[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.3.2007

SEK(2007) 289 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 5 lõikega 3 Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Üldine taust

Stabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti samas tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Hispaania esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta detsembris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 15. märtsil 1999 komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

Ajakohastatud programmi hindamise taust

Komisjon on kontrollinud Hispaania 22. detsembril 2006. aastal esitatud viimast ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning võtnud vastu soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud lähenemisprogrammi raames, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajad;

2. viimane hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Hispaanias kestab soodne majandustsükkel. Eratarbimisest ja ehitussektorisse tehtavatest investeeringutest tulenev sisenõudlus on tööhõive suurenemise aluseks eluaseme- ja sellega seotud teenuste valdkonnas, mis negatiivseid reaalintressimäärasid ja valitsussektori rahaliste vahendite usaldusväärset seisundit arvesse võttes omakorda suurendab sisenõudlust. Euroalast püsivalt erinev inflatsioonitase ja madal tootlikkuse kasv siiski pärsivad Hispaania konkurentsivõimet välisturgudel, võttes arvesse, et riigi suhteline eelis tugineb jätkuvalt madalatele tootmishindadele, mitte kõrgtehnoloogilistele toodetele. Suurenev maksebilansi puudujääk võib ohustada keskpika perioodi majanduskasvu väljavaateid. Lisaks sellele suurendab kodumajapidamiste suur võlakoormus, mis tuleneb peamiselt suurtest investeeringutest eluasemetesse, intressimäärade tõusu tõttu suure osa elanikkonna haavatavust. Sellel taustal on Hispaania kohaldatud ettevaatlik rahanduspoliitika olnud asjakohane.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

Nõukogu võttis 14. märtsil 2006. aastal vastu arvamuse stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2008. Nõukogu oli arvamusel, et „üldiselt on eelarveseisund stabiilne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast rahanduspoliitikast“. Kasvavat maksebilansi puudujääki silmas pidades on oluline säilitada kindel eelarveseisund. Nõukogu kutsus Hispaaniat üles „rakendama kavandatud meetmeid, et vähendada elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalist mõju eelarvele“.

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Hispaania riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 15. oktoobril 2006. Hispaania riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: eelarve stabiilsus, teadus- ja arendustegevuse strateegia, parem ettevõtluskeskkond, konkurentsi soodustamine, infrastruktuuri arendamine, tööturu parem toimimine, parem haridus ning inimkapital.

Komisjoni hinnangus kõnealusele kavale (vastu võetud 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande [2] osana) märgiti, et Hispaania teeb riikliku reformikava rakendamisel ja 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kokkulepitud kohustuste täitmisel suuri edusamme. Et suurendada tööhõivet ja tootlikkust ning tõsta SKT elaniku kohta ülejäänud EL25 tasemele, on praegu oluline täiendavalt rakendada uusi õigusakte ja meetmeid seitsmes olulisemas poliitikavaldkonnas.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule saadetud 7. juuni 2005. aastal saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile,[4] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ning ühtsed andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 5 lõikega 3 Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE.

4. [27. märtsil 2007] vaatas nõukogu läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2009.[6]

5. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalse SKT kasv väheneb 3,8%-lt SKTst 2006. aastal keskmiselt 3,3%-le SKTst ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. Prognoositud inflatsioonitaseme erinevus euroalast on jätkuvalt märkimisväärne, kuigi see väheneb. Kuigi lühiajaliselt võivad majandustulemused osutuda prognoositust paremaks, säilivad ka majanduse tasakaalustamatusest tulenevad ohud, mis eelkõige on seotud kodumajapidamiste suureneva laenukoormusega ja jooksevkonto kasvava puudujäägiga. Lisaks sellele võib keskpika perioodi majanduskasv osutuda programmiga ettenähtust väiksemaks, eriti kui eluasemete kauakestnud ehitusbuum peaks lõppema.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve ülejääk 2006. aastal 1,5%-ni SKTst, mis on täielikult kooskõlas ajakohastatud stabiilsusprogrammiga, kuid oluliselt suurem stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis sätestatud eesmärgist 0,9% STKst. Kõnealune hea tulemus on tingitud oodatust parematest maksutuludest, mis tulenevad suurenenud tööhõivest ja ettevõtete kasumist, mis hinnangute kohaselt on suurendanud otseseid maksulaekumisi rohkem kui SKT nominaalkasv eeldaks.

