SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“) on asutus, millele on usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ning mille liikmed on ühelt poolt liit, mida esindab komisjon, ja teiselt poolt biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (edaspidi „BTK“). Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte asutati nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (edaspidi „nõukogu määrus“) biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks kuni 31. detsembrini 2024. BPT ühisettevõtte põhikiri on lisatud nõukogu määrusele nr 560/2014 (edaspidi „põhikiri“).

Nõukogu määruse artikli 3 kohaselt on liidu osalus BPT ühisettevõtte haldus- ja tegevuskulude katmiseks kuni 975 000 000 eurot. Osalus jaguneb järgmiselt:

- kuni 29 250 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte halduskulude katteks, ja

- vähemalt 945 750 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks4 (edaspidi „ELi osalus“).

Nõukogu määruse artikli 4 kohaselt on BTK või selle koosseisu kuuluvate üksuste osalus BPT ühise tehnoloogiaalgatuse haldus- ja tegevuskulude katmiseks vähemalt 2 730 000 000 eurot. Osalus jaguneb järgmiselt:

- kuni 29 250 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte halduskulude katteks;

- vähemalt 182 500 000 eurot, mis koosneb rahalisest osalusest BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks;

- kindlaks määramata summa, mis koosneb mitterahalisest osalusest kaudsete meetmete rakendamisel (nimetatakse ka mitterahaliseks osaluseks tegevuskulude katteks), ning

- vähemalt 1 755 000 000 eurot, mis koosneb mitterahalisest osalusest täiendavate meetmete võtmisel.

Käesolev muudatusettepanek puudutab rahalise osaluse õiguslikke erisusi, millele on viidatud nõukogu määrusele nr 560/2014 lisatud põhikirja artikli 12 lõike 3 punktis b ja artikli 12 lõikes 4.

Põhikirja artikli 12 lõike 3 punkti b ja artikli 12 lõike 4 kohaselt tasub BTK vähemalt 182 500 000 euro suuruse rahalise osaluse tegevuskulude katmiseks 31. detsembriks 2024. Lisaks tuleneb põhikirja artikli 12 lõike 3 punktist b koostoimes artikli 12 lõikega 5, et BTK kõnealune rahaline osalus tuleb kanda BPT ühisettevõtte eelarvesse (programmi tasandil). Põhikirja artikli 12 lõike 5 kohaselt tulevad BPT ühisettevõtte eelarvesse kantavad vahendid liikmete rahalisest osalusest tegevuskulude katteks. Põhikirja artikli 12 lõike 3 punkti b kohaselt kaetakse BPT ühisettevõtte tegevuskulud osaliselt muude liikmete kui liit rahalise osalusega. Viimati nimetatud säte ei hõlma muude liikmete kui liit koosseisu kuuluvaid üksusi, kes osalevad BPT ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete rakendamisel ja kellel on võimalik eraldada rahaline osalus otse kaudsetele meetmetele (projekti tasandil).

10. juuli 2013. aasta ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus BPT ühisettevõtte kohta lisatud finantsselgituse alajaos 3.2.5 on ette nähtud, et seadusandja ootab tööstusharudelt tegevuskulude katteks 17 500 000 euro suurust rahalist panust, mis kantakse igal aastal BPT ühisettevõtte eelarvesse.

BTK on tunnistanud oma kohustust maksta 31. detsembriks 2024 vähemalt 182 500 000 euro suurune rahaline osalus, kuid on olnud raskustes makseviisi leidmisel. Paljude BTK liikmete jaoks on rahalise osaluse andmine programmi tasandil äriliselt teostamatu, sest selle tulemusena ei saada mingit garanteeritud kasu (nt projektide tulemused ja seotud intellektuaalomandi õigused) ning see võib kasu tuua BPT ühisettevõtte rahastatavates projektides osalevatele konkurentidele. Seetõttu on BTK välja pakkunud teise viisi rahalise osaluse maksmiseks: liikmete võimaluse maksta rahaline osalus otse projekti tasandil. See makseviis aitaks edendada BTK liikmete rahalist osalust, sest nad pääseksid ligi projektide tulemustele, mis on reserveeritud ainult projektis osalejatele.

