EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 13.4.2011 
SEK(2011) 483 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Accompanying document to the 
Ettepanek: _EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS_tõhustatud 
koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas_ning_Ettepanek: 
_NÕUKOGU MÄÄRUS 
tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas 
kohaldatava tõlkekorralduse osas 
{KOM(2011) 215 lõplik} 
{SEK(2011) 482 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. SISSEJUHATUS  
Patendid aitavad olulisel määral kaasa ma janduskasvu edendamisele innovatsiooni abil. 
Investeeringud teadusuuringutesse moodus tavad 1,9 % ELi sisemajanduse koguproduktist1.  
Praegu on patendikaitse Euroopas kahjuks killustunud. Euroopa 2020. aasta strateegias2 ja 
ühtse turu aktis3 märgitakse prioriteedin a ära teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse 
loomine. Mõlema algatusega püütakse pa randada ettevõtjate innovatsioonitegevuse 
raamtingimusi, luues ELi liikmesriikides ühtse patendikaitse.  
Kuigi üldiselt ollakse üksmeelel , et Euroopa ettevõtjad on ühts e patendikaitse puudumise tõttu 
ebasoodsas konkurentsiolukorras, jäi 2010. aas ta detsembri konkurentsivõime nõukogul üle 
vaid kinnitada,4 et eksisteerivad ület amatud vastuolud, mis muudavad sellise üleeuroopalise 
kaitse loomise mõistliku aja jooksul võimatuks . Sellele avaldusele järgnes 12 liikmesriigi 
taotlus tõhustatud koostöö tegemiseks ühtse pa tendikaitse valdkonnas. Seejärel esitas 
komisjon nõukogule ettepaneku5 tõhustatud koostöö lubamiseks, millele järgnes veel 13 riigi 
taotlus koostööga ühinemiseks. Euroopa Parl ament andis oma nõusoleku tõhustatud koostöö 
käivitamiseks 15. veebruaril6 ja konkurentsivõime nõukogu võttis lubava otsuse vastu 
10. märtsil7. Selle tulemusena peab mõju hindami se aruandes arvesse võtma nõukogu lubavas 
otsuses sätestatud tingimusi. Lõpuks, käesol ev mõju hindamine ei käsitle ühtset 
patendivaidluste lahendamise süsteemi, millega tegeleb teine töösuund ja mida hakatakse 
reguleerima teise õigusaktiga. Mõju hindamise komitee avaldas oma pooldava arvamuse 25. 
veebruaril 2011. 
2. KONTEKST – EUROOPA PRAEGUSED PATENDISÜSTEEMID  
ELis saab patendikaitset liikmesriikide riiklike patendiametite kaudu, kes annavad 
siseriiklikke patente, või Eu roopa Patendiameti (EPO) kaudu. 
Kui taotleja otsustab taotleda  Euroopa patendi, te geleb taotlusega EPO Euroopa patentide 
väljaandmise konventsioonis (E uroopa patendikonventsioon)8 sätestatud menetluste kohaselt. 
Euroopa patendikonventsiooniga loodi tsentr aliseeritud menetlused Euroopa patentide 
otsimiseks, kontrollimiseks ja andmiseks ing lise, prantsuse või saksa keeles. Antud ja 
avaldatud patent ei jõustu siiski autom aatselt. Kõigepealt tuleb see kinnitada nendes 
liikmesriikides, kus patendi omanik kaitset soovi b, s.t et Euroopa patent tuleb „konverteerida” 
riiklikeks patentideks. 
                                                 
1 Eurostati 2008. aasta andmed. 
2 KOM(2010) 2020. 
3 KOM(2010) 608 (lõplik)/2. 
4 Vt pressiteade 17668/10. 
5 KOM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Nõukogu otsus 2011/167/EL, 10. märts 2011, millega antakse luba tõhustatud koostööks ühtse 
patendikaitse loomise valdkonnas (ELT L 76, 22.3.2011, lk 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html . 
 
