P9_TA(2022)0045

Euroopa noorte võimestamine: pandeemiajärgne tööhõive ja sotsiaalne taaste

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2022. aasta resolutsioon Euroopa noorte võimestamise kohta: pandeemiajärgne tööhõive ja sotsiaalne taaste (2021/2952(RSP))

(2022/C 342/18)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning artikli 5 lõiget 3,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 166,

— võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 15, 32 ja 34,

— võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 1., 3. ja 4. põhimõtet,

— võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011 kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), mille allkirjastasid ja ratifitseerisid EL ja kõik liikmesriigid, ja eriti selle artiklit 27 töö ja tööhõive kohta,

— võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (2),

— võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (3),

— võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (4),

— võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi õiguse kohta saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta (5),

— võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks,

— võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (6),

— võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni parlamendi vaadete kohta seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamisega komisjonis ja nõukogus (7),

— võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta (8),

— võttes arvesse oma 8. juuni 2021. aasta seisukohta nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) (9),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (10),

— võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 21. oktoobri 2021. aasta aruannet „Youth Employment in Times of COVID-19“ (Tööhõive COVID-19 ajal),

— võttes arvesse 2021. aasta Euroopa noorteürituse noorte ideede aruannet Euroopa tuleviku konverentsi jaoks,

— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust Euroopa noorteaasta 2022 kohta,

— võttes arvesse Eurofoundi 9. novembri 2021. aasta aruannet „COVID-19 mõju ELi noortele“,

— võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 17. juuni 2021. aasta aruannet „Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people“ (Pärast liikumispiiranguid – pandeemia armid noortel) (11),

— võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (12), eelkõige Euroopa noortevaldkonna eesmärke käsitlevat osa,

— võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta aruannet tööhõive ja sotsiaalse arengu kohta Euroopas pealkirjaga „Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts“ (Teel tugeva sotsiaalse Euroopa poole COVID-19 kriisi järgsel perioodil: ebavõrdsuse vähendamine ja jaotusliku mõjuga tegelemine),

— võttes arvesse nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ (13),

— võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (14),

— võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (15),

— võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digitaalarenguga seotud tööhõive uued vormid (16),

— võttes arvesse Euroopa noorteürituse 2021 aruannet, milles esitati noorte ideed Euroopa tuleviku konverentsi jaoks,

— võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi Euroopa noorte võimestamise kohta: pandeemiajärgne tööhõive ja sotsiaalne taaste (O-000075 – B9-0002/2022 ja O-000077 – B9-0003/2022),

— võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

— võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

A. arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud Euroopas laastav mõju noorte tööhõivele ja sotsiaalsele olukorrale, isikliku arengu võimalused on kahanenud või ajutiselt peatunud, tööhõive määr on langenud ning selliste noorte arv, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), seetõttu suureneb; arvestades, et noorte isiklik sissetulek on märkimisväärselt vähenenud ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on kasvanud; arvestades, et nende võimalused tulevikus tööturul osaleda on ohus; arvestades, et noorte tuleviku ja heaolu kindlustamiseks on vaja kiiresti võtta meetmeid; arvestades, et noorte töötuse määr on 15,9 %, st 2,5 korda kõrgem kui üldine töötuse määr;

B. arvestades, et COVID-19 pandeemia ühe tagajärjena prognoositakse vaesuse määra tõusu; arvestades, et 2007.–2008. aasta finantskriisi ajal eriti rängalt kannatanud riikides suurenes noorte töötus taas keskmisest rohkem; arvestades, et see seab suuremasse ohtu naised, noored, eakad, puuetega inimesed ja suured perekonnad; arvestades, et komisjoni 2022. aasta sügise majandusprognoosis paistab paljulubavaid näitajaid, mille kohaselt peaks töötuse ja tööturgude kahanemine 2022. aastal taastuma pandeemiaeelsele tasemele; arvestades, et kriis mõjutab jätkuvalt eelkõige noori; arvestades, et võrreldes 2021. aasta esimese kvartaliga noorte töötajate arv vähenes ning arvestades, et 2022. ja 2023. aastal luuakse eeldatavasti 3,4 miljonit töökohta (17) ning oluline on tagada, et noored saaksid nendest uutest töövõimalustest osa; arvestades, et üha rohkem noori sõltub nüüd oma vanemate kodus elamisest, et kaitsta end vaesuse eest; arvestades, et 29 % kolme põlvkonnaga leibkondadest on vaesuse ohus ja 13 % on tõsiselt puudustkannatavad;

C. arvestades, et COVID-19 eelsed riikide rühmad püsivad laialdaselt, ka NEET-noorte lõikes;

D. arvestades, et 2020. aastal oli naiste seas NEET-noorte osakaal keskmiselt 1,3 korda suurem kui NEET-noorte meeste määr; arvestades, et see naiste ja meeste seas on NEET-noorte osakaal perekondlike kohustuste tõttu eriti suur Ida-Euroopa riikides; arvestades, et NEET-nooreks saamise tõenäosus väheneb endiselt haridustaseme tõusuga; arvestades, et lõunapoolsetes riikides ja Vahemere maades on pikaajaliste töötute ja heitunud töötajate osakaal NEET-noorte rühmas suurem;

E. arvestades, et noored on Euroopa kestliku majandusliku ja sotsiaalse heaolu alus ning ELi peamine prioriteet, nagu on kinnitatud ELi noortestrateegias ja tugevdatud Euroopa noortegarantiis, ning seetõttu tuleb nende toetamiseks, kaitseks, suunamiseks, kaasamiseks ja neile võimaluste loomiseks võtta esmatähtsaid meetmeid;

F. arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu kaotati eriti naiste hulgas 15–24-aastaste hulgas rohkem töökohti kui vanuserühmas 25–29; arvestades, et noori mõjutas eelkõige asjaolu, et töötundide arv vähenes rohkem kui tööhõive tervikuna; arvestades, et töötuse määr kajastab vaid väikest osa COVID-19 kriisi ajal kaotatud töökohtadest, kuna paljudel tööta jäänud noortel polnud õigust töötushüvitistele või muule sissetulekutoetusele;

