EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.9.2017 COM(2017) 470 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE Seitsmes eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta









Sissejuhatus Seitsmendas aruandes käsitletaval perioodil oli ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldusel endiselt oluline roll, sest see aitas ELil ja Türgil ühiselt ja tulemuslikult Vahemere idaosa rändeprobleemiga tegeleda. Ehkki ühes päevas saabuvate rändajate arv on võrreldes suve-eelse perioodiga veidi suurenenud, on ebaseaduslikult piiri ületanud inimeste arv püsinud üldiselt väike (kuuenda aruande esitamisest saadik on see olnud keskmiselt 93 inimest päevas). Varasemaga võrreldes on märkimisväärselt vähenenud ka Egeuse meres hukkunute arv. Samuti on püsinud väike Kreeka-Türgi maismaapiiri ületanute arv. Ümberasustamine on jätkunud ühtlases tempos – Türgist on ELi ümber asustatud juba peaaegu 9 000 süürlast. Edusamme on endiselt tehtud ka Türgi pagulasrahastust (edaspidi „rahastu“) toetatavate projektide heakskiitmisel ja nende jaoks väljamaksete tegemisel. 2016.–2017. aastaks ette nähtud 3 miljardist eurost on praeguseks eraldatud 1,664 miljardit eurot 48 projektilepingu allkirjastamiseks (eelmine näitaja oli 1,572 miljardit eurot) ja väljamaksete summa on jõudnud 838 miljoni euroni (eelmine näitaja oli 811 miljonit eurot). Eelmistes aruannetes esile toodud probleemid paraku siiski püsivad. Eelkõige ei ole kiirenenud rändajate tagasisaatmine Kreeka saartelt Türgisse. Kreeka saartelt Türgisse tagasi saadetud isikute arv on ikka veel palju väiksem kui saartele saabunute arv ning kohalikele esmase vastuvõtu keskustele avalduv surve aina suureneb. ELi ja Türgi kõrgetasemelise poliitilise dialoogi raames toimunud kohtumisel 25. juulil 2017 kinnitasid mõlemad pooled uuesti oma pühendumust jätkata ELi-Türgi avalduse rakendamist. EL on endiselt pühendunud ELi-Türgi avalduse täielikule ja mittediskrimineerivale rakendamisele kõigis selle aspektides ning kõigi liikmesriikide suhtes, nagu kinnitati Euroopa Ülemkogu 22.–23. juuni 2017. aasta kohtumisel . 1.Praegune olukord Kuuenda aruande avaldamisele järgnenud ajal (9. juunist kuni 31. augustini 2017) on Türgist Kreeka saartele saabunud kokku 7 807 inimest, st keskmiselt 93 inimest päevas. Ehkki päevaste saabumiste arv on võrreldes suve-eelse perioodiga suurem, on see ikkagi tunduvalt väiksem avalduse tegemise eelsel kuul registreeritud saabumiste arvust. Pärast ELi-Türgi avalduse rakendamise algust on Egeuse merel registreeritud 113 hukkunut ja teadmata kadunud isikut . Avaldusele eelnenud aasta jooksul hukkus või jäi teadmata kadunuks 1 150 inimest.

[Andmed 35. nädala kohta kuni 31. augustini 2017] Rohkem kui kolme miljoni Süüriast , Iraagist ja muudest riikidest pärit pagulase majutamine oli Türgi ametiasutuste jaoks endiselt suur probleem ning nõuetekohaste vastuvõtu- ja elamistingimuste tagamine nõudis suuri jõupingutusi. Parem koordineerimine ja koostöö ELi koordinaator jätkab tihedat koostööd kõigi partneritega, et tagada ELi-Türgi avalduse ja selle rakendamise ühise tegevuskavaga seotud igapäevane suhtlus. Ühise tegevuskava rakendamine tähendab Kreeka järjepidevaid jõupingutusi ning tegevusabi, mida kõik liikmesriigid talle seejuures annavad. Pärast eelmise aruande avaldamist on komisjon aidanud Kreeka ametiasutustel koordineerida ja hallata saartel julgeoleku- ja turvakorraldust, ajakohastada saartel vastuvõtukeskusi ja elamistingimusi, kiirendada selliste rändajate (sealhulgas haavatavate rühmade) üleviimist riigi mandriosas asuvatesse spetsiaalsetesse rajatistesse, kelle suhtes on algatatud ametlik varjupaigamenetlus, kehtestada vajalikud menetlused teises etapis menetletavate varjupaigataotluste kuhjumise vähendamiseks, andes eelisõiguse saartel viibivatele varjupaigataotlejatele, ning suurendada väljasaatmiseelset ja kinnipidamissuutlikkust esmase vastuvõtu keskustega saartel, pidades silmas tagasisaatmise tempo kiirendamise vajadust. Eriti oluliseks peeti endiselt haavatavate rühmade tulemusliku kaitse meetmeid, näiteks korrati, et vastuvõtukeskustesse ja sealhulgas kõikidesse lapsi majutavatesse esmase vastuvõtu keskustesse on vaja määrata lastekaitseametnikud. ELi-Türgi avalduse tõhus rakendamine nõuab kõikide liikmesriikide pidevaid jõupingutusi, et reageerida kiiresti Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve poolt kindlaks tehtud vajadustele, sealhulgas võimaldada piisaval arvul lähetusi, mis kestavad piisavalt kaua ja on kooskõlas ettenähtud tingimustega. Eelkõige tuleks esmase vastuvõtu keskustega saartele lähetada varjupaigaeksperte ja selliseid asjatundjaid, kes on pädevad kindlaks tegema, kas varjupaigataotlejat tuleb käsitada haavatava isikuna. Eelmistes aruannetes esile toodud puudujääke ei ole paraku veel täielikult kõrvaldatud. 