[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.2.2007

SEK(2007) 138 lõplik

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. 2005. aasta reformi raames tunnustati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, [1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Soome esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta septembris. Määruse artikli 5 kohaselt esitas nõukogu 12. oktoobril 1998 komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega stabiilsusprogrammi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

AJAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon on vaadanud läbi Soome 30. novembril 2006 esitatud stabiilsusprogrammi ajakohastatud versiooni ning on vastu võtnud soovituse nõukogu arvamuse kohta selles küsimuses(vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud stabiilsusprogrammi raames, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvesuutlikkus;

2. viimane hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Viimase kümne aasta jooksul on Soome majandustulemused olnud silmapaistvad. Tsüklilist ülesaamist 1990. aastate alguse majanduslikust surutisest toetas majanduse ümberkorraldamine ning info- ja arvutitehnoloogia sektori areng, mis ongi suurel määral olnud tootlikkuse märkimisväärse kasvu aluseks. Keskmine majanduskasv on olnud euroala keskmisest tunduvalt kõrgem, samas kui inflatsioonimäär on olnud püsivalt madal. Majanduse jõulise kasvuga kaasnes sihikindel eelarve tasakaalustamine, mille tulemusel saavutati oluline valitsussektori eelarve ülejääk. Valmistudes ühinemiseks majandus- ja rahaliiduga, õnnestus Soomel luua madala inflatsiooniga majanduskeskkond ning säilitada tänu stabiilsusele orienteeritud makromajanduspoliitika kohaldamisele konkurentsivõime, mis on riigi majandusedu jätkuvalt toetanud.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

24. jaanuaril 2006 võttis nõukogu vastu arvamuse stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Nõukogu leidis, et „kokkuvõttes on eelarveseisund stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks paktiga kooskõlas olevast rahanduspoliitikast“.

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Soome riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 12. oktoobril 2006. Soome riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, konkurentsivõime ja tootlikkuse tõstmine ning tööturu olukorra parandamine. Komisjoni hinnangus kõnealusele kavale (võetud vastu 2006. aasta detsembri iga-aastase arenguaruande [2] osana) märgiti, et Soome on olnud oma riikliku reformikava rakendamisel väga edukas.

Saavutatud edu arvestades julgustati Soomet keskenduma konkurentsivõimele ja tootlikkusele teenustesektoris, ettevõtetes rakendatavale töölevõtmise korrale, kohalikele palgaläbirääkimiste süsteemidele ning tööturu kitsaskohtadele.

Infokast: Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usaldusväärsust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: Võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule saadetud 7. juuni 2005. aasta edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaks olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile[4], milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

5. Programmi aluseks olevas makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKT reaalkasv väheneb tsükliliselt maksimumilt 4,5% 2006. aastal keskmiselt 2,5% tasemele ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, samas kui aastate 2006–2010 kasvuprognoosid tunduvad ettevaatlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis ja programmi ajakohastatud versioonis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal 2,9% SKTst, samas kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 1,6% SKTst. See tuleneb 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisest ja 2006. aasta üllatavalt suurest majanduskasvust, mis suurendasid valitsussektori tulu, samas kui kulutused jäid tagasihoidlikule tasemele.

7. Programmis on keskpika perioodi eelarvestrateegia peamiseks eesmärgiks valitsemissektori rahanduse jätkusuutlikkuse ja keskvalitsuse rahanduse tasakaalu tagamine tavalise majanduskasvu tingimustes. Valitsemissektori eelarve ülejääk ja esmane ülejääk prognooside kohaselt kahanevad, vähenedes 2010. aastaks 0,5% võrra SKTst. Valitsuse eelarveliste kulutuste ülemmäärade ja avaliku sektori reformikavade tulemusel vähenenud kulutused ei kompenseeri täielikult tulude vähenemist, mis tuleneb 2007. aastaks rakenduva maksukärbete paketi järk-järgulisest kohaldamisest. Kuigi eelarvestrateegia pole eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes muutunud, on eelarve eesmärki tõstetud igal aastal keskmiselt 1% SKTst, seda tänu 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisele ja suuremat majanduskasvu eeldavatele prognoosidele.

8. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), jääb eelduste kohaselt stabiilseks ning eelarveülejääk peaks kogu programmiperioodi vältel olema ligi 3% SKTst. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk 2% SKTst, mida kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Eelmises ajakohastatud versioonis ei olnud keskpika perioodi eesmärk sõnaselgelt määratletud, kuid see tuletati nõukogu arvamuses eelmise kavaga ettenätud struktuurse ülejäägi prognoosidest ja kinnitati eesmärgiks ülejääk 1,5% SKTst. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid. Nõutavast miinimumist oluliselt kõrgema keskpika perioodi eesmärgi seadmist põhjendatakse programmis sooviga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ning tõsiasjaga, et Soomes avaldub elanikkonna vananemise mõju varakult.

9. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvat enam-vähem tasakaalustatud. Programmi makromajanduslikud eeldused ja maksutulu prognoosid tunduvad realistlikud. Viimasega seotud ohtusid, mis tulenevad majanduskasvu struktuurist, tasakaalustavad maksude paindlikkusega seotud konservatiivsed eeldused. Kui keskvalitsuse puhul toetavad kulutuste piiramist seatud ülemmäärad, siis kohalike omavalitsuste kulutuste arenguga seoses võib täheldada teatavaid riske.

10. Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub programmi eelarveseisund piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi vältel, nagu programmis on kavandatud. Lisaks tagab see piisava kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi 3% SKTst ületamist programmiperioodi jooksul. Programmi rahanduspoliitilised põhimõtted on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas.

11. Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt langenud 39%-le SKTst, mis on oluliselt madalam asutamisepingus sätestatud kontrollväärtusest 60% SKTst. Programmi prognooside kohaselt peaks võla suhe programmiperioodi jooksul vähenema 5,5 protsendipunkti võrra.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, ehkki vastu võetud pensionireformi meetmed aitavad järgnevatel aastakümnetel hoida pensionikulutuste kasvu osakaalu SKTst ELi keskmise taseme lähedal. Algne suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele suuresti leevendada. Lisaks kaetakse osa pensionikulutuste kasvust riiklikku pensionifondi kogunenud suurte vahenditega. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks siiski riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske maandada. Üldiselt tundub, et Soome riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on väikesed.

13. Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on võetud sõnaselgelt arvesse riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformikavaga ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis nähtud ette meetmeid keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste töö tõhustamiseks ning kinnitatud kavatsust jätkata eelarveliste kulude ülemmäärade rakendamist ka pärast käesoleva valimisperioodi lõppu.

14. Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

15. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed.[6]

Üldiselt võib teha järelduse, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks paktiga kooskõlas olevast rahanduspoliitikast.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reaalne SKT | SP nov 2006 | 2.9 | 4.5 | 3.0 | 2.9 | 2.6 | 2.1 |

(muutuse %) | KOM nov 2006 | 2.9 | 4.9 | 3.0 | 2.6 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 | puudub |

THHI inflatsioon | SP nov 2006 | 0.9 | 1.5 | 1.3 | 1.7 | 1.7 | 1.7 |

(%) | KOM nov 2006 | 0.8 | 1.3 | 1.5 | 1.6 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 | puudub |

SKT lõhe | SP nov 20061 | -1.3 | 0.1 | 0.2 | 0.1 | -0.2 | -0.8 |

(% potentsiaalsest SKTst) | COM nov 20065 | -1.5 | 0.1 | 0.2 | -0.2 | puudub | puudub |

SP nov 20051 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 | puudub |

Valitsemissektori | SP nov 2006 | 2.7 | 2.9 | 2.8 | 2.7 | 2.7 | 2.4 |

eelarve tasakaal | KOM nov 2006 | 2.7 | 2.9 | 2.9 | 2.9 | puudub | puudub |

(% SKTst) | SP nov 2005 | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 | puudub |

Esmane tasakaal | SP nov 2006 | 3.9 | 4.5 | 4.3 | 4.2 | 4.1 | 3.7 |

(% SKTst) | KOM nov 2006 | 4.1 | 4.3 | 4.2 | 4.1 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal | SP nov 20061 | 3.3 | 2.9 | 2.7 | 2.7 | 2.8 | 2.8 |

(% SKTst) | KOM nov 2006 | 3.4 | 2.9 | 2.8 | 2.9 | puudub | puudub |

SP nov 20051 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 | SP nov 20063 | 3.3 | 2.9 | 2.7 | 2.7 | 2.8 | 2.8 |

(% SKTst) | KOM nov 20064 | 3.4 | 2.9 | 2.8 | 2.9 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg | SP nov 2006 | 41.3 | 39.1 | 37.7 | 36.2 | 35.0 | 33.7 |

(% SKTst) | KOM nov 2006 | 41.3 | 38.8 | 37.3 | 35.8 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 | puudub |

Märkused: |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. |

2 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

3 Programm ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |

4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |

5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 3,2%, 3,1%, 3,0% ja 2,9% vastavalt aastatel 2005–2008. |

Allikas: |

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 02.08.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 07.07.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus [12.10.2006, KOM(2006) 574], ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11. 10. 2005.

[5] EÜT L 209, 02.08.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 07.07.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Eelkõige puuduvad andmed välistegurite kohta aastatel 2008–2010.