Komisjon inspekteerib liikmesriikide lennundusjulgestusega tegelevaid ametiasutusi (edaspidi „pädevad asutused“) ning piiratud arvu lennujaamu, lennuettevõtjaid ja üksusi, kes rakendavad lennundusjulgestusstandardeid. Pädevate asutuste inspekteerimise eesmärk on kontrollida, kas liikmesriikidel on Euroopa Liidu lennundusjulgestusalaste õigusaktide nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud vahendid, sealhulgas riiklik kvaliteedikontrolliprogramm, vajalikud volitused ja asjakohased ressursid. Lennujaamade inspekteerimise eesmärk on kontrollida, kas pädev asutus teostab piisavat järelevalvet lennundusjulgestusmeetmete tulemusliku rakendamise üle ning on suuteline võimalikke puudusi kiirelt välja selgitama ja kõrvaldama. Mõlemal juhul tuleb komisjoni inspektorite kindlaks tehtud puudused kõrvaldada ettenähtud aja jooksul; inspekteerimisaruanded esitatakse kõikidele liikmesriikidele.

Inspekteerimisel kasutatav metoodika on välja töötatud tihedas koostöös liikmesriikide lennundusjulgestusasutustega ja põhineb julgestusmeetmete tulemusliku rakendamise hindamisel. Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi julgeolekuüksus koostab lennujaamade ja lennulasti inspekteerimise nõuete ja korra ühetaoliseks tõlgendamiseks käsiraamatuid ning täiendab neid. Käsiraamatud sisaldavad ka üksikasjalikke nõuandeid ja suuniseid kõikide ELi õigusaktidega ette nähtud lennundusjulgestusmeetmete kohta. Peale selle sisaldavad need komisjoni inspekteerimiste korralduslikke ja praktilisi aspekte käsitlevaid üksikasju. Käsiraamatud kujutavad endast ELi salastatud teavet ning on kättesaadavad ainult komisjoni inspektoritele ja liikmesriikide pädevatele asutustele.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju) eesmärk on ennetada tsiviilõhusõidukite vastu suunatud ebaseaduslikke sekkumisi, et kaitsta inimesi ja kaupu.

2017. aasta andis taas põhjust muretsemiseks üleilmse ohu üle, mille põhjus on rikutud elektroonikaseadmetesse leidlikult peidetud improviseeritud lõhkeseadeldised (IED). Ameerika Ühendriikide ja Ühendkuningriigi valitsused keelasid ära kõikide mobiiltelefonidest suuremate elektroonikaseadmete kaasaskandmise teatavate Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide lennujaamadest väljuvate lennukite salongides. Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline pikaajaline tihe koostöö, mis põhineb asjakohaste lennundusjulgestusalaste meetmete vastastikusel tunnustamisel, võimaldas lahendada need probleemid sihtotstarbeliste meetmete abil nii, et kõnealuseid seadmeid ei olnud vaja keelustada üleilmselt, sealhulgas Euroopast väljuvatel lendudel.

Komisjoni korrapärastele inspekteerimistele lisanduv aruannete hindamine on vahend, mis aitab komisjonil tähelepanelikult jälgida rangete riiklike kvaliteedikontrollimeetmete rakendamist, et igas liikmesriigis esinevad puudused kiirelt välja selgitada ja kõrvaldada.

Komisjoni muudetud määruse (EL) nr 72/2010 artikli 13 kohaselt teeb komisjon tavaliselt teatava arvu järelinspekteerimisi. Järelinspekteerimine korraldatakse siis, kui esialgsel inspekteerimisel on tuvastatud mitu tõsist puudust, kuid lisaks sellele ka pisteliselt, et teha kindlaks, kas pädevatel asutustel on vajalik võimekus tuvastatud puuduse kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaja jooksul. 2017. aastal tehti neli järelinspekteerimist, mis andsid tunnistust sellest, et suurem osa kindlakstehtud puudustest oli nõuetekohaselt kõrvaldatud.

Suurem osa leitud puudustest tuleneb jätkuvalt inimteguriga seotud probleemidest. Puudused esinesid peamiselt selliste valdkondade praktilisel rakendamisel, kus õiguslikud nõuded on uued või kus neid on hiljuti oluliselt muudetud. Pädevad asutused, lennundussektori sidusrühmad ja komisjon peavad tegema jätkuvalt jõupingutusi eelkõige sätete puhul, mis on seotud juurdepääsu kontrolli ning töötajate ja käsipagasi läbivaatamisega. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha ka õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise valdkonnas. Nende probleemide lahendamiseks tuleks asjaomastes valdkondades tõhustada riiklikku kvaliteedikontrolli.