4. septembri seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet lähetanud Kreekasse 98 tõlki ja 96 liikmesriikide eksperti, kes on kõik saadetud esmase vastuvõtu keskustesse ja kellest 85 on juhtumite menetlejad. See tähendab, et praeguse seisuga on puudu 54 eksperti. Euroopa piiri- ja rannikuvalve on lähetanud ühisoperatsioonile Poseidon 888 ametnikku, kellest 35 tegeleb tagasivõtmisprotsessi toetamisega ELi-Türgi avalduse rakendamise raames. Tagasivõtmiskava rakendamiseks ELi-Türgi avalduse raames on septembris puudu 11 ja oktoobris 13 eksperti. Liikmesriikide lähetatud ja Europoli koolitatud külalisametnike reservi kuulub 278 eksperti. Neid on kolmekuulise rotatsiooni korras lähetatud teisese turvakontrolli tegemiseks viide Kreeka ja nelja Itaalia esmase vastuvõtu keskusse. 10 külalisametnikku on praegu lähetusel Kreeka esmase vastuvõtu keskustes ja kaks Europoli ametnikku on koordineerimise eesmärgil lülitatud Pireuses asuva Euroopa Liidu piirkondliku rakkerühma koosseisu. Euroopa Liidu piirkondlik rakkerühm on tähtis mere- ja maismaaoperatsioonide koordineerimisfoorum, mis aitab tagada teabe liikumise riiklike sidusrühmade ja ELi ametite vahel. Pärast aprillis alanud süvendatud tööd valdkondadevaheliste küsimuste lahendamiseks on rakkerühmal nüüd tavaks kutsuda oma kord kahe nädala tagant toimuvatele koosolekutele ka Kreeka ametiasutuste esindajaid.

Euroopa piiri- ja rannikuvalve on oma koostööd nii NATO kui ka Kreeka ja Türgi rannikuvalvega jätkanud. Türgi rannikuvalve on jätkanud aktiivset patrullimist ja Türgist lahkumise takistamist. Teavitamisalgatused Chíosel ja Lesbosel juba käimaolevate projektide põhjal on Sámosel ja Kosil hiljuti samuti sisse seatud infopunktid, mille kaudu jagatakse rändajatele ja varjupaigataotlejatele teavet nende õiguste, kohustuste ja valikuvõimaluste, sealhulgas varjupaiga saamise või tagasipöördumise kohta. Komisjon on infopunktide tähtsust rõhutades ärgitanud Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistust seadma sellised punktid sisse kõikides esmase vastuvõtu keskustes. Peamised ülesanded ja järgmised sammud ·Liikmesriigid peavad kiiremas korras tegema kättesaadavaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve nõutud töötajad. ·Jätkata tuleks ühiseid pingutusi ELi-Türgi avalduse rakendamise ühise tegevuskava elluviimiseks. 2.Kõigi uute ebaseaduslike rändajate Kreekast Türgisse tagasisaatmine Avalduses on ette nähtud, et kõik pärast 20. märtsi 2016 Türgist Kreeka saartele saabuvad uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet . Ülevaade olukorrast Alates eelmise aruande avaldamisest on ELi-Türgi avalduse raames kuni 4. septembrini 2017 tagasi saadetud 97 Türgi kaudu Kreekasse sisenenud isikut, sealhulgas 11 süürlast. Lisaks oli tagasisaadetute seas alžeerlasi (30), pakistanlasi (27), bangladeshlasi (5), iraaklasi (4), marokolasi (3), kamerunlasi (2), haitilasi (2), iraanlasi (2), nigeerlasi (2), senegallasi (2), liibanonlasi (1), afgaane (1), egiptlasi (1), kongolasi (1), gambialasi (1), côte-d’ivoire’lasi (1) ja zimbabwelasi (1). ELi-Türgi avalduse jõustumise järel Türgisse tagasi saadetud rändajate koguarv on 1 896 . Kreeka saartelt Türgisse tagasisaadetud isikute arv on endiselt palju väiksem kui saabunute arv ning seetõttu on esmase vastuvõtu keskused saartel pidevalt kasvava surve all. Selle põhjuseks on ühelt poolt mahajäämuse kuhjumine Kreeka saartel esitatud varjupaigataotluste menetlemise teises etapis ning teiselt poolt ebapiisavad tagasisaatmiseelsed menetlused ja puudulik kinnipidamissuutlikkus eelkõige Chíosel ja Sámosel. Lesbosel ja Kosil on väljasaatmiseelse kinnipidamise suutlikkust vahepeal suurendatud. Teises astmes negatiivse varjupaigaotsuse saanud rändajate tuvastamise ja kinnipidamise muudab keeruliseks peavarjuvõimalusi käsitleva ajakohastatud teabe puudumine. Seetõttu on tungivalt tarvis hakata registreerima saartel ametlikult majutatud rändajaid. Sellele peaks järgnema rändajate kohaloleku ja nende varjupaigataotluste menetlemise seisu järjepidev kontrollimine. Pärast viimast aruannet on vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmist saadud rahalise ja/või mitterahalise toetuse abil vabatahtlikult saartelt päritoluriiki tagasi pöördunud 372 ning riigi mandriosast 929 rändajat. Seega on programmi alates selle käivitamisest 2016. aastal kasutanud kokku ligikaudu 10 029 rändajat. Kreekat innustatakse kasutama täielikult ära ELi rahastatavaid ühiseid tagasisaatmisprogramme (eelkõige Euroopa reintegratsioonivõrgustiku programmi) ja neis igakülgselt osalema, et nende abil oma suutlikkust suurendada. Selleks peaks ta tegema tihedat ja ennetavat koostööd peamiste rakendusasutustega ning kasutama maksimaalselt ära kogu pakutava abi. Viiel esmase vastuvõtu keskusega saarel viibivad endiselt alaliselt Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni esindajad, et tutvustada seal vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerumise programmi ning pakkuda inimestele individuaalset nõustamist.