G. arvestades, et noorte kodanikuosaluse parandamine on Euroopa noortestrateegia (2019–2027) üks eesmärke;

H. arvestades, et mittestandardse töö määr on noorte seas väga kõrge, kusjuures 43,8 % noortest ELis töötab ajutiselt;

I. arvestades, et 2021. aasta septembris tegi president Ursula von der Leyen ettepaneku nimetada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks, et arutada noorte väljavaateid Euroopas ning keskenduda Euroopa, riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule poliitikale ning seadusandlikele ettepanekutele, mis loovad noortele võimalusi kogu ELis; arvestades, et kõnealune ettepanek peaks andma tõelise ja tõhusa tõuke noorte töötingimuste parandamiseks ELis;

J. arvestades, et noorte vaimne tervis on pandeemia ajal oluliselt halvenenud ning vaimse tervisega seotud probleemid on mitmes riigis võrreldes kriisieelse tasemega kahekordistunud; arvestades, et 64 % 18–34-aastastest noortest oli 2021. aasta kevadel osaliselt tööhõive-, finants- ja haridusalaste väljavaadete puudumise tõttu pikemas perspektiivis ning üksinduse ja sotsiaalse eraldatuse tõttu depressiooniohus; arvestades, et üheksa miljonit Euroopa noorukit (10–19-aastased) elavad vaimse tervise häiretega, kusjuures üle poolte juhtude puhul on tegemist ärevuse ja depressiooniga; arvestades, et vaimse tervise halvenemise põhjuseks võib olla ka vaimse tervise teenuste kättesaadavuse katkemine ja suurem töökoormus, ning tööturu kriis, mis mõjutas ebaproportsionaalselt noori; arvestades, et 19 % Euroopa 15–19-aastastest poistest kannatab vaimse tervise häirete all, samuti üle 16 % samaealistest tüdrukutest; arvestades, et enesetapp on Euroopa noorte seas teine peamine surmapõhjus;

K. arvestades, et tõenäolisemalt kogevad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust lapsed, kes kasvavad vahendite nappuse ja ebakindlate perekondlike olude tingimustes, ning sellel on kaugeleulatuv mõju nende arengule ja hiljem täiskasvanueale, neil puudub võimalus omandada piisavaid oskusi ja nende tööhõivevõimalused on piiratud, mis soodustab põlvkondadevahelise vaesuse nõiaringi tekkimist; arvestades, et liidul võib olla keskne roll üldises võitluses laste vaesuse ja laste sotsiaalse tõrjutuse vastu; arvestades, et Euroopa lastegarantii eesmärk on ennetada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning nende vastu võidelda, tagades abivajavatele lastele tasuta ja tõhusa juurdepääsu sellistele põhiteenustele nagu alusharidus ja lapsehoid, haridus- ja koolipõhised tegevused, tervishoid, tervislik toitumine ning vähemalt üks tervislik toidukord koolipäevas, ja asjakohasele eluasemele;

L. arvestades, et 2021. aasta septembris avaldatud ja Bathi ülikooli juhtimisel kümnes riigis korraldatud ülduuringust selgub, et peaaegu 60 % noortest ütles, et nad tunnevad väga suurt või äärmiselt suurt muret kliimaprobleemide pärast, arvestades, et üle 45 % küsitletutest ütles, et nende tunded kliima küsimustes mõjutavad nende igapäevaelu, ning kolm neljandikku neist ütles, et tulevik on hirmutav; arvestades, et 83 % nõustusid sellega, et me ei ole planeedi eest hoolt kandnud, ja 65 % usub, et valitsused jätavad noori hätta;

M. arvestades, et kodanikuosalus pakub tõestatud kasu inimese heaolule, kuna laiendab tema sotsiaalvõrgustikku, pakub rohkem võimalusi olla majanduslikult, sotsiaalselt ja füüsiliselt aktiivne ning vähendab vaimse tervise häirete tekkimise ohtu;

N. arvestades, et pandeemia tagajärgi silmas pidades on tervel noorte kunstnike ja kultuuritöötajate põlvkonnal raske leida meie ühiskonnas oma kohta; arvestades, et kunstnikel ning kultuuri- ja loometöötajatel on tavaliselt ebatüüpiline töökorraldus ja sageli puudub neil nõuetekohane sotsiaalkindlustuskaitse, eriti piiriüleses kontekstis, mis toob sageli kaasa nende väljajätmise pensionist, tervishoiust ja töötushüvitistest; arvestades, et kuna füüsilisest isikust ettevõtjatest kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate nimel kollektiivläbirääkimisi ei peeta, on nende positsioon tööturul veel nõrgem ja sotsiaalkaitse seetõttu ebapiisav;

O. arvestades, et vähemusrühmadesse kuuluvad kunstnikud ja kultuuritöötajad, sealhulgas naised, noored, rassi-, etniliste ja geograafiliste vähemuste esindajad, ebakindla sotsiaal-majandusliku taustaga inimesed, puuetega inimesed ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed pääsevad halvemini ligi kunsti- ja kultuurivaldkonna töökohtadele ning pandeemia tagajärjed mõjutavad neid kõige rängemalt;

P. arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) on peamine Euroopa fond, mille eesmärk on parandada noorte tööhõivevõimalusi, edendada võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ning koolitusele üld- ja kutsehariduse ja -koolituse abil kolmanda taseme hariduseni, sealhulgas edendada elukestvat õpet ja hõlbustada õpirännet, ning edendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate noorte, sealhulgas enim puudust kannatavate noorte sotsiaalset integratsiooni;

Q. arvestades, et taasterahastu „NextGenerationEU“ keskne element taaste- ja vastupidavusrahastu on ELi ajaloolise tähtsusega vahend, mis aitab liikmesriikidel leevendada COVID-19 majanduslikku ja sotsiaalset mõju reformide ja investeeringutega kuues sambas, millest üks on pühendatud reformidele ja investeeringutele lastesse ja noortesse;

