Käesoleva aruandega teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu komisjoni siseauditi talituse (IAS) tehtud tööst vastavalt finantsmääruse artikli 99 lõikes 5 nõutule. See põhineb aruandel, mille koostas komisjoni siseaudiitor kõnealuse määruse artikli 99 lõike 3 alusel ning mis käsitleb IASi 2015. aastal valminud auditi- ja nõustamisaruandeid, mis on seotud komisjoni peadirektoraatide, talituste ja rakendusametitega . Kooskõlas oma õigusliku alusega sisaldab see kokkuvõtet teostatud siseauditite arvust ja liikidest, soovitustest ja nende soovitustega seoses võetud meetmetest. Käesolevas aruandes leiavad kajastamist ajavahemikus 1. veebruar 2015 – 31. jaanuar 2016 lõpetatud auditiaruanded. Pärast tähtaega 31. jaanuar 2016 rakendatud soovitusi arvesse ei võeta.

IASi täidetud auditiülesannete arvu suurenemine 2015. aastal võrreldes varasemate aastatega tuleneb peamiselt siseauditi funktsiooni komisjonisisesest tsentraliseerimisest. 2015. aastal sai siseauditi talitus juurde 60 uut ametikohta, mida ta on järk-järgult täitnud. Seetõttu sisaldas auditikava kooskõlas suurenenud suutlikkuse olemasoluga uusi ülesandeid. 2016. aasta lõplik auditikava sisaldab 101 auditiülesannet (v.a järelauditite ülesanded), millest 67 on kavandatud lõpule viia 2016. aastal.

IAS ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil kontrollitakse komisjoni eraldatud rahalisi vahendeid. Selliseid auditeid, mis hõlmavad individuaalsete abisaajate tasandit, korraldavad liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, teised konkreetsed komisjoni peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. IAS auditeerib siiski meetmeid, mille on võtnud komisjoni talitused, et teha järelevalvet liikmesriikide organite üle ning auditeerida neid organeid ja muid ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest vastutavaid organeid, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Vastavalt finantsmäärusele võib IAS neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis.

Siseauditi talituse missioon on pakkuda komisjonile sõltumatut ja objektiivset kindlust ning konsultatsiooni, mille eesmärk on pakkuda lisaväärtust ja parandada komisjoni tegevust. Siseauditi talitus aitab komisjonil saavutada oma eesmärke, kasutades süstemaatilist, distsiplineeritud lähenemisviisi, et hinnata riskijuhtimise, kontrollimise ja juhtimisprotsesside tõhusust ning anda soovitusi nende parandamiseks. Tema ülesannete hulka kuulub juhtimisprotsesside hindamine ja nende kohta asjakohaste soovituste andmine järgmiste eesmärkide täitmisel: asjakohase eetika ja väärtuste edendamine organisatsioonis, tõhusa organisatsioonilise tulemusjuhtimise ja vastutuse tagamine ning riski- ja kontrolliandmete tõhus edastamine organisatsiooni asjaomastele üksustele. Selle abil edendatakse komisjonis ja selle osakondades tõhusat ja tulemuslikku juhtimist. Siseauditi talituse sõltumatus on kindlaks määratud finantsmääruses ja ametijuhendis, mille on vastu võtnud komisjon. IAS annab kõikidest oma audititest aru auditi järelevalve komiteele. Auditi järelevalve komitee abistab volinike kolleegiumi, tagades, et IASi, endiste siseauditi üksuste ja Euroopa Kontrollikoja tööd võetakse komisjoni talitustes nõuetekohaselt arvesse ning et selle suhtes võetakse asjakohased järelmeetmed.

Täitmata soovituste koguarvu märkimisväärset suurenemist selgitab eelkõige asjaolu, et siseauditi funktsiooni tsentraliseerimisega on IAS siseauditi üksuste varasemad soovitused üle võtnud.

Auditeeritavad leidsid, et kokku on 1270 ehk 74 % ajavahemikus 2011–2015 antud heakskiidetud soovitustest rakendatud, mis tähendab, et kokku 455 soovituse (ehk 26 %) täitmine on veel pooleli. Nendest 455 täitmisel olevast soovitusest on üks liigitatud kriitiliseks, kuid selle täitmine ei ole hilinenud, ja 162 soovitust on väga olulised.