Seni on Türgi ametiasutustele rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud 57 tagasipöördunud mittesüürlast: kahele isikule on antud pagulase staatus, 39 taotlust on menetlemisel ja üheksa isiku suhtes on tehtud negatiivne otsus . Päritoluriiki on tagasi saadetud 831 isikut. Praeguseks on kõik tagasipöördunud süürlased ajutise kaitse saamiseks eelnevalt registreeritud, välja arvatud 16 isikut, kes otsustasid vabatahtlikult Süüriasse naasta; 19 süürlast otsustas jääda Türgi ametiasutuste pakutavatesse eluruumidesse ja 177 eelistas elada mujal. Õiguslikud meetmed Kreeka saartel on varjupaigateenistuse poolt esimeses astmes taotluse vastuvõetamatuse või põhjendamatuse tõttu tehtud 5 225 negatiivse otsuse peale esitatud seni kokku 4 160 apellatsioonkaebust . Nende 4 160 kaebuse kohta on seni tehtud 2 398 teise astme otsust (58 %). Siiani esitatud 556 varjupaigataotluse vastuvõetamatust käsitlevast apellatsioonkaebusest on teise astme apellatsiooniotsusega esimeses astmes tehtud otsust 135 juhul kinnitatud ning 421 juhul on see tagasi võetud . 1 590 varjupaigataotluse põhjendamatust käsitlevast otsusest on teises astmes kinnitatud 1 560 esimese astme negatiivset otsust ning tagasi võetud 17 negatiivset otsust. 13 juhul on taotlejale võimaldatud täiendav kaitse. Aruandeperioodil lõpetati 252 apellatsioonijuhtumit ilma, et oleks otsustatud apellatsiooni põhjendatuse üle, st jõusolevate kaudsete ja sõnaselgete tagasivõtmiste tulemusel. Apellatsioonikomiteede ja neid abistavate raportööride arv, kes aitavad kokku koguda juhtumi asjaolusid, apellandi väiteid ja teavet tema päritoluriigi kohta, ei ole eelmise aruande avaldamisest saadik muutunud. Kreeka apellatsiooniamet on jätkanud töövoogude parandamist, näiteks parandades juhtumite prioriseerimist Kreeka registreerimis- ja isikutuvastusteenistuse esitatava peavarjuvõimaluste loetelu alusel või tehes edusamme aegade broneerimiseks mõeldud planeerimise IT-vahendi alalisel kasutuselevõtmisel, mis võib muuta komiteedel lihtsamaks oma tööd ka toimikujärgse päritoluriigi alusel spetsialiseerida. Lisaks apellatsiooniametile asjakohaste töövahendite (s.o bürootarvete ja -seadmete) tagamisele sooviti nende sätete rakendamisega parandada apellatsioonikomiteede tööd ja vähendada aega, mille jooksul apellandid peavad saartel teise astme otsust ootama, s.o võimaldades anda rahvusvahelist kaitset neile, kes seda vajavad, ja kohaldada ebaseaduslike rändajate suhtes tagasisaatmismenetlust. Nendest jõupingutustest hoolimata toimub apellatsioonikomiteedes otsuste tegemine endiselt aeglaselt (alates eelmise aruande avaldamisest ligikaudu 30 otsust nädalas). Seni on ELi-Türgi avalduse raames tehtud ainult 1 699 otsust – 132 vastuvõetavuse ja 1 567 põhjendatuse kohta. Kreeka ametiasutused tunnistavad apellatsioonikomiteede töö kiirendamise olulisust ja hädavajalikkust ning kaaluvad selleks võimalikke edasisi meetmeid. 10. märtsil 2017 oli Kreeka riiginõukogu täiskogus arutamisel kaks juhtumit, mille raames käsitleti küsimust, kas Türgit võib pidada turvaliseks kolmandaks riigiks, kuhu tagasi saata kaks süürlasest varjupaigataotlejat, kes olid edasi kaevanud teise astme otsused, milles kinnitati esimese astme otsust nende juhtumite vastuvõetamatuse kohta. Need juhtumid ei ole endiselt lahendust leidnud ja otsuse langetamise kuupäeva ei ole seni määratud. Operatiivtegevus Kreeka ametiasutuste andmetel viibib saartel praegu 13 372 rändajat. Ametlikult olid Kreeka ametiasutused näinud esmase vastuvõtu keskusega saartel pagulaste vastuvõtmiseks ette 5 576 kohta, mida haldab Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistus, ja saatjata alaealiste jaoks 228 kohta rajatises, mida haldab Kreeka riiklik ühiskondliku solidaarsuse keskus. ÜRO pagulaste ülemvoliniku rakendatava üüriprogrammi raames on kättesaadavaks tehtud veel 1 031 lisakohta . Kreeka ametiasutused on komisjoni toel jätkanud tööd tingimuste parandamiseks esmase vastuvõtu keskustes ja saartel. Selleks on ajakohastatud keskuste ruume ja kehtestatud tõhusamad menetlused. Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistus on alustanud iga esmase vastuvõtu keskusega saare kohta seal leiduvate peavarjuvõimaluste loetelu koostamist. Komisjoni toetusel on alustatud neis loeteludes sisalduvate andmete vahetamist Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistuse, Kreeka varjupaigatalituse ja apellatsioonikomiteede vahel ning see aitab hõlpsamalt kahandada varjupaigataotluste menetlemises nii esimeses kui ka teises astmes tekkinud mahajäämust. Kreeka vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistus peab nüüd neid loetelusid, sealhulgas omavalitsuste hallatavates laagrites ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku üüriprogrammi raames saadaolevaid peavarjuvõimalusi käsitlevaid loetelusid regulaarselt ajakohastama ning neid asjaomaste ametiasutustega korrapäraselt jagama.

