Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 388/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Huşi“

PDO-RO-A1583-AM03

Teate kuupäev: 12. juuli 2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Konkreetsete märgistamistingimuste lisasätted

Tootespetsifikaadile lisatakse sätted teatud tootmismeetoditele viitavate valikuliste märgete kohta veinide märgistusel (tarbija jaoks olulised kvaliteeti, küpsust ja laagerdumist näitavad väljendid, mis osutavad veinile ainulaadseid maitseomadusi tagavatele kogu maailmas kasutatavatele veinivalmistustavadele).

Tootespetsifikaadi XII peatükki on muudetud ja koonddokumendi punkti 9 muudetakse.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Huşi

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

1. Muscat Ottonel: õlgkollane / intensiivne kollane, tüüpiline aroom, harmooniline, ümar.

2. Sauvignon: rohekaskollane, intensiivne viinapuu-, leedripuuõite, roheliste tsitruseliste aroom, puuviljaline, laagerdumisel meloni lõhnanoodid.

3. Pinot Gris: sidrunkollane, rohekas, suveõunte või värskelt niidetud heina lõhn, kergelt mõrkjas.

4. Fetească regală: sidrunkollane, kuldne, põllulillede lõhn, pärast laagerdumist värskelt niidetud heina aroom, mesine, puuviljaline.

5. Fetească albă: õlgkollane/rohekas, tüüpiline õitsva viinapuu aroom, tüüpiline loomulik peenus.

6. Riesling italian: õlgkollane, küpse viinamarja peen aroom, kergelt hapukas maitse, elav, puuviljaline, ümar, meeldiv järelmaitse.

7. Zghihară de Huşi: rohekaskollane, puuviljaline, rohelise õuna ja tsitrusviljade aroom, hapukas maitse.

8. Chardonnay: kuldkollane, akaatsiaõite aroom, värske või noodid, lillelõhn, tasakaalustatud happesus.

9. Tămâioasă Românească: rohekaskollane/õlgkollane, viiruki ja basiiliku eriomane aroom.

10. Aligoté: õlgkollane, kergelt mõrkjas järelmaitse.

11. Pinot noir: rubiinpunane, kirsi, maasika ja hapukirsi aroom, sametine.

12. Fetească neagră: granaatpunane, aroom, milles on tunda ploominoote, täidlane.

13. Cabernet Sauvignon: lillakaspunane, punasesõstra, jõhvika ja muraka aroom, tugevalt ürdine.

14. Merlot: erkpunane/tumepunane, küpsete metsamarjade aroom, sametine.

15. Băbească neagră: erkpunane, lillebukett, tanniinine.

16. Busuioacă de Bohotin: sibulakoorekollane, roosi kroonlehtede ja basiiliku lõhn, pikk järelmaitse. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus: 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

2. Organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Valgetest sortidest „Grasă de Cotnari“, „Muscadelle“, „Semillon“ ja „Riesling de Rhin“ saadud veinide üldised organoleptilised omadused:

aromaatsetel ja poolaromaatsetel sortidel on keskmisest tugevamad lõhnanoodid, mis võivad tekitada aroomide või suhkrute kogunemist, mis toob kaasa tarbijatele pakutavate toodete selge erinevuse.

Punastest sortidest „Syrah“, „Zweigelt“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“ saadud veinide üldised organoleptilised omadused:

veinidesse on kogunenud rohkelt värviandvaid tanniine ja nende aromaatsuse kontsentratsioon on samasugune. On väga suur tõenäosus, et see tuleneb viimastel aastatel kõnealuses piirkonnas toimunud kliimamuutustest.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus: 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Viljelustavad

Viljelustava

— vähemalt 3 000 taime/ha (taimed peavad katma vähemalt 75 % kavandatud viinamarjaistanduse pindalast);

— kastmine: lubatud üksnes põuastel aastatel ning ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui veesisaldus 100 cm sügavusel langeb alla 50 % AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta).

— roheline korje – viinamarjakobarate arvu vähendamine küpsemise faasis, kui võimalik toodang ületab tootespetsifikaadis lubatud maksimumpiiri.

