ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 4.12.2014  
COM(2014) 718 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Aastaaruanne ELi ning Colombia ja Per uu vahelise kaubanduslepingu rakendamise 
kohta 
 
 
2 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Aastaaruanne ELi ning Colombia ja Per uu vahelise kaubanduslepingu rakendamise 
kohta 
1. Sissejuhatus 
26. juunil 2012 sõlmis EL kaubanduslepingu (eda spidi „leping”) Colombia ja Peruuga. 
Lepingut on Peruu suhtes ajutis elt kohaldatud alates 1. märtsi st 2013 ja Colombia suhtes 
alates 1. augustist 20131.  
 Komisjon on alates lepingu koha ldamise algusest jaganud parlamendile ja nõukogule teavet 
selle rakendamise kohta, tehes seda eelkõige Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse 
komisjoni asutatud asjaomase järelevalver ühma kohtumistel. Määruse (EL) nr 19/2013
2 
kohaselt on komisjon kohustatud esitama Euroop a Parlamendile ja nõukogule aastaaruande 
lepingu ja nimetatud määruse kohaldamise, rakendamise ja kohustuste täitmise kohta. 
 Käesolev on esimene selline aruanne. Kooskõlas määruse artikli 13 lõikega 1 koosneb see kolmest osast:  
• üldine hinnang kaubavoogudele; 
• teave mitmesuguste lepingut rakend avate organite tegevuse kohta; 
• teave määruses osutatud järelevalvetegevuse kohta. 
 
2. ÜLDHINNANG: K AUBANDUSE ARENG 
2.1. Meetod 
Kahepoolsete kaubavoogude analüüs põhineb andmet el, mis kajastavad lepingu rakendamise 
esimest aastat. Peruu puhul kasutati 2013. ka lendriaasta andmeid, Colombia puhul lepingu 
ajutise rakendamise esimese viie kuu (august 2013 – detsember 2013) andmeid. Mõlemal juhul võrreldi ajavahemikku eelne va aasta sama ajavahemikuga. 
 Asjaolu, et lepingu rakendamine  on veel algusetapis ning et  mõned andmed ja näitajad on 
puudu, piirab lepingu mõju kohta järelduste tegemi se võimalust. Võib kuluda aega, enne kui 
ettevõtjad kohanevad ja hakkavad kaubandusle pingu pakutavaid uusi kaubavahetusvõimalusi 
täielikult kasutama. Lisaks on keeruline järeldada, et kaubavoogude muutused tulenevad 
ainult lepingust, sest näitajai d mõjutavad ka muud tegurid, näiteks selliste kaupade nõudluse 
ja maailmaturu hindade kõikumine, mis moodustav ad Peruu ja Colombia ekspordist olulise 
osa.  Üldiselt on teatavate kaupadega kauplemis t iseloomustanud tõusutrend. See on mõõdukalt 
tasakaalustanud kaubavoogude üldist kahanemi st, mille tingis kaupade hindade ja ELi 
                                                
 
1 Lepingut kohaldatakse ELis ajutiselt, kuni kõik liik mesriigid on selle ratif itseerinud. Ratifitseerimise 
seisust annab ülevaate nõukogu veebisait: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-
the-agreements-database?command=deta ils&lang=en&aid=2011057&doclang=EN.  
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 19/2013, 15. jaanuar 2013, millega rakendatakse ühelt 
poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise 
kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism. 
 
3 
 nõudluse üldine negatiivne trend. Järelduste te gemiseks on veel vara, kuid näitajad viitavad 
sellele, et teatavate sektorite ette võtjad kasutavad lepingut üha rohkem. 
 
2.2. Peruuga toimuva kaubavahetuse areng 
Lepingule eelneva aastaga võrreld es kahanes ELi Peruust pär it kaupade impordi väärtus 2013. 
aastal 15,9 % (995 miljonit eurot) eelkõige ka upade rahvusvaheliste hindade languse tõttu. 
 2012. aastal oli ELi Peruust pä rit impordi väärtus 6,3 miljardit eurot (17,5 % Peruu 
ekspordist). 2013. aastal oli see näitaja 5,3 milj ardit eurot (16,5 % Peruu ekspordist), mis 
kajastab eespool mainitud arengut. 
 
 ELi imporditi peamiselt toorainet (vask ja tsink moodustasid koguimpordist 29,9 %), mille 
väärtus vähenes 2012. aastaga võrreldes märkimisv äärselt (–15,7 %). Teis e tooterühma (toit ja 
elusloomad, mis moodustavad Peruust pärit impordist 36,8 %) väärtus kahanes eelneva 
aastaga võrreldes 10,4 %. Peruu eksportis aga mõnesid mittetraditsioonilisi (peamiselt 
põllumajandus- ja toiduaines ektori ning suurema lisandv äärtusega) kaupu peaaegu 6 % 
rohkem. Näitajad kasvasid t unduvalt ka kemikaalide ja ka landussektori puhul (vastavalt 
24,9 % ja 4 %). 
 
