SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepanekuga muudetakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) käsitlevat õigusakti seoses selle kohaldamisega lennunduse suhtes, et tagada järgmine:

(1)lennundus aitab saavutada heitkoguste vähendamise eesmärki, mis on 2030. aastaks seatud vastavalt Euroopa rohelisele kokkuleppele;

(2)ELi HKSi muudetakse asjakohaselt seoses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemiga (CORSIA) ning

(3)muudetakse lubatud heitkoguse ühikute eraldamist lennundusele, et suurendada enampakkumisel müümist.

Eesmärk on vastavalt suurendatud kliimaeesmärkidele kulutõhusalt ja sidusalt muuta ELi HKSi seoses lennunduse heitkogustega, võttes samal ajal arvesse vajadust tagada õiglane üleminek ja kõigi sektorite panus ELi kliimaalastesse jõupingutustesse.

Komisjoni poolt 2019. aasta detsembris vastu võetud Euroopa rohelise kokkuleppega ning kliimamääruse ja kliimaeesmärgi kavaga suurendatakse liidu kliimaalaseid kohustusi vastavalt Pariisi kliimakokkuleppele ja kooskõlas eesmärgiga saavutada ELis 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. EL seab eesmärgi vähendada 2030. aastaks kogu oma majanduses CO2-heidet võrreldes 1990. aasta tasemega seni kavandatud 40 % asemel vähemalt 55 % võrra, kasutamata rahvusvahelisi ühikuid. Suurendatud kliimaeesmärgi saavutamiseks peavad kõik sektorid, sealhulgas lennundus, andma liidus heite vähendamiseks tehtavatesse vajalikesse jõupingutustesse piisava panuse.

Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta EL õiglasemaks ja jõukamaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Kliimaneutraalsuse eesmärgi on heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament ning see on õiguslikult siduval viisil sätestatud poliitiliselt kokkulepitud Euroopa kliimamääruses. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on ka kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samas peab see üleminek olema õiglane ja kaasav.

Lisaks ELi eesmärgile vähendada 2030. aastaks kogu ELi majanduses kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 55 %, rõhutatakse 2030. aasta kliimaeesmärgi kava teatises, et „kooskõlas Pariisi kokkuleppe kohase rahvusvahelise kohustusega võtta kogu majandust hõlmavaid meetmeid [peaks EL] jätkuvalt reguleerima vähemalt ELi-sisese lennunduse heidet ELi HKSi raames“. Oma 2020. aasta detsembri järeldustes palus Euroopa Ülemkogu komisjonil „hinnata, kuidas saaksid kõik majandussektorid kõige paremini kaasa aidata 2030. aasta eesmärgi saavutamisele, ning esitada vajalikud ettepanekud koos põhjaliku analüüsiga liikmesriikide tasandil avalduva keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta“ .

Lennunduse heide moodustab ülemaailmsest CO2-heitest 2–3 % ning on alates 1990. aastast märkimisväärselt kasvanud nii ELi kui ka ülemaailmsel tasandil. ELi tasandil moodustas lennunduse CO2-heide 2018. aastal 3,7 % kogu majanduse CO2-heitest ja 15,7 % transpordi CO2-heitest49. EL tekitas 2018. aastal 15 % ülemaailmsest lennunduse CO2 heitest. Peale selle on lennunduse kliimamõju, mis ei ole seotud CO2ga, hinnanguliselt kokku vähemalt sama suur kui üksnes CO2 mõju .

Kuigi COVID-19 pandeemia tõttu on lennuliiklus viimasel ajal vähenenud, prognoositakse lennunduse kliimamõju edasist suurenemist, võttes arvesse sektori varasemat kasvu, mis ületab muude majandussektorite keskmist. Enne COVID-19 pandeemiat prognoosis Eurocontrol, et Euroopa lennunduse heide kasvab 2040. aastaks 2017. aasta tasemega võrreldes 53 %53. ICAO prognoosis enne COVID-19 kriisi, et 2040. aastaks võib rahvusvahelise lennunduse heide kasvada 2020. aasta tasemega võrreldes kuni 150 %54.

Üks peamisi vahendeid lennunduse CO2-heite vähendamiseks Euroopas on ELi HKS. Lennundusega seoses HKSi eeskirjade ajakohastamise teemal korraldatud avalikus konsultatsioonis nõustus 91 % vastanutest, et lennundussektor peaks kliimameetmetele rohkem kaasa aitama. 88 % vastanutest oli seisukohal, et turupõhised meetmed võivad anda häid tulemusi lennunduse heite vähendamisel kooskõlas kliimaeesmärkidega. Aastatel 2013–2020 saavutas lennundussektor ELi HKSi raames CO2-heite netovähenemise hinnanguliselt 193,4 miljoni tonni võrra, peamiselt muudes sektorites heite vähendamise rahastamise kaudu39. Sellega andis lennundus oma panuse ELi 2020. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse ning see panustamine peaks jätkuma ka seoses 2030. aastaks seatud eesmärgiga.

Võttes arvesse praegust ja prognoositavat lennundusest tulenevat heidet ning pidades silmas ELi tõhustatud kliimaeesmärki 2030. aastaks, tuleb lennundussektori panust kliimaalastesse jõupingutustesse märkimisväärselt suurendada, muu hulgas selleks, et sektor aitaks vajalikul määral kaasa ELis 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamisele. Seda vajadust on rõhutatud ka Euroopa lennunduse keskkonnamõju 2019. aasta aruandes.

Komisjon on koostanud mitu mõjuhinnangut, mis toetavad peamiste asjakohaste õigusaktide kavandatud muutmist poliitikapaketi „Eesmärk 55“ („Fit for 55“) raames. ELi lennunduse HKSi eeskirjade läbivaatamist käsitlevas mõjuhinnangus analüüsitakse erinevaid variante, kuidas tagada, et osana laiemast paketist aitaks see muutmine tõhusalt ja tulemuslikult kaasa ajakohastatud eesmärgi saavutamisele. Seetõttu tuleb lennundusega seotud eeskirjade läbivaatamist käsitleda koos ELi HKSi läbivaatamisega paiksete käitiste puhul ja selle laiendamisega muudele sektoritele. HKSi elemendid, mille puhul muudatuste omavaheline seos on eriti oluline, on sätted, mis käsitlevad lennunduse lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) üldkogust ja selle suhtes lineaarse vähendamisteguri kohaldamist, samuti turustabiilsusreservi käsitlevad sätted. ELi HKSi kohaldamisala ja CORSIA rakendamise valikud mõjutavad selle HKSi kuuluva sektori heite vähendamise taset ja nõudlust LHÜde järele. Enampakkumisel müüdavate lennunduse LHÜde osakaaluga seotud valikud mõjutavad kliimamuutuste vastu võitlemiseks kättesaadava enampakkumistulu suurust ja jaotumisega seotud elemente.

Selleks et lennundussektor aitaks kaasa Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamisele, tuleks võtta ka ulatuslikumaid ülemaailmseid meetmeid. EL on toetanud ICAO rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) ning teeb koostööd teistega, et edendada piisavat osalust ja rakendamist. ELi lennunduse HKSi läbivaatamine peaks tagama CORSIA asjakohase rakendamise ELi HKSi kaudu ning CORSIA rakendamine peab tagama lennuettevõtjate võrdse kohtlemise. Samal ajal peab ELi HKSi direktiivi mis tahes muutmine olema kooskõlas ELi eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, liidu kohustusega vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kogu majanduses ning eesmärgiga säilitada liidu kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tulemuslikkus.

Alates 2012. aastast on lennundussektorile eraldatud suur hulk LHÜsid tasuta. Teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta70 teatati kavatsusest esitada ettepanek vähendada lennuettevõtjatele tasuta eraldatavate LHÜde kogust. Seda korrati teatises Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamise kohta. Kuna LHÜde tasuta eraldamine kujutab endast erandit põhimõttest „saastaja maksab“, on ELi HKSi standardmeetodiks enampakkumisel müümine. Ettepaneku aluseks oleva analüüsi kohaselt on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht väike ja mõju tarbijahindadele väga väike, kui enampakkumisel müüdavate lennunduse LHÜde osakaalu suurendada.

Peamised õiguslikud muudatused on järgmised: