ET

Brüssel, 14.10.2009

KOM(2009) 533 lõplik

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2009-2010

{SEK(2009) 1333}

{SEK(2009) 1334}

{SEK(2009) 1335}

{SEK(2009) 1336}

{SEK(2009) 1337}

{SEK(2009) 1338}

{SEK(2009) 1339}

{SEK(2009) 1340}

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2009-2010

1. Sissejuhatus

ELi viies laienemine on aidanud tugevdada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet Euroopas. Laienemine on parandanud majanduslikke võimalusi ja suurendanud ELi osa selliste üleilmsete küsimustega tegelemisel nagu kliimamuutused, konkurentsivõime ning finantsturgude regulatsioon ja järelevalve. Viimase viie aasta jooksul on laienenud EL näidanud oma suutlikkust teha koostööd tähtsate probleemide lahendamisel. Laienemine on üks ELi kõige tõhusamaid välispoliitilisi vahendeid.

ELi praegune laienemine toimub sügava ja laiaulatusliku majanduslanguse taustal. Kriis on mõjutanud nii ELi kui ka laienemisprotsessis osalevaid riike. Kõnealusel ajavahemikul sai EL kolm uut liikmeks saamise taotlust: Montenegrolt (detsembris 2008), Albaanialt (aprillis 2009) ja Islandilt (juulis 2009). Need taotlused näitavad, et EL on atraktiivne, ja juhivad tähelepanu liidu rollile stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu edendamisel.

Reformide edukus laienemisprotsessis osalevates riikides on lubanud neil teha ühinemisel edusamme. Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga on jõudmas lõpusirgele. Ühinemisläbirääkimised Türgiga on keerulises etapis, kus oleks vaja uut hoogu reformide jätkamiseks. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on teinud olulisi edusamme peamiste ülesannete lahendamisel. Komisjon koostab arvamust Montenegro liikmeks saamise taotluse kohta. Samuti koostab komisjon arvamust Islandi taotluse kohta. Kui nõukogu teeb asjakohase ettepaneku, on komisjon valmis koostama arvamuse ka Albaania taotluse kohta. Kõikide asjaomaste Lääne-Balkani riikide edasiste edusammude tulemuseks võib olla neile kandidaatriigi staatuse andmine, kui nad on näidanud selleks valmisolekut.

Lääne-Balkani riikidel ja Türgil on vaja kehtestatud nõuetele ja tingimustele vastamiseks teha veel erineval määral olulisi jõupingutusi. Reformide tempo on sageli liiga aeglane. Rahvusvaheline majanduskriis suurendab koormat veelgi. Mitmel juhul mõjutavad ühinemisprotsessi liigselt kahepoolsed probleemid.

Võttes arvesse kõnealuseid ülesandeid, tuleb ka edaspidi lähtuda uuest laienemiskonsensusest, nagu on kokku lepitud Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembris toimunud kohtumisel. Konsensuse aluseks on kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste aus ja täpne täitmine, head suhted avalikkusega ning Euroopa Liidu võime võtta vastu uusi liikmeid. EL on parandanud laienemisprotsessi kvaliteeti. Eelkõige pööratakse nüüd juba varases etapis suuremat tähelepanu õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava järgimisele.

Ühinemisprotsess annab tugeva tõuke poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimisele. ELi strateegilistes huvides on seda protsessi kokkulepitud põhimõtetest ja tingimustest lähtudes veelgi hoogustada.

ELi laienemispoliitika loob võimaluse juhtida hoolikalt protsessi, mille käigus kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid liiguvad ELi liikmeks saamise poole oma poliitiliste ja majanduslike reformide tempos ning vastavalt oma võimele täita liikmesusest tulenevaid kohustusi kooskõlas Kopenhaageni kriteeriumidega. Lääne-Balkani riikides on oluliseks küsimuseks piirkondlik koostöö, mis on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis kesksel kohal.

Lissaboni lepinguga reformitakse laienenud liidu institutsioone, et EL saaks kohandada oma tegevuspõhimõtteid kiiresti muutuva maailmaga. Eelkõige laienemise korral tagatakse lepinguga selline institutsiooniline raamistik, mis peaks võimaldama uuel liikmesriigil ELiga ühinemise korral ELi institutsioonidega sujuvalt kohaneda, ja muudetakse ühinemismenetlust, hakates Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente liikmeks saamise taotlustest teavitama.

Komisjoni ettepaneku põhjal 2010. aasta alguses viisavabaduse kehtestamine endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbiaga näitab, et reformidega kaasneb kodanikele tegelik kasu. Komisjon teeb 2010. aasta keskpaigaks samalaadsed ettepanekud ka Albaania ja Bosnia ja Hertsegoviina kohta, eeldusel et kõnealused riigid täidavad kehtestatud nõuded.

Küprose probleemi lahendamiseks on Küprose kreeka ja türgi kogukondade juhid jõudmas otsustavasse etappi ÜRO egiidi all toimuvatel läbirääkimistel kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks. Komisjon toetab nende jõupingutusi ja annab ELi pädevusse kuuluvates küsimustes tehnilist nõu.

Käesolevas teatises käsitletakse laienemisprotsessis osalevate riikide tehtud edusamme ja põhilisi probleeme. Selles visandatakse komisjoni lähenemisviis nende jõupingutuste suunamisele ja toetamisele eeloleval aastal. Käesolevale teatisele lisatud dokumendis pakub komisjon Kosovole kava, [1] et toetada ELiga integreerumiseks tehtavaid edusamme kooskõlas piirkonna Euroopa-perspektiiviga.

2. Peamised ülesanded

Käesolevas jaos käsitletakse peamisi probleeme, mis praegu mõjutavad laienemisprotsessi. EL saab aidata oma laienemispoliitika abil kõnealuseid probleeme lahendada, kuid põhivastutust kannavad siiski asjaomased riigid.

Majanduskriis

Üleilmne majanduslangus on Lääne-Balkani riikide ja Türgi majandust mõjutanud erineval määral. Kooskõlastades oma tegevust rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega aitab EL laienemisprotsessis osalevatel riikidel vähendada kriisi mõju ja luua tingimused kriisi jätkusuutlikuks ületamiseks.

Alates 2008. aasta teisest poolest on majandustegevus Lääne-Balkani riikides ja Türgis järsult vähenenud. Põhjuseks on vähenenud nõudlus kõnealuse piirkonna eksportartiklite järele ning vähenenud välisinvesteeringud ja piiriülene laenamine. Finantsolukord halvenes kõikides riikides. Mitmes riigis juba niigi kõrge tööpuuduse määr hakkas veelgi suurenema. 2009. aastal on majanduslangus Lääne-Balkani riikides ja Türgis sama suur kui ELis keskmiselt, aga väiksem enim mõjutatud ELi liikmesriikide majanduslangusest. Makromajanduslik olukord on kõikides riikides siiski ebakindel.

Lääne-Balkani riikide kohapealsed makromajanduslikud võimalused kriisiga edukaks toimetulekuks on piiratud. Raha- ja eelarvepoliitika meetmete võtmine on seotud oluliste piirangutega protsüklilise rahanduspoliitika, välisvaluutas nomineeritud laenude ja hüpoteeklaenude ning suure maksebilansi defitsiidi tõttu. Selles olukorras on enamikus piirkonna riikides kriisile reageeritud üldiselt asjakohaselt, vaatamata asjaolule, et mõnel juhul ei oldud valmis probleemi keerukust kohe tunnistama. Väljavaade ühineda ELiga on aidanud säilitada usaldust Lääne-Balkani piirkonna riikide majanduse vastu ja olnud hiljutisel keerulisel ajal majanduspoliitika pidepunkt. Samal ajal suutsid mõned laienemisprotsessis osalevad riigid lõigata kasu viimastel aastatel käivitatud struktuurireformidest ning see on aidanud kriisi mõju leevendada. Parem finantsregulatsioon, näiteks Horvaatias ja Türgis, aitas kaasa pangandussektori stabiilsuse ja paindlikkuse säilitamisele. Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina said abi Rahvusvahelisest Valuutafondist, sest mõlemas riigis suurenes varasema ekspansiivse eelarvepoliitika tõttu maksebilansi defitsiit ja mõju riigi rahandusele oli eriti suur.

Laienemisprotsessis osalevates riikides jätkub kriisi mõju avaldumine, eelkõige reaalmajandusele, sealhulgas olukorrale tööturul ja sotsiaalsele olukorrale. Kriisist väljumine võtab aega, sest peamiste kaubanduspartnerite majandustegevus elavneb eeldatavasti aeglaselt. Sisenõudlust suurendav kapitali sissevool jääb tõenäoliselt tagasihoidlikuks. On võetud lühiajalisi meetmeid, et vähendada kriisi sotsiaalset mõju ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Keskmise pikkusega ajavahemikul on väga tähtis tagada range eelarvepoliitika, mille raames keskendutakse tõhusamatele ja tulemuslikumatele riiklikele kulutustele ning investeeringutele. Struktuurse tööpuuduse vähendamiseks ja haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmiseks on vaja tööhõivepoliitikat ja sotsiaalkaitsemeetmeid.

Kriisile reageerides tuleb arvestada vajadust tagada jätkusuutlik areng ja tegeleda kliimamuutusest tulenevate probleemidega ning eelistada meetmeid, mille tulemuseks on turvaline, jätkusuutlik ja vähem CO2-heiteid tekitav majandus. ELiga seotud reformid suurendavad konkurentsivõimet ja avatust ning toetavad kaubandust ja investeeringuid soodustavat õigusraamistikku. Ettevõtluskliima parandamiseks tuleb võtta meetmeid, millega tugevdatakse õigusriigi põhimõtte järgimist, sealhulgas võitlust korruptsiooni vastu.

EL annab kava kohaselt ühinemiseelset abi, et toetada pangandussektorit, infrastruktuuriprojekte, VKEsid ja töökohtade loomist (ka maapiirkonnas). Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist on selleks otstarbeks antud toetustena 200 miljonit eurot, millega suurendatakse rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide antud laenudest kaasrahastatavaid investeeringuid vähemalt 1 miljardi euroni. Komisjon on teinud ettepaneku, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendist abi saavate riikide kaasrahastamise nõuet vähendatakse. Komisjon andis ühinemiseelse abi rahastamisvahendist Serbiale finants- ja majanduskriisi mõju vähendamiseks eelarvetoetust. Lisaks sellele tegi komisjon nõukogule ettepanku kiita heaks makromajanduslik finantsabi, milleks on Serbiale antav laen suurusega 200 miljonit eurot. Kõnealuseid võimalusi võivad vajaduse korral kasutada ka teised riigid. Mõlemal juhul sõltub finantsabi muu hulgas Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud usaldusväärse makromajanduspoliitika kokkuleppest. Komisjon teeb tihedat koostööd rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, kes on võtnud kohustuse suurendada Lääne-Balkani riikidele ja Türgile antavaid laene 2009. aastal rohkem kui 5 miljardi euroni.

Õigusriik

Lääne-Balkani riigid ja Türgi peavad lahendama peamised õigusriigiga seotud probleemid, eelkõige korruptsioonivastase võitluse ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas. Nimetatud probleemide lahendamine on kesksel kohal demokraatia ja majanduse toimimise seisukohast ning määrava tähtsusega ELiga ühinemise protsessi seisukohast. Samuti mõjutavad nad – mõnikord ebaproportsionaalselt – ELi avalikkuse suhtumist lainemisse. Laienemisprotsessis osalevates riikides tehakse olulisi jõupingutusi kõnealuste probleemide lahendamiseks. Komisjon kavatseb ka edaspidi kasutada kõiki laienemisprotsessi pakutavaid võimalusi, et neid meetmeid toetada ja tulemuste saavutamist tähelepanelikult jälgida.

Korruptsioon on levinud paljudes valdkondades ning mõjutab nii kodanike igapäevast elu kui ka majanduskeskkonda. Erilist tähelepanu nõudvad valdkonnad on järgmised: riigihanked ja erastamine, kohtusüsteem, parteid rahastamine ning avaliku halduse ja valitsuse tegevuse läbipaistvus. Kesksel kohal on sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ning korruptsiooni ja sellega seotud kuritegude vastu võitlemisele spetsialiseerunud prokurörid, samuti peavad politsei ja haldusasutused olema poliitiliselt sõltumatud ja tegutsema professionaalselt. Hästi koostatud õigusakte ja nende tulemuslikku rakendamist on vaja järgmistes valdkondades: riigihanked, intellektuaalomandiõigus, finantsjärelevalve, audit ja pettustevastane võitlus.

Täiendavaid jõupingutusi on vaja võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on probleemiks kogu piirkonnas. Õiguskaitseasutuste töö peab muutuma tulemuslikumaks ja nad peavad tegema koostööd, et võidelda rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide vastu.

Kooskõlas uue laienemiskonsensusega ja arvestades viienda laienemise käigus saadud kogemusi, peavad asjaomased riigid juba ühinemisprotsessi varases etapis pöörama põhitähelepanu õigusriigi põhimõtete järgimisele. ELi abiga on tehtud teatavaid edusamme tõhusate õigusnormide kehtestamisel ja struktuuride loomisel, et võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, kuid märgatavate tulemuste saavutamiseks on vaja õigusaktid kindlakäeliselt rakendada ja tagada nende täitmine. Kohtusüsteemi tugevdamiseks ja õigusaktide täitmise tagamiseks eraldati 2009. aastal ühinemiseelse abi rahastamisvahendist 80 miljonit eurot. Komisjon on korraldanud kandidaatriikides vastastikuse hindamise missioone, milles on osalenud liikmesriikide eksperdid kohtusüsteemi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alal, ning kavas on kõnealuste missioonide arvu suurendada. Eesmärkide kasutamine ühinemisläbirääkimistel ja viisarežiimi lihtsustamise üle peetavas dialoogis on osutunud reforme soodustavaks.

Komisjon on jätkanud kohtunike, politsei ja prokuröride piirkondliku koostöö toetamist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu. Lääne-Balkani riigid peavad oma kohtusüsteemide tõhusa toimimise tagamiseks parandama piirkonna kohtuasutuste koostööd. Selle saavutamiseks on eriti tähtis lahendada sõjakuritegude ja muude raskete kuritegudega seotud karistamatuse probleem. Selleks peavad riigid läbi vaatama õigusaktides kehtestatud piirangud oma riigi kodanike väljaandmisele ja menetluse ülevõtmisele.

