Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 251/16)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 (1) kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„CHABICHOU DU POITOU“

ELi nr: PDO-FR-0115-AM01 – 5.12.2018

KPN (X) KGT ()

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Aadress:

Agropole Route de Chauvigny CS 45002 86550 Mignaloux-Beauvoir FRANCE Tel +33 549447480 Faks: +33 549467905 E-post: chabichoudp@na.chambagri.fr

Rühm koosneb piimatootjatest, põllumajandustootjatest, laagerdajatest ja töötlejatest ning rühmal on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: rühma ja pädeva asutuse kontaktandmed, kontroll, riiklikud nõuded

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

1. TOOTE KIRJELDUS

Lause:

„Üksnes täiskitsepiimast valmistatud juust „Chabichou du Poitou“ on pehme pressimata juust, mille rasvasisaldus on 45 % ning mille õhuke koorik on kaetud valge, kollase ja sinise pindhallitusega.“

asendatakse järgmisega:

„Juustu „Chabichou du Poitou“ toodetakse ainult kitse toortäispiimast. Tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata pehme juustuga, mis on saadud piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Juust on õrnalt soolane ning selle õhuke koorik on kaetud valge, kollase ja sinise pindhallitusega. Juust sisaldab 100 g valmistoote kohta vähemalt 18 g rasva.“

Lisatakse toorpiima kasutamise kohustus, et säilitada piima looduslikke mikrobioloogilisi omadusi.

Toote paremaks kirjeldamiseks täpsustatakse, et tegemist on õrnalt soolase kuumtöötlemata juustuga, mille kalgendamisel lisatakse veidi laapi. Samuti täpsustatakse, et pindhallitus võib olla „valge, kollane või sinine“, sest juustul ei esine süstemaatiliselt kõiki nimetatud hallituse värve. Juustu rasvasisalduse väljendust muudetakse, et võtta arvesse märgistuses toimunud muudatusi (rasvasisaldust väljendatakse valmistoote suhtes).

Vormi kirjeldus kustutatakse käesolevast osas, selle leiab tootespetsifikaadi punktist 5.3.c, milles käsitletakse juustu töötlemist.

Lisatakse järgmine lause:

„Minimaalse laagerdumisaja lõpuks on juustu pealmisel küljel iseloomulik märgistus „CdP“.“

Lisatakse, et vorm peab jätma juustu pealmisele küljele templi „CdP“. Selline tempel on olemas kõigi ettevõtjate kasutatavatel vormidel ning tegemist on ühe juustu „Chabichou du Poitou“ tunnusmärgiga.

Lisatakse järgmine lause:

„Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 40 grammi juustu kohta.“

Lisatakse kuivaine kogumass juustu kohta. Juustu kaalu väljendamine kuivainena ja juustu minimaalse kuivaine sisalduse kindlaksmääramine võimaldavad välistada, et turustatakse juustu, mis on liiga väike (viga vormimisel) või liiga niiske (pole piisavalt kuivatatud ja/või kasutati liiga niisket kalgendit).

Järgmine lause:

„Selle keskmine kaal on 120 grammi.“

asendatakse järgmisega:

„Juust kaalub minimaalse laagerdumisaja lõpuks vähemalt 140 grammi.“

Mõiste „keskmine kaal“ asendatakse mõistega „minimaalne kaal“, mida on lihtsam kontrollida. Täpsustatakse, et juustu minimaalne kaal määratakse kindlaks minimaalse laagerdumisaja lõpus. Minimaalset kaalu kohandatakse vastavalt keskmisele kaalule, et võtta arvesse minimaalse laagerdumisaja lõpus registreeritud tegelikku kaalu.

Lause:

„Juustumass on valge, tihke ja peeneteraline, samas on säilinud selle loomulik pehmus.“

asendatakse järgmisega:

„Juustumass on valge, tihke ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga, samas on säilinud selle loomulik pehmus.“

Juustu kirjeldusele lisatakse juustumassi tekstuuriga seotud organoleptilised omadused (homogeenne).

Lisatakse järgmine lõik:

„Lühikest aega laagerdunud juust on suussulava tekstuuriga. Pärast pikemaajalist laagerdumist muutub juustumass rabedaks ja kooriku alla võib tekkida õhukamber. Lühikest aega laagerdunud juust on magusa piimhappelise maitsega. Kui juust on mitu nädalat laagerdunud, muutub kitsepiima järelmaitse tugevamaks ja kauakestvamaks. Mõnikord võib tajuda kuivatatud puuviljade aroomi. Maitse ei ole liialt soolane, happeline ega mõrkjas.“

Juustu kirjeldusele lisatakse teave maitsega seotud organoleptiliste omaduste kohta ning täpsustatakse, kuidas juustu maitse laagerdumise jooksul areneb.