Kosi saarel lõppesid augustis ehitustööd väljasaatmiseelse kinnipidamiskeskuse rajamiseks tagasisaatmise edendamise eesmärgil. Keskuses on kokku 500 kohta. Lõppenud on ka tööd Lesbose esmases vastuvõtukeskuses paikneva väljasaatmiseelse kinnipidamisala suurendamiseks. Väljasaatmiseelses kinnipidamiskeskuses on nüüd kokku 210 kohta. Sámose jaoks allkirjastatud ministrite ühisotsus, mille alusel on sõlmitud leping väljasaatmiseelse kinnipidamiskeskuse rajamiseks esmase vastuvõtukeskuse juurde, aga töid ei ole veel alustatud, sest selleks ettenähtud ala kasutatakse rändajate majutamiseks. Need rändajad tuleb kiiresti üle viia mõnda muusse kohta. Chíosel ei ole väljasaatmiseelse kinnipidamiskeskuse arendamisel edu saavutatud, eelkõige kohaliku vastuseisu tõttu. Kreeka politsei on koostanud kõikide esmase vastuvõtu keskuste jaoks evakuatsioonikavad ja jaganud need keskuste koordinaatoritele. Kõigis esmase vastuvõtu keskustes on korraldatud turvaõppusi ning Chíosel, Kosil, Lérosel, Sámosel ja Lesbosel on edukalt läbi viidud evakueerimisõppus. Kõigist seni astutud sammudest saartel valitseva olukorra parandamiseks paraku ei piisa ja Kreeka ametiasutustel palutakse võtta vajalikke meetmeid, mida soovitati juba eelmises aruandes. Eelkõige tuleks vähendada taotluse koostamise ja esitamise vahelist aega vastavalt varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikele 2, mille kohaselt peavad Kreeka ametiasutused tagama, et varjupaigataotlust esitaval isikul oleks tegelik võimalus esitada see võimalikult kiiresti. ELi rahaline toetus Kreekale Edu on saavutatud rändega seotud vajaduste jätkusuutlikuma rahuldamise püüetes. Rahastamisvahendist „Erakorralise abi andmine liidus“ eraldatud erakorralise toetuse ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ja Sisejulgeolekufondist eraldatud erakorralise abi kasutamiselt on järk-järgult üle mindud rahastamisele kahe viimatinimetatud fondi raames hallatavatest Kreeka mitmeaastastest riiklikest programmidest. Kooskõlas 2017. aastal Kreeka vastuvõtukeskuste jaoks koostatud finantsplaneeringuga on Kreeka ametiasutused võtnud vajalikke meetmeid, et tagada saartel pakutavate vastuvõtuteenuste ja saatjata alaealistele ette nähtud majutusasutuste haldamise rahastamine riiklikest programmidest. 16. augustil 2017 vaadati Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames hallatav Kreeka riiklik programm läbi, et toetada lisavahenditega (28 miljonit eurot) selliseid prioriteetseid valdkondi nagu lõimimine ja tagasisaatmine. Seega on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ja Sisejulgeolekufondist Kreeka riiklike programmide jaoks 2014.–2020. aastaks eraldatav summa kokku 537 miljonit eurot. Lisaks on alates 2015. aastast Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist eraldatud kokku ligikaudu 371,2 miljonit eurot erakorralist abi, et aidata Kreekal ajakohastada vastuvõtukeskusi ning parandada riigi rände-, varjupaiga- ja piirihaldussuutlikkust. See abi hõlmab ka ÜRO pagulaste ülemvolinikule 6. ja 31. juulil 2017 antud kahte toetust, millega aidatakse Kreeka valitsust ja mis on suunatud Egeuse mere idaosa saartele, kus tuleb tagada katkematu teenuste osutamine. Samal ajal kantakse meetmeid erakorralise abi alt üle Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames hallatavatesse Kreeka riiklikesse programmidesse. 4. septembri 2017. aasta seisuga oli rahastamisvahendist „Erakorralise abi andmine liidus“ eraldatud 410,6 miljonit eurot lepingute sõlmimiseks 15 humanitaarpartneriga. Kooskõlas 2017. aastal Kreeka vastuvõtukeskuste jaoks koostatud finantsplaneeringuga kalduvad rahastamisvahendi „Erakorralise abi andmine liidus“ prioriteedid nüüd tasapisi pagulaslaagritest üüritud eluruumide poole (kuni 30 000 inimesele) ning selle poole, et mitmeotstarbelist sularahaprogrammi laiendataks ka toidule, kui tingimused seda võimaldavad. Nende kahe prioriteedi jaoks käivitati 2017. aasta juulis programm „Erakorraline toetus lõimumiseks ja majutuseks“. Programmi raames on sõlmitud kaks lepingut (väärtusega vastavalt 93,5 miljonit ja 57,7 miljonit eurot) ÜRO pagulaste ülemvolinikuga, kes juba rakendab eluruumide üürimise meetmeid koostöös partnerite ja kohalike ametiasutustega. Täiendavate vajaduste rahuldamiseks on kuni aasta lõpuni võimalik kasutada 34,9 miljonit eurot. Selles raamistikus on lõpusirgel uute projektide teemalised läbirääkimised humanitaarpartneritega, aga ka läbirääkimised uute eraldiste saamiseks käimasolevate projektide jaoks. Peamised ülesanded ja järgmised sammud ·Varjupaigataotluste menetlemist tuleb oluliselt kiirendada ja apellatsioonikomiteedes tehtavate otsuste arvu märkimisväärselt suurendada, seades esikohale saartel esitatud apellatsioonkaebused ja tõstes ELi-Türgi avalduse raames Türgisse tagasisaatmise tempot. ·Kõigil saartel tuleb tagada nõutav vastuvõtusuutlikkus ja väljasaatmiseelse kinnipidamise suutlikkus. ·Tagada tuleb Kreeka riiklike programmide raames kättesaadavate ELi vahendite õigeaegne, tõhus ja tulemuslik kasutamine. 3.Üks ühele ümberasustamine Türgist ELi Ülevaade olukorrast