Komisjon jätkab partnerriikide toetamist võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Tõhusaid ja püsivaid tulemusi on siiski võimalik saavutada ainult siis, kui asjaomase riigi ametiasutustel on vajalik poliitiline tahe ja tõsine soov. Komisjon jälgib teraselt tehtud edusamme ja keskendub tulemustele.

Enamikus laienemisprotsessis osalevates riikides tekitab muret sõnavabadus. Üldiselt on sõnavabadust ja meediat kaitsva õigusraamistiku peamised elemendid paigas, kuid liigne poliitiline surve meediale, ajakirjanike sagenev ähvardamine ja nende vastu suunatud füüsiliste rünnakute üha suurenev arv ning mõned allesolevad õiguslikud takistused tekitavad suurt muret. Need probleemid tuleb kiiresti lahendada.

Kahepoolsed küsimused

Kahepoolsed küsimused, sealhulgas piiriküsimused, mõjutavad laienemisprotsessi üha enam. Asjaomased pooled peaksid kahepoolsed küsimused lahendama ja need ei tohiks ühinemisprotsessi pidurdada.

Aruandlusperioodi jooksul pidurdas Sloveenia ja Horvaatia vaheline piiritüli ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga.

Horvaatia ja Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikuga, milles on kokku leppinud kõik liikmesriigid, nähakse ette, et EL eeldab kandidaatriikidelt kõikide piiritülide lahendamist kooskõlas ÜRO põhikirjas sätestatud vaidluste rahumeelse lahendamise põhimõttega ja pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole. Naaberriikidega lahendamata probleemidele kõiki pooli rahuldavate lahenduste leidmine ja kokkulepete sõlmimine on samuti osa stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessist.

Komisjon eeldab, et kooskõlas eespool öelduga teevad osalised kõik nendest oleneva lahendust vajavate kahepoolsete küsimuste lahendamiseks naabritega. Kui see on asjakohane, on komisjon poolte taotluse korral valmis aitama kaasa lahenduste leidmisele. Rahvusvahelise Kohtu vahendusel Horvaatia ja Montenegro vahel saavutatud põhimõtteline kokkulepe märkida piir maha Prevlaka piirkonnas on julgustav.

Kõikide sellistesse kahepoolsetesse vaidlustesse kaasatud poolte ülesandeks on leida heanaaberlikkuse põhimõttest lähtuvad ja kogu ELi huve silmas pidavad lahendused. Sellega tugevdatakse uut laienemiskonsensust, mille raames kinnitatakse, et riigi ELi suunas liikumise tempo sõltub riigis elluviidavate reformide tempost.

Piirkondlik koostöö

Viimastel aastatel on piirkondlik koostöö Kagu-Euroopas oluliselt paranenud ja piirkonna riigid kannavad protsessis üha suuremat isevastutust. Piirkondlik koostöö ei toimi siiski nii hästi, kui peaks. Kahepoolsed vaidlused ja lahkarvamused Kosovo küsimuses mõjutavad piirkondlikku koostööd ebasoodsalt. Piirkondlike struktuuride ja algatuste tõhusust tuleb samuti veel suurendada.

Lahkarvamused seoses Kosovo osalusega piirkondlikel kohtumistel ning piirkondlikes algatustes ja kokkulepetes on muutumas takistuseks piirkondlikule koostööle. See võib kahjustada niisuguste tähtsate struktuuride nagu Kesk-Euroopa vabakaubandusleping, piirkondlik koostöönõukogu või piirkondlik avaliku halduse kool normaalset toimimist. Komisjon soovitab tungivalt kõikidel asjaomastel pooltel otsida praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi, et tagada piirkondliku koostöö kaasavus, ilma et see mõjutaks erinevaid seisukohti Kosovo staatuse küsimuses. Piirkondliku koostöö alaseid edusamme hinnatakse ühe stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusena laienemisprotsessi kõikides etappides.

Üle aasta on tegutsenud piirkondlik koostöönõukogu kui stabiilsuspakti piirkondlik järglane, kes tegutseb Kagu-Euroopa koostööprotsessi poliitilises raamistikus. Piirkondlik koostöönõukogu peab konkreetsete tulemuste saavutamiseks jõupingutusi suurendama. Piirkondlikul koostöönõukogul on piirkondliku koostöö arendamisel ning piirkondlike meetmete ja struktuuride raames vajaduste väljaselgitamisel ja nendega tegelemisel strateegiline roll. Samuti osaleb ta piirkondliku koostöö alase ühenduse abi kavandamisel. Komisjon toetab piirkondliku koostöönõukogu tegevust ja rahastab ühte kolmandikku sekretariaadi 2008.–2010. aasta eelarvest. Komisjon on kaasatud piirkondliku koostöönõukogu sekretariaadiga toimuvasse dialoogi organisatsiooni prioriteetide, tema toimimise tõhustamise ja edasise arengu teemal. Samuti uurib komisjon võimalusi abi andmiseks tulevikus ning kuidas abi kõige paremini kasutada piirkondliku koostöönõukogu tõhususe suurendamiseks.

Piirkondlik kaubandus on Lääne-Balkani riikide majandusliku arengu ja leppimise jaoks eriti tähtis. Samuti võib see aidata vähendada majanduskriisi mõju. Kesksel kohal on Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga loodud piirkondlik vabakaubanduspiirkond. Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu raames on peetud edukaid läbirääkimisi edasiste tähtsate meetmete võtmiseks, et liberaliseerida kaubandust, eelkõige põllumajandustoodetega kauplemist. Kõnealuseid meetmeid ei ole veel rakendatud, sest praegu on käsil kaubanduse tehniliste tõkete kõrvaldamine. Jõustunud on ELi ja mõnede Lääne-Balkani riikide vahelised diagonaalse kumulatsiooni sätted, mis soodustavad piirkondlikku kaubandusintegratsiooni. On siiski oht, et Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu rakendamisel tekib takistusi lahkhelide tõttu Kosovo staatuse küsimuses, mis juba takistab põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimist käsitleva protokolli vastuvõtmist. Rahvusvahelise kriisi tulemusel suureneb protektsionistlik surve, mis viib lepinguliste kohustustega vastuolus olevate meetmete võtmiseni. Niisuguse suundumuse vastu tuleb võidelda ja kõnealused vastuolud tuleb kõrvaldada.

Piirkondlik koostöö on edenenud energeetika- ja transpordisektoris. Energiaühendus aitab kaasa energeetikasektori reformile ja parandab piirkonna varustuskindlust, integreerides piirkonda ühenduse energiaturuga. Läbirääkimised ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise transpordiühenduse loomiseks jätkuvad ja peaksid jõudma lõpule käesoleva aasta lõpus. Euroopa ühise lennunduspiirkonna leping aitab kaasa lennuliikluse tihenemisele ELi ja Lääne-Balkani riikide vahel ning kaasab kõnealused riigid järk-järgult ELi lennutranspordi siseturgu. Piirkondlik koostöö keskkonnasektoris ning justiits- ja siseküsimuste valdkonnas on süvenenud.

Piirkondlik avaliku halduse kool on tõhustanud oma koolitustegevust. Esmajärjekorras tuleb püüelda selle poole, et ratifitseerida rahvusvaheline kokkulepe, millega antakse koolile juriidilise isiku staatus, mis võimaldaks koolil täielikult toimida.

Ljubljana protsessi raames toetab komisjon kultuuripärandi taastamist kui olulist lepitusviisi, mis aitab kaasa ka kohaliku majanduse arengule. 2009. aasta novembris Ljubljanas toimuval ministrite konverentsil teeb komisjon ettepanku täiendavate taastamismeetmete võtmiseks.

Vastavalt Euroopa Ülemkogu 2009. aasta juuni järeldustele valmistab komisjon 2010. aasta lõpuks ette ELi Doonau piirkonna strateegia. Sellesse on tihedalt kaasatud nii laienemisprotsessis osalevad riigid kui ka asjaomased organisatsioonid. Musta mere piirkonnas on Türgi seotud piirkondliku koostööga ja osaleb Musta mere sünergia raamistikus. Komisjon toetab Türgi osalemist Musta mere basseini koostööprogrammis Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames.

Komisjon jätkab piirkondliku koostöö meetmete ja struktuuride toetamist Lääne-Balkani riikides, kaasates muu hulgas piirkonda suuremal määral ühinemiseelse abi rahastamisvahendi mitut abisaajat hõlmava programmi kavandamisse ja koostamisse.

3. Ühinemiseelsed meetmed: prioriteedid

Viisavaba reisimise edendamine

Thessaloniki tegevuskava kohane viisarežiimi lihtsustamine Lääne-Balkani riikide jaoks on jõudnud otsustavasse etappi. Alates 2008. aasta jaanuarist on kõikide asjaomaste riikidega paralleelselt tagasivõtulepingutega rakendatud viisarežiimi lihtsustamise kokkuleppeid. Viisarežiimi lihtsustamise dialoogi käigus 2008. aastal iga riigi jaoks vastu võetud tegevuskava on osutunud edukaks mõjuriks, mis on aidanud kiirendada reformide elluviimist asjaomastes valdkondades, eelkõige dokumentide turvalisuse, piiri- ja rändehalduse ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas.

Võttes arvesse iga riigi edusamme viisarežiimi lihtsustamiseks seatud eesmärkide saavutamisel, tegi komisjon 2009. aasta juulis ettepanku kehtestada viisavabadus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbiaga. Viisavabaduse kehtestamine 2010. aasta alguses on tähtis panus inimestevaheliste kontaktide soodustamisse ning sellega näidatakse asjaomaste riikide kodanikele, et ELiga ühinemiseks elluviidavatel reformidel on märgatavad tulemused. Komisjon teeb 2010. aasta keskpaigaks ettepanekud ka Albaania ja Bosnia ja Hertsegoviina kohta, eeldusel et kõnealused riigid täidavad kehtestatud nõuded. Kosovot käsitlevas uuringus, mis võetakse vastu koos käesoleva teatisega, tehakse ettepanek ka edaspidi soodustada viisarežiimi lihtsustamist ning võtta Kosovo puhul meetmeid, mille eesmärk oleks võimaluse korral viisarežiimi lihtsustamine, kui ellu on viidud vajalikud reformid ja täidetud ettenähtud tingimused.

Ühinemiseelsete ettevalmistuste kvaliteedi tagamine

Osana uuest laienemiskonsensusest on jätkatud jõupingutuste tegemist protsessi kvaliteedi parandamiseks. Läbirääkimiste peatükkide avamise ja sulgemise ranged tingimused on osutunud mõjuvaks vahendiks, et tagada läbirääkimistes osalevates riikides lepinguliste kohustuste täitmine ning juhtida keerulisi majandus-, õigussüsteemi ja haldusreforme, aidates seejuures kaasa kõnealuste riikide varastele ühinemisettevalmistustele. Valmimisel on uuring Horvaatia ELiga ühinemise finantsmõju kohta. Edaspidi esitatavad arvamused liikmeks saamise taotluste kohta sisaldavad hinnangut, milles käsitletakse taotleja ühinemise mõju ELi peamistele poliitikavaldkondadele. Asjaomaste riikidega peetakse intensiivset poliitilist dialoogi, et jälgida tehtud edusamme, kusjuures peamised viitedokumendid on partnerluslepingud. Kriisiga seoses süvendati ka majandusküsimustes peetavat dialoogi.

Laienemisprotsessis osalevad riigid peavad omalt poolt tagama, et uued õigusaktid oleksid põhjalikult ette valmistatud ja sellele oleksid eelnenud vajalikud arutelud huvirühmadega, ning et õigusakte rakendatakse nõuetekohaselt. Selleks et lihtsustada acquis’ tõhusat rakendamist, on vaja sõltumatut, tulemuspõhist, läbipaistvat ja usaldusväärset avalikku teenistust.

Kodanike ja haldusasutuste lähendamine ELile

Kodanikuühiskonna organisatsioonide suurem kaasatus parandab demokraatia kvaliteeti ja aitab kaasa leppimisele. Nende osalus reformide elluviimises laienemisprotsessis osalevates riikides aitab parandada laienemisprotsessi kvaliteeti ja säilitada avalikkuse toetust ühinemisele. Kodanikuühiskonna rahastamisvahendi rakendamise kaudu ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames rahastas komisjon igas abi saavas riigis tehniliste tugiasutuste loomist ja üha suuremal hulgal toimuvaid lühiajalisi külastusi ELi institutsioonidesse ning umbes 800 inimese osalemist Lääne-Balkani riikides ja Türgis toimunud õpikodades. Komisjon jätkab kodanikuühiskonna partnerluste toetamist, pidades esmatähtsaks järgmisi valdkondi: kultuur, vähemused ja ettevõtjate ühendused.

Osalus ühenduse programmides ja asutuste töös on osutunud kasulikuks ning lähendanud partnerriikide institutsioone ja kodanikke ELile. Komisjon on suurendanud toetust ühenduse asutustele laienemisprotsessis osalevate riikide ettevalmistamiseks tööks kõnealustes asutustes. Pärast ühenduse kaasafinantseerimise täiendavate võimaluste kasutuselevõtmist liitusid potentsiaalsed kandidaatriigid uute programmidega. Komisjon jätkab partnerriikide toetamist vajaliku suutlikkuse suurendamisel ja vahendite tagamisel, et kindlustada nende edukas osalus ühendus programmides ja asutuste töös.

Pöörates põhitähelepanu peamistele valitsemisküsimustele, jälgib komisjon ka edaspidi hoolikalt seda, kas on olemas professionaalne ja toimiv avalik haldus. Komisjon kutsub riike üles vahetama häid tavasid ja jagama üksteisega kogemusi avaliku halduse reformi alal. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutab komisjon kõiki olemasolevaid vahendeid, kaasa arvatud mestimine, TAIEX ja SIGMA, [2] ning toetab kontakte muude rahvusvaheliste organisatsioonide ning riiklike, piirkondlike ja Euroopa avaliku halduse koolitusasutustega.

