ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.3

Komitee arvab samuti, et lisaks palkade küsimusele tuleb tegelda ka leibkondade ostujõuga, mida on viimase kahekümne aasta jooksul mõnedes liikmesriikides iseloomustanud stagnatsiooni- ja isegi langustendentsid. Maksukoormuse (sageli kohalike maksude) tõus, kinnisvara hindade hüppeline kasv, energiahindade tõus on palgatõusu mõju tunduvalt vähendanud. See on omakorda mõjutanud tarbimist ja vastavalt ka majanduskasvu. Komitee palub käivitada vastavateemaline debatt, millest komitee on huvitatud osa võtma.
1.4

Rohelises raamatus käsitleti ka küsimust, kas tuleks kaitsta ka mitmeosaliste toodete komponente, eriti ühendusdetaile kahe koostisosade vahel. Rohelises raamatus sätestati, et komponente, mis iseenesest vastavad kaitse kriteeriumidele, tuleb kaitsta, täpsustades seejuures, et kaitse alt tuleb välja jätta need olulised tunnused (“liidesed” või “vastastikused ühendused”), “mida on tingimata vaja toota täpse kuju ja mõõtmetega, et komponent sobiks mitmeosalisse tootesse, mille jaoks ta mõeldud on, või et toodet saaks ühendada teise tootega”.
2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on nõus, et uue veinivalmistustavana lisatakse dimetüüldikarbonaadi kasutamine. Komitee rõhutab siiski, et kui tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat otsustab langetada sulfiti maksimumsisaldust ja lisaks langetada dimetüüldikarbonaadi maksimumsisaldust või selle kasutamise täielikult keelata, kuna see suurendab metanooli sisaldust, siis ei jää veinisektorile ühtki tehnilist alternatiivi.
4.9

Euroopa Liidu institutsioonid peavad olema valvsad petliku, kuigi heasoovliku uskumuse suhtes, et praegust “lühiühendust” on võimalik kõrvaldada “Brüsseli” keskse tasandi kaudu. Tegelikkuses on see, mida Euroopa institutsioonid kommunikatsiooni alal teevad, üksnes täiendava iseloomuga. Peamine vastutus lasub mujal. Euroopa Parlamendi valimiste ning Prantsusmaa ja Madalamade põhiseaduse lepingu alaste referendumite tulemused näitavad selgelt, et paljud Euroopa kodanikud suhtuvad Euroopasse skeptiliselt. See puudutab eelkõige Euroopa õigusaktide kõiki mõjusid kodanike elu- ja töötingimustele. Liikmesriikide ülesandeks on selgitada kodanikele ELi tähendust ja konkreetsete Euroopa õigusaktide vajalikkust, samuti teavitada mõjudest asjaomaseid siseriiklikke valdkondi.
1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige valitsusväliste organisatsioonide hulgas laialt levinud seisukoha, et kehtiv finantsmäärus ja selle rakendamine on liiga keeruline, et neil on raske omavahel koostööd teha ja et see kahjustab nende suhteid komisjoniga. Samuti on nad kurtnud, et komisjon ei konsulteeri ega arutle nendega piisavalt, mis kutsub esile üldist segadust, frustratsiooni ja pettumust.
3.8.1

Seoses kõnealuse ulatuse laiendamise sooviga tuleb märkida, et võimalikke eraldisi on vähe välja makstud paljuski seetõttu, et kehtib säte, mis võimaldab hüvitada üksnes riiklikke kulutusi. See ei võimalda arvestada olukordi, mis on tegelikult kooskõlas solidaarsusfondi põhiprintsiipidega.
3.5