4. septembri seisuga oli 1:1 ümberasustamiskava raames Türgist ELi ümber asustatud kokku 8 834 süürlast. Aruandeperioodil on 15 liikmesriiki (Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa ja Soome) ümber asustatud 2 580 süürlast. Praeguseks heakskiidetud ja ümberasustamist ootavate isikute koguarv on 1 831. Pärast 2017. aasta maikuu tipptulemust kergelt kahanenud igakuiste ümberasustamiste näitajat tuleb suurendada, kinnitamaks, et Türgis viibivate Süüria pagulaste jaoks on ELi siirdumiseks olemas seaduslik tee. Selleks et täita 2017. aastaks antud 25 000 ümberasustamislubadust, millest on varasemates aruannetes juttu olnud, tuleb ümberasustamise stabiilset tempot hoida. Liikmesriigid teevad täiendavate ümberasustamiste ettevalmistamisel endiselt edusamme. Nad korraldavad muu hulgas missioone Türgisse, et ümberasustamiskandidaatidega vestelda. Türgi ametiasutused on esitanud 2017. aastal ÜRO pagulaste ülemvolinikule uued kandidaatide nimekirjad peaaegu 23 500 isikuga. 13 liikmesriiki ei ole Türgist veel pagulasi ümber asustanud, aga Malta korraldas juulis kandidaatide valimise missiooni Türgisse, Küpros kavatseb pagulasi ümber asustada eelolevatel nädalatel ning Horvaatia on suurendanud oma ümberasustamislubadust 30-st 150 inimeseni ja kavatseb teha oktoobris kontrollkülastuse. Sloveenia on esitanud ÜRO pagulaste ülemvolinikule oma taotluse asustada ELi-Türgi avalduse raames ümber 60 inimest. Operatiivtegevus Küsimustik, mille töötas välja ELi delegatsioon koostöös liikmesriikide ja ÜRO pagulaste ülemvolinikuga ning millega soovitakse anda süürlastest ümberasustamiskandidaatidele vastuvõtvate liikmesriikide kohta põhjalikku teavet, võetakse peagi kasutusele süürlastest kandidaatidega peetavatel vestlustel eesmärgiga vähendada väljalangejate arvu. Peamised ülesanded ja järgmised sammud ·Tuleb tagada piisav ümberasustamise tempo. 4.Uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine Ei ole tõendeid, et jõupingutused Vahemere idaosa rändetee kontrolli alla saamiseks oleksid kaasa toonud Türgist lähtuvate rändeteede olulise muutuse. Alates kuuenda aruande avaldamisest on aga hoolimata Türgi operatsioonidest „Aegean Hope“ ja „Safe Med“ ajavahemikus 9. juunist 3. septembrini Türgist Itaaliasse saabunud 23 laeva kokku 1 363 rändajaga ning Küprosele kaks laeva kokku 228 rändajaga, kes olid kõik süürlased. Türgi ja Bulgaaria ning Türgi ja Kreeka vahelisel maismaapiiril viimasel kuuel kuul avastatud ebaseaduslike piiriületuste arv tundub püsivat üldiselt väike: päevas on keskmiselt registreeritud ligikaudu 12 ebaseaduslikku piiriületust Kreekasse ja 2 Bulgaariasse. Viimases kvartalis on Kreeka-Türgi piiril siiski täheldatud ebaseaduslike piiriületuste arvu suurenemist. Sellel perioodil registreeriti päevas keskmiselt 18 piiriületust ning olukorda tuleks seetõttu tähelepanelikult jälgida. Praegu on Bulgaaria-Türgi maismaapiiril lähetuses 87 ning Türgi-Kreeka maismaapiiril 20 Euroopa piiri- ja rannikuvalve ametnikku. 5.Vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava

Läbirääkimised vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava standardse töökorra üle, mida peetakse osalisriikide ja Türgi vahel ning mille eesmärk on töökorras võimalikult peatselt kokkuleppele jõuda, edenevad hästi. Standardse töökorra kiire kokkuleppimine ja selle jõustamise otsuse vastuvõtmine annaks avalduse rakendamisele uut hoogu ning võimaldaks süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi. 6.Viisanõude kaotamine Nagu eelmistes aruannetes rõhutatud, takistab viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamist asjaolu, et senini on täitmata seitse olulist kohustust: ·anda välja ELi standarditega täielikult kooskõlas olevaid biomeetrilisi reisidokumente; ·võtta vastu tegevuskavaga ette nähtud korruptsioonivastased meetmed; ·sõlmida Europoliga operatiivkoostööd käsitlev kokkulepe; ·vaadata kooskõlas Euroopa standarditega läbi terrorismi käsitlevad õigusaktid ja tavad; ·viia ELi standarditega vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid; ·teha kõikide ELi liikmesriikidega tõhusat õigusalast koostööd kriminaalasjades; ·rakendada kõiki ELi-Türgi tagasivõtulepingu sätteid, sealhulgas 1. oktoobril 2017 jõustuvat sätet kolmandate riikide kodanike kohta. Komisjon kutsub Türgit endiselt üles täitma võimalikult kiiresti kõik viisanõude kaotamise tegevuskava seni täitamata kohustused. Komisjon ja Türgi jätkavad lahenduste leidmiseks dialoogi, mille raames käsitletakse ka õiguslikke ja menetluslikke muudatusi, mis on vajalikud kõigi täitmata kohustuste täitmiseks. 