ET Euroopa Liidu Teataja C 59/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 59/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„EKSTRA DJEVIČANSKO MASLINOVO ULJE CRES”

EÜ nr: HR-PDO-0005-01206-3.3.2014

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tähistatakse ekstra-neitsioliiviõli, mis on saadud hariliku õlipuu (Olea europaea L.) üksnes mehaaniliselt koristatud viljadest. Vähemalt 90 % oliividest peavad olema saadud „Slivnjača” ja/või „Plominka” sordi õlipuudelt, ülejäänud 10 % võib olla saadud õlipuu muude sortide viljadest.

Kui õli on turule lastud, peavad sellel olema järgmised füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused:

— vabad rasvhapped: maksimaalselt 0,5 %

— peroksiidiarv: maksimaalselt 8 mmol O2/kg

— K 232: maksimaalselt 2,2

— K 270: maksimaalselt 0,2

— värvus: rohelisest kollaseni

— lõhn: oliivide puuviljane, mõnel juhul rohune lõhn

— maitse: tervete ja värskete oliivide veidi mõrkjas ja terav maitse, millel on järgmised omadused:

— puuviljaste lõhnade keskmine: ≥ 2

— mõruduse keskmine: ≥ 2

— teravuse keskmine: ≥ 2

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, mida on kirjeldatud punktis 4.

Õlipuid tuleb tootmispiirkonnas kasvatada traditsioonilisel viisil – see tähendab, et nende võrad peavad olema õhukesed ja õhurikkad, nii et nad saavad igast küljest piisavalt päikesevalgust. Oliive tuleb korjata otse puust ning korjamine peab olema lõpetatud hiljemalt 31. jaanuariks.

Oliive tuleb töödelda 48 tunni jooksul pärast korjamist.

Oliiviõli tuleb ladustada hermeetiliselt suletud mahutites temperatuuril 12–20 °C.

Enne villimist tuleb teha kõik vajalikud analüüsid, et kindlaks teha, kas õlil on kõik punktis 3.2 täpsustatud omadused.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toode „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tuleb panna müügipakenditesse tootmisega hõlmatud geograafilises piirkonnas, mis on määratletud punktis 4. Sellega tagatakse, et säilivad õli iseloomulikud omadused ja kvaliteet, mida muidu kahjustataks, kui õli kallataks mitu korda ühest mahutist teise või kui toodet veetaks pika maa taha.

Õli tootmispiirkonnas pakendamisega tagatakse ka toote jälgitavus, mida saab siis hõlpsamini kontrollida.

Toodet võib villida kuni üheliitristesse mahutitesse.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Lubatud on kasutada nimesid, ärinimesid ja eratempleid, välja arvatud juhul, kui need tõenäoliselt tarbijat eksitavad.

Tootenimetus („Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres”) peab muudest pealiskirjadest (sh tootja kaubamärk, kujutised ja pealdised) olema selgelt eristatav tähtede suuruse, liigi ja värvuse osas (tüpograafia). Tootja pealiskirja suurus ei tohi ületada 70 % punktis 1 esitatud nimetuse suurusest.

Etiketil ei tohi olla muid kui spetsifikaadis kinnitatud nimetusi. Keelatud on kasutada selliseid omadussõnu nagu „kvaliteetne”, „autentne”, „traditsiooniline”, „tavapärane”, „indigeenne”, „kodutöönduslikult valmistatud” jne, ning nimetusi, mis viitavad Cresi saare toponüümidele.

Põllumajanduslike majapidamiste või põllumajanduslike pereettevõtete (stancija) jne ning nende konkreetsete asukohtade nimesid on lubatud kasutada või viidata majapidamises või tootmispiirkonnas asuvate majapidamiste ühenduses toimunud villimisele üksnes siis, kui toode on toodetud eranditult sellistest oliividest, mis on korjatud asjaomase põllumajandusliku majapidamise oliivisaludest.

Pakendil peab olema märgitud koristusaasta (hooaeg).

Lisaks eespool nimetatud tähistustele peab igal turule lastud pakendil olema toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” etiketi jaoks kasutatav spetsiaalne kleepmärk. Kõnealune märk peab sisaldama toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” ühist sümbolit ning pakendi seerianumbrit, millega tagatakse tarbijatele toote jälgitavus ja päritolu. Ühise sümboli kujutis on esitatud allpool.

Kõigil kaitstud päritolunimetuse kasutajail, kes lasevad toote turule vastavalt selle spetsifikaadile, on õigus kasutada märki samadel tingimustel.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Õli „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” jaoks oliivide tootmine ja töötlemine on piiratud Cresi saarega. Cresi saare rannajoon moodustab tootmisega hõlmatud geograafilise piirkonna piiri.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Cresi saare pinnas koosneb kriidiajastu lubjakivist ja dolomiidist ning väga vähesel määral paleogeeni lubjakivist ja flüšiviirgudest. Kõnealusel geoloogilisel substraadil kujunenud kõige levinumad mullad on Vahemere punase mulla tüüpi (Terra Rossa), nimelt rannikupiirkonnale iseloomulik pruun muld ja liiva-dolomiidimuld.

Dolomiidimuld on kõige enam levinud saare keskosas, kus asuvad oliivisalude kasvatuseks kasutatavad suurimad alad. Kuna karstiorgudes oli puudus laugest põllumaast, kasutasid möödunud aegade talunikud ära õhukese, lubjakivi ja dolomiiti sisaldava mullakihi nõlvadel, kus nad valmistasid pinnase ette põllumaaks, kõrvaldades sellelt alalt kivid ning kuhjates need piki nõlva pikkadesse vallidesse. Oliivikasvatuse leviku käigus ehitati aja jooksul nõlvu astanguliseks muutvaid arvukaid horisontaalseid kuivmüüre, et saaksid kujuneda kerged haritavad mullad ja et neid kaitsta, ning et vältida muldade minemauhtmist nõlvadelt, mis on rohkem või vähem järsud. Astangute valdavalt inimtekkeline ja üsna eenduva aluspõhjakivimiga õhuke mullakiht võib kergesti paakuda.

Cresi saare kliima puhul on eelkõige oluline saare asukoht Kvarneri lahe piirkonnas, ilmakaarte suhtes paiknemise suund ning topograafia. Kohalikust kliimast on tingitud talvel sagedane külmade õhumasside sissevool ja suvel tavapärased vihmahood, mistõttu ei ole saarel vahemerelisele kliimale iseloomulikku eristatavat kuiva perioodi. Aasta keskmine õhutemperatuur on 13,0–15,2 °C ja aasta keskmine sademete hulk ligikaudu 1 100 mm, mis on ühtlaselt jaotunud kogu aasta peale. Cresi saar asub 45. põhjalaiuskraadil, mis tähendab, et toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” tootmispiirkond on geograafilises ja klimaatilises mõttes oliivikasvatuse põhjapoolsel piiril.

Ammustest aegadest saadik on Cresi saarel oliive kasvatatud – esimene seda tõendav dokument on pärit 1441. aastast (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, I köide, lk 46).

Oliivikasvatuse tähtsusest annab tunnistust asjaolu, et 1698. aastal oli Cresi saarel seitse oliiviveskit (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, lk 104), 1795. aastal 11 (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, lk 107) ja 1853. aastal 24 (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, Roma, IV köide, lk 358). Aadria mere idaranniku esimene tsentrifugaalekstraktoriga õliveski pandi Cresi saarel tööle 1975. aastal.

Õliveskite suurenenud arvu tagajärjel suurenes ka toodetud õli kvantiteet ja kvaliteet. Kirjanik Alberto Fortis on 1771. aastal kirja pannud, et peamine toode, mida Cresi saarel toodeti, oli oliiviõli – tol ajal parim kogu Veneetsia vabariigis (Alberto Fortis, 1771, Saggio d’osservazioni sopra l’isola di Cherso ed Osero, Venezia, lk 59 ja 60). Mitmes kirjalikus allikas on märgitud, et 19. sajandi keskpaigas ja lõpus müüdi Cresi saare oliiviõli ülejääk Kvarneri lahe piirkonnas (Eco del Litorale Ungarico, 1843, Fiume, nr 1, lk 4; nr 7, lk 4; Giambattista Cubich, 1874, Notizie naturali e storiche sull’isola di Veglia, Trieste, lk 149; Dragutin Hirc, 1891, Hrvatsko primorje, Zagreb, lk 155 ja 301; Pučki Prijatelj, 1912, Pazin, XIII, nr 36, lk 291).

Tänapäeval tegeleb saarel oliivikasvatusega enamus perekondadest ning seetõttu on oliivikasvatus saare jaoks ainuke tegeliku majandusliku tähtsusega põllumajandussektor. Arvestades põllumajanduse jaoks mullastikust ja pinnamoest tingitud erakordselt keerulisi viljelustingimusi, on oliivikasvatus aja jooksul vähe muutunud ning ka tänapäeval on see peamiselt ekstensiivne. Cresi saare oliivikasvatuse eriline tunnusjoon on oliivisaludes rohtu söövad lambad. Kuna asjakohast põllumajandustehnikat ei ole võimalik kasutada, siis aitavad lambad hoida maad võsastumast ja mullas niiskust säilitada.

