Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 34/11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Grebbestadostron“

ELi nr: PDO-SE-02819 — 30.11.2021

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Grebbestadostron“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud tähisega „Grebbestadostron“ tähistatakse loodusest korjatud söödavaid elusaustreid (Ostrea edulis).

Tootel „Grebbestadostron“ on järgmised omadused.

Füüsilised omadused

Kuju:

Tilgalaadne ringjas kuju, mis meenutab painutatud, kuid mitte kokkusurutud sõrmedega käepealset. Teine külg on sile. Ringsed, vormitud, lehvikuna hargnevad mustrijooned, mis saavad alguse austri veidi teravamast osast.

Suurus:

Läbimõõt: 7–15 cm

Kaal: 100–150 grammi

Organoleptilised omadused

Austrikarpide värvus:

Väljastpoolt: varieerub sõltuvalt sellest, kui sügaval austrid elavad. Valgusrohkes madalamas vees on austrid rohekas-valged. Sügavamas vees on värvitoon sügavam, lillakam.

Seestpoolt: lillakate toonidega pärlmuttervalge. Karbi servad on smaragdrohelistes toonides.

Austriliha värvus

Heledad liivatoonid (NCS[1] S2010-Y10R). Tumedamad Sienna pruuni toonid (NCS S6005-Y80R). Liha on kullakat ookrikarva ((NCS S3030-Y20R). Lihal on läige, mis meenutab läbipaistmatute meduuside oma.

Maitse:

soolvesi, mineraalid, merevetikad ja umami, veidi pähkline. Kauapüsiv täidlane umami ja mineraalsoola järelmaitse.

Lõhn:

värskele merele omane, mineraalid koos merevetikate ja värske kalaga.

Tekstuur:

tihke ja täidlane. Austri eri osades tekstuur erineb alates tihkest kuni üsna pehmeni.

Suus tekkiv tunne:

saab erilise elamuse, sest kogu auster süüakse tavaliselt elusalt ühe korraga. Austril on rikkalik ja täidlane, tugevasti merehõngu meenutav maitse.

Keemilised omadused (100 g austriliha kohta):

vesi: 80–83 g,

valgusisaldus: 9,3–9,9 g,

süsivesikud: 2–4 g,

soolasisaldus: 0,25–0,35 g,

rasvasisaldus: 2,0–2,4 g,

millest:

— küllastunud rasvhapped: 0,5–0,6 g,

— monoküllastumata rasvhapped: 0,2–0,3 g,

— polüküllastumata rasvhapped: 0,5–0,7 g, millest: — oomega-6: 0,05–0,09 g, — oomega-3: 0,50–0,65 g,

vitamiinid:

tiamiin: 0,10–0,15 mg,

riboflaviin: 0,15–0,20 mg,

niatsiin: 2,0–3,9 mg,

B6-vitamiin: 0,1–0,2 mg/100 g,

E-vitamiin: 0,9–1,1 mg,

mineraalained:

kaltsium: 80–90 mg,

fosfor: 140–160 mg,

raud: 5,5–6,5 mg,

magneesium: 25–30 mg,

kaalium: 110–130 mg,

tsink: 45–50 mg.

[1] NCR = Natural Color System (loomulik värvisüsteem).

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Austrid „Grebbestadostron“ elatuvad peamiselt mikrovetikatest suurusega 20–30 μm, kuid võivad süüa ka suuremaid osakesi, nagu zooplankton ja kalamari.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

---

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

---

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Austri „Grebbestadostron“ tootmispiirkond koosneb Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsetest saarestikest, st Bohusläni saarestiku osad, mis jäävad Luri, Tanumi, Fjällbacka ja Kville piirkonda. Merel on piirkonna välispiiriks lähtejoon. Tootmispiirkond hõlmab ranniku seda osa, mis asub 5 km raadiuses rannajoonest.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Grebbestadostron“ omadused tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust.

Toote eripära

„Grebbestadostron“ on söödav auster, mis kasvab Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsete saarestike looduslikel austripankadel. „Grebbestadostron“ kasvab aeglaselt, sest tootmispiirkonnas on vesi külm, suhteliselt toitainevaene ja vähese soolsusega. Austril kulub seadusjärgse vähima saagikoristussuuruseni jõudmiseks 3–5 aastat. Aeglane kasv mõjutab austri organoleptilisi omadusi.

Võrreldes piirkonnas elava kiiresti kasvava invasiivse Suure hiidaustriga (Magallana gigas) on aeglasti kasvaval austril „Grebbestadostron“ palju intensiivsem ja täidlasem maitse ning märgatavamad ja esile kerkivamad mineraalide ja umami maitsevarjundid. Tootel „Grebbestadostron“ on ka hoopis kauapüsivam ja intensiivsem järelmaitse. Liha on tihkem kui austril M. gigas, mistõttu on see ka hammustamisel sitkem.