ELi ekspordi väärtus püsis muutumatuna (suur enes 0,16 % ehk 5,7 miljoni euro võrra). EL on 
Peruu osatähtsuselt kolmas impordipartner (EList pärines 2013. aas tal ligikaudu 13 % 
koguimpordist).  EL eksportis peamiselt masinaid ja trans pordiseadmeid (55,5 % koguekspordist). Nende 
toodete eksport püsis suhtelis elt stabiilne (0,16 % kasv). 
 ELi kaubandusbilanss Peruuga oli 2013. aastal 1 778 miljoni euro ulatuses puudujäägis (2012. aastal oli puudujääk 2 779 miljonit eurot). See vähenemine on kooskõlas 2009.–2013. aasta suundumusega, pidades silmas, et ELi impordi keskmine aastakasv oli 13,5 % ja ekspordi 
oma 23,7 %.
 
 
2.3. Colombiaga toimuva kaubavahetuse areng 
Colombiaga toimuva kaubavahetuse analüüsi mõ jutab asjaolu, et lepingut on kohaldatud alles 
alates 1. augustist 2013. Võrreldes ajavahemikuga , mis eelnes lepingu ajutisele kohaldamisele 
(august – detsember 2012), püsis kaubavoogude üldine väärtus sarnasel tasemel.  Kaubanduse väärtuse poolest on Colombia jätkuv alt ELi peamine partner Andide Ühendusest 
ja viies Ladina-Ameerikast.  ELi impordi väärtus suurenes eelneva peri oodiga võrreldes 4,2 % ja oli kokkuvõttes 3 596 
miljonit eurot. 2012. aastal moodustas ELi ek sporditud Colombia kaupade koguväärtus 
Colombia ekspordist 15,2 % (7 098,8 miljonit eurot 46 720,1 miljonist eurost). 2013. aastal 
oli see näitaja 7 223,2 miljonit euro t (15,8 % Colombia ekspordist). 
 Colombia eksport keskendub jätk uvalt toorainetele ja põllum ajandustoodetele. ELi suunatud 
koguekspordist moodustavad 87,2 % nelja liiki toot ed (naftaõlid, süsi, banaanid ja kohv). 
 ELi ekspordi väärtus kahanes eelneva aasta sama perioodiga võrreldes 4 % ja oli 2 328 
miljonit eurot.  
 
4 
  
Impordi poolest oli EL 2012. aastal Colombia suuruselt kolmas partner (import EList moodustas 12,6 % 2012. aasta koguimpordist ehk 5 657,9 miljonit eurot 45 025,8 miljonist 
eurost). 2013. aastal kasvas see näitaj a 6 171,8 miljoni euroni (13,4 % Colombia 
koguimpordist).  ELi eksporti iseloomustab tööstuskaupade mitmekesistamine ja nende hulka kuuluvad 
peamiselt masinad ja mehaanilised seadmed (19 % koguekspordist, 4,1 % vähenemine), farmaatsiatooted (11,5 %, 8,5 % suurenemine) , õhusõidukid ja nende osad (11,8 %, 33,2 % 
suurenemine), elektrimasinad ja -seadmed ( 7,4 %, 9,8 % suurenemine), sõidukid (7,6 %, 9,8 
% suurenemine) ning optilised, foto-, tehn ilised ja meditsiiniseadmed (5,8 %, 10,6 % 
suurenemine).   ELi kaubandusbilanss Colombiaga oli 2013. aast al 1 782 miljoni euro ulatuses puudujäägis 
(2012. aastal oli puudujääk 3 064 miljoni eurot). Sell ega seoses tuleb arvestada asjaoluga, et 
2009.–2013. aastal oli ELi impordi keskmine aastakasv 17,8 % ja ekspordi oma 15,4 %. 2013. aastal kahanes ELi import 2012. aastaga võrre ldes 11,2 %, eksport aga suurenes 5,7 %. 
 