7.Türgi pagulasrahastu Kuuenda aruande avaldamise järel on komisjon kiirendanud oma jõupingutusi pagulaste ja Türgi vastuvõtvate kogukondade kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks. Eraldatud 2,9 miljardist eurost on juba allakirjutatud 48 projektilepingu jaoks ette nähtud kokku 1,664 miljardit eurot (eelmise aruande avaldamise ajal oli see näitaja 1,572 miljardit). Nii humanitaar- kui ka muu abi andmiseks on kokku välja makstud 838 miljonit eurot (eelmise aruande avaldamise ajal oli see näitaja 811 miljonit) . 28. juunil 2017 toimunud viimasel juhtkomitee koosolekul leiti, et rahastu koordineeritaval rahastamisel on kohapeal endiselt tugev vahetu mõju. Juhtkomiteele tutvustati rahastu tulemuste raamistikus toimunud järelevalve esimesi tulemusi . Komisjon teeb Türgi ametiasutuste ja teiste partneritega tihedat koostööd tagamaks, et 2017. aasta lõpuks oleks lepingutega kaetud peaaegu kogu eraldatud summa – 1,4 miljardit eurot – ning et projektide rakendamine ja väljamaksete tegemine jätkuks võimalikult kiiresti. Rahastu raames pööratakse eriti suurt tähelepanu pagulaste inimõiguste olukorrale kõikjal, kus nad viibivad, ning toetatakse eelkõige naisi, lapsi ja puudega inimesi.

Komisjon on jätkanud oma püüdlusi muuta pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele antav rahastu toetus kõikidel tasanditel nähtavamaks, et üldsus oleks rahastust teadlik ja toetaks seda. On oluline, et Türgi annaks neisse püüdlustesse oma panuse, ka ühisalgatuste kaudu. Humanitaarabi Humanitaarstrateegia rakendamine rahastu raames jätkub kindlaksmääratud tempos . 593 miljonit eurot on kaetud lepingutega, mis hõlmavad 35 humanitaarabiprojekti 19 partneriga ning mille raames tegeletakse põhivajaduste rahuldamise, kaitse, hariduse ja arstiabi võimaldamise, toitlustamise ja peavarju andmisega. Lepingutega kaetud 593 miljonist eurost on seni välja makstud 463 miljonit. Hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu toetatavate haavatavate pagulaste arv on kiiresti kasvanud 860 000 inimeseni . 2017. aasta lõpuks on komisjonil kavas toetada hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu 1,3 miljonit pagulast. Pagulasi takistavad hädaolukorra sotsiaalse turvavõrguga ühenduse saamisel peamiselt registreerimisega seotud probleemid ning EL ja Türgi teevad nüüd koostööd selleks, et teha kindlaks lahendused, millega tagada kõikidele haavatavatele pagulastele võimalus toetust taotleda. Juulis tehti pagulaste perekondadele teised maksed haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannete projekti raames (makseid tehakse kord kahe kuu järel). Neid makseid tehti seekord 72 000 inimesele ja komisjon eeldab, et tema kõigi aegade suurima hädaolukorras hariduse andmise programmist saab selle rakendamise esimesel aastal vahetut kasu 230 000 last. Esmatasandi arstiabi, sealhulgas füüsilise taastusravi ja vaimse tervishoiu, samuti mitteformaalse hariduse ja kaitse valdkonnas rakendatakse praegu koos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja teiste partneritega muid humanitaarabiprojekte. Kaitse valdkonna tegevus on eelkõige suunatud pagulaste abistamisele nende registreerimisel ja neile asjakohaste teenuste pakkumisele Türgi valitsuse ja valitsusväliste organisatsioonide poolt. Komisjon ja tema partnerid teevad tööd lepingute koostamiseks ja viimistlemiseks Türgi humanitaarabi 2017. aasta rakenduskava raames. Seda tööd koordineeritakse Türgi ministeeriumidega. Pagulasrahastus humanitaarabi jaoks ette nähtud 714 miljoni euro kasutamisel keskendutakse endiselt mitme kõige haavatavama pagulasrühma toetamisele Türgis ja püütakse suunata neid valitsuse pakutavate teenuste juurde. Vahendeid jaotatakse peamiselt ikka veel hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu . Esimesed lepingud loodetakse alla kirjutada 2017. aasta septembris. Muu abi Pagulasrahastus muu abi jaoks ette nähtud 1,071 miljardit eurot on nüüd lepingutega kaetud ja väljamaksed projekte rakendavatele partneritele on jõudnud 375 miljoni euroni.