2. Veinide tootmine

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud asjaomased piirangud

Kui teatavate kliimatingimuste ja sortide võimalik koostoime avaldab positiivset mõju määratletud piirkonna istanduste saagikusele, on võimalik toota kaitstud päritolunimetusega „Huși“ veine ka väljaspool määratletud piirkonda, nimelt naaberpiirkonnas asuvates veinikeskustes, kus on selleks parim võimekus.

Naaberpiirkond, kus sellist veinitootmist (kiire veinivalmistamine ja kääritamine kontrollitud temperatuuril, et säilitada teatavate sortide, sealhulgas „Fetească regală“, „Sauvignon“, „Muscat Ottonel“, „Tămâioasă românească“, „Busuioacă de Bohotin“ aroomipotentsiaal) on lubatud korraldada, hõlmab järgmisi Vrancea maakonna linnu ja külasid:

— Panciu, Movilița;

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești;

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Valge ja roosa veini tootmine

Veinivalmistamise eritavad

Valgeid ja roosasid veine on sõltuvalt tootja valikutest võimalik saada viinamarjasortidest „Pinot gris“ ja „Traminer roz“, kasutades tehnoloogiaid, mis aitavad säilitada nende sortide viinamarjadest valmistatud kaitstud päritolunimetusega veinide kvaliteeti.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Sordid „Aligoté“, „Fetească Regală“, „Zghihară de Huși“, „Crâmpoșie Selecționată“, „Francușă“, „Plăvaie“, „Donaris“, „Grasă de Cotnari“

16 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Sordid „Riesling Italian“, „Semillon“, „Băbească Gri“, „Codană“, „Portugais Bleu“

16 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. Sordid „Riesling de Rhin“, „Muscadelle“, „Fetească Albă“, „Chardonnay“, „Aromat de Iași“, „Syrah“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“, „Barbera“

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Sordid „Muscat Ottonel“, „Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Tămâioasă Românească“, „Șarba“, „Traminer roz“, „Busuioacă de Bohotin“, „Merlot“, „Zweigelt“

13 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. Sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“, „Băbească Neagră“

12 600 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Valge ja roosa vein, sordid „Aligoté“, „Fetească Regală“, „Zghihară de Huși“, „Crâmpoșie Selecționată“, „Francușă“ ja „Plăvaie“

123 hektoliitrit hektari kohta

7. Valge ja roosa vein, sordid „Grasă de Cotnari“, „Donaris“, „Riesling Italian“, „Semillon“, „Băbească Gri“, „Codană“ ja „Portugais Bleu“

123 hektoliitrit hektari kohta

8. Punane vein, sordid „Codană“ ja „Portugais Bleu“

119 hektoliitrit hektari kohta

9. Valge ja roosa vein, sordid „Riesling de Rhin“, „Muscadelle“, „Fetească Albă“, „Chardonnay“ ja „Aromat de Iași“

115 hektoliitrit hektari kohta

10. Punane vein, sordid „Syrah“, „Sangiovese“, „Nebbiolo“ ja „Barbera“

111 hektoliitrit hektari kohta

11. Valge ja roosa vein, sordid „Muscat Ottonel“, „Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Tămâioasă Românească“, „Șarba“ ja „Traminer roz“

104 hektoliitrit hektari kohta

12. Punane vein, sordid „Busuioacă de Bohotin“, „Merlot“ ja „Zweigelt“

100 hektoliitrit hektari kohta

13. Roosa vein, sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“, „Băbească Neagră“

97 hektoliitrit hektari kohta

14. Punase vein, sordid „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Negru Aromat“ ja „Băbească Neagră“

93 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „HUŞI“ veinide tootmiseks määratletud piirkond asub järgmistes Vaslui maakonna üksustes:

1.1. Nimetus „HUȘI“: — Huși linn; — Duda-Epureni haldusüksus, Epureni ja Duda küla; — Pădureni haldusüksus, Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești, Rusca küla; — Tătărăni haldusüksus, Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați ja Manțu küla; — Stănilești haldusüksus, Stănilești ja Pogănești küla; — Bunești-Averești haldusüksus, Bunești, Averești, Armășeni, Tăbălăești ja Plopi küla; — Arsura haldusüksus, Arsura, Fundătura ja Pâhnești küla; — Drânceni haldusüksus, Drânceni, Ghermănești ja Râșești küla; — Boțești haldusüksus, Boțești ja Gugești küla; — Banca haldusüksus, Banca, Stoișești, Sârbi ja Țifu küla; — Fălciu haldusüksus, Fălciu, Bozia, Copăceana ja Rânzești küla; — Blăgești haldusüksus, Blăgești ja Igești küla.