R. arvestades, et noorte tööalane ja sotsiaalne kaasatus tähendab, et nendele on teistega võrdselt kättesaadav(ad) kvaliteetne, stabiilne ja hästi tasustatud töö, inimväärne ja taskukohane eluase ning piisav toit, kvaliteetsed tervishoiu- ja ennetusteenused, sealhulgas vaimse tervise kaitse, ja digitaalse taristu miinimumstandardid; arvestades, et hariduse ja oskuste arendamise algatused, vabatahtlik tegevus, kvaliteetne praktika ja elukestva õppe programmid on olulised võrdsete võimaluste ja tööturule pääsu tagamiseks, võimaldades samal ajal noortel alustada oma täiskasvanuelu enesekindlalt;

S. arvestades, et eelmine finantskriis näitas, et kui noortele ei pakuta kvaliteetseid praktika- ja töökohti, mis põhinevad kirjalikel lepingutel ja inimväärsetel töötingimustel, sealhulgas äraelamist võimaldav töötasu, karjäärinõustamine ja juhendamine ning täiendõpe, on taas suur oht, et nad on sunnitud vastu võtma ebakindlaid töökohti, lahkuma töö leidmise eesmärgil oma riigist või korduvalt registreerima end haridus- või koolitusasutuses, kuigi nad otsivad täistööajaga alalist töökohta;

T. arvestades, et noortesse tehtavatel investeeringutel, eelkõige sotsiaalse mõjuga investeeringutel, on teadaolevalt positiivne mõju noorte tööhõivele ja osalemisele ühiskonnas ning need annavad investeeritud vahenditelt mõõdetavat sotsiaalset ja rahalist tulu, soodustades majandusarengut ja saavutades samal ajal sotsiaalseid tulemusi; arvestades, et tuleb rakendada olemasolevaid vahendeid ja mehhanisme kui ka kaaluda uusi vahendeid;

U. arvestades, et noorte tööjõudu ja sotsiaalset kaasatust käsitlev kapselduv poliitika võib kaasa tuua topeltkulutused, kui liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vaheline koordineerimine on alles algusfaasis ning puuduvad alalised struktuurid, mis suudaksid koordineerida eri osalejaid, maksimeerida mõju, tagada lünkadeta katvuse ja edendada innovatsiooni;

V. arvestades, et olemasolevad algatused ja poliitikameetmed, nagu tugevdatud noortegarantii, Euroopa noortedialoog, liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus, ning uued ettepanekud, nagu ALMA (ingl Aim, Learn, Master, Achieve – eesmärk, õpingud, oskused, edu), peavad 2022. aastal jõudma noorteni ja aitama lahendada nende probleeme – näiteks noorte töötust; arvestades, et need algatused ja poliitikameetmed peaksid hõlmama aktiivset ja passiivset tööturupoliitikat, toimivat juurdepääsu sotsiaalse kaasamise meetmetele ning noortele mõeldud sotsiaal-, tervishoiu- ja eluasemeteenuseid; arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus on järeldanud, et mitte kõik õpipoisiõppe- ja koolitusvõimalused ei ole kvaliteetsed ning kõigil praktikantidel ei ole õigust tööhõivele või sotsiaalkaitsele; arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsioonis muret tugevdatud noortegarantii raames kättesaadavate pakkumiste kvaliteedi pärast ning rõhutas, et uute ja olemasolevate programmide ja algatuste raames pakutavad praktika- ja töövõimalused peavad olema tasustatud ning nende pikkus ja arv peab olema piiratud, et noored ei jääks lõputu korduva praktika lõksu ja et neid kasutataks odava või isegi tasuta tööjõuna, kellel puudub sotsiaalkaitse ja pensioniõigused; arvestades, et uuringud näitavad, et praegune noorte põlvkond leiab oma esimese tõelise töökoha kolmekümnendate eluaastate alguses;

W. arvestades, et uute horisontaalsete oskuste, näiteks digioskuste jätkuv arendamine noorte seas ning väga suure majandusliku potentsiaaliga oskuste, näiteks roheliste või ettevõtlusoskuste arendamine on kaasava ja tulevikku suunatud Euroopa tööturu hea seisundi jaoks väga oluline ning peaks looma kõigile noortele eurooplastele juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele; arvestades, et sama kehtib kutsehariduse, kaubandusalaste oskuste ja eluks vajalike oskuste kohta; arvestades, et 40 % tööandjatest ei leia vabade töökohtade täitmiseks õigete oskustega inimesi; arvestades, et EL peab oma inimkapitali tõhusaks kasutamiseks ületama kõik oskuste nõudlusele mittevastavuse vormid; arvestades, et noorte töötus on paljudes ELi riikides muutunud tõsiseks majanduslikuks ja ühiskondlikuks probleemiks (18); arvestades, et nõuetekohasele digitaristule ja digioskuste alasele koolitusele peaks olema juurdepääs kõigil, et kaotada noorte vahel digikirjaoskuse valdkonnas valitsev lõhe ning tagada kõigile võrdsed võimalused haridussüsteemis ja tööturul; arvestades, et nn pehmed oskused, nagu kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja kultuuridevaheline suhtlus on noorte tervisliku elu ning töö- ja eraelu tasakaalu loomise jaoks sama olulised;

X. arvestades, et noorte osalemine noorsootöös, sotsiaalsetes liikumistes, noorteorganisatsioonides ja sotsiaalses ettevõtluses on uute lahenduste loomisel keskse tähtsusega; arvestades, et hariduse omandamiselt tööturule ülemineku parandamiseks ning noortele jätkuvaks täiendus- ja ümberõppe ning elukestva õppe võimaldamiseks on vaja kaasata erasektori osalejad, äriühingud ja ettevõtlussektor;

Y. arvestades, et noorte diskrimineerimine on ELis endiselt probleem, sest noored naised ja vähekaitstud rühmadesse kuuluvad noored kogevad sageli diskrimineerimist soo, etnilise tausta (näiteks romad), seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi, puude või ebasoodsa sotsiaal-majandusliku tausta tõttu, olles samas palju suuremas töötuse, palgavaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus;

Z. arvestades, et Euroopa noored ning nende esindajad ja organisatsioonid, seahulgas ametiühingud, tegelevad aktiivselt noorte sisulise osalemise korraldamisega ja poliitiliste soovituste koostamisega, pakkudes lahendusi tööalase ja sotsiaalse kaasatuse parandamiseks, sealhulgas osaledes Euroopa tuleviku konverentsil; arvestades, et neid tuleb käsitada oluliste partneritena nii Euroopa noorteaasta koosloomisel, elluviimisel ja hindamisel kui ka pärast seda;

AA. arvestades, et paljude eespool nimetatud rühmade, eelkõige puuetega noorte ja romade hulka või rändkogukondadesse kuuluvate noorte töövõimalusi piiravad tõsiselt raskused saada kvaliteetset haridust, mida nad vajavad, et olla tänapäevase tööturu jaoks piisavalt ette valmistatud;

AB. arvestades, et noored on oluline vara kõigi ELi piirkondade, eelkõige äärepoolseimate piirkondade taastumiseks ja arenguks; arvestades, et Mayotte’is on pool elanikkonnast alla 18-aastased ning Prantsuse Guajaanas üks elanik kahest alla 25-aastane;

AC. arvestades, et 2016. aastal oli kolmandik ELi põllumajandusettevõtete juhtidest 65-aastased või vanemad ning ainult 11 % ELi põllumajandusettevõtete juhtidest olid alla 40-aastased noored põllumajandustootjad;

AD. arvestades, et ELi põllumajandussektor ja põllumajandusettevõtted moodustavad meie majanduse selgroo; arvestades, et selleks, et tagada toiduga kindlustatus ja aidata kaasa rohepöördele, on väga oluline meelitada noori põllumajandusse;

AE. arvestades, et maapiirkondade rahvastikukadu ja noorte väljaränne linnapiirkondadesse näitavad, et peame leidma lahendusi ja kaaluma lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi strateegiaid noorte hoidmiseks maapiirkonnas;

AF. arvestades, et liiga paljudele puuetega noortele pakutakse tööd ainult kaitstud töökohal, samas ei pakuta mõnes liikmesriigis neile samu töötajate või palgaga seotud õigusi kui avatud tööturul;

AG. arvestades, et 2021. aasta Euroopa noorteürituse noorte ideede aruandes Euroopa tuleviku konverentsi jaoks jõuti järgmistele järeldustele: — noored nõuavad toetust vaimse tervise ekspertide koolitamiseks ja nende võimestamiseks koolides; — noorte töötus peaks olema ELi prioriteet ning tasustamata praktika tuleb lõpetada igasuguse haridustaustaga ja sotsiaalse staatusega inimeste jaoks; noorteorganisatsioonid ja tööandjad peaksid tegema koostööd, et jõuda võimalike koolist väljalangejateni ja harida neid nende võimaluste kohta; abi tuleks anda ka liikmesriikidele, et nad saaksid luua praktikavõimalusi varjupaigataotlejatele; — kedagi ei tohiks digimaailmas kõrvale jätta ja kõiki põlvkondi tuleb harida, et nad kasutaksid oma digitaalset kohalolekut hoolikalt; digikirjaoskus tuleks integreerida koolide õppekavadesse; — EL peaks eraldama rohkem rahalisi vahendeid, et võimaldada kõigil noortel eurooplastel osaleda mitteformaalses hariduses ning luua platvorm, et viia kokku kooliõpetajad ja teenuseosutajad, kes saavad pakkuda eksperditeadmisi nüüdisaegse eluga seotud teemadel;

1. väljendab rahulolu selle üle, et president Ursula von der Leyen nimetas 2022. aasta Euroopa noorteaastaks; on seisukohal, et 2022. aasta peaks andma uue tõuke Euroopa noortestrateegia asjakohaseks ja täielikuks rakendamiseks ambitsioonikate meetmete kaudu, et lahendada noorte probleeme, võttes eelkõige arvesse praeguse COVID-19 pandeemia negatiivset mõju, samuti muude olemasolevate vahendite – nagu tugevdatud noortegarantii COVID-19 töötuse ja sotsiaalsete tagajärgede vastu võitlemiseks – konkreetse rakendamise kaudu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama selle, et kõik noortele suunatud poliitikameetmed oleksid omavahel seostatud, ning võtma arvesse noorte mitmekesisust kogu Euroopas ja nende ees seisvaid probleeme; on seisukohal, et Euroopa noorteaasta peaks aitama kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba 1. ja 3. põhimõtte rakendamisele;

2. rõhutab, et COVID-19 kriis on juba jätnud tööta paljud inimesed, eriti noored, kelle töösuhe osutub sagedamini ebakindlaks, kes töötavad suurema tõenäosusega ajutiste lepingute või osalise tööajaga ning kellel ei ole sääste; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni kavade üle tugevdada noortegarantiid ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma noorte töötuse vähendamise prioriteediks;

3. märgib murelikult, et mitmes liikmesriigis on noorte töötuse määr kõrge ja noorte töötajate töölepingud on ebakindlad, eelkõige sektorites, mida COVID-19 tõsiselt mõjutab; nõuab noortegarantii tugevdamist eesmärgiga vähendada pikaajalist töötust ja noorte töötust 2030. aastaks vähemalt 50 % ning nõuab sellesse ka kvaliteetsete töökohtade loomise kriteeriumide lisamist kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskava (aastani 2030) 8. eesmärgiga; on veendunud, et on aeg muuta tugevdatud noortegarantii kõigile liikmesriikidele siduvaks ja kaasavaks, kaasa arvatud aktiivsed kaasamismeetmed pikaajaliste NEET-noorte ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga noorte, näiteks puuetega noorte, LGBTIQ+ noorte ja noorte romade jaoks;

4. märgib tunnustavalt, et Euroopa noorteaasta noortevaldkonna täpsustatud eesmärkide hulka on ühe prioriteedina lisatud vaimne tervis, ning kutsub komisjoni üles seadma vaimse tervise prioriteediks ka tulevases ELi hooldusstrateegias; rõhutab, et tuleb silmas pidada seost selliste sotsiaal-majanduslike tegurite vahel nagu töötus, eluasemega seotud ebakindlus, vaimne tervis ja heaolu, et tagada ELi tasandil terviklik ja kõikehõlmav lähenemisviis vaimsele tervisele; rõhutab, et ebakindlus tuleviku suhtes, sealhulgas kliimamuutuste mõju suhtes, avaldab noorte vaimsele tervisele kahjulikku mõju; palub seetõttu liikmesriikidel käsitada vaimset tervist ELi sotsiaal-majandusliku pandeemiast taastumise lahutamatu osana ja seada see töötervishoiu prioriteediks, eelkõige haridus- ja töökeskkonnas; nõuab, et vaimse tervisehoiu teenused tehtaks kättesaadavaks ja hinnalt vastuvõetavaks kõigile vanuserühmadele, eelkõige noortele ja lastele, ning et ebasoodsas olukorras noorterühmadele võimaldataks tervishoiualase ebavõrdsuse kõrvaldamiseks piisavalt toetust; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjaliku uuringu Euroopa noorte psüühiliste vaevuste mitmesuguste põhjuste kohta;