Laienemisprotsessis osalevate riikide toetamine finantsabi kaudu

2009. aastal jätkati Lääne-Balkani riikidele ja Türgile abi andmist ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu. 2009. aastal eraldatakse kokku 1,5 miljardit eurot. Erilist tähelepanu pööratakse riigi ülesehitamisele, heale valitsemistavale, õigusriigi põhimõtete järgimisele ja kodanikuühiskonna arendamisele. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames on jätkatud piiriülese koostöö ja jätkusuutliku arengu toetamist piirialadel, aidates kaasa leppimisele ja heanaaberlike suhete loomisele ning ELiga ühinemise ettevalmistamisele. Komisjon suunab ka edaspidi oma abi partnerluse prioriteetidel põhinevate ühinemiseelsete ettevalmistuste toetuseks.

Kandidaatriigid on teinud edusamme vahendite detsentraliseeritud haldamise alal. Detsentraliseerimisprotsess edeneb hästi Horvaatias ja Türgis ning mõlemad riigid peavad keskenduma kõikide kõnealuse protsessiga seotud tingimuste täitmisele. Endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on detsentraliseeritud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi regionaalarengu ja inimressursside arengu komponendid, kuid selleks, et detsentraliseerimine saaks jätkuda, tuleb teha veel tööd. Komisjon jätkab kandidaatriikide toetamist, et aidata neil täita muu hulgas regionaalarengu, inimressursside arengu ja põllumajanduse arengu jaoks ettenähtud ELi rahaliste vahendite detsentraliseeritud haldamise nõudeid.

Teistes laienemisprotsessis osalevates riikides vastutavad komisjoni delegatsioonid, kelle koosseis on pärast Euroopa Ülesehitusameti sulgemist täielik, ELi abi rakendamise ja koostöö eest abisaajatega, et tagada Euroopa ühendus abi tõhus ja tulemuslik kasutamine. Detsentraliseeritud abi on keskpika perioodi eesmärk ja seda kasutataks eelkõige selleks, et teha ettevalmistusi ühtekuuluvuspoliitika vahendite haldamiseks.

Komisjon toetab abi saavate riikide sektoristrateegiate väljatöötamist, et edendada strateegilisemat ja programmipõhisemat lähenemisviisi abi andmisele ja aidata suurendada abi tulemuslikkust.

Nagu sätestatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määruses, on komisjon parandanud ELi liikmesriikide, rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja teiste rahastajate tegevuse koordineerimist. Sellega kaasneb prioriteetide kindlaksmääramine ja kooskõlastamine ning rakendamise korrapärane järelevalve kohapeal.

Komisjon, rahvusvahelistest finantsinstitutsioonidest partnerid ja liikmesriigid on lõpetamas Lääne-Balkani investeerimiskeskkonna loomise tingimuste väljatöötamist. See on tähtis samm, millega suurendatakse toetust investeeringutele infrastruktuuri, VKEdesse ja energiatõhususse. Investeerimiskeskkonna eesmärk on koondada komisjoni, rahvusvahelistest finantsinstitutsioonidest partnerite, liikmesriikide ja teiste abiandjate vahendid ja siduda need toetusteks ettenähtud vahendid rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide laenudega esmatähtsate projektide rahastamiseks asjaomastes sektorites. Selleks on komisjon eraldanud toetusteks üle 100 miljoni euro, andes suurima panuse. Lääne-Balkani investeerimiskeskkond peaks suutma järgmiste aastate jooksul pakkuda laene kogusummas üle 1 miljardi euro.

Ühised meetmed kliimamuutuste vähendamiseks

EL tahab elavdada kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega kliimamuutuste üle peetavat dialoogi, eelkõige loodava ühineda soovivate riikide piirkondliku keskkonnavõrgustiku raames. Komisjon ootab kõikidelt laienemisprotsessis osalevatelt riikidelt toetust ELi eesmärgile saavutada 2009. aasta lõpus toimuval Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil ambitsioonikas ja laiaulatuslik kokkulepe. Viimastel aastatel on komisjon andnud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide rahastutele toetusteks 120 miljonit eurot, et teha umbes 600 miljoni euro ulatuses investeeringuid energiatõhususe projektidesse, aidates nii Lääne-Balkani riikidel ja Türgil vähendada kasvuhoonegaaside heiteid. Komisjon jätkab laienemisprotsessis osalevate riikide selliste algatuste toetamist, mis on seotud kliimamuutuste vähendamisega.

Laienemisest teavitamine

Parem suhtlemine avalikkusega on uue laienemiskonsensuse üks keskseid põhimõtteid. Selleks et ELi laienemisprotsess oleks edukas, tuleb kuulata kodanike arvamust ning pöörata tähelepanu nende muredele ja vastata küsimustele. ELi avalikku arvamust tulevase laienemise kohta mõjutavad eelmiste laienemiste ajal tehtud tähelepanekud. ELi viienda laienemise viienda aastapäeva puhul tutvustas komisjon uurimust kõnealuse laienemise majanduslike saavutuste ja sellega kaasnenud ülesannete kohta. Uurimuses jõuti järeldusele, et laienemine aitas kaasa majanduskasvule ja suurendas ELi mõjujõudu maailmamajanduses. Komisjon toetab hästi ettevalmistatud avalikku arutelu laienemise mõju teemal ja on korraldanud hulga üritusi, et tähistada viienda laienemise aastapäeva, mis ühtib raudse eesriide langemise 20. aastapäevaga. Komisjon on avanud temaatilise veebisaidi ja aidanud toota audiovisuaalset materjali.

Avalikkuse toetuse kindlustamine jääb ELi laienemispoliitika üheks peaeesmärgiks ja komisjon kasutab selle saavutamiseks ka edaspidi aktiivset teavituspoliitikat. Eelkõige toetab ja täiendab ta nende liikmesriikide ja partnerriikide jõupingutusi, kellel on selles valdkonnas põhivastutus, ning tema teavitustegevus on suunatud arvamusliidritele, eeskätt kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja ajakirjanikele, aga ka noortele. Erilisi jõupingutusi tehakse selleks, et suurendada ELis teadlikkust laienemisprotsessis osalevate riikide kultuurist ja eluolust.

4. Laienemisprotsessis osalevate riikide edusammud ja tegevuskava aastateks 2009–2010

4.1. Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide suunamine ELi poole

Lääne-Balkani riigid on liikunud möödunud aastal ELi liikmesusele lähemale, sest piirkonnas on tehtud edusamme reformide elluviimisel ning väljatöötatud kriteeriumide ja tingimuste täitmisel. Kõnealused edusammud on siiski olnud ebaühtlased. Olulist edu on saavutatud viisarežiimi lihtsustamise valdkonnas. Selle tulemusena tegi komisjon 2009. aasta juulis ettepanku kaotada viisanõue endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanike suhtes. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute võrgustikku on veelgi laiendatud. Kaks piirkonnas asuvat riiki on esitanud taotluse saada ELi liikmeks.

Kõikide asjaomaste Lääne-Balkani riikide edasiste edusammude tulemuseks võib olla neile kandidaatriigi staatuse andmine, kui nad on näidanud selleks valmisolekut. Iga riigi edusammud teel ELiga ühinemise suunas sõltuvad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutega võetud kohustuste, sealhulgas kaubandust käsitlevate sätete rakendamise tempost.

Järgnevas jaos tehakse laienemisprotsessis osalevate riikide edusammudest kokkuvõte ja esitatakse neile tegevuskava aastateks 2009–2010.

Horvaatia

Horvaatia edusammud peamiste poliitiliste reformide elluviimisel jätkusid. Horvaatia täidab endiselt poliitilisi kriteeriume ja on saavutanud edu enamikus valdkondades, olles muu hulgas teinud veelgi suuremaid jõupingutusi õigusriigi põhimõtete järgimisel. Ühinemispartnerluse prioriteedid on suures osas ellu viidud.

Komisjon esitas oma teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009” [3] tegevuskava ühinemisläbirääkimiste viimase etapini jõudmiseks. Tegevuskavaga on sunnitud Horvaatiat tegema jõupingutusi, et täita peatükkide avamise ja sulgemise nõuded tegevuskavaga ettenähtud ajakava kohaselt. Horvaatia viivitused mõnes valdkonnas tähendasid, et teatavate peatükkide käsitlemine ei ole kulgenud tegevuskava kohaselt. Sellest hoolimata on ettevalmistused märkimisväärselt edenenud ja tehnilised läbirääkimised hakkavad jõudma viimasesse etappi.

Majanduskriis mõjutas Horvaatiat raskelt, kuid selle mõju vähendasid pangandussektori paindlikkus ja tugevad välisvaluutareservid. Riigi konkurentsivõime parandamiseks oleks oluline kiirendada struktuurireforme ja võtta vastu usaldusväärne keskpika perioodi eelarvestrateegia.

Sloveenia ja Horvaatia piiritüli pidurdas ühinemisläbirääkimisi sedavõrd, et enne 2009. aasta oktoobrit ei olnud võimalik avada ega sugeda märkimisväärset arvu peatükke, kuigi tehniliselt oli peatükkide käsitlemine lõpetatud juba varem. Komisjon on olnud vahendajaks, et lahendada vaidlus, mida tuleks käsitleda kahepoolse küsimusena. Kuue kuu jooksul on komisjon teinud eesistujakolmiku toetusel märkimisväärseid jõupingutusi, mis on aidanud kaasa poliitilise kokkuleppe sõlmimisele poolte vahel 2009. aasta septembris. Komisjon tervitab hiljuti saavutatud edu, mille tulemusel on oktoobris toimunud ühinemiskonverentsil avatud või ajutiselt suletud märkimisväärne hulk peatükke. Kahepoolsed küsimused ei tohiks ühinemisläbirääkimisi pidurdada.

Horvaatia peab suurendama jõupingutusi reformide elluviimisel kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe tagamiseks, võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, vähemuste õiguste alal, sealhulgas pagulaste tagasipöördumise alal, ning sõjakuritegude kohtulikul menetlemisel. Erilist tähelepanu vajab avaliku halduse reform. Horvaatia peab samuti tagama, et valitsus võtab kõik vajalikud meetmed, et lahendada probleem seoses endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu juurdepääsuga olulistele dokumentidele. Komisjon valmistab ette Horvaatia ühinemise finantsraamistikku. Horvaatia peab suurendama jõupingutusi, et luua vajalikud struktuurid ühenduse rahaliste vahendite haldamiseks ja nende kasutamise üle järelevalve teostamiseks. Komisjon soovitab nõukogul luua ajutise tehnilise töörühma, kes koostaks komisjoni ettevalmistatud dokumentide alusel ühinemislepingu eelnõu. Kui Horvaatia saavutab õigeaegselt kõik eesmärgid, võidakse ühinemisläbirääkimised, sealhulgas läbirääkimised võimaliku üleminekukorra üle, lõpetada järgmisel aastal.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Pärast komisjoni arvamuse [4] vastuvõtmist ja kandidaatriigi staatuse saamist 2005. aastal on endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik tugevdanud demokraatia toimimist ja taganud õigusriigi põhimõtete järgimise ja põhiõiguste austamise eest vastutavate institutsioonide stabiilsuse. Seda tööd tuleb jätkata.

Riik on olulisel määral järginud ühinemispartnerluse peamisi prioriteete [5]. 2009. aasta märtsis ja aprillis toimunud presidendi- ja kohalikud valimised vastasid enamikule rahvusvahelistele nõuetele. Parlament toimib paremini, eelkõige tänu parlamendi kodukorra kehtestamisele ja uue parlamendiseaduse vastuvõtmisele. Politseiseadust on rakendatud piirkonna ja kohalike politseiülemate ametisse nimetamise kaudu, ja politseireformi on edasi arendatud siseasjade seaduse vastuvõtmisega. Lõpule on viidud kohtusüsteemi reformistrateegia seadusandlik osa, uued kohtud ja kohtuasutused toimivad ning paranenud on üldine tulemuslikkus. Häid edusamme on tehtud korruptsioonivastases võitluses, esitades süüdistusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite puhul, tugevdades õigusraamistikku, eelkõige muutes parteide rahastamise seadust, ning suurendades korruptsiooni vastu võitlevate asutuste suutlikkust. Muudetud on tsiviilteenistuse seadust, et suurendada tsiviilteenistuse ameti volitusi, ning ühtlasi on sellega tehtud samm tulemuspõhise karjäärisüsteemi suunas. Tööhõive valdkonnas on muu hulgas reguleerivate ametite töö tõhustamise kaudu tõhustatud aktiivseid tööturumeetmeid ja ettevõtluskeskkonda.

Riiki täidab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi. Seetõttu tegi komisjon oktoobris stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 5 kohaselt ettepaneku siirduda assotsieerimisprotsessi teise etappi.

Majanduskriis mõjutas riiki, kuid majanduskasvu aeglustumist pidurdas pangandussektori stabiilsus ja eratarbimise vähene mõjutatus. Majanduse konkurentsivõimet aitaksid parandada range eelarvepoliitika ja struktuurse tööpuuduse vähendamine.

Nimetüli Kreekaga on lahendamata. Riik osaleb ÜRO egiidi all probleemi lahendamiseks toimuvatel läbirääkimistel. Vältida tuleks tegevust ja avaldusi, mis võivad heanaaberlikke suhteid halvendada. Oluline on säilitada heanaaberlikud suhted, mis hõlmavad ka ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatavat mõlemat poolt rahuldavat lahendust nimeprobleemile.

Montenegro

Montenegros on poliitilised reformid jätkunud ja 2009. aasta märtsis toimunud parlamendivalimised vastasid peaaegu kõikidele rahvusvahelistele standarditele, kuid kõrvaldada tuleb ikka veel esinevad puudused. Kohtusüsteemi reformimisel tehti teatavaid edusamme. Vahelepingu rakendamine kulgeb üldiselt ladusalt.

Majanduskriis mõjutas Montenegrot, kuid selle mõju vähendasid soodne turismihooaeg ja kriisivastased meetmed. Struktuurireformide jätkumine on kesksel kohal konkurentsivõime edasisel suurendamisel.