455 täitmisel olevast soovitusest on 220 täitmine hilinenud, mis moodustab 13 % heakskiidetud soovituste koguarvust, millest 31 väga olulise soovituse rakendamine on palju hilinenud (rohkem kui kuus kuud algsest tähtpäevast arvates). Sellele arvule tuleks lisada enne käesolevat aruandeperioodi (2011–2015) avaldatud auditiaruandest veel üks väga oluline soovitus, mille täitmine on pikalt hilinenud. Kokkuvõttes moodustavad need vaid 1,9 % ajavahemiku 2011–2015 heakskiidetud soovituste koguarvust.

Üldiselt leiab IAS, et olukord on hea ja võrreldav eelmiste aruannetega ning et see näitab komisjoni talituste hoolsust väga tähtsate soovituste rakendamisel, millega maandatakse kindlakstehtud riske. Siiski tuleb pöörata tähelepanu väga oluliseks liigitatud soovitustele, mille täitmisega on pikalt, st kauem kui kuus kuud hilinetud. Auditi järelevalve komiteed teavitati korrapäraselt IASi soovituste rakendamise seisust (juhtkonna antud hinnang ja IASi täidetud järelauditite ülesanded). Erilist tähelepanu pöörati väga olulistele soovitustele, mille rakendamine oli viibinud üle kuue kuu. Auditi järelevalve komitee otsustas võtta konkreetseid meetmeid, et vajaduse korral tuletada talitustele meelde nende kohustust rakendada IASi soovitusi.

Nende ajavahemikus 2011–2015 antud soovituste koguarv, mille suhtes tehti järelaudit, on 1004, samas kui auditeeritavad on teatanud, et 1270 on läbivaatamiseks valmis.

Audiitor on sulgenud 911 (91 %) kokku 1004 soovitusest, mis anti ja mille suhtes teostati järelaudit kõnealuses ajavahemikus. See tähendab, et IASi hinnangul ei saanud keskmiselt 9 % soovitustest pidada veel tegelikult rakendatuks ning seega on need pärast järelauditi lõpuleviimist sulgemata. See tähendab võrreldes eelmise aastaga (5 %-list) kasvu. See on seletatav asjaoluga, et IAS tegi mitu järelauditit 2015. aasta teisel poolel, mille käigus vaadati läbi ka nende soovituste rakendamise seis, millele auditeeritavad ei olnud veel andnud hinnangut „läbivaatamiseks valmis“. Enamik neist olid siseauditi üksuste soovitused, mille puhul IAS kasutas võimalust nende rakendamise seisu hindamiseks samal ajal, kui hinnati sama auditi teisi soovitusi, mis olid auditeeritava hinnangul „läbivaatamiseks valmis“. Lisaks hindas IAS edusamme, mis olid tehtud selliste väljavalitud soovituste rakendamisel, mis on otseselt seotud kindluse andmise protsessiga aasta tegevusaruannete protsessi raames, et anda peadirektoraatidele võimalus tugineda aasta tegevusaruandluses viimasele asjade seisule. Võrreldes varasemate aastatega oli see uus lähenemisviis.

Seda mõju arvestamata (st võttes arvesse ainult soovitusi, mille kohta on juhtkond teatanud, et need on „läbivaatamiseks valmis“) langeb pärast järelauditit veel täitmisel olevaks liigitatud soovituste üldmäär neljale protsendile, mis on kooskõlas eelmiste aruannetega.

4.Audititöö kokkuvõte

4.1.Järeldused tulemusauditite kohta

Vastusena komisjoni liikumisele tõhusama tulemuspõhise kultuuri suunas ja suuremale keskendumisele tasuvusele jätkas IAS 2015. aastal oma 2013.–2015. aasta strateegilise auditikava osana tulemusauditite ja olulisi tulemusaspekte sisaldavate auditite (kõikehõlmavad auditid) läbiviimist.

