Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee otsus eespool nimetatud tähtaega pikendada võib olla mis tahes vormis. Kaaseesistujate otsused tehakse vastastikusel kokkuleppel (vt kaubandus- ja koostöölepingu 1. lisa artikli 1 lõige 2). Otsuse võib teha igal ajal, aga selleks et vältida koostöö ajutist katkemist, tuleks see teha enne 1. oktoobrit 2021.

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõikes 3 on sätestatud, et õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võib pikendada tähtaega, mille jooksul liikmesriigid võivad jätkata artiklites 530, 531 ja 534 osutatud andmete võrdlemist ning kokkulangevuse korral esitada täiendavaid kättesaadavaid isikuandmeid vastavalt siseriiklikule õigusele, sealhulgas õigusabi reeglitele, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 536. See tähtaeg lõpeb 30. septembril 2021, välja arvatud juhul, kui õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee otsustab seda pikendada maksimaalselt üheksa kuu võrra.

Erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes muu hulgas õigus teha järelevalvet kaubandus- ja koostöölepingu rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada lepingu nõuetekohane toimimine, abistada üldist partnerlusnõukogu tema ülesannete täitmisel ning võtta vastu otsuseid, sealhulgas muudatuste kohta, ja soovitusi kõikides küsimustes, mille puhul see on kõnealuse lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud.

Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee on loodud selleks, et tegelda küsimustega, mida käsitletakse kaubandus- ja koostöölepingu kolmandas osas „Õiguskaitse ja õigusalane koostöö kriminaalasjades“. Kaubandus- ja koostöölepinguga on asutatud mitu erikomiteed.

Ühendkuningriik ja liikmesriigid tegid koostööd DNA-profiilide ja sõrmejälgede automatiseeritud võrdlemisel ning kokkulangevuse korral isikuandmete esitamisel juba enne kaubandus- ja koostöölepingut. Et vältida lünki käimasolevas koostöös, on kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud, et kuni 30. septembrini 2021 võivad liikmesriigid esitada Ühendkuningriigile selliseid andmeid veel enne kaubandus- ja koostöölepingus nõutud hindamiste tulemuste selgumist. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võib seda vaheperioodi pikendada ühel korral kuni üheksa kuu võrra, st kuni 30. juunini 2022.

Hindamiskülastuse ja vajaduse korral katselise kasutamise tulemusena koostatud üldhindamisaruande alusel määrab liit kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 2 kohaselt ühe või mitu kuupäeva, millest alates liikmesriigid võivad selliseid andmeid kaubandus- ja koostöölepingu alusel Ühendkuningriigile esitada.

Et vältida käimasoleva DNA- ja sõrmejäljeandmete alase koostöö ajutist katkemist, on kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud, et kuni 30. septembrini 2021 võivad liikmesriigid esitada Ühendkuningriigile selliseid andmeid veel enne nende hindamiste tulemuste selgumist ning kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõikes 2 osutatud otsust. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võib seda vaheperioodi pikendada ühel korral kuni üheksa kuu võrra, st kuni 30. juunini 2022.

3.2.Vajadus nõukogu otsuse järele

Ühendkuningriigi hindamine kaubandus- ja koostöölepingu alusel on alles väga varases etapis. Liidu Prümi raamistiku alusel toimunud varasemad hindamismenetlused võtsid aega vähemalt kuus kuud. Seejärel on vaja lisaaega, et nõukogul oleks võimalik hindamisaruannet menetleda ja ametlikult otsustada, et selliseid andmeid võib vahetada. Seetõttu on väga ebatõenäoline, et see protsess viidaks lõpule septembriks 2021. See tähendab, et on olemas märkimisväärne risk, et alates 1. oktoobrist 2021 katkeb DNA- ja sõrmejäljeandmete alane koostöö ajutiselt. See põhjustaks liidu sisejulgeoleku jaoks konkreetseid riske. Kuna õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee saab seda vaheperioodi pikendada ainult üks kord, tehakse ettepanek pikendada seda maksimaalse aja ehk üheksa kuu võrra, st kuni 30. juunini 2022.

Samal ajal tuleb arvesse võtta, et liit on Ühendkuningriiki Prümi raamistiku alusel DNA-profiilide ja sõrmejäljeandmete vahetamise valdkonnas juba hinnanud. Nendest hindamistest saadik ei ole komisjonile teada ühtki Ühendkuningriigi võetud õigus- või regulatiivmeedet, mis mõjutaks kaubandus- ja koostöölepingu alusel käimas oleva hindamise tulemusi. Teisisõnu eeldab komisjon esmapilgul, et Ühendkuningriik kohaldab endiselt samu menetlusi ja tingimusi, nagu ta tegi juba siis, kui teda hinnati liidu Prümi raamistiku alusel 2018. aastal (DNA-profiilide alal) ja 2019. aastal (sõrmejäljeandmete alal).

Sellistel asjaoludel on sobiv määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees seoses selle tähtaja võimaliku pikendamisega kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõike 3 alusel, mille jooksul liikmesriigid võivad jätkata artiklites 530, 531 ja 534 osutatud andmete vahetamist Ühendkuningriigiga ning kokkulangevuse korral esitada täiendavaid kättesaadavaid isikuandmeid vastavalt siseriiklikule õigusele, sealhulgas õigusabi reeglitele, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 536.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 käsitleb otsuseid, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ alla kuuluvad aktid, millel on õiguslik toime kõnealuse organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õigusinstrumendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee on lepinguga – nimelt kaubandus- ja koostöölepinguga – loodud organ.

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõikes 3 on sätestatud, et õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võib pikendada tähtaega, mille jooksul liikmesriigid võivad jätkata artiklites 530, 531 ja 534 osutatud andmete vahetamist Ühendkuningriigiga ning kokkulangevuse korral esitada täiendavaid kättesaadavaid isikuandmeid, nagu on osutatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 536. Seetõttu kuulub liidu seisukoha kindlaksmääramine sellise otsuse suhtes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse.

Pikendamise õiguslikud tagajärjed langevad täielikult liidule, kes on kaubandus- ja koostöölepingu pool. See tähendab, et ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt on liidul selles küsimuses ainupädevus.

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 540 lõikes 3 osutatud tähtaja pikendamise otsus ei tähenda, et kaubandus- ja koostöölepingu raamistikku tuleks täiendada või muuta.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.