Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa) /* KOM/2011/0447 lõplik - 2011/ () */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) kasutada igal aastal sellise piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku asjakohastes rubriikides ettenähtust. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 9. veebruaril 2011 esitas Saksamaa taotluse EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)[3] alla kuuluvas viies ettevõttes, mis tegutsevad Saksamaal NUTS II piirkonnas Arnsbergis (DEA5) ja Düsseldorfis (DEA1). Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber || EGF/2011/003 Liikmesriik || Saksamaa Artikkel 2 || b) Asjaomased ettevõtted || 5 NUTS II piirkonnad || Arnsberg (DEA5) Düsseldorf (DEA1) NACE Revision 2 osa || 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) Vaatlusperiood || 1.3.2010 – 1.12.2010 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 1.3.2010 Taotluse esitamise kuupäev || 9.2.2011 Koondamised vaatlusperioodil || 778 Toetust vajavate koondatud töötajate arv || 778 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 6 389 028 Fondi toetuse rakendamisest tulenevad kulud[4] eurodes || 300 000 Fondi toetuse rakendamisest tulenevad kulud (%) || 4,48 Eelarve kokku (eurodes) || 6 689 028 Fondi toetus eurodes (65 %) || 4 347 868 1. Taotlus esitati komisjonile 9. veebruaril 2011 ning sellele lisati täiendavat teavet viimati 28. aprillil 2011. 2. Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahelise seose kohta väidab Saksamaa,[5] et kriisi tõttu kahanes uute mootorsõidukite nõudlus Euroopa Liidus 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 5,6 % ning kriisieelse 2007. aastaga võrreldes 13,3 %. Euroopa Liidus valitses samasugune suundumus nagu ülemaailmsel tasandil, kus nõudlus uute mootorsõidukite järele kahanes 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga 5,6 %. Nõudluse sellise kahanemise tõttu vähendasid mootorsõidukite tootjad toodangut veelgi enam. Võrreldes 2008. aastaga kahanes 2009. aastal Euroopa Liidus mootorsõidukite toodang 17 % ning võrreldes 2007. aastaga 23 %. 2010. aastal selline langustendents jätkus. 2010. aastal oli mootorsõidukite toodang Euroopa Liidus esimeses kolmes kvartalis 14 % väiksem kui samal ajavahemikul 2008. aastal. Saksamaal kui Euroopa Liidu suurimas mootorsõidukite tootjariigis kaasnesid kriisiga rängad tagajärjed mootorsõidukite tööstusele. 2009. aastal kahanes Saksamaal mootorsõidukite toodang 13,8 % võrreldes 2008. aastaga ning 16,1 % võrreldes 2007. aastaga. Autotootjate tarnijatele avaldus veelgi suurem mõju kui autotööstuse põhitootjatele. 2009. aastal kahanes mootorsõidukite tootjate käive Saksamaal 20 % võrreldes 2008. aastaga, kuid vastavate tootjate tarnijate käive langes samal ajavahemikul 26 %. Käesolev taotlus käsitleb eelkõige tarnijate juures toimunud koondamisi. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele 4. Saksamaa esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi NUTSi II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 5. Taotluses on märgitud 778 töötaja koondamine viies äriühingus, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine)[6] valdkonnas NUTSi II tasandi Arnsbergi (DEA5) ja Düsseldorfi (DEA1) piirkonnas üheksakuulisel vaatlusperioodil 1. märtsist 2010 kuni 1. detsembrini 2010. Kõikide selliste koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 6. Saksa ametiasutused väidavad, et mootorsõidukite tootjad on avaldanud tarnijatele juba mõnda aega survet, et nad vähendaksid kasumimarginaale. Järsu ja sügava kriisi tõttu 2009. aastal kahanenud mootorsõidukite nõudlus, mida ei olnud võimalik ette näha, põhjustas suure languse tootmisvõimsuse kasutamisel ja märkimisväärse tulude kahanemise autotööstuse tarnijate jaoks. Seetõttu sattus palju tarnijaid pankrotti ja mitu tarnijat pidi märkimisväärselt tootmisvõimsust kahandama, mis tõi kaasa koondamisi. Kolm käesoleva taotlusega hõlmatud ettevõtet läksid pankrotti, kaks ettevõtet pidid töötajaid koondama, et kulusid vähendada Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 7. Taotlus on seotud 778 töötaja koondamisega (kellest kõik vajavad toetust) järgmises viies ettevõttes: Ettevõtted ja koondatud töötajate arv Pampus Automotive GmbH & CO. KG, Arnsberg || 374 || Wiederholt GmbH, Arnsberg || 124 Continental Automotive GmbH Dortmund, Arnsberg || 45 || Tedrive Steering GmbH, Düsseldorf || 224 Leopold Kostal GmbH, Arnsberg || 11 || || Ettevõtete koguarv: 5 || Koondatud töötajate koguarv: 778 || 8. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Koondatute arv || Protsent Mehed || 709 || 91,1 Naised || 69 || 8,9 ELi kodanikud || 700 || 90,0 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 78 || 10,0 15–24-aastased || 19 || 2,4 25–54-aastased || 587 || 75,4 55–64-aastased || 172 || 22,1 üle 64-aastased || 0 || 0,0 9. Eespool kirjeldatud kategooriates on 136 töötajat (s.t 17,5 %), kellel on pikaajaline terviseprobleem või puue. 10. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine. Kategooria || Koondatute arv || Protsent Spetsialistid || 17 || 2,2 Tehnikud ja keskastme spetsialistid || 117 || 15,0 Ametnikud || 35 || 4,5 Teenindus- ja müügitöötajad || 4 || 0,5 Oskus- ja käsitöölised || 171 || 22,0 Seadme- ja masinaoperaatorid ja koostajad || 346 || 44,5 Lihttöölised || 88 || 11,3 11. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Saksamaa kinnitanud, et EGFi toetuse rakendamise etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 12. Põhiliselt on koondamistega seotud Nordrhein-Westfalen, eelkõige Arnsbergi ja Düsseldorfi haldusüksus. Vastutavad ametiasutused on Nordrhein-Westfaleni töö-, lõimumise ja sotsiaalministeerium, föderaalse tööhõiveameti keskbüroo, föderaalse tööhõiveameti Nordrhein-Westfaleni osakond ning Hammi ja Wuppertali tööhõiveametid. Huvitatud osapooled on ka IG Metall Unna, ettevõtete Tedrive Steering GmbH, Pampus Automotive GmbH & Co. KG ja Wiederholt GmbH pankrotihaldurid, ettevõtted Continental Automotive GmbH ja Leopold Kostal GmbH, üleminekuajaks moodustatud ettevõtted PEAG Personalentwicklungs- und Arbeitsmarktagentur GmbH ja Weitblick Personalpartner GmbH. Koondamiste tõenäoline mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 13. Saksa ametiasutused nendivad, et finants- ja majanduskriis on riigi autotööstust tõsiselt kahjustanud. Mootorsõidukeid tootvas tööstuses kahanes tööhõive 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 3,5 %, kuid autotööstuse tarnijatel ulatus tööhõive langus 5 %. 14. Taotlusega hõlmatud 778 koondatust kuuluvad Arnsbergi halduspiirkonda 554 ja Düsseldorfi halduspiirkonda 224. Arnsberg oma suures osas ekspordile suunatud majandussektoritega, nagu auto- ja metallitööstus ning masinaehitustööstus, on saanud kriisist suurt kahju. Arnsbergi tööhõivet on juba mõjutanud Nokia koondamised Bochumis, mille puhul anti EGFi toetust vastavalt taotlusele EGF/2009/002 DE/Nokia, ning järgmise hoobi annavad sellele 1 200 koondamist General Motors Europe tehases Bochumis. Düsseldorfi halduspiirkonda iseloomustav töötus on üldiselt kõrgem nii Nordrhein-Westfaleni kui ka Saksamaa keskmisest. 15. 2009. aasta detsembris ulatus töötus Düsseldorfis ja Arnsbergis 10,5 %ni, seevastu Nordrhein-Westfalenis oli see 9,6 % ja kogu Saksamaal 8,7 %. 2010. aasta detsembris oli töötus Düsseldorfis 10,0 %, Arnsbergis 9,7 %, Nordrhein-Westfalenis 9 % ja kogu Saksamaal 8 %. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 16. Kavandatud on järgmised meetmed, mis kõik kokku moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on aidata töötajatel naasta tööturule. – Tööotsingutoetus: lühiajaline toetus. Meetme eesmärk on tagada nende töötajate toimetulek, kes asuvad tööle üleminekuäriühingusse[7]. Lühiajaline toetus on EGFi taotlusse lisatud üksnes ajavahemikeks, mil koondatud töötajad osalevad aktiivselt üleminekuäriühingu raames pakutavates aktiivsetes tööturumeetmetes, kaasa arvatud töötaja oma algatusel võetud meetmed. – Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks. Sellised kursused on ette nähtud koondatud töötajatele, kellel puudub tunnustatud kvalifikatsioon või kelle kvalifikatsioon on aegunud, kuid ka tööstustöölistele. Kursustel antakse tõhusat väljaõpet vastavalt tööturu jooksvatele vajadustele lähtudes töötaja pädevusest ja esialgsest vestlusest töötajaga ning vastavalt töötaja kvalifikatsiooni täiendavale hindamisele. Meede hõlmab individuaalset ja rühmakoolitust muu hulgas järgmistes valdkondades: õppimisoskus, saksa keel, arvutiõppe algkursus, ELis tunnustatud elukutselise autojuhi koolitus, reisi- ja kaubarongi vedurijuhi õpe, õendus ja vanurite hooldus, arvjuhtimisega frees- ja puurpinkide