Koonddokumendi järgmine lause

„Juust on tüvikoonusekujuline (bonde), ligikaudu kuus sentimeetrit kõrge, kaalub keskmiselt 120 grammi ja rasvasisaldus on 45 %.“

asendatakse järgmisega:

„Juustu „Chabichou du Poitou“ toodetakse ainult kitse toortäispiimast. Tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata pehme juustuga, mis on saadud piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Juust on õrnalt soolane ning selle õhuke koorik on kaetud valge, kollase ja sinise pindhallitusega. Juust on väikse tüvikoonuse (bonde) kujuline (vaadi sulgemiseks kasutatava puutükikese kujuline). Minimaalse laagerdumisaja lõpuks on juustu pealmisel küljel iseloomulik märgistus „CdP“. Juust sisaldab 100 g valmistoote kohta vähemalt 18 g rasva. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 40 grammi juustu kohta. Juust kaalub vähemalt 140 grammi minimaalse laagerdumisaja lõpuks 10 päeva pärast laabiga kalgendamist. Juustumass on tihke ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga, samas on säilinud selle loomulik pehmus. Lühikest aega laagerdunud juust on suussulava tekstuuriga. Pärast pikemaajalist laagerdumist muutub juustumass rabedaks ja kooriku alla võib tekkida õhukamber. Lühikest aega laagerdunud juust on magusa piimhappelise maitsega. Kui juust on mitu nädalat laagerdunud, muutub kitsepiima järelmaitse tugevamaks ja kauakestvamaks. Mõnikord võib tajuda kuivatatud puuviljade aroomi. Maitse ei ole liialt soolane, happeline ega mõrkjas.“

2. GEOGRAAFILINE PIIRKOND

Geograafilist piirkonda käsitlevas osas on järelevalve hõlbustamiseks lisatud geograafilise piirkonna kommuunide loetelu. Geograafilise piirkonna ulatust ei muudeta. See loetelu hõlmab kõiki geograafilise piirkonna kommuune, kus peavad toimuma kõik valmistamismeetodi etapid (piima tootmine, juustu tootmine ja laagerdamine). Samuti on lisatud viited kehtiva geograafilise koodi kuupäevale ja omavalitsuses asuvatele plaanidele, et loetelu oleks täpne ja üheselt mõistetav.

3. PÄRITOLUTÕEND

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Seega on ette nähtud järgmine:

— ettevõtjate identifitseerimisdeklaratsioon, mis tõendab, et ettevõtja suudab täita tootespetsifikaadi nõudeid;

— deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetuse all turustatavate toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks;

— ettevõtjate kohustus pidada registreid;

— lisatakse dokumentaalse kontrolli kohustus, et jälgida toodet alates piima kogumisest kuni tootmiseni: juustu „Chabichou du Poitou“ tootmiseks mõeldud individuaalselt kogutud kogused, juustu „Chabichou du Poitou“ tootmiseks laabiga kalgendatud piima kogus ning vormitud juustude arv, laagerdamata kujul ostetud juustude arv, välja praagitud juustude arv KPNi all turustatavate juustude arv. Samuti lisatakse registreerimissagedus: register, mida piimatootja uuendab igal piimakogumisel või mida tootjad ja laagerdajad uuendavad korra kuus;

— lisatakse muu teabe laad, mille tootjad/laagerdajad registrisse kannavad (erinevate tootmisetappide kestus, happesus laabiga kalgendamisel ja vormimisel, temperatuurid, kohupiima ja laagerdunud juustu lähetamiskuupäev ja sihtkoht), ning kontrolli eesmärgil lisatakse piimakarja sööda jälgitavuse osas piimatootjatele kohaldatavad nõuded (dokument, milles on märgitud nimetatud sööda laad, jagatavad kogused ja päritolu);

— lõpuks lisatakse lõige päritolunimetuse all turustatavate toodete omaduste kontrollimise kohta: „Minimaalse laagerdumisaja lõpus tehakse juustudele pisteliselt analüütiline ja organoleptiline uuring“.

4. TOOTMISMEETOD

Tootmistingimused põllumajandusettevõtetes

Lisatakse karja mõiste, mis on määratletud kui „vähemalt ühe korra poeginud loomad“.

Lisatakse lubatud kitsetõud. Tegemist on tõugudega, mis on iseloomulikud geograafilise piirkonna kitsekasvatustele: „Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõud ning nende ristandid.“

Lisatakse söödaga varustatuse minimaalne nõue, et tugevdada kitsede söödavaliku kaudu seost geograafilise piirkonnaga: „vähemalt 75 % kogu söödaratsioonist peab pärinema geograafilisest piirkonnast, s.o ühe kitse kohta aastas 825 kg kuivaines väljendatuna“. Selle nõude puhul võetakse arvesse geograafilise piirkonna loomakasvatuste praeguseid tavasid ja piiranguid, eelkõige karja suurust, kohastumist korrapäraste põuaperioodidega kliimaga, pinnase geoloogilisi omadusi ning lubjakivipinnase esinemist, mis soodustab liblikõieliste taimede kultiveerimist, eelkõige lutserni kasvatamist. Sellepärast lisatakse samuti, et „kogu sööt toodetakse geograafilises piirkonnas“ ning et „ühe kitse aastane söödaratsioon sisaldab vähemalt 200 kg geograafilisest piirkonnast pärit lutserni või liblikõielisi kuivaines väljendatuna.“ See viimane nõue võimaldab vältida nn „põhk + kontsentraadid“ tüüpi söödasüsteemi kasutamist, mis sööda madalama kvaliteedi ja väiksema mitmekesisuse tõttu kahjustaks piima kvaliteeti.

Lisatakse söötade miinimumprotsent: „Söödaratsioon koosneb vähemalt 55 % ulatuses söödast, s.o ühe kitse kohta aastas 605 kg kuivaines väljendatuna“; samuti on lisatud lubatud sööda loetelu: heintaimed, liblikõielised puhtalt või seguna, juurviljad ja ristõielised köögiviljad, koresööda juurde lisasöödaks teraviljade, liblikõieliste, õlitaimede ja valgurikaste taimede kõrred ja terviktaimed, geograafilises piirkonnas esinevad looduslikud liigid. Neid tarbitakse värskelt, heinapallidena, heinana, graanulitena või kunstlikult kuivatatult.