Direktiivi ettepanekus sätestatakse, et “kõikides ruumides peab olema valgel ajal vähemalt 20-luksise valgustugevusega valgustus, mida mõõdetakse linnu silma kõrgusel” ja et “valgustus peab alluma kahekümne nelja tunnisele rütmile ning sisaldama kokku vähemalt kaheksa tunni pikkuseid pimeduseperioode, millest vähemalt üks pimeduseperiood peab olema katkematu ja vähemalt nelja tunni pikkune”. See vastab Euroopa Nõukogu soovitustele (10). Kõnealuse sektori ettevõtjad peavad seevastu teaduslike aruannete ja praktilise kogemuse alusel koos katkematu neljatunnise pimeduseperioodiga piisavaks vähemalt 15 luksi esimese 14 päeva jooksul ja vähemalt 5 luksi pärast seda perioodi. Nad tõstavad esile, et katsetused suurema valgustugevuse ja pikemate pimeduseperioodidega on andnud tulemuseks jalapadjandi kahjustuste rohkenemise ja lindude tagasilükkamise nahavigastuste tõttu. EMSK leiab, et erinevaid aspekte tuleks omavahel võrrelda ning et kõnealuse valdkonna poliitika väljatöötamine peab põhinema kõige asjakohasematel teadusavastustel ja praktilistel kogemustel. Kahtluse või ebapiisava dokumentatsiooni korral tuleb teha täiendavaid uuringuid, et kehtivaid õigusakte saaks korrigeerida ning et need kajastaksid pidevalt kõnealuse valdkonna parimaid teadmisi.
6.7

Euroopa programmidel on oluline roll avatud kooskõlastamismeetodi ja Euroopa noortepakti eesmärkide saavutamisel ning noorte kaasatuse suurendamisel teistes noori puudutavates poliitikavaldkondades. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni seisukohta, et projekte, mis julgustavad noorte kodanikuaktiivsust ja osalust ühiskonnas ning on suunatud noorte võimete arendamisele, tuleks erinevate Euroopa programmide raames edendada kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Kuigi paljusid programme saaks tõepoolest kasutada nimetatud eesmärgil, on vaja edendada nende programmide kasutust noorte ja noorteorganisatsioonide enda poolt ja nende heaks, et programmid muutuksid noortesõbralikumaks. Erinevad programmid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond ja struktuurifondid, on peamine võimalus, et noorsoopoliitika jõuaks retoorika tasandilt tegevuseni. Erinevad noorte elutingimuste või tööhõive edendamise projektid on sageli liiga väiksed, et nimetatud fondidest raha saada. Seega peaksid komisjon ja liikmesriigid kaasama noorteorganisatsioonid, hõlbustamaks ELi programmivahendite kasutust Euroopa noorte heaks.
5.1

Komisjoni ettepanekud on esimene suur samm riski- ja kriisiohjamise probleemidega tegelemisel — kuid see on siiski vaid algus.
2.12.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni teenistustevahelise metsandusrühma (Inter-Sevice Group on Forestry) töö metsade ja metsandusega seotud küsimuste paremaks kooskõlastamiseks. Kooskõlastamise parandamine ja vastutuse selgitamine nõuab siiski üht kindlat organit, mis vastutaks rakendamise kooskõlastamise, teabevahetuse ja erinevate peadirektoraatide vahelise koostöö eest, aga ka liikmesriikide metsaametite ja sidusrühmadega suhtlemise ja nende teavitamise eest. Oluline on tagada kooskõlastamine piisavalt kõrgel tasemel. Tuleb tagada, et ühenduse säästvat arengut toetavad meetmed on varustatud piisava tööjõu ja muude vahenditega.
2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tahab ka käesolevas arvamuses viidata sellele, et humal (humulus lupulus) on õlle tootmise hädavajalik tooraine ja kaheksas Euroopa Liidu riigis kasvatatakse humalat eelkõige väikestes spetsialiseeritud pereettevõtetes, keskmiselt alla kaheksa hektari suurusel alal. Euroopa humalatootjatel on õnnestunud säilitada oma juhtiv positsiooni maailmaturul. Humalaturu ühine korraldus on positiivselt toetanud viimaste aastate turu ülisuuri ümberkorraldusi. Turukorraldus on omaks võtnud ulatuslikud kvaliteedi tagamise ja lepingusüsteemid ning on neid edendanud. Kõnealused kvaliteedi tagamise ja lepingusüsteemid on edukaks humala kasvatamiseks ja turustamiseks vältimatud ning tootjarühmade jaoks humalaturu ühise korralduse alus. Kõnealused põhimõtted tuleks säilitada ka uues turukorralduses.
1.4