2.4. Teatavate kaupadega kauplemise areng 
Kui vaadata lähemalt ELi ja kahe Andide riigi teatavate kaupade ga seotud kaubavoogude 
arengut, on näha, et mõni sektor  on hakanud lepingust kasu saama. 
 Peruu  puhul toimusid 2012.–2013. aastal märkimisväärsed muutused seoses järgmiste 
kaupadega:  
• värsked banaanid : koguimport suurenes 61 miljonilt eurolt 85 miljoni euroni (+39,3 %); 
• söödavad puuviljad, marjad ja pähklid : 408 miljonilt eurolt 527 miljoni euroni 
(+29,2 %);   
• suhkur ja suhkrurikkad kondiitritooted : 0,8 miljonilt eurolt 2,3 miljoni euroni 
(+187,5 %); 
• joogid ja piiritusjoogid:  44 miljonilt eurolt 71 miljoni euroni (+61,4 %). 
 ELi ekspordis toimusid aga märkimisväärsed muutused seoses järgmiste kaupadega:  
• teravili: 0,1 miljonilt eurolt 12,6 miljoni euroni;  
• sõidukid reisijate-  ja kaubaveoks: 308 miljonilt eurolt 351 miljoni euroni (+14 %); 
• farmaatsiatooted: 104 miljonilt eurolt 140 miljoni euroni (+34,6 %). 
 Kuna lepingut on Colombia  suhtes kohaldatud lühemat aega kui Peruu suhtes, on andmeid 
vähem. Järgmises analüüsis tuginetakse aj avahemikku 2013. aasta augustist detsembrini 
käsitlevatele andmetele (võrdlus  2012. aasta sama perioodiga). 
 ELi impordis toimusid 2013. aastal märkimisväär sed muutused seoses järgmiste kaupadega: 
 
• roosuhkur : import suurenes 1,4 miljonilt euro lt 3,4 miljoni euroni (+147,5 %); 
• tubakas : 4,6 miljonilt eurolt 15,4 miljoni euroni (+247,6 %); 
• tooted või konservid tuunist: 2,5 miljonilt eurolt 2,8 miljoni euroni (+9,2 %); 
• lõikelilled: 5,1 miljonilt eurolt 5,4 miljoni euroni (+4,4 %). 
 
 
5 
 ELi ekspordis toimusid aga märkimisväärsed muutused seoses järgmiste kaupadega: 
 
• piimatooted : eksport suurenes 0,7 miljonilt eurolt 1,7 miljoni euroni (+136,5 %); 
• sõidukite šassiid koos mootoriga : 0,8 miljonilt eurolt 4,5 miljoni euroni (+467,4 %); 
• Sõidukid, millel on survesüütega sisepõlemis-kolbmootor (diisel- või 
pooldiiselmootor), mille sili ndrite töömaht on üle 1 500 cm3, kuid mitte suurem kui 2 
500 cm3: 2,6 miljonilt eurolt 4,3 miljoni euroni (+64,7 %). 
 
2.5. Tariifikvootide kasutamine 
Lepinguga on mõlemale poolele ette nähtud mitu tariifikvooti. Kvootide kasutamise esialgne 
analüüs viitab sellele, et ELi eksport võib ne nde soodsate tariifikvootid e tingimustes veelgi 
märkimisväärselt suureneda.  Peruu  ametiasutuste vahendusel kogutud tollia ndmed näitavad, et 2013. aastal olid 
kaubandusvood, mis olid seotud kaupadega, m ille suhtes kohaldatakse tariifikvoote, 
märkimisväärsed ainult kahe tooterühma puhul  (jäätisetooted ja su ure suhkrusisaldusega 
tooted), kuid tariifikvootide tä itmisest jäi siiski palju puudu. 
 Sarnaseid järeldusi võib teha ka Colombia  kohta; ajavahemikku 2014. aa sta jaanuarist juunini 
käsitlevate andmete põhjal eksporditi ELi märk imisväärselt ainult kahte tooterühma (puu- ja 
köögiviljad ning linnaseekstrakt).  Tariifikvootide täitmisest jäi siingi palju puudu. Selliste 
tooterühmade puhul nagu vadak ja piimatoot ed ning suhkruvalmistised olid kaubavood 
minimaalsed, mõne teise tooterühma (nt suhkur, p iim ja koor, petipiim ja  jäätisetooted) puhul 
kasutati aga olemasolevaid tariifikvoote väga vähe või üldse mitte.  EL hakkas aga Peruu ja Colombia suhtes  kohaldama mitut olu list tariifikvooti. Peruu  puhul 
jagunevad peamised tariifikvoodid järgmiste tooterühmade vahel: suhkrumais, mais, 
roosuhkur, suure suhkrusisalduse ga tooted, kakaopulber, rumm, riis ja veiseliha. 
 ELi 2013. aasta tolliandmete koha selt kasutati ajavahemikul 2013. aasta märtsist 2014. aasta 
veebruarini ainult tariifikvoote,  mis olid ette nähtud roosuhkru (kvoot täielikult täidetud, 18 
334 tonni
3), suure suhkrusisaldusega toodete (2  tonni 10 000 tonnist, mis oleks olnud 
võimalik) ja maisi (58 tonni 8 334 tonnist, mi s oleks olnud võimalik) jaoks. Ajavahemikku 
2014. aasta märtsist maini käsitlevad andmed näitavad, et tariifikvoote kasutati nelja rühma 
puhul (mais, suhkrumais, roosuhkur ja suure s uhkrusisaldusega tooted ). Suhkruroo kvoodi (22 
660 tonni) oli Peruu 6. maiks 2014 juba am mendanud. Kõigi ülejäänud toodetega seotud 
kaubavood olid aga minimaalsed (suure suhkrus isaldusega toodete tariifikvoodi puhul 1 tonn). 
 Colombia  suhtes hakkas ELi kohaldama tariifikvoot e selliste toodete puhul nagu mais, 
suhkrumais, roosuhkur, jogurt, rumm, piim ja  koor ning suure suhkrusisaldusega tooted. 
 ELi tolliandmete kohaselt tariifikvoote 2013. aas tal ei kasutatud. 2014. aasta andmed 
näitavad, et tariifikvoote kasutati kahe ül dise kategooria puhul (r oosuhkur ja suhkrurikkad 
kondiitritooted). Roosuhkrutoode te puhul oli võimalik importid a 63 860 tonni, 8. juuliks 2014 
oli imporditud 23 383 tonni. Suhkr urikkaid kondiitritooteid ol i 8. juuliks 2014 imporditud 
ainult 105 tonni, kuigi võima lik oli importida 20 600 tonni. 
                                                
