[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 27.7.2006 KOM(2006) 422 lõplik 2006/0141 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Euroopa Ühendusel ja Korea Vabariigil (edaspidi „Korea”)on sarnased teadustöö prioriteedid, nagu bioteadused ja -tehnoloogiad, infoühiskonna tehnoloogiad ja telekommunikatsioon, tööstus- ja materjalitehnoloogiad, säästev areng, taastuvenergiaallikad, satelliidid, maapinna kaugseire jne, ning mõlemad on ka rahvusvahelise katsetermotuumareaktori ITER liikmed. 2. Korea panustab teadusbaasi tugevdamisse ja investeerib igal aastal teadustegevusse ligikaudu 3% sisemajanduse kogutoodangust.[1] Seetõttu on Korea Euroopale teaduse ja tehnoloogia valdkonnas väga tähtis partner. 3. Arvestades teaduse ja tehnoloogia tähtsust Euroopa ning Korea majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, väljendasid mõlemad lepinguosalised soovi uuendada ja tõhustada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades: - 2003. aasta mais Brüsselis volinik Busquiniga toimunud kohtumisel väljendas Korea teadusminister Park Korea soovi pidada läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle, et arendada ning tugevdada teadus- ja tehnikaalast koostööd; - 2003. aasta oktoobris teatas Korea esindus Euroopa Liidu juures ametlikult komisjoni talitustele, et Korea soovib alustada läbirääkimisi teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle; - 7. märtsil 2005. aastal volitas nõukogu komisjoni pidama Koreaga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Korea vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu üle. Läbirääkimiste tulemusena sõlmiti juurdelisatud leping, mis parafeeriti 21. detsembril 2005. 4. Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist. 5. Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning see pikeneb vaikimisi, eeldusel, et seda soovitab iga järgmise viieaastase ajavahemiku eelviimasel aastal toimuva välise sõltumatu hindamise korraldaja. 6. Eespool nimetatud kaalutlusi silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu: - kiidaks Euroopa Ühenduse nimel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga otsuse lepingu allkirjastamise kohta heaks; - kiidaks otsuse Euroopa Ühenduse ja Korea vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta heaks . Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2] ning arvestades järgmist: (1) 7. märtsi 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi Korea Vabariigiga, et allkirjastada teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Ühenduse ning Korea Vabariigi vahel. (2) Komisjon pidas ühenduse nimel läbirääkimisi Korea Vabariigiga lepingu sõlmimise üle vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama teadus- ja tehnikakoostöö lepingu allkirjastamise läbirääkimisi) lisas esitatud suunistele. (3) Läbirääkimised lõppesid juurdelisatud lepingu sõlmimisega, mis parafeeriti 21. detsembril 2005. (4) Komisjoni läbirääkimiste tulemusena valminud leping tuleb allkirjastada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval. ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Ainus artikkel Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik või isikud, kellel on õigus Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja 2006/0141 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4] ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas nõukogu … otsusega …/…/EÜ allkirjastati leping ühenduse nimel …., tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. (2) Leping tuleks heaks kiita, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel tegutsedes lepingu artikli 12 lõikes 1 ette nähtud teate. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Ühendus (edaspidi „ühendus”) ja Korea Vabariigi valitsus (edaspidi „Korea”), edaspidi koos „lepinguosalised”; ARVESTADES, et ühendus ja Korea tegelevad teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamisega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest levikust ja nende positiivsest panusest kahepoolse ning rahvusvahelise koostöö edendamisse; SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnikakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahumeelse ja vastastikust kasu toova viljaka partnerluse loomise teel; NENTIDES, et selline koostöö ja koostöö tulemuste rakendamine aitab kaasa lepinguosaliste majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; ja SOOVIDES luua ametlik raamistik koostöömeetmete elluviimiseks, mis tugevdab lepinguosalistevahelist teadus- ja tehnikakoostööd, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1. Eesmärk ja põhimõtted 1. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad käesoleva lepingu kohast koostööd teadus- ja tehnikavaldkonnas rahumeelsel eesmärgil ning kooskõlas lepingu ja mõlema lepinguosalise õigus- ja haldusnormidega. 2. Lepingukohane koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel: 1. vastastikune ja võrdne panus ning kasu; 2. külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusprogrammidele, projektidele ja rajatistele; 3. koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine; 4. teadmistepõhise ühiskonna edendamine lepinguosaliste majandusliku ja sotsiaalse arengu heaks, ning 5. intellektuaalomandi õiguste kaitse käesoleva lepingu II lisa kohaselt. Artikkel 2. Mõisted Lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. otsene koostöö – lepinguosaliste vaheline koostöö; 2. kaudne koostöö – tegevus Korea ja ühenduse õigussubjektide vahel Korea õigussubjektide osalemise kaudu ühenduse raamprogrammis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 166 kohaselt (edaspidi „raamprogramm”) ja ühenduses asuvate õigussubjektide osalemine Korea uurimisprogrammides või -projektides, mis sarnanevad raamprogrammiga hõlmatud teadus- ja tehnikavaldkondade uurimisprogrammide või projektidega; 3. koostöö – hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd; 4. õigussubjekt – iga füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud tegevuskoha riigi õiguse või ühenduse õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ja õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. Artikkel 3. Koostöö 1. Lepingukohane otsene koostöö võib hõlmata: 6. mitmesuguseid kohtumisi, sealhulgas ekspertide kohtumisi, et arutada ja vahetada teavet teadus- ja tehnoloogiaalastel üldistel või eriteemadel ja määratleda teadusliku uurimis- ning arendustöö projektid ja programmid, mida viia ellu koostööpõhiselt; 7. tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigus- ja haldusnorme käsitleva teabe vahetust teadus- ja arendustöö vallas; 8. teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastusi ning vahetust üldistes ja eriküsimustes; 9. koostööprojektide ja -programmide rakendamist, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega, ja 10. muud tegevust teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mille kohta võtab asjaomase otsuse vastu artiklis 6 nimetatud ühiskomitee kooskõlas lepinguosaliste õigus- ja haldusnormidega. 2. Kaudse koostöö arendamise eesmärgil ja käesoleva lepingu lisade kohaselt võib iga õigussubjekt asukohaga Koreas või ühenduses osaleda teise lepinguosalise juhitud ja tema õigussubjektidele avatud uurimisprogrammides või projektides kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste õigus- ja haldusnormidega. Artikkel 4. Rakendusmenetlus 1. Lepinguosalised võivad sõlmida rakenduskokkuleppeid, mis sätestavad käesoleva lepingu kohase koostöö üksikasjad ja menetlused. 2. Kumbki lepinguosaline võib lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö rakendamise delegeerida eri institutsioonidele otseseks rakendamiseks või lepinguosaliste teadus- ja tehnikakoostöö toetamiseks. 3. Lepinguga hõlmatakse alates selle jõustumise kuupäevast teadus- ja tehnikakoostöö, mis ei põhine sellistel konkreetsetel lepingutel, mida lepinguosalised on soodustanud, arendanud ja hõlbustanud ning mis on varem alustatud ja käesoleva lepingu jõustumise ajaks lõpetamata. Artikkel 5. Koostöö tõhustamine 1. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et kooskõlastada käesoleva lepingu alusel koostööd tegevate õigussubjektidega kõik potentsiaalsed rajatised ja vahendid, et hõlbustada koostöös osalevate teadlaste tööd ja külastusi ning nimetatud koostöös kasutamiseks ettenähtud materjalide, andmete ja varustuse sissetoomist oma territooriumile ja sealt väljaviimist. 2. Lepinguosalised võivad vajaduse korral ja rahumeelsetel eesmärkidel lubada kõigi teiste sektorite, sealhulgas erasektori, teadlastel ja organisatsioonidel osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös. Artikkel 6. Ühiskomitee 1. Lepingus sätestatud koostöö koordineerimise ja hõlbustamise tagavad Korea poolt Korea teaduse ja tehnoloogia eest vastutavad ministeeriumid ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused (teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraat), kes tegutsevad rakendusasutustena. 2. Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil loovad rakendusasutused teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”). Ühiskomitee koosneb mõlema lepinguosalise ametlikest esindajatest ning seda juhivad ühiselt mõlema lepinguosalise esindajad. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra vastastikusel kokkuleppel. 3. Ühiskomitee ülesanded on: 11. arvamuste ning teabevahetus teadus- ja tehnikaküsimustes; 12. lepingukohase koostöö ja saavutuste läbivaatamine ning arutamine; 13. lepinguosalistele käesoleva lepingu rakendamiseks soovituste andmine, mis võib hõlmata koostöö määratlemist ja ettepanekuid ning selle rakendamise soodustamist; 14. aruandlus lepinguosalistele lepingu alusel tehtava koostöö seisu, saavutuste ja tõhususe kohta. Aruanne edastatakse kaubanduse ja koostöö raamlepingu alusel tegutsevale EÜ–Korea ühiskomiteele. 4. Ühiskomitee otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel. 5. Ühiskomitee koosolekutel osalejate reisi- ja majutuskulud katab nendega seotud lepinguosaline. Kõik muud koosolekute kulud katab võõrustav lepinguosaline. 6. Ühiskomitee tuleb kokku vaheldumisi Koreas ja ühenduses vastastikku kokkulepitud ajal, eelistatavalt kord aastas. Artikkel 7. Rahastamine 1. Käesoleva lepingu rakendamine sõltub rahalistest vahenditest ning mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigus- ja haldusnormidest. 2. Lepingukohase koostöö kulud kantakse vastastikusel kokkuleppel. 