EMSA on välja valinud neli prioriteetset piirkonda — Läänemeri, La Manche'i läänesuudme lähised, Atlandi ookeani rannik ja Vahemeri (eeskätt Mustalt merelt tulevate tankerite liikumismarsruudi äärsed alad), kuhu amet kavatseb edaspidi paigutada prahitud reostustõrjelaevad, mis on valmis tegutsema ühe või mitme liikmesriigi palvel. Tuleb märkida, et EMSA roll selles valdkonnas on toetada (mitte asendada) riikide reostustõrjemehhanisme. Lisaks kätkeb tegevuskava lisanduvat reageerimissuutlikkust ohtlike ja mürkainetega (HNS — hazardous and noxious substances) seotud avariide korral.
2.1

Komitee on mitmetel juhtudel väljendanud oma arvamustes toetavat ja soosivat suhtumist kõigisse infoühiskonda edendavatesse algatustesse, nagu näiteks e-Euroopa tegevuskava, ning avaldab peagi oma seisukoha programmi i2010 kohta. Komitee arvab, et kogemuste ja heade tavade vahetamine ning sobivate näitajate kasutuselevõtt on infoühiskonna analüüsiks äärmiselt vajalikud ning loovad lisaväärtuse, edendades Euroopa teadmuspõhise majanduse konkurentsivõimet, sotsiaalset ühtekuuluvust ja hõlvamist ning kvalifitseeritud tööjõudu ja jätkusuutlikku majanduskasvu.
3.3

Komisjoni ettepanekus on kaitseklausel, mille alusel komisjon võib võtta tarvitusele meetmeid asutamislepingu artikli 33 eesmärkide saavutamist takistavate tõsiste häirete puhul, mis on ilmselgelt mõeldud riikidele, kes ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed. Euroopa Liidu praegused konkurendid sellises kõrgtehnoloogia sektoris, nagu seda on seemned, on kõik arenenud riigid (Ameerika Ühendriigid, Tšiili, Austraalia, Uus-Meremaa. jt). Kõik ülalmainitud riigid on loomulikult Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed. Seega ei ole sobiv kaitseklausli rakendamine vaid riikidele, kes ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed.
8.1