 
3 Aasta kogukvoot, mida on proportsionaalselt korrigeeritud, et võtta arvesse kaubanduslepingu 
kohaldamist 10 kuu jooksul 2013. aastal. 
 
6 
  
Tariifikvootide tagasihoidlik kasutamine näitab ül diselt seda, et leping  tõenäoliselt ei häiri 
nende tundlike toodete asjaomaseid siseturge.  
2.6. Teenused  
Teenuskaubanduse andmeid saadakse suur e ajalise viivitusega ning tegemist on 
koondandemetega, mistõttu ei ole teenuskauba nduse kohta reaalne teha samasugust osalist 
analüüsi nagu kaupadega kauplemise puhul. Se da teemat käsitle takse iga-aastases 
rakendamisaruandes niisiis siis, kui olemas on piisavalt andmeid. 
3. R
AKENDUSORGANITE TEGEVUS  
Lepingu sätetega institutsioonide  kohta on ette nähtud kaubandus komitee ja kaheksa eriorgani 
asutamine. Kord aastas ministrite ta sandil kokku tuleval ELi-Colombia/Peruu 
kaubanduskomiteel on järelevalvaja roll ja  ta tagab lepingu nõuetekohase toimimise. 
Kõnealuste organite esimesed kohtumised toim usid 2014. aastal Limas Peruus (vt allpool). 
 Põllumajanduse allkomitee  – 5. veebruar 
 Osalejad arutasid kaubanduse ar engut ja tariifikvootid e kasutamist (eelkõige sisemenetlustega 
seotud aspekte). Peruu ekspor di suurenemise tõttu arutati ka banaane käsitlevat 
stabiilsusmehhanismi. Muud teemad hõlmasid piiritusjookide maksustamist (Peruu ja 
Colombia) ja piimatooteid käsitle vat koostöölepingut (Colombia). 
 Tehniliste kaubandustõkete allkomitee  – 5. veebruar 
 
Pooled jagasid teavet oma kvaliteedi infrastruktuuri süsteemide kohta. EL andis Colombiale 
ja Peruule teada oma murest seoses mitme as pektiga (Colombia – autotööstuse tehnilised 
eeskirjad, vastavushindamismenetlused, teksti ilinimetused, alkohoolsete jookide tehnilised 
eeskirjad ja meetmed biokütuste alal; Peruu – tervisliku toitumise edendamise seadus, 
farmaatsiatoodete ja toidulisandite registreerimise viivitused). Colombia ja Peruu väljendasid muret seoses ELi nõudega, mis puudutab kala ekspordi päritolusertifikaate ja mõne 
liikmesriigi piiranguid seoses palmiõli kasutamisega.  Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee  – 6. veebruar  
 Pooled jõudsid kokkuleppele selli ste ekspertide nimekirjas, ke da võib kutsuda uurima asju, 
mida valitsuste konsultatsioonide käigus ei ole rahuldavalt lahendatud, ning jagasid oma kogemusi riiklike mehhanismidega, mi s on mõeldud kodanikuühiskonna ning lepingu 
kaubandust ja jätkusuutlikku ar engut käsitlevate sätete rakendamisele pühendunud rühmade 
osalemise edendamiseks (vt ka punkt 4).   Intellektuaalomandi allkomitee  – 11. veebruar 
 Kohtumisel arutati geograafil isi tähiseid ja EL väljendas  huvi tunnustamise menetluse 
lihtsustamise vastu. Colombia esitas kõik ELi  geograafiliste tähiste lepingukohase kaitse 
tunnistused ja 18 uue geograafil ise tähise loetelu, üheksa ne ist on põllumajandustoodete omad 
ja EL hindab neid kooskõlas lepinguga. ELi selg itas, kuidas võiks saavutada ülejäänute, muu 
kui põllumajanduse valdkonna geograafiliste tähiste kaitse.  
 