15. juunil 2017 kirjutati Maailmapangaga alla 50 miljoni euro suurusele projektile, mille raames edendatakse lühi- ja pikaajalist tööhõivet pagulaste jaoks ja vastuvõtvates kogukondades ning rahastatakse töö eest sularahas tasumise programme ja kutse- ja keeleõpet 15 000 inimese jaoks kümnes provintsis. 1. septembril 2017 kirjutati pangaga KfW (Kreditanstalt für Wiederaufbau) alla 45 miljoni euro suuruse projekti pikendamise otsusele, et hankida lisaks kindla konstruktsiooniga koolide ehitamisele, mille lepingud on juba sõlmitud, 40 moodulitest kokkupandavat koolimaja, mille saaks avada algaval kooliaastal. 13. juunil 2017 võttis ELi piirkondliku usaldusfondi tegevjuhtkond vastu neli tegevusettepanekut (st ettepanekud rahastada projekte Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikust usaldusfondist („ELi piirkondlik usaldusfond“)) väärtusega 131,5 miljonit eurot. Kolme ettepaneku eesmärk on parandada Süüria pagulaste juurdepääsu tervishoiuteenustele, tugevdada Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vastupidavust ning edendada eluks vajalikke oskusi mittesüürlasest pagulaste seas. Neljandas ettepanekus keskendutakse naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamisele. See ettepanek näitab, kui suurt tähtsust omistatakse pagulasrahastu raames soolisele võrdõiguslikkusele ja inimõigustele üldisemalt. 20. juulil 2017 kohandati kahte erimeedet, et aidata paremini katta Türgis viibivate pagulaste vajadusi. 2016. aasta juuli erimeedet, mille rakendamiseks oli ette nähtud 1,415 miljardit eurot, muudeti ja selle eelarvet suurendati 10 miljoni euroni. Samuti kohandati selle eesmärke, et hõlbustada ülejäänud projektide lepingute sõlmimist rahvusvaheliste finantsasutustega. Kohandamine võimaldab rahastada uue haigla ehitamist Hatay provintsis – seda projekti rakendab Prantsusmaa Arenguagentuur (Agence Française de Développement) – ja paigaldada eespool nimetatud moodulkoolimajad. 2016. aasta aprilli erimeedet, mille rakendamiseks oli ette nähtud 60 miljonit eurot, muudeti koos Türgi Rändehalduse Peadirektoraadiga, et suurendada selle kohaldamisala ja hõlmata ka selline Türgi ametiasutustele antav toetus, mille eesmärk on parandada nende suutlikkust hallata, vastu võtta ja majutada ELi liikmesriikidest Türgisse tagasisaadetud rändajaid. Pärast viimase aruande avaldamist on EL võtnud mitmesuguseid meetmeid, et aidata toime tulla kohalikule taristule ja kohalikele teenustele avalduva survega. Näiteks on Kilises maikuus ametlikult avatud esimene rändajate tervisekeskus olukorda märkimisväärselt leevendanud: seal on juba arstiabi saanud ligikaudu 15 000 patsienti, sealhulgas üle 600 raseda . Ankaras peaks uus rändajate tervishoiukeskus avatama 2017. aasta septembris. Praegu valmistatakse kriisist enim mõjutatud provintside jaoks ette täiendavaid tervishoiu- ja omavalitsustaristuprojekte, mis hõlmavad eelkõige vee- ja kanalisatsiooniteenuseid. Peamised ülesanded ja järgmised sammud ·Kiiresti tuleb sõlmida lepingud erimeetmete ja humanitaarabi 2017. aasta rakenduskava raames seni elluviimata tegevuse jaoks ja tagada selle tegevuse tulemuslik rakendamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. 8.Tolliliidu edasiarendamine ELi ja Türgi kõrgetasemelise poliitilise dialoogi raames toimunud kohtumisel 25. juulil 2017 nõustusid mõlemad pooled, et tolliliidu ajakohastamine on endiselt üks ELi-Türgi suhete prioriteet. Seetõttu kutsub komisjon nõukogu üles viima lõpule töö komisjoni ettepanekuga alustada Türgiga läbirääkimisi ajakohastatud kahepoolse kaubandussuhete raamistiku üle . See võimaldab alustada läbirääkimisi, et sõlmida oluline leping, mis aitaks päästa valla ELi ja Türgi kaubandus- ja majandussuhete kasutamata potentsiaali, kui seda kohaldaksid kõik liikmeriigid. 9.Ühinemisprotsess Ühinemisläbirääkimiste raames on siiani avatud 16 peatükki ning üks neist on ajutiselt suletud. Asjaomaseid kohtumisi aruandeperioodil ei toimunud. EL ootab Türgilt, et riik järgiks demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid.