Lisatakse, et „siloga toitmine on keelatud“, kuna see halvendab juustu omadusi.

Seevastu on lisatud, et „ühe kitse kohta on aastas lubatud kasutada heinapalle kuni 200 kg ulatuses kuivaines väljendatuna“. Lisatakse, et nimetatud heinapallide „kuivainesisaldus peab olema vähemalt 50 %“, et tagada nende toidu- ja sanitaarkvaliteet.

Lisatakse, et „graanulite või kuivsööda piirmäär on ühe kitse kohta aastas kuni 200 kilogrammi“, et tagada söödas heina või värske rohu olemasolu.

Lisatakse maksimaalne kontsentreeritud sööda kogus, mis ei tohi olla ühe kitse kohta aastas enam kui 495 kg. Lisatakse geograafilisest piirkonnast pärineva täiendsööda miinimumkogus, mis on ühe kitse kohta aastas vähemalt 150 kg või 30 % lisasöödakogusest. See peab koosnema teraviljast ja/või õlitaimedest ja/või valgurikastest taimedest.

Lisatakse kitsepiima tootmiseks vajalik lubatud täiendsööt, et piiritleda kasvatajate tavasid ja vältida täiendsööta, mis võib piima kvaliteeti soovimatult mõjutada:

„Täiendsöödana tohib põllumajandusettevõttes toodetud segu või kaubandusliku täissööda kujul kasutada ainult järgmist sööta:

— terved või pressitud teraviljaterad ja nendest valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning nendest valmistatud tooted;

— liblikõieliste seemned ja nendest valmistatud tooted;

— muud seemned ja viljad ning nendest valmistatud tooted: kreeka pähkli koogid, purustatud kastanid;

— mugul- ja juurviljad ja nendest toodetud tooted;

— taimsed rasvad ja õlid;

— tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted;

— mineraalained ja nendest saadud tooted;

— tehnoloogilised lisandid: paksendus-, side- ja tarretusained;

— mikroelemendid ja vitamiinid.“

Nimetatud söödad aitavad moodustuda piima struktuuril ja soodustavad mitmekesise piima mikrofloora teket, eelkõige pärmi esinemise tõttu.

Kitsedele antava sööda mitmekesisus, silo keelamine ning heinapallide ja kunstlikult kuivatatud sööda koguse piiramine aitavad tuua esile juustu „Chabichou du Poitou“ organoleptilisi omadusi.

Kasutatav piim

Lisatakse piima põllumajandusettevõttes ladustamise tingimused: „Piima ei tohi põllumajandusettevõttes jahutatud mahutis hoida kauem kui 48 tundi“, et säilitada piima omadusi (kaseiin ja kaltsium) ja piirata psühhotroofsete mikroorganismide arengut, mis piiravad omakorda piima loomuliku mikrofloora arengut.

Lisatakse, et „kasutatakse kitse toorpiima“, toorpiimast valmistamine on kohustuslik, et säilitada piima omadusi, eelkõige selle organoleptilisi omadusi, ja samuti selle algset mikrofloorat ning et tugevdada seeläbi seost geograafilise piirkonnaga.

Töötlemine

Juustu „Chabichou du Poitou“ tootmisskeemi kõige olulisemaid etappe kirjeldatakse selleks, et toodet paremini iseloomustada ja et tagada juustu „Chabichou du Poitou“ tootmistavadest kinnipidamine.

a) „piima hapendamine“ Lisatakse, et olemas on piima hapendamise etapp (see peab algama hiljemalt 10 tundi pärast piima vastuvõtmist) ning sellega seotud väärtused (kestus vähemalt 2 tundi temperatuuril vähemalt 8 °C), sest see etapp on oluline piimhappelise mikrofloora suurendamiseks, hapestumise soodustamiseks ja mikrofloora valimiseks. Seega peab see toimuma optimaalsetes tingimustes, mis võimaldavad piima mikroflooral hästi areneda. Lisatakse, et juustukoja vadakule on lubatud lisada värsket või külmutatud bakterikultuuri või kaubanduslikke piimhappebaktereid või rühma enda juuretist kas otsekülvina või mitte kitsepiima kultuurina, mida võib rikastada kitsepiima pulbriga. Lisatakse lubatud bakterikultuuride laad, et piiritleda ettevõtjate tegevust: — toorpiima looduslik mikrofloora; — vadakus välja kujunenud mikrofloora; — juustukodade endeemiline mikrofloora; — hallituse ja/või pärmide perekonda kuuluv mikrofloora; — rühmale omane mikrofloora.

b) „laabi lisamine ja kalgendamine“ Lisatakse laabiga kalgendamise etapiga seotud väärtused (maksimaalselt 24 tundi pärast kogumise algust ja laabiga kalgendamist, maksimaalne pH 6,45 või maksimaalne happesus 16 kraadi Dornici skaalal), need parameetrid tagavad piima mikrofloora nõuetekohase arengu töötlemise ja laabiga kalgendamise vahel. Lisatakse laabiga kalgendamise maksimumtemperatuur (25 °C), et tagada mesofiilsete bakterite nõuetekohane areng. Lisatakse laabi piirnormi määratlus: 8 milliliitrit 100 liitri piima kohta, kui laabis on liitri kohta 520 milligrammi kümosiini, et võtta arvesse juustu „Chabichou du Poitou“ piimhappelist olemust, mis mõjutab juustumassi tekstuuri. Lisatakse minimaalne kalgendumisaeg (16 tundi) vormimiseks vajaliku happesuse saavutamiseks. Lisatakse, et kalgendi mis tahes kujul mujale viimine on keelatud ning et keelatud on värske vormimata lahtise kalgendi ostmine, võttes arvesse, et see võib kahjustada juustu organoleptilisi omadusi ja võttes arvesse, et ettevõtjate seas täheldatud juustuvalmistamise tehnoloogia arengut (eelnõrutamise keelamine).