Käesoleva arvamuse koostamisega antakse peamistele sidusrühmadele võimaluse reageerida ning osaleda dialoogis, ehkki väga mõõdukalt. See konsultatsioon annab EMSK-le võimaluse edendada tööd järgmise nelja uue algatuse osas. — Jätkuv dialoog peamiste sidusrühmade, sh tarbijaühenduste vahel kogu ELis (ja kus võimalik, kogu maailmas), et jõuda ühtse poliitikani “eetilise kaubanduse” ja tarbijagarantii kavade osas. EMSK teeb ettepaneku võtta juhtpositsioon 2006. aastal, algatades spetsiifilise sidusrühmade foorumi, arendades seda foorumite baasil, mis on juba enda väärtust tõestanud. See võib hõlmata põhjaliku tooteinfobaasi loomist, kuhu saab koguda teavet toote kvaliteedi ja toime aluseks olevate sotsiaalsete, keskkonna- ja teiste faktorite kohta, kusjuures teave on objektiivse kinnituse saanud selgete hindamisprotokollide abil ja kõnealune baas on avalikkusele kättesaadav. Arengukoostöö peadirektoraat on juba näidanud üles huvi selle suhtes, et “eetilise kaubanduse” kavade alane oluline hindamisteave oleks kättesaadav, aitamaks tootjatel ja eksportijatel siseneda Euroopa turule (10). — Konsulteerida laiemalt ja üksikasjalikumalt sidusrühmadega liikmesriikides ja globaalselt, arendamaks ühist “eetilise kaubanduse” garantiiraamistikku mõjuhindamise ja kvaliteedimeetmete osas. See võimaldab ELil ja liikmesriikidel objektiivsemalt eristada algatusi, mis tõepoolest pakuvad lisaväärtust, nendest, mis vaid hajutavad tarbijate kartusi. Kirjeldatud tegevused toetavad arengukoostöö peadirektoraadi poliitilisi eemärke, edendades jätkusuutlikumaid kaubandussuhteid, ning tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi tööd, pakkudes usaldusväärset teavet tarbijate kohta. — Osalemine ISO 26000 standardi väljatöötamises: standardi eesmärk on pakkuda praktilisi juhendeid seoses sotsiaalse vastutuse elluviimisega, sidusrühmade tuvastamise ja nende kaasamisega ning aruannete ja sotsiaalse vastutuse alaste väidete usaldusväärsuse suurendamisega. Kuigi peamine eesmärk on töötada välja ettevõtete sotsiaalse vastutuse standard, võib see olla aluseks, mille suhtes mõõta konkreetsete eetilise kaubanduse kavade tulemuslikkust. — Tarbijate teadlikkuse tõstmise programm, mis algab õppest varases eas, jätkub tavahariduses ning ka elukestvas õppes ning käsitleb tarbijate suutlikkust mõjutada teavitatud ostukäitumise kaudu sotsiaalset ja keskkonnadünaamikat. Tervise ja tarbijakaitse peadirektoraat on juba näidanud üles huvi selle suhtes, et tarbijaid haritaks õiglase kaubanduse teemal. Peadirektoraadi ülesande täitmisel on väga oluline, et teavitatum ja suutlikum tarbijaühiskond suudab teha turul tõhusaid valikuid. — Ettepanek luua rahvusvaheline teadusuuringute keskus, mis keskendub pakkujate ja turu-uuringutele, müügi- ja tehnilisele teabele, koolitusalgatustele ning poliitikaarendamisele. Keskus rajataks ühisprogrammina, mida toetaksid komisjon, liikmesriigid ja kõik peamised sidusrühmad.
2.2

Komitee tervitab seega ettepanekut ja loodab, et esmajärjekorras käsitletakse sotsiaalse hõlvamisega seotud teenuste arendamist ning et see viib ettevõtete ning töökohtade loomiseni majandusharudes, mis on Euroopa kodanikele hädavajalikud. Komitee kutsub liikmesriike üles sageduste jagamisel uuteks raadiosideteenusteks seadma esikohale sotsiaalse hõlvamise ning tööhõive infoühiskonnas.
1.1

Senised laienemistega seotud kogemused on näidanud, et avalikkus on laienemiseelsel ajal olnud väheteadlik ja laienemiseks halvasti ette valmistatud. ELi tulevasi samme silmas pidades tuleb parandada dialoogi kodanikuühiskonnaga ehk tugevdada nn kolmandat sammast (1).
2.4

EMSK ei usu, et komisjoni valitud reformivariant, mis seisneb turutasakaalu taotlemises hindade alandamise kaudu, võiks saavutada oma eesmärki, nimelt Euroopa elujõulise suhkrupeedikasvatuse ja suhkrutööstuse pikaajalist säilimist ja kohustuste järgimist, mis Euroopa on võtnud suhkrut tarnivate soodustatud arengumaade suhtes. EMSK on veendunud, et tuleb teha kõik võimalik vältimaks olukorda, kus suhkru SWAPi (kolmnurkkaubanduse) kaudu, millest ei ole mingit kasu vähimarenenud riikidele, avaneksid Brasiiliale maailmaturu uued osad. Selles seoses soovib komitee rõhutada, et Brasiilia suhkrutootmine, mis toetub suuresti riigi bioetanooli ja rahanduspoliitikale, rajaneb vastuvõtmatutel sotsiaalsetel, keskkonna ja maaomandi tingimustel, kuid mis tagavad äärmiselt madalad tootmiskulud ja tootmise kasvu viimastel aastatel, mille tagajärjel on suhkruvarud maailmaturul suurenenud ja suhkru hind vastavalt langenud. EMSK leiab, et ELi turule pääsemise tingimuseks peaks olema vastavus Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1998. aasta konverentsi deklaratsioonis viidatud sotsiaalsetele normidele.
2.9

