediga räni. Samuti selgus, et Brasiilia turg on avatud, selle impordimahud on suured ja et import pärineb enamasti Hiina RVst. Kuigi selleks esitati võimalus, ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Brasiilia võrdlusriigiks valimise kohta.

49. Eelnevat arvesse võttes ja valiku tegemise hetkel saadaval olnud teabe põhjal tehti järeldus, et Brasiilia on võrdlusriigiks kõige sobivam.

50. Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

51. Kolm Brasiilia tootjat tegid koostööd ja esitasid teavet Brasiilia siseturul müüdava räni hinna ja koguste kohta. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati eespool nimetatud tootjatelt saadud kontrollitud andmete põhjal normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

52. Uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist Brasiilia siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

53. Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

54. Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

55. Olenevalt tooteliigist määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi siseturul toimunud kogu müügi müügihindade kaalutud keskmise või ainult tulutoova müügi müügihindade kaalutud keskmise põhjal, võttes aluseks selle riigi kolme tootja esitatud ja kontrollitud andmed.

56. Ekspordihind

Äriühing, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine

57. Ainus eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, müüs kogu eksporditava kauba Euroopa Liitu Hiina RVs asuva seotud hulgimüüja kaudu, kes seejärel müüs kauba edasi ELis asuvale sõltumatule kliendile. Ekspordihind arvutati selle eksportiva tootja jaoks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

58. Liidu tootmisharu väitis, et ekspordihinnad ei olnud vabalt määratud, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b. Eelkõige väideti, et Hiina RV tolliasutuste ja eksportijate vahel toimusid hinnaläbirääkimised mõistliku hinnataseme kokkuleppimiseks. Siiski ei olnud selle teema kohta esitatud teave seotud räniga ja seega leiti, et väidetavad läbirääkimised ei mõjutanud lõpptarbijalt sissenõutavat hinda, mis oli asjaosaliste vabade läbirääkimiste tulemus. See väide tuli seega tagasi lükata.

59. Liidu tootmisharu väitis veel, et äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuulus riigi omandisse, sai tooraine toetust ja omas olulisi kaubandussuhteid, mis võimaldanuks meetmetest kõrvale hoida. Siiski selgitas uurimine, et kõnealune eksportija ei kuulunud uurimisperioodil enam riigile, seega puudus seesugune riiklik sekkumine tema kaubandustegevusse, mis võimaldanuks äriühingul meetmest kõrvale hoida. Mis puutub tooraine toetustesse, siis peeti neid individuaalse kohtlemise määramise kontekstis ebaoluliseks. Need väited tuli seega tagasi lükata.

60. Võrdlus

61. Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrektsioonide vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, tehti kohandusi seoses transpordikulude, füüsiliste omaduste erinevuste, kontrolli, käitlemise ja pakkimise kuludega. Samuti tehti üks kohandus artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, arvestades, et seotud hulgimüüja tegutses ka komisjonitasu alusel töötava vahendajana.

62. Uurimine näitas, et uurimisperioodi vältel kohaldati eksporditud räni müügi suhtes eksporditollimaksu. Kuna tollimaks mõjutas hindade võrreldavust, leiti, et asjakohane on kohandada ekspordihindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k (muud tegurid, mis mõjutavad hindade võrreldavust).

63. Märgitakse, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi samal kaudse maksustamise tasandil, st et arvestati ka käibemaksu.

64. Väideti, et kuna räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, tuleks seda asjaolu normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Siiski ilmnes, et selliste ostude pealt makstud käibemaks tuleb maha arvata hoolimata eksportkaupade ekspordikäibemaksu tagastamise süsteemist ja kaupade sihtkohast. Asjaolu, et räni tooraine ostmisel makstud käibemaks on tagastatav, on seega neutraalne tegur, mis ei mõjuta ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

65. Samuti väideti, et kaudse maksustamise arvesse võtmiseks kasutatud metoodika erines sellest metoodikast, mida kasutati muudel juhtudel, ning et eksportmüügi käibemaks oleks tulnud ekspordihinnast maha arvestada. Märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis b on ette nähtud, et kaudse maksustamise alusel võib teha kohanduse üksnes normaalväärtuse osas ja asjaoludel, mida kõnealuses artiklis kirjeldatakse, kuid praegusel juhul need asjaolud ei kehti. Seega lükati väide tagasi.

66. Dumpingumarginaal

67. Äriühingu jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine

68. Ainsa eksportiva tootja jaoks, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal kindlaks nii, et võrreldi kaalutud keskmist ekspordihinda toote tehasest hankimise tasandil (toote kontrollnumbri järgi) ja vastavat toote normaalväärtust, mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool.

69. Selle individuaalse kohtlemise saanud ainsa eksportiva tootja jaoks kehtestatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast liidu piiril (tollimaksu tasumata) on 16,3 %.

70. Kõigi teiste eksportijate/tootjate jaoks

71. Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldada kõigi teiste koostööst loobunud Hiina RV eksportijate/tootjate suhtes, tehti kõigepealt kindlaks koostöötase. Koostöötaset võib pidada madalaks, st koostööd tehti Hiina RVst pärit koguimpordi osas alla 1 %. Seega määrati dumpingumarginaal, mida kohaldada koostööst loobunud Hiina RV äriühingute suhtes, kindlaks Hiina RVst pärit räni keskmise impordiväärtuse (arvutatud Eurostati andmete põhjal, mida on nõuetekohaselt kohandatud nii, et individuaalse kohtlemise saanud äriühingu müügitehingud on välja jäetud) ja toote vastava normaalväärtuse (mis kehtib võrdlusriigis ja mille kindlaksmääramist kirjeldati eespool) võrdlemise teel.

72. Üks huvitatud isik väitis, et koostöö taset ei hinnatud õigesti, sest üks koostööd tegev eksportija eksportis Euroopa Liitu olulistes kogustes räni. Nende asjaoludega seoses väideti, et selle eksportija saadetud teavet oleks tulnud arvestada üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel, nagu tehti ka põhjenduses 1 osutatud läbivaatamise käigus. Need väited tuli tagasi lükata, sest leiti, et hinnad, mida see äriühing nõudis oma seotud äriühingult ELis, ei olnud vastavuses turuhindadega.

73. Teisalt väideti, et üleriigilise dumpingumarginaali määramisel oleks tulnud kasutada koostööd teinud importijate esitatud andmeid. Nagu eespool põhjenduses 54 on märgitud, ei arvestanud koostööd teinud importijad suure osa impordi puhul turuväärtust ja seega ei peetud nende kehtestatud hindu usaldusväärseteks. Ülejäänud impordikoguste osatähtsust ei peetud üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamiseks piisavalt esinduslikuks. Seega lükati see väide tagasi.

74. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist võeti üleriigilise dumpingumarginaali määramisel arvesse saadud märkusi normaalväärtusega tootevaliku kohta. Seega võeti võrdlemisel aluseks koostööd teinud importijate esitatud teavet toote tüüpide kohta.