Tänu oliivikasvatuse sajanditepikkusele traditsioonile said Cresi saare oliivikasvatajad parimana välja valida pärismaise oliivisordi „Slivnjača”, mis on täiesti kohanenud raskete kasvutingimustega. See sort on külmakindel ja kasvab ka õhukesel, vaevu vett pidaval mullakihil. Kohalik sort „Plominka” istutatakse tavaliselt paksema mullakihiga kasvukohtadesse. Oliivisordid ei ole viimase kahe sajandi jooksul muutunud, kuna oliivikasvatajad on enamasti istutanud pärismaist oliivisorti „Slivnjača”, mis tänapäeval hõlmab 80 % saarel kasvavatest oliivipuudest.

Tänu Cresi saare oliivikasvatajate jätkuvatele püüdlustele kvaliteetoliiviõli tootmise valdkonnas on viimase kahe aastakümne jooksul paranenud nii tehnika kui ka oliivide koristamise ja töötlemisega seotud oskusteave. Oliive korjatakse väga varajases küpsusetapis. Vilju töödeldakse koristamisest 48 tunni jooksul ja selle puhul kasutatakse õlitootmiseks ettenähtud uusimat tehnikat.

5.2. Toote eripära

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” organoleptilised omadused – kerge või mõõdukas teravus ja mõrusus ning mõnikord ka rohu lõhn. Tavaliselt on keskmise teravuse ja mõrususe näitaja suurem kui 2. Mõrusus on mõnikord isegi tugevam, st et organoleptilises mõttes ei ole oliiviõli tasakaalus. Teravus ja mõrusus on oliiviõli positiivsed omadused, mis on tingitud suurest polüfenoolidesisaldusest. Polüfenoolid on ka antioksüdandid, mis kaitsevad õli oksüdeerumisest tingitud riknemise eest.

Tänu oliivipuude pärismaise sordi („Slivnjača”) ja ühe kohaliku sordi („Plominka”) valdavale kasutamisele on oliiviõli iseloomuliku lipiidide fraktsiooniga, eelkõige on selles väiksem kampesterooli ja stigmasterooli osa. Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” üks iseloomulik tunnus on selle vabade rasvhapete väike sisaldus ja väike peroksiidarv (O. Boschelle, A. Rogić, D. Kocijančić, L. S. Conte, 1995, Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica, 1. köide, nr 3 ja 4, lk 16).

Oliiviõli „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” oleiinhappesisaldus on tavaliselt suurem kui 72 %.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” eripära on tingitud Cresi saare mullastiku- ja kliimatingimustest ning otsesest ja kaudsest inimtegevusest.

Oliivikasvatuse tingimused Cresi saarel on rasked, eelkõige eenduva aluspõhjakivimiga väga õhukese mullakihi ja äärealadele iseloomuliku kliima tõttu. Seetõttu on kohalikel oliivikasvatajatel kulunud palju aega ja nad on pidanud saama rohkelt kogemusi, et leida sellistele kasvutingimustele kohased oliivisordid. Enamasti on nad istutanud pärismaist oliivisorti „Slivnjača”, mis on kõige sobivam õhukese mullakihiga kasvukohtades. Tänapäeval on seda sorti 80 % saarel kasvavatest oliivipuudest. Oliivikasvatajad on aegade jooksul kaudselt mõjutanud oliiviõli omaduste kujunemist selliste sortide valikuga, mille omadused mõjutavad kõige rohkem oliiviõli keemilist koostist (eelkõige teatavate steroolide osakaal).

Toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” omaduste kujunemist on oliivikasvatajad kaudselt mõjutanud eelkõige koristusaja ning kiire töötlemise ja meetodi valimisega. Oliivide varajases küpsusetapis koristamine ja nende töötlemine uusima tehnika abil mõjutab kaudselt polüfenoolide kogust ning õli mõrusust ja teravust, mille keskmine näitaja on 2 või rohkem, samuti ka valdavalt rohtu meenutava lõhna kujunemist. Tänu varajasele koristusperioodile ja kiirele töötlemisele on väike nii õli vabade rasvhapete sisaldus kui ka peroksiidarv.

Polüfenoolide hulk on tingitud ka klimaatilistest tingimustest ning viljade kasvamise ja valmimise ajast. Cresi saare geograafilisest asukohast tingitud iseloomulikud klimaatilised tingimused mõjutavad ka oleiinhappesisaldust, mis tavaliselt on suurem kui 72 %. Oleiinhappesisaldust mõjutavad oliivipuude kasvukohas valitsevad jahedad tingimused.

Kokkuvõttes võib öelda, et toote „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” keemiline koostis ja iseloomulikud organoleptilised omadused on eelkõige tingitud Cresi saare mullastiku- ja kliimatingimustest, sortide geneetilistest omadustest ning kohalike kasvatajate koristus- ja töötluskogemustest, aga ka nimetatud eri aspektide koostoimest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/CRESKO%20MASLINOVO%20ULJE/Specifikacija_ulje_Cres_FINAL7_cover.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.