5. rõhutab noorte olulist rolli tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kujundamisel Euroopas; tunnustab ELi noortedialoogi, noorsootööd ja noorteorganisatsioone, mis aitavad ELi noortele lähemale tuua, eeldusel et noorte osalemise protsessidele järgnevad otsustajate konkreetsed algatused; soovitab noortepoliitika väljatöötamisel edendada kaasjuhtimise põhimõtet, nii et noored ja noorte esindajad oleksid väljatöötamisprotsessi kaasatud; kutsub komisjoni üles tunnustama kolmanda sektori, sealhulgas noorteorganisatsioonide positiivset mõju ning mitteformaalse ja informaalse õppe võimalusi, mida need pakuvad näiteks vabatahtliku tegevuse ja noorte osaluse kaudu, ning ametlikult tunnustama teadmisi ja oskusi, mille noored on omandanud kolmand sektori kaudu, et aidata tugevdada noorte väljavaateid tööturul; kutsub üles tunnustama töötajate värbamisel kodanikuosalust kui väärtuslikku töökogemust; kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa noorteaasta jätkuna Euroopa noortepealinnade projekti toetamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma kõigis poliitikavaldkondades uute algatuste esitamisel noorteklauslit, millega hinnatakse algatuse mõju noortele;

6. rõhutab, et liikmesriikidel tuleb jätkata piisavate ESF+ vahendite investeerimist noorte tööhõivet toetavatesse meetmetesse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid seetõttu vähemalt 15 % oma jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest ESF+ vahenditest eraldama sihipärastele meetmetele ja struktuurireformidele, et toetada kvaliteetset noorte tööhõivet; tuletab meelde vajadust siduva, tulemuslikuma ja kaasavama noortegarantii järele selges kvaliteedikriteeriumide raamistikus, mis võimaldaks tasustatavat praktikat, õpipoisiõpet ja praktikat kõigile NEET-noortele;

Investeerimine noorte põlvkonda

7. kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama täielikult ja optimaalselt ära 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames kättesaadavad rahalised vahendid, ilma et see piiraks ESF+ raames juba olemasolevaid programme, võttes arvesse noorte töötuse ja vaesusega seotud struktuuriprobleeme; tuletab meelde, et need probleemid mõjutavad eriti äärepoolseimaid piirkondi, mis seetõttu vajavad erilist toetust; väljendab sellega seoses rahulolu, et taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu on kättesaadavad vahendid lastele ja noortele suunatud meetmete tarbeks ning loodab, et see loob Euroopa noortele märkimisväärseid võimalusi; nõuab, et liikmesriikide riiklike taaste- ja vastupidavuskavade järelevalvesse ja hindamisse kaasataks sotsiaalpartnerid ja noorteorganisatsioonid; kutsub liikmesriike üles tagama, et õiglase ülemineku fond ja ESF+ toetaksid kohalikul tasandil integreeritud kavasid, et aidata eelkõige üleminekust mõjutatud kõige kaitsetumate rühmade oskuste täiendamist ja ümberõpet;

8. kutsub liikmesriike üles tagama, et taaste- ja vastupidavusrahastu meetmed, muud ELi programmid, nagu tugevdatud Euroopa noortegarantii ja Euroopa lastegarantii, ja riikide investeeringud ning meetmed oskuste, hariduse, koolituse ja tööturule integreerimise edendamiseks täiendaksid üksteist vastastikku kooskõlas liikmesriikide endi vajaduste ja konkreetsete tingimustega; kutsub komisjoni üles jätkama taasterahastu „NextGenerationEU“, taaste- ja vastupidavusrahastu ja ESF+ raames noorte prioriteetide jaoks tehtavate investeeringute ja kulutuste järelevalvet ja kaasama sellesse tihedalt Euroopa Parlamendi; tuletab meelde fondi InvestEU sotsiaalsete investeeringute ja oskuste vahendi kaudu pakutavat võimalust luua sotsiaalse mõjuga investeeringuid; võtab teadmiseks, et üha suuremat tähelepanu pööratakse noortele suunatud sotsiaalsete võlakirjade ja sotsiaalsete tulemuste põhiste lepingute kontseptsioonile ning samas kaasatakse nende väljatöötamisse ja rakendamisse ka erasektorit;

9. väljendab rahulolu selle üle, et järgmises ühises põllumajanduspoliitikas suurendatakse toetust noortele põllumajandustootjatele;

10. väljendab rahulolu tugevdatud noortegarantii laiendatud kohaldamisala üle, mis hõlmab 15–29-aastaste vanuserühma; tuletab meelde, et tugevdatud noortegarantii peaks tagama reaalsed töövõimalused, mitte kehva kvaliteediga praktikakohad või lõputu koolituse;

Noorte integreerimine tööturule

11. märgib murega, et noortegarantii ei ole oma eesmärke seni täielikult saavutanud, ning nõuab meetmete tugevdamist, sealhulgas ESF+ pakutavate võimaluste täielikku kasutamist, et edendada tööhõivet aktiivse tööturule integreerimise ja kestlike algtaseme töökohtade loomise kaudu, mis tagavad noortele sotsiaalkindlustuse ja õiglase töötasu; kutsub komisjoni üles nõudma, et liikmesriigid esitaksid ajakohastatud tugevdatud noortegarantii kavad ja võtaksid kasutusele selgete ja siduvate kvaliteedistandarditega raamistiku algatuste raames avanevatele pakkumistele, et soodustada noorte jaoks positiivseid ja kestlikke tulemusi ning edukat üleminekut tööturule; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ärgitama ettevõtteid tugevdatud noortegarantiis aktiivselt osalema; tuletab meelde, et ESF+ üks eesmärke on edendada tööturul sooliselt tasakaalustatud osalemist meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada muu hulgas võrdsed töötingimused, parem töö- ja eraelu tasakaal ning lapsehoiu, sealhulgas alushariduse kättesaadavus; tuletab veel meelde, et ESF+ peaks aitama tagada ka tervisliku ja hästi kohandatud töökeskkonna, et tulla toime terviseriskidega, mis on seotud muutuvate töövormidega, ja vananeva tööjõu vajadustega;