c) „vormimine“ Lisatud on vormimise hetkel esineva happesuse määratlus: vähemalt 50 kraadi Dornici skaalal või pH kuni 4,60, sest happesuse mõõtmine võimaldab kontrollida selles olulises tootmisetapis juustu piimhappelisust. Kalgendi puhul jäetakse välja mõiste „eelnõrutatud või mitte“, sest eelnõrutamine on keelatud, et säilitada kalgendi struktuuri ja saavutada juustule iseloomulik juustumassi peeneteraline tekstuur. Mõiste „eelnõrutatud või mitte“ jäetakse samuti välja koonddokumendist. Lisatakse, et vormimine võib toimuda vastavalt ettevõtjate tavadele labidaga üksikutesse vormidesse või jaotusseadme abil mitut juustu sisaldavatesse vormidesse. Lisatakse, et vormimisel on keelatud mehaaniliste abivahendite kasutamine, et vältida selliste vormimistehnikate kasutamist, mille korral kalgend ei jää terveks. Vormi omadusi kirjeldavad järgmised laused: „minimaalne kõrgus 6,5 cm, maksimaalne kõrgus 16 cm ning põhja läbimõõt 6 cm ja 6,5 cm kõrgusel läbimõõt 6,5 cm“ ning „kindlaksmääratud mõõtmetega koonusjas perforeeritud vorm“ asendatakse järgmisega: „Kasutatakse koonusjat perforeeritud vormi, mille sisemõõtmed on järgmised: minimaalne kõrgus 6,5 cm, maksimaalne kõrgus 16 cm (sh vormi pikendusi), põhja läbimõõt 6,2 cm ning 6,5 cm kõrgusel läbimõõt 6,6 cm. Vormi kaitserõngal on 5 rida 2 mm koonusekujulisi auke. Igas reas on 9 auku ja need asetsevad diagonaalruuduliselt. Vormi põhjas on intarsiatehnikas märgis CdP. Põhi on kergelt ümar, selle raadius on 5 mm ning sellel on 13 mm diameetril kolm 2 mm-st auku, 23 mm diameetril kuus 2 mm-st auku ja 40 mm diameetril kaksteist 2 mm-st auku.“ Eripärase kujuga täielikult määratletud vormi kasutamine on tootespetsifikaadi oluline osa, sest see annab juustule „Chabichou du Poitou“ sellele iseloomuliku tüvikoonusja kuju (bonde) ja tekitab vadaku nõrutamise kineetika. Põhja läbimõõt ja vormi kõrgus viiakse üle tootekirjelduse punkti ja neid korrigeeritakse: põhja läbimõõdu korral 6 asemel 6,2; ülemise läbimõõdu korral 6,5 asemel 6,6. Parandatakse viga, mis tekkis KPNi registreerimisel. Samuti lisatakse, et vormi maksimaalne kõrgus hõlmab vormi pikendusi.

d) „nõrutamine“ Lause „Nõrutamine kestab 18–24 tundi“ asendatakse nõrutamist käsitlevas punktis järgmisega: „See kestab vähemalt 18 tundi.“ Maksimaalne nõrutamisaeg („24 tundi“) jäetakse välja, sest kohustuslikuks muutunud toorpiima kasutamise tõttu võib juustu „Chabichou du Poitou“ juustumassi hea tekstuuri saavutamiseks minna vaja pikemat nõrutamist. Samuti kustutatakse koonddokumendist maksimaalne nõrutamisaeg 48 tundi. Lisatakse, et vormimise ja vormist eemaldamise vahel tuleb juustu pöörata vähemalt 3 korral, sest see on vajalik vadaku nõrutamiseks ja aitab saavutada juustu lõpliku vormi.

e) „soolamine“ Soolvees soolamise tehnika reguleeritakse, et vältida kvaliteedis igasuguseid kõrvalekaldeid: soolvesi peab olema küllastunud ja seda tuleb kasutada temperatuuril 25 °C. Küllastunud soolvee kasutamine võimaldab tagada, et soola kontsentratsioon jääb samaks ning maksimaalne soolvee temperatuur 25 °C võimaldab vältida liigset temperatuuri, mis võib kahjustada mikrofloora nõuetekohast arengut ja soodustada soovimatu mesofiilse mikrofloora arengut.

f) „kuivatamine“ Lause: „Seejärel asetatakse need 24–48 tunniks kuivatamisruumi“ asendatakse järgmisega: „Juustu kuivatatakse vähemalt 24 tundi. Kuivamise lõpuks peab „rasvumine“ olema alanud.“ Lubatakse paindlikumat protsessi juhtimist. Praeguste tavade kohaselt ei toimu kuivatamine tingimata eraldi ruumis, seda eriti põllumajandustootjate puhul, kus kuivatamine toimub sageli tootmisruumis. Kuna kuivatamise eesmärk on saavutada enne juustu laagerdumislattu viimist pärmseente kasv, asendatakse maksimumkestus kohustusliku tulemusega; tegemist on visuaalse näitajaga, mis võimaldab tagada, et saavutatud on selle etapi lõppeesmärk – „rasvumine“ (mis vastab esmase laagerdumise mikrofloora tekkele juustu pinnal). Samuti kustutatakse koonddokumendist maksimaalne kuivatamisaeg 48 tundi.