75. Eelnevalt esitatud teabe põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 19,0 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS JA KAHJUSTAVA DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

76. Muutunud asjaolude püsivus

77. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

78. Selleks et kontrollida, kas uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali tase püsib, võeti vaatluse alla ekspordihindade ja normaalväärtuse muutumised.

79. Kõigepealt märgitakse, et viimase läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaal,[12] st 12,5 %, on pigem sarnane käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalile kui dumpinguvastaste tollimaksude kehtivale tasemele.

80. Uurimisperioodi järgsete ekspordihindade kohta näitavad Eurostati andmed, et hinnad on 2009. aasta esimese 9 kuu jooksul vähenenud ligikaudu 15 %.

81. Normaalväärtuse osas näitas uurimine, et ka see vähenes samal ajavahemikul samas proportsioonis. Seega oleks 2009. aasta esimesel 9 kuul eksporditud räni dumpingumarginaal peaaegu samal tasemel kui uurimisperioodil kindlaks tehtud tase.

82. Eelnevast lähtub, et Hiina ekspordihinnad on sarnasemad maailmaturu hindadega kui siis, kui esialgsed meetmed kehtestati.[13]

83. Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu tase on püsivat laadi.

84. Dumpingu jätkumise tõenäosus meetmete vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel

85. Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas on tõenäoline, et vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud tasemel dumping jätkuks ka siis, kui meetmed tühistataks.

86. Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil Euroopa Liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse.

87. Tootmisvõimsus, tootmismaht ja tarbimine Hiina RVs

88. Oli vaja hinnata, kui suur on räni tootmisvõimsus Hiina RVs kokku. Kuigi huvitatud isikute esitatud statistiliste andmete[14] järgi oli 2008. aasta tootmisvõimsus kokku 2,2 miljonit tonni, selgus uurimise käigus, et see näitaja oli ilmselgelt üle hinnatud, sest selle puhul ei võetud arvesse sulatusahjude sulgemisi (näiteks ränitööstuse ümberkorralduste, majanduskriisi, 2008. aastal Sichuani provintsis toimunud maavärina tõttu) ega seda, et mõnedes piirkondades esines energiaga varustamise kõikumisi, mille tagajärjel tegelik tootmisvõimsus oli madalam, kui olemasolevad statistilised andmed näitasid. Pärast asjakohast andmete kohandamist hinnati, et tegelik tootmisvõimsus oli umbes 1,5 miljonit tonni, mis osutab vähemalt 25 % tootmisvõimsuse tõusule võrreldes 2002. aastaga (eespool põhjenduses 1 nimetatud eelmise meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperiood), mil tootmisvõimsus oli hinnanguliselt 600 000 ja 1,2 miljoni tonni vahemikus.[15]

89. EUSMET väitis, et ta esitas üksikasjalikud arvutused räni tootmisvõimsuse kohta Hiinas, arvestades, et tootmisvõimsuse kasutusaste on 40 %. Tootmisvõimsuse suuruseks hinnati 1,16 miljonit tonni. See väide leiti siiski olevat põhjendamatu, eelkõige kuna ei esitatud dokumente, mis selgitaksid, mille alusel määrati tootmisvõimsuse kasutusaste. Komisjoni kasutatud andmed tootmisvõimsuse kasutusastme kohta olid pärit kontrollitud allikatest, mille esitasid peamised koostööd teinud Hiina RV tootjad ja mida peeti seega sel alal usaldusväärseimaks teabeks. See väide tuli seega tagasi lükata.

90. Sama huvitatud isik väitis ka, et sulatusahjud, mis on teatava võimsusega või alla selle võimsuse, suletakse valitsuse otsuse kohaselt, ning see vähendaks ka edaspidi räni tootmisvõimsust Hiina RVs. Siiski leiti uurimise käigus, et kõnealust valitsuse poliitikat ei rakendata kogu Hiina RVs. EUSMET ei esitanud mitte mingeid tõendeid selliste sulatusahjude arvu ja nende mõju kohta kogu tootmisvõimsusele. Ka uurimise käigus ei ilmnenud, et tootmisvõimsus sel põhjusel oluliselt väheneks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

91. EUSMET väitis veel, et tootmisvõimsus olevat sarnane 2008. aastal Hiina RVs müüdud räni kogusega, st 960 000 tonniga, kuid seda väidet ei kinnitatud ühegi tõendiga. Lisaks mõjutasid müügimahtu mitmed tegurid (näiteks tootmine ladustamiseks, tooraine tarnimine ja olümpiamängudega seonduvad logistilised probleemid) ja seepärast leiti, et müügimahtu ei saa tootmisvõimsusega võrdseks pidada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

92. Mis puudutab toodetud räni koguseid, näitas olemasolevale teabele tuginenud uurimine, et toodetavad kogused suurenesid oluliselt (79 %), st 2002. aastal toodetud 535 000 tonnilt 960 000 tonnini uurimisperioodil. Rakendamata tootmisvõimsuseks hinnati seega uurimisperioodi ajaks konservatiivselt 540 000 tonni, mis on suhteliselt lähedane kogus uurimisperioodil ELis tarbitavatele kogustele ja moodustab peaaegu kahekordse koguse samal ajavahemikus Hiina RV siseturul tarbitud ränist (vt põhjendus 72).

93. Samal ajal näitas uurimine, et räni tarbimine Hiina RVs, mis oli uurimisperioodil umbes 280 000 tonni, tõenäoliselt lähiaastatel kasvab, nagu põhjenduses 73 on selgitatud. Tarbimise kasvu tuleb vaadelda mitmete tegurite ja poliitiliste meetmete koosmõjuna ränitööstuses ja selle järgtööstuses. Järgtööstus on Hiina RVs kasvamas ning lähiajal on tehtud ja kavandatakse mitmeid investeeringuid, et rahuldada kasvavat vajadust järgtööstuse toodete järele. Lisaks on Hiina ametiasutused sisse seadnud impordipiiranguid paljude allikate suhtes (nt Saksamaa, Ühendkuningriik, Jaapan ja USA) seoses ühe olulise järgtööstuse tootega (siloksaan), mida varem suurtes kogustes neist riikidest toodi.

94. Kuigi poliitilise meetmete, sealhulgas ränitööstuse ümberstruktureerimise täpset mõju on raske hinnata, on mitmed huvitatud isikud viidanud sellele, et Hiina RVs kasvab nõudlus räni järele 2011. aasta lõpuks umbes 580 000 tonnini. See hinnang leitakse olevat põhjendatud.

95. Sellest hoolimata, kui arvestada eelnevalt kirjeldatud ennustust siseturu nõudluse kohta ning isegi kui Hiinast pärit eksport muudele turgudele saavutaks sama kõrge taseme kui 2008. aastal (vt põhjendus 79), ületaks tootmisvõimsus nõudlust ikkagi tunduvalt (aastal 2011 umbes 240 000 tonni). Märgitakse veel, et kui pidada silmas käimasolevaid ümberkorraldusi, siis ilmselt ei kasva Hiina RVs mitte üksnes nõudlus, vaid ka tootmisvõimsus ja toodetavad kogused.

