Kommenteeritud kokkuvõte (kuni 2 lk)

Välisriigi subsiidiumide määruse eelnõule lisatud mõjuhinnang

A. Vajadus meetmete järele

Milles probleem seisneb ja miks on tegemist ELi tasandi probleemiga?

ELi eesmärk on olla kaubanduspoliitika poolest üks maailma kõige avatumaid majandusi. Samal ajal hõlmab mõne tema kaubanduspartneri tööstuspoliitika subsiidiumide andmist, mis annavad saajatele ELi majandusele ligipääsemisel või oma sealse kohalolu tugevdamisel konkurentsieelise. Sellised subsiidiumid võivad moonutada siseturgu ning ohustada võrdseid tingimusi kolmes valdkonnas: i) äriühingute omandamine; ii) riigihankemenetlused ja iii) muud turuolukorrad. Kuigi selliseid moonutusi on juba võimalik täheldada, hakkab välisriigi subsiidiumide mõju siseturule tõenäoliselt kasvama. Lisaks tehakse praegusest majanduskriisist tingituna ELi tõenäoliselt rohkem subsideeritud investeeringuid. Probleemi peamine põhjus peitub teatavate ELi-väliste riikide tööstusstrateegiatel põhinevate moonutavate välisriigi subsiidiumide olemasolus ja nende moonutava mõju ennetamiseks või kõrvaldamiseks mõeldud regulatiivse mehhanismi puudumises. Kuigi liikmesriikide ametiasutuste antavate toetuste suhtes kohaldatakse ELi riigiabikontrolli, ei kohaldata kontrolli mõju suhtes, mida välisriigi subsiidiumid avaldavad siseturule, mis seab ELi tootmisharu välisriigi subsiidiume saavate ettevõtjatega konkureerimisel ebasoodsasse olukorda.

Mida tahetakse saavutada?

Eesmärk on taastada ELi siseturul võrdsed tingimused, tuvastades ja kõrvaldades välisriigi subsiidiumide põhjustatud moonutused seoses omandamiste, riigihankemenetluste ja üldiste turuolukordadega.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Välisriigi subsiidiumide põhjustatud moonutused mõjutavad tihti mitut liikmesriiki ja neil on seega ELi mõõde. Lisaks on ELil riigiabi ja kaubanduse kaitsevahendite valdkonnas ainupädevus.

B. Lahendused

Millised on poliitikavariandid eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud variant?

Mõjuhinnangus sätestatakse neli varianti: 1) lähtestsenaarium, sh rahvusvaheliste kaubandusreeglite kohandamine; 2) olemasolevate õigusaktide kohta suuniste väljaandmine; 3) olemasolevate ELi normide kohandamine ja 4) uue õigusakti väljatöötamine. Mõjuhinnangus pakutakse 4. variandi jaoks välja allvariandid eri kavandamisparameetrite jaoks: i) pädevustase: ainult komisjon või koos liikmesriikidega; ii) uurimismeetod: ex officio, teatamine koos eri künnistega või ex officio ja teatamise kombineerimine; iii) moonutavate subsiidiumide künnis: madal või kõrge; iv) hindamiskriteeriumid; v) tasakaalustatuse test (jah või ei) ning vi) tasakaalustusmeetmed. Eelistatud poliitikavariant on 4. variant, mis hõlmab suurtest omandamistest ja riigihankejuhtumitest teatamise kohustust ning ex officio süsteemi väikeste juhtumite ja muude turuolukordade tarbeks.

Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes millist varianti toetab?

ELi sidusrühmad väljendasid üldist toetust seadusandlikele meetmetele, mille eesmärk on tegeleda välisriigi subsiidiumide moonutava mõjuga (4. variant). Mõni ELi-väline sidusrühm oli mures, et uuel välisriigi subsiidiume käsitleval vahendil võib olla välismaistele otseinvesteeringutele heidutav mõju.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Eelistatud variant taastaks kõikidele majandustegevuses osalejatele võrdsed tingimused ja ennetaks innovatiivsete subsideerimata konkurentide väljatõrjumist, mis vähendab tarbijate valikuvõimalusi. Samuti tegeletaks selle abil osaliselt probleemiga, mis seisneb äriühingute ümberasumises potentsiaalselt madalamate keskkonnastandarditega ELi-välistesse riikidesse, mis põhjustab töökohtade kadu ELis.

Millised on eelistatud variandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste variantide) kulud?

Peamised kulud on mõjutatud ettevõtete suurenenud nõuete täitmisega seotud kulud, mis on tingitud uutest menetlusnormidest. Ettevõtjad, kes saavad suure ühinemise või riigihankemenetluse raames välisriigi rahalist toetust, peavad esitama teatisi ja vastama teabenõuetele. Kuna tehingud kuuluvad teatamisele ka teiste olemasolevate normide alusel (ELi ühinemismäärus, välismaised otseinvesteeringud), ei ole lisakulud tõenäoliselt nii märkimisväärsed.

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?

Eelistatud variant hõlmab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate väikest halduskoormust, kuna nende suhtes ei kohaldata teatamiskohustust, mille puhul kasutatakse omandamiste ja riigihangetega seoses kõrgeid künniseid. Lisaks peaks moonutavate subsiidiumide kõrge künnis olema kasulik VKEdele, kuna nende subsideeritud investeeringud võivad jääda allapoole künnist ja seega uurimata.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Komisjoni koormus selle algatuse rakendamisel on majandusele tuleneva kasuga võrreldes väike. Kuna komisjon oleks ainus täitmise tagaja, ei kannaks riikide ametiasutused suuri kulusid.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Eelistatud variant võib lühiajaliselt vähendada välismaiseid otseinvesteeringuid ELi. Seda võivad keskpikas ja pikas perspektiivis tasakaalustada võrdsemad tingimused ja tervistav konkurents subsideerimata äriühingute vahel.

Proportsionaalsus?

Eelistatud variant oleks proportsionaalne, arvestades välisriigi subsiidiumide märkimisväärset mõju ELi siseturule. Suunatud uurimisvahend ja proportsionaalsed parandusmeetmed taastaksid võrdsed tingimused, kehtestades ühtlasi asjaomastele äriühingutele madalad nõuete täitmisega seotud kulud.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?