g) „laagerdamine“ Lause: „Juustu laagerdatakse alates selle laabiga kalgendamisest tootmispiirkonnas vähemalt kuus päeva temperatuuril 10–12 °C ja 80–90 % õhuniiskuse juures.“ asendatakse järgmisega: „Jahutamine toimub järk-järgult. Laagerdumislao temperatuur peab olema 10 päeva pärast laabiga kalgendamist vähemalt 8 °C. Laagerdumislaost väljumisel on juustul koorik, mis on kaetud palja silmaga selgelt nähtava pindhallitusega. Kui juustu transporditakse tootmiskohast laagerdamiskohta, tohib juustu transportimiseks jahutada kuni 24 tundi. See kestus lisandub minimaalsele laagerdumisajale.“ Laagerdumistingimusi muudetakse, kuid seejuures ei muudeta minimaalset laagerdumisaega. Laagerdamise lõppfaasis peab maksimaalne temperatuur olema madalam kui protsessi alguses (meeldetuletuseks: laabi lisamisel on see maksimaalselt 25 °C), võttes arvesse järkjärgulise jahutamise nõuet. Minimaalset laagerdumistemperatuuri alandatakse 10 °C-lt 8 °C-ni 10 päeva pärast laabiga kalgendamist, et võtta arvesse tegelikke tavasid. Temperatuuril 8 °C ja rohkem areneb välja mikrofloora ning aset leiavad lipolüüs ja protelüüs, mis võimaldab kujuneda välja juustule „Chabichou du Poitou“ iseloomulikel aroomidel. Maksimaalne laagerdumistemperatuur jäetakse välja, et võimaldada laagerdajale suuremat paindlikkust. Lisatakse, milline on juustu välimus laagerdumislaost väljumisel. Laagerdamisprotsessi ei juhita mitte ainult temperatuuri abil vaid ka pinna mikrofloora arengu osas juustu välimuse kontrollimise kaudu. Õhuniiskuse miinimum- ja maksimumväärtus jäetakse välja, sest need ei vasta enam teatavate laagerdajate tavadele. Laagerdaja muudab õhuniiskust vastavalt juustu kuivainesisaldusele selle vormist eemaldamisel, mis võib kasutatud piima kvaliteedist tulenevalt suuresti kõikuda. Laagerduslao õhuniiskus võib seega märkimisväärselt kõikuda ja ületada kehtivas tootespetsifikaadis sätestatud piirmäärad. Lisatakse, maksimaalne aeg, kui kaua tohib laagerdamata juustu enne nende külmutusautos transportimist jahutada (maksimaalselt 24 tundi), et vältida teatud võimalikke kõrvalekaldeid, kus juustu liiga kaua jahedas hoitakse. See ajavahemik lisatakse minimaalsele laagerdumisajale, kuna laagerdumisprotsess ei saa madalal temperatuuril toimuda. Koonddokumendist jäetakse välja maksimaalne laagerdamistemperatuur 10 kraadi ning õhuniiskuse vahemik 80–90 %.

5. SEOS

Seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Chabichou du Poitou“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmise tingimused, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus tehakse ka koonddokumenti.

6. MÄRGISTUS

Järgmine lõik jäetakse välja:

„Päritolunimetust kandev juust peab turustamisel olema varustatud individuaalse märgisega, millele on kantud päritolunimetus koos märkega „Appellation d’Origine“ (päritolunimetus), mis on vähemalt kaks korda suuremas kirjas kui kõige suuremad etiketile kantud tähemärgid. INAO logo lisamine on kohustuslik. Märget „fabrication fermière“ (toodetud talus) või „fromage fermier“ (talujuust) või mis tahes muud märget, mis viitab talutootmisele, tohivad lisaks kasutada tootjad, kes töötlevad oma põllumajandusettevõttes toodetud piima. Samuti tohib seda märget kanda talumajapidamises valmistatud juust, mille laagerdaja on kokku kogunud ja laagerdanud“.

Lisatakse järgmine lause:

„Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele hõlmab märgistus toote registreeritud nimetust ja sellega samal visuaalsel väljal esitatud Euroopa Liidu KPNi logo.“

Märgistust käsitlevat osa on ajakohastatud, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi. Jäetakse välja tähemärkide suuruse nõue, sest nõue, et päritolunimetus ja Euroopa Liidu KPNi tähis asuksid samal vaateväljal, tundub asjakohasem.

Need muudatused tehakse ka koonddokumenti.

7. MUU

Ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Ajakohastatakse taotlejate rühma nime ja kontaktandmeid ning nende õiguslikku seisundit.

Kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„CHABICHOU DU POITOU“

ELi nr: PDO-FR-0115-AM01 – 5.12.2018

KPN (X) KGT ()

1. Nimetus(ed)

„Chabichou du Poitou“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juustu „Chabichou du Poitou“ toodetakse ainult kitse toortäispiimast. Tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata pehme juustuga, mis on saadud piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Juust on õrnalt soolane ning selle õhuke koorik on kaetud valge, kollase ja sinise pindhallitusega.