96. Seoses tõenäolise tootmisvõimsuse kasvuga Hiina RVs esitas EUSMET teabe mitme kavandatava räni tootmise tehase kohta ning väitis, et enamik neist tehastest ei saa teoks. Väited põhinesid suures osas EUSMETi liikmete kommentaaridel ja neid ei peetud põhjendatuks. EUSMET väitis ka, et kui Hiina RV tootmisvõimsus tõenäoliselt kasvab, siis toimub see peamiselt ühe liidu tootja kavandatud projekti arvelt; see liidu tootja suurendaks Hiina RV tootmisvõimsust 100 000 tonni võrra aastas. EUSMETi esitatud teabel puudus tõendusmaterjal ja seega lükati see väide tagasi.

97. Sellega seoses väitis EUSMET, et Hiina RV siseturu tarbimine ületab kaugelt tootmise kasvu ja kasvab veelgi. Seega ei suuda Hiina RVs toodetavad kogused Hiina siseturu nõudlust täielikult rahuldada. Nagu juba eespool öeldud, on ilmselge, et Hiina siseturu nõudlus tõenäoliselt tulevikus kasvab. Sellegipoolest ja nagu ka eelnevalt rõhutatud, ei kinnitanud uurimise järeldused EUSMETi esitatud väiteid. EUSMET ei esitanud arvulisi andmeid nõudluse kasvu ega tulevikus toodetavate koguste kohta Hiina RVs, samuti ei esitanud ta muud teavet või tõendusmaterjali oma väite toetuseks, mistõttu ei saanud väidet arvestada.

98. Hiina RVst ELi ja muude kolmandate riikide turgudele imporditava kauba kogus ja hind

99. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina RVst pärit eksport ELi 113 % ja seda olenemata kehtivatest meetmetest. Kui vaadelda hindu, siis hoolimata uurimisperioodi tõusvatest suundumustest olid need vaatlusaluse perioodi jooksul madalamad kui ELis kehtivad liidu tootmisharu müügihinnad. Nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 62, oli ELi saabuva räni ekspordihindade dumpingu tase kõrge nii uurimisperioodi ajal kui ka pärast seda.

100. Hinnatase ELis oli ikka veel kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudel. See selgitab osaliselt Hiina RV eksportijate suurt huvi ELi turu suhtes, mis püsib hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Seoses sellega märgitakse ka, et Hiina RV eksportijad hoidsid kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale, tehes saadetisi Korea Vabariigi kaudu,[16] mis omakorda kinnitab järeldust, et Hiina RV eksportijad on ELi turust väga huvitatud.

101. Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kogus ja hind

102. Hiina RVst pärit eksport muude kolmandate riikide turgudele oli koguseliselt märkimisväärne, ületades isegi Euroopa Liitu suunatud ekspordi mahtu. Tuleb siiski ka märkida, et Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi FOB-hinnad olid 2008. aastal ja 2009. aasta esimesel üheksal kuul ELi suunatud ekspordi hinnast keskmiselt vastavalt 4 % ja 14 % madalamad[17].

103. EUSMET väitis, et komisjoni järeldustes Hiina RVst liitu suunatava ekspordi keskmiselt kõrgemate hindade arvutamisel ei võetud arvesse muudel turgudel müüdavat tootevalikut. Tuleb märkida, et EUSMET ei esitanud mingeid tõendeid kõnealuse väite toetamiseks. EUSMET ei esitanud mingeid andmeid ega selgitusi selle kohta, kui suures ulatuses erines tegelikult kolmandatesse riikidesse eksporditav tootevalik. Esitatud tõendid, mis käsitlesid tootetüüpide hinnaerinevusi, osutasid üksnes ELi turu andmetele ning uurimisperioodi eelsele ajale, st aastatele 2001/2002. Seega ei saanud seda teavet lugeda piisavalt täpseks, et määrata selle põhjal kindlaks tootetüüpide hinnaerinevused uurimisperioodi ajal ja selle järel. Igal juhul ei muutnud olemasolev teave uurimisperioodi kohta eespool põhjenduses 79 esitatud järeldusi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

104. Kui mitte arvestada USAd (kes kaitseb end Hiina RVst pärit räni vastu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksudega (139,49 %)), siis on Hiina ekspordil vaba juurdepääs muudele suuremate kolmandate riikide turgudele.

105. EUSMET väitis, et Hiina RVst pärit räni peamine siht on Aasia turg ning et Jaapani ja Korea turgude osatähtsus suureneb märgatavalt. Ei saa eitada, et Aasia on Hiina RVst pärit räni peamine siht. Isegi kui Jaapani ja Lõuna-Korea turgude tarbimine lähiaastatel suureneks, ei arvata, et kõnealune tarbimise tõus oleks nii suur, et suudaks hajutada räni märkimisväärse ületootmise Hiina RVs. Lisaks näitas uurimine, et Jaapani turg, mis on Hiina RV peamine eksportturg, on Hiina RVst pärit ränist küllastunud.

106. EUSMET väitis, et meetmete kehtetuks muutumine ei mõjutaks tarnimist keemiatööstusele. Siiski ei kinnitanud uurimine seda väidet, sest mitmed kasutajad (keemiakaupade ja alumiiniumseadmete tootjad) kinnitasid, et nad tõepoolest tooksid Hiina RVst rohkem toorainet, kui meetmed muutuksid kehtetuks. See argument lükati seetõttu tagasi.

107. Eelnevat arvesse võttes eeldatakse, et meetmete kehtetuks muutumise korral maabuks Hiina RV vaba tootmisvõimsus ELi turul.

108. Arvestades seda, et uurimisperioodil imporditi räni ELi dumpinguhinnaga, on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral dumping jätkuks. Selles jõuti veendumusele, kui vaadeldi arengut pärast uurimisperioodi lõppu, mil räni imporditi Hiina RVst jätkuvalt hinnaga, mis oli madalam kui uurimisperioodil (vt põhjendus 131).

109. Järeldus

110. Uurimine näitas, et asjaomase toote ekspordimaht ELi suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ning et uurimisperioodil tehti kindlaks, et kõnealuse impordi dumpingu tase on oluline.

111. Pidades silmas uurimisperioodi ajal Hiina RVs esinenud vaba tootmisvõimsuse olemasolu ja hoolimata Hiina RV siseturu nõudluse kasvust, on ülimalt tõenäoline, et meetmete kehtetuks muutumise korral eksporditaks Hiina RVst ELi dumpinguhinnaga olulistes kogustes räni. Hiina RV siseturu nõudlus ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada ja ELi turg on ainus oluline turg, kuhu ületootmine suunata. ELi turg on tõesti Hiina RV eksportijate jaoks atraktiivne, sest ELi tarbijatelt saadav hind on keskmiselt kõrgem, kui see, mida saadakse kolmandate riikide tarbijatelt. Hiina eksportijate huvi ELi turu vastu tõendab ka see, et varasemalt on meetmest kõrvalehoidumiseks kasutatud eksportimisvõimalusi teiste riikide kaudu.

112. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.

E. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

113. Kolm kaebuse esitanud liidu tootjat esitasid täidetud küsimustiku ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. Kaebuse esitajate toodang moodustab liidu tootmisharu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

F. OLUKORD LIIDU TURUL

114. Sissejuhatavad märkused

115. Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kolm tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni, siis tuli vastavalt algmääruse artiklile 19 liidu tootmisharu ja tarbimist käsitlevad konkreetsed näitajad indekseerida. Eurostati andmeid tuli kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide esitatud andmeid räni impordi kohta; liikmesriigid nõudsid nende andmete käsitlemist konfidentsiaalsena ning seetõttu tuli nende esitatud andmed samuti indekseerida.

116. Liidu tarbimine

Tabel 1: Liidu tarbimine (müügimahu alusel)

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 115 | 118 | 121 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 15% | 3% | 3% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja kohandatud Eurostati statistika.

117. Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liitu müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati kohandatud andmetele.

118. Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1, suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s. o 21 %.

119. Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Tabel 2: Hiina RVst pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Impordimaht | 100 | 183 | 168 | 213 |

Turuosa | 100 | 159 | 143 | 176 |

CIF-impordihind (eurot/tonn) | 100 | 106 | 120 | 188 |

Allikas: Kohandatud Eurostati statistika

120. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Hiina RVst pärit impordi maht 113 %, samas kui liidu tarbimine suurenes 21 %. Need andmed hõlmavad ka räni importi Korea Vabariigist, kuna 2007. aastal laiendati dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse tulemusena meetmeid ka selle riigi suhtes. Hoolimata kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil 76 protsendipunkti võrra ja on kaugelt suurem 2002. aasta (mis oli eelmise uurimise uurimisperiood) 3,9 % suurusest turuosast. Valdav osa, st 90 % Hiina RVst imporditud kogusest toimus siiski seestöötlemiskorra raames, mille puhul tollimaksude tasumine oli peatatud.

121. Hiina RVst pärit räni keskmised impordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 88 %. Kõige suurem hinnatõus toimus 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

122. Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati kohandatud statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad ei löönud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihindu alla. Hiina keskmised impordihinnad sisaldasid ka Hiinast pärit seestöötlemiseks mõeldud räni müüki. Tuleb märkida, et seestöötlemiseks mõeldud räni (mis moodustas valdava osa Hiina impordist) hinnad olid uurimisperioodil keskmiselt 15 % kõrgemad kui vabasse ringlusse lastava räni hinnad.

123. Eespool kirjeldatut arvestades leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.

124. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Tabel 3: Import muudest kolmandatest riikidest (maht)

Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Norra | 100 | 114 | 100 | 113 |

Brasiilia | 100 | 113 | 123 | 93 |

Venemaa | 100 | 39 | 114 | 116 |

Bosnia ja Hertsegoviina | 100 | 202 | 165 | 174 |

Muud kolmandad riigid | 100 | 110 | 101 | 118 |

Kokku | 100 | 112 | 112 | 110 |

Turuosa | 100 | 97 | 95 | 91 |

Allikas: Eurostat

Tabel 4: Import muudest kolmandatest riikidest (keskmised hinnad)

Indeksid | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Norra | 100 | 93 | 101 | 128 |

Brasiilia | 100 | 98 | 108 | 149 |

Venemaa | 100 | 130 | 116 | 170 |

Bosnia ja Hertsegoviina | 100 | 102 | 116 | 163 |

Muud kolmandad riigid | 100 | 112 | 116 | 119 |

Kokku | 100 | 100 | 108 | 145 |

Allikas: Eurostat

125. Kui muudest kolmandatest riikidest peale Hiina RV ja Korea Vabariigi imporditud räni kogumaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 10 %, siis sellise impordi turuosa vähenes uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Peamised liitu eksportijad olid Brasiilia, Norra ja Venemaa, uus tarneallikas oli Bosnia ja Hertsegoviina.

126. Nendest riikidest pärit impordi hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 45 %. Need olid keskmiselt 15 % kõrgemad kui Hiina hinnad, välja arvatud uurimisperioodil, kui need olid 5 % madalamad.

127. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

128. Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tabel 5: Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Toodang | 100 | 94 | 108 | 107 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -6% | 14% | 0% |

Tootmisvõimsus | 100 | 102 | 112 | 114 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 2% | 11% | 2% |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 92 | 96 | 94 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -8% | 3% | -2% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

129. Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine 7 % võrra. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringute tulemusena üldiselt 14 %. Tootmisvõimsuse rakendamine aga vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Sellist arengut vaadeldes tuleb silmas pidada liidu tarbimise märkimisväärset 21% tõusu samal perioodil.

130. Varud

Tabel 6: Varud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 91 | 82 | 82 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -9% | -9% | 0% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

131. Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 18% võrra. See tulenes suurest nõudlusest, eelkõige 2007. aastal ja uurimisperioodil, mis olid majandustsüklis väga soodsad ajad. 2005. aastal moodustasid varud umbes 27 % liidu tootmisharu ELi müügimahust, kuid uurimisperioodi ajal kahanesid need 19 %-le ELi müügimahust.

132. Müük, turuosa ja hinnad

Tabel 7: Müügimaht ja väärtus

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Müügimaht (indeks) | 100 | 103 | 116 | 118 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 3% | 13% | 2% |

Müügiväärtus (indeks) | 100 | 105 | 132 | 178 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 5% | 27% | 45% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 8: Liidu tootmisharu turuosa

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 89 | 98 | 98 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -11% | 9% | -1% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika.

Tabel 9: Liidu tootmisharu ühiku müügihind

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 102 | 114 | 150 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 2% | 12% | 37% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

133. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18%. Samal ajal kasvas müügiväärtus 78%, kusjuures peamine kasv 2007. aastal ja uurimisperioodil tulenes nõudluse kasvust räni turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes uurimisperioodil siiski kahe protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine nagu ka tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine vaatlusalusel perioodil (nagu eespool põhjenduses 99 märgitud) näitas, et liidu tootmisharu ei suutnud ränituru nõudluse ja tarbimise kasvu täielikult ära kasutada, seda eriti turuosa puhul.

134. Liidu tootmisharus kehtinud ühiku müügihinnad suurenesid 2007. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, sest neil kahel aastal oli räniturul kõrge nõudlus, mis tingis eriti kõrged hinnad. Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid seega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 50%. Müügihindade oluline suurenemine koosmõjus tootmiskulude vähese suurenemisega mängisid liidu tootmisharu finantsolukorra paranemisel olulist rolli.