Enamik 2017. aastal leitud puudusi olid seotud riiklike kvaliteedikontrolliprogrammide rakendamisega. Raskusi esines selle tagamisel, et lennujaamad, lennuettevõtjad ja julgestuse eest vastutavad reguleeritud üksused uuendaksid ja säilitaksid julgestusprogramme komisjoni rakendusmääruste ja otsuste kohaselt. Lisaks ei teinud mõned liikmesriigid nõuetekohase sagedusega järelevalvet välismaiste lennuettevõtjate üle ega rakendanud täielikult mõningaid kõnealuse määrusega ette nähtud järelevalvemeetodeid. See tulenes peamiselt vahendite nappusest ja asjaomaste üksuste arvukuse kasvust. Enamik inspekteeritud liikmesriike olid siiski riikliku tsiviillennundusprogrammi ELi õigusaktidega ühtlustanud ning rakendasid enamasti julgestusalase koolitusega seotud nõudeid, kontrollisid lennujaamade julgestusmeetmeid piisavalt tihti ja tagasid kindlaks tehtud puuduste kõrvaldamise ettenähtud aja jooksul.

2010. aastast alates on komisjoni inspekteerimiste käigus kindlaks tehtud nõuete täitmise tase olnud ligikaudu 80 % (2010. aastal 80 %, 2011. aastal 80 %, 2012. aastal 83 %, 2013. aastal 80%; 2014. aastal 81 %, 2015. aastal 80 %, 2016. aastal 79 %, 2017. aastal 81%); suhteliselt stabiilne näitaja ei tähenda siiski, et liikmesriigid ei ole teinud suuremaid jõupingutusi – vastupidi, liikmesriikide jõupingutused lennundusjulgestuse valdkonnas on oluliselt suurenenud, kuna aastatega on ka nõudmised suurenenud, eelkõige sellistes valdkondades nagu lennukauba julgestus, vedelike ja geelide kontroll või lõhkeaine jälgede avastamine.

Komisjoni inspekteerimiste sagedus ja ulatus on kindlaks määratud strateegias, mille liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on välja töötanud järelevalve teostamiseks ELi lennundusjulgestusstandardite rakendamise üle. Selles võetakse arvesse iga liikmesriigi lennundussektori suurust, lennujaamatoimingute liiki esindavat valimit, lennundusjulgestuseeskirjade rakendamise standardit, komisjoni varasemate inspekteerimiste tulemusi, riikide kvaliteedikontrolli aastaaruannete hindamist, turvaintsidente (ebaseaduslikud sekkumised), ohutaset ning järelevalve sagedust mõjutavaid muid tegureid ja hindamisi.

2017. aasta aruannete hindamise tulemustest ilmnesid 2016. aastaga võrreldes märkimisväärsed edusammud korrapärase järelevalve, kohapeal oldud inimtööpäevade kontrollimise ja järelevalvetoimingute miinimumsageduse valdkonnas. Sellised valdkonnad, nagu kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks ja nende kordumise vältimiseks kohaldatavate järelevalvetoimingute ja täitemeetmete ulatus, tunduvad olevat hästi rakendatud, kuna enamik liikmesriike on suutnud säilitada varasematel aastatel saavutatud edu. Siiski näitasid aruanded, et liikmesriikidel on ikka veel raskusi mõne julgestusvaldkonna kontrollimisel, mis on nõutav kõnealuse määrusega.

Komisjon saatis igale liikmesriigile ametliku individuaalse tervikliku hinnangu, milles toodi esile puudused või nõrkused, ja palus liikmesriigil esitada asjakohased parandusmeetmed. Komisjon jälgib tähelepanelikult nende tegevuskavade rakendamist ning juhul kui liikmesriigid kinnitavad esiletoodud puuduste või nõrkuste olemasolu, kuid ei esita asjakohaseid parandusmeetmeid, algatab komisjon ametliku menetluse.

6.Kolmandate riikide lennujaamade hindamine

Aasta jooksul hinnati ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel Ameerika Ühendriikide transpordijulgestusameti (Transportation Security Administration) osalusel väljatöötatud koostöökorra raames üht Ameerika Ühendriikide lennujaama (Charlotte-Douglase rahvusvahelist lennujaama). Sellised hindamised toimuvad korrapäraselt ühekordse julgestuskontrolli kohaldamise raames ja kõnealune hindamine kinnitas, et Ameerika Ühendriikide julgestusmeetmete rakendamise tase on jätkuvalt kooskõlas ELi lennundusjulgestusalaste õigusaktide kohaselt rakendatavate meetmetega.