Montenegro esitas taotluse saada ELi liikmeks 2008. aasta detsembris ja 2009. aasta aprillis kutsus nõukogu komisjoni üles esitama oma arvamuse. Praegu on käsil ettevalmistused arvamuse koostamiseks. Montenegro peab saavutama konkreetseid tulemusi õigusriigi põhimõtete järgimisel, eelkõige kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastases võitluses. Haldussuutlikkust ja õigusaktide jõustamise suutlikkust tuleb veel suurendada.

Albaania

Albaania on teinud edusamme oluliste poliitiliste reformide elluviimisel. 2009. aasta juunis toimunud parlamendivalimised vastasid enamikule rahvusvahelistele standarditele, kuid puuduste kõrvaldamiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Sel aastal jõustunud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamine kulgeb üldiselt ladusalt.

Siiani on majanduskriis Albaaniat mõjutanud ainult piiratud määral. Struktuurireformide jätkamine ja infrastruktuuri ajakohastamine on riigi konkurentsivõime suurendamise keskmes.

Albaania esitas taotluse saada ELi liikmeks 2009. aasta aprillis. 2009. aasta juulis teatas nõukogu, et ta käsitleb Albaania liikmeks saamise taotlust uuesti pärast Albaanias toimuvaid valimisi. Komisjon on valmis alustama arvamuse koostamist, kui nõukogu esitab asjaomase taotluse. Albaania peab tegema edusamme eelkõige järgmistes valdkondades: õigusriigi põhimõtete järgimine, eelkõige korruptsioonivastane võitlus, ning riigiasutuste nõuetekohane toimimine, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatus. Haldussuutlikkust ja õigusaktide jõustamise suutlikkust tuleb veel suurendada.

Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnias ja Hertsegoviinas on vahelepingu rakendamine olnud üldiselt rahuldav. Riik on siiski saavutanud väga vähe edu peamiste reformide elluviimisel. Sisepoliitiline kliima on halvenenud ning endiselt on probleeme institutsioonide nõuetekohase toimimise ja vaenu õhutava retoorikaga. Nõudeid minna pärast kõrge esindaja büroo sulgemist sujuvalt üle ELi tugevdatud kohalolekule riigis ei ole täielikult täidetud. Sellega seoses on EL leppinud kokku tõhustada ja suurendada ELi eriesindaja volitusi ning kaalub ELi eriesindaja ja komisjoni delegatsiooni juhi ühendatud ametikoha loomist kooskõlas aluslepingutega ja austades institutsioonilist tasakaalu.

Bosnia ja Hertsegoviina peab tingimata kiirendama peamiste reformide elluviimist. Edu saavutamiseks on vaja valitsuse ühist nägemust riigi üldisest arengusuunast ja poliitilist tahet täita Euroopa integratsiooniga seotud nõudeid. Bosnia ja Hertsegoviina peab täitma ka kõrge esindaja büroo sulgemiseks vajalikud tingimused. Euroopa Liit ei saa Bosnia ja Hertsegoviina liikmeks saamise taotlust käsitleda enne, kui kõrge esindaja büroo on suletud.

Enne kui komisjon saab soovitada kandidaatriigi staatuse andmist, peab Bosnia ja Hertsegoviina reformima oma põhiseaduslikku raamistikku, et institutsioonid toimiksid tõhusalt. Eelkõige peab riik suutma üle võtta ja rakendada ELi õigusakte ja eeskirju ning tagada nende täitmise. Komisjon kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat üles jätkama viivitamata vajalike muudatuste tegemist põhiseaduses. Komisjon on valmis toetama Bosnia ja Hertsegoviina jõupingutusi põhiseaduse kohandamisel ja muude peamiste reformide elluviimisel, et võimaldada riigil ühinemisprotsessis edasi liikuda.

Majanduskriisi mõju Bosniale ja Hertsegoviinale oli suur ja riik pöördus finantsabi saamiseks Rahvusvahelise Valuutafondi poole. Riik peab jätkama struktuurireforme majanduses ja tagama riigi rahanduse stabiilsuse.

Serbia

Serbia on näidanud oma soovi liikuda ELile lähemale, saavutades häid tulemusi ELiga sõlmitud vahelepingu rakendamisel ja viies ellu olulisi poliitilisi reforme vastavalt Euroopa standarditele. Samuti on Serbia teinud jõupingutusi Euroopa integratsiooni ambitsioonika programmi elluviimiseks. Serbial on vajalik haldussuutlikkus, mis võimaldab tal teha olulisi edusamme ELi suunas. Seda tuleb kasutada, et reformikavaga edasi liikuda ja saavutada märgatavaid tulemusi esmatähtsates valdkondades, näiteks õigusriigi põhimõtete tugevdamisel.

Majanduskriisi mõju Serbiale oli suur ja riik pöördus finantsabi saamiseks Rahvusvahelise Valuutafondi ja ELi poole. Riik peab kiirendama majanduslike reformide elluviimist ja tagama riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

Koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on paranenud, kuid kohtualused Ratko Mladić ja Goran Hadžić viibivad endiselt vabaduses. Et Serbia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja näidanud uuesti soovi ELiga liituda, on komisjon arvamusel, et vahelepingut peaks nüüd omakorda rakendama EL. Serbia suhtumine Kosovo osalemisse piirkondlikus kaubanduses ja koostöös peab olema konstruktiivsem. Koostöö õigusriigimissiooniga EULEX on alanud, kuid jõupingutusi tuleb suurendada, eelkõige seoses EULEXi toimimisega Kosovo põhjaosas.

Kosovo

Kosovos on suudetud tagada stabiilsus, ent see on endiselt habras. Pärast rahvusvahelise kohaloleku ümberkorraldamist hõlmab ELi õigusriigimissioon EULEX nüüd kogu Kosovo territooriumi ja toimib täielikult. Ametiasutused on EULEXi tegutsemist Kosovos lihtsustanud. Muret tekitavad hiljutised vahejuhtumid, kus sai kannatada EULEXi vara. Kosovo peab jätkama EULEXi tegevuse toetamist. Kosovo on ühinenud Rahvusolulise tähtsusega õigusaktid. Lahendamist vajavad siiski veel sellised suured probleemid nagu õigusriigi põhimõtete järgimine, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, haldussuutlikkuse suurendamine, serblaste ja muude vähemusrühmade kaitsmine ning kogukondadevahelisele dialoogile ja leppimisele kaasaaitamine. EL julgustab Kosovo serblasi osalema Kosovo institutsioonide töös ja novembris toimuvatel kohalikel valimistel. Kosovo peab suhtuma konstruktiivselt piirkondlikusse koostöösse ning osalema muu hulgas piirkondlikus kaubanduses.

Pärast 2008. aastal toimunud abiandjate konverentsi saab Kosovo märgatavalt suuremat finantsabi. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist on Kosovole ajavahemikuks 2007–2011 ette nähtud peaaegu 500 miljonit eurot. Majanduskriisi mõju Kosovole oli tagasihoidlik. On oluline, et Kosovo ametiasutused täidavad oma kohustused eelarvedistsipliini, riiklike kulutuste haldamise ning majandus- ja sotsiaalpoliitiliste reformide valdkonnas.

EL toetab Kosovo majanduslikku ja poliitilist arengut, pakkudes talle kooskõlas kogu piirkonna väljavaadetega konkreetseid väljavaateid ühineda Euroopa Liiduga. Kosovo elanike heaolu ja piirkonna stabiilsuse jaoks on esmatähtis parandada elutingimusi. Seda arvestades ning kooskõlas 2008. aasta laienemisstrateegia ja nõukogu 2008. aasta detsembri järeldustega, on komisjon samaaegselt käesoleva strateegiadokumendiga heaks kiitnud teatise „Kosovo [6]* läheneb Euroopale”. Kõnealuses teatises kirjeldatakse ühenduse vahendeid, mida EL saab kasutada Kosovo poliitilise ja sotsiaalmajandusliku arengu edendamiseks. Eelkõige tehakse ettepanek kohaldada struktureeritud meetmeid, et lähendada Kosovo kodanikke ELile, pidades selleks muu hulgas viisadialoogi, mille eesmärk oleks võimaluse korral viisarežiimi lihtsustada. Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku laiendada autonoomseid kaubandusmeetmeid, ning kui Kosovo täidab asjakohased nõuded, kavatseb komisjon kaubanduslepingu sõlmimise eesmärgil teha ka aegsasti ettepaneku asjaomaste läbirääkimisjuhiste kohta.

Türgi

Türgi on näidanud tahet osaleda ELiga ühinemise protsessis. Riigis toimusid vabad ja õiglased kohalikud valimised. Positiivseid samme on tehtud kohtusüsteemi valdkonnas – vastu on võetud kohtusüsteemi reformistrateegia ja tegevuskava – ning tsiviilvalitsuse ja sõjaväe suhete ning kultuuriliste õiguste valdkonnas. Parlament tegi õigusaktidesse muudatused, millega võimaldatakse tsiviilkohtutel mõista rahu ajal kohut sõjaväelaste üle. Valitsus on alustanud ulatuslikku avalikku arutelu, et leida lahendus kurdi küsimusele, ja avalik-õiguslik televisioon käivitas ainult kurdikeelseid saateid edastava telekanali.

Ühinemisläbirääkimistel on avatud uusi peatükke. Türgi võttis vastu ühenduse acquis’ ülevõtmise riikliku programmi. Täiskohaga pealäbirääkija ametissenimetamine peaks aitama kooskõlastada valitsuse jõupingutusi ELiga seotud reformide alal. See on eriti tähtis, sest ühinemisläbirääkimised on jõudmas etappi, kus Türgi peab tegema eesmärkide saavutamiseks veelgi suuremaid jõupingutusi, et tal oleks ka edaspidi võimalik teha edusamme peatükkide avamisel.

Majanduskriisi mõju Türgile oli suur, kuid seda vähendasid pangandussektori paindlikkus ja kriisivastased meetmed. Riigi konkurentsivõime edasiseks suurendamiseks on oluline jätkata struktuurireforme ja edendada konservatiivse eelarvepoliitikat.

Väidetava kriminaalse võrgustiku Ergenekon uurimine on viinud tõsiste kriminaalsüüdistuste esitamiseni, sealhulgas sõjaväeohvitseridele ja natsionalistlike rühmituste liikmetele. See annab Türgile võimaluse suurendada usaldust oma demokraatlike institutsioonide nõuetekohase toimimise ja õigusriigi põhimõtete järgimise vastu. On siiski oluline, et menetluste kohaldamisel järgitakse täielikult seadusjärgse menetlemise põhimõtteid ning eriti tähtis on tagada kostja õigused.

Reformide tempot tuleb oluliselt kiirendada. Lahendamata probleeme on järgmistes valdkondades: sõnavabadus, ajakirjandusvabadus, usuvabadus, ametiühinguõigused, tsiviiljärelevalve sõjaväe üle ning naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus. Palju rohkem tuleb ära teha võitluses piinajate ja väärkohtlejate karistamatuse vastu. Valitsuse algatus kurdi küsimuses peab viima konkreetsete meetmeteni, millega tagatakse Türgi kodanikele olenemata nende päritolust kõik õigused ja vabadused ning parandatakse oluliselt olukorda riigi kaguosas. Reformide, sealhulgas põhiseaduse reformi edenemisele aitaks kaasa parteidevaheline tõhusam dialoog.

Türgi on väljendanud toetust ÜRO egiidi all toimuvatele läbirääkimistele Küprose kreeka ja türgi kogukonna juhtide vahel, et leida kõiki osalisi rahuldav lahendus Küprose küsimuses. Kahepoolsete suhete normaliseerimiseks Küprose Vabariigiga ei ole siiski edusamme tehtud. Türgi ei ole assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli täielikult rakendanud ega kaotanud takistusi kaupade vabale liikumisele, sealhulgas piiranguid otsesele transpordiühendusele Küprosega. Türgi peab kiiresti täitma oma kohustuse rakendada lisaprotokolli täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning tegema edusamme, et normaliseerida kahepoolsed suhted Küprose Vabariigiga. EL jälgib 21. septembri 2005. aasta deklaratsioonis käsitletud valdkondades tehtud edusamme vastavalt nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustele ning vaatab need läbi.

Kreeka on esitanud hulga ametlikke kaebusi selle kohta, et Türgi rikub tema õhuruumi, tehes muu hulgas lende üle Kreeka saarte.

Heanaaberlikud suhted on endiselt kesksel kohal.

Türgil on oluline roll piirkonna julgeoleku tagamisel ja kultuuridevahelise dialoogi edendamisel. Türgi on võtnud meetmeid, et aidata kaasa stabiilsuse tagamisele Lõuna-Kaukaasias, Lähis-Idas ja muudes piirkondades. Ta osaleb mitmes ELi rahuvalvemissioonis. Tehtud on märkimisväärseid diplomaatilisi jõupingutusi, et normaliseerida suhted Armeeniaga, ning 2009. aasta oktoobris toimus ajalooline sündmus: kirjutati alla suhete normaliseerimise protokollidele. On oluline, et mõlemad riigid kõnealused protokollid kiiresti ratifitseeriksid.

2009. aasta juulis kirjutas Türgi alla valitsustevahelisele kokkuleppele Nabucco gaasijuhtme kohta. Kõnealune projekt on tähtis strateegiline samm ELi, Türgi ja piirkonna teiste riikide vahelise tihedama energeetikaalase koostöö, aga ka energiaallikate mitmekesistamise suunas. ELi energiajulgeoleku valdkonna üks prioriteete on endiselt Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridori õigeaegne valmimine, millele aitab kaasa Nabucco torujuhtme rajamist käsitleva valitsustevahelise kokkuleppe kiire rakendamine.

ELiga ühinemise protsess on Türgi jaoks mõjus ajend reformide edendamiseks, demokraatia ja inimõiguste tugevdamiseks ning riigi moderniseerimise jätkamiseks. Türgi reformide tempo on ka edaspidi kõnealuse protsessi edenemises kesksel kohal.

