ET Euroopa Liidu Teataja C 63/38

Riigiabi — Polen — Riigiabi nr C 43/2005 (ex N 99/2005) (Icke-återvinningsbara kostnader i Polen — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt) parandus

( Euroopa Liidu Teataja C 52, 2. märts 2006 )

(2006/C 63/08)

Leheküljel 8 pealkirja teises reas

asendatakse

“Icke-återvinningsbara kostnader i Polen”

järgmisega:

“Poola luhtunud kulud” .

Leheküljel 8 asendatakse kokkuvõtte tekst järgmisega:

“Käesolevale kokkuvõttele lisatud autentses keeles 23.11.2005 kirjas teavitas komisjon Poolat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmetega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon kavatseb algatada ametliku uurimise, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele lisatud kirja avaldamisest aadressil:

Commission of the European Communities Competition DG, State aid Greffe B-1049 Brussels Faks (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Poolale. Märkusi teinud huvitatud isik võib esitada kirjaliku palve oma nime mitte avalikustada, märkides ära põhjuse.

KOKKUVÕTTE TEKST

1. MEETMETE KIRJELDUS

90ndate aastate keskel oli energiasektoris Poola riigi peamine eesmärk tagada energiavarustuse turvalisus ja elektritootmise infrastruktuuri moderniseerimine. Selle eesmärgi saavutamiseks sõlmis riigi omandis olev võrguettevõtja PSE pikaajalised elektrienergia ostulepingud (edaspidi “ostulepingud”) Poola elektritootjatega.

Kõnealuste ostulepingute kohaselt on PSE kohustatud ostma kindlaksmääratud koguse elektrit kindlaksmääratud hinnaga, seeläbi tagab PSE elektritootjatele investeeringutelt riskivaba kasumi. Ostulepingud sisaldavad ka garanteeritud kasumit. Ostulepingud sõlmiti 1994. ja 1998. aasta vahel ja olenevalt tootjast lõpevad need 2005. ja 2027. aasta vahel.

Praegu katavad ostulepingud umbes poole Poola elektritoodangust.

Poola ametiasutused on valmistanud ette seaduseelnõu, mis võimaldaks elektritootjatel need ostulepingud hüvitiste maksmise korral vabatahtlikult katkestada. Kõnealusest seaduseelnõust on teatatud komisjonile.

2. MEETMETE HINDAMINE

Komisjon on analüüsinud nii neid riigiabi elemente, mis sisalduvad ostulepingutes endis, kui ka neid riigiabi elemente, mis sisalduvad ostulepingute katkestamisel makstavates hüvitistes.

2.1. Ostulepingud

Tõenäoliselt annavad ostulepingud need sõlminud elektritootjatele valikulise konkurentsieelise, mis võib konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Käesolevas menetluse etapis on komisjon arvamusel, et ostulepingute tingimused asetavad ostulepingu pooltest elektritootjad soodsamasse majanduslikku olukorda võrreldes teiste elektritootjatega, keda ostulepingud ei hõlma, ja muude tegevusvaldkondadega, kus kõnealuseid pikaajalisi lepinguid ei ole isegi turul tegutsejatele pakutud. Seega annab käesolev meede kõnealustele tootjatele valikulise eelise.

Elektriturud on konkurentsile olnud avatud ja liikmesriigid on kaubelnud elektrienergiaga eelkõige alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/92/EÜ (elektri siseturu ühiseeskirjade kohta) (1) jõustumisest. Meetmed, mis soosivad ühe liikmesriigi energiasektori ettevõtjaid, võivad seega takistada teiste liikmesriikide ettevõtjatel elektri eksportimist kõnealusesse liikmesriiki või soodustada elektrieksporti teistesse liikmesriikidesse.

Praegu on komisjon ka arvamusel, et tootjatele antakse kõnealune eelis riigi ressursside kaudu, sest ostulepingute allakirjutamine oli riigi poliitika, mida viis läbi täielikult riigi omandisse kuuluv võrguettevõtja PSE. Kooskõlas kohtupraktikaga (2) tuleb juhul, kui riiklik äriühing kasutab oma rahalisi vahendeid viisil, mis on võrreldav riigi tegevusega, käsitleda neid vahendeid kui riigi ressursse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Menetluse käesolevas etapis ja eelnimetatu põhjal on tõenäoline, et ostulepingud kujutavad endast riigiabi elektritootjatele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Komisjoni metoodika luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimiseks (edaspidi “metoodika”) on vahend, millega analüüsitakse elektritootjatele antud riigiabi. Praegu komisjoni käsutuses olevate dokumentide põhjal on komisjonil kahtlusi, kas ostulepingud vastavad metoodika kriteeriumitele.

Esiteks on komisjonil kahtlusi, kas juba olulise osa turust kõrvaldava pikaajalise elektrienergia ostulepingu põhimõtted saavad olla kokkusobivad metoodika eesmärkidega, milleks on sektori liberaliseerimise kiirendamine ja mõistliku hüvitise andmine turgu valitsevatele osalistele, kes võivad langeda ebaõiglase konkurentsi ohvriks.

Teiseks on komisjonil kahtlusi, kas ostulepingutes sisalduv abielement on vastavuses metoodika üksikasjalike kriteeriumidega abikõlblike luhtunud kulude arvutamise ja tegelike hüvitiste eraldamise kohta.

2.2. Ostulepingute katkestamisel makstavad hüvitised

Eespool selgitatud arutluskäiku riigiabi olemasolu kindlaksmääramiseks ostulepingutes võib kasutada ka järeldamaks, kas riigiabi sisaldub ostulepingute katkestamisel makstavates hüvitistes.

Komisjon on analüüsinud hüvitistes sisalduva riigiabi vastavust samale metoodikale. Komisjonil on kahtlusi, kas ostulepingutes sisalduv abielement on vastavuses metoodika üksikasjalike kriteeriumidega abikõlblike luhtunud kulude arvutamise ja tegelike hüvitiste eraldamise kohta.

3. KOKKUVÕTE

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 algatab komisjon ametliku uurimismenetluse ostulepingute kohta, mis olid jõus Poola ühinemisel Euroopa Liiduga (1. mai 2004), nagu ka seaduseelnõu kohta, mis võimaldab ostulepingute võimalikku katkestamist.

Komisjon nõuab Poola Vabariigilt kogu teavet, mis võiks abiks olla kõnealuste meetmete hindamisel.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi abisaajatelt tagasi nõuda.

Kõiki huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul kõnealuse teadaande avaldamisest.

Samuti tühistab komisjon aluse kaotanud kohtuasja PL 1/03 kohta 4. veebruaril 2004. aastal tehtud otsuse, mille ta tegi Tšehhi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga liitumise lepingu VI lisa 3. osa lõike 1 punkti c kohase ajutise menetluse kohaselt.

KIRJA TEKST”.

(1) EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20.

(2) Vt Stardusti otsus: Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta kohtuasi C-482/99.