7 
 Peruu esitas nelja uue geograafilise tähise lo etelu (põllumajandustooted). Muud teemad 
hõlmasid lepingupoole asjaomaseid jõustamissüsteem e, vahendusteenuste os utajate vastutust, 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusas pektide lepingu punk ti 6 kohast süsteemi,4 Peruu ja 
Colombia ühinemist Madridi protokolliga,5 esitajate kaitset ja farmaatsiasektori patente 
(Colombia).  Riigihangete allkomitee  – 31. märts 
 Pooled arutasid kahepoolse id küsimusi ning Peruu ja Colombia viisid ELi kurssi 
valitsusüksuste loeteluga. Pooled otsust asid jagada teavet VKEde osalemise kohta 
välismaistel hanketurgudel.  Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee  – 1. aprill 
 Arutati muu hulgas impordinõudeid, kontrollimist, looma- ja taimetervisega seotud meetmeid, 
vastavust ja tehnilist abi.  Tolli, kaubanduse lihtsustamise ja  päritolureeglite allkomitee  – 28.–29. aprill 
 
Pooled tutvustasid hiljutisi muudatusi tollialast e õigusaktide vallas. EL rõhutas, et oluline on 
luua paberivaba tollikeskkond. Pooled jagasid oma kogemusi volitatud ettevõtjate
6 ja 
vastastikuse tunnustamise lepingutega. Päri tolureeglite valdkonna s käsitlesid pooled 
sooduspäritolu sertifitseerimist ja kontrollimist ning otseveo küsimust. 
 
Turulepääsu allkomitee  – 15. mai 
 Pooled jagasid teavet kaubavoogude arengu kohta ja märkisid, et puudub pikka ajavahemikku 
kajastav usaldusväärne statis tika. Pooled arutasid kahepo olseid küsimusi, näiteks GSP+ 
(säästvat arengut ja head val itsemistava stimuleeriv erikor d; Peruu) ning siseriiklikke 
meetmeid biokütuste alal ja veokite va nametalliks lammutamist (mõlemad seoses 
Colombiaga)  Kaubanduskomitee  – 16. mai 
 Komitee uuris eriorganite tööd ja arutas te enuskaubandusega seotud teemasid. EL väljendas 
muret seoses tööviisade väljastamise tähtae gadega Peruus, sest need võivad mõjuda 
kahjulikult lepingu teenuskaubandu se osast tulenevatele Peruu kohustustele. Pooled arutasid 
ka teemasid, mis on seotud WTO ja kaubanduse lihtsustamis e lepinguga, jagades teavet 
läbirääkimiste kohta, mis on neil praegu kä imas teiste riikide või piirkondadega. 
                                                
 
4 Kui kaks kolmandikku WTO liikmetest on selle  heaks kiitnud, muudetakse selle lõikega 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, et võimaldada WTO liikmetel, kellel on farmaatsiasektoris seoses asjaomase tootega ebapiisav suutlikkus, importida sundlitsentsimise alusel 
toodetud patenditud ravimeid; http://www.wto.org/english/tratop _e/trips_e/public_health_e.htm.
  
5 Rahvusvaheline süsteem kaubamärkide samaaeg seks registreerimiseks paljudes riikides: 
http://www.wipo.int/madrid/en/ .  
6 Volitatud ettevõtjad on ettevõtjad, kes on teatavaid nõudeid (nt vastavus, maksevõimelisus, ohutus) 
täitvate ettevõtjatena heaks kiidetud tolli poolt või tolli nimel ja saavad kasu mitmesugustest lihtsustustest ja/või hõlbustustest, mis on ELi, Peru u ja Colombia asjaomaste tollialaste õigusaktidega 
spetsiaalselt ette nähtud. 
 