4.2. Island

Island esitas taotluse saada ELi liikmeks 16. juulil 2009 ja 27. juulil esitas nõukogu komisjonile taotluse arvamuse esitamiseks. Islandi taotlust hinnatakse vastavalt EÜ asutamislepingus sätestatud põhimõtetele, 1993. aastal Kopenhaagenis Euroopa Ülemkogu kohtumisel ette nähtud kriteeriumidele ja 2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustele uue laienemiskonsensuse kohta, millega nähakse ette tingimuste täpne ja aus täitmine, lähtudes iga riigi konkreetsetest edusammudest.

Islandil on hästi toimiv demokraatia. Riiki on raskelt mõjutanud üleilmne majandus- ja finantskriis. Tänu osalusele Euroopa Majanduspiirkonnas on Island siseturuga ulatuslikult integreeritud. Samuti on Island Schengeni ala liige. Island on ELi tähtis partner põhjamõõtme poliitikas ja Arktika-poliitika kujundamisel. Komisjon arvestab oma arvamuses kõnealuste asjaoludega. Islandi saavutused EMP lepingust tulenevate kohustuste täitmisel on komisjoni hinnangus kesksel kohal. Komisjon valmistab ette ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määruse muudatust, et lisada Island abi saavate riikide nimekirja.

5. Järeldused ja soovitused

Eespool esitatud analüüsi põhjal esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused:

1. Ühinemisprotsess aitab oluliselt kaasa poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimisele laienemisprotsessis osalevates riikides ning tugevdab rahu ja stabiilsust Euroopas. ELi huvides on laienemisprotsessi veelgi hoogustada, lähtudes kokkulepitud põhimõtetest ja tingimustest ning uuest laienemiskonsensusest.

2. Laienemisprotsessis osalevad riigid ei ole pääsenud üleilmse majanduslanguse tagajärgedest. EL aitab neil vähendada kriisi mõju ja valmistuda kriisi jätkusuutlikuks ületamiseks. Selle kinnituseks on ELiga seotud reformide elluviimine.

3. Õigusriigi põhimõtete järgimine, eelkõige võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, samuti haldussuutlikkuse suurendamine, on ka edaspidi peamine ülesanne, mille laienemisprotsessis osalevad riigid peavad lahendama. Komisjon kasutab kõiki laienemisprotsessi vahendeid, et abistada asjaomaseid riike nende jõupingutustes. Sõnavabadust ja meediat mõjutavad probleemid tuleb kiirest lahendada.

4. Kahepoolsed küsimused ei tohi ühinemisprotsessi pidurdada. Asjaomased pooled peavad kahepoolsetes vaidlustes jõudma kokkuleppele; nende ülesandeks on leida heanaaberlikkuse põhimõttest lähtuvad ja kogu ELi huve silmas pidavad lahendused.

5. Piirkondlik koostöö Kagu-Euroopas on paranenud, piirkonna riigid kannavad protsessis üha suuremat isevastutust. Piirkondlike struktuuride ja algatuste tõhusust tuleb siiski veel parandada. Lahkarvamused Kosovo küsimuses [7] ei tohiks takistada piirkondlikku koostööd.

6. Komisjoni ettepaneku põhjal 2010. aasta alguses viisavabaduse kehtestamine endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbiaga näitab, et reformidega kaasneb kodanikele tegelik kasu. Komisjon teeb 2010. aasta keskpaigaks ettepanekud ka Albaania ja Bosnia ja Hertsegoviina kohta, eeldusel et kõnealused riigid täidavad tegevuskavades kehtestatud nõuded. Isikute vaba liikumine ning eelkõige noorte- ja üliõpilasvahetus on kesksel kohal, et aidata Kosovol luua elujõulist majandusstruktuuri. Seetõttu tuleks ka Kosovo puhul edaspidi soodustada viisarežiimi lihtsustamist ja võtta meetmeid, mille eesmärk oleks võimaluse korral viisarežiimi lihtsustamine, kui ellu on viidud vajalikud reformid ja täidetud ettenähtud tingimused.

7. Horvaatia on teinud häid edusamme ühinemisläbirääkimistel seatud eesmärkide saavutamiseks. Kõnealust edu tunnustati 2009. aasta oktoobris peetud ühinemiskonverentsil, mis toimus pärast 2009. aasta septembris Sloveenia ja Horvaatia vahel saavutatud poliitilist kokkulepet piiriküsimuse lahendamiseks. See oli oluline edusamm, mis andis ühinemisläbirääkimistele uut hoogu. Horvaatia peab jätkama reforme, eelkõige järgmistes valdkondades: kohtusüsteem ja avalik haldus, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, vähemuste õigused, sealhulgas pagulaste tagasipöördumine, ning sõjakuritegude kohtulik menetlemine. Horvaatia peab lahendama probleemi, mis on seotud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu juurdepääsuga dokumentidele. Kui Horvaatia täidab seni täitmata tingimused, võidakse ühinemisläbirääkimised lõpetada järgmisel aastal.

8. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on olulisel määral järginud ühinemispartnerluse peamisi prioriteete. Seetõttu ja ka reformide üldisi tulemusi silmas pidades leiab komisjon, et riik täidab piisaval määral 1993. aastal Kopenhaagenis Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis sätestatud poliitilisi kriteeriume. Riik on liikunud toimiva turumajanduse loomise suunas ja teinud edusamme mitmes valdkonnas, mis on seotud võimega täita liikmesusest tulenevaid kohustusi.

Eelnevat silmas pidades ja võttes arvesse 2005. aasta detsembri ja 2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldusi, soovitab komisjon alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu liikmeks saamise üle.

Endiselt on oluline heanaaberlike suhete säilitamine, mis hõlmab ka ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste teel saavutatavat kõiki osapooli rahuldavat lahendust nimeprobleemile.

9. Montenegro esitas taotluse saada ELi liikmeks 2008. aasta detsembris ja 2009. aasta aprillis kutsus nõukogu komisjoni üles esitama oma arvamuse. Parlamendivalimised vastasid peaaegu kõikidele rahvusvahelistele nõuetele, kuid mõned puudujäägid tuleb veel kõrvaldada. Montenegro peamisteks ülesanneteks on haldussuutlikkuse suurendamine ja õigusriigi põhimõtete tugevdamine.

10. Albaania esitas taotluse saada ELi liikmeks 2009. aasta aprillis ja komisjon on valmis esitama oma arvamuse, kui nõukogu seda taotleb. Parlamendivalimised vastasid enamikule rahvusvahelistele nõuetele, kuid mõned puudujäägid tuleb edaspidi toimuvate valimiste puhul veel kõrvaldada. Peamisteks ülesanneteks on õigusriigi põhimõtete tugevdamine ja riigiasutuste nõuetekohase toimimise tagamine.

11. Bosnia ja Hertsegoviina peab tingimata kiirendama peamiste reformide elluviimist. Edu saavutamiseks on vaja valitsuse ühist nägemust riigi üldisest arengusuunast ja poliitilist tahet täita Euroopa integratsiooniga seotud nõudeid. Bosnia ja Hertsegoviina peab täitma ka kõrge esindaja büroo sulgemiseks vajalikud tingimused. Euroopa Liit ei saa Bosnia ja Hertsegoviina liikmeks saamise taotlust käsitleda enne, kui kõrge esindaja büroo on suletud. Enne kui komisjon saab soovitada kandidaatriigi staatuse andmist, peab Bosnia ja Hertsegoviina reformima oma põhiseaduslikku raamistikku, et institutsioonid toimiksid tõhusalt. Eelkõige peab riik suutma üle võtta ja rakendada ELi õigusakte ja eeskirju ning tagada nende täitmise.

12. Serbia on näidanud oma soovi ELiga liituda, saavutades häid tulemusi ELiga sõlmitud vahelepingu rakendamisel ja viies ellu olulisi poliitilisi reforme vastavalt Euroopa standarditele. Et Serbia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja näidanud uuesti soovi ELiga liituda, on komisjon arvamusel, et vahelepingut peaks nüüd omakorda rakendama EL. Tähtis on tugevdada õigusriigi põhimõtteid ja kiirendada majandusreformide elluviimist. Serbia suhtumine Kosovo osalemisse piirkondlikus kaubanduses ja koostöös peab olema konstruktiivsem. Koostöö õigusriigimissiooniga EULEX on alanud, kuid tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige seoses EULEXi toimimisega Kosovo põhjaosas.

13. Kosovos on suudetud tagada stabiilsus, ent see on endiselt habras. ELi õigusriigimissioon EULEX hõlmab nüüd kogu Kosovo territooriumi ja toimib täielikult. Kosovo peamised probleemid on muu hulgas seotud õigusriigi põhimõtete järgimise, võitlusega korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, haldussuutlikkuse suurendamise, serblaste ja muude vähemusrühmade kaitsmise ning kogukondadevahelisele dialoogile ja leppimisele kaasaaitamisega. Kosovo peab tegema konstruktiivseid jõupingutusi piirkondliku koostöö parandamiseks ja tagama toetuse EULEXi tegevusele. Komisjon teeb ettepanekuid, kuidas kasutada ühenduse vahendeid, et soodustada eelkõige viisade ja kaubanduse valdkonnas Kosovo poliitilist ja sotsiaalmajanduslikku arengut ning liikuda stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi raames ja kooskõlas piirkonna Euroopa-perspektiiviga ELiga integreerumise suunas. Kaubandus valdkonnas teeb komisjon ettepaneku laiendada autonoomseid kaubandusmeetmeid, ning kui Kosovo täidab asjakohased nõuded, kavatseb komisjon kaubanduslepingu sõlmimise eesmärgil teha ka aegsasti ettepaneku asjaomaste läbirääkimisjuhiste kohta.

14. Türgi peab jätkama taasalustatud jõupingutusi poliitiliste reformide tegemiseks. Ühinemisläbirääkimised on keerulises etapis, kus Türgi peaks suurendama jõupingutusi asjakohaste tingimuste täitmiseks. ELiga ühinemise protsess on Türgi jaoks mõjus ajend demokraatia ja inimõiguste tugevdamiseks ning riigi moderniseerimise jätkamiseks ja ELile lähendamiseks. Türgil on oluline roll seoses piirkonna julgeoleku tagamise, energiavarustuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamisega. Tehtud on märkimisväärseid diplomaatilisi jõupingutusi suhete normaliseerimiseks Armeeniaga, ning 2009. aasta oktoobris toimus ajalooline sündmus: kirjutati alla suhete normaliseerimise protokollidele. Türgi peab tagama, et assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli rakendatakse täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning tegema edusamme kahepoolsete suhete normaliseerimiseks Küprose Vabariigiga. EL jälgib 21. septembri 2005. aasta deklaratsioonis käsitletud valdkondades tehtud edusamme vastavalt nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustele ning vaatab need läbi. Heanaaberlikud suhted on endiselt kesksel kohal.

15. Küprose probleemi lahendamiseks on Küprose kreeka ja türgi kogukondade juhid jõudmas otsustavasse etappi ÜRO egiidi all toimuvatel läbirääkimistel kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks. Komisjon toetab nende jõupingutusi ja annab ELi pädevusse kuuluvates küsimustes tehnilist nõu. Komisjon kutsub mõlema kogukonna juhte üles suurendama jõupingutusi, et viia lahenduse saavutamiseks peetavad läbirääkimised võimalikult ruttu eduka lõpuni. Samuti kutsutakse Türgit üles andma konkreetne panus kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamisse Küprose küsimuses.

16. Island on esitanud taotluse saada ELi liikmeks ja komisjon valmistab nõukogu taotlusel ette asjakohast arvamust. Islandi taotlust hinnatakse vastavalt EÜ asutamislepingus sätestatud põhimõtetele ja 1993. aastal Kopenhaagenis Euroopa Ülemkogu kohtumisel ette nähtud kriteeriumidele ning 2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustele uue laienemiskonsensuse kohta. Island on mitmes valdkonnas ELiga tihedalt seotud, kuna ta on Euroopa Majanduspiirkonna liige ja Schengeni lepingu osaline.

17. Avalikkuse toetus laienemisele on äärmiselt oluline. On tähtis, et liikmesriikide ametiasutused, partnerriigid ja ELi institutsioonid aitaksid avalikkusel paremini mõista ELi laienemispoliitikat.

17. LISA

Järeldused Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia, Kosovo [8] ja Türgi kohta

Albaania

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustus aprillis ja selle täitmine kulgeb üldiselt ladusalt. Albaania on jätkanud edusamme poliitiliste kriteeriumide täitmisel kooskõlas Euroopa partnerluse põhimõtetega. Juunis toimunud parlamendivalimised vastasid Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (edaspidi „OSCE/ODIHR”) hinnangul enamikule rahvusvahelistele standarditele, aga OSCE/ODIHRi soovituste järgimiseks edaspidi toimuvatel valimistel tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Märgatavaid edusamme on tehtud valijate registreerimisel ja õigusliku raamistiku kohandamisel, puudujääke on täheldatud aga häälte lugemise menetluses. Valimisreform viidi lõpule ja enne valimisi võeti õigeaegselt vastu uus valimisseadus. Uue rahvastikuregistri abil koostati valijate parandatud nimekirjad ning järgiti seega suurel määral Euroopa partnerluse üht olulisemat prioriteeti. Lõpusirgele on jõudnud ID-kaartide väljastamine, mille eesmärk oli võimaldada osaleda valimistel nendel kodanikel, kellel puudub pass. Paraku halvenes valimisperioodi kestel peamiste parteide dialoogil põhinev poliitiline kultuur. Poliitilisele dialoogile kui Euroopa partnerluse olulisele prioriteedile tuleb anda uut hoogu.

Teatavat edu on saavutatud demokraatia ja õigusriigi tugevdamisel. Üldise valimisreformi osana rakendati OSCE/ODIHRi peamisi soovitusi eelmiste valimiste ajast. Parlament võttis vastu hulga olulisi seadusi, millega lähendatakse riigi õigustikku ELi õigustikule. Paraku nihkusid parteide poliitilised tegevuskavad poliitilise dialoogi halvenemise tõttu tagaplaanile ja seetõttu tekkisid viivitused peamiste reformide elluviimisel. Albaania on saavutanud teatavat edu oma valitsusstruktuuride tugevdamisel Euroopa integratsiooni kooskõlastamiseks. Ent suutlikkuse suurendamist ja strateegilise planeerimise tõhustamist tuleb jätkata. Avaliku halduse valdkonnas jätkus töötajate ametisse nimetamine vastuolus avaliku teenistuse seadusega. Peamiselt avaldus seaduse rikkumine ajutiste lepingute kasutamises. Läbipaistvus ja usaldusväärsus ametisse nimetamisel on üks Euroopa partnerluse prioriteete ja Albaanial tuleb teha jõupingutusi probleemide kõrvaldamiseks. Samuti tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi selleks, et avalik teenistus oleks sõltumatu, tõhus ja tulemuspõhine ning et sellesse ei sekkuks poliitilised jõud. Edu saavutamiseks oleks tarvis täies ulatuses jõustada avaliku teenistuse seadus, suurendada riigikantselei haldussuutlikkust ja viia ellu avaliku halduse reformi strateegia.