135. Liidu hindu mõjutavad tegurid

136. Nõudluse kõrge tase kogu vaatlusaluse perioodi vältel viis märkimisväärse hinnatõusuni. Kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RVst pärit impordi hinnatase järgis samuti kasvavaid hinnatrende, nagu liidu tootmisharugi.

137. Vaatlusalusel perioodil suurenesid kulud tootmisühiku kohta keskmiselt 21%, samas kui sellele vastav keskmine ühiku müügihind kasvas 50%.

138. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

Tabel 10: Tööhõive

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 93 | 91 | 100 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -7% | -2% | 9% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 11: Tootlikkus

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 101 | 119 | 108 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 1% | 18% | -11% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

Tabel 12: Töötasu (eurot töötaja kohta)

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 94 | 107 | 117 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | - | -6% | 13% | 10% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

139. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tööhõive stabiilne, kusjuures keskmised töötasud kasvasid 17%. Samal ajal suurenes tootlikkus tänu tootmismahu kasvule 8%.

140. Kasumlikkus

Tabel 13: Kasumlikkus

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 161 | 389 | 671 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | - | 61% | 228% | 282% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

141. Liidu tootmisharu kasumlikkus kasvas 2005. aastast kuni uurimisperioodini peaaegu kuus korda ning jõudis uurimisperioodil kõrgele tasemele. Need 2007. aasta ja uurimisperioodi suured kasumid tulenesid ränituru nõudluse kasvu tulemusena suurenenud müügihindadest, mis omakorda oli tingitud sellest, et valitsevad majandustingimused olid erakordselt soodsad. Seda hoolimata asjaolust, et kõnealuse perioodi jooksul suurenesid tootmiskulud 21%.

142. Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 14: Investeeringud ja investeeringutasuvus

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 135 | 310 | 717 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 35% | 174% | 408% |

Investeeringutasuvus | 7% | 14% | 47% | 96% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

143. Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud oluliselt, st kuus korda, ja sellele vastav kasumi suurenemine oli 30%. Liidu tootmisharu näitas selgelt oma suunitlust liidu räniturule, sest investeeringuid tehti tootmisvõimsuse suurendamiseks, kas siis uute seadmete paigaldamiseks või olemasolevate asendamiseks. Lisaks investeeriti solaarenergia tootmises kasutatava kõrge puhtusastmega räni tootmisprotsessi. Sellel uuel tootel on tulevikus väga head väljavaated.

144. Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest) kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega.

145. Rahakäive

Tabel 15: Rahakäive

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 114 | 348 | 672 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 14% | 233% | 325% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

146. Rahakäive järgis sama positiivset suundumust mis kasumlikkus, kasvades vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

147. Kasv

148. Vaatlusalusel perioodil ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise olulist kasvu täiel määral ära kasutada, toodeti 80 % tootmisvõimsusega ning turuosas kaotati 2 protsendipunkti. Hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes tarbimine peamiselt Hiina RVst pärit impordi arvelt, kusjuures peamised kogused turustati seestöötlemiskorra alusel.

149. Dumpingumarginaali suurus

150. Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamal tasemel, kui oli kindlaks määratud esialgses uurimises; seda näitasid nii ainsa koostööd teinud ja individuaalse kohtlemise saanud eksportiva tootja andmete kui ka kättesaadavate faktide põhjal tehtud arvutused.

151. Taastumine varasema dumpingu mõjudest

152. Liidu tootmisharu suutis positiivse majandusolukorra tingimustes varasema dumpingu mõjudest taastuda, seda eelkõige müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse seisukohast. Tuletatakse siiski meelde, et dumpingumarginaalid olid jätkuvalt kõrged.

153. Liidu tootmisharu eksport

Tabel 16: Liidu tootmisharu ekspordimaht

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Indeks | 100 | 72 | 168 | 27 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | - | -28% | 96% | -141% |

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

154. Liidu tootmisharu ränieksport vähenes vaatlusalusel perioodil, eelkõige uurimisperioodi jooksul, üle poole võrra. Kuigi võrdlemisel võiks see langus tunduda dramaatiline, on ta absoluutnäitajate taustal vähem märgatav, sest liidu tootmisharu ei ole ekspordile orienteeritud. Liidu tootjad on eelkõige liidu turule orienteeritud. Tuleks siiski märkida, et mõned liidu tootjad omavad seotud äriühinguid väljaspool ELi, neis toodetakse kohapeal ja müüakse toodangut kohalikel turgudel, vähendades seega vajadust EList pärit ekspordi järele.

155. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

156. Dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selgelt positiivne mõju. Vaatlusalusel perioodil arenesid positiivselt kõik peamised kahjunäitajad (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müügimaht, müügihind, investeeringud, kasumlikkus ja rahakäive). Uurimisperioodil saadud kasum peegeldab tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga.

157. Liidu tootmisharu turuosa seisukohast annab väike langustrend siiski tunnistust tekitatud kahjust, sest hoolimata olemasolevast tootmisvõimsusest ei suutnud liidu tootmisharu tarbimise suurenemisest kasu saada.

158. Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

159. Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta

160. Tuletatakse meelde, et hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes Hiinast pärit import oluliselt ja võttis üle olulise osa kolmandatest riikidest pärit impordi kaotatud turuosast. Hiina RV eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki suures mahus. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et hiinlased ei jätka dumpingut. Kui uurimisperioodil ei oleks meetmeid võetud, oleks Hiina vabasse ringlusse lastavate koguste impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 % võrra alla löönud.

161. Märgitakse veel, et pärast 2007. aastal toimunud meetmetest kõrvalehoidmise menetlust laiendati lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. Meetmete laiendamisel olid positiivsed tagajärjed, sest räni import Korea Vabariigist langes järsult.

162. Uurimine näitas, et Hiina RV tootjad omasid uurimisperioodil märgatavaid tootmisvõimsuse varusid, st 540 000 tonni. Hoolimata eeldatavast nõudluse kasvust Hiina RVs, arvatakse et tootmisvõimsuse ülejääk lähiaastatel püsib, nagu põhjenduses 74 märgitud.

163. Nagu varem selgitatud, on liidu turg Hiina RV jaoks peamine müügikoht, sest teine peamine Hiina eksporditurg USA on kehtestanud Hiina suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud ja seega on USA turg Hiina ekspordi jaoks praktiliselt suletud.

164. Hiina RVst pärit impordi hinnad leiti olevat kolmandate riikide impordihindadest keskmisel 15 % võrra odavamad ning üksnes uurimisperioodil olid need hinnad 5 % kõrgemad. Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suunataks liidu turule suures koguses eksporttooteid hindadega, mis on kolmandate riikide omadest väiksemad, ning üldiselt mõjuks see hindu alandavalt.