käsitlemine, mehhaanika, pneumaatika ja hüdraulika eriväljaõpe. – Põhjalikud juhised ettevõtluse alustamiseks: Meede sisaldab juhendamist ja abistamist, sealhulgas kohalike tugimeetmete alast teavet, mis hõlmab ettevõtte kavandamist, rajamist ja rahastamist ning teavet äritegevuse, turunduse ja müügi kohta. On võimalik saada individuaalne juhendaja, kellega arutada muu hulgas rahastamise, turundusstrateegia väljatöötamise ja turundusalase koolituse küsimusi. – Õpikojad/sarnases olukorras olevate töötajate rühmad. See meede, mida on Saksamaal edukalt kasutatud ka varasemate EGFi juhtude korral , seisneb väiksemate rühmade kaupa korraldatavas erikoolituses. Sarnase erialase taustaga ja tööturul ühesuguste raskustega kokku puutunud töötajate vahel kogemuste vahetamine väikestes rühmades aitab levitada kogemusi sobivate tegutsemisviiside kohta ja tõsta enesekindlust. Sarnases olukorras olevate töötajate rühmade tegevus on suunatud eelkõige sisserändajatest ja puuetega töötajatele. Uue teemana käsitletakse töötuse ja tervise seost, et aidata koondatud töötajatel tulla isiklikust kriisist välja ennetavate meetmete abil. – Juhised rahvusvahelise ja kodumaise tööturu kohta. Selle meetmega valmistatakse teatavat arvu töötajaid ette otsima tööd mujal Saksamaal või väljaspool. See hõlmab muu hulgas teavet töötingimuste kohta välismaal, töömesside külastamist, töömesside korraldamist, tõendite tõlkimist, kultuurivahetuse alaseid koolitusi ja võõrkeelte õpet. – Motivatsioonipreemia. See on toetus neile töötajatele, kes nõustuvad töötama uuel töökohal väiksema palgaga kui varem. Töötaja saab ühekordset toetust, kui uuel töökohal on palk vähemalt 10 % väiksem kui endisel töökohal ja seda makstakse nii osalise kui ka täisajaga ja nii tähtajatu kui ka vähemalt üheaastase töölepingu korral. – Töökohaotsing. Töökohaotsingu nõustajad suhtlevad võimalike tööandjatega ning teevad konkreetsest vabast töökohast lähtuvalt kindlaks kõige sobivamad kandidaadid ning nende edasised konkreetsed koolitusvajadused. Meetme abil hallatakse ka tööandjate andmebaase, mille kaudu koondatud töötajad saavad oma algatusel tööd otsida. – Nõustamine ja tugi nii uue töö leidnutele kui ka töötutele Meede hõlmab koolitust üleminekuäriühingus ajavahemikul, kui uue töö vastu võtnud töötajad selle töökohaga kohanevad. Meetme eesmärk on vähendada uue töökoha kaotamise ohtu ja stabiliseerida töötaja seisundit uues tööturu olukorras. Selle meetmega abistatakse ka töötajaid, kes ei leia uut töökohta pärast üleminekuäriühingu tegevuse lõppemist. Tegevuse järjepidevuse tagamiseks säilitatakse sama juhendajate võrk kui üleminekuärihingus. Üleminekutoimikus on iga töötaja kõige tähtsamad tööturuandmed ja aktiivsed tööturumeetmed, milles töötaja on osalenud. Toimik on tähtsaks abivahendiks töötaja nõustamisel ja abistamisel, kui pärast üleminekuäriühingu tegevuse lõppemist jääb töötaja töötuks. 17. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad ettevalmistus-, haldus-, kontrollitegevuse ning teavitamise ja reklaamikuludest. 18. Individuaalsed teenused, mida Saksamaa ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Saksamaa ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 6 389 028 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 300 000 eurot (4,48 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 4 347 868 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Tööotsingutoetus: lühiajaline toetus (Beihilfen für die Arbeitssuche: Transferkurzarbeitergeld) || 759 || 4 816 || 3 655 344 Koolitus kvalifikatsiooni saamiseks (Qualifizierungen) || 350 || 3 399 || 1 189 650 Põhjalikud juhised ettevõtlusega alustamiseks (Vertiefte Existenzgründerberatung) || 35 || 1 655 || 57 925 Õpikojad/sarnases olukorras olevate töötajate rühmad || 75 || 1 185 || 88 875 Juhised rahvusvahelise ja kodumaise tööturu kohta (Internationale und nationale Arbeitsmarktberatung) || 40 || 757 || 30 280 Motivatsioonipreemia (Aktivierungszuschuss) || 150 || 2 395 || 359 250 Töökohaotsing (Stellenresearch) || 428 || 703 || 300 884 Nõustamine ja toetus nii uue töö leidnutele kui ka töötutele (Beratung und Betreuung bei Arbeitsaufnahme und Arbeitslosigkeit) || 599 || 1 180 || 706 820 Individuaalsed teenused kokku || || 6 389 028 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 300 000 Hinnangulised kogukulud || || 6 689 028 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 4 347 868 19. Saksamaa kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid, eelkõige ESFi heakskiidetud kvalifikatsiooni tõstmise kursuseid, mida pakutakse föderaalprogrammi ESF-BA raames. Saksa ametiasutused rakendavad vajalikke vahendeid vältimaks topeltrahastamise riski. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 20. Saksamaa alustas EGFi kaasrahastamist taotlevas kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 1. märtsil 2010. Kõnealune kuupäev on seega toetuskõlblikkusperioodi algus fondist saadava mis tahes toetuse puhul. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 21. Saksamaa Liitvabariigi töö- ja sotsiaalministeerium nõustas asjaomaste ettevõtete tootmisjuhtide ja juhtkonna esindajaid ning andis neile võimaluse võtta aktiivselt osa individuaalsete teenuste üldpaketi koostamisest. Aktiivsete tööturumeetmete paketi põhimõtet esitleti ja selle üle peeti nõu ümarlauakohtumisel, kus osalesid tootmisjuhtide ja juhtkonna, IG Metalli, üleminekuteenuste osutajate, Nordrhein-Westfaleni töö-, lõimumise ja sotsiaalministeeriumi ning föderaalse tööhõiveameti keskbüroo esindajad. Lisaks arutati kohalike tööhõiveametitega, kas kavandatud meetmed on asjakohased tööturule tagasipöördumise seisukohast lähtudes. 22. Saksamaa ametiasutused kinnitasid, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud kollektiivse koondamise nõuded on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 23. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Saksamaa ametiasutuste taotluses: · kinnitatud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendatud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 24. Saksamaa on komisjonile teatanud, et rahalist toetust hakkavad haldama ja kontrollima samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Saksamaal. Saksamaa Liitvabariigi tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) alluvuses tegutseb korraldusasutusena Gruppe Europaïsche Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3 ja kontrolliasutusena Organisationseinheit Prüfbehörde. Rahastamine 25. Saksamaa taotluse põhjal on kavas fondist rahastada individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti (sealhulgas EGFi rakendamiseks ettenähtud kulud) 4 347 868 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Saksamaa esitatud teabel. 26. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 27. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 28. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe esimesena, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 29. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 30. EGFi eelarverida 04.0501 on kavas täiendada 50 000 000 euroga AB2/2011 kaudu ning seda eelarverida kasutatakse käesoleva taotluse summa 4 347 868 eurot katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive, Saksamaa) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[8] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[9] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[10] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Saksamaa esitas 9. veebruaril 2011 taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas viies ettevõttes, mis tegutsevad Saksamaal NUTS II piirkonnas Arnsbergis (DEA5) ja Düsseldorfis (DEA1) ning lisas sellele täiendavat teavet kuni 28. aprillini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 4 347 868 euro eraldamiseks. (5) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaa taotluse põhjal rahalist toetust, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist kasutusele 4 347 868 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel/Strasbourg, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [5] Selles peatükis kasutatavad statistilised andmed pärinevad Euroopa autotootjate liidult (ACEA). [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [7] Üleminekuäriühing on Saksamaa seadustega ettenähtud vahend, mida saab kasutada ümberkorralduste puhul, millega kaasnevad töökohtade kaotused. Üleminekuäriühing võimaldab koondatud töötajaid süsteemsel viisil uueks tööks ette valmistada, pakkudes neile juhendamist, väljaõpet ja praktikat. [8] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1. [9] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [10] ELT C […], […], lk […].