ET 2   ET 3. PROBLEEMI OLEMUS  
Euroopa patentide otsimise, kontrollimise ja an dmise kord toimib hästi ja seda tunnustavad 
laialdaselt nii ELi kui ka kolma ndate riikide taotlejad. Sellel e standardmenetlusele lisanduvad 
siiski kohustuslikud järelmenetlused, mis on keerulised ja lahknevad ning põhjustavad 
ettevõtjatele tarbetuid kulusi d. Käesolevas mõju hindamises vaadeldakse patendikaitse 
järelmenetluse etapiga seotud probleeme ja nende lahendusi. 
3.1. 1. probleem: patentide tõlkimise ja  avaldamisega seotud suured kulud 
Euroopa patentide andmise jä rel siseriiklikult kohaldatavad  kinnitamisnõuded hõlmavad 
tõlkimist, avaldamislõivusid ja mitmesuguseid vormilisi esitamisnõudeid. Kui patendi omanik ei täida mõnda eespool nimetatud nõuet, loetakse Euroopa patent selles riigis algusest peale 
kehtetuks. Neile kuludele lisanduvad pa tendivolinike sissenõutavad tasud. 
Hoolimata sellest, et Londoni lepinguga
9 vähendati mõnes liikmesriigis kinnitamisnõuetega 
seotud kulusid, on ühe kinnitamise üldkulud kolme s liikmesriigis (DE, FR, UK) 680 eurot; 13 
liikmesriigis kinnitamise kulud 12 500 eurot ning üle 32 000 euro, kui patent kinnitatakse kogu ELis. Hinnanguliselt moodustavad tegelikud kinnitamiskulud ELis umbes 193 miljonit 
eurot aastas. 
3.2. 2. probleem: patentide hoidmise  erinevused liikmesriikides 
Patendi omanik peab igal aastal maksma pike ndamislõivusid igas riigis, kus patent on 
kinnitatud. Kui ta lõivu ei ma ksa, aegub patent ja muutub ül dkasutatavaks. Pikendamislõivud 
on liikmesriigiti väga erinevad. Lisaks on sise riiklikes õigusaktides palju lisasätteid, mis 
muudavad mitmes liikmesriigis patentide hoidmise tarbetult raskeks. Lõivude maksmise tähtajad on erinevad, pangaülekandega maksmine  ei ole endiselt igal pool võimalik, mõnedes 
riikides on konsulteerimine patendiadvokaadiga kohustuslik ni ng suhtlemine riiklike 
patendiametitega on tihti võimalik üksnes kohalikus keeles. Hinnanguliselt võivad maksmisel kasutatud tehnilise abi kogukulud 10 aasta jooksul olla 61–81,2 miljonit eurot. 
3.3. 3. probleem: patendiõiguste üleandmis e, litsentside ja muude õiguste 
registreerimise halduslik keerukus 
Patendid võivad hõlbustada tehinguid tehnol oogiaturgudel: neid võib osta ja müüa 
omandiõiguse dokumentidena või sagedamini litsentslepingute alusel. Üleandmised ja 
õigused registreeritakse nende riikide riiklikes pate ndiregistrites, kus patent on kinnitatud. 
Sellise registreerimise korral tuleb rohkem ku i pooltes liikmesriikides kohtuda kutseliste 
esindajatega. Viies riigis kehtiva patendi õi guste üleandmise registreerimine võib maksta 
2 000–2 500 eurot lisaks mitmesugustele mene tlustasudele, mida liikmesriigid koguvad. 
Lisaks lahknevad nõuded patendiregistrile esit ada tulevate dokumentid e, sertifikaatide jms 
osas. 
                                                
 
9 Leping Euroopa patendikonventsiooni artikli 65 kohaldamise kohta (Londoni leping), vastu võetud 
oktoobris 2000 (EPO Ametlik Teataja 2001, 550). 
 