3. Kui ühe lepinguosalise teatavate koostöökavadega on ette nähtud teise lepinguosalise kavas osalejate rahaline toetamine, vabastatakse ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi, rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest kummagi lepinguosalise territooriumil kooskõlas abi, rahalise või muu toetuse andmise ajal kehtivate õigus- ja haldusnormidega. Artikkel 8. Teave ja intellektuaalomandi õigused 1. Omandiõigusega hõlmamata otsesest koostööst tulenevat teaduslikku ja tehnilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu üldises korras. 2. Intellektuaalomandi õigusi ja muid käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodavaid omandiõigusi käsitletakse kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga. Artikkel 9. Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse lepingus sätestatud tingimuste kohaselt ühelt poolt territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning teiselt poolt Korea territooriumil. See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil. Artikkel 10. Vaidluste lahendamine 1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste vahel või mis tahes liikmesriigi valitsuse ja Korea valitsuse vahel sõlmitud ja/või sõlmitavatest muudest koostöölepingutest tulenevaid õigusi ja kohustusi. 2. Kõik lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel. Artikkel 11. Lisad I (“Osalemise tingimused”) ja II (“Intellektuaalomandi õigused”) lisa moodustavad lepingu lahutamatu osa. Artikkel 12. Jõustumine ja lõpetamine 1. Käesolev leping jõustub diplomaatiliste nootide vahetamise kuupäeval, sellega teatavad lepinguosalised teineteisele lepingu jõustumiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpetamisest. 2. Leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning jääb seejärel kehtima, kui kumbki lepinguosaline ei avalda soovi lepingut lõpetada. 3. Esialgse viieaastase ajavahemiku lõppedes või mis tahes hilisemal ajahetkel võib lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult vähemalt kuus kuud ette. 4. Kumbki lepinguosaline võib iga viie aasta järel hinnata lepingus sätestatud tegevust ja lepingu mõju. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et hõlbustada teise lepinguosalise korraldatavat hindamist; hindamist korraldav lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist hindamise tulemustest. 5. Lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel diplomaatiliste nootide vahetamise kaudu. Kui lepinguosalised pole teisiti kokku leppinud, jõustuvad muudatused lõikes 1 nimetatud menetlust järgides. 6. Lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel lõpetamata, ega lepingu lisade kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi. SELLE KINNITUSEKS on Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. KOOSTATUD (koht) …………. 2005. aastal kahes eksemplaris korea, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed. EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: | KOREA VABARIIGI VALITSUSE NIMEL: | I LISA Euroopa Ühenduse ja Korea õigussubjektide osalemise tingimused Kui käesoleva lepingu raames sõlmib üks lepinguosaline teise lepinguosalise õigussubjektiga kaudse koostöö lepingu, annab teine lepinguosaline asjaomase taotluse korral mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mida on vaja või mis aitab esimesena mainitud lepinguosalisel sellist lepingut sujuvalt täita. 1. TINGIMUSED KOREA ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS ÜHENDUSE TEADUSUURINGUTE RAAMPROGRAMMI ( EDASPIDI „ RAAMPROGRAMM ” ) RAAMES TEHTAVAS KAUDSES KOOSTÖÖS a) Korea õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi raames toimuvas kaudses koostöös vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad Euroopa Ühenduse raamprogrammi rakendamiseks. b) Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, peab Korea õigussubjektide osalemine raamprogrammide raames tehtavas kaudses koostöös olema eeskirjadega kooskõlas. 2. TINGIMUSED EUROOPA ÜHENDUSE ÕIGUSSUBJEKTIDE OSALEMISEKS KOREA UURIMISPROGRAMMIDES JA -PROJEKTIDES a) Ühenduse õigussubjektid võivad osaleda Korea valitsuse rahastatavates uurimis- ja arendusprojektides või -programmides. b) Ühenduse õigussubjektid osalevad Korea uurimis- ja arendusprojektides või -programmides kooskõlas Korea asjaomaste õigus- ja haldusnormide ja nimetatud projektides või programmides osalemise eeskirjadega. II LISA Intellektuaalomandi õiguste jagamise põhimõtted 1. MÕISTE Käesoleva lepingu kohaldamisel on mõistel “intellektuaalomand” 14. juulil 1967. aastal Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni artiklis 2 määratletud tähendus. 2. otseses koostöös osalevate lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused a) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, siis kohaldatakse lepinguosaliste käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 kohase otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandi õiguste puhul, välja arvatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, järgmisi eeskirju: 1) intellektuaalomandi õigused kuuluvad täielikult intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt ja lepinguosaliste osa intellektuaalomandit loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, on intellektuaalomand nende ühisomandis; 2) lepinguosaline, kellele kuuluvad intellektuaalomandi õigused, tagab teisele lepinguosalisele juurdepääsuõigused igasuguse otsese koostöö tegemiseks. Sellised juurdepääsuõigused