Kohtusüsteemi reformimisel on saavutatud vaid vähest edu. Kehtestatud on kohtutäiturite süsteem. Kohtusüsteemi ulatusliku reformistrateegia vastuvõtmine seisab siiski alles ees. Lustratsiooniseadus võeti vastu parlamendiga ammendavalt konsulteerimata ja ilma et oleks saavutatud konsensus, milleks on nõutav parlamendi lihthäälteenamus. Konstitutsioonikohus peatas seetõttu lustratsiooniseaduse rakendamise. Kohtusüsteemi reformimise õiguslik raamistik ei ole veel paigas. Ülemkohtu ja halduskohtute menetluskorda käsitlevad olulised õigusaktid on veel vastu võtmata ja sellega praegu tegeletakse. Endiselt on probleemiks kohtuasjade kuhjumine ja puudulik kohtuinfrastruktuur. Samuti valmistavad tõsist muret täidesaatva võimu esindajate katsed piirata kohtuametnike sõltumatust. Kõrgetasemeliste juhtumite (nt Gërdeci protsess) edasilükkamine menetlusõiguslikel põhjustel seab kahtluse alla kohtunike erapooletuse. Kokkuvõttes tuleb märkida, et kohtusüsteem toimis endiselt puudulikult, ning selleks et saavutada kohtusüsteemi sõltumatus, läbipaistvus ja tõhusus, mis on üks Euroopa partnerluse prioriteete, tuleb veel palju teha.

Valitsus on jätkanud jõupingutuste tegemist korruptsiooni ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks. Euroopa partnerluse peamise prioriteedina alustati korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava rakendamist. Vastu võeti õigusakt, millega nähakse ette, et riigihangete korraldamiseks tuleb kasutada võrgupõhist elektroonilist menetlust. Edusamme tehti mõne sektori (näiteks haridussektor) läbipaistvuse suurendamisel. Need on positiivsed arengud. Korruptsioon on siiski paljudes valdkondades endiselt väga levinud ja on väga tõsine probleem. Selleks et välja juurida praegu leviv karistamatus, on tarvis rohkem poliitilist tahet, mis hõlmaks ka kõrgetasemeliste juhtumite käsitlemist. Üldiselt tuleb institutsioonilist korda ja ametkondadevahelist kooskõlastamist korruptsiooni vastu võitlemisel veelgi tugevdada. Probleemi kõigi tahkudega, sealhulgas kohtunike vastutuse ja parteide rahastamise läbipaistvusega, on tarvis teha palju tööd.

Teatavaid edusamme on tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas, kus õiguslik raamistik on suures osas välja töötatud ja kehtib. Õigusaktide paremaks jõustamiseks paljudes valdkondades tuleb teha siiski täiendavaid jõupingutusi.

Kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas on võetud meetmeid kohtueelselt kinnipeetavate isikute väärkohtlemise vastu. Ehitatud on uusi vanglaid ja kinnipidamiskeskuseid alaealiste ja psüühikahäiretega isikute jaoks. Kriminaalhooldussüsteem toimib. Ent endiselt tekitab muret kinnipidamisasutuste, eriti vanemate vanglate halb olukord, mida süvendab veelgi ülerahvastatus. Inimõiguste kaitsmiseks ja ombudsmani soovituste rakendamiseks on tarvis teha täiendavaid jõupingutusi. Õiguskaitse kättesaadavus on endiselt murettekitav haavatavate rühmade ja mõne vähemuse puhul.

Sõnavabaduse kaitseks on kehtestatud õiguslik raamistik. Sellegipoolest on mõnele meediaettevõtjale avaldatud survet, näiteks keelatud juurdepääs valitsuse hoonetele. Meediapoliitika õiguslikku raamistikku on vaja täiendada ja vastuvõetud õigusakte tuleb rakendada. Õigusliku raamistiku täiendamiseks, meediakanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvuse suurendamiseks ja avalik-õiguslikku ringhäälingut reguleeriva ameti sõltumatuse edendamiseks tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi. Kogunemisvabaduse ja usuvabaduse põhimõtet järgitakse endiselt rahuldavalt. Valitsus on suurendanud jõupingutusi kodanikuühiskonna toetamiseks. Kodanikuühiskonda kaasatakse nüüd rohkem oluliste õigusaktide koostamisse, ent kodanikuühiskonna organisatsioonide osalust poliitika kujundamises on tarvis veel tugevdada.

Üksikuid edusamme on tehtud majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas. Teatavaid edusamme on tehtud naiste õiguste tugevdamisel. Valimisseadusega on ette nähtud 30 % sookvoot, mida järgis juunis toimunud valimistel enamik parteisid. Asutatud on soolise võrdõiguslikkuse riiklik nõukogu. Paraku ei ole veel täielikult rakendatud õigusakte, millega kaitstakse naisi kõigi vägivallavormide eest. Perevägivald on endiselt tõsine probleem. Edusamme on jätkatud laste õiguste valdkonnas. Alaealiste suhtes kohaldatakse üha enam alternatiivset karistussüsteemi. Laste tööjõu kasutamise ja nende koolist väljalangemise määra vähendamiseks (eelkõige romide hulgas) tuleb siiski palju teha. Sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ja puudega inimeste toetamise mehhanismid on endiselt piiratud. Valitsusasutuste asjaomast tööd on tarvis paremini kooskõlastada. Täiendavaid jõupingutusi on tarvis teha töötajate ja ametiühingute õiguste tugevdamiseks. Sotsiaalset dialoogi pidurdab endiselt tööõiguse muutmisega seotud edusammude puudumine. Lisaks on veel vastu võtmata diskrimineerimisvastane seadus.

Vähest edu on saavutatud omandiõiguste konsolideerimisel, mis on Euroopa partnerluse üks peamisi prioriteete. Kogu riigi ulatuses on täidetud maa hindamise kaardid, mida on tarvis selleks, et määrata kindlaks maa endistele omanikele makstav hüvitis. Kõnealuse küsimuse kõikide aspektidega tegelemiseks tuleb siiski teha tunduvalt rohkem jõupingutusi. Lahendamata omandiküsimused õõnestavad endiselt toimiva maamüügi turu arengut, takistavad välisinvesteeringute tegemist, mistõttu nende tase jääb allapoole potentsiaalset taset, ning loovad võimalusi korruptiivseks tegevuseks. Kõnealuses valdkonnas oleks eriti oluline võtta vastu ulatuslik strateegia, mis võimaldaks lahendada õiguslikud ja institutsioonilised küsimused.

Vähemuste kaitse valdkonnas edusammud jätkuvad. Vähemuste esindajaid on püütud kaasata poliitika kujundamisse. Euroopa Nõukogu raamkonventsiooni rakendamist tuleks siiski kiirendada. Vähemuste kohta puuduvad täpsed andmed. Probleemi kõrvaldamiseks oleks vaja korraldada uus rahvaloendus, mille puhul järgitaks rahvusvahelisi andmekaitsestandardeid. Vähemuste kaitse õiguslikku raamistikku tuleb edasi arendada ja selgemaks muuta, et võimaldada kõikidel vähemustel täielikult kasutada oma kultuurilisi õigusi. Teatavaid samme on astutud romide olukorra parandamiseks, kuid romisid käsitleva strateegia rakendamine toimub aeglaselt. Romi vähemus peab endiselt toime tulema väga rasketes elamistingimustes ja kannatab diskrimineerimise all.

Piirkondlike küsimuste ja rahvusvaheliste kohustuste valdkonnas on Albaania jätkanud konstruktiivset tegevust piirkondliku stabiilsuse säilitamiseks ja heade suhete edendamiseks teiste Lääne-Balkani riikide ja ELi kuuluvate naaberriikidega. Riik on aktiivselt osalenud piirkondlikus koostöös, sealhulgas Kagu-Euroopa koostööprotsessis (SEECP), piirkondlikus koostöönõukogus (RCC) ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA). Kahepoolsed suhted teiste ELi kandidaatriikide ja ELi kuuluvate naaberriikidega on olnud head. Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolne immuniteedilepe, mis sisaldab Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitlevaid sätteid, ei ole kooskõlas ELi asjaomaste ühiste seisukohtade ja juhtpõhimõtetega. Albaania peab viima selle ELi seisukohtadega vastavusse.

Albaania on hoolimata rahvusvahelisest finants- ja majanduskriisist säilitanud makromajandusliku stabiilsuse. Majanduskasvu kiirenemine jätkus kogu 2008. aastal, aeglustus aga 2009. aastal, mil vähenesid nii eksport, rahaülekanded kui ka laenude maht. Rahapoliitika on olnud usaldusväärne ja seega on olnud tagatud hindade stabiilsus. Albaania eelarvepoliitika on paraku olnud ekspansiivne, hõlmates hädavajalikke riiklikke teedeehitustöid, ning selle tulemusel on eelarves tekkinud suur puudujääk. Majandusarengu ja ettevõtluskeskkonna arendamise seisukohast on suurimateks probleemideks endiselt õigusriigi põhimõtete rikkumine, puudulik infrastruktuur ja varimajandus.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Albaania teinud häid edusamme toimiva turumajanduse loomise suunas. Selleks et tulla keskmise tähtaja jooksul toime Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, peab Albaania reformima ja tugevdama oma õigussüsteemi ning kõrvaldama infrastruktuuri ja inimkapitaliga seotud puudujäägid.

Valitsus on vastuseks rahvusvahelisele kriisile võtnud kasutusele kõikvõimalikud raha- ja eelarvepoliitika vahendid, samuti on valitsus võtnud reguleerivaid meetmeid. Kapitali tugev sissevool, mis osaliselt tuleneb erastamisprotsessi kiirenemisest, on jooksevkonto puudujäägi rahastamiseks olnud enam kui piisav. Maksuhaldusreformi rakendamise jätkamise tulemusel on suurenenud maksubaas, paranenud maksunormide üldine järgimine ning vähenenud varimajanduse osakaal. Maksude tõhusam kogumine on aidanud kaasa ülejäägi tekkimisele esmases eelarvetasakaalus ja tõhustanud 2008. aasta üldist poliitikat. Riigi osalust majanduses on veelgi vähendatud, eelkõige energeetika- ja telekommunikatsioonisektoris. Jätkatud on turule sisenemise hõlbustamist ning turuosalistel on olnud võimalik kasutada täiendatud kinnisvara- ja laenuregistreid. Pangandussektor on hoolimata keerulisest olukorrast rahvusvahelises keskkonnas olnud kapitaliga hästi varustatud ja likviidne. Ulatuslike riiklike teedeehitustööde tulemusena on paranenud teedevõrgu olukord.

Valimisperioodi ekspansiivse eelarvepoliitika tulemusel tekkis 2008. aasta eelarves suur puudujääk ja 2009. aastaks prognoositakse samuti suurt puudujääki. Riigi rahanduse konsolideerimiseks on tarvis teha täiendavaid jõupingutusi. Pankrotimenetlust ei ole veel kasutusele võetud. Õigussüsteemi tunnustamist ja järgimist takistab vähene haldussuutlikkus. Endiselt on laialt levinud lepingute jõustamine mitteametlike meetodite abil ja õigussüsteemist kõrvalehiilimine. Lahendamata omandiküsimused õõnestavad toimiva maamüügi turu arengut ja takistavad investeeringute tegemist optimaalsel tasemel. Tõsise probleemina on endiselt päevakorral varimajandus. Töötuse määr on kõrge. Ulatuslikke reforme oleks tarvis haridussüsteemis. Transpordi infrastruktuur on puudulik ja elektrivarustuse kindlus ei ole täielikult tagatud, sest puuduvad alternatiivsed elektrienergia tootmise tehnoloogiad ja võrkude vastastikuse ühendamise võimsus on puudulik.

Albaania on teinud edusamme oma õigusaktide, poliitika ja suutlikkuse kohandamisel Euroopa standarditega. Edu, ehkki ebaühtlaselt, on saavutatud enamikus valdkondades. Edusammude tegemist on jätkatud kaupade vaba liikumise valdkonnas, energeetikasektoris ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid käsitleva poliitika valdkonnas. Intellektuaalomandi õiguste, audiovisuaalpoliitika, põllumajanduse ning veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli valdkonnas on seevastu tehtud kõigest üksikuid edusamme. Üldiselt on haldussuutlikkuse suurendamiseks ja õigusaktide tõhusa rakendamise edendamiseks tarvis teha veelgi rohkem jõupingutusi.

Edusamme on tehtud seoses siseturu teatavate aspektidega. Kaupade vaba liikumise valdkonnas on jätkatud heade edusammude tegemist Euroopa standardite vastuvõtmise, samuti akrediteerimise ja metroloogia osas. Tugevdada tuleb aga jõustamissuutlikkust. Välisvaluutatehinguid käsitleva määruse läbivaatamise kaudu on parandatud kapitali vaba liikumise õiguslikku raamistikku. Tarbijakaitse õiguslikku raamistikku on parandatud nõuandvate ja otsuseid tegevate asutuste loomise kaudu.

Edusamme on jätkatud tollitöö arvutistamisel ja tolli infrastruktuuri tõhustamisel, aga endiselt on tarvis jätkata tegevuse lähendamist Euroopa standarditele ja suurendada haldussuutlikkust. Tolliametnikel puudub riigiteenistuja staatus. Maksunduse valdkonnas on edusamme jätkatud. Maksuameti tegevus on muutunud tõhusamaks ja maksuametnike varustamine arvutitega on lõpule jõudmas. Ometi on üldine maksude kogumine endiselt ebatõhus. Kasutatud sõidukite ja trükiste impordi maksustamine ei ole kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võetud kohustustega.

Edusammude tegemist on jätkatud ka konkurentsi valdkonnas, nii kartellidevastase võitluse kui ka riigiabi osas. Asjaomane õiguslik raamistik vastab suures osas acquis’le, aga selle rakendamisel tuleb teha täiendavaid jõupingutusi.

Teatavaid edusamme on täheldatud seoses riigihangetega. Elektroonilist menetlust kasutatakse enamiku riigihankelepingute puhul. Õigusaktide lähendamist tuleks jätkata kontsessioonide, kommunaalteenuste ja läbivaatamise korra puhul. Riigihankeameti suutlikkus on suurenenud, ent vajab veel edasist suurendamist. Teatavat edu on saavutatud intellektuaalomandi õiguste ja tööstusomandi õiguste valdkonnas. Kohtusse jõudnud rikkumisjuhtumite arv on suurenenud. Sellegipoolest on tarvis jõupingutusi olulisel määral jätkata. Jõustamine on puudulik ning soovida jätavad nii patendiameti ja autoriõiguse ameti suutlikkus kui ka õigusasutuste kogemused ja kvalifikatsioon.

Vaid vähest edu on saavutatud sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonnas. Suurendatud on sotsiaalkaitseks eraldatavaid eelarvelisi vahendeid ning heaks on kiidetud töötervishoiu ja tööohutuse strateegia. Töötervishoiu ja -ohutuse standardid on siiski endiselt puudulikud ja tööinspektsiooni suutlikkus piiratud. Rahvatervise valdkonna mõnes osas on jätkunud õigusaktide lähendamine ELi standarditele. Paraku leidub endiselt puudujääke haldussuutlikkuses. Teatavat edu Euroopa standardite järgimises on saavutatud hariduse ja teaduspoliitika valdkonnas.

Edusamme on täheldatud mõnes valdkondlikus poliitikas. Tööstuse ja VKEde osas võib nentida, et Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamisel on tehtud häid edusamme. Põllumajanduses tehti teatavaid edusamme õigusliku ja institutsioonilise raamistiku täiendamisel, aga probleemiks on endiselt struktuurilised nõrkused. Toiduohutuse ning veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas on täheldatud laborite suutlikkuse suurenemist, aga laborite tegevus ei vasta veel ELi standarditele ja seetõttu on Albaania ekspordivõimalused piiratud. Kalanduse valdkonnas on jätkatud edusammude tegemist horisontaalsete õigusaktide, järelevalve ja rahvusvahelise koostöö osas. Püügi ja lossimise kontrollimine on aga endiselt nõrgal tasemel.

Keskkonnasektoris on täheldatud teatavaid edusamme jäätmekäitluse ja looduskaitse alal. Suurendada tuleb aga poliitika kujundamise suutlikkust ning tugevdada õigusaktide rakendamist ja jõustamist. Transpordisektoris on muutunud õiguslik raamistik paremaks õhu- ja meretranspordi osas. Kogu sektoris on siiski tarvis teha olulisi muudatusi ja täiendusi.

Edu on täheldatud energeetikasektoris. Erastatud on riikliku elektriettevõtja jaotusega tegelev haru. Käsil on meetmete võtmine elektrienergia tootmise tõhustamiseks ja võrkude vastastikuse ühendamise võimsuse suurendamiseks. Energeetikasektor on siiski endiselt nõrk ning elektrivarustus ebakindel. Kadude vähendamiseks ja arvete laekumise suurendamiseks on tarvis teha täiendavaid jõupingutusi.

Infoühiskonna ja meedia valdkonnas on tehtud vaid üksikuid edusamme. Elektroonilise side valdkonnas on turu liberaliseerimine jätkunud, aga kõnealust protsessi pärsib konkurentsi kaitset tagavate õigusaktide puudumine. Haldussuutlikkus on endiselt nõrk, seda eriti reguleeriva ameti nõukogu puhul. Audiovisuaalpoliitika valdkonnas on tehtud üksikuid edusamme. Meediareformi tegevuskava rakendamiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Finantskontrolli valdkonnas on edasiminek olnud mõõdukas ning õigusliku raamistiku tugevdamist ja rakendamissuutlikkuse suurendamist tuleb jätkata. Statistika valdkonnas on edusamme jätkatud.

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas on edu, ehkki ebaühtlaselt, saavutatud enamikus aspektides. Viisanõude kaotamise dialoogi raames on astutud samme viisanõude kaotamise kavas kehtestatud tingimuste täitmiseks ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas on alustatud oluliste reformide elluviimist. Edusamme on jätkatud viisapoliitika valdkonnas. Astutud on samme viisanõude kaotamise kavas kehtestatud tingimuste täitmiseks. Jõustunud on välismaalaste seadus ja vastu on võetud selle rakendamiseks vajalikud õigusaktid. Kättesaadavaks on tehtud usaldusväärne rahvastikuregister ja aadressisüsteem ning väljastatud on ID-kaardid. Biomeetrilisi andmeid sisaldavate passide kasutuselevõtuks vajalike ettevalmistuste tegemist on kiirendatud. Euroopa standardite saavutamiseks on siiski tarvis teha täiendavaid jõupingutusi. Jätkatud on Euroopa Ühenduse ja Albaania vahel sõlmitud tagasivõtulepingu rakendamist.

Teatavaid edusamme on tehtud piirihalduse valdkonnas. Jätkatud on ühtse piirihaldusstrateegia rakendamist. Ametkondadevahelise tõhusama kooskõlastamise tagamiseks ning asjakohase koolituse, inimressursside ja vahendite tagamiseks piiripunktides on siiski tarvis teha rohkem jõupingutusi. Riigipiiri kontrollimise seadust täidetakse endiselt tõhusalt. Edendamist vajab aga piiriülene koostöö. Häid edusamme on täheldatud seoses varjupaigaõigusega. Läbi on vaadatud varjupaigaseadus. Õigusliku raamistiku täiendamiseks on siiski vaja vastu võtta hulk rakendusmeetmeid. Edusamme on jätkatud rände valdkonnas. Praegu on käsil riikliku rändestrateegia rakendamine. Ebaseadusliku rände probleemi lahendamiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi.

Rahapesu tõkestamisel on saavutatud mõõdukat edu. Asjaomane õiguslik raamistik on muutunud paremaks ja haldussuutlikkus suurenenud. Suurendada tuleks veel uurimisressursse ja varade konfiskeerimiseks vajalikku jõustamissuutlikkust. Politsei ja õigusasutuste koostöö jätab soovida. Narkootikumidevastases võitluses on tehtud vaid üksikuid edusamme. Kõnealuse valdkonna tulemused on kesised ning ametkondadevahelist koostööd oleks tarvis oluliselt tõhustada. Narkootikumidega kaubitsemine on endiselt tõsine probleem.

Teataval määral on edusamme jätkatud politseitöö korraldamisel. Rakendama on hakatud uut politseiseadust. Personaliga seotud olukord on mõnevõrra paranenud. Jõupingutusi tuleb veel teha selleks, et suurendada uurimissuutlikkust, edendada prokuratuuriga tehtavat koostööd ja tõhustada inimressursside haldamist. Lisaks sellele on vaja veelgi tõhustada politsei juhtimist, personaliga varustamist, koolitamist ja sisekontrolli struktuure. Kiirendada tuleb usaldusväärse kuritegevuse statistika väljatöötamist.

Võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu on tehtud vaid üksikuid edusamme ning olukord kõnealuses valdkonnas tekitab endiselt tõsist muret. Meetmeid on võetud tunnistajakaitse parandamiseks, aga kõnealused meetmed ei ole piisavad. Koostöö Interpoliga on paranenud ning see on võimaldanud täita mitu rahvusvahelist vahistamismäärust. Võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu takistavad korruptsioon, nõrk tunnistajakaitse ja kriminaaljälituse puudulik kasutamine. Uurimise tõhusust pärsivad raskused politsei ja prokuröride koostöös.

Teatavat edu on täheldatud võitluses inimkaubanduse vastu. Kättesaadavaks on tehtud inimkaubanduse ohvrite elektrooniline andmebaas. Inimkaubanduse vastase võitluse koordinaatori ja riikliku suunamismehhanismi haldussuutlikkus on suurenenud. Inimkaubanduse vastase strateegia, eriti ohvrite kaitse rakendamiseks on siiski tarvis luua lisaressursse ja tõhustada ametkondadevahelist kooskõlastamist. Albaania on endiselt inimkaubanduse lähteriik. Riigisisene kauplemine naiste ja lastega on tõusuteel.

Isikuandmete kaitse valdkonnas on edusammud jätkunud. Kehtestatud on õiguslik raamistik ja loodud on sõltumatu andmekaitse järelevalveasutus. Selleks et andmekaitseasutuse töö toimuks tõhusalt, tuleb tagada piisavad vahendid ning asjakohane koolitus. Täiendavaid jõupingutusi on tarvis teha kehtivate õigusaktide nõuetekohaseks rakendamiseks ja haldussuutlikkuse suurendamiseks.

Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud väga vähe edu poliitiliste kriteeriumide täitmisel. Riigi poliitiline sisekliima on halvenenud ning endiselt on täheldatud institutsioonide nõuetekohase toimimisega seotud raskusi ja vaenu õhutava retoorika levitamist. Reforme on rakendatud aeglaselt ning selle põhjuseks on konsensuse ja poliitilise tahte puudumine, samuti institutsioonilise raamistiku keerukus. Edasisel liikumisel Euroopa Liidu suunas on eriti oluline, et poliitilised liidrid kujundaksid ühise nägemuse riigi arengusuundadest ja ELiga seotud peamistest reformidest. Oluline on täita kõrge esindaja büroo sulgemisega seotud eesmärke ja tingimusi [9]. Euroopa Liit ei saa ELi liikmeks saamise taotlust käsitlema hakata enne kõrge esindaja büroo sulgemist. Selleks et komisjon saaks esitada soovituse anda Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatus, on tarvis reformida riigi põhiseaduslikku raamistikku, millega võimaldatakse institutsioonidel tõhusalt toimida. Riigi poliitilised liidrid ühinesid sel eesmärgil ELi ja USA juhitava ühisalgatusega, mis käivitati 8. ja 9. oktoobril Sarajevos. Algatuse raames loodetakse saada konkreetseid tulemusi, mis põhiseaduslike muudatuste ja uue riikliku konsensuse kaudu aitaksid Bosnial ja Hertsegoviinal teha edusamme ELiga ühinemise suunas.

Demokraatia ja õigusriigi valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu Euroopa partnerluse ühe olulise prioriteedi – paremini toimivate ja tõhusamate riiklike struktuuride loomine ja põhiseaduse reformimine – järgimisel. Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadust muudeti esimest korda Brčko piirkonna staatuse kindlaksmääramiseks ning seda võib pidada oluliseks arenguks ja edusammuks. Paraku pidi kõrge esindaja alles hiljuti kasutama oma täitevolitusi, et tagada piirkonna rahvusvahelise järelevalve lõpetamiseks vajalike ettevalmistuste tegemine.

Bosnia ja Hertsegoviina riigijuhtimissüsteemi on endiselt kaasatud rahvusvaheline tugi. Riik on teinud teatavaid edusamme kõrge esindaja büroo sulgemiseks ja ELi tugevdatud kohalolekule üleminekuks vajalike nõuete täitmiseks. Kõnealust protsessi on siiski pidurdanud vähene poliitiline tahe. Nüüd on tarvis võtta kiiresti meetmeid, et täita veel saavutamata eesmärgid, sealhulgas jagada vara riigi ja teiste valitsemistasandite vahel, lahendada kaitsejõudude vara küsimus ning tagada riigis stabiilne ja konstruktiivne poliitiline õhustik.

Riigi seadusandlike ja täidesaatvate asutuste toimimine on olnud puudulik. Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi tööd takistab endiselt asjakohaste tehniliste vahendite ja inimressursside vähesus, ning koostöö ministrite nõukogu ja piirkondlike üksuste parlamentidega on puudulik. Parlament on vastu võtnud vaid väikesel arvul Euroopa integratsiooniga seotud seadusi. Kõikide tasandite valitsusasutuste tööd mõjutavad endiselt sisepoliitilised pinged ja poliitikakujunduse kooskõlastamatus. Ametiasutused on sageli olnud võimetud nimetama kiiresti ametisse kõrgema taseme ametnikke. Euroopa integratsiooni direktoraadi tööd on takistanud üldine halb poliitiline kliima ja direktori puudumine aruandlusperioodi suuremas osas. Ettevalmistusi on tehtud rahvaloenduse korraldamiseks 2011. aastal, aga selleks olulist riikliku tasandi rahvaloenduse seadust ei ole vastu võetud.

Teatavaid edusamme on tehtud avaliku halduse valdkonnas, kuid jõupingutusi on tarvis jätkata. Avaliku halduse reformi strateegia kui Euroopa partnerluse olulise prioriteedi rakendamine kulgeb aeglaselt. Avaliku halduse reformi toetuseks asutatud fond on oma tegevust alustanud ja rakendamisel on hulk projekte. Ent mitmesuguste riiklike ametiasutuste vahelist kooskõlastamist tuleb veelgi tõhustada. Järjepidevaid jõupingutusi on tarvis teha selleks, et vältida poliitilist sekkumist, vähendada etnilise identiteedi ja poliitiliste vaadete arvessevõtmist ametisse nimetamisel ning luua professionaalne, erapooletu, vastutustundlik, läbipaistev ja tõhus avalik teenistus, mis põhineks töötajate teenetel ja pädevusel. Ametisse on nimetatud riigi tasandi ombudsmanid, kes ei saa oma tegevust veel täiel määral harrastada, kuna piirkondlikud üksused on tõrksad piirkondliku tasandi ombudsmanide tegevuse lõpetamise suhtes.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud vaid üksikuid edusamme kohtusüsteemi tõhustamisel. Vastu on võetud uusi õigusakte ja kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks on võetud mõned meetmed. Edusamme on tehtud kohtute varustamisel asjakohaste infotehnoloogiliste seadmetega. Kohtusüsteemi arendamise riikliku strateegia ja sõjakuritegude riikliku strateegia rakendamine on paraku olnud puudulik ja seda tuleks kiirendada. Kõnealuse valdkonna reformimise peamised takistused on õigusliku raamistiku keerukus, kohtusüsteemi killustatus ja ühtse eelarve puudumine. Sageli on probleemiks poliitiline sekkumine. Tõsiseks puudujäägiks võib lugeda kogu riiki hõlmava jurisdiktsiooniga ülemkohtu puudumist. Probleemid püsivad ka seoses organiseeritud kuritegevuse uurimisega. Bosnia ja Hertsegoviina võimuorganid ei ole olnud suutelised täitma kohtuasutuste taotlust pikendada rahvusvaheliste kohtunike ja prokuröride volitusi. Sõjakuritegude menetlemine riigikohtus on kulgenud üldiselt rahuldavalt, seda on aga vaja tõhustada piirkondlikes üksustes ja kantonites. Kohtusüsteemi sõltumatust, usaldusväärsust ja tõhusust tuleb veelgi suurendada. Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) ametiasutused seavad üha sagedamini kahtluse alla riiklike politsei- ja õigusasutuste pädevuse tegutseda Serblaste Vabariigi territooriumil. Kõnealune asjaolu annab põhjust tunda tõsist muret.

Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud vaid vähest edu võitluses korruptsiooniga, mis on paljudes valdkondades endiselt laialt levinud ja kujutab endast tõsist probleemi. Vastu on võetud uus strateegia ja tegevuskava aastateks 2009–2014, aga 2006.–2009. aasta strateegilise raamistiku rakendamine on olnud puudulik. Vähe edu on saavutatud korruptsioonivastaste riikide ühenduse (GRECO) soovituste järgimisel. Süüdistuste esitamine on endiselt puudulik ja süüdimõistvaid kohtuotsuseid on tehtud väga vähe. Bosnia ja Hertsegoviina peab näitama rohkem tahet võidelda korruptsiooniga ja võtma konkreetsemaid meetmeid.

Inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas on tehtud üksikuid edusamme. Bosnia ja Hertsegoviina on ratifitseerinud peamised rahvusvahelised inimõigusi käsitlevad konventsioonid, aga nende paremaks rakendamiseks tuleb teha pidevaid jõupingutusi. Parandada tuleb riiklike kohtuotsuste, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu tehtud otsuste täitmist. Kiiresti tuleb kõrvaldada vastuolud Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadusliku raamistiku ja Euroopa inimõiguste konventsiooni vahel. Seda tuleb teha enne 2010. aasta valimisi ja enne stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumist.

Kodanikuõigusi ja poliitilisi õigusi üldjoontes austatakse. Teatavat edu on saavutatud kriminaalkaristuste ühtlustamisel riigi ja piirkondlike üksuste vahel. Riigi tasandil on vastu võetud seadus kriminaalmenetluste raames antava õigusabi kohta. Paremaks tuleb muuta õiguskaitse kättesaadavus tsiviil- ja kriminaalmenetluste korral ning tagada tuleb võrdsus seaduse ees. Endiselt tekitab muret kinnipeetavate väärkohtlemine. Riigivangla kavandatav ehitamine lükkub pidevalt edasi.

Riigi ja piirkondlike üksuste põhiseadustega on ette nähtud sõna- ja meediavabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning usuvabadus. Kehtivate õigusaktide rakendamist tuleb siiski tõhustada. Sagenenud on ajakirjanike väidetava ahistamise juhtumid. Tõusuteel on meedia etniline killustatus. Avalik-õigusliku ringhäälingu reformi kui Euroopa partnerluse olulise prioriteedi rakendamine on õigusliku raamistiku vähese ühtlustamise ja aeglase rakendamise tõttu (eelkõige föderatsiooni tasandil) edasi lükkunud. Täidesaatva võimu esindajad peavad tegema rohkem jõupingutusi dialoogi edendamiseks kodanikuühiskonnaga ja toetama viimase arengut. Ametiasutused peavad tagama, et rahaliste vahendite eraldamine valitsusvälistele organisatsioonidele oleks objektiivne ja läbipaistev.

Üksikuid edusamme on tehtud majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas. Bosnia ja Hertsegoviina õiguslik raamistik sisaldab majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi kaitsvaid sätteid, aga nende rakendamine jätab paraku soovida. Riigi tasandil on vastu võetud laiahaardeline diskrimineerimisvastane seadus, aga selle kohaldamisala on üsna piiratud. Naiste kaitsmiseks kõigi vägivallavormide eest on tarvis järjekindlaid jõupingutusi. Endiselt on päevakorral probleemid, mis on seotud laste tervise, nende sotsiaalkaitse, hariduse ja perevägivallaga. Puudujäägid sotsiaalhoolekandesüsteemis mõjutavad negatiivselt haavatavate rühmade, sealhulgas psüühiliste häiretega isikute olukorda. Läbivaadatud Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimine on positiivne samm, aga harta rakendamist on tarvis tõhustada. Keerukas valitsussüsteem ja õigusaktide killustatus pidurdavad endiselt sotsiaalset dialoogi riigi eri osades.

Kultuuriliste õiguste ja vähemuste õiguste valdkonnas on tehtud teatavaid üksikuid edusamme. Rahvusvähemuste nõukogude võrgustikku on täiendatud föderaalse nõukogu asutamisega, ehkki viimane praegu veel täielikult ei toimi. Romi vähemuse toetuseks väljatöötatud strateegia ja tegevuskava rakendamine kulgeb aeglaselt. Rahvusvähemuste seaduse paremaks rakendamiseks on siiski tarvis teha täiendavaid jõupingutusi ja riigi tasandi põhiseadust tuleb muuta, et anda vähemustele juurdepääs kõigile poliitilistele funktsioonidele. Endiselt on probleemiks asjaolu, et lapsed jagatakse koolide vahel etnilise kuuluvuse alusel. Hoolimata sellest, et romisid käsitleva strateegia rakendamiseks on eraldatud rohkem rahalisi vahendeid, peavad romid endiselt toime tulema väga rasketes elamistingimustes ja kannatavad diskrimineerimise all. Kodanike registri puudumise tõttu ei ole neil võimalik kasutada põhilisi sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi.

Pagulaste ja riigi sees ümberasustatud isikute osas on olukord olnud stabiilne, kuid tagasipöördunud isikute sotsiaalmajanduslikul integreerimisel on tehtud vähe uusi edusamme. Tagasipöördumisprotsessi toetuseks ja Daytoni/Pariisi rahulepingu VII lisa nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleb veel vastu võtta kogu riiki hõlmav strateegia.

Piirkondlike küsimuste ja rahvusvaheliste kohustuste valdkonnas on jätkatud Daytoni/Pariisi rahulepingu rakendamist. Koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga on olnud rahuldav. Paraku tekitavad tõsist muret Serblaste Vabariigi poliitiliste liidrite sõnavõtud, milles vaidlustatakse sõjaaegsete, tsiviilelanikkonda hõlmanud tapatalgute tõepärasus.

Bosnia ja Hertsegoviina peaks koos oma naabritega püüdma välja juurida piirkonnas leviva karistamatuse ja astuma samme sõjakuritegusid hõlmavate väljaandmise lepingute sõlmimiseks.

Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolne immuniteedilepe, mis sisaldab Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitlevaid sätteid, ei ole kooskõlas ELi ühiste seisukohtade ja juhtpõhimõtetega. Riik peab viima selle ELi seisukohtadega vastavusse.

Bosnia ja Hertsegoviina on jätkanud aktiivset osalemist piirkondlikes koostööalgatustes, sealhulgas Kagu-Euroopa koostööprotsessis (SEECP), piirkondlikus koostöönõukogus (RCC) ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA).

Bosnia ja Hertsegoviina suhted naaberriikidega on olnud stabiilsed, aga leppimise edendamiseks ja lahendamata küsimuste selgitamiseks on tehtud vähe, ehkki tegemist on Euroopa partnerluse olulise prioriteediga. Naaberriikidega on lahendamata eelkõige kaubandus- ja piiriküsimused.

Bosnia ja Hertsegoviina majandus näitas märkimisväärset langustendentsi 2008. aasta neljandas kvartalis, mil üleilmne kriis hakkas mõjutama reaalmajandust. Tendents jätkus 2009. aastal ning riiki tabas majanduslik surutis. Töötuse määr püsis väga kõrge. Riigi rahanduse kvaliteet halvenes veelgi ja seda iseloomustas peamiselt jooksvate kulude märkimisväärne suurenemine. Riik taotles abi Rahvusvahelise Valuutafondi programmist ja pidas läbirääkimisi kolmeaastase reservkrediidi lepingu üle. Hoolimata teatavast edust majanduspoliitika kooskõlastamisel riiklikul tasandil, oli valmisolek viia ellu struktuurireforme riigi eri piirkondades erinev.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Bosnia ja Hertsegoviina teinud vaid vähe uusi edusamme toimiva turumajanduse suunas. Selleks et riik suudaks tulla pika tähtaja jooksul toime Euroopa Liidu konkurentsisurve ja turujõududega, tuleb olulisel määral jätkata täiendavate reformide elluviimist.

Rahaline stabiilsus säilis, sest keskpank reageeris rahvusvahelisele finantskriisile asjakohaselt. Valuutakomitee süsteemi usaldusväärsus püsis endiselt väga kõrgel tasemel. Inflatsioonimäär alanes oluliselt kooskõlas rahvusvaheliste hinnasuundumustega. Maksebilansi tasakaal paranes ja selle põhjuseks oli peamiselt kiiresti kohanev kaubandusbilanss. Finantsvahenduse ekspansiooni aeglustumise tõttu on pangandussektor üleilmse kriisi mõju seni hästi talunud. Täheldatud on mõningaid üksikuid edusamme ettevõtluskeskkonna edendamisel, eelkõige ehituslubade väljastamise, vara ülekandmise, ettevõtjate registreerimise ja turult väljumise osas.

Riigi rahanduse kvaliteet ja jätkusuutlikkus on paraku veelgi halvenenud. Jooksvad kulud, iseäranis palgakulud ja sotsiaaltoetuste kulud on 2008. aastal märkimisväärselt suurenenud ning valitsemissektori osakaal SKPs on püsinud suur. Uusi edusamme ei ole täheldatud seoses riigiettevõtete ümberkorraldamise, võrgutööstuse liberaliseerimise ja erastamisprotsessiga. Töökohtade loomist ja tööturu tõhusat toimimist takistavad nõrk tootmisvõimsus ja struktuuri jäikus – suured sotsiaalkindlustusmaksed, väärad palgakujundusmehhanismid, suured ja halvasti suunatud sotsiaaltoetused ning tööjõu vähene liikuvus. Töötuse määr on väga kõrge ja varimajandus on endiselt tõsine probleem. Ettevõtluskeskkonnale avaldab negatiivset mõju ebatõhus haldamine. Välismaiste otseinvesteeringute ja riiklike investeeringute vähenemine on aeglustanud infrastruktuuri uuendamist.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud vaid üksikuid edusamme oma õigusaktide ja poliitika vastavusse viimisel Euroopa standarditega. Teatavaid edusamme on tehtud transpordisektoris, tolli, maksunduse, hariduse ja kultuuri valdkonnas ning mitmes õiguse, vabaduse ja turvalisusega seotud küsimuses. Kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumise, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ja riigiabi valdkonnas ning energeetika- ja keskkonnasektoris on seevastu tarvis teha märkimisväärseid jõupingutusi.

Vahelepingut on üldiselt rakendatud rahuldavalt. Sellegipoolest tuleb ettevalmistusi vahelepingu ja stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu nõuete täitmiseks kiirendada – see on Euroopa partnerluse oluline prioriteet. Bosnia ja Hertsegoviina haldussuutlikkust tuleb veelgi suurendada, et oleks võimalik kiiremini edasi minna stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamisega. Samuti peab riik tegema jõupingutusi täielikult toimiva ühtse majandusruumi kujundamiseks oma territooriumil, nagu on ette nähtud Euroopa partnerluse raames.

Bosnia ja Hertsegoviina on teinud teatavaid edusamme Euroopa partnerluse prioriteetide täitmisel siseturu valdkonnas. Kaupade vaba liikumise valdkonnas on üksikuid edusamme tehtud standardiseerimise, akrediteerimise, metroloogia ja turujärelevalve osas. Asjaomase valdkonna õigusliku raamistiku lähendamiseks ELi õigustikule ja vajaliku haldussuutlikkuse arendamiseks tuleb jõupingutusi jätkata.

Teenuste, asutamisõiguse ja äriühinguõiguse valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu. Ühtlustatud on liisingut käsitlevaid piirkondlike üksuste õigusakte, aga riigi tasandil on veel asutamata üks ühine pangandusjärelevalveasutus. Piirkondlike üksuste õiguslikud algatused kõnealuses valdkonnas on ebapiisavalt kooskõlastatud.

Kapitali vaba liikumise valdkonnas on täheldatud teatavat arengut. Serblaste Vabariigis on vastu võetud välisvaluutatehinguid käsitlevad õigusaktid. Teatavat edu on saavutatud tolli valdkonnas, aga asjaomaste õigusaktide vastavusse viimist ja haldussuutlikkust tuleb siiski suurendada. Kindlaks tuleb määrata tollitöö strateegia, eriti inimressursside haldamise, koolitamise ja infotehnoloogia osas. Maksunduse valdkonnas on rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamiseks vastu võetud uus aktsiisiseadus.

Konkurentsi valdkonnas on Bosnia ja Hertsegoviina saavutanud mõõdukat edu kartellidevastases võitluses. Riigiabi valdkonnas märgatavaid edusamme tehtud ei ole. Seni on vastu võtmata riigiabi käsitlevad asjakohased õigusaktid ja loomata sõltumatult tegutsev riigiabiamet. Riigihankemenetluse nõuetekohaseks rakendamiseks kogu riigis on tarvis jõupingutusi jätkata. Täiendavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimisest hoolimata on tehtud vaid üksikuid edusamme intellektuaalomandiõiguste jõustamisel. Kõnealuses valdkonnas tuleb täiendada õiguslikku raamistikku ja suurendada jõustamissuutlikk