ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„2403 99 10

Närimistubakas, nuusktubakas (ninatubakas) Närimistubakas on tubakas rullide, kangide, ribade, kuubikute ja plokkide kujul, mis on spetsiaalselt valmistatud närimiseks, mitte aga suitsetamiseks ja mis on pakendatud jaemüügiks. Tubakat üldjuhul ei jahvatata. Nuusktubakas (ninatubakas) on tubakas kuiva pulbri või terakeste kujul, mis on spetsiaalselt töödeldud selliselt, et seda saab nuusata, mitte aga suitsetada või suukaudselt kasutada. Tooted, mis osaliselt koosnevad muudest aineosadest kui tubakas, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki, juhul kui need vastavad eelpool nimetatud tingimustele.“
Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2022/C 151/05)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 374 asendatakse:

KN-i alamrubriikide selgitav märkus „8701 91 10–8701 95 90 Muud, mootori võimsusega“

järgmisega:

„Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nn maastikusõidukid (ATV), mis on konstrueeritud kasutamiseks traktoritena. Need neljarattalised sõidukid on varustatud juhtrauaga juhitavatele autodele omase (Ackermani põhimõttel toimiva) käänmikroolisüsteemiga ja mis tahes liiki haakeseadmega, näiteks pukseerkonks, ja need võivad tehniliste omaduste tõttu vedada või lükata koormat või vedada vähemalt sõiduki enda kahekordse tühimassiga (st sõiduki mass ilma vedelike, reisijate või lastita) pidurita haagist.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate sõidukite tehnilistele omadustele viitavad tavapäraselt kohaldatavad järgmised iseärasused:

— pidurid kõigil ratastel;

— automaatsidur ja tagasikäik;

— mootor, mis on spetsiaalselt konstrueeritud raskel maastikul kasutamiseks ja suudab tekitada madalatel pööretel piisavat veojõudu;

— jõuülekanne ratastele toimub veovõllidega;

— rehvidel on raskel maastikul sõitmiseks sobiv sügav turvisemuster.

Pukseerimisvõimet saab tõendada tehnilise dokumentatsiooni, kasutusjuhendi või valmistaja või riikliku ametiasutuse sertifikaadiga, milles on täpselt märgitud maastikusõiduki pukseerimisvõimsus kilogrammides ja selle tühimass.

Kui need sõidukid on vastavuses ka alamrubriigi 8701 91 10 selgitava märkusega, tuleb need klassifitseerida vastavalt nende mootori võimsusele alamrubriikidesse 8701 91 10, 8701 92 10, 8701 93 10, 8701 94 10 või 8701 95 10 põllumajandus- või metsatraktoritena. Muul juhul kuuluvad need alamrubriikidesse 8701 91 90, 8701 92 90, 8701 93 90, 8701 94 90 või 8701 95 90.“

(1) Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

(2) ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.
COVID-19: Aid to passengers transport sector in Azores for 2022

Õiguslik alus
Loans to ensure the liquidity of economic entities active in agriculture and aquaculture during the outbreak of Covid-19

Õiguslik alus
Viinamarjaistandused on rajatud pinnasele, mille moodustab geograafiline substraat Raña del Fresno, mis on maailmas ainulaadne ja üksnes sellele piirkonnale iseloomulik, ning tänu sellele on kõnealuses piirkonnas kasvatatud viinamarjadel ainulaadsed omadused (intensiivne maitse, nüansirikas aroom ja püsiv järelmaitse). Lisaks on Vallegarcía pinnase suur happesus ja väike pH ebatavalised võrreldes muude muldadega sarnastes kliimaoludes. Vallegarcía viinamarjaistandus on rajatud pinnasele, millel on Castilla-La Mancha muude viinamarjaistandustega võrreldes eripärased mullastikutingimused. Castilla-La Mancha ülikooli (UCLM) uurimisprojekti „Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnas: mõju viinamarjade koostisele“ raames Vallegarcías uuritud mullaprofiilid liigitati muldade taksonoomia (Soil Survey Staff, 2006) kohaselt kui „typic palexerult“ ja nn raña pinnasele iseloomulik punane savimuld (ultisol) (Vidal et al., 2004). Uurimisprojekti raames uuritud viinamarjaistandustest kuulusid sellesse tüüpi vaid Vallegarcía piirkonna kolme istanduse pinnaseprofiilid. FAO klassifikatsioonisüsteemi (2007) kohaselt liigitati UCLMi aruandes analüüsitud kolm profiili P1, P2 ja P3 vastavalt kui cutanic alisol (ferric, chromic), cutanic alisol (ferric, skeletic) ja cutanic alisol (ferric, skeletic).