12. tuletab meelde, et partnerlused sidusrühmadega on tugevdatud noortegarantii üks põhielemente, kuid praegu puudub ELi tasandil ametlik organ või mehhanism nende osalemiseks noortegarantii kavade järelevalves ja rakendamises; kutsub komisjoni üles jälgima tugevdatud noortegarantii kavade rakendamist tööhõivekomitee kaudu ning andma tööhõivekomiteele korrapäraselt aru noortegarantii kavade rakendamise ja tulemuste kohta ning hoidma samal ajal kursis Euroopa Parlamenti; kutsub komisjoni üles looma töörühma tugevdatud noortegarantii rakendamiseks töörühma, millega kaasataks asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonna partnereid, noorteorganisatsioone ja sotsiaalpartnereid tööhõivekomitee töösse, et hõlbustada koordineerimist ja parimate tavade vahetamist ELi ja liikmesriikide ametiasutuste vahel, samuti kodanikuühiskonna partnerite ja noorteorganisatsioonidega, ning hindama korrapäraselt selle mõju ja esitama parandussoovitusi;

13. kutsub liikmesriike üles tagama, et avalikud tööturuasutused teeksid Euroopa tööturuasutuste võrgustiku kaudu koostööd kohalike omavalitsuste, haridussektori, noorteorganisatsioonide ja erasektoriga, et edendada kvaliteetset, stabiilset ja hästi tasustatud tööhõivet ning suurendada noorte vajadustele kohandatud toetust koolitusele, tööotsimisele ja nõustamisele, ning kutsub liikmesriike üles andma avalikele tööturuasutustele piisavalt vahendeid ja koolitust vaimse tervise säilitamiseks, hoolimata ebakindlast majanduskliimast ja seniks, kuni tööotsimisega seotud probleemid kestavad;

14. soovitab suurendada vaimse tervise kaitse süsteemide keskendumist tööhõivele, rõhutades eelkõige seda positiivset mõju, mida kvaliteetne töö võib vaimse tervise taastumisele avaldada;

15. kutsub liikmesriike üles hõlbustama tasustatud, kvaliteetse ja kaasava praktika ja õpipoisiõppe kättesaadavust noortele; nõuab järelevalvesüsteemide tugevdamist, et tagada noortele piisavad ja kvaliteetsed esimesed töökogemused, võimalused oskusi täiustada ning uusi kvalifikatsioone omandada; mõistab hukka tasustamata praktika, mis kujutab endast noorte töötajate ärakasutamist ja nende õiguste rikkumist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostöös Euroopa Parlamendiga ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides ettepaneku ühise õigusraamistiku kehtestamiseks, et tagada praktika ja õpipoisiõppe õiglane tasustamine, mis hoiaks ära ekspluateerivad tavad; mõistab hukka nulltunnilepingute kasutamise ning kutsub liikmesriike üles toetama tööandjaid, kes pakuvad praktika- ja õpipoisikohti puuetega noortele;

16. palub komisjonil läbi vaadata olemasolevad Euroopa vahendid, nagu praktika kvaliteediraamistik ning kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistik, ning lisada noortele tehtavate pakkumiste kvaliteedikriteeriumid, sealhulgas praktikantide õiglase tasustamise põhimõte, sotsiaalkaitse kättesaadavus, kestlik tööhõive ja sotsiaalsed õigused;

Tööjõu liikuvus ja tulevikuks vajalikud oskused

17. kutsub komisjoni üles tagama, et uus algatus ALMA aitaks noortel, eelkõige sellistel noortel, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noored) leida ajutist kvaliteetset töökogemust teises liikmesriigis; rõhutab, et ALMA programm peab vastama kvaliteedistandarditele, mis toetavad noorte töötajate õigusi, nagu inimväärne töötasu, head töötingimused ja sotsiaalkaitse kättesaadavus;

18. rõhutab, et digioskused on 21. sajandil noorte ja kõigi tööstusharude jaoks väga olulised, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma koostöös avaliku sektori asutuste ja eraettevõtjatega noorte jaoks alalise, sertifitseeritud ja tasuta pääsu väljatöötamist digioskuste ja -kirjaoskuse kursustele nii veebis kui ka väljaspool seda ja kõigis ELi keeltes; nõuab, et loodaks kohad mõttevahetusteks e-õppe ja e-õpetamise teemadel; nõuab, et EL ja liikmesriigid töötaksid välja rohkem selliseid programme nagu eTwinning ja Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm; märgib, et paljudes liikmesriikides tuleb ületada tõsised piirangud, mis pärsivad riistvara, seadmete, nõuetele vastavate koolitajate ja asjakohase digitaristu saamist; tuletab seetõttu meelde vajadust siduda pääs veebipõhistele kursustele tugevdatud algatustega, et tegeleda interneti ja digivahendite ebapiisava kättesaadavuse probleemiga, et kedagi ei jäetaks kõrvale, ning rõhutab, et kursused tuleks üles ehitada kergesti ligipääsetaval viisil, et vältida puuetega noorte kõrvalejätmist;

19. rõhutab, kui oluline on keskkonnahoidlike oskuste arendamine ja kvaliteetsed töövõimalused kliimaneutraalses, energiatõhusas ja ringmajanduses, eelkõige piirkondades, mida üleminek keskkonnahoidlikule majandusele kõige rohkem mõjutab, näiteks nendes, mis sõltuvad suurel määral põllumajandussektorist ning nendes, mis on haaratud kliimamuutuste vastasesse tegevusse, taastuvatest energiaallikatest energia tootmisse, CO 2 heite vähendamisse, energiatõhususe suurendamisse, jäätmekäitlusse ja veemajandusesse, õhukvaliteedi parandamisse ning elurikkuse taastamisse ja säilitamisse; kutsub tööandjaid üles tagama oma tööjõu täiend- ja/või ümberõppe ning parandama tõhusama õpipoisiõppe pakkumist kooskõlas kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistikuga;

