[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 18.7.2005

KOM(2005)317 lõplik

2005/0131(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise politseikoostöö parandamist eelkõige sisepiiridel ja millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni

.

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku alus ja eesmärgid

Nõukogu otsuse ettepanekut koostöö parandamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide sisepiiridel mainitakse komisjoni 2005. aasta õigusloome- ja tööprogrammis (viide: IRMS 2004/JLS/036) kuna seda mainiti ka juba 2004. aasta õigusloome- ja tööprogrammis.

4. novembri 2004. aasta Haagi programmis kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama ettepanekuid Schengeni acquis' edasiarendamiseks politsei piiriülese operatiivkoostöö valdkonnas ning oma 29. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta andis ta nõukogule muu hulgas juhised uurida piiriülese jälituse valdkonnas rakendatavaid meetmeid ning kutsus üles õiguslikku raamistikku edasi arendama.

- Üldine taust

Amsterdami lepinguga seati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline loomine Euroopa Liidu uueks eesmärgiks.

Isikute vaba liikumine selles alas nõuab meetmeid, mille abil kõrvaldada piirikontrollide kaotamisest põhjustatud turvalisuse vähenemine, mille tulemusel kuritegude toimepanijad saavad sama vabalt liikuda kui seaduskuulekad kodanikud. Kaotada tuleb koostöö takistustest tulenev karistamatus.

Piirialadel on erinevate kõrvuti toimivate kohtualluvuste mõju igapäevases politseitöös kõige tuntavam. Seetõttu on neis piirkondades kõige teravam vajadus asjakohaste koostöömehhanismide järele, mille abil leida lahendus turvalisuse probleemidele, mis on suuremad kui mujal Euroopa Liidus. Kuigi iga piirkond on demograafiliselt, geograafiliselt ja elatustaseme poolest ainulaadne, võimaldavad sarnased koostöövajadused arendada välja ühise raamistiku koostööd, tegevuse koordineerimist ja teabevahetust takistavate tõkete vastu võitlemiseks. Kui see ühine raamistik ei toimi, hakkavad piiriülese toimega kuritegude avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel kasutatavad erinevad tavad ja eeskirjad õiguskaitset takistama ja viivad turvalisuse vähenemiseni.

Nende probleemide lahendamiseks sõlmisid liikmesriigid üldise raamistiku puudumisel omavahelisi kahepoolseid kokkuleppeid. Schengeni konventsioon piirdub üldküsimustega, jättes üksikasjad liikmesriikide otsustada. Siiski nõuavad kujunenud olukord, saadud kogemused ja EL-i tasemel esitatud nõudmised ühiste aluspõhimõtete sätestamist, et olemasolevaid mehhanisme paremaks muuta ja näha ette struktuurid edasise arengu soodustamiseks.

Tekkinud struktuuridest on mõned osutunud äärmiselt tõhusaks – näiteks alalised koostöökeskused, mis toovad kummalgi pool piiri asuvad kohalikud õiguskaitse sidusrühmad ühe katuse alla.

- Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted

1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustes esitati Euroopa Liidu lepinguga, s.t 1997. aasta Amsterdami lepinguga, kehtestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala normatiivsed üksikasjad ja vähemal määral selle operatiivsed alused.

1998. aasta Viini tegevuskavas,[1] mis jääb Amsterdami lepinguga kehtivaks, kutsuti üles piiriülese koostöö laiendamisele, näiteks alaliste koostööstruktuuride loomisele ühiste politseijaoskondade ja politsei ja tolli koostöökeskuste näol sisepiiridel.

Amsterdami lepinguga EL-i raamistikku kaasatud 1990. aasta Schengeni konventsioonis nähakse ette piirikontrollide kaotamine, tugevdades samal ajal kontrollimeetmeid välispiiridel. Piirikontrollide kaotamisest põhjustatud turvalisuse vähenemise korvamiseks seati sisse uued mehhanismid politseikoostöö võimaldamiseks ja edendamiseks.

5. novembri 2004. aasta Haagi programmis kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles tegema ettepanekuid Schengeni acquis ' edasiarendamiseks politsei piiriülese operatiivkoostöö valdkonnas.

- Vastavus liidu muule poliitikale ning eesmärkidele

Käesolev otsus on kooskõlas vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulise loomise poliitikaga.

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud pooltega

Spetsiaalsed konsultatsioonid ei osutunud vajalikuks. Järeldused, mida sellistest konsultatsioonidest saanuks teha, on juba olemas tänu varasematele ja käimasolevatele EL-i meetmetele (uurimine, nõukogu töörühmad ja muud politseikoostööga tegelevad Euroopa foorumid). Nad on pidevalt välja toonud küsimusi, mida otsuses käsitletakse piiriülese struktuurse raamistiku vajaduste raames. Kõige olulisemad kasutatud allikad on: 1) Komisjoni 18. mai 2004. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule politsei- ja tollikoostöö tugevdamise kohta Euroopa Liidus (KOM(2004)376 lõplik, 18.5.2004), mille raames komisjon on konsulteerinud liikmesriikide õiguskaitseorganitega ja mis põhines: a) laialdastel uuringutel; b) Schengeni 2000.–2004. aasta hindamisprotsessi tulemustel; 2) Schengeni acquis ' korrektset kohaldamist ja parimat tava käsitlevate soovituste kataloogi politseikoostööd käsitlev osa (dok. 9788/01/03 SCH-EVAL 40 COMIX 328, rev 1, 16. juuni 2003), milles on esitatud õiguskaitseorganite konkreetsed soovitused parandusteks käesoleva ettepaneku kohaldamisalas; 3) Euroopa politseijuhtide töökonna arutelu tulemused politseikoostöö tugevdamise kohta ühispiirialadel; 4) Hollandis 2004. aasta märtsis toimunud seminari "Piirideta politsei" (" Policing without frontiers ") järeldused.

- Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Ei kohaldata.

- Mõju hindamine

Seoses mõjuga põhiõigustele peaks rõhutama, et otsuse otsene eesmärk on aidata kaasa põhiõiguste harta artiklite 2 ja 3 rakendamisele, milles on öeldud, et igaühel on õigus elule ja füüsilisele puutumatusele; seda tehakse piiriülese õiguskaitsealase koostöö edendamise kaudu, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide erinevaid õigustraditsioone ja -süsteeme ning muid hartas tunnustatud põhiõigusi ja põhimõtteid. Lisaks on andmetöötlus kaitstud harta artikli 8 kohaselt.

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIKUD ASJAOLUD

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Otsusega nähakse ette läbipaistev ühine võrgustik, mille raames viiakse ellu ja saab edasi arendada piiriülest, eriti ühispiiridel toimuvat politseikoostööd. Sel eesmärgil sätestatakse otsusega üldeeskirjad strateegilise ja operatiivkoostöö edendamiseks õiguskaitseorganite vahel, aidates sellega kaasa EL-i lepingu artiklis 29 nimetatud eesmärgile, milleks on Euroopa Liidu kodanikele kõrge turvalisuse taseme tagamine. Täpsemalt saavutatakse see eesmärk: a) õiguskaitseorganite vahelise kõiki koostööküsimusi hõlmava teabevahetuse tõhustamise ja parandamisega; b) ühismeetmete võtmisega, millega alaliselt koordineeritakse strateegilist ja operatiivtegevust; c) ühismeetmete võtmisega operatiivtegevuse elluviimisel; d) olemasolevate piiriüleste võimaluste laiendamisega; e) järelevalve- ja koostööstruktuuride ettenägemisega edasise arengu soodustamiseks. Käesolev otsus ei mõjuta Schengeni konventsiooni artiklis 2 sätestatud kontrollide kaotamist sisepiiridel.

- Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on sätestatud EL-i lepingu artikli 30 lõike 1 punktides a, b ja c, artiklis 32 ja artikli 34 lõike 2 punktis c. Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt kohaldatakse Schengeni acquis ´l põhinevate ettepanekute ja algatuste suhtes asutamislepingute asjakohaseid sätteid.

- Subsidiaarsuspõhimõte

Subsidiaarsuspõhimõtet kohaldatakse, sest ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.

Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel.

Otsuse eesmärk on esitada läbipaistvas raamistikus ühised õiguskaitsealase koostöö põhimõtted, mida kohaldatakse kõikjal Euroopa Liidus. See edendab ühtselt kõrget õiguskaitse taset ja väldib erinevustest tulenevaid moonutusi, mis vähendavad kodanike turvalisust. Seda eesmärki ei saa liikmesriigid eraldi tegutsedes saavutada. Samuti ei saa liikmesriigid eraldi tegutsedes saavutada otsusega saavutatud Schengeni konventsiooni muutmist.

Liikmesriigid ei saa tagada oma turvalisust üksi, kuna nende vahelised piirid on läbitavad ja õiguskaitseteenistused sõltuvad üksteisest. Sellest tulenev ühine vastutus Euroopa Liidu turvalisuse eest üldiselt, mida mõistetakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, ja igaühe turvalisuse eest eraldi nõuab käesoleva otsuse sarnaseid meetmeid. Käesoleva ettepanekuga koondatakse erinevad Schengeni konventsiooni jõustumise järel tekkinud koostöömehhanismid ja süsteemid ühe läbipaistva raamistiku alla. Sellise raamistiku puudumisel on oht, et õiguskaitse tavad ja koos sellega ka kodanike turvalisuse tase arenevad Euroopa Liidu erinevates osades ebaühtlaselt.

Euroopa Liidu taseme meetmega on ettepaneku eesmärgid paremini saavutatavad järgmistel põhjustel:

Otsusega sätestatakse üldeeskirjad strateegilise ja operatiivkoostöö edendamiseks liikmesriikide õiguskaitseorganite vahel ja suurendatakse Euroopa Liidu kodanike turvalisuse taset. Otsuses on esitatud läbipaistev raamistik edasise arengu soodustamiseks, ühised piiriülese koostöö põhimõtted ja tavad, mis on kujunenud viimase aastakümne jooksul seoses Schengeni konventsiooniga ja viimase viie aasta jooksul seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 61 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 29 kohane vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kontseptsioon nõuab siseriiklike õiguskaitsealase tegevuse vastastikuse sõltuvuse tõttu ühist poliitikat muu hulgas piiriülese turvalisuse alase koostöö valdkonnas. Ettepanekuga taotletakse tasakaalu saavutamist tavade ühtlustamise, koostöö lihtsustamise ja operatiivtegevuse ühise arendamise vahel. Seega võetakse arvesse liikmesriikide suveräänseid ülesandeid, nagu vahendite valik ja õiguskaitse strateegiate üle otsustamine, pakkudes samas koostöövõimalusi, kui seda peetakse vajalikuks.