Lisaks on kõnealune pinnas ainulaadne pH suure varieeruvuse tõttu. Kui vaadata iga profiili pH-d, siis kõigepealt hakkab silma see, et pH väärtuste vahel on märgatav erinevus. See mõjutab veini pH-d ja selle happesuse tasakaalu.

Vähene kaltsiumisisaldus ning suur räni-, raua- ja alumiiniumisisaldus ei ole Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnasele üldse iseloomulikud. Osutatud omadusi on huvitav võrrelda selliste lubjakivimuldade omadustega, millel tavaliselt viinamarja kasvatatakse. Andmete kohaselt, mille on kogunud Amorós jt (2012b), erineb Vallegarcía piirkonna muldade kaltsiumisisaldus märkimisväärselt lubjakivimuldade ülemiste kihtide kaltsiumisisaldusest (10,4 g kg-1 versus 230 g kg-1). Samas on määratletud piirkonna muldade ränisisaldus (345,9 g kg-1) ja rauasisaldus (26,5 g kg-1) palju suurem kui Castilla-La Mancha viinamarjaistanduste lubjakivimuldade puhul (vastavalt 127,5 ja 16,65 g kg-1). Lubjakivimuldade ülemise kihi alumiiniumisisaldus on umbes 33,4 g kg-1, samas kui Vallegarcía muldade alumiiniumisisaldus on 57,8 g kg-1. Mulla vähene kaltsiumisisaldus mõjutab Vallegarcía veinide omadusi, mis erinevad Castilla-La Mancha muudele veinidele iseloomulikest omadustest.

Märkimisväärne on haruldaste muldmetallide (tseerium, lantaan ja neodüüm) sisaldus Vallegarcía piirkonna muldades (vastavalt 83,5; 44,5 ja 36,5 mg kg-1) võrreldes piirkonna muldade vastavate keskmiste näitajatega (57,7; 23,5 ja 21,6 mg kg-1) ja üleilmse keskmisega (vastavalt 55; 35,5 ja 30,5 mg kg-1). Üldiselt on nende elementide sisaldus happelises mullas suurem kui lubjakivimuldades (Amorós et al., 2012).
C 166/9

ET

Teatis importijatele

Küüslaugu import ühendusse

(2022/C 166/07)

Komisjon soovitas 12. augusti 2005. aasta Euroopa Liidu Teataja C 197 leheküljel 8 avaldatud teatises importijatele, et Euroopa Liidu ettevõtjad, kes esitavad deklaratsiooni / päritolu tõendavaid dokumente tariifirubriigi CN 0703 20 00 alla kuuluva küüslaugu kohta, mida deklareeritakse kas nõukogu otsusega 2001/404/EÜ (1) avatud GATTi tariifikvoodi alusel, ühendusega sõlmitud kokkulepetes ette nähtud soodustuste alusel või ühenduse ühepoolsete korralduste alusel, võtaksid tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, kuna kõnealuse toote päritolu suhtes on olemas põhjendatud kahtlus. Nende toodete vabasse ringlusse lubamine võiks seetõttu põhjustada tollivõla tekkimise ja sellest tulenevalt ühenduse finantshuvide kahjustamise pettuse läbi.

Pärast teatise avaldamist on impordipettuste arv ELis vähenenud. Lisaks ei ole viimastel aastatel esitatud olulist teavet uute manipulatsioonide kohta.

Seepärast on 12. augusti 2005. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 197 avaldatud teatis importijatele kaotanud oma eesmärgi kõnealuse toote saadetiste puhul, mis deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks käesoleva teatise avaldamise kuupäeval või pärast seda, ning see võetakse tagasi.

(1) 28. mai 2001. aasta otsus 2001/404/EÜ kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Argentiina Vabariigi vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 XXVIII artiklile GATTile lisatud loendis CXL küüslaugu suhtes rakendatavate soodustuste muutmiseks (EÜT L 142, 29.5.2001, lk 7) ja komisjoni 2. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 565/2002, millega kehtestatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu tariifikvootide haldamise meetod ja päritolusertifikaatide süsteem (EÜT L 86, 3.4.2002, lk 11).
C 166/8

ET

Teatis importijatele

Bangladeshist pärit tekstiiltoodete importimine ühendusse

(2022/C 166/06)

Komisjon soovitas 15. veebruari 2008. aasta Euroopa Liidu Teataja C 41 leheküljel 8 avaldatud teatises importijatele, et Euroopa Liidu ettevõtjad, kes deklareerivad päritolu või esitavad päritolu tõendavaid dokumente, et Bangladeshist pärit ja harmoneeritud süsteemi 61. ja 62. gruppi kuuluvate tekstiiltoodete suhtes kohaldataks sooduskohtlemist, võtaksid tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, kuna oli põhjendatud kahtlus ELi üldise soodustuste süsteemi sooduspäritolu taotlusega hõlmatud toodete päritolu suhtes. Nende toodete vabasse ringlusse lubamine võiks seetõttu põhjustada tollivõla tekkimise ja sellest tulenevalt Euroopa Liidu finantshuvide kahjustamise pettuse läbi.