Euroopa Komisjon hindas BTK ettepanekut, kontrollides, kas (ja millises ulatuses) mõjutavad liidu huve BTK väidetavad raskused oma kohustuse täitmisel rahalise osaluse maksmiseks BPT ühisettevõttesse. Euroopa Komisjon oleks võinud esiteks BTK väited lihtsalt kõrvale lükata põhjendusega, et ühisettevõtte eraettevõttest liikme huvide kaitsmine ei ole komisjoni pädevuses, et kehtiva õigusraamistiku nõuete täitmine on kohustuslik ja et kui seda ei tehta, kohaldatakse nõukogu määruses sätestatud karistusi. See oleks aga avaldanud negatiivset mõju BPT ühisettevõtte eesmärgile, milleks on tegevuse elluviimine koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid. Seetõttu otsustasid komisjoni talitused asuda ennetavale seisukohale ja alustasid kõnealuse küsimuse põhjalikku hindamist, tehes kindlaks parima kättesaadava järelmeetme, mida saaks võtta. See hõlmas võimalike seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete analüüsi, mis viis järelduseni, et vaja on õigusraamistiku ametlikku muutmist.

Tagamaks, et muudatus ei avalda mingit mõju nõukogu määruse esialgsetele eesmärkidele, tegid Euroopa Komisjoni talitused kindlaks rahalise osaluse maksmise kohustuse eesmärgid: 1) tagada eraettevõtete minimaalse rahalise osaluse maksmine BPT ühisettevõtte tegevuskulude katteks eraettevõttest liikme võetud kohustuse kaudu; 2) tagada liidu makstud osaluse minimaalne finantsvõimendus, ja mis väga oluline, 3) toetada biomajanduse sektori hoovõttu, tehes selles valdkonnas kättesaadavaks vahendid teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse jaoks. Esimese eesmärgiga seoses võtsid rahalise osalemise kohustuse eelkõige metsandussektorisse kuuluvad BTK liikmed, kellel ei ole ärimudelist tulenevalt võimalik anda mitterahalist panust tegevuskulude katmisse ja kellel on võimalik osaleda BPT ühisettevõttes ainult rahaliselt. Kolmanda eesmärgiga seoses eraldati sihtotstarbeliselt 150 000 000 eurot (BTKlt oodatavast 182 500 000 euro suurusest rahalisest osalusest) teadusuuringutesse ja innovatsioonitegevusse investeerimiseks (kus peamised kasusaajad on akadeemilised ringkonnad ja VKEd).

Võttes arvesse rahalise osaluse maksmise aluseks oleva kohustuse põhjendusi, on Euroopa Komisjoni talitused teinud tööd, et selgitada välja võimalikud viisid, kuidas seda rahalist osalust saaks maksta. Seda silmas pidades osutus konstruktiivseks nõukogu määruse võrdlev analüüs muude ühisettevõtete jaoks loodud õigusraamistikega. Muude liikmete kui liit rahaline osalus oli kindlaks määratud ainult määruses innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (IMI2) asutamise kohta. Erinevalt BPT ühisettevõtet käsitlevast määrusest ei sisalda innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtet käsitlev määrus rahalise osaluse kohustust. See võimalus on ainult muudel liikmetel kui liit. Innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõttele on võimalik maksta rahalist osalust nii programmi kui ka projekti tasandil. Lisaks väärib märkimist, et praktikas teevad makseid innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte programmi tasandil usaldusfondid ja heategevusorganisatsioonid, mis tegutsevad oma olemuselt riiklike rahastajatena (nt Bill ja Melinda Gatesi fond, Wellcome Trust), samal ajal kui EFPIA koosseisu kuuluvad ja nendega seotud üksused (BTK liikmete vaste innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõttes) maksavad rahalist osalust projekti tasandil. Sellest tulenevalt on võrdleva analüüsi tulemused järgmised: 1) nõue maksta rahaline osalus eranditult programmi tasandil on BPT ühisettevõttele ainuomane; 2) BPT ühisettevõtte praegune mudel on piisav koostöö tõhustamiseks usaldusühingute ja heategevusorganisatsioonidega, ja mis kõige olulisem, 3) BPT ühisettevõtte raamistikku tuleks kohandada, sest tal on vaja teha koostööd ka äriettevõtetega.