Komitee märgib, et ideid on saadud nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000. Samuti on eriti kasulikud allikad olnud määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 21 lõige 3 ja artikkel 46, millega on perekonnaõiguses loodud pretsedendid, mis aitavad kindlaks määrata kavandatavate õigusnormide sisu (3).
1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kasutab antud võimalust viitamaks sellele, et just direktiivis 2000/14/EÜ loetletud seadmed on need, mis tekitavad ehitussektoris ning ka aianduses ja metsanduses põhilist müra ning et kõnealuste seadmete tehniline teave ja tootjate poolt antud garantiid on olulised selleks, et tööandjal oleks võimalik korrektselt mürataset kontrollida.
4.3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks keskendumine Euroopa-sisesele kultuuridevahelisele dialoogile olema selle programmi peamine eesmärk. Praegu toimuv arutelu Euroopa põhiseaduse lepingu üle näitab, et on alahinnatud teadmatust Euroopa-siseste kultuurierinevuste osas, stereotüüpide suurt püsivust ja nende põhilisemate allikate, eriti õiguse ja põhiseaduse sageli vastandlikku olemust, mis määravad kõigi liikmesriikide maailmanägemuse. Samuti on alahinnatud kokkulangevusi eluviiside, väärtuste, maailmavaadete vahel ning veendumust, et Euroopa kodakondsuse küsimuses erineb homo europeus maailma kõigist teistest kodanikest. “Homo europeus” on inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel rajaneva Euroopa Liidu moraalse ja vaimse pärandi konkreetse rakendamise tulemus. See põhineb demokraatia ning õigusriigi põhimõtetel. Euroopa Liidu kodakondsuse kehtestamise ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisega seab EL üksikisiku oma tegevuse keskmesse. Energiliselt tuleks propageerida avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevaid sündmusi, teavitus- ja teabelevitusvahendeid ning uuringuid, mis ei too välja mitte üksnes reaalseid erinevusi (stereotüüpsete asemel), vaid ka euroopaliku eluviisi (“European way of life”) — viimast ehk isegi eelkõige. Euroopa kultuur ei põhine ainuüksi päritud väärtustel, vaid tuleneb ka Euroopa Liidu enese ülesehitamisest: ühtsest turust, ühisrahast ning Euroopa taasühinemisest iseenesega (laienemine Ida-Euroopa riikidesse). Ühtekuuluvustunde edendamiseks ja Euroopa identiteedi tõhusaks tugevdamiseks on aga olulise tähtsusega kodanike ja nende ühenduste tihe kaasamine nimetatud avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevate sündmuste kavandamisse ja läbiviimisesse. Veelgi parem oleks, kui ideed tuleksid kodanikelt ja nende organisatsioonidelt endilt, kuna nad ise suudavad kõige paremini välja selgitada selle identiteedi, mis moodustab osa nende igapäevasest elust, olulised elemendid ja sümbolid.
11.9

Probleemid ja võimalikud lahendused on selgelt välja toodud, ettevõetud jõupingutused peaksid viima seatud eesmärkideni. Miks jääb edasiminek siiski tagasihoidlikuks? Kas on takistavaid asjaolusid ja millised need on? Kas vahendeid on piisavalt või on neid vaja juurde taotleda? Kas kõigi asjaomaste osalejate poliitiline tahe edu saavutada on piisav? Kas takistused on ületatavad? Vastused neile küsimustele jäävad lahtisteks, kuid kindel poliitiline tahe ja tegevuste järjepidevus pikemas plaanis näivad olevat ühenduse õigustiku lihtsustamise ja parema õigusloome õnnestumise aluseks.
2.1

2000. aastal võimaldati Soomele erand kuni 31. detsembrini 2005, piiramaks kolmandatest riikidest pärit reisijate isiklikus pagasis oleva õlle hulka 6 liitrini. Eelkõige on siinkohal oluline, et Soomel on ühine piir Venemaaga, kus alkohol on palju odavam, nii et kui kohaldada tavapäraseid rahalisi piirmäärasid, saaksid reisijad tuua riiki ca 200 liitrit õlut.
9.2.4