Looduslikud tegurid:

Toote „Grebbestadostron“ omadused sõltuvad tootmispiirkonna looduslikest tingimustest.

„Grebbestadostron“ kuulub söödava austri (O. edulis) Rootsi populatsiooni. Populatsiooni suuruseks hinnatakse umbes 40 miljonit isendit. Tänu vahemaast tulenevale eraldatusele ning evolutsioonilisele kohanemisele muu hulgas vee temperatuuri ja soolsusega erineb austri O. edulis Rootsi populatsioon geneetliselt neist söödava austri populatsioonidest, kes elavad Atlandi ookeani lõunapoolsemates osades. Populatsiooni sees on siiski geneetilisi erinevusi vähem kui lõunapoolsemates populatsioonides.

Austri O. edulis Rootsi populatsiooni suhteliselt hea seisund tuleneb peamiselt sellest, et püügiõigused on eraomandis, korjamine on väikesemahuline ja vesi on vaba parasiitidest (M. mackini).

Tootmispiirkonnas on vesi suhteliselt külm (pinnavee keskmine temperatuur aastas on umbes 8–10 °C) ja soolasisaldus on väike (keskmiselt 2,7 %), mis tähendab, et toote „Grebbestadostron“ tootmiseks korjatud austrite elukoht on liigi levila piiridel.

Toote „Grebbestadostron“ tootmispiirkonnas mõjutab vete toitainetingimusi suuresti Läänemere pinnahoovus. Toitesoolade fosfor ja lämmastik sisaldus on väike (keskmiselt 0.8 μM ja 20 μM), mis piirab austrite põhitoidu ehk mikrovetikate kasvu.

Toote „Grebbestadostron“ tootmispiirkonna looduslikud olud (kaitset pakkuvad asukohad, sügavus, õiget liiki merepõhjad, õige kalle ja paiknemissuund) loovad austrite tootmiseks head tingimused.

Toote „Grebbestadostron“ tootmiseks korjatud austrid kasvavad poolkõvadel settepõhjadel, mis on kaldega kuni 45° ja kuni ligi 10 meetri sügavusel. Sügavamal on merepõhjad mudasemad. Sellistel põhjadel austrid hästi ei kasva. Samuti ei kasva nad hästi ka ida poole suunatud merepõhjadel.

Austripanki kaitsevad avamere lainete ja tuulte eest Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsete saarestike väljaspoolseimad saared.

Inimtegurid:

Austrikorjajate teadmised söödava austri elutalitlusest ja -tsüklist ning tootmispiirkonna vee- ja merepõhjatingimustest, aga ka austripopulatsiooni majandamine looduslikel austripankadel on väga tähtis nii toote „Grebbestadostron“ saadavuse kui ka kvaliteedi seisukohast.

Austrit „Grebbestadostron“ korjatakse ainulaadsel viisil, ettevaatlikult, mis aitab ka kaasa selle toote iseloomulikule kvaliteedile. Austreid võivad korjata vaid vees sumpavad kalurid võrkudega või kogenud sukeldujad käsitsi. Enamiku austreid korjavad sukeldujad käsitsi. Kuna sukeldujad ei häiri merepõhjal olevat materjali, mõjutab austrite „Grebbestadostron“ korjamine vähe austripankadele jäävaid austreid, kes filtreerivad tootmispiirkonna puhast ja selget vett.

Korjata tohib vaid 70 000 austrit „Grebbestadostron“ aastas, millega kantakse suurt hoolt söödava austri püsimajäämise ja seega toote „Grebbestadostron“ edasise säilimise eest. Austri „Grebbestadostron“ korjamisega seoses võtavad kalurid mitmesuguseid abinõusid tootmispiirkonna austripankade hooldamiseks.

Austrid, mis kasvavad üksteise peal suurtes kogumites, eraldatakse üksteisest ning jaotatakse suuremale alale laiali, et kõigil austritel oleks hea juurdepääs toitainetele ja seega paremad ellujäämisvõimalused. Väikesed austrid, mis kasvavad korjatud austrite „Grebbestadostron“ peal, eraldatakse käsitsi nende pealt maha, neid hoitakse ja need asetatakse austripankadele tagasi. Et mitte soodustada invasiivse Suure hiidaustri (Magallana gigas) levikut, eemaldatakse selle liigi väikesed isendid enne austrite austripankadele tagasipanemist.

Et liik O. edulis saaks paljuneda, ei korjata Austrit „Grebbestadostron“ söödava austri paljunemisperioodil juulis-augustis.

Tänu kalurite abinõudele ja hoolele austri „Grebbestadostron“ korjamisel suureneb söödava austri populatsioon tootmispiirkonnas tasapisi.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktbeskrivning_grebbestadostron_2022_03_31.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.