Piiriülese õiguskaitsealase koostöö kvalitatiivne hinnang on Schengeni hindamisprotsessi tunnusjooneks. Selles suhtes ollakse ühel meelel, et ühtlaselt kõrge turvalisuse taseme saavutamiseks kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal on nõutav ühiselt kokkulepitud põhimõtete järgimine, et vältida kuritegevuse skeemide ülevõtmist ja negatiivseid kõrvalmõjusid siseriiklikule julgeolekule. Samal ajal nõustuvad kõik liikmesriigid, et ühiste põhimõtete järgimine peab jätma liikmesriikidele piisavalt ruumi iseseisvalt otsustada, millises ulatuses nad piiriüleses koostöös osalevad, lähtuvalt kujunevast operatiivtöö olukorrast. Nimetatud tasakaalu saavutamiseks, aga ka koostöö kvaliteedi ja -võime parandamiseks on käesolevas otsuses arvesse võetud viimase aastakümne jooksul saadud kogemusi. Otsusega suunatakse omandatud kogemused tagasi ühistesse koostööstruktuuridesse, toetades sellega parimate tavade kohaldamist ja pidevat täiustamist. Komisjoni sponsoreeritud projektipõhised programmid (AGIS) ja nõukogu egiidi all korraldatud vastastikune eksperthinnang osutavad vajadusele selliste ühiste põhimõtete ja tavade järele.

Ettepanek toob viimase aastakümne arengutesse läbipaistvust, näeb ette koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse parandamiseks vajalikud infrastruktuurid ning jätab selle, mil määral liikmesriigid piiriüleses koostöös osalevad, nende endi otsustada lähtuvalt kujuneva operatiivtöö vajadustest. See tagab, et kui liikmesriigid siiski otsustavad koostöös osaleda, teevad nad seda ühiste standardite alusel. Sellega nähakse ette ka ühised järelevalve- ja läbivaatamismehhanismid protsesside kohandamiseks ja arengu läbipaistvuse tagamiseks. Schengeni konventsiooni artiklite 40 ja 41 muutmine peab toimuma EL tasemel.

Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:

Ettepanek annab koostööle ühised põhimõtted ja struktuuri, jättes operatiivse külje liikmesriikide otsustada. Ettepanek ei sekku liikmesriikide kohustusse tagada oma kodanike julgeolek ega nende pädevusse korraldada õiguskaitse sellisel viisil, mida peetakse siseriiklikke tavasid silmas pidades asjakohaseks. Samal ajal välditakse ettepanekuga seda, et subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamine tooks kaasa erinevusi, mis kahjustaksid ühiskonna turvalisusega seotud vajadusi või vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval ala toimimist. Seepärast on piisav ja asjakohane kehtestada ühised miinimumnõuded piisavate õiguskaitse tagamise vahendite olemasolu kohta piirialadel, et võidelda kuritegevusega võrdsel moel.

Käesoleva otsuse alusel moodustatava regulatiivkomiteega kaasnevad lisakulutused, mis on hinnanguliselt 202 500 eurot aastas. Käesoleva otsuse rakendamisse ei kaasata ettevõtjaid ega kodanikke vaatamata sellele, et nad saavad käesolevast meetmest lähtuvast koostööst kasu.

- Vahendite valik

Valitud meede on Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punktil c põhinev otsus. Muud vahendid jääksid ebapiisavaks järgmistel põhjustel:

Kui loobutaks õiguslikust meetmest, jääksid Haagi programmis väljendatud taotlused tühjadeks sõnadeks. Ka ei suudetaks sel juhul määratleda operatiivtöö ühiseid elemente, mis on mitmesuguste kahe- ja mitmepoolsete koostöömeetmete aluseks. Rangemaid või üksikasjalikumaid eeskirju sisaldav õigusakt ei võtaks arvesse piiridel esinevaid demograafilisi, geograafilisi ja organisatoorsete eripäradega seonduvaid erinevusi.

Alternatiivsed regulatiivsed meetmed (mitmepoolsete õiguskaitseprojektide subsideerimine, käsiraamatud, heade tavade kataloogid, vastastikused eksperthinnangud) on juba olemas, kuid need on osutunud ühiste koostööpõhimõtete raamistiku loomise seisukohast ebapiisavaks. Otsuses välja toodud piiriülese koostöö parandamist nõudis Haagi programm.

4) MÕJU EELARVELE

Inimressursside ja haldustegevusega seotud kulud, mis tuleb kanda EL-i eelarvest seoses käesoleva otsusega loodava regulatiivkomitee koosolekutega, kelle ülesanded on sätestatud samas otsuses, on hinnanguliselt 202 500 eurot aastas. Komiteel tuleb oma tegevuse alguses kuni käesolevas otsuses esitatud ettepanekute toimima hakkamiseni sagedamini koos käia ja ta vajab intensiivsemat haldustoetust lahenduste leidmiseks, näiteks näidislepingute koostamisel ning ühiste struktuuride ja hindamisaspektide kehtestamisel. Regulatiivkomitee peaks kohtuma regulaarselt, hinnanguliselt kaks korda aastas, et arutada, milliseid kavasid ja meetmeid tuleb nõukogu politsei- ja tollikoostöö parandamist käsitleva otsuse artikli 3 rakendamiseks kohaldada. Neid koosolekuid korraldab komisjon ja need toimuvad komisjoni ruumides.

5) TÄIENDAV TEAVE

- Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku heakskiitmisele järgneb olemasoleva õigusakti kehtetuks tunnistamine.

- Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Artiklis 1 kirjeldatakse otsuse eesmärki ja otstarvet, milleks on suurendada kodanike turvalisust politsei- ja tolliteenistuste vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö tõhustamise kaudu eelkõige Schengeni ala sisepiiridel. Selles nähakse ette koostöö parandamiseks võetavate meetmete üldstruktuur.

Artiklis 2 määratletakse kõige olulisemad mõisted.

Artikkel 3 põhineb Schengeni konventsiooni artiklil 39 ja täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta ja 28. aprilli 1999. aasta otsusel, milles sätestatakse mittetäielik loetelu valdkondadest, kus teabevahetust parandatakse.

Artiklis 4 (koordineerimine) loetletakse konkreetsed piirialadel läbiviidavad õiguskaitsealased tegevused, mida tuleks koordineerida, ja koordineerimise ülesande hõlbustamise tingimused. See käsitleb ka mitteühilduvate seadmete kasutamist, mis leiti olevat üheks suuremaks takistuseks piiriülese koostöö juures.

Artiklis 5 loetletakse operatiivkoostöö tehnikad, näiteks ülesannete määramine sidet pidavatele ametnikele või teise liikmesriigi ametiisikutele. Kirjeldatud meetmed aitavad olemasolevaid vahendeid tõhusalt ära kasutada.

Artikliga 6 pannakse kohustus luua piirialadel alalised koostööstruktuurid.

Artiklis 7 sätestatakse andmekaitse Schengeni konventsiooni VI jaotise nõuete kohaldamise teel.

Artiklis 8 sätestatakse regulaarne vastastikune hindamine ja kutsutakse komisjoni nõukogule hindamisaruandeid esitama.

Artiklis 9 määratletakse ettepaneku suhe kahepoolsete kokkulepete ja lepingutega.

Artikliga 10 moodustatakse regulatiivkomitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

Artikliga 11 muudetakse Schengeni konventsiooni artikli 40 lõikeid 1, 2 ja 7 (jälgimine) ning laiendatakse Schengeni konventsiooni artikli 41 (jälitus) kohaldamisala ja kõrvaldatakse sellega maismaapiiridele ettenähtud piirang.

Artiklis 12 loetletakse seoses käesoleva ettepanekuga kehtetuks tunnistatavad Schengeni acquis ' sätted.

Artiklis 13 sätestatakse ettepaneku jõustumise aeg.

2005/0131(CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise politseikoostöö parandamist eelkõige sisepiiridel ja millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a, b ja c, artiklit 32 ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu lepingu artiklis 29 sätestatakse, et liidu eesmärgiks on tagada kodanikele kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas.

(2) 11. detsembri 1998. aasta Viini tegevuskavas[4] julgustatakse õigusorganeid, politseid, tolli ja teisi asjaomaseid asutusi tihedale koostööle, et ennetada organiseeritud ja muud kuritegevust ja sellega võidelda, ning kutsutakse üles määratlema tingimused ja piirangud, mille alusel ühe liikmesriigi pädevad politsei- ja tolliasutused võivad koostöös ning kokkuleppel teise liikmesriigiga tegutseda viimase territooriumil.

(3) 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu järeldustes kinnitatakse vajadust tõhustada kuritegevuse vastast koostööd, kasutades maksimaalselt ära liikmesriikide ametiasutuste vahelist koostööd piiriülese kuritegevuse uurimisel mis tahes liikmesriigis ning kutsutakse üles looma ühiseid uurimisrühmi, nagu on sätestatud nõukogu raamotsuses 2002/465/JHA[5].

(4) 1990. aasta konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta[6] (edaspidi "Schengeni konventsioon"), mis on integreeritud Euroopa Liidu raamistikku vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde lisatud protokollile, kehtestati liikmesriikide politseiasutuste vahel uued koostöövormid kui meetmed, millega kompenseeritakse kontrollide kaotamist Schengeni liikmesriikide ühispiiridel. Schengeni konventsioon jõustus 26. märtsil 1995. aastal, millest alates on liikmesriikide politsei- ja tolliasutuste vaheline koostöö märkimisväärselt tihenenud.

(5) Spetsiifiliste koostöövajaduste rahuldamiseks piirialadel on liikmesriigid sõlminud arvukalt kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid. Euroopa Liidu seisukoha puudumisel võib turvalisuse tase ühispiiridel erineda, mida võib järeldada ka ministrite soovitustest, mis on välja antud Schengeni hindamise ja rakendamise alalise komitee aruannete põhjal.

(6) Politsei- ja tolliasutuste vahelise koostöö parandamist Euroopa Liidus käsitlevas teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule[7] rõhutab komisjon liikmesriikide vajadust märkimisväärselt tõhustada sisepiiridel kasutatavaid vahendeid, operatiivseid meetmeid ja jõupingutusi, et Euroopa Liit muutuks tõeliselt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks.

(7) Euroopa Ülemkogu 4. ja 5. novembri 2004. aasta istungjärgul Haagis vastu võetud programmis kutsutakse komisjoni esitama ettepanekuid Schengeni acquis ' edasiarendamiseks politsei piiriülese operatiivkoostöö valdkonnas. Programmis tunnistatakse, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala optimaalse kaitsetaseme saavutamine nõuab valdkondadevaheliste ja kooskõlastatud meetmete rakendamist nii Euroopa Liidu tasandil kui siseriiklikul tasandil pädevate õiguskaitseorganite, eelkõige politsei, tolli ja piirivalve vahel.

(8) Seetõttu on vaja politseikoostööd parandada eriti Euroopa Liidu sisepiiridel mitmepoolsete vahendite abil, et saavutada tõhusam teabevahetus, parem koordineeritus ja operatiivne koostöö. Käesoleva otsuse eesmärgiks peaks olema menetluste standardiseerimine, lihtsustamine ja kiirendamine; see peaks rõhutama ühistel strateegilistel kaalutlustel põhinevaid operatiivseid aspekte ning parandama inimressursside ja materiaalsete vahendite kasutamise tulemuslikkust ja tõhusust.

(9) Põhjalik teabevahetus on üksmeelselt tunnistatud õiguskaitsealase koostöö tulemuslikkuse tagamise peamiseks eeltingimuseks. Schengeni konventsiooni artikli 39 ühtseks kohaldamiseks on vaja määrata, millist liiki teavet saab kuritegude ennetamiseks ja avastamiseks liikmesriikide õiguskaitseorganite vahel otseselt vahetada, ilma et nõuet peaks suunama läbi kohtuasutuste.

(10) Tõhusat koostööd on võimalik saavutada ainult põhjaliku koordineerimise kaudu. Seega peaksid liikmesriigid koordineerima politsei ja tolli tegevust piirialadel selliste meetmetega nagu ühine tegevuse ja vahendite planeerimine, pidevad vastastikused konsultatsioonid ja teabemehhanismid ning vajadusel ühiskoolitused ja eriolukorra õppused (s.t tegutsemine inimröövide, pantvangide võtmise või demonstratsioonide korral).

(11) Kehtestada tuleks operatiivkoostöö vormid, et suurendada ühiselt kasutada olevaid vahendeid, nende kasutamise tõhusust ja nii tavapäraste ülesannete kui ka eriolukordadega toimetuleku tulemuslikkust.

(12) Sisse tuleks seada püsivad teabevahetuse struktuurid koostöö ja koordineerimise edendamiseks ning nende aluseks olevate protsesside jälgimiseks.

(13) Artikli 3 kohaldamiseks väljatöötatud üldmeetmete, näiteks teabevahetuse tehniliste standardlahenduste ja -vormide väljatöötamise suhtes peaks järgima käesoleva otsuse artiklis 10 esitatud regulatiivkomitee menetlust.

(14) Schengeni konventsiooni piiriülest jälgimist ja jälitust käsitlevaid sätteid tuleks muuta, et suurendada eeluurimiste ja tegevuste tulemuslikkust, lubades piiriülest jälgimist ja jälitust selliste kuritegude eeluurimise korral, mille korral on võimalik üle- või väljaandmine. Lisaks sellele ei peaks piiriülene jälitus toimuma üksnes üle maismaapiiride.

(15) Arvestades, et kavandatud meetme eesmärke, milleks on politsei- ja tolliasutuste vahelise operatiivkoostöö parandamine eelkõige sisepiiridel, ei saa liikmesriigid julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisaval määral saavutada eraldi tegutsedes ning seetõttu on eesmärgid liikmesriikide üksteisest sõltuvuse tõttu paremini saavutatavad Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 ja EL-i lepingu artiklis 2 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. EÜ asutamislepingu artikliga 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(16) Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses, välja arvatud artikli 11 lõikes 2, vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes) artikli 8 lõikele 2.

(17) Iirimaa osaleb käesolevas otsuses, välja arvatud artikli 11 lõigetes 1 ja 2, vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes) artikli 6 lõikele 2.

(18) Käesolev otsus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis 's osalise osalemise korra kohaldamist, mis on määratletud vastavalt otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ.

(19) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis ' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu tähenduses, mis jäävad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirjasid käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda.[8]

(20) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis jäävad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirjasid käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, mida tuleks tõlgendada koos nõukogu otsuse 2004/849/EÜ[9] artikli 4 lõikega 1, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel nimetatud lepingule alla kirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist.

(21) Käesolev otsus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis 'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 1, välja arvatud käesoleva otsuse artikkel 11, mille suhtes kohaldatakse 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõiget 2.

(22) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 Sisu

1. Käesolevas otsuses sätestatakse üldised eeskirjad käesoleva otsusega hõlmatud ja artiklis 2 määratletud asutuste vahelise strateegilise ja operatiivkoostöö edendamiseks eelkõige sisepiiridel ning Euroopa Liidu kodanike turvalisuse taseme tõstmiseks:

1. tugevdades ja parandades teabevahetust kõikides käesoleva otsusega hõlmatud asutuste vahelise koostöö küsimustes;

2. rakendades ühismeetmeid, millega alaliselt koordineeritakse strateegilist ja operatiivtegevust;

3. rakendades ühismeetmeid operatiivtegevuse läbiviimisel.

2. Ühist piiri omavad liikmesriigid süvendavad koostööd eelkõige piirialadel, et:

4. ennetada, avastada ja uurida piirialal toimunud või selle turvalisuse taset konkreetselt mõjutavat mis tahes liiki kuritegu;

5. ennetada ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule ning tegelda avaliku korra rikkumistega;

6. edendada üle piiri kulgeva maantee-, vee-, raudtee- ja õhuliikluse turvalisust, kui selle eest vastutavad käesoleva otsusega hõlmatud asutused;

7. aidata üksteist selliste kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, mis põhjustavad või võivad põhjustada hädaolukordi, katastroofe ja tõsiseid õnnetusi;

8. saavutada ja säilitada käesoleva otsusega hõlmatud asutustes ning vastavates õigus- ja haldussüsteemides kõrge teadmiste tase;

9. parandada käesoleva otsusega hõlmatud asutuste töötajate oskusi, sealhulgas keeleõpet, seoses ekspertteadmistega, mis on vajalikud koostööks konkreetsel piirialal, kuid mida ei käsitleta piisavalt Euroopa Politseikolledži (CEPOL) üldõppekavas.