Kättesaadava teabe põhjal ei toeta eespool nimetatud põhjendatud kahtlusi enam ükski tõend, mis näitaks, et kahtluste aluseks olevad riskid püsivad.

Lisaks on kõik üldise soodustuste süsteemi raames soodustatud riikide eksportijad alates 1. jaanuarist 2021 kohaldanud registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem) (1) ja seega esitanud päritolukinnitusi ainsa dokumentaalse tõendina sooduspäritolu taotlemiseks. Üldise soodustuste süsteemi raames soodustatud riikide valitsusasutused ei tohi enam väljastada päritolusertifikaadi vormi A.

Seepärast on 15. veebruari 2008. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 41 avaldatud teatis importijatele kaotanud oma eesmärgi kõnealuste toodete saadetiste puhul, mis deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks käesoleva teatise avaldamise kuupäeval või pärast seda, ning see võetakse tagasi.

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artiklid 80 ja 81 (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558–893).
C 166/7

ET

Teatis importijatele

Hõreda koega klaaskiust kangaste import piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühma kuuluvatest ja üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riikidest Euroopa Liitu

(2022/C 166/05)

Komisjon soovitas 23. septembri 2015. aasta Euroopa Liidu Teataja C 314 leheküljel 11 avaldatud teatises importijatele, et Euroopa Liidu ettevõtjad, kes deklareerivad päritolu või esitavad päritolu tõendavaid dokumente, et piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühma kuuluvatest (1) ja üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riikidest Euroopa Liitu imporditavate harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 7019 40, 7019 51 ja 7019 59 kuuluvate hõreda koega klaaskiust kangaste suhtes kohaldataks sooduskohtlemist, võtaksid tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud, kuna oli põhjendatud kahtlusi seoses sooduskohtlemise õige kohaldamisega ja liidule kõnealuste toodete kohta esitatavate päritolutõendite õigsusega. Nende toodete vabasse ringlusse lubamine võiks seetõttu põhjustada tollivõla tekkimise ja sellest tulenevalt Euroopa Liidu finantshuvide kahjustamise pettuse läbi.

Kättesaadava teabe põhjal ei toeta eespool nimetatud põhjendatud kahtlusi enam ükski tõend, mis näitaks, et kahtluste aluseks olevad riskid püsivad.

Lisaks on kõik üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riikide eksportijad alates 1. jaanuarist 2021 kohaldanud registreeritud eksportijate süsteemi (REX-süsteem) (2) ja seega esitanud päritolukinnitusi ainsa dokumentaalse tõendina sooduspäritolu taotlemiseks. Üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riikide valitsusasutused ei tohi enam väljastada päritolusertifikaadi vormi A.

Seepärast on 23. septembri 2015. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 314 avaldatud teatis importijatele kaotanud oma eesmärgi kõnealuste toodete saadetiste puhul, mis deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks käesoleva teatise avaldamise kuupäeval või pärast seda, ning see võetakse tagasi.

(1) Käesoleva teatise avaldamise ajal kuulusid neisse rühmadesse järgmised soodustatud riigid:

— I rühm: Kambodža, Indoneesia, Laos, Filipiinid, Vietnam, Myanmar/Birma;

— III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Nepal, Pakistan, Sri Lanka.

(2) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artiklid 80 ja 81 (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).
Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (1) artiklile 10)

(2022/C 159/11)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 126, 21. märts 2022, lk 9.

Alates Kuni AT BE BG CY CZ DE DK EE EL ES FI FR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK 1.5.2022 … -0,35 -0,35 0,00 -0,35 4,85 -0,35 0,08 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 0,26 5,40 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 4,06 -0,35 3,38 0,08 -0,35 -0,35 0,86 1.4.2022 30.4.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 4,00 -0,49 0,00 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 4,66 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 3,42 -0,49 3,38 -0,01 -0,49 -0,49 0,66 1.3.2022 31.3.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 4,00 -0,49 -0,03 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 4,02 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 2,85 -0,49 2,74 -0,04 -0,49 -0,49 0,66 1.2.2022 28.2.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 3,29 -0,49 -0,03 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 3,17 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 2,04 -0,49 2,74 -0,05 -0,49 -0,49 0,66 1.1.2022 31.1.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 2,49 -0,49 -0,01 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 2,38 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 1,21 -0,49 2,27 -0,03 -0,49 -0,49 0,51

(1) ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.
Õiguslik alus

Law No 96/2000 regarding the organisation and operating of EximBank (published in Official Gazette of Romania No. 260 of 18 April 2007, republished, as amended); the Government Decision No 534/2007 regarding the setting up, responsibilities, abilities and operating mode of the Inter-Ministerial Committee for Financing, Guarantee and Insurance and the regulations of the financing, guarantee and insurance operations provided by Eximbank on behalf and for the account of the Romanian State (published in Official Gazette of Romania No. 417 of 22 June 2007, as amended); the draft Decision of the Inter-Ministerial Committee on Finance, Guarantees and Insurance approving the Norm „Short-term insurance, on behalf of and for the account of the State, of the risk of non-payment abroad, non-market risks and temporary non-market risks“ (to be approved upon the approval by the Commission of the New Scheme); and the draft Norm on short-term insurance, on behalf of and for the account of the State, of the risk of non-payment externally, non-marketable risks and temporary non-marketable risks (to be approved upon the approval by the Commission of the New Scheme).
(1)

29. aprillil 2019 hakkas komisjon hindama kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate valdkondlike õigusaktide, sealhulgas komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 toimimist alates nende vastuvõtmisest aastatel 2014–2015, et neid ajavahemikuks 2023–2027 muuta või need kehtetuks tunnistada. Kõnealuse hindamise esialgsed tulemused on näidanud, et määrus (EL) nr 717/2014 on jätkuvalt asjakohane, tõhus ja tulemuslik vahend, eelkõige selleks, et võimaldada liikmesriikidel kiiresti reageerida ootamatute sündmuste lühiajalisele negatiivsele mõjule, mis võib ohustada elujõuliste ettevõtjate majandustulemusi ja töökohti (2). Määrus (EL) nr 717/2014 peaks siiski olema jätkuvalt sidus ja kooskõlas muude õigusnormidega, mis on olulised riigiabi hindamise seisukohast kalandus- ja vesiviljelussektoris, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1139 (3).
Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust

Hankija esitatud taotlus

(2022/C 170/04)

2. novembril 2021 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 kohase taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnenud tööpäev oli 4. november 2021.

Taotluse esitas OMV Petrom S.A ning see käsitleb toornafta ja maagaasi tootmist Rumeenias.

Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 on sätestatud, et „käesolevat direktiivi ei kohaldata artiklites 8–14 osutatud tegevuse võimaldamiseks ette nähtud hankelepingute suhtes, kui artikli 35 kohaselt taotluse esitanud liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal on võimalik näidata, et liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud; ka ei kohaldata käesolevat direktiivi selliste ideekonkursside suhtes, mida korraldatakse sellise tegevuse teostamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas.“ Direktiivi 2014/25/EL kontekstis antav hinnang otsese avatuse kohta konkurentsile ei piira konkurentsiõiguse täielikku kohaldamist.

Komisjonil on käesoleva taotluse kohta käiva otsuse vastuvõtmiseks aega 90 tööpäeva alates eespool nimetatud tööpäevast. Algselt kehtestatud tähtaeg oli 18. märts 2022.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega pikendada asjaomase eranditaotluse esitaja nõusolekul. Komisjoni ja OMV Petrom S.A kokkuleppe kohaselt tuleb komisjonil teha käesoleva taotluse kohta otsus 30. juuniks 2022.

Kui enne käesoleva taotluse menetlemise tähtpäeva esitatakse sama tegevuse kohta Rumeenias veel taotlusi, siis ei käsitata neid direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikest 5 tulenevalt uute menetlustena, vaid käesoleva taotluse kontekstis.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).
Õiguslik alus

Draft Government decision providing for the possibility to extend the guarantee term, until 30 June 2022; Additional amending budget for 2021 — Support for companies, funds for vaccination and other measures due to the coronavirus’ (Govt Bill 2020/21:77)
Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (1) artiklile 10)

(2022/C 192/07)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 159, 12. aprill 2022, lk 20.

Alates Kuni AT BE BG CY CZ DE DK EE EL ES FI FR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK 1.6.2022 … -0,19 -0,19 0,00 -0,19 4,85 -0,19 0,24 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 0,26 6,24 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 4,88 -0,19 4,40 0,22 -0,19 -0,19 1,02 1.5.2022 31.5.2022 -0,35 -0,35 0,00 -0,35 4,85 -0,35 0,08 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 0,26 5,40 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 -0,35 4,06 -0,35 3,38 0,08 -0,35 -0,35 0,86 1.4.2022 30.4.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 4,00 -0,49 0,00 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 4,66 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 3,42 -0,49 3,38 -0,01 -0,49 -0,49 0,66 1.3.2022 31.3.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 4,00 -0,49 -0,03 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 4,02 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 2,85 -0,49 2,74 -0,04 -0,49 -0,49 0,66 1.2.2022 28.2.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 3,29 -0,49 -0,03 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 3,17 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 2,04 -0,49 2,74 -0,05 -0,49 -0,49 0,66 1.1.2022 31.1.2022 -0,49 -0,49 0,00 -0,49 2,49 -0,49 -0,01 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 0,26 2,38 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 -0,49 1,21 -0,49 2,27 -0,03 -0,49 -0,49 0,51

(1) ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.
(b)

esitatud nimetus oleks täielikult või osaliselt homonüümne nimetusega, mis on juba liidus kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (3) või ELi mittekuuluva riigi geograafilise tähisega, mis on kaitstud ELis kahe- ja mitmepoolsete lepingutega, mis on avalikkusele kättesaadavad aadressil: https://www.tmdn.org/giview/
(58)

„raskustes olev ettevõtja“ – ettevõtja, kellel on vähemalt üks järgmistest tunnustest: (a) piiratud vastutusega äriühing (v.a alla kolme aasta eksisteerinud VKE), mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist. Nii on see juhul, kui akumuleeritud kahjumi mahaarvamine reservidest (ning kõikidest muudest elementidest, mida üldiselt peetakse äriühingu omavahendite osaks) annab negatiivse tulemuse, mis ületab poolt märgitud aktsiakapitalist. Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab mõiste „piiratud vastutusega äriühing“ eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (26) I lisas nimetatud liiki äriühinguid ning mõiste „osa- või aktsiakapital“ hõlmab asjakohasel juhul võimalikku ülekurssi; (b) äriühing (v.a alla kolme aasta eksisteerinud VKE), kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist. Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „äriühing, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest“ eelkõige direktiivi 2013/34/EL II lisas nimetatud liiki äriühinguid; (c) ettevõtja suhtes on võlausaldajate soovil algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või ettevõtja vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele; (d) ettevõtja on saanud päästmisabi ning ei ole veel laenu tagasi maksnud või garantiid lõpetanud või on saanud ümberkorraldusabi ning tema suhtes kohaldatakse endiselt ümberkorraldamiskava; (e) ettevõtja, kes ei ole VKE, kui viimase kahe aasta jooksul: i) ettevõtja arvestuslik võla ja omakapitali suhe on olnud suurem kui 7,5 ja ii) ettevõtja EBITDA suhe intressimaksete kattevarasse on olnud alla 1,0;
3.3.

„Sidusettevõtjad“ on ettevõtjad, kellel on teineteisega mõni järgmistest suhetest: (a) ettevõtja omab teises ettevõtjas enamikku aktsionäride või osanike hääleõigustest; (b) ettevõtjal on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtja haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest; (c) ettevõtjal on õigus rakendada teise ettevõtja suhtes valitsevat mõju vastavalt teise ettevõtjaga sõlmitud lepingule või tema asutamislepingule või põhikirjale; (d) ettevõtja, kes on teise ettevõtja aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele kõnealuse ettevõtja teiste aktsionäride või osanikega üksi enamikku selle ettevõtja aktsionäride või osanike hääleõigustest. Eeldatakse, et valitsev mõju puudub, kui punkti 3.2 teises lõigus loetletud investorid ei sekku otseselt ega kaudselt asjaomase ettevõtja juhtimisse, ilma et see mõjutaks nende õigusi aktsionäri või osanikuna. Ettevõtjaid, kellel on mõni esimeses lõigus nimetatud suhe ühe või mitme teise ettevõtja kaudu või mõne punktis 3.2 nimetatud investori kaudu, käsitatakse samuti sidusettevõtjatena. Ettevõtjaid, kellel on mõni nimetatud suhe füüsilise isiku või ühiselt tegutseva füüsiliste isikute rühma kaudu, käsitatakse samuti sidusettevõtjana, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Lähiturg on tootmisahelas vahetult asjaomase turu ees või järel asuva toote või teenuse turg.
Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19: Reintroduction of the scheme SA.62681 „State aid for short-term loans in agriculture to relieve the negative impact of the COVID-19 outbreak“