Juust on väikse tüvikoonuse (bonde) kujuline (vaadi sulgemiseks kasutatava puutükikese kujuline). Minimaalse laagerdumisaja lõpuks on juustu pealmisel küljel iseloomulik märgistus „CdP“.

Juust sisaldab 100 g valmistoote kohta vähemalt 18 g rasva. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 40 grammi juustu kohta.

Juust kaalub vähemalt 140 g minimaalse laagerdumisaja lõpuks 10 päeva pärast laabiga kalgendamist.

Juustumass on valge, tihke ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga, samas on säilinud selle loomulik pehmus.

Lühikest aega laagerdunud juust on suussulava tekstuuriga.

Pärast pikemaajalist laagerdumist muutub juustumass rabedaks ja kooriku alla võib tekkida õhukamber.

Lühikest aega laagerdunud juust on magusa piimhappelise maitsega.

Kui juust on mitu nädalat laagerdunud, muutub kitsepiima järelmaitse tugevamaks ja kauakestvamaks. Mõnikord võib tajuda kuivatatud puuviljade aroomi. Maitse ei ole liialt soolane, happeline ega mõrkjas.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 75 % kitsekarja kogu aastasest söödaratsioonist peab pärinema geograafilisest piirkonnast, s.o ühe kitse kohta aastas 825 kg kuivaines väljendatuna. Selle nõude puhul võetakse arvesse geograafilise piirkonna loomakasvatuste praeguseid tavasid ja piiranguid, mis on seotud korrapäraste põuaperioodidega kliimaga kohastumisega ja pinnase geoloogiliste omadustega.

Kogu sööt pärineb geograafilisest piirkonnast. Söödaratsioon koosneb vähemalt 55 % ulatuses söödast, s.o ühe kitse kohta aastas 605 kg kuivaines väljendatuna.

Söödaks loetakse järgmine: heintaimed, liblikõielised puhtalt või seguna, juurviljad ja ristõielised köögiviljad, koresööda juurde lisasöödaks teraviljade, liblikõieliste, õlitaimede ja valgurikaste taimede kõrred ja terviktaimed, geograafilises piirkonnas esinevad looduslikud liigid. Neid tarbitakse värskelt, heinapallidena, heinana, graanulitena või kunstlikult kuivatatult.

Siloga toitmine on keelatud. Ühe kitse kohta on aastas lubatud kasutada heinapalle kuni 200 kg (kuivaines väljendatuna) ulatuses. Heinapallide kuivainesisaldus on vähemalt 50 %.

Graanulite või kuivsööda piirmäär on ühe kitse kohta aastas kuni 200 kilogrammi kuivaines väljendatuna.

Ühe kitse aastane söödaratsioon sisaldab vähemalt 200 kg geograafilisest piirkonnast pärit lutserni või liblikõielisi kuivaines väljendatuna.

Täiendsöödana tohib põllumajandusettevõttes toodetud segu või kaubandusliku täissööda kujul kasutada ainult järgmist toorainet:

— terved või pressitud teraviljaterad ja nendest valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning nendest valmistatud tooted;

— liblikõieliste seemned ja nendest valmistatud tooted;

— muud seemned ja viljad ning nendest valmistatud tooted: kreeka pähkli koogid, purustatud kastanid;

— mugul- ja juurviljad ja nendest toodetud tooted;

— taimsed rasvad ja õlid;

— tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted;

— mineraalained ja nendest saadud tooted;

— tehnoloogilised lisandid: paksendus-, side- ja tarretusained;

— mikroelemendid ja vitamiinid.

Lubatud on kasutada põllumajandusettevõttes toodetud vadakut.

Ühe kitse kohta on aastas lubatud kasutada täiendsööta kuni 495 kg kuivaines väljendatuna. See sisaldab vähemalt 150 kg või 30 % ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit teraviljast ja/või õlitaimedest ja/või valgurikastest taimedest.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdamine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele hõlmab märgistus toote registreeritud nimetust ja sellega samal visuaalsel väljal esitatud Euroopa Liidu KPNi logo.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vienne’i departemang

Chasseneuil-du-Poitou’ kanton: kõik kommuunid;

Châtellerault’ 1 kanton: kõik kommuunid;

Châtellerault’ 2 kanton: järgmised kommuunid: Châtellerault, Orches, Savigny-sous-Faye, Sérigny, Sossais;

Châtellerault’ 3 kanton: järgmised kommuunid: Châtellerault, Senillé-Saint-Sauveur;

Chauvigny’i kanton: järgmised kommuunid: Availles-en-Châtellerault, Bonneuil-Matours, Cenon-sur-Vienne, Chauvigny (territoorium seisuga 29. juuni 1990), Valdivienne (territooriumi osa, mis kuulus 29. juuni 1990. aasta seisuga Chauvigny’i kantonisse);

Civray kanton: järgmised kommuunid: Asnois, Blanzay, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Civray, La Ferrière-Airoux, Genouillé, Joussé, Linazay, Lizant, Magné, Mauprévoir, Payroux, Saint-Gaudent, Saint-Macoux, Saint-Martin-l’Ars, Saint-Pierre-d’Exideuil, Saint-Romain, Saint-Saviol, Savigné, Sommières-du-Clain, Surin, Voulême;

Jaunay-Clani kanton: kõik kommuunid;