3. Käesolev otsus ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad[10]) artiklis 18 sätestatud kontrollide kaotamist sisepiiridel.

Artikkel 2Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) sisepiir – sätestatud Schengeni konventsiooni[11] artikli 1 määratlusele;

b) piiriala – ala, mille määratleb liikmesriik, kuid mis igal juhul hõlmab liikmesriigi territooriumi kuni 50 km kaugusele piirist;

c) käesoleva otsusega hõlmatud asutused – politsei, toll ja teised Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel tegutsevad asutused, välja arvatud kohtuorganid.

Artikkel 3Teabevahetus

1. Schengeni konventsiooni artikli 39 kohaldamise eesmärgil antakse liikmesriigi politseiasutuse palvel abi ja edastatakse teavet eelkõige järgmistes valdkondades:

10. sõidukite, sealhulgas laevade ja õhusõidukite omanike ja juhtide tuvastamine;

11. (päringud juhilubade, sealhulgas laevade ja õhusõidukite juhilubade kohta;

12. asu- ja elukoha väljaselgitamine;

13. telekommunikatsiooni (telefon, faks ja Internet) abonentide väljaselgitamine;)

14. politseiteabe kogumine asjaomastelt isikutelt vabatahtlikkuse alusel;

15. isikusamasuse tuvastamine;

16. käesoleva otsusega hõlmatud asutuste andmebaasides või toimikutes hoitavate kriminaalandmete edastamine vastavalt asjakohastele andmekaitset reguleerivatele õigusnormidele;

17. tagaotsimise planeerimise ja kooskõlastamise meetmed ning kiirkorras tagaotsimiste algatamine;

18. kaupade, eriti relvade ja sõidukite päritolu väljaselgitamine näiteks müügikanalite väljaselgitamise kaudu;

19. tõendite uurimine, näiteks sõidukile tekitatud kahju hindamine pärast õnnetusi, kus süüdlane põgeneb sündmuskohalt, ja dokumentides sisalduva teabe kustutamine;

20. siseriiklike ametlike dokumentide uurimine;

21. selliste operatiivtegevuste korraldamine, mis hõlmavad piiriülest jälgimist ja jälitust, kontrollitavaid tarneid ning salajasi operatsioone;

22. kohalikud kuritegelikud ühendused või üksikisikud ja nende töömeetodid.

2. Esimeses lõigus osutatud teavet võib teenistus edastada ka enda algatusel mis tahes asjaomasele käesoleva otsusega hõlmatud asutusele.

3. Käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud edasised täpsemad sätted, mis seonduvad edastada võidava teabe määratlusega, juurdepääsu viisidega ja teabevahetuse kanalitega, võetakse vastu artiklis 10 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

Artikkel 4Strukturaalne koordineerimine

1. Ilma et see piiraks kohtuorganite pädevust, koordineerivad liikmesriigid käesoleva otsusega hõlmatud asutuste piiriülest tegevust piirialadel.

See koordineerimine hõlmab eelkõige:

23. operatiivplaneerimise ja -tegevuse ettevalmistamist, ühtlustamist ja rakendamist, nt jälgimisoperatsioonid, tagaotsimine ning kuritegude ennetamise meetmed, kaasa arvatud avalikel demonstratsioonidel korra tagamine ja vastav vahendite planeerimine;

24. seadmete, eelkõige side- ja jälitustehnika ühilduvuse ja koostalitusvõime kontrollimine;

25. ühiste koolitusskavade, kaasa arvatud eriolukorra ühisõppuste kavandamine ja läbiviimine. Tegevus selles valdkonnas hõlmab töövisiite, vahetusprogramme, ühiseid koolitusprojekte, sealhulgas keeleõpet, ning ühiste koolitusmoodulite väljatöötamist seoses koostööga konkreetsel piirialal.

2. Käesoleva otsusega hõlmatud asutuste tegevuste koordineerimise hõlbustamiseks piirialadel võtavad liikmesriigid eelkõige järgmiseid meetmeid:

26. teavitavad oma enda algatusel ja aegsasti neid asutusi ja artikli 6 lõikes 1 nimetatud alalisi koostööstruktuure tööplaanidest, kavandatavatest operatsioonidest ja meetmetest, kaasa arvatud jälgimine, salajased operatsioonid ja kontrollitavad tarned, samuti tulevastest sündmustest, mis võivad mõjutada teisel pool piiri paiknevaid asutusi;

27. koostavad ühiseid riskianalüüse ja olukorda kirjeldavaid aruandeid;

28. hoiavad teisel pool piiri paiknevaid asutusi kursis haldus- ja organisatsiooniliste arengutega, mis võivad mõjutada nende asutuste tööd;

29. teevad kogu asjakohase teabe käesoleva otsuse artikli 6 lõikes 1 kirjeldatud alalistele koostööstruktuuridele kättesaadavaks;