antakse kasutustasuta. b) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste autoriõiguste ja nendega seonduvate õiguste puhul järgmisi eeskirju: 1) kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevaid või sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes või muus vormis, sealhulgas videolintidel või tarkvarana, on teisel lepinguosalisel õigus saada kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, mitteainuõiguslik, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks; 2) kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad punkti b alapunkti 1 sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid teoseid, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. c) Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamisele mittekuuluva teabe puhul järgmisi eeskirju: 1) edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase otsese koostööga seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi; 2) teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsel eesmärgil; 3) avaldamisele mittekuuluvat teavet andva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib vastuvõttev lepinguosaline levitada nimetatud avaldamisele mittekuuluvat teavet laiemalt, kui on lubatud punkti c alapunktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigus- ja haldusnormidega lubatud ulatuses; 4) käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, kui nimetatud teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajal punkti c alapunkti 1 kohaselt teavitatud teabe konfidentsiaalsusest, 5) kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita artikli 2 punkti c piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed. 3. kaudses koostöös osalevate lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused a) Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides osaleva lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisaga, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooniga (Pariisi 24. juuli 1971. aasta leping), tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (Stockholmi 14. juuli 1967. aasta leping). b) Kumbki lepinguosaline tagab, et tema kohaldatavad õigus- ja haldusnormid näevad ühe lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad teise lepinguosalise juhitavates uurimis- ja arendusprogrammides, ette samasugused intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu teise lepinguosalise õigussubjektidele, kes osalevad samas kaudses koostöös. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS Komisjoni otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu heakskiitmise ja allakirjutamise kohta. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Eelkõige teadusuuringute peadirektoraadi, teadusuuringute ühiskeskuse, ettevõtluse ja tööstuse, infoühiskonna ja meedia ning transpordi ja energeetika peadirektoraatide poliitiline strateegia ja koordineerimine 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevuskulude read ja nendega seonduvad tehnilise ning haldusabi read (endised B.A read), sh järgmised rubriigid: lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (XX.01.05.03). 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju Esialgu viis aastat kuupäevast, millal lepinguosalised teatavad diplomaatiliste nootide vahetamisega teineteisele, et nad on lõpetanud riigisisesed menetlused lepingu jõustumiseks, mida vaikimisi pikendatakse vastavalt lepingu artiklile 12. 3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu ) Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik | xx01.05.03 | Mittekohustuslik | Liigendamata[5] | EI | EI | JAH | Nr 3 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | . | Kokku | Tegevuskulud[6] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 0 | Maksete assigneeringud | b | 0 | 0 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,015 | 0,.015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a + c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Maksete assigneeringud | b + c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0 | 0 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0 | 0 | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on nimetatud kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastamist kavatsetakse saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | Aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku | …………………… | f | Kulukohustuste assigneeringud(sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule ♦ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ♦ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ♦ Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n – 1 ] | Olukord pärast meetme rakendamist | Eelarverida | Tulud | 2006 | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | [n + 5][10] | 603.1 | a) Tulud absoluutväärtuses | 0 | b) Tulude muutus | ( | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalik arv ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2006 | Personal kokku | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave: 5.1. Lähi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Otsus võimaldab lepinguosalistel parandada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teaduse ja tehnika valdkondades. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist. Samuti on ettepanek kooskõlas ühenduse kaetavate halduskuludega, mis on mõeldud ELi ekspertide ja ametnike lähetusteks ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamiseks Euroopa Ühenduses ja Koreas. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Otsus peaks võimaldama saada Koreal ja Euroopa Ühendusel vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetust ning oskusteabe edastamist teadlaste, tootjate ja kodanike huvides. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[11] X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldaja on komisjon ♦ kaudselt, haldamine on delegeeritud: ♦ täitevasutustele ♦ finantsmääruse artiklis 185 osutatud ühenduste asutatud asutustele ♦ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ♦ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ♦ liikmesriikidega ♦ kolmandate riikidega ♦ Haldamine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvesüsteem Komisjoni talitused hindavad koostöölepingu raames pidevalt kõiki tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja Korea ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab: a) Tulemuslikkuse näitajaid – lähetuste ja koosolekute arv; – eri valdkondade arv, milles tehakse koostööd. b) Teabe kogumist Raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Korea annab lepingu kohaselt loodavale ühiskomiteele. c) Üldist hindamist Komisjon hindab kõnealuse osalemisega hõlmatud tegevusi enne esialgse viieaastase rakendusperioodi lõppu. 6.2. Hindamine Komisjon hindab kõnealuse koostööga hõlmatud tegevusi esialgse viieaastase rakendusperioodi lõpul. 6.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus Lepinguosalised hindavad lepingu täitmist lepingu artiklis 6 nimetatud teadus- ja tehnikakoostöö ühiskomitee kord aastas peetavatel koosolekutel. Lepingu pikendamise küsimust hindavad mõlemad lepinguosalised, kusjuures hindamine hõlmab sõltumatute ekspertide mõju-uuringut. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda, kas tehtud töö või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tegelikult tehti. Ühenduse finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kelle on heaks kiitnud auditeeritav lepinguosaline oma õigusaktide kohaselt. Ühendus on nimetatud valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise või rikkumise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96 ja 1073/99. Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid: - lepingu eraldi sätted, millega kaitsta EÜ finantshuve teostatud tööde kontrollimise kaudu; - pettustevastase võitluse valdkonna haldusinspektorite osalemine määruste nr 2185/96 ja 1073/99 kohaselt; - lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul musta nimekirja koostamine ja halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt, - asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt. Lisaks sellele korraldavad teadusuuringute peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste asjaolude kontrolliprogrammi. Kohalikku kontrolli korraldab Euroopa Kontrollikoda. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: EI KOHALDATA Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU | 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 | Ametnikud või ajutine personal[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0 | B*, C*/AST | Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] | 0 | Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] | 0 | KOKKU | 0 | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Lepingu haldamine hõlmab ELi ja Korea ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ♦ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ♦ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ♦ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldusasutuses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ♦ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[16] | Muu tehniline ja haldusabi | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | – sisene | – väline | Tehniline ja haldusabi kokku | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal EI kohaldata Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2006 | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 ja hiljem | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,050 | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[17] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud halduslikud kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | [1] Korea investeeringud uurimis-ja arendustegevusse (2002): 2,91% SKT-st, 15 miljardit eurot. [2] ELT C , , lk. . [3] ELT C , , lk. . [4] ELT C , , lk. . [5] Liigendamata assigneeringud. [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [7] Kulud jaotise xx artiklis xx 01 05. [8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [10] Vajaduse korral tuleb veerge lisada, näiteks kui meetme kestus ületab kuut aastat. [11] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis "Asjakohaste märkuste" all. [12] Punkti 5.3 kirjelduse kohaselt. [13] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [14] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [15] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [16] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [17] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.