20. kutsub komisjoni üles 2022. aastal sotsiaalmajanduse tegevuskavas välja pakkuma uusi vahendeid ja algatusi noorte ettevõtluse ja sotsiaalsete investeeringute arendamiseks;

21. peab taunitavaks, et puudub piisav seos ühelt poolt reformide ning haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute ning teiselt poolt meetmete vahel, millega tagatakse noorte, eelkõige NEET-noorte integreerimine tööturule; kutsub üles edendama noortele, noorsootöötajatele, koolitajatele ja spetsialistidele mõeldud paindlikke, kaasavaid, kättesaadavaid ja avatud õppevõimalusi individuaalsete õppekontode ja mikrokvalifikatsioonitunnistuste kaudu, sealhulgas mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise käigus omandatud oskuste ja pädevuste kaudu; rõhutab, et karjäärinõustamise tugevdamine juba varases eas ning õpilastele ja täiskasvanud õppijatele teabe ja nõustamise võrdse kättesaadavuse toetamine võib aidata noortel valida sobivaid haridus- ja kutseõppevõimalusi, mis viivad neile sobivate töövõimalusteni;

22. kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule: soodustada veelgi kutseõppe arendamist ning edendada paremini kaubandusalaseid oskusi, tegutsedes selle nimel, et hoida ära mitmes liikmesriigis levinud negatiivset suhtumist mitteformaalsesse haridusse, ning tõsta samal ajal kutseõppe atraktiivsust teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate, õppekavade, noorte kutsepädevuskeskuste, kohalike kogukondade kutseõppe eriökosüsteemide, duaalsete koolitussüsteemide ja praktikantide pikaajalise liikuvuse kaudu; tunnustab sellega seoses Euroopa kutsehariduse tipptaseme keskuste algatust, mille eesmärk on pakkuda kvaliteetseid kutseoskusi ja toetada ettevõtlust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma eraldi kutsehariduse ja -koolituse valdkonna ning Euroopa töökohapõhise õppija põhikirja; kordab, et praktika peaks olema haridusliku ja ametialase arengu osa ja seetõttu peaks sellel olema pedagoogiline mõõde; rõhutab, kui oluline on parandada oskuste ja kvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise mehhanisme, ning nõuab selliste tavade nagu põlvkondadevaheline solidaarsus ja mentorlus edendamist ja toetamist, et vähendada ebavõrdsust ja tagada noorte toetamine;

23. soovitab arvata kodanikuosalusega seotud tegevus tegevuste hulka, mida töökohad peavad töötajate, eriti noorte töötajate isiklikule ja ametialasele arengule kasulikuks;

24. rõhutab, et miinimumpalga kaitse on palgavaesuse vastu võitlemisel osutunud tõhusaks vahendiks; rõhutab, et mõnes liikmesriigis saavad noored töötajad praeguste erinevuste tõttu tegelikult seadusjärgsest miinimumpalgast väiksemat töötasu, mis põlistab struktuurset diskrimineerimist vanuse alusel; kutsub liikmesriike üles tagama tööturul noorte võrdse kohtlemise, sealhulgas seadusjärgse miinimumpalga, nagu nähakse ette direktiivi ettepanekus piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (COM(2020)0682);

25. rõhutab, et miinimumsissetuleku tagamise kavad ei ole noortele täielikult kättesaadavad ja noored on paljudes liikmesriikides nendest täielikult kõrvale jäetud vanusepõhiste kõlblikkuskriteeriumide tõttu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tulevases nõukogu soovituses miinimumsissetuleku kohta meetmeid, et hõlbustada nende kavade kättesaadavust noorte jaoks;

Võitlus noorte tõrjutuse vastu ja kadunud põlvkonna vältimine

26. kutsub komisjoni üles koostama soovituse, millega tagatakse, et praktikat, õpipoisiõpet ja töölesuunamist võetaks arvesse töökogemusena ning et sellest tulenevalt annaks see võimaluse saada sotsiaaltoetust; nõuab sotsiaaltoetuste saamiseks vajaliku minimaalse makseperioodi lühendamist; tunnustab komisjoni algatust luua kõrgetasemeline eksperdirühm, et uurida heaoluühiskonna tulevikku ja peamisi probleeme, millega noored sotsiaalkaitse saamisel kokku puutuvad;

27. kutsub komisjoni üles uurima võimalust ühendada olemasolevad Euroopa Noorteportaali, Europassi ja EURESe platvormid ühtsesse digikeskkonda, et pakkuda igale noorele eurooplasele teavet ja võimalusi koolituse, töökohtade, praktikakohtade, kutsehariduse ja -koolituse pakkumiste, rahalise abi, liikuvusprogrammide, ettevõtte asutamise alase nõustamise, mentorlusprogrammide, vabatahtliku tegevuse kavade, Euroopa kodakondsusega seotud õiguste, kultuuri kättesaadavuse jm kohta; soovitab, et ühtne platvorm koondaks mitmesuguste pakkumiste ja programmide rakendusi ning annaks viiteid kõigile võimalustele, mida EL pakub noortele eurooplastele vastavalt nende isiklikule olukorrale; tunnustab ühtsete kontaktpunktide loomist mitmes liikmesriigis ja toetab veebiväliste teenuste koondamist, mis on väga oluline toetusesaajateni jõudmiseks ning neile suuniste ja abi pakkumiseks, ning toetab nende loomist kõigis liikmesriikides ja eri linnades, et jõuda kõige kaitsetumate noorterühmadeni;

28. kutsub komisjoni üles tagama, et uus algatus ALMA aitaks noori, eelkõige NEET-noori oma koduriigis sotsiaalselt kaasata ja tööturule pääseda sellega, et nad saavad mõnes teises liikmesriigis kvaliteetse ajutise töö ja oskuste omandamise kogemuse vastavuses kvaliteedistandarditega, millega kaitstakse nende tööõigusi, nagu õiglane töötasu ja juurdepääs sotsiaalkaitsele; rõhutab, et väga oluline on noorte toetamine ja juhendamine enne programmis osalemist, selle ajal ja pärast seda; rõhutab, et ALMA peab aitama edendada kõigi osalejate, sealhulgas puuetega noorte või ebasoodsatest oludest pärit noorte tegelikku liikuvust ja kvaliteetsete oskuste arendamise programme, kutseõpet või tööhõivet ning see peab sisaldama kaasamisstrateegiat, mis on välja töötatud koos kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega, et tagada võrdsed võimalused, vältida diskrimineerimist ja kõrvaldada võimalikud tõkked, ning rõhutab, et ALMA ei tohi muutuda noorte jaoks ebakindlate töötingimuste loomise vahendiks; märgib, et koostöös era- ja avaliku sektori partneritega tuleks toetada riiklikke tööturuasutusi selle rakendamiseks ESF+ eelarverealt, arendades samal ajal koostoimet Euroopa haridusruumiga; nõuab, et komisjon tagaks lisaks programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse raames olemasolevatele võimalustele ALMA lisaväärtuse ning kindlustaks, et ESF+ raames jääksid virtuaalõpe ja -koostöö kombineerituks füüsilise liikuvusega; palub komisjonil hinnata, kas ALMA võiks võtta tugevdatud noortegarantii üheks liikuvuskomponendiks;

29. on seisukohal, et noorte heaolu eest vastutavad ühiselt nii avaliku kui ka erasektori osalejad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd Euroopa ja riiklike tööandjatega, et rakendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse soovitusi, et aidata vähemkaitstud noori ja lisada tulevastesse ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud algatustesse noori käsitlevad sätted;

30. tuletab meelde asjaolu, et noortel naistel on suurem töökohal diskrimineerimise oht ( 19 ) , mida süvendavad mitmene ebavõrdsus, töötus ning asjaolu, et nad on suurema tõenäosusega üksikvanemad või pikaajalised mitteametlikud hooldajad, mis jätab nad sageli tööturult kõrvale või võib nad jätta allapoole vaesuspiiri; palub nõukogul ja komisjonil kaaluda alates 2022. aastast noorte- ja tööhõivealgatustes soovituslike miinimumeesmärkide seadmist seoses toetus- ja kohandatud abiprogrammidega riskirühma kuuluvatele noortele naistele; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et lisada tööturule integreerimise meetmetele riiklikud lastegarantii tegevuskavad, mille eesmärk on riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toetada noori üksikvanemaid;

31. kordab, kui oluline on eriti ebasoodsas olukorras olevate noorte, sealhulgas puuetega noorte ja suurest perest pärit noorte jaoks inimväärse ja vastuvõetava hinnaga eluaseme ning individualiseeritud sotsiaalteenuste kättesaadavus; palub komisjonil teha liikmesriikidega koostööd noorteprogrammide raames, mis seavad esikohale eluaseme ja mida täiendavad tööhõive-, sotsiaal- ja tervishoiuteenused; rõhutab, kui olulised on era- ja avaliku sektori investeeringud noortele mõeldud sotsiaalsesse taristusse; tunnustab komisjoni algatatud kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi, selle lõppeesmärki kaotada 2030. aastaks kodutus ning selle võimalusi noorte jaoks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma meetmeid ja rakendama programme nende noorte jaoks, kes saavad 18-aastaseks ja on kodutuks jäämise ohus, eelkõige pidades silmas kaitsetumate rühmade, nagu LGBTIQ+ kogukonna liikmete kodutust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et tugevdatud noortegarantii aitaks võidelda noorte kodutuse vastu, mis paljudes ELi riikides kasvab;

32. kutsub komisjoni üles kõrvaldama peamised tõkked, mis takistavad noortel põllumajandustootjana tööd alustamast, nagu maa, rahastamise, teadmiste ja innovatsiooni kättesaamatus;

33. märgib murega, et tingimused halvenevad paljude noorte jaoks üldiselt ja eriti vähemkaitstud noorte jaoks, kes juba kannatavad pikaajalise töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, nagu noored romad, puuetega noored, noored LGBTIQ+ kogukonna liikmed ja noored migrandid, ning nõuab kooskõlastatud lähenemist neile sotsiaalse kaasatuse võimaluste loomisel ja pakkumisel tugevdatud noortegarantii, ESF+ ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames;

34. kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tagama kõigi noortele suunatud poliitikameetmete mittediskrimineerivuse, võttes arvesse noorte mitmekesisust kogu Euroopas ja nende ees seisvaid probleeme;

o

o o

35. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

(1) ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2) ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(3) ELT C 395, 29.9.2021, lk 101.

(4) ELT C 465, 17.11.2021, lk 82.

(5) ELT C 15, 12.1.2022, lk 184.

(6) ELT C 202, 28.5.2021, lk 31.

(7) ELT C 67, 8.2.2022, lk 90.

(8) ELT C 506, 15.12.2021, lk 94.

(9) ELT C 67, 8.2.2022, lk 186.

(10) ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(11) Moxon, D., Bacalso, C ja Șerban, A. M., Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, European Youth Forum, Brüssel, 2021.

(12) ELT C 456, 18.12.2018, lk 1.

(13) ELT C 372, 4.11.2020, lk 1.

(14) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0430.

(15) ELT C 465, 17.11.2021, lk 110.

(16) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0385.

(17) Majandusküsimuste ja konkurentsivõime peadirektoraat, European Economic Forecast – Autumn 2021 (Euroopa majandusprognoos – sügis 2021), Euroopa Komisjon, 2021.

(18) Eichhorst, W., Hinte H. ja Rinne, U., „IZA Policy Paper No. 65: Youth Unemployment in Europe: What to Do about It?“ (Noorte töötus Euroopas: mida selle leevendamiseks ette võtta?) Intereconomics, 2013, 48 (4), lk 230–235.

(19) Baptista, I., Marlier, E. jt, Social protection and inclusion policy responses to the COVID-19 crisis – An analysis of policies in 35 countries (Sotsiaalkaitse ja kaasamispoliitika vastus COVID-19 kriisile – 35 riigi poliitika analüüs), Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, Brüssel, 2021.