30. jagavad nende asutuste ja artikli 6 lõikes 1 nimetatud alaliste koostööstruktuuridega kogu asjakohast operatiivteavet, eelkõige ajakohastades piiriülese politseikoostöö käsiraamatut, mis võeti vastu täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsusega.[12]

Artikkel 5Operatiivkoostöö

Operatiivkoostöö hõlmab eelkõige:

31. ühispatrullide ja ühiste sekkumis- ja jälgimisoperatsioonide läbiviimist piirialadel artiklis 1 sätestatud eesmärgi täitmiseks; nende patrullide läbiviimist mõistetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjade[13]) artikli 19 punktile a;

(b) abi andmist nõukogu raamotsuses 2002/465/JHA[14] sätestatud ühiste uurimisrühmade loomiseks piirialal;

(c) politseiülesannete määramist sidet pidavatele ametnikele või teise liikmesriigi ametiisikutele, juhul kui need ülesanded ei hõlma sunnimeetmete rakendamist.

Artikkel 6Teabevahetus ja koordineerimisstruktuurid

1. Liikmesriigid loovad käesoleva otsusega hõlmatud asutuste vahelised alalised koostööstruktuurid kõigil sisepiiride piirialadel.

2. Lõikes 1 osutatud koostööstruktuuride abil toetatakse ja jälgitakse artiklite 3, 4 ja 5 rakendamist.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja nõukogu käesoleva artikli kohaselt loodud alaliste koostööstruktuuride ülesannetest ja volitustest. Komisjon koostab kõnealuse teabe alusel regulaarselt aruandeid. Artikli 4 lõike 2 punktis e nimetatud käsiraamatut ajakohastatakse vajadusel selleks ettenähtud korra kohaselt.

Artikkel 7Andmekaitse

Käesoleva otsuse kohaselt toimuva mis tahes teabevahetuse puhul tuleb kinni pidada asjakohastest andmekaitset ja andmete turvalisust reguleerivatest õigusnormidest vastavalt Schengeni konventsiooni VI jaotises sätestatule.

Artikkel 8Rakendamise hindamine

1. Liikmesriigid viivad piirialadel regulaarselt läbi kahepoolseid hindamisi, et hinnata saavutatud koostöötaset, eesmärgiga teha kindlaks, kas on vaja teha kohandusi ning millises valdkonnas saab käesoleva otsuse raames tehtavat koostööd parandada. Nad teavitavad hindamiste tulemustest nõukogu ja komisjoni.

2. Lõikes 1 nimetatud hindamiste alusel esitab komisjon hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist nõukogule aruande käesoleva otsuse toimivuse kohta. Nõukogu hindab, mil määral liikmesriigid on käesolevat otsust järginud, ja rakendab asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 9 Käesoleva otsusega hõlmatud asutuste vahelised kahepoolsed koostöökokkulepped

Käesolev otsus ei takista ühispiiri omavate liikmesriikide vahel juba sõlmitud või tulevikus sõlmitavate üksikasjalisemate, käesoleva otsusega hõlmatud asutuste vaheliste koostöökokkulepete kohaldamist, kui need on käesoleva otsusega kooskõlas.

Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile sellistest kokkulepetest.

Artikkel 10Komiteemenetlus

1. Käesoleva artikli alusel abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhatab komisjoni esindaja.

2. Komitee võtab vastu oma töökorra, lähtudes komiteemenetluse raames tegutsevate komiteede töökorra standardeeskirjadest.

3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille eesistuja võib määrata lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal tehtud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks. Liikmesriikide esindajate hääli komitees kaalutakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Esimees ei hääleta.

4. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.

5. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti.

6. Nõukogu võib teha ettepaneku suhtes kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kahe kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest.Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku või sama ettepaneku uuesti või teha õigusloome ettepaneku.Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.

7. Liikmesriikide esindajad määratakse käesoleva otsuse rakendamise eest vastutavatest asutustest.

Artikkel 11Schengeni konventsiooni muutmine

Schengeni konventsiooni muudetakse järgmiselt:

1. Artiklit 40 muudetakse järgmiselt.

32. Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"Ühe liikmesriigi ametnikel, kes jälgivad oma riigis mõnd isikut sellise kriminaalkuriteo eeluurimise raames, mille eest on võimalik rakendada vähemalt 12-kuulist vabadusekaotust või kinnipidamiskorraldust, seetõttu, et teda kahtlustatakse sellises kriminaalkuriteos osalemises, või kui see osutub vajalikuks eeluurimise raames seetõttu, et on tõsine põhjus arvata, et ta võib aidata kaasa sellises teos kahtlustatava isiku tuvastamisele või ülesleidmisele, on lubatud jätkata jälgimist teise liikmesriigi territooriumil, kui viimane on nende poolt eelnevalt esitatud ja põhjendatud õigusabitaotluse põhjal andnud loa piiriüleseks jälgimiseks. Loaga võivad olla seotud lisatingimused."

(b) Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"Kui eriti tungival põhjusel ei ole eelnevalt võimalik teiselt liikmesriigilt luba taotleda, on jälgivatel ametnikel lubatud jätkata sellise isiku, keda kahtlustatakse sellise kriminaalkuriteo toimepanemises, mille eest on võimalik rakendada vähemalt 12-kuulist vabadusekaotust või kinnipidamiskorraldust, jälgimist teisel pool piiri järgmistel tingimustel:"

(c) Lõige 7 jäetakse välja.