7. Ajakohastatud programmis esitatud eesmärgid on (i) säilitada makromajanduslik ja eelarve stabiilsus ja (ii) tõsta tootlikkust infrastruktuuri, inimkapitali ja tehnoloogiasse tehtavate investeeringute kaudu. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,4%-lt SKTst 2006. aastal ligikaudu 1%-le SKTst 2009. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on samasugune, vähenedes 3%-lt 2006. aastal 2,25%-le 2009. aastal. Tulud peaksid vähenema 0,2% võrra SKTst programmiperioodi jooksul, samas kui esmased kulud peaksid suurenema ligikaudu 0,5% võrra SKTst, mida osaliselt tasakaalustab intressikoormuse vähenemine. Eelmises ajakohastatud versioonis prognoositi samasuguste makromajanduslike väljavaadete korral väiksemaid eelarve ülejääke. Kahe ajakohastatud versiooni erinevuse põhjus on 2006. aasta oluliselt suurem ülejääk võrreldes aasta varem prognoosituga ja selle prognoositav soodne mõju kogu programmiperioodi jooksul.

8. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 1,75%-lt SKTst 2006. aastal 1,5%-le SKTst programmiperioodi lõpuks. Nagu ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelmises versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvesse võttes.

9. Programmi eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Ajakohastatud versiooni aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usaldusväärne ja tuluprognoosid näivad tuginevat ettevaatlikele eeldustele. Kulude poolel on oht ettenähtud kulutusi ületada (piirkondlike omavalitsuste tasandil), kui viimased suundumused haridus- ja tervishoiusektoris leiavad kinnitust.

10. Kõnealuse riskianalüüsi alusel näivad eelarvealased põhimõtted olevat piisavad keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis kavandatud. Lisaks tagatakse sellega igal aastal piisav stabiilsusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Programmis kohaldatavad rahanduspoliitilised põhimõtted on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

11. Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt langenud 40%-le SKTst, mis on oluliselt madalam asutamisepingus sätestatud kontrollväärtusest 60% SKTst. Ajakohastatud versiooniga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul veel 8 protsendipunkti võrra.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias ELi keskmisest märgatavalt suurem, eriti põhjustab seda järgmistel aastakümnetel pensionikulutuste osakaalu märkimisväärne suurenemine SKTst. Esialgne eelarveseisund, mis on võrreldes 2005. aastaga paranenud, aitab elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase eelarve ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt paistab Hispaania rahanduse jätkusuutlikkus olevat keskmisel riskitasemel.

13. Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Selles ei ole siiski korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, kuigi näib, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riikliku reformikavaga ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette järk-järgult suurendada riikliku teadus- ja arendustegevuse kulusid ning investeeringuid infrastruktuuri.

14. Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega.

15. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest.[7]

Üldine järeldus on, et keskpika perioodi eelarveseisund on usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast rahanduspoliitikast. Kasvavat maksebilansi puudujääki ja euroalast erinevat inflatsioonitaset silmas pidades on oluline säilitada kindel eelarveseisund.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja eelkõige prognoositavat elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist, kutsutakse Hispaaniat üles täiendavalt parandama riigi rahanduse jätkusuutlikkust, võttes meetmeid elanikkonna vananemisest tingitud mõju piiramiseks.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. |

2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

3 Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

4Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

5Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 3,9%, 3,8%, 3,6% ja 3,6% vastavalt aastatel 2005–2008. 6Eratarbimise deflaator THHI asemel. 7 Esimeste hinnangute kohaselt oli kasv 2006. aastal 3,9%. Komisjoni talituste 16. veebruaril 2007 esitatud vaheprognoosi kohaselt on 2007. aasta majanduskasv 3,7%. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuenenud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta” 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus [12.10.2006, KOM(2006) 574], ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11. 10. 2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[6] See esitati tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) neli nädalat hiljem.

[7] Eelkõige on jäetud esitamata andmed THHI inflatsiooni ja samuti valitsemissektori kulude jaotuse kohta.