165. EUSMET väitis, et 56% suurune kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa võrrelduna Hiina RV impordi suhteliselt väikese turuosaga oleks võinud mõjutada liidu tootjate turuosa uurimisperioodil märgatavalt enam, sest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid 5 % madalamad Hiina RV impordihindadest. Sellega seoses leiti, et hoolimata sellest, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid uurimisperioodil 5% madalamad kui Hiina RVst pärit impordihinnad, langes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal varasema impordi turuosa 4% võrreldes Hiina RVst pärit impordi turuosa suurenemisega, mis oli 34% (vt 2. ja 3. tabel). Samal ajal püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena. Seetõttu ei saa järeldada, et kolmandatest riikidest pärit impordil oli uurimisperioodil liidu tootmisharu turuosa suhtes otsustav mõju.

166. Väideti ka, et komisjon ei arvestanud Hiina RVst pärit ekspordi hindade tõenäolist arengut hinnates tootmiskulude tõenäolist suurenemist, mille aluseks on nimelt elektrihindade tõus, toiteallikate vähesus, suurenenud investeeringud, kõrge inflatsioon, tooraine hindade tõus ja rahvusvahelised transpordikulud. Isegi kui Hiina RVs elektrihinnad tõuseksid, ei ole see ainus oluline kulutegur. Lisaks ei esitatud mingeid tõendeid elektrihindade tõusu ulatuse ja selle täpse mõju kohta kogukuludele ja neist lähtuvatele müügihindadele. Mis puutub muudesse teguritesse, on need kas puhtalt spekulatiivsed ja/või neid ei põhjendatud või nende kogust ei täpsustatud piisavalt, et nende alusel saaks teha põhjendatud järeldusi. Tuleb samuti märkida, et ekslik oleks oletada, et ekspordihinnad põhinevad just tootmiskulude tasemel, sest mitmed muud tegurid, nagu riiklik poliitika või tarnimise ja nõudluse küsimused, võivad hinnataset samuti mõjutada.

167. Leiti ka, et nendel kolmandate riikide turgudel, kus dumpinguvastased tollimaksud puudusid, olid Hiina RVst pärit ekspordi hinnad uurimisperioodil madalama tasemega kui ekspordihinnad liitu.

168. Seetõttu järeldati, et eksisteeris dumpingu jätkumine ja tõenäosus dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemiseks, mis avaldaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidus vähemalt lühiajaliselt survet hindade alandamiseks. Eelnevat arvesse võttes ei ole põhjust arvata, et Hiina RV tõstaks hindu. Seega leiti, et kahju võib tõenäoliselt korduda ja see võib liidu tootmisharu kasumlikkust ja uurimisperioodil täheldatud finantsolukorra taastumist negatiivselt mõjutada.

169. Dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule – näidustused ja tõenäoline areng uurimisperioodi järgsel perioodil

170. Ajal, mil tarbimine suurenes, vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa, samas kui Hiina RVst pärit impordi turuosa kasvas oluliselt. Nende vastuoluliste näitajate taustal (liidu tootmisharu üldine taastumine, kuid turuosa kaotus) ja arvestades tõsiasja, et tegemist oli majandustsükli erakordselt soodsa perioodiga, uuriti uurimisperioodijärgseid arenguid, et saada selgem ettekujutus tõenäolistest tulevikusuundadest. Samuti tuleb meelde tuletada, et ülemaailmne majanduskriis ja selle mõjud nõudlusele ja tarbimisele võivad samuti mõjutada hindade allasurumisest põhjustatud kahju kordumise tõenäosust.

171. Ajavahemikuks 2009. aasta jaanuarist septembrini Eurostati kohandatud andmete ja liidu tootmisharult ELi müügimahtusid ja hindade arengut käsitleva teabe alusel oli selgelt ja jätkuvalt täheldatav liidu tootmisharu müügimahu langustrend liidu turul. Müügimaht ulatus 52%ni müüdud kogustest vastava 2008. aasta üheksakuulise perioodi jooksul, kuid keskmised müügihinnad jäid samale tasemele nagu 2008. aastal tänu pikaajalistele müügilepingutele ja tootmise vähendamisele.

172. Mis puutub liidu tootmisharu kasumlikkusesse, siis see on vähenenud märkimisväärselt. Kasumitase kahanes pidevalt ja langes väga madalale, jäädes isegi alla esialgsel uurimisel määratud sihtkasumi taset (6,5 %).

173. Märgitakse, et ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes nõudlus ELis märgatavalt. See mõjutas negatiivselt liidu turu müügimahte ja kasumlikkust. Liidu tootmisharu finantsolukord oli häiritud ja see muutis liidu tootmisharu veelgi haavatavamaks. Sellises olukorras ei oleks liidu tootmisharu olnud võimeline Hiina toime tulema RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevate koguste negatiivsete tagajärgedega. Tõenäoliselt halveneks see olukord sellise impordi surve tagajärjel veelgi.

174. Hiina RVst pärit import vähenes nii mahtude kui ka hindade osas, kuid mahtude osas kõige rohkem. Hiina RVst pärit impordi hinnad vähenesid rohkem kui liidu tootmisharu hinnad (vastavalt üle 8% ja 2%). Uurimisperioodile järgneval perioodil ei täheldatud ei hinna allalöömist ega dumpinguhinnaga müüki. Kuid kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks võetud, oleksid Hiina RVst pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad 3% võrra alla löönud ja selle tagajärjel oleks müük vähenenud 11% võrra. Lisaks leiti, et juhul kui meetmed oleks tühistatud, siis oleksid vabale turule suunatud impordi koguste hinnad liidu tootmisharu vastavad hinnad 22% võrra alla löönud ning müük oleks vähenenud kuni 38% võrra.

175. Leiti ka, et Hiina RVst pärit ekspordi hinnad selliste kolmandate riikide turgudele, mis ei olnud kaitstud dumpinguvastaste meetmetega, olid veelgi madalamad liitu suunatud ekspordi hindadest võrrelduna uurimisperioodil kindlaks tehtud hindadega, nagu eespool põhjenduses 123 märgitud. See näitab, et majanduslanguse ajal suureneb hinnalanguse surve.

176. Eespool märgitu põhjal, ning arvestades liidu tootmisharu finantsolukorra selget langevat suunda, järeldati, et meetmete kehtetuks muutumise korral on kahju kordumine tõenäoline.

177. Järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta

178. On jõutud järeldusele, et kui meetmed tühistataks, suureneks tõenäoliselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi osatähtsus liitu märgatavalt ning hinnad surutaks alla. See olukord ei seaks ohtu mitte ainult liidu tootmisharu poolt tootmise arendamiseks ja ajakohastamiseks tehtud suuri investeeringuid, vaid ohustaks ka tulevikuturu seisukohast olulise, solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmise arendamist. Lisaks suurendab kahju kordumise tõenäosust ka hiljutine majanduslangus.

H. LIIDU HUVID

179. Sissejuhatavad märkused

180. Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/edasimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

181. Tuleb meenutada, et eelmise läbivaatamise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine meetmete aegumise läbivaatamine; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju.

182. Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu tõenäolise jätkumise ja kahju tõenäolise kordumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

183. Liidu tootmisharu huvid

184. Tuletatakse meelde, et 2007. aasta ja uurimisperioodi kõrged kasumimarginaalid tulenesid müügihindade tõusust. Arvatakse, et see tendents lähiaastatel ei jätku.

185. Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust ja konkurentsivõimelisust ning suutlikkust kohaneda muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid eelkõige vaatlusaluse perioodi kõigi peamiste kahjunäitajate positiivne areng. Meetmete kehtivuse pikendamine pärast viimast aegumise läbivaatamist aitas kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra taastumisele, eelkõige liidu turu hinnataseme taastumisele.

186. Vaatlusalusel perioodil näitas liidu tootmisharu selgelt oma orienteeritust liidu räniturule ja parandas märgatavalt turu toimimise tõhusust. Liidu tootmisharu tegi suuri investeeringuid ja suurendas mitte üksnes tootmisvõimsust, vaid arendas ka teadus-ja tehnoloogiaalaseid saavutusi metallurgias, et toota solaarenergiatööstuses kasutatavat kõrge puhtusastmega räni.

187. Sellise solaarenergia tootmisel kasutatava räni turg on uus turg, millel on suurepärased tulevikuväljavaated tänu eeldavale solaarenergia kasutamise suurenemisele lähiaastatel. Liidu tootmisharu jaoks on seega äärmiselt oluline sel turul kaasa lüüa. Sellega seoses on kahel liidu tootjal kavas ehitada ELis kaks uut tehast solaarenergia tootmisel kasutatava räni tootmiseks, et katta osa liidu turu vajadustest. Tuleb märkida, et need uude nišiturgu tehtud investeeringud sõltuvad suuresti sellest, kas räni tavapärane tootmine ELis jätkub, sest räni on solaarenergia tootmisel kasutatava räni peamine tooraine.

188. Üks liidu tootja on teatanud plaanist investeerida uutesse tehastesse Hiina RVs, et katta Hiina RV turu eeldatavasti kasvavaid vajadusi nii traditsioonilise räni kui ka solaarenergia tootmisel kasutatava räni osas.

189. Nagu juba eespool öeldud, kui meetmetel lastaks aeguda, oleks kahju kordumise tõenäosus kõrge ja see ohustaks liidu tootmisharu poolt hiljuti tehtud investeeringuid. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

190. Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid

191. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele/kaubandusettevõtjatele. Vastused saadi kahelt sõltumatult importijalt, kes olid ka vaatlusaluse toote kasutajad. Nende äriühingute märkusi käsitletakse alljärgnevalt kasutajate huve käsitlevas punktis. Üks importija/kaubandusettevõtja andis endast teada, kuid ei vastanud küsimustikule.

192. Arvestades asjaolu, et lisaks importimisele Hiina RVst, on neil importijatel dumpinguvastastest tollimaksudest vaba juurdepääs räni tarnimiseks mõlemalt liidu tootjalt ja kolmandate riikide tootjatelt, näiteks Norra ja Brasiilia tootjatelt, kelle turuosa moodustab üle 56% liidu turuosast, leitakse, et liidu turu konkurentsivõime on tagatud.

193. Eelneva põhjal ja arvestades, et ükski kaubandusettevõtja ei teinud koostööd ega esitanud vastuväiteid, jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate/kaubandusettevõtjate finantsolukorrale ja et meetmete jätkumine ei kahjustaks importijate huve.

194. Kasutajate huvid

195. Tuletatakse meelde, et EUSMET (keemiatoodete kasutajate ühendus) soovis, et praegune vahepealne läbivaatamine piirneks dumpinguga. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele sõltumatutele kasutajatele ja nende ühendustele. 12 kasutajat tegid uurimise raames koostööd; mõned neist importisid peamiselt Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames. Lisaks tegi koostööd veel üks kasutajate ühendus, kes esitas märkused.

196. Liidus kasutatakse räni tööstuslikult peamiselt keemia- ja alumiiniumitööstustes, kus tarbimine moodustab vastavalt 60% ja 40% liidu tarbimisest.

197. Keemiatööstuse jaoks on räni peamiseks tooraineks mõlema räni tootmisel ja seda kasutatakse mitmesuguste rakenduste puhul, eelkõige auto- ja ehitustööstuses, ning polüräni kasutatakse elektroonikatööstuses ja solaarenergia tootmises. Räni osa tootmiskuludes erinevate ränitoodete ja polüräni tootmise puhul ulatub 2%-st 35%-ni, olenevalt järgtööstuse tootetüüpide tootmisprotsessist. Siiski ulatub räni osakaal ränitoodete tootmise kogukuludes 11% ja 21% ning polüräni puhul on see 2% ja 10% vahel. 19% suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (keemiatööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2% ja 4% vahel. Muude keemiatööstuse tootjate puhul on mõju veelgi väiksem.

198. Mõned uurimise käigus koostööd teinud keemiatööstuses tegutsevad äriühingud importisid Hiina RVst pärit räni seestöötlemiskorra raames ja seega dumpinguvastaste tollimaksudeta. Nad väitsid siiski, et nad ei saanud tollimaksu täielikult eirata ega seda oma toodete tarbijatele ümber suunata ning et seestöötlemiskord ei vähenda koormust, mida kehtivad meetmed kaasa toovad, sest need äriühingud pidid eraldama olulisi ressursse tolli- ja muude haldusmenetluste jaoks. Enamgi veel, nad leidsid, et nad on sunnitud investeerima uute tehaste ehitamisse Hiina RVs, et nad saaksid olla lähemal odavale toorainele ja seega konkurentsivõimelisemad Aasia turul.

199. Alumiiniumitööstuses on räni samuti oluline tooraine, mida kasutatakse alumiiniumi rafineerimiseks survevalusulamite tootmisel. Selliseid sulameid kasutatakse peamiselt auto- ja ehitusmaterjalide tööstuses. Räni osa nende tootmiskuludes ulatus 8%-st 10%-ni, olenevalt nende poolt kasutatava räni jääkide kvaliteedist. Enamik koostööd teinud alumiiniumi rafineerijaid ostsid räni kolmandatest riikidest ning ei maksnud dumpinguvastaseid tollimakse hoolimata asjaolust, et nende toodang oli peamiselt suunatud liidu turule ja nad ei saanud seega seestöötlemise korda kasutada. 19% suuruse dumpinguvastase tollimaksu puhul on mõju nende kasutajate (alumiiniumitööstuse tootjad, kes impordivad kogu oma räni Hiina RVst) tootmiskuludele hinnanguliselt 2%. Muude alumiiniumitööstuse kasutajate puhul on mõju veelgi väiksem. Uurimise käigus selgus, et rafineeritud alumiiniumi tootjate kasumlikkus ei olnud kuigi suur ning seega mõjutasid ränihinna tõusud nende niigi väikest kasumimarginaali negatiivselt.

200. Keemiatööstuses töötab umbes 14 000 töölist ja alumiiniumitööstuses 6000. Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive keemiatööstuses 8% võrra, alumiiniumitööstuses oli tööhõive stabiilne.

201. Kõik kasutajad olid tõsiselt meetmete jätkamise vastu, seda põhjustel, et meetmed on kehtinud liiga kaua, et need meetmed on kunstlikult räni hinnataset liidu turul tõstnud (olenemata räni päritolust) ja et liidu tootmisharule ei ole uurimisperioodil kahju tekitatud. See väide ei ole siiski põhjendatud, kui arvestada, et Hiina RV eksportijate sellise räni turuosa, mis on suunatud töötlemiseks oma riiki, on väga suur ja et vabasse ringlusse suunatava räni konkurentsitase on kõrge. Kuigi tõepoolest leiti, et enamik liidu tootmisharust kahju ei kannatanud, tuleb aegumise läbivaatamise käigus silmas pidada ka kahju taastekkimise tõenäosust. Nagu eespool selgitatud (vt eelkõige põhjendus 133), leiti antud olukorras, et kahju taastekkimine on tõenäoline.

202. EUSMET väitis, et liidu turul esines uurimisperioodil räniga varustamises puudusi, ja tõendas seda väitega, et kolmandate riikide tootjad ei suutnud täita mõnede EUSMETi liikmete tellimusi. See väide ei leidnud siiski kinnitust. Hinnates toodete kättesaadavust turul võttis EUSMET arvesse üksnes liidu tootjate toodangut ning ei arvestanud importi kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiina RV toodangut, mis turustati seestöötlemise korra raames. Seega korratakse veel kord, et puudusi ei esinenud ja et turu nõudlust suudeti täita tänu liidu tootmisharu ja impordi müügimahtudele.

203. EUSMET väitis ka, et liidu tootmisharu piirab omavoliliselt tootmist, sulgedes aeg-ajalt tehaseid ning piirab seeläbi müüki liidu turul, et hoida hindu kontrolli all. Üks liidu tootja on tootmist aega-ajalt sulgenud, kuid üksnes perioodiks, kus neil oli piisavalt varusid pikaajaliste tarnelepingute täitmiseks. Veel ühel liidu tootjal esines mõningaid tootmispause, kuid üksnes uurimisperioodi järgselt ja hiljem need ei kordunud. Seega ei peetud EUSMETi väidet, nagu oleksid need sulgemised seotud hindade kontrollimisega, põhjendatuks.

204. Kasutajad sooviksid loomulikult parema konkurentsivõime saavutamiseks vaba juurdepääsu odavale toorainele. Nad peavad tarneallikate vabadust oluliseks, sest piiramatu ligipääs räni toorainele on nende meelest edaspidi veelgi olulisem, kuna eeldatavalt suureneb 2013. aastaks nõudlus räni järele, seda peamiselt seoses solaarenergia projektidega. EUSMET väitis, et oodatava nõudluse suurenemisega liidu räniturul 2013. aastal, suurenevad väidetavalt puudused räniga varustamises. Sellegipoolest näitavad andmed, mille põhjal see oletus tehti, et liidu tarbimine on isegi 2013. aastal madalamal tasemel kui vaatlusaluse perioodi räni tarbimine. Seega ei ole põhjust arvata, et tulevikus ei suudeta räni nõudlust rahuldada. Samuti ei saa tarneallikate valimise vabadust tuua põhjenduseks dumpingu aktsepteerimisele. Liidu turu konkurentsivõime hoidmiseks on vaja kõigile ettevõtjatele võrdseid võimalusi.

205. Keemiatööstuses tegutsevad kasutajad märkisid veel, et liidu tootmisharu jääks oluliseks tarneallikaks, et tagada vaatlusaluse toote kiire kättesaadavus, tarnimise teatav usaldusväärsus ja järjepidevus ning toote parem kvaliteet võrreldes Hiina omaga.

206. Uurimine näitas, et kehtivatele meetmetel ei olnud nende kasutajate äritegevusele olulist negatiivset mõju. Mõned keemiatööstuses tegutsevad kasutajad suurendasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt Hiina RVst pärit räni importi ja enamiku kasutajate finantsolukord oli hea. Kokkuvõttes ja nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise puhul leiti, ei avaldaks meetmete jätkumine tööstuslikele kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, pidades silmas ka asjaolu, et dumpinguvastaste tollimaksude taset kavandatakse oluliselt vähendada.

207. Järeldus liidu huvide kohta

208. Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

209. Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed säilitatakse, kuid nende tollimaksude suurust vähendatakse. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

210. Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist.

211. Seega kehtestatakse meetmed kindlakstehtud dumpingumarginaali tasemel; st 16,3% ühe kontserni jaoks, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, ja 21,0% kõigi teiste äriühingute jaoks.

212. Seega tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007[18] Korea Vabariigist lähetatud räni impordile (olenemata sellest, kas see import deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte) laiendatud meetmeid algmääruse artikli 13 kohaselt teostatud uurimise tulemusena säilitada, kuid tasemel mis on sätestatud põhjenduses 161.

213. Korea Vabariigi eksportijad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et võimaldada komisjonil kindlaks määrata, kas vabastus on põhjendatud. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist, hanke- ja müüginäitajaid ning selliste tavade jätkumise tõenäosust, milleks puudub piisav põhjendus või majanduslik õigustus, ning tõendeid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tegevuses, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja eksportmüügiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

214. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluva räni impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

215. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingvang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3% | A971 |

Kõik teised äriühingud | 19,0% | A999 |

216. Kõigist teisest Hiina Rahvavabariigi äriühingutest pärineva impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra (st 19,0%) kohaldamise laiendamist jätkatakse endiselt Korea Vabariigist lähetatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete impordi suhtes olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte. Korea Vabariigist lähetatud impordi (olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Korea Vabariik või mitte) TARICi kood on 2804 69 00 10.

217. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

218. Käesoleva määruse artikli 1 lõike 3 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama taotlejat esindama volitatud isik.

219. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: N-105 04/17

1049 Brüssel

Belgium

Faks (32 -2) 295 65 05

220. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada nende äriühingute lähetatud impordi, kes ei hoia kõrvale käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, artikli 1 lõikes 3 nimetatud laiendatud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib viis aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] EÜT L 198, 28.07.1990, lk 57.

[3] ELT L 345, 16.12.2009, lk 1.

[4] ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

[5] ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

[6] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[7] ELT L66, 4.3.2004, lk 15.

[8] EÜT L198, 28.7.1990, lk 57.

[9] ELT L13, 19.1.2007, lk 1.

[10] ELT C 254, 7.10.2008, lk 9.

[11] ELT C51, 4.3.2009, lk 17.

[12] ELT L66, 4.3.2004, lk 15.

[13] EÜT L 345, 16.12.1997, lk 1.

[14] CRU märts 2009.

[15] ELT L 66, 4.3.2004, lk 15.

[16] ELT L 13, 19.1.2007, lk 1.

[17] Allikas: Hiina ekspordistatistika.

[18] ELT L13, 19.1.2007, lk 1.