Võttes arvesse 2015. aasta Euroopa lennundusstrateegia põhimõtteid, töötas liikuvuse ja transpordi peadirektoraat koos Singapuri transpordiministeeriumiga intensiivselt selle nimel, et võtta ELi ja Singapuri vahel kasutusele ühekordne julgestuskontroll. Selleks et kindlaks teha, kas Singapuri Vabariigi lennundusjulgestusmeetmed on samaväärsed ELi õigusaktides sätestatud meetmetega, korraldati 2017. aasta oktoobris ELi inspekteerimismeeskonna kontrollkäik Changi lennujaama Singapuris. Ühekordse julgestuskontrolli ametlik vormistamine peaks toimuma 2018. aasta alguses.

7.Avatud toimikud, artikli 15 kohased juhtumid ja kohtumenetlused

Inspekteerimistoimikud jäävad avatuks seni, kuni komisjon on veendunud, et asjakohased parandusmeetmed on rakendatud. Toimiku sulgemiseks kuluv aeg sõltub seega asjaomase liikmesriigi koostöövalmidusest. Suleti 32 inspekteerimistoimikut (20 toimikut lennujaamade ja 12 pädevate asutuste inspekteerimise kohta). Aasta lõpuks jäid avatuks kümne pädeva asutuse ja 17 lennujaama inspekteerimistoimikud.

Kui lennujaamas julgestusmeetmete rakendamisel kindlaks tehtud puudusi peetakse nii tõsisteks, et need kujutavad märkimisväärset ohtu tsiviillennundusjulgestuse üldisele tasemele ELis, võtab komisjon määruse (EL) nr 72/2010 artikli 15 kohased meetmed. See tähendab, et kõiki teisi pädevaid asutusi teavitatakse olukorrast ning et kõnealusest lennujaamast väljuvate lendude puhul võidakse kaaluda kompenseerivate meetmete võtmist. 2017. aastal ei olnud vaja algatada mitte ühtegi artikli 15 kohast juhtumit.

Olenemata sellest, kas artiklit 15 kohaldatakse või mitte, võib komisjon eelkõige puuduste pikaaegse kõrvaldamata jätmise või nende kordumise puhul algatada rikkumismenetluse. 2017. aastal algatati rikkumismenetlus kahe liikmesriigi suhtes, keda süüdistati selles, et nad ei olnud piisavalt rakendanud riiklikku kvaliteedikontrolliprogrammi ega ametlikult vastu võtnud riikliku julgestuskontrolliprogrammi ja riikliku kvaliteedikontrolliprogrammi ülevaadatud versiooni.

TEINE OSA

Õigusaktid ja lisavahendid

1.Õigusaktid

Tsiviillennundus on endiselt terroristirühmituste jaoks atraktiivne sihtmärk ning sellest tuleneva ohu vähendamiseks on vaja tagada proportsionaalsete riskipõhiste kaitsemeetmete rakendamine. Seepärast kohandavad komisjon ja liikmesriigid pidevalt riskileevendusmeetmeid, et saavutada võimalikult kõrge julgestustase, vähendades samal ajal nii palju kui võimalik asjaomaste meetmete kahjulikku mõju lennutegevusele.



2017. aasta mais võttis komisjon vastu 12. mai 2017. aasta määruse (EL) 2017/815, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise ja lihtsustamisega. Mitteavalikud, teadmisvajaduse põhimõttel kättesaadavaks tehtavad julgestusalased sätted võeti kasutusele komisjoni 15. mai 2017. aasta rakendusotsusega C(2017)3030, millega muudetakse otsust C(2015)8005 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise ja lihtsustamisega.

Lisaks võttis komisjon vastu 17. mai 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/837, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2015/1998 (millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed) poola- ja rootsikeelset versiooni.

2.ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaas (UDSCS)

Kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaas on olnud ainus esmane õiguslik vahend, mida kokkuleppelised esindajad kasutavad alates 1. juunist 2010 teabe saamiseks, kui nad võtavad vastu saadetisi teistelt kokkuleppelistelt esindajatelt või tuntud saatjatelt. Alates 1. veebruarist 2012 on andmebaasi lisatud loetelu lennuettevõtjatest, kellel on lubatud kolmandate riikide lennujaamadest kaupa ja posti ELi tuua (ACC3). 2013. aastal laiendati andmebaasi õiguslikult nii, et see hõlmab ka liikmesriikide heakskiidetud ELi lennundusjulgestuse valideerijate loetelu. Selleks et andmebaasi rakendusala laienemist paremini kajastada, nimetati see ümber ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasiks. 2017. aasta lõpus sisaldas andmebaas 14 000 kirjet kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate, sõltumatute valideerijate, ACC3-staatusega lennuettevõtjate, kokkuleppeliste tarnijate ning kolmandate riikide kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate kohta. 2017. aastal oli jätkuvalt täidetud andmebaasi ettenähtud kättesaadavuse määr 99,5 %.

KOLMAS OSA

Katsed, uuringud ja uued algatused

1.Katsed