1.2. Alamnimetus „VUTCANI“: — Vutcani haldusüksus, Vutcani ja Mălăiești küla; — Roșiești haldusüksus, Roșiești, Gara Roșiești ja Valea lui Darie küla; — Șuletea haldusüksus, Șuletea, Râșcani ja Fedești küla; — Epureni haldusüksus, Horga küla; — Berezeni haldusüksus, Berezeni, Rânceni ja Mușata küla.

7. Veiniviinamarjasordid

„Aligoté B“ – „Plant de trois“, „Plant gris“, „Vert blanc“, „Troyen blanc“

„Aromat de Iași B“

„Barbera N“

„Busuioacă de Bohotin Rs“ – „Schwarzer Muscat“, „Muscat fioletovâi“, „Muscat violet cyperus“, „Tămâioasă violetă“

„Babeasca gri G“

„Băbească neagră N“ – „Grossmuttertraube“, „Hexentraube“, „Crăcana“, „Rară neagră“, „Căldăruşă“, „Serecsia“

„Cabernet Sauvignon N“ – „Petit Vidure“, „Bourdeos tinto“

„Chardonnay B“ – „Gentil blanc“, „Pinot blanc Chardonnay“

„Codană N“

„Crâmpoşie selecţionată B“

„Donaris B“

„Fetească albă B“ – „Păsărească albă“, „Poama fetei“, „Mädchentraube“, „Leanyka“, „Leanka“

„Fetească neagră N“ – „Schwarze Mädchentraube“, „Poama fetei neagră“, „Păsărească neagră“, „Coada rândunicii“

„Fetească regală B“ – „Königliche Mädchentraube“, „Königsast“, „Kiralyleanka“, „Dănășană“, „Galbenă de Ardeal“

„Frâncuşă B“ – „Vinoasă“, „Mildweisser“, „Mustoasă de Moldova“, „Poamă creaţă“

„Grasă de Cotnari B“ – „Dicktraube“, „Grasă“, „Köver szölö“

„Merlot N“ – „Bigney rouge“

„Muscadelle B“ – „Moscatello bianco“, „Mouscadet doux“

„Muscat Ottonel B“ – „Muscat Ottonel blanc“

„Nebbiolo N“

„Negru Aromat N“

„Pinot Gris G“ – „Affumé“, „Grauer Burgunder“, „Grauburgunder“, „Grauer Mönch“, „Pinot cendré“, „Pinot Grigio“, „Ruländer“

„Pinot Noir N“ – „Blauer Spätburgunder“, „Burgund mic“, „Burgunder roter“, „Klävner“, „Morillon Noir“

„Pinot noir N“ – „Spätburgunder“, „Pinot nero“

„Plăvaie B“ – „Bălană“, „Plăvană“, „Poamă bălaie“

„Portugais Bleu N“ – „Blauer Portugieser“, „Oporto“, „Portugieser“

„Riesling de Rhin B“ – „Weisser Riesling“, „White Riesling“

„Riesling italian B“ – „Olasz Riesling“, „Olaszriesling“, „Welschriesling“

„Sangiovese N“ – „Brunello di Montalcino“, „Morellino“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon verde“