ET 3   ET 3.4. Tagajärg: üleeuroopaline patendikaitse on kallis 
Seetõttu on Euroopas juurdepääs la ialdasele patendikaitsele nii ku lukas ja keeru line, et paljud 
investorid ja äriühingud ei saa seda kasutada. Eelkõige väik eettevõtjad eelistavad sageli oma 
uuenduste mitteametliku kaitset (s.t saladuses hoidmist).  
Isegi siis, kui Euroopa patente ta otletakse ja antakse, kinnitata kse need harilikult ainult mõnes 
patendi omaniku väljavalitud riigis. Praegu kinn itatakse üks Euroopa patent keskmiselt viies 
liikmesriigis10. Viimase 15 aasta jooksul on ki nnitamiste arv isegi vähenenud11. Lisaks 
tekitavad halduskoormus ja patentide hoidmise ning õiguste ja litsen tside registreerimise 
keerukus leiutajatele ja ette võtjatele, sh patend iteabe otsijatele, tarbetuid kulusid. 
Patendikaitse killustatus muudab ka patendiõiguste teostamise raskemaks. Kui kaubad 
tuuakse ELi sellise liikmesriigi ka udu, kus patent ei kehti, ei s aa patendi omanik loota sellele, 
et patendiõigusi rikkuv kaup peetakse  kinni ELi tolliseadustiku alusel12.  
Eespool kirjeldatud olukord avaldab suurt ja s oovimatut mõju siseturu toimimisele. Lisaks 
sellele, et säilib turu killustatus, on sellel negatiivne mõju  ka innovatsioonile, 
majanduskasvule ja Euroopa et tevõtjate konkurentsivõimele.  
4. SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE  
Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomin e ühetaolise kaitse tagamiseks kogu ELis ja 
sellega seotud keelekorraldus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 118. 
Eespool esiletoodud probleeme saab lahendada ainult ELi tasandil, vähendades võrreldes 
praeguse korraga drastiliselt tõlkimis- ja ha ldusnõudeid. ELi meetmed on vajalikud, sest ilma 
ELi õigusaktita ei suudaks liikme sriik piisaval määral kehtesta da õiguslikku mõju patentide 
suhtes, mis on mitmes liikmesriigis ühetaolised. 
5. EESMÄRGID  
Probleemi olemusest lähtuvalt on käesoleva ettepaneku peamised eesmärgid ühtse turu 
toimimise tõhustamine ning majanduskasvu ja innovatsiooni edendamine. Neid eesmärke 
saab saavutada, suurendades VKEde juurde pääsu patendikaitsele, laiendades patendi 
kinnitamiste ulatust ning teadmiste levitamist (konkreetsed eesmärgid). 
Eespool nimetatud eesmärke saab saavutad a ainult Euroopa patendikaitse üldkulusid 
vähendades, eelkõige tõlkimis- ja avaldami skulusid vähendades, patentide hoidmist 
lihtsustades (uuendamine) ja pate ndiõiguste üleandmiste, litsents ilepingute ja muude õiguste 
registreerimist lihtsustades.  
6. POLIITIKAVALIKUD JA NENDE ANALÜÜS  
Poliitikavalikuid kaaluti järgmiste kriteeri umide suhtes: tõhusus, kulude vähendamine, 
lihtsustamine ja poliitiline teostatavus. Liikmesriigid, kes taotlesid komisjonilt ettepaneku 
                                                 
10 Roland Berger Market Research’i uuring patentimiskulude kohta, august 2004. 
11 „Economic cost-benefit analysis of the Community patent”, van Pottelsberghe, Danguy, 2009.  
12 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003, ELT L 196, 2.8.2003, lk 7–14..   
 