Vajalikud on suured investeeringud elukestvasse õppesse, hõlmates seejuures ka varase lapsepõlve. Liikmesriigid peaksid kokku leppima saavutada soovitavas näitajas — protsendis, mis kasutatakse haridusele, sh elukestvale õppele. Üksnes avaliku sektori eelarvest siiski ei piisa hariduse ja koolituse täielikuks rahastamiseks, mistõttu seda tuleb täiendada tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivlepingute või muud laadi kokkulepete abil ning inimese enda rahalise panusega vastavalt tema võimalustele. Era- ja avaliku sektori sidusrühmadel on oma osa inimeste motiveerimisel ja selles, et neile antakse võimalus kohanduda muutuvate oludega ning näidatakse, et nad on selle eest ise vastutavad.
2.6

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm kujutab endast raamistikku meetmetele, mis soodustavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet. See on suunatud VKEdele kõikides majandusharudes — olgu need siis tehnoloogiliselt kõrgelt arenenud või traditsioonilised. Parandatakse VKEde finantseerimist asutamis- ja kasvufaasis. Täiendavad raskuspunktid on ettevõtetevaheline koostöö, uuendustegevuse ning keskkonnatehnoloogiate toetamine. Finantsvahenditeks on ette nähtud 2631 mln eurot.
3.12

Dünaamiline kodanikuühiskond saab võtta endale strateegilise rolli kohalike kogukondade kaitsmisel, ekstremistlike ideoloogiatega võitlemisel ja poliitilise vägivalla küsimusega tegelemisel. Kodanikuühiskond on avatud ruum, kus kodanikud saavad ise oma saatust määrata; see on vastupanu ja protesti vorm, teabe, avaliku arutelu ja ühiskonna peegelduse allikas ning vahendus-, lepitus- ja kompromissimehhanism. Kodanikuühiskond on erinevate sotsiaalsete rühmade ja põhjuste platvorm, mis annab sõna vähemustele ja teisitimõtlejatele ning edendab oma mitmekesisusega sallivust ja pluralismi. Kodanikuühiskonda kuuluvad radikaalid ja mõõdukad, nii need, kes asuvad süsteemi sees, kui need, kes asuvad selle äärealal, nii need, kes osutavad vastupanu, kui need, kes on nõus läbirääkimisi pidama.
2.2

Kõnealuse sätete kogumi puhul on tagatud, et see ei sisalda mingeid sisulisi muutusi ja teenib ainult eesmärki esitada ühenduse õigust selgel ja läbipaistval viisil. Komitee väljendab oma täielikku toetust kõnealusele eesmärgile ja, arvestades kõnealuste tagatistega, tervitab ettepanekut.
4.3.5

Lisaks vastastikuse usalduse puudumisele liikmesriikide kohtuorganite vahel on kriminaalasjades õigusalase koostöö teiseks märkimisväärseks takistuseks tõsiasi, et see on sätestatud ELi kolmanda samba raames ning jääb seega väljapoole ühenduse pädevust (ühenduse meetod). Seega on ELi roll mõnevõrra piiratud. See on avaldanud mitmesugust negatiivset mõju, näiteks mõjususe ja läbipaistvuse puudumine, Euroopa Parlamendi kõrvalejätmine õigusloomeprotsessist; peale selle puudub Euroopa Kohtul üldine kohtualluvus. Kolmanda samba raames peavad liikmesriigid vastavasisulise deklaratsiooni vastuvõtmisel aktsepteerima kohtu pädevust teha otsus välja töötatud poliitika tõlgendamise ja kehtivuse kohta.
3.5.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on jätkuvalt veendunud nn 26. korralduse eelistes, seda iseäranis tarbijate jaoks. Komitee nõustub komisjoniga selles, et 26. korralduse eeliseid tuleb alles tõestada, ning et keeruline on kokku leppida Euroopa valikulistes standardites, mida kohaldatakse ainult teatud toodete puhul. Samuti võivad tarbijaid eksitada liikmesriigiti erinevad teavitamisstandardid ja -eeskirjad. Nn 26. korraldust on tõenäoliselt sama keeruline kehtestada nagu näiteks ühtset Euroopa tsiviilõigust, sealhulgas protsessiõigust, kohtukorraldust jne. Siiski on 26. korralduse idee ambitsioonikas ning see väärib uurimist.
7.1.2