Louduni kanton: järgmised kommuunid: Angliers, Arçay, Aulnay, Berthegon, Cernay, Chalais, La Chaussée, Chouppes, La Roche-Rigault, Coussay, Craon, Curçay-sur-Dive, Dercé, Doussay, Glénouze, La Grimaudière, Guesnes, Loudun, Martaizé, Maulay, Mazeuil, Messemé, Moncontour, Monts-sur-Guesnes, Mouterre-Silly, Prinçay, Ranton, Saint-Clair, Saint-Jean-de-Sauves, Saint-Laon, Saires, Sammarçolles, Ternay, Verrue

Lusignani kanton: kõik kommuunid;

Lussac-les-Châteaux’ kanton: järgmised kommuunid: Bouresse, Brion, Gençay, Lhommaizé, Moussac, Queaux, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Secondin, Usson-du-Poitou, Verrières, Le Vigeant;

Migné-Auxances’i kanton: kõik kommuunid;

Poitiers’ 1 kanton: kõik kommuunid;

Poitiers’ 2 kanton: kõik kommuunid;

Poitiers’ 3 kanton: kõik kommuunid;

Poitiers’ 4 kanton: kõik kommuunid;

Poitiers’ 5 kanton: kõik kommuunid;

Vivonne’i kanton: kõik kommuunid;

Vouneuil-sous-Biard’i kanton: kõik kommuunid;

Deux-Sèvres’i departemang

Bressuire’i kanton: Geay kommuun;

Celles-sur-Belle’i kanton: kõik kommuunid;

La Gâtine’i kanton: järgmised kommuunid: Aubigny, Beaulieu-sous-Parthenay, La Boissière-en-Gâtine, Chantecorps, Clavé, Coutières, Doux, La Ferrière-en-Parthenay, Fomperron, Les Forges, Gourgé, Les Groseillers, Lhoumois, Mazières-en-Gâtine, Ménigoute, Oroux, La Peyratte, Pressigny, Reffannes, Saint-Georges-de-Noisné, Saint-Germier, Saint-Lin, Saint-Marc-la-Lande, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Pardoux, Saurais, Soutiers, Thénezay, Vasles, Vausseroux, Vautebis, Verruyes, Vouhé;

Melle’i kanton: kõik kommuunid;

Mignon-et-Boutonne’i kanton: järgmised kommuunid: Asnières-en-Poitou, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Chérigné, Ensigné, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Paizay-le-Chapt, Périgné, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé;

Plaine Niortaise’i kanton: järgmised kommuunid: Brûlain, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Vouillé;

Saint-Maixent-l’Ecole’i kanton: järgmised kommuunid: Augé, Azay-le-Brûlé, La Crèche, Exireuil, Nanteuil, Romans, Sainte-Eanne, Saint-Maixent-l’École, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Sainte-Néomaye, Saivres, Souvigné;

Thouars’i kanton: järgmised kommuunid: Missé, Saint-Jacques-de-Thouars, Saint-Jean-de-Thouars, Thouars;

Val de Thouet’ kanton: järgmised kommuunid: Airvault, Assais-les-Jumeaux, Availles-Thouarsais, Boussais, Brie, Brion-près-Thouet, Le Chillou, Glénay, Irais, Louin, Luzay, Maisontiers, Marnes, Oiron, Pas-de-Jeu, Pierrefitte, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Gemme, Saint-Généroux, Saint-Jouin-de-Marnes, Saint-Léger-de-Montbrun, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Saint-Varent, Taizé-Maulais, Tessonnière, Tourtenay;

Charente’i departemang

Charente-Bonnieure’i kanton: järgmised kommuunid: Benest, Le Bouchage, Champagne-Mouton, Vieux-Ruffec;

Charente-Nordi kanton: järgmised kommuunid: Les Adjots, Bernac, Bioussac, Brettes, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudouin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizie, Theil-Rabier, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu „Chabichou du Poitou“ geograafiline piirkond vastab Haut-Poitou’ piirkonnale. Tegemist on lubjakiviplatooga, mis ulatub idaküljel Keskmassiivini ning lõunaküljel Charente’i teravilja- ja viinamarjakasvatuspiirkonnani lõunas. Geograafilisse piirkonda kuuluvad kommuunid asuvad peamiselt Deux-Sèvres’i departemangu idaosas ja Vienne’i departemangu lääneosas ning vähemal määral Charente’i departemangu põhjaosas.

Haut-Poitou moodustus lubjakivi settimise ajal. Mullastik on peamiselt tekkinud lubjakivise lähtekivimi lagunemisel. Kõige levinum mullatüüp on savi-lubjamuld (groie). Tegemist on vähem või rohkem sügava pruuni savi-lubjamullaga. Geograafilise piirkonna lõunaosas esineb punast nn kastanikarva mulda (à châtaigniers). Tegemist on sügava pruuni liivsavimullaga, mis on tekkinud lubjakivipinnase leostumisel.

Mõõdukat kliimat mõjutavad ookeanilised mõjud, mõnikord on selles piirkonnas sademeid vähem kui muudes Atlandi ranniku osades, piirkonnas on rohkelt päikesevalgust ja suvel esineb kuivaperiood, mis võib aasta-aastalt suuresti kõikuda.

Juustu „Chabichou du Poitou“ piirkond on justkui mosaiik erineva põllumajandusliku potentsiaaliga muldadest, mis võimaldab ajas ja ruumis kasvatada erinevaid kultuure (külvikord). Looduslik keskkond soodustab kvaliteetse sööda ja teravilja tootmist.