Kõnealuste auditite käigus käsitleti mitmeid tulemustega seotud aspekte:

–Peadirektoraadid ja talitused on silmitsi kasvava survega rahalistele vahenditele ja inimressurssidele, kuid samal ajal peavad nad tõendama, et nad täidavad oma eesmärke ja saavutavad tasuvuse. IAS keskendus 1) sellele, kuidas peadirektoraadid ja talitused haldavad ja jälgivad erieesmärke (ja annavad nende kohta aru), mis on nende kontrolli all ning mida on võimalik saavutada oma jõudude ja meetmetega, 2) sisemiste ressursside kasutamisele ja 3) sellele, kuidas hinnata sisemiste protsesside ja kontrollidega saavutatud kasu.

–Mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 pannakse suuremat rõhku tulemuste saavutamisele ning alusaktides võeti uute sätetega kasutusele mehhanismid, millega tahetakse tugevdada aastate 2014–2020 rahastamisprogrammide tulemusraamistikke.

IAS keskendus sellele, kuidas peadirektoraadid ja talitused haldavad ja jälgivad ELi poliitika tulemuslikkust ning esitavad selle kohta aruandeid. See kehtib nii rahastamisprogrammide kui ka kuludega mitteseotud meetmete kohta. Poliitilised eesmärgid määratletakse tavaliselt üldiste eesmärkide abil, milles peadirektoraadid ja talitused osalevad teataval määral. Üldiste eesmärkide saavutamist mõjutavad siiski ka muud välised tegurid ja kolmandad isikud.

Oma meetodite ja parima tava kohaselt käsitles IAS tulemuslikkust kaudsel viisil, st ta hindas, kas ja kuidas on juhtkond loonud oma tegevuse tulemuste (tõhusus ja tulemuslikkus) mõõtmiseks ettenähtud süsteemid. Selle lähenemisviisiga kavatseb IAS tagada eeskätt selle, et peadirektoraadid ja talitused on loonud tulemusraamistikud, sealhulgas tulemuste mõõtmise vahendid (st põhinäitajad) ja järelevalvesüsteemid . Osaliselt tuleneb see asjaolust, et paljudes rahastamisprogrammide alusaktides on sätestatud eesmärgid, mis on laiema ulatusega kui see, mida komisjon saab tegelikult üksinda saavutada. See tähendab, et eesmärgid ja SMART-näitajad tuleb esmalt kehtestada komisjoni tasandil, et võimalikult hästi eristada komisjoni konkreetseid eesmärke ja tulemusi rahastamisprogrammide omadest, mille saavutamine sõltub ka teistest olulistest asjaosalistest, eriti kui ELi programme rakendatakse koostöös ja kaudse eelarve täitmise raames (liikmesriigid, piirkonnad jne).

Järgmistes punktides kirjeldatakse IASi järeldusi tema 2015. aastal läbiviidud auditite erinevate tulemuslikkuse aspektide kohta.

4.1.1.Komisjoni peadirektoraatide, talituste ja rakendusametite tulemused: horisontaalsed protsessid (inimressursid, IT, pettusevastane võitlus jne)

4.1.1.1.Strateegiline planeerimine ja programmide koostamine

Strateegilise planeerimise ja programmide koostamise valdkonnas rakendab komisjon kindlat tulemusraamistikku, mis põhineb sellel, et 1) eelnevalt seavad peadirektoraadid ja talitused oma juhtimiskavades komisjoni poliitilistest suundadest tuletatud üldised ja konkreetsed eesmärgid, 2) mõõdetakse ja jälgitakse regulaarselt tulemusnäitajaid ja 3) antakse saavutuste kohta aru tegevuse aastaaruannetes. Kõnealustele detsentraliseeritud vastutusaladele on asutuse tasandil vastukaaluks peasekretariaat ja eelarve peadirektoraat, kes tagavad üldise raamistiku, koordineerivad tööd, juhendavad ja osutavad abi. IAS leidis, et vaja on teha rohkem jõupingutusi nii asutuse kui ka detsentraliseeritud tasandil, et veelgi parandada näitajate kvaliteeti. Auditijärgse meetmena on kesktalitused vahepeal strateegilise planeerimise ja programmide koostamise tsükli põhjalikult ümber kujundanud, mille tulemuseks olid eeskätt planeerimisdokumentide uued juhised novembris 2015. IAS ei ole järelauditit veel teinud. (Vt talituste töödokumendi 1. osa, punkt 1.2.)