On teada, et AKV riikide tootmisstruktuurid on nõrgad või pole neid olemas ning nende teenustesüsteemid on veelgi hullemas seisukorras. Kõnealuste riikide toetamisel on seetõttu oluline aidata neil kaubanduse ja tootmise laialdasema kasutamise teel saada juurdepääs vahenditele, mis vähendavad nälga ja vaesust. See tähendab, et liberaliseerimis- ja tollitariifide vähendamise protsessid venivad pikale ja võtavad rohkem aega, kui esialgu kavandatud.
2.3.6.7

Komiteel on juba olnud võimalus nentida, et uuendustegevus on ühiskondlik protsess (21), mis põhineb teadusuuringutel, leiab aset konkurentsisüsteemis, vajab ruumi arenguks ja toimib tänu positiivsetele hoiakutele muutuste ja riski suhtes. Tulemuseks on konkurentsivõime tõus, suurem ühtekuuluvus ja parem sotsiaalmajanduslik heaolu.
3.3.4

Teine uuritav küsimus puudutab hüpoteekvara sundmüüki. Rohelises raamatus märgitakse, et seda valdkonda iseloomustab menetluste, tähtaegade ja kulude paljusus ning see takistab piiriülest laenutegevust. Seetõttu soovitatakse järkjärgulist lähenemist, et ärgitada sundmüügimenetluste parandamist: esmalt koguda teavet menetluste kulude ja kestuse kohta, et koostada regulaarselt ajakohastatav tulemustabel. Kui see ennast ei õigusta, soovitatakse kaaluda “karmimate” meetmete kasutamist. EMSK leiab, et andmete kogumine ja tulemustabeli koostamine osutaks teatavat moraalset survet neile liikmesriikidele, kus kasutatavad menetlused on suhteliselt vähetõhusad või odavad. See annaks laenuandjaile ja tarbijaühingutele hea põhjuse avaldada survet oma riigi asutustele, kuni võetakse tarvitusele piisavad parandusmeetmed. Sellest punktist edasiliikumine karmimate meetmetega ähvardades näib ebarealistlik: tõenäosus, et liikmesriigid seda liiki meetme osas konsensusele jõuaks, on väga väike. Lisaks sellele ei näi olevat proportsionaalne lahendus tunnistada terved kohtusüsteemid kehtetuks üksnes piiriüleste hüpoteeklaenude edendamiseks (mis praegu moodustab ELi koguturust vaid 1 % ja mis kõige julgemate prognooside kohaselt ei kasva rohkem kui 5 %-ni).
4.4.2

Ühendusesisese liikumise edendamise seisukohalt tundub ainus esitatud direktiivi ettepanek täiendavate pensioniõiguste ülekandmise kohta veidi puudulik. Kaaluda tuleks teatud algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, sealhulgas maksusoodustusi. Tööjõu liikumine seoses ümberkorraldustega on väga keeruline küsimus. Seejuures kujutab piiriülene liikumine endast vaid teatud väikest aspekti. Töötajad peavad kohanema ümberkorralduste tulemusel tekkinud uute tingimustega. Teatud juhtudel tähendab see isegi elukutse vahetamist või uue töökoha otsimist. Seetõttu tuleks uurida, milliseid meetmeid on tarvis võtta ühenduse ja riiklikul või piirkondlikul tasandil, kergendamaks töötajatele kõnealust üleminekut. Kaaluda tuleb tervet rida algatusi, mis on suunatud liikumise lihtsustamisele, näiteks kvalifikatsioonide, tööturu, sotsiaal- ja maksuõiguse valdkonnas (sealhulgas tööjõu vaba liikumist puudutavate haldustõkete kõrvaldamine).