Poitou on piirkond, mida seostatakse ajalooliselt kitsekasvatusega. Seega jättis eri liiki kitsejuustude tootmine Poitou kultuuri oma jälje juba väga varakult. Piim on seega esmajoones mõeldud värske juustu tootmiseks, mida igapäevaselt kodumajapidamises tarbitakse. Selline omatarve on kõige levinum kõige väiksemate põllumajandustootjate seas, kellel polnud võimalik maapuuduse tõttu kariloomi kasvatada. Kitsede kasvatamine ja juustutootmine oli naiste ülesanne. Juustu „Chabichou du Poitou“ vorm on väike keraamilist päritolu vorm, mis võimaldab toota juustu väikese piimakogusega.

1876. aasta viinapuutäide kriis oli kohaliku põllumajanduse jaoks pöördepunktiks. Viinamarjakasvatus asendus karjakasvatuse ja piimatootmisega, nii veiste kasvatamisega või tootmiseks kui ka kitsekasvatusega. Deux-Sèvresi ja Vienne’i kitsekari arenes kiiresti ning maht ületas kodumajapidamiste vajadused. Talutootmises ülejäänud juust laagerdati ja turustati kohalikel turgudel.

Juustu „Chabichou du Poitou“ tootmine kasvas XX sajandi alguses piimaühistute arenedes kiiresti. Algselt lehmapiima kogumisele spetsialiseerunud ühistuliikumine laienes juustu tootmiseks mõeldud kitsepiima kogumisele.

Tänapäeval toodetakse kitsepiima ettevõtetes, mis tegelevad põllukultuuridega. Seetõttu on maakasutus justkui mosaiik. Loomakasvatajate ja teraviljakasvatajate vahel on võimalik jõuda solidaarsuseni, et maad hinnata ning kaubelda toiduainete, teravilja ja söödaga, eelkõige lutserniga.

Juustu „Chabichou du Poitou“ tootmiseks kasutatav vorm on tüvikoonuse (bonde) kujuline ja sellel on intarsiatehnikas märgis „CdP“. Tootjad kasutavad vadaku eraldamiseks spetsiaalset oskusteavet, mis on seotud vormi koonusja kujuga. Meisterlik happesuse kontroll ja nõrutamise/soolamise/kuivatamise juhtimine on hädavajalikud korrapäraseks sünereesiks ja kooriku moodustumise ettevalmistamiseks, mis on juustu valmistamisel möödapääsmatu, sest vormi tõttu on nõrutamine keeruline.

Juust „Chabichou du Poitou“ on väikese tüvikoonuse kujuline (bonde). Juustu koorik on kaetud pindhallitusega ja mõnikord esineb sellel vähesel määral õhukambreid. Juustumass on valge, tihke ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga. Juustul on mõõdukas kuid kauakestev kitsepiima maitse, milles esineb mõrkjaid ja soolaseid noote ning mõnikord kuivatatud puuviljade noote.

Segakultuuride kitsekasvatussüsteemi väljakujunemisele on aidanud kaasa Haut Poitou kliima, mis on kuivem kui ülejäänud Seuil du Poitou piirkondades ning see, et tegemist on suure Armorica mäemassiivi ja Keskmassiivi vahel asuva lubjakiviplatooga, samuti lubjakivise lähtekivimi lagunemisel tekkinud savi-lubjakivimullad. Kitsekasvandused asuvad põllukultuuride vahelistel kuivadel aladel, mida kitsed hästi ära kasutavad. Kitsi söödetakse suure kiudainesisalduse ja mitmekesise söödaga, mis võimaldab moodustuda piima struktuuril (valgu ja rasva suhe) ning luua piima mikroobse ökosüsteemi.

Esialgse pärmisüsti allikaks on kitsede sööt, mis sisaldab suurel määral söödakultuure ja teravilja. Kitsedele antava sööda mitmekesisus, sööda ja täiendsööda kvaliteet ning söödaratsiooni piiritlemine aitavad tuua esile juustu „Chabichou du Poitou“ organoleptilisi omadusi. See, et piimas on küpsev mikrofloora juba valmimise ajal selgitab, miks kooriku all on mõnikord vähesel määral õhukambreid ja miks juustu „Chabichou du Poitou“ juustumass on peeneteralise tekstuuriga.

Märkimisväärselt hapendatud kalgend aitab pärmi hapetustada. See valmistab juustu ette piimhappehallituse (Geotrichum) saabumiseks, mis on seotud juustu erilise välimusega (pindhallitus koorikul) ja selle mõõduka kauakestva kitsepiima maitsega ning mõrkjate ja soolaste nootidega, mida mõnikord täiendavad kuivatatud puuviljade ja eelkõige sarapuupähklite noodid.

Juustu „Chabichou du Poitou“ tootmiseks kasutatav vorm annab sellele iseloomuliku koonusja kuju (väikese tünnipunni kuju). See vorm annab juustule „Chabichou du Poitou“ selle olemuse ning selle vormi tõttu kasutatakse juustu valmistamisel erilist tehnoloogiat, millest tulenevad juustu välimus ja maitse. Pinnafloora saab välja kujuneda ja juustu „Chabichou du Poitou“ organoleptilised omadused tekivad, sest juustu laagerdatakse vähemalt kuus päeva ja laagerdajatel on olemas temperatuuri reguleerimise alane oskusteave.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e3ac3fc-de33-401d-a82c-b4528803ebef

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.