ET 4   ET tegemist tõhustatud koostöö kohta ühtse patendi kaitse valdkonnas, näita sid ära ka sellise 
koostöö ulatuse ja eesmärgid. Neid eeltingimu si tuli valikute kaalumisel arvesse võtta.  
6.1. 1. valik (alusstsenaariu m) – komisjon ei võt a mingeid meetmeid 
Selle stsenaariumi kohaselt ei muudetaks  praegust Euroopa patendisüsteemi. Ainuke 
parandamisvõimalus oleks tagada rohkematele liikmesriikidele juurdepääs Londoni lepingule. 
Lepinguga liitumine on aga mitte üksnes vabataht lik, vaid ka pikaleveniv ja keeruline. See 
stsenaarium ei ole tõhus, kuna see ei lahenda ks praeguse Euroopa patendisüsteemi kitsaskohti. 
See ei tooks endaga kaasa kulude vähenemist ega lihtsustumist, sest kinnitamise, uuendamise 
ja registreerimise probleemid jääksid püsima.  Lõpuks ei ole käesolev valik ka kooskõlas 
komisjoni ja nõukogu poliitili se panusega praeguse patendisüsteemi probleemide 
lahendamisse. 
6.2. 2. valik – komisjon jätkab koos teiste  institutsioonidega tööd 27 liikmesriiki 
hõlmava ELi patendi suunas 
Selle valiku korral jätkaks komisjon koos nõukogu ja Eu roopa Parlamendiga tööd kõiki 
liikmesriike hõlmava ELi patendi suunas, s. t ta jätkaks arutelusid ühenduse patenti13 ja 
tõlkekorraldust14 käsitlevate komisjoni ettepanekute põhjal. Selle valikuga oleks võimalik 
täielikult saavutada algatuse eesmärgid. Selle tulemuseks oleks oluline kulude vähenemine, 
kuna tõlkekulude suurus oleks 860 eurot kog u ELis ja sellele ei lisanduks täiendavaid 
kinnitamiskulusid. Üldine kokkuhoid oleks 159 miljonit eurot aastas. Pikendamislõivude 
maksmisel kasutatud tehnilisele abile tehtud kul utuste ärajäämise tõttu võib prognoosida 49–
65,2 miljoni euro suurust kokkuhoidu 10 aasta jooks ul. Kuna pikendamise eest maksmist ja 
selle haldamist, samuti patentide ja nendega seotud õiguste registreerimist hallataks tsentraalselt, võimaldaks see valik üldist lihts ustamist. Kahjuks ei ole see valik poliitiliselt 
teostatav, kuna nõukogu on mitmel korral proovi nud jõuda ühehäälsele kokkuleppele vajaliku 
tõlkekorralduse osas, kuid ei ole sellisele kokkuleppele jõudnud. 
6.3. 3. valik – komisjon esitab tõhustat ud koostööd käsitlevate määruste 
ettepanekud: 
Selle valiku korral esitaks komisjon ettepa nekud, mis on vajalikud tõhustatud koostöö 
rakendamiseks ühtse patendikait se valdkonnas. Ühtne patendikai tse hõlmaks 25 liikmesriiki, 
kes soovivad kõnealuses raamistikus koostööd te ha. Nad esindavad 79 % ELi territooriumist 
ja nendes riikides esitatakse üle 92 % patenditaotlustest. Ühtne patendikaitse oleks kasutajatele vabatahtlik ning toimiks kõ rvuti praeguste Euroopa ja siseriiklike 
patendisüsteemidega. Patendikaitse kulud ja k eerukus väheneksid oluliselt. Kõik patendi 
omanikud saaksid sellest valikus t võrdselt kasu, olenemata se llest, kas nad on tõhustatud 
koostööd tegevate või mittete gevate riikide residendid. 
Kuigi käesolev valik ei tooks kogu seda kasu, mis 2. valik, oleks see tõhus ja sellel oleks 
positiivne mõju Euroopa patendisüsteemi kasuta jatele. Patentide pikendamise eest maksmist 
ja selle haldamist, samuti patentide ja nendega  seotud õiguste registr eerimist haldaks osaleva 
liikmesriigi territooriumi puhul tsentraalselt EP O. 10 aasta jooksul võib kokkuhoid maksmisel 
kasutatud tehnilise abi tasudelt olla 5760–7680 eu rot patendi kohta, kui tõhustatud koostöös 
                                                