8 
 4.  K AUBANDUSE JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGUGA SEOTUD KOHUSTUSTE TÄITMINE  
Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee  
Kaubanduse ja jätkusuutliku arengu allkomitee es imene kohtumine toimus 7. veebruaril pärast 
kodanikuühiskonnaga peetud avalikku kohtumist ja  sellest võtsid osa peamiselt Peruu 
kodanikuühiskonna esindajad ja ELi-sisene n õuanderühm. Arutati tööjõu ja keskkonnaga 
seotud küsimusi, mis on lepingu IX jaotise rakenda mise seisukohast olulised, ning valdkondi, 
kus võib olla vajalik järeltegevus. 
Pooled väljendasid oma pühendumust lepingu IX jaotise tulemuslikule rakendamisele. 
Colombia ja Peruu rääkisid oma töö-  ja keskkonnaministeeriumi asjakohastest 
organisatsioonilistest aspektidest, samuti edusammudest seoses ühinemisvabaduse, kollektiivläbirääkimiste õiguste ja sunniviisilise töö kaotamisega, mis oli asjakohane ka nende mitmesuguste meetmete kontekstis, mida sisald asid Colombia ja Peruu 2012. aastal Euroopa 
Parlamendile esitatud tegevuskavad.  
Pooled arutasid järgmisi teemasid. 
4.1. Tööjõuga seotud sätete rakendamine 
EL andis ülevaate poliitikast ja meetmetest , mis on ELi tasandil rakendatud eemärgiga 
edendada ühinemisvabadust ja kollektiivläbi rääkimiste õigust ning kaitsta laste õigusi 
(sealhulgas lapstööjõu kasutamise vältimin e). EL andis teada ka edusammudest, mida 
liikmesriigid on teinud Rahvusvahelise Tööorganisa tsiooni (ILO) konventsioonide, eelkõige 
meretöönormide konventsiooni ratifitseerimisel. Ta andis teada ka ELi nõukogu 28. jaanuari 
2014. aasta otsustest, millega antakse liikmesr iikidele luba ratifitseerida ILO konventsioonid 
kemikaalide ja koduabiliste kohta.  Peruu andis ülevaate lepingu IX  jaotisest tuleneva te kohustuste täitmise kohta ja edastas 
uuemat teavet järgmiste valdkondade kohta: 
i. kollektiivsuhete süsteemi tõhustamine, sealhulgas kontrollisüsteemi tugevdamine, 
tööinspektsiooni riikliku järelevalve l oomine ja kohaldatavate trahvide skaala 
suurendamine;  
ii. ILO kindlaks määratud põhiõiguste edendamine  ehitussektori ametiühingute registrit 
käsitlevate erieeskirjade, vabatahtliku vahekohtupidamise eeskirja, lapstööjõu 
kasutamise ja sunniviisilise töö vastaste tegevuskavade ja stra teegiate ning puuetega 
inimestele võrdseid võimalusi tagavate eeskirjade heakskiitmise kaudu;  
iii. meetmed ja rohkem kontrolle töötajate õiguste kaitsmiseks ning  
iv. ILO konventsioonide ratifitseerimine. 
  Colombia andis teavet lepingu IX jaotis e rakendamise kohta, keskendudes järgmistele 
valdkondadele:  
i. tööministeeriumi uus struktuur ja selle saavutused; 
ii. sotsiaaldialoogi jaoks olemas olevad kanalid ja mehhanismid; 
iii. ühinemisvabaduse rakendamine; 
iv. olemasolevate järelevalvesüsteemide tugevad küljed:  
v. ebaseadusliku vahendamise vastu võitle miseks vastu võetud õigusaktid; 
vi. ILO konventsioonide rakendamise seis.  
 