2. Artiklit 41 muudetakse järgmiselt.

33. Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"Ühe liikmesriigi ametnikel, kes jälitavad oma riigis mõnd isikut, kes on tabatud sellise kuriteo toimepanekult või sellele kaasaaitamiselt, mille eest on võimalik rakendada vähemalt 12-kuulist vabadusekaotust või kinnipidamiskorraldust, on lubatud jätkata jälitamist teise liikmesriigi territooriumil ilma viimase eelneva loata, kui eriti tungiva olukorra tõttu ei ole olnud võimalik enne teise liikmesriigi territooriumile sisenemist teavitada selle pädevaid ametivõime mõnel Schengeni konventsiooni artiklis 44 sätestatud viisil või kui neil ametivõimudel ei ole võimalik jõuda sündmuspaigale õigel ajal, et jälitustegevus üle võtta."

(b) Lõige 4 ja lõike 5 punkt b jäetakse välja.

Artikkel 12Lõppsätted

Eesistujariigi 28. aprilli 1999. aasta märkuses (SCH/I (98) 75 rev 5) sätestatud ja kuritegevuse tõkestamise ja avastamisega seotud politseikoostöö põhimõtete 1. osa, mis võeti vastu täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsusega politseikoostöö tugevdamise kohta kuritegude ennetamisel ja avastamisel (SCH/Com-ex (99)18), tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kuus kuud pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Justice and Home Affairs Activit(y/ies): 1806 – Establishing a genuine area in criminal and civil matters |

TITLE OF ACTION: PROPOSAL FOR A COUNCIL DECISION ON THE IMPROVEMENT OF POLICE COOPERATION AT THE INTERNAL BORDERS OF THE MEMBER STATES OF THE EUROPEAN UNION |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

NA

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment

NA

2.2. Period of application:

NA (starting 2006)

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

[2006] | [2007] | [2008] | [2009] | [2010] | [2011] | Total |

Commitments |

Payments |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments |

Payments |

Subtotal a+b |

Commitments |

Payments |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 | 0.202 |

TOTAL a+b+c |

Commitments |

Payments |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

NA

2.5. Financial impact on revenue:

Proposal has no financial implications

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |

Non-comp | Non-diff | NA | NA | NA | No NA |

4. LEGAL BASIS

Article 30(1)(a), (b) and (c) Article 32 and 34 (2)(c)TEU

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The objective is to set up a comitology procedure for the improvement of police and customs cooperation at the internal borders of the Member States. Article 12 of the proposal stipulates that the Commission should be assisted by a Regulatory Committee composed of the representatives of the Member States and chaired by the representative of the Commission.

The preparation of a proposal for a Council Decision on improvement of police and customs cooperation at the internal borders between Member States of the European Union is mentioned in the Commission Legislative and Working Programme 2004 And 2005.

In its Declaration on combating terrorism of 25 March 2004, the European Council instructs the Council, among other things, to examine measures in the area of “cross-border hot pursuit” and calls for further development of the legislative framework.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

The Regulatory Committee will have to fulfil its tasks on the basis of the Council Decision on the improvement of police cooperation at the internal borders and on the basis of the input provided by the Member States. At the beginning of its activities, until such time as the proposals contained in the Decision have become operational, the Committee will have to meet more frequently and will need more intensive administrative support to find solutions, for example, in the context of the drafting of model agreements, creation of common structures and evaluation aspects.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The Regulatory Committee should meet regularly, estimated twice a year, to discuss what planning and measures need to be taken in order to implement Article 3 of the Council Decision on improved police and customs cooperation. These meetings will have to be organised and hosted by the Commission

5.3. Methods of implementation

The Commission will have to invite the representatives of the Member states

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

6.1.1. Financial intervention

NA

6.1.2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations)

NA

6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)

NA

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

The impact on staff and administrative expenditure will be covered in the context of allocation of ressouces of the lead DG in the context of the annual allocation procedure.

The allocation of posts also depends on the attribution of functions and resources in the context of the financial perspectives 2007-2013.

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | 1 B/0.5 A | 1rst year: 1B 0.5 A | Gathering and processing of information, preparing the Committee meetings |

Other human resources |

Total |

7.2. Overall financial impact of human resources

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff | 1rst year: 162 000 | 1 X 108 000 0.5 X 108 000 = 162 .00 |

Other human resources (specify budget line) |

Total | 162.000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees A07032 – Non-compulsory committees A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 40.000 | 2 meetings* 27 * 740€ |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 40.000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | €202 500 |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The Committee will lay down its rules of procedure, including rules on confidentiality. The European Parliament will be informed analogous to Article 7 of Council Decision 99/468/EC of 28.6.1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission (OJ L 184, 17.7.1999, p. 23) .

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

NA

9. ANTI-FRAUD MEASURES

NA.

[1] EÜT L 19, 23.1.1999, lk 1.

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] EÜT C 19, 23.1.1999, punkt 42 ja punkti 44 alapunkt b.

[5] EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

[6] ELT L 239, 22.9.2000, lk 19.

[7] KOM(2004)376 lõplik, 18.5.2004.

[8] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[9] EÜT L 368, 15.12.2004, lk 26.

[10] ELT […], […], lk […].

[11] [Tuleb võib-olla läbi vaadata seoses teatises KOM(2004)391 lõplik toodud, isikute üle piiri liikumise eeskirju käsitleva määruse vastuvõtmisega.]

[12] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 408.

[13] ELTL […], […], lk […].

[14] EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.