10.Humanitaartingimused Süürias Humanitaarolukord on Süürias endiselt äärmiselt murettekitav. Seda ilmestab asjaolu, et sisepõgenikke, kellest paljud on pidanud korduvalt asukohta vahetama, on 6,3 miljonit, ning kiireloomulist abi vajab 13,5 miljonit inimest. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2017. aasta üleskutsega olukorra parandamiseks Süürias võeti eesmärk koguda 3,3 miljardit eurot, millest nüüdseks on koos 35 %. Pärast vaenutegevuse eest kaitstud tsoonide sisseseadmist Süürias on vägivald mõnes piirkonnas kuuldavasti vähenenud, aga tsiviilisikute humanitaar- ja julgeolekutingimused on paljudes riigi osades endiselt äärmiselt rusuvad. Juulis toimusid Süüria loodeosas sõjalised operatsioonid ja omavahel võitlesid erinevad relvastatud rühmitused. Surma sai ka tsiviilisikuid ning mõned humanitaarabimeetmed tuli ajutiselt peatada ja üks tähtis piiripunkt Türgiga ajutiselt sulgeda. Laialdast sundrännet, samuti suurt vajadust tervishoiuteenuste, puhta vee, toidu ja tarbekaupade järele täheldatakse endiselt Ar-Raqqah’s . Valitusväliste relvastatud rühmituste kontrolli all olevates piirkondades on humanitaarolukord äärmiselt murettekitav, pidades silmas suurt puudust kõigest eluks vajalikust. Olukord tundub halvenevat ka Süüria kaguosas, kus riigisiseste põgenike arv aina kasvab. Kõige suuremaks probleemiks on juurdepääs raskesti ligipääsetavates kohtades elavale hinnanguliselt 4,5 miljonile inimesele, sealhulgas ümberpiiratud aladel elavale 540 000 inimesele, ehkki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni humanitaarkonvoidel oli juulikuus võimalik pääseda mõnda raskesti ligipääsetavasse kohta ja ümberpiiratud Nashabiyeh’ linna. 2017. aastal on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni abi seni jõudnud vaid 13 %-ni abivajavatest inimestest raskesti ligipääsetavates kohtades ja 39 %-ni abivajavatest inimestest ümberpiiratud aladel. Humanitaartöötajad on teatanud paljudest takistustest humanitaarabi kättetoimetamisel. Aina olulisemaks muutub piiriülene abi. Suurem osa piiriülestest abisaadetistest väljub Türgist ja Jordaaniast ning mõlemad riigid jätkavad erinevate ühendusteede loomist abi saatmise hõlbustamiseks. EL toetab Türgist Süüria põhjaossa suunduvaid elupäästvaid piiriüleseid operatsioone, pakkudes humanitaarabi partnerorganisatsioonide kaudu toitu, vett, peavarju, arstiabi ja kaitset neile, kes seda kõige rohkem vajavad. Rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide uuesti registreerimine ja nende suhtes valitsev regulatiivne keskkond Türgis näib mõjutavat nende suutlikkust korraldada Süüriasse abioperatsioone. Eskaleeruva vägivalla ja üha kasvavate humanitaarvajaduste tõttu kutsub EL järjekindlalt kõiki osalisi üles täitma rahvusvahelise humanitaarõiguse raames võetud kohustusi ning tagama esmajoones tsiviilisikute kaitse olenemata sellest, kust operatsioon algab, sealhulgas Türgist ja Jordaaniast. See kehtib ka vaenutegevuse eest kaitstud tsoonide sisseseadmise suhtes Süürias. EL tervitab kõiki selliseid algatusi, kuid tuletab meelde, et igal juhul tuleb järgida rahvusvahelist humanitaarõigust. 11. Kokkuvõte ELi-Türgi avaldus annab endiselt konkreetseid tulemusi ebaseaduslike ja ohtlike piiriületuste ja Egeuse meres hukkunute arvu vähendamisel ning samamoodi praktilise toetuse andmisel Süüria pagulastele ja Türgi vastuvõtvatele kogukondadele. Toetust antakse Türgi pagulasrahastu kaudu ja Süüria pagulasi aidatakse, asustades neid turvaliselt Türgist Euroopasse ümber. Euroopasse suunduva ebaseadusliku rände tõuketegurid paraku püsivad ning ELi-Türgi avaldusel on endiselt oluline roll, sest see aitab ELil ja Türgil ühiselt ja tulemuslikult Vahemere idaosa rändeprobleemiga tegeleda. ELi-Türgi avalduse täieliku ja kestliku rakendamise tagamine nõuab kõigi osapoolte järjepidevaid jõupingutusi ja poliitilist tahet.