 
9 
 Pooled otsustasid edendada IX  jaotise tööjõudu käsitlevate säte te rakendamist, sealhulgas ILO 
konventsioonide (st 2011. aasta koduabiliste konventsioon, mille Colombia ratifitseeris 9. 
mail 2014) ratifitseerimist ja rake ndamist. Pooled otsustasid jä tkata teabe jagamist, eelkõige 
seoses lapstööjõu kasutamise ja sunniviisi lise töö vastu võitlemise meetmetega ning 
ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse edendamisega.  Kohtumine andis võimaluse kohtu da ILO piirkondliku büroo es indajatega ja arutada muu 
hulgas ELi kaubanduslepingute üle peetavaid läbirääkimisi ja nende rakendamist üldiselt. 
4.2. Keskkonnaga seotud sätete rakendamine 
Pooled andsid ülevaate IX jaotise keskkonnasä tete rakendamisel teht ud edusammudest. Peruu 
rääkis keskkonnaküsimuste õigus- ja poliitikaraamistikust, Peruu keskkonnajuhtimise strateegilisest teljes t, riiklikust tegevuskavast ja riiklikust keskkonnaalase tegevuse 
süsteemist. Peruu käsitles ka  riiklikku keskkonnamõju hinda mise süsteemi ja säästvate 
investeeringute jaoks mõeldud riiklikku keskkonn aalase sertifitseerimis e teenust (SENACE). 
 Colombia andis ülevaate riiklikust keskkonna süsteemist, keskkonna- ja säästva arengu 
ministeeriumi peamistest saavutuste st ja poliitikast ning mitmepoolsete 
keskkonnakokkulepete, näiteks Baseli konventsi ooni, ohustatud liikid ega rahvusvahelise 
kauplemise konventsiooni (CITES), Montreali protokolli, bioloogilise mitmekesisuse 
konventsiooni, Cartagena protokolli ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) 
rakendamisest.  EL käsitles keskkonnatoodete lib eraliseerimist ja tõi esil e keskkonnasõbralike kaupade 
algatuse, mille kaudu on EL ja 13 muud WTO riiki lubanud tegutseda keskkonnasõbralike 
kaupadega kauplemise liberaliseerimise nimel. EL julgustas Colombiat ja Peruud algatusega 
ühinema eriti seetõttu, et Peruu korraldab Limas 2014. aasta novembris UNFCCCi osaliste 
konverentsi, ja märkis, et ta võiks saada pa rema ja odavama juurdepääsu kaupadele ja 
tehnoloogiale, millega kaitstakse keskkonda.  EL andis ülevaate oma ressursitõhususe tegevuskavast ja keskkonnajalajälje meetoditest – alates 2013. aasta novembrist on katsetamiseks välja valitud 17 toodet.  Kõik sidusrühmad, 
sealhulgas Colombia ja Peruu ettevõtjad, võivad  katsetamist jälgida ja sellesse oma panuse 
anda. ELi eksportivatele ettevõtjatele p eaks selles osalemine kasulik olema. 
4.3. Riigisisene konsulteerimine ja allk omitee kohtumised kodanikuühiskonnaga 
Allkomitee kohtumisel arutasid pooled artik lit 281 („Riiklikud mehhanismid“) ja selle 
rakendamist. EL ütles, et ELi-sisene nõuanderühm saab olema samasugune kui teiste ELi lepingute puhul ning Peruu ja Colombia ü tlesid, et hakkavad kasutama olemasolevaid 
riiklikke nõuandeorganeid. P ooled leppisid kokku suunistes  kodanikuühiskonnaga peetavate 
avalike kohtumiste kohta. 
Kodanikuühiskonnaga peetud avalikul kohtu misel rõhutasid ELi-sisese nõuanderühma 
liikmed ja Peruu kodanikuühiskonna liikme d seda, kui tähtsad on lepingu kohaselt 
kodanikuühiskonna institutsionaliseer itud struktuurid. Osalejad rõhut asid ka seda, et selleks, 
et avalikel kohtumistel toimuks id viljakamad arutelud, on vaja, et kodanikuühiskond saaks 
oma partneritega koostööd teha ka kohtumiste vahele jääval ajal. 
 
10 
 4.4. Valdkonnad, kus võib olla vajalik järeltegevus 
Pooled otsustasid jätkata IX jaotise tööjõug a seotud sätete rakendam ist, sealhulgas ILO 
konventsioonide ratifitseer imist ja rakendamist. Pooled otsust asid jätkata ka teabe jagamist, 
eelkõige seoses lapstööjõu kasutamise ja sunnivi isilise töö vastu võitlemise meetmetega ning 
ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse edendamisega.  Bioloogilise mitmekesisusega seoses arutas allk omitee IX jaotise sätteid ja eelseisvat tööd. 
Rõhutati, et ebaseadusliku metsaraie ja se onduva kaubanduse vastu võitlemise algatused, 
näiteks ELi hiljutine puidumäärus,
7 võivad pakkuda rohkem võimalusi kauplemiseks säästval 
viisil toodetud puidu ja puittoodetega. 
 Colombia toonitas, et eelkõige ebaseadusliku ka evandamise vastu võitlemisel on oluline võtta 
arvesse kullaturu sotsiaalse id ja keskkonnamehhanisme. Tu levaste arutelude võimalike 
teemadena toodi esile selliseid horisontaals eid küsimusi nagu näiteks mõjuhinnangud, ja 
ettevõtjate sotsiaalset vastutust.   
                                                
 
7 Määrus (EL) nr 995/2010. 
 
11 
 5. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE (EL) NR 19/2013 (MILLEGA 
RAKENDATAKSE KAHEPOOLNE KAITSEKLAUSEL JA BANAANE KÄSITLEV 
STABIILSUSMEHHANISM) RAKENDAMINE  
 
Määrusega on ette nähtud võimalus algatada teatavatel tingimust el kaitsemeetmetega seotud 
uurimine või kohaldada eelneva jä relevalve meetmeid. Kooskõlas  määruse artik litega 3 ja 13 
on komisjon teinud järelevalvet Colombiast ja Peruust pärit banaanide impordi arengu üle. 
Lepingu rakendamise esimesel aastal ei algata nud komisjon ühtki kaitsemeetmetega seotud 
uurimist ega võtnud eelneva järelevalve meetme id ega saanud ühtki sellekohast taotlust. 
 