„Syrah N“ – „Shiraz“, „Petit Syrah“

„Semillon B“ – „Semillon blanc“

„Traminer Rose Rs“ – „Rosetraminer“, „Savagnin Rose“, „Gewürztraminer“

„Tămâioasă românească B“ – „Busuioacă de Moldova“, „Muscat blanc à petit grains“

„Tămâioasă românească B“ – „Rumänische Weihrauchtraube“, „Tamianka“

„Zghihară de Huși B“ – „Zghihară“, „Zghihară galbenă“, „Zghihară verde bătută“

„Zweigelt N“ – „Blauerzweigelt“, „Negru de Zweigelt“, „Zweigelt blau“

„Şarba B“

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Litoloogiline substraat moodustab tüpoloogiliselt mitmekesise kattekihi. Savi-loopealsel mullal võib metsa tasandil esineda alternatiivseid steppide ja metsasteppide aktiivkihte. Leostunud mustmuld ja hallmuld, Huși nõo kõige levinumad mullatüübid, on viinamarjaistanduste jaoks ka kõige väärtuslikumad, kuna nende liivane/savitaoline tekstuur parandab pinnase füüsikalisi ning ka põhilisi biokeemilisi omadusi: intensiivne bioloogiline aktiivsus, märkimisväärne huumusesisaldus, väga hea katioonivahetusvõime, neutraalne kuni kergelt happeline reaktsioon, suur küllastumine alustega ja suur toitainetesisaldus.

Pinnamoodi iseloomustavad loode-kagu suunal paiknevad matsakad kuplid. Nõlvad avanevad eri suundadesse, neil on erinevad morfoloogilised omadused ja kalded. Kõnealuses viinamarjakasvatuspiirkonnas on erisuguseid alampiirkondi: künklik ala umbes 300 m kõrgusel ja madalam jalamiala, mille keskmine kõrgus on 150 m. Nõlvad avanevad eri suundadesse, neil on erinevad morfoloogilised omadused ja kalded ning seal asuvad mitmed piirkonna viinamarjaistandused.

Huși nõgu piirneb lõunas, läänes ja põhjas kõrgete mägedega ja idas Pruti oruga ning seal asub üle 70 % piirkonna viinamarjaistandustest. Piirkonna künkaid eraldavad veidi asümmeetriliste nõlvadega orud saavad alguse künklikult rannikutasandikult ja moodustavad nõgude (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura, Ghermănești) rea, mis koos kõrgemate küngastega on kõige väärtuslikumad viinamarjakasvatuspiirkonnad.

Piirkonnas valitseb parasvöötme mandriline kliima – mägedes mõõdukalt kontinentaalne ja Huși nõos hemiboreaalne.

Summaarne päikesekiirguse hulk on umbes 120 kcal/CMP aastas, päikesepaistet on aastas keskmiselt 2 000 tundi kõrgmägedes ja üle 2 100 tunni Huși nõos ja Pruti orus. Arvestades aasta keskmisi kiirgus- ja päikesesoojusväärtusi, tuleb märkida, et need väärtused on kõrged kogu kasvuperioodi jooksul ja see aitab kaasa viinamarjade arengule ja valmimisele.

Tuuled puhuvad valdavalt lääne-, loode- ja põhjakaarest (üle 60 % aastastest tuultest) ja tekitavad mäenõlvadelt alla puhudes fööniefekti. Kirdetuul, eriti Crivăți tuul, suurendab pakasevõimalust, samas kui ida- ja kagutuuled on suvel kuumad ja kuivad, süvendades põuda – nii pakast kui ka põuda on tugevalt tunda nii Huși nõos kui ka Pruti lammil.

Linna territooriumi hüdrograafiline äravooluvõrk koosneb kahest peamisest jõearterist: Drăslăvăț lõunas ning Turbatast ja Șarast moodustuv Răiești põhjas. Need suunduvad linnast ida poole, ühinedes Huși jõeks. Drăslăvăți ja Răiești jõgesid iseloomustab kärestikulisus. Kevadel, kui lumi temperatuuri tõustes kiiresti sulab, või suvel pärast paduvihma on jõgedes väga palju vett, mis mõnikord lõhub kaldaid.

Selles piirkonnas toodetud veinid on valged, roosad või punased, kuivad kuni magusad või liköörveinid. Need veinid on üldiselt kerged, mitte liiga ekstraheeritud, mõõduka alkoholisisaldusega, kergelt hapukad piirkonna põhjaosas ning suurima happesusega Averești piirkonnas, kus veinide looduslik happesus võib mõnel aastal ulatuda 11–12 grammini liitri kohta (väljendatuna viinhappes). Seega on kõnealune piirkond eriti sobilik vahuveinide tootmiseks.

