I. SISSEJUHATUS

See aruanne on kaheksateistkümnes aruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud täiendavate edusammude kohta. Selles käsitletakse arengut kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemidega ning nende ohtude suhtes kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine.

Kuna 2019. aasta mais toimuvad Euroopa Parlamendi valimised, rõhutatakse käesolevas aruandes eri tasanditel tehtavat olulist tööd küberohtude ja väärinfo levikuga tegelemisel ja nende ennetamisel valimiste kontekstis. Vastusena Euroopa Ülemkogu üleskutsele võtta meetmeid, et kaitsta liidu demokraatlikke süsteeme ja võidelda väärinfo vastu eelseisvate valimiste eel, on liit teinud märkimisväärseid edusamme suurema koordineerituse saavutamiseks valimisprotsessiga seotud probleemidega toimetulekul. Kuna liidu valmisolek peab olema tagatud enne, kui Euroopa valijad 2019. aasta mais hääletavad, kutsub komisjon kõiki asjaomaseid osalejaid – valitsusasutusi, erakondi ja eelkõige veebiplatvorme – üles kahekordistama oma jõupingutusi, et suurendada valimiseelset toimetulekut võitluses väärinfo vastu. Enne 21. ja 22. märtsil 2019 toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, kus arutatakse edusamme selles valdkonnas, kutsub komisjon liikmesriike koordineeritumalt tegutsema, et võidelda väärinfo vastu ja tagada Euroopa Parlamendi valimiste kaitse.

EL on teinud märkimisväärseid edusamme tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumisel, kusjuures kokkuleppele on jõutud mitmes esmatähtsas seadusandlikus algatuses, mis suurendavad kõigi kodanike julgeolekut. Viimastel kuudel on Euroopa Parlament ja nõukogu jõudnud kokkuleppele ELi julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna infosüsteemide koostalitlusvõimes ning selliste uute ELi eeskirjade osas, millega kitsendatakse terroristide ja kurjategijate tegutsemisruumi, tehes neile raskemaks ligipääsu lõhkeainete lähteainetele, oma tegevuse rahastamise ja reisimisel märkamatuks jäämise. Komisjoni poolt julgeolekuliidu raames esitatud 22 seadusandlikust algatusest on kokku lepitud 15s (vt I lisas esitatud loetelu kõigist julgeolekuliidu algatustest) ja see tähendab, et EL on selles Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises prioriteetses valdkonnas saavutanud käegakatsutavaid tulemusi.

Siiski on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Eelkõige peavad kaasseadusandjad praeguse seadusandliku mandaadi raames käsitlema terroristlikust veebisisust tulenevat tõsist ohtu, jõudes komisjoni ettepaneku suhtes kokkuleppele. Euroopa Parlament ja nõukogu peavad jõudma kokkuleppele ka komisjoni ettepanekus tugevdada Euroopa piiri- ja rannikuvalvet, et suurendada julgeolekut liidu välispiiride tõhustatud kaitse abil.

15. märtsil 2019 Uus-Meremaal Christchurchis toimunud traagilised sündmused näitavad, et terrorismioht on endiselt olemas ja päevakorral olenemata sellest, kas selle põhjus on paremäärmuslus või muud ekstremistlikud ideoloogiad. Veebiplatvormidest otse ülekantava sisu kõrvaldamisel ja selle taasilmumise takistamisel esinenud raskused rõhutavad veelgi, kui oluline on komisjoni ettepanek terroristliku veebisisu kohta. On äärmiselt oluline, et kaasseadusandjad lepivad kiiresti kokku terroristliku veebisisu kõrvaldamist käsitlevates õigusnormides. Võitlemaks terrorismi vastu kõigis selle vormides, on samavõrra oluline, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult õigusakte, mis EL on terroristide tegutsemisruumi kitsendamiseks vastu võtnud vastusena Euroopas toimunud terrorirünnakutele, eelkõige direktiive terrorismivastase võitluse ning tulirelvade omandamise ja nende valduse reguleerimise kohta. Komisjon on aktiivselt tegutsenud ka võitluses äärmusluse vastu ja võtnud asjakohaseid meetmeid internetis leviva ebaseadusliku vihakõne, moslemivastase vaenu ja antisemitismi vastu.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse ka muude julgeolekuprioriteetide rakendamisel tehtud edusamme, eelkõige avaliku ruumi kaitset toetavaid meetmeid. Kokkulepitud meetmete täielik ja nõuetekohane rakendamine on ülimalt tähtis, et saada tulemuslikust ja tegelikust julgeolekuliidust suurimat kasu. Komisjon toetab liikmesriike aktiivselt, sealhulgas pakkudes rahastust ja hõlbustades parimate tavade vahetamist. Vajaduse korral kasutab komisjon ka oma aluslepingutest tulenevat pädevust tagada ELi õiguse täitmine, sealhulgas pädevust algatada rikkumismenetlus, kui see on asjakohane.

Käesoleva aruande taustaks on 15. Euroopa terrorismiohvrite mälestamise päeva tähistamine 11. märtsil 2019. aastal, viisteist aastat pärast 11. märtsi 2004. aasta Madridi pommitamist ja kolm aastat pärast 22. märtsil 2016 Brüsselis ja Zaventemis toimunud surmatoovaid rünnakuid. Terrorirünnakute ohvrite toetamine on oluline osa tööst tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumisel. Selle toetuse täiendavaks suurendamiseks võttis komisjon 31. jaanuaril 2019 vastu otsuse katseprojekti „ELi terrorismiohvrite eksperdikeskuse loomine” rahastamise kohta. ELi eksperdikeskus tegutseb terrorismiohvritega tegelevate spetsialistide oskusteabekeskuse ja platvormina.

Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi aruannet terrorismi käsitleva erikomisjoni järelduste ja soovituste kohta, lugedes seda väärtuslikuks panuseks ühisesse töösse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas.

II. SEADUSANDLIKE PRIORITEETIDE ELLUVIIMINE

1.Julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna tugevamad ja arukamad infosüsteemid

ELi poolt riikide ametiasutustele terrorismi ja raskete kuritegude vastases võitluses pakutava toetuse keskne aspekt on teabevahetus. Seda silmas pidades võib öelda, et kogu ELi hõlmavate infosüsteemide koostalitlusvõime kujutab endast märkimisväärset muutust riiklikele ametiasutustele andmete esitamise viisis, sest tagab, et andmed on täpsed ja täielikud. Kaasseadusandjad on jõudnud poliitilisele kokkuleppele sellega seotud prioriteetsetes seadusandlikes ettepanekutes, mille eesmärk on saavutada ELi julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna infosüsteemide koostalitlusvõime. Kavandatud meetmetega muudetakse ELi infosüsteemid arukamaks ja sihipärasemaks, järgides samas täielikult põhiõigusi. Koostalitlusvõime aitab kasutada olemasolevaid andmeid parimal viisil ning parandada teabelünki ja kitsaskohti, tuvastada mitme identiteedi kasutamise juhtumeid ja võidelda identiteedipettuste vastu. Kui kaasseadusandjad võtavad uued normid ametlikult vastu, on komisjon valmis toetama liikmesriike nende rakendamisel. ELi asutused ning kõik liikmesriigid ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid peavad tegema tihedat koostööd, et saavutada auahne eesmärk, milleks on tagada ELi julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna infosüsteemide täielik koostalitlusvõime 2020. aastaks. Selle ettevalmistamiseks korraldati 5. märtsil 2019 esimene seminar, kus osalesid liikmesriikide eksperdid ja mille eesmärk oli käivitada tõhus koordineerimine.

Praeguses etapis hõlmab ELi koostalitlusvõimeliste infosüsteemide tulevane koosseis tugevdatud Schengeni infosüsteemi, olemasolevat viisainfosüsteemi, hiljuti kokku lepitud Euroopa karistusregistrite süsteemi laiendust kolmandate riikide kodanike jaoks ning hiljuti loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS).

ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi tehnilise rakendamise raames esitas komisjon 7. jaanuaril 2019 ettepaneku, milles sätestatakse seotud määruse tehnilised muudatused. Kavandatud muudatused hõlmavad õigusakte, milles käsitletakse neid ELi infosüsteeme, millest ELi reisiinfo ja -lubade süsteem teeb päringuid viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike julgeoleku- või ebaseadusliku rände riski hindamisel enne nende Schengeni alale reisimist. Kavandatud muudatused on vajalikud tervikliku ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi loomiseks. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles kiirendama tehnilisi muudatusi käsitlevat tööd, et jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele, mis võimaldaks kiiresti ja õigeaegselt rakendada ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi, et see saaks hakata toimima 2021. aasta alguses.

Mais 2018 esitas komisjon ettepaneku tugevdada olemasolevat viisainfosüsteemi, nähes ette viisataotlejate põhjalikuma taustakontrolli ning teabelünkade täitmise liikmesriikidevahelise parema teabevahetuse kaudu. Nõukogu võttis läbirääkimisvolitused vastu 19. detsembril 2018 ja Euroopa Parlamendi täiskogu hääletas ettepanekut käsitleva aruande üle 13. märtsil 2019, viies sellega lõpule esimese lugemise. Komisjon kutsub Euroopa Parlamendi järgmist koosseisu üles kiiresti kaasseadusandjate vahel läbirääkimisi alustama.

Mais 2016 tegi komisjon ettepaneku laiendada Eurodaci ulatust, et see hõlmaks nii varjupaigataotlejate kui ka seadusliku aluseta riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ELi ebaseaduslikult sisenevate isikute tuvastamist. Kooskõlas detsembris 2018 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega ja komisjoni 6. märtsi 2019. aasta teatisega Euroopa rände tegevuskava rakendamise kohta kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles ettepanekut viivitamatult vastu võtma. Kõnealuse seadusandliku ettepaneku vastuvõtmine võimaldab muuta Eurodaci osaks tulevasest koostalitlusvõimeliste ELi infosüsteemide struktuurist ning integreerida seega ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ebaseaduslikult ELi sisenenud kolmandate riikide kodanike elutähtsad andmed.

Et tugevdada ELi infosüsteeme julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonnas, kutsub komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles:

·võtma enne Euroopa Parlamendi valimisi vastu Eurodaci käsitleva seadusandliku ettepaneku, mille suhtes kokkuleppele jõudmine on käeulatuses. (Ühisdeklaratsiooni prioriteet); ·tegema tööd selleks, et jõuda kiiresti kokkuleppele kavandatud tehnilistes muudatustes, mis on vajalikud ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi loomiseks.

2.Julgeoleku tugevdamine välispiiri parema haldamise kaudu