5.1. Colombia ja Peruu banaanide ekspordi areng 
Lepingu rakendamise esimesel aastal tehtud jä relevalve tulemused on võetud kokku allpool. 
 Peruust pärit banaanide  impordi väärtus suurenes 2013. aastal 2012. aastaga võrreldes 39,3 
% (61 miljonilt eurolt 85 miljoni euroni). Ma ht suurenes 39,7 % (2012. aasta 80 696 tonnilt 
2013. aasta 112 750 tonnini). Kasv oli suurim 2013. aasta novembris ja detsembris, misjärel (2014. aasta jaanuarist ap rillini) oli kaubanduse ta se taas tavapärane. 
 
050 000100 000150 000200 000250 000300 000
05 000 00010 000 00015 000 00020 000 00025 000 000kogus sadades kg
väärtus eurodesBanaanide import Peruust  ELi
  
 
 
12 
 Colombiast pärit banaanide  impordi väärtus vähenes 2013. aastal 2012. aastaga võrreldes 
0,6 % (2012. aasta 759 miljonilt eurolt 2013. aasta 754 miljoni euroni). Impordi kogumaht tonnides suurenes 2,1 % (2012. aasta 1 134 567 tonnilt 2013. aasta 1 158 755 tonnini). 2014. 
aasta esimestel kuudel püsis kaub anduse tase (nii väärtuse kui  mahu poolest) suhteliselt 
muutumatuna. 
 
0200 000400 000600 000800 0001 000 0001 200 0001 400 000
010 000 00020 000 00030 000 00040 000 00050 000 00060 000 00070 000 00080 000 00090 000 000kogus sadades kg
väärtus eurodesBanaanide  import Colombiast ELi
 
Peruu  puhul saavutas banaanide import 2013. aasta novembris ülempiiri 78 750 tonni. 
Komisjon uuris kooskõlas banaane käsitleva stab iilsusmehhanismi sätetega (eelkõige määruse 
artikli 15 lõige 2 ja artikli 15 lõige 3) kõneal use impordi mõju ELi banaanituru olukorrale. 
Peruust pärit import moodustas ELi värskete banaanide koguimpordist ainult 1,8 % ja import, 
mis pärines teistelt peamistelt ELi banaanide eksportijatelt, oli ooda tavate suundumustega 
kooskõlas. Värskete banaanide ke skmine hulgimüük ELi turul mä rkimisväärselt ei muutunud 
ja puudusid märgid, et Peruu ekspordi suuren emine oleks mõjutanud ELi tootjate stabiilsust 
või olukorda. Esitatud analüüsi silmas pidades j õudis komisjon järeldusel e, et Peruust pärit 
banaanide impordi suhtes kehtivate soodusto llimaksude peatamine ei ole asjakohane. 
 
13 
 6. K OKKUVÕTE  
Kuna lepingut on rakendatud ligik audu ühe aasta jooksul, on veel va ra teha lõplikke järeldusi 
lepingu mõju kohta kaubandusele ja inve steeringuvoogudele. Kuigi Peruu puhul tundub 
kaubanduse üldine tase olevat alanenud, toimus  mittetraditsioonilises kaubanduses teatav 
märkimisväärne kasv. Kaubanduse väärtuse kahane mine oli tõenäoliselt tingitud asjaoludest, 
mis ei ole seotud otseselt lepinguga, vaid pi gem kaupade maailmaturu hindade langusega 
2013. aastal. Teatud sektorites, näiteks veini,  sõidukite, tubaka ja roosuhkrutoodete puhul, 
toimus märkimisväärne suurenemine. Colomb ia kohta on kättesaadav ad ainult mõne kuu 
andmed, kuid need näitavad, et kaubavood on vähe muutunud, kui välja arvata mõned 
positiivsed erandid, mida aruandes kirjeldati. Olemasolevaid tariifik voote oleks võimalik 
kasutada rohkem – see kujutab endast se lle lepingu olulist kasutama võimalust. 
 Banaanide import Andide riikidest püsis üldiselt stabiilne, mistõttu ei olnud 
soodustollimaksude peatamist vajalik algatada.  Seega keskendutakse edasi le pingu nõuetekohase rakendamis e tagamisele, et ettevõtjad 
saaksid ära kasutada sellest tulenevaid  kaubandusvõimalusi. Jätkuvalt on mõned 
rakendamisprobleemid, eelkõige looma- ja taimetervise ja hügieeni vallas. Nende 
probleemide üle arutletakse edasi mitmesuguste  allkomiteede kohtumiste ja järeltegevuse 
raames, et leida vastastikku vastuvõetavad ja toimivad lahendused. Seda arvesse võttes on rakendamise esimene aasta toonud kokkuvõttes k aasa lepingu institutsi oonilise raamistiku 
rahuldava loomise ja toimimise.