Punaste veinide värvus ulatub kergelt värvunud veinidest piirkonna põhjaosas intensiivse värvusega veinideni lõunas.

Esimesed kirjalikud dokumendid, mis viitavad viinamarjaistanduste olemasolule nendes piirkondades, kus viinamarjaistandused tänapäeval asuvad, on pärit ajast enne seda, kui nimetati esimest korda Huși linna. Aleksander Hea 1415. aasta aktiga kehtestati vana viinamarjaistanduse piirid. Veel üks 1436. aasta augustist pärit dokument tõendab, et Epureni-Pâhnești-Huși viinamarjakasvatuspiirkondades asusid viinapuuistandused. Kaasaja dokumendid kinnitavad, et aastatel 1600–1662 istutati viinapuid intensiivselt Saca ja Ochi viinamarjaistandustes; Huși viinapuud kuulusid kohalikule maaisandale.

Huși veinide suurepärase kvaliteedi kohta leidub ajaloolisi andmeid, mille on kirja pannud keskaegsesse Moldovasse reisinud välismaalased, eelkõige Marco Bandinus 1646. aastal: „Huși, iidne Moldova viinamarjaistanduste asula, toodab imemaitsvat ja aromaatset veini, mille järele on suur nõudlus.“ Suurepärane kartograaf Dimitrie Cantemir, kes on sündinud Huși lähedal Silișteni külas (küla on tema auks nüüdseks ümber nimetatud), kirjutab väljaandes Descriptio Moldaviae, et „parim vein on valmistatud Cotnari linnas ja Huși vein on selle järel teine“.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

sõltuvalt tootjate huvidest võib kaitstud päritolunimetust „HUŞI“ täiendada ühega järgmistest üksikutest viinamarjaistanduste nimedest (veinid, mis on toodetud ainult nende ettevõtete viinamarjadest): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Turustustingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

veine võib märgistada mis tahes viisil tingimusel, et kohustuslik teave on märgitud samasse vaatevälja. Märgis ja tagakülje etikett ei ole kohustuslikud, märgistada võib ühe või mitme komponendina, märgis võib olla erineva kujuga ja erinevast materjalist ning valmistatud mis tahes meetodi abil.

Märgistusel võib kasutada ka veinide suhtes kehtivates õigusaktides sätestatud traditsioonilist nimetust, mis näitab saagi kvaliteeti, mis tuleneb saagi suhkrusisaldusest koristamisel (kui viinamarjataimedel on väärishallitus).

Esitlemisel/märgistamisel kasutatavad väljendid

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

vabatahtlikkuse alusel võib kasutada mõnesid järgmisi teatud tootmismeetoditele osutavaid väljendeid:

— väljendid „fermentat in barrique“ (kääritatud vaadis), „maturat in barrique“ (küpsenud vaadis) „fermentat în prezența așchiilor de stejar“ (kääritamisel kasutatud tammelaaste) ja „maturat în prezența așchiilor de stejar“ (küpsemisel kasutatud tammelaaste) võivad olla märgistusel rumeenia keeles, samuti võib kasutada rahvusvaheliselt kasutatavate keelte väljendeid, et teavitada tarbijat vastavast protsessist, näiteks:

— „fumé“ või inglise keeles „smoked“ või „toasted“, millega võib kaasneda väljend, mis kirjeldab kasutatud tammepuu kuumtöötlemise intensiivsust, s.o „light“, „medium“ või „heavy“.

— „fumé“ või „fumée“ prantsuse keeles, millega võib kaasneda väljend, mis kirjeldab kasutatud tammepuu kuumtöötlemise intensiivsust, s.o „légère“, „moyenne“, „forte“ või „petite fumé“, „demi fumé“, „intense fumé“.

Need väljendid võivad olla mis tahes rahvusvahelises või selle maa keeles, kus kavatsetakse veinitoodet turustada, kui veinitootja nii otsustab, teavitades tarbijat maailmas kasutatavatest tavadest, millega saavutatakse veini spetsiifilised maitseomadused.

Teatud aja jooksul settel küpsenud või laagerdunud veinide märgistus võib sisaldada väljendeid, nagu „sur lie“, „bâttonnage“ või „aged on the lees“.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_si_486_02.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.