 
13 KOM(2000) 412. 
14 KOM(2010) 350. 
 
ET 5   ET osaleb 25 liikmesriiki. Koostöös mitteosalevates  riikides tuleb patente endiselt hallata 
üksikult. 
6.3.1.  3.1 valikuvõimalus – komisjon paneb ette tõlkekorralduse, mida saab kohaldada 
ühtse patendikaitse valdkonnas ning mis  vastab tema 30. juuni 2010. aasta 
ettepanekule 
Selle allvaliku kohaselt teeks komisjon ettepane ku tõlkekorralduse kohta, mida kohaldataks 
ühtse patendikaitse valdkonnas ja mis oleks identne ELi patendi tõlkimise korda käsitleva ettepaneku tõlkekorraldusega. Patendi omanik esitaks EPO-le patendinõudluste tõlked EPO kahte ülejäänud ametlikku keelde. Täiendavaid tõ lkeid ei nõutaks (välja arvatud vaidluse 
korral). Tõhustatud koostöö valdkonna patentid e keskmised kulud oleks 680 eurot. Kogu ELis 
rakendatava kaitse kulud võiksid  moodustada 15 % praegustest  kuludest (25 liikmesriigi 
osalemisel). Üldine kokkuhoid oleks 58,5 miljonit eu rot aastas. See allvalik oleks kulutõhus ja 
lihtsustamine toimuks vajalikul määral, kui d valik ei leidnud nõukogus piisavat toetust. 
Tõhustatud koostöö käivitamist taotlevad liik mesriigid soovivad lisada rakendusmäärustesse 
mõned tõlkekorraldust käsitlevad elemendid, mis pandi ette Belgia eesistumise ajal. 
Kavandatavas tõhustatud koostöö lu bamist käsitlevas nõukogu ette panekus on juba terve rida 
sellega seotud sisulisi elemente. Seepärast ei  ole käesolev valik pol iitiliselt teostatav. 
6.3.2.  3.2 valikuvõimalus – komisjon paneb ette tõlkekorralduse, mida saab kohaldada 
ühtse patendikaitse valdkonnas vastaval t tema 30. juuni 2010. aasta ettepanekule 
ning mis sisaldab elemente nõukogu ga arutatud kompromissettepanekust 
Selle allvaliku kohaselt täiendat aks eespool nimetatud tõlkekorraldust teatavate 2010. aastal 
Belgia eesistumisel tehtud kompromissettepane kutega, nagu soovisid ko misjonilt tõhustatud 
koostöö käivitamist käsitleva ettepaneku esitamist nõudnud liikmesriigid. Põhilised keelenõuded oleksid samad mis patendi konventsioonis. Lisaks kohaldataks 
üleminekuperioodil täiendavaid tõlkimisnõude id, mis tekitaksid patendi omanikele 
lisakulusid. Seepärast oleks tõlkimise koguk ulude suurus üleminekuperioodil vahemikus 
umbes 908–2380 eurot tõhustatud koostöö valdkonna patendi kohta. Kui kõr gekvaliteedilised 
masintõlked muutuvad kättesaadavaks, kaha neksid tõlkimiskulud 680 euroni. Kogu ELis 
rakendatava kaitse kulud võiksid  moodustada 20 % praegustest  kuludest (25 liikmesriigi 
osalemisel). Üldine kokkuhoid oleks 50 miljonit eu rot aastas. Käesolev allvalik võib saada 
suure poliitilise toetuse osaliseks.  
7. V
ALIKUTE JA NENDE MÕJU VÕRDLEMINE  
Valikuid tõhususe, kulude vähend amise ja lihtsustamise kriteeriumide alusel võrreldes on 
kõige tulemuslikum 2. valik. Ka 3. valikust saadav  kasu on suur ja selle tulemusel saavutaksid 
nii Euroopast kui ka kolmanda test riikidest pärit kasu tajad olulise kokkuhoiu ning 
lihtsustamise. 
ELi patendi loomisel (2. valik) oleks kõige soodsam mõju sisetu rule, patenditeab e kasutajatele 
ning tarbijatele, sest see hõlmaks patendik aitse osas kogu siseturgu. Kuid ka 3. valik 
suurendaks mitte üksnes osalevate liikmesriikide,  vaid ka osalevate ja mitteosalevate riikide 
vahelist integratsiooni. Tõhusta tud koostöö rakendamine vähendaks oluliselt patendikaitse 
saamise üldkulusid ja keerukust kogu ELis, nii et eeldatavasti otsiks  rohkem investoreid 
patendikaitset ka neis liikmesriikides , kes ei osale tõhustatud koostöös.  
 
ET 6   ET Paranenud integratsioon avaldab positiivset mõ ju tarbijate juurdepääsule kaupadele ja 
teenustele. Paremini integreeri tud turg tagab parema piiriüle se kaubanduse ja lihtsustab 
võltsitud kaupade vastast võitlust . Patentide tsentraliseeritud registreerimine ja avaldamine 
EPO poolt hõlbustaks teadmiste levitamist ja mõjuks positiivs elt innovatsioonile.  
Lihtsam ja odavam juurdepääs patentidele Eu roopas suurendab tõenäo liselt innovatiivsete 
VKEde arvu. VKEdel on tähtis osa töökohtade loom isel; nemad kindlustavad 2/3 erasektori 
töökohtadest15. Seepärast võib loota, et uute äri võimaluste kasvul on positiivne mõju 
töökohtade loomisele. 
Kuigi on selge, et majanduslikus mõttes kõige tõhusam variant oleks ELi patent, on 10 aastat 
läbirääkimisi näidanud, et seda ei ole võimalik poliitiliselt teos tada. 3. valiku analüüs näitab, 
et ka selle kasu on märkimisväärne. Kuigi 3 valiku 1. allvalik oleks kõige kulutõhusam, 
saavutab 2. allvalik ilmselt kõige laie ma poolehoiu tõhustat ud koostöös osalevate 
liikmesriikide seas. Seepärast on eelistatuim valik 3. valik koos 2. allvalikuga. 
8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Viis aastat pärast õigusaktide kohaldama hakka mist vaatab komisjon nende kohaldamise läbi, 
pöörates erilist tähelepanu üleminekuperioodi tõlkekorraldusele. Komisjon teostab iga-
aastaselt ka järelevalvet innovatsioonitingimu ste asjakohaste indeksite, patentide arvu ja 
nendega seotud kulude kohta. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm .