EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 9.11.2011 
SEK(2011) 1321 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
2014.-2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta 
{KOM(2011) 707 lõplik} 
{SEK(2011) 1320 lõplik}  
 
ET 2   ET Vastutust piirav klausel:  
Käesoleva mõjuhindamisaruandega võtavad kohus tusi üksnes need komisjoni talitused, kes 
on osalenud selle ettevalmistamisel, ning käes olev tekst on koostatud selleks, et selle põhjal 
märkusi esitada, ega mõjuta komisjoni ühegi otsuse lõplikku vormi. 
 
ET 3   ET 1. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Tarbijakaitseprogramm aastale  2013 järgnevaks ajaks (eda spidi „programm”) toetab 
DG SANCO meetmete rakendamist tarbijaka itsepoliitikas alates aastast 2014. See 
lähtub praeguse (aastate 2007–2013) program mi kaudu saavutatud tulemustest. 
Uus programm toetab tulevast tarbijakaits epoliitikat, tuues ELi  kodanikud mõjukate 
tarbijatena ühtsel turul kesk sele kohale ja täiendades algatusi, mis keskenduvad 
pakkumise poolele. 
Praeguse ja tulevase programmi vahele on vaja teatavat järjepidevust vastavalt 
aastate 2007–2013 strateegia ja  programmi vahehindamis e tulemustele, milles 
rõhutatakse, et see poliitika on ELi tasandil a lles üsna uus ja et järjepidevus on mõju 
saavutamisel otsustava tähtsusega. 
Samal ajal on üha suurema tähtsuse omandanud uued ühiskondlikud probleemid, 
nagu näiteks otsuste tegemise suurem keerukus  (info üleküllus; liberaliseerimise järel 
on rohkem vastutust pandud tarb ijatele; keerukad tooted, teenused ja reklaam), 
vajadus minna üle jätkusuutlikumatele ta rbimismudelitele, võimalused ja ohud, mida 
toob endaga kaasa digiteerimise areng, sots iaalse tõrjutuse kasv ning haavatavamate 
tarbijate arvu kasv ja elanikkonna vananemine. 
Peamised probleemid, mida meetmete ra hastamine uue programmi alusel peab 
lahendama, on järgmised: 
i) Ohutus  
Liikmesriikidevahelised erinevused tooteohutuse õigusaktide täitmise tagamisel, 
potentsiaalselt ohtlike toodete esinemin e ühtsel turul ning tootmisahela 
üleilmastumisega seotud riskid tingi vad vajaduse, et asutused teeksid 
tulemuslikumalt koostööd, et takistada ohtlike toodete pääsu ühtsele turule ja tagada 
piisavad meetmed puhuks, kui sellised ohtlikud tooted siiski turule ilmuvad. On vaja 
uurida teenuste ohutuse valdkonnas algatuste väljatöötamise võimalusi. ELi tasandil 
puudub adekvaatne struktuur, mis tagaks ELi kaasrahastamise majanduslikult soodsaima ärakasutamise. 
ii) Tarbijate teavitamine ja harimine  
• Tarbijaturgude puudulik seire
 
Puuduvad usaldusväärsed ja kvaliteetsed andmed ning analüüsid ühtse turu 
toimimise kohta tarbijate seisukohalt;  
• tarbijakaitseorganisatsiooni de ebapiisav suutlikkus , sealhulgas ressursside ja 
ekspertteadmiste puudumine, eelkõige uutes liikmesriikides; 
• tarbijatele mõeldud läbipaistva, võrreldav a. usaldusväärse ja kasutajasõbraliku 
info puudumine, eriti piiriülestel juhtude l; nii tarbijate kui ka jaemüüjate 
kesised teadmised ja vähene arusaamine  olulisematest tarbijaõigustest ja 
tarbijakaitsemeetmetest; teadmatus sellest, kas ja kuivõrd nn „otseteed” 
 
ET 4   ET (näiteks hinnavõrdlussaidid) on usaldusväärsed, eriti digitaalsetes 
valdkondades; 
• praeguste ELi tarbijate harimise  töövahendite ebapii savus, eriti seoses 
digikeskkonnas toimuva arenguga. 
iii) Tarbijaõigused ja kaebuste lahendamine  
• tarbijaõiguste  ebapiisav kaitse, eelkõige piiriülestes olukordades; 
• vajadus integreerida  tarbijate huvid paremini ELi poliitikavaldkondadesse; 
• tarbijatel esinevad probl eemid kahjude hüvitamise  nõudmisel, eelkõige 
piiriüleste tehingute puhul. 
iv) Täitemeetmed  
• tarbijakaitse koostöövõrgu  (riiklike täitevasutuste võrgustiku) kõiki võimalusi 
ei kasutata ära; 
• tarbijate vähene teadlikkus ECC-Netist  (Euroopa tarbijakesk uste võrgustikust), 
vajadus suurendada selle tulemuslikkust; praeguse kaasfinantseerimismenetlusega kaasnev halduskoormus ja rahastamise vähene stabiilsus. 
v) Kokkuvõte: tarbijakaitseprogrammi alusel võetavate meetmete fookus  
Kuigi tarbijakaitsepoliitika abil lahendatavad probleemid on väga ulatuslikud ja 
mitmekesised, nagu eespool mainitud, tähenda b tarbijakaitseprogrammi suhtelisest 
väike maht, et meetmed, mida selle progr ammi alusel rahastatakse, tuleb suunata
 
konkreetsetesse valdkondadesse, kus ELi sekku mine saab midagi muuta ja anda 
lisaväärtust. 
Väljavalitud meetmevaldkondi on kolme liiki : 
1) Meetmed, mis vastavad aluslepi ngu ja ELi tarbijak aitse valdkonna 
olemasolevate õigusaktidega keht estatud õiguslikele kohustustele: 
• RAPEXi võrgu, täitevasutuste vahe lise tarbijakaitse koostöövõrgu ja 
kosmeetikatoodete andmebaaside hoolduse ja nõuetekohase toimimise rahastamine. 
2) Meetmed, mida nende üleeuroopalise is eloomu tõttu ei ole võetud või ei saa 
võtta riigi tasandil: 
• tarbijate abistamine piiriülestel juhtudel järgmisega: 
- Euroopa tarbijakeskuste võrgusti ku toimimise kaasrahastamine. 
Riiklikel asutustel või tarbijaorganis atsioonidel ei ole harilikult võimalik 
tarbijatele piiriülest es küsimustes nõu anda ega neid toetada; 
 
ET 5   ET - veebipõhise vaidluste lahendamise pl atvormi loomine ja käitamine, mis 
tegeleks ka piiriüleste juhtudega; 
• koostöö arendamine rahvusvaheliste part neritega, et tulla  toime mõjuga, 
mida tootmisahela üleilmastumi ne avaldab tooteohutusele;  
• ELi tasandi võrreldavate tarbijaturu-andmete koostamise toetamine, et 
kehtestada liikmesriikide vahel sihttasemeid ja saada sisendeid ELi 
tasandi poliitika kujundamiseks; 
• ELi tasandi tarbijahuvide esindatuse ta gamine, andes rahalist toetust ELi 
tasandi tarbijakaitseorganisatsioonidele. 
3) Meetmed, mis täiendavad riiklikul ta sandil võetud meetmeid ja suurendavad 
nende tõhusust: 
• tooteohutuse ja tarbijaõigus te kaitse valdkonna ühismeetmete 
(lauskontrollide) koordineerimin e ja kaasfinantseerimine; 
• toetus tarbijakaitsealas e teadlikkuse tõstmise kampaaniate läbiviimiseks 
koos liikmesriikide ja muude huvirühmadega ning töö vahendajatega, et 
aidata kaasa tarbijatele selge, läbipaistva ja usaldusväärse teabe andmisele; 
• toetus riiklike tarbijakaitseorganisa tsioonide väljaõppeks, mis oleks riigi 
tasandil ilma mastaabisäästuta palju kulukam; 
• platvormi pakkumine ta rbijate harimise valdkonnas kogemuste 
vahetamiseks ja hea tava jagamiseks.  
2. S
UBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE JA LISAVÄÄRTUS  
ELi meetmed põhinevad ELi toimimise lepingu artiklitel 169 ja 12.  
Programmist saavad toetust tarbijad, tarb ijakaitse eest vastutavad riigiasutused  ja 
tarbijaorganisatsioonid ni ng üldeesmärk on parandada tarbijate olukorda ELi 
kõikides osades. Programmist pakutak se toetust ELi ja riigi tasandi 
tarbijaorganisatsioonidele  ning liikmesriikides toote ohutuse ja õiguskaitse eest 
vastutavatele ametiasutustele. Faktilisel t toetab programm ka hea mainega ja 
innovatiivseid ettevõtteid , sest tulemuslik tarbijakaitsepoliitika toetab ühtse turu 
nõuetekohast toimimist. Samuti saavad majandustegevuses osalejad kasu võrdsest mänguruumist, mis põhineb selgetel r eeglitel ja paremini koordineeritud 
täitemeetmetel. Selles kontekstis aitab programm stimuleerida majanduskasvu. 
Programm toetab tulevase tarbijakaitsepol iitika eesmärke, mis puudutavad ühtse turu 
nõudluse poolt.
 
ET 6   ET  
i) Tooteohutus  
RAPEXi süsteemi käitamine on üks komisjoni kohustusi, mis tuleneb üldise 
tooteohutuse direktiivist (GPSD) ja m äärusest 765/2008. Ilma rahalise toetuseta ei 
võetaks ette tegevusi vajalikul tasandil ja vajaliku sa gedusega, et pa randada koostööd 
turuseire alal ja tagada tooteohutus e õigusaktide ühetaolisem kohaldamine. 
ELi tasandi meetmed ja GPSD võrgustiku kaudu tehtav koostöö annavad paremaid 
tulemusi kui rida liikmesriikide individuaalseid meetmeid, sest nad täidavad infolünki, sealhulgas kasutades teavet, mille  on kogunud teised riigid (nt Hiina), ning 
väldivad ühtsel turul arengut  erinevates suundades. Ettevõ tetele tõelis elt võrdsete 
tingimuste loomiseks on see hädavajalik. N ii menetletakse tarbekaupadest tingitud 
riske järjekindlalt ja pakut akse tarbijatele ELi kõikides osades kõrgetasemelist 
kaitset. 
ii) Tarbijate harimine ja informeerimine  
• Tarbijaturgude seire:
 et tuua tarbijate huvid ühtse l turul kesksemale kohale, on 
vaja paremaid andmeid ja tuleb ed asi arendada ühtse turu nõudluse poole 
seiret. Et oleks võimalik koostada üht se turu toimimise üldanalüüs ja 
kehtestada võrdlusalused, saab võrre ldavate andmete kogumine ja analüüs 
toimuda ainult ELi tasandil. Tarbijakaebus te liigitamise ja nendest teatamise 
ühtlustatud metoodika aitab seda eesmärki saavutada.  
Üldiselt on peavad andmed olema piisavalt usaldusväärsed ja representatiivsed, 
et neid saaks kasutada mitte ainult ELi, vaid ka riigi tasandil. Aruka 
õigusloome väljatöötamisel on praktiliseks abivahendiks ka poliitikavaldkonnaomase käitumise uurimine ja katsetamine. 
• Toetus tarbijaorganisatsioonidele:
 Toetus tarbijakaitseliikumise tugevale ja 
järjepidevale esindatusele ELi tasand il annab tugevdab tarbijate panust ELi 
poliitika kujundamisel, ELi instituts ioonides ja ELi tasandi dialoogis. 
Samuti tagatakse sellega uute liikmesriikide iseäranis nõrkade 
organisatsioonide otsene kaasamin e ja toetamine. Siseriiklike 
tarbijakaitseorganisatsiooni de suutlikkuse suurendamise meetmed („Capacity 
building”) täiendavad riiklikke algatu si, annavad mastaabisäästu, toetavad 
riigiüleste võrgustike väljakujunemist  osaliste vahel, kaasa arvatud 
juhendamise ja vastastiku se hindamise otstarbel. 
• Tarbijate harimine ja teavitamine 
ELi tarbijate teavitamise ja harimise algatused laiendavad tarbijate teadmisi ja 
suurendavad nende usaldust piiriüleste tehingute vastu, toetades seeläbi ühtse 
turu väljakujundamist. Nendega hõlbusta takse parimate tavade vahetamist 
liikmesriikide vahel ning aidatakse kaasa ühtse, sidusa ja usaldusväärse teabe- ja haridusallika loomisele ELi tasandil.
 
ET 7   ET  
iii) Tarbijaõigused ja kaebuste lahendamine  
• Tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse  kooskõlas ELi toimimise lepingu 
artikliga 169. 
• Tarbijate huvide integreerimine  on kohustus, mis tuleneb ELi toimimise 
lepingu artiklist 12. 
• Kaebuste lahendamine : olemasolevatest uuringutest  ilmneb vajadus suurendada 
tarbijate võimalusi kasutada kaebuste lahendamise mehhanisme. Selles kontekstis kaalub komisjon alternatiivse vaidluste lahendamise ja veebipõhise 
vaidluste lahendamise algatusi. 
Alternatiivne vaidluste lahendamine pa kub tarbijatele ja et tevõtetele odavat, 
kiiret ja kerget võimalust saada ELi kõikides osades oma kaebused 
kohtuväliselt lahendatud. Alternatiivse vaidluste lahendamise süsteemid, mis 
vastavad peamistele kvaliteedi põhimõt etele, saavad kättesaadavaks kõikide 
vaidluste puhuks ja nii on kõikidele tagatud võrdsed võimalused.  
Veebipõhise vaidluste lahendamise platvormi loomine võimaldab 
alternatiivsetel vaidluste lahendamise  süsteemidel lahendada kaupade või 
teenuste veebimüügiga seotud piiriüleseid  vaidlusi tulemusl ikumalt, sest kogu 
menetlus toimub veebi kaudu. Üleeuroopalise platvormi rahastamine võimaldab protsessi koordineerida
 ja annab mastaabisäästu ja koostoimet, mis 
mõlemad saavad tuleneda ainult ELi tasandi tegevusest. 
iv) Täitemeetmed  
• Komisjonile on tehtud ülesandeks tarbijakaitsealase koostöövõrgustiku  (riiklike 
täitevasutuste võrgustiku) juhtimine.  Tarbijakaitsealase koostöövõrgustiku 
määrus näeb ette ka ühis projekte, ühiseid täitemeetme id ja ametnike vahetust. 
Selleks on tulemuslik abivahend mitme liikmesriigi ühiste meetmete korraldamine, näiteks lauskontrollid, mi da kaasrahastatakse programmist ja 
liikmesriikide vahenditest. 
• ECC-Net
 (Euroopa tarbijakeskuste võrgustik),  mida kaasrahastavad komisjon 
ja liikmesriigid, kujutab endast ülee uroopalist võrgustikku, mis informeerib 
tarbijaid nende õigustest piiriülesel ostude tegemisel ja toetab neid, juhul kui midagi läheb valesti ja nad nõuavad teis es ELi liikmesriigis asuvalt ettevõtjalt 
kahjude hüvitamist. Riiklikud ta rbijakaitseorganisatsioonid  tarbijaid pi iriülestel 
juhtudel ei aita. Võrgustik hõlmab kõi ki liikmesriike ja seetõttu pakub 
tarbijatele toetust ja nende õiguste kaitset kõikjal ELis. 
3. P
OLIITILISED EESMÄRGID  
Programm peaks toetama tulevase tarbijapoliitika üldeesmärki  – tuua mõjukas tarbija 
ühtsel turul kesksele kohale . Euroopa tarbijapoliitikaga toet atakse ja täiendatakse riiklikku 
 
ET 8   ET poliitikat, püüdes tagada olukorda, kus Euroopa kodanikud saavad täielikult osa ühtse turu 
hüvedest ning et seejuures on nende o hutus ja majandushuvid korralikult kaitstud. 
Meetmetega toetatakse järgmist nelja erieesmärki : 
i) Ohutus : tugevdada ja suurendada tooteohut ust tõhusa turujärelevalve abil liidu 
kõikides osades; 
ii) teavitamine ja harimine : parandada tarbijate harimist ja  teavitamist ning suurendada 
nende teadlikkust oma õigustest, arendada välja  tarbijapoliitika tõe ndusbaas ja toetada 
tarbijaorganisatsioone; 
iii) õigused ja kaebuste lahendamine : tugevdada tarbijate õigusi , eelkõige regulatiivsete 
meetmete abil, ning parandada nende võimalust  kasutada kaebuste lahendamise mehhanisme, 
sealhulgas alternatiivset vaidluste lahendamist; 
iv) täitemeetmed : toetada tarb ijate õiguste jõustamist, tugevdades koostööd riiklike 
täitevasutuste vahel ja toetades tarbijaid nõuga. 
Nimetatud eesmärgid toetavad täielikult Eu roopa 2020. aasta strateeg iat majanduskasvu ja 
konkurentsivõime vallas. Neis on lõimitud Eu roopa 2020. aasta strateegias kajastatud 
konkreetsed probleemid: digitaalne tegevuskava  (tagatakse, et digiteerimise tulemusel 
tarbijate heaolu tõepoolest paraneb), jätkusuutlik majanduskasv  (liigutakse jätkusuutlikumate 
tarbimismudelite suunas), sotsiaalne kaasatus  (võetakse arvesse haavatavate tarbijate 
eriolukorda ja vananeva  elanikkonna vajadusi), arukas reguleerimine  (tarbijaturu järelevalve, 
et aidata koostada arukaid ja eesmärgistatud eeskirju). 
4. POLIITIKAVARIANDID  
Baasstsenaarium  
Baasstsenaarium vastab 4 erieesmärgi al usel tehtavate algatuste 1. variandile . Selle variandi 
puhul jätkatakse mõningate kohandustega  suuremat osa 2007.–2013. aasta programmi 
meetmetest. Mõne meetme ulatust vähendatakse oluliselt või lõpetatakse nende rakendamine, 
sest need ei ole enam asjakohased, sama s kui algatatakse mõningad uued, vähem 
ambitsioonikad meetmed (näiteks kaebuste la hendamiseks). See on kaetud eelarvega, mis on 
võrdne praeguse programmi eelarve ga või on sellest väiksem. 
2007.–2013. aasta programmi meetmetega sarnaste meetmete mõju muudavad või 
vähendavad järgmised ühiskondlikud muutused: t ootmisahela suurem üleilmastumine ja 
teenuste kasvav tähtsus ohutuse valdkonnas; otsustusprotsessi suurem keerukus; vajadus 
minna üle jätkusuutlikumatele tarbimismudelite le, haavatavamate ja vananevate tarbijate 
erivajadused; digiteerimise ar eng, netikaubandus ja vahendajad. 
Kuigi on raske teha ennustusi aastaks 2014 ja kaugemale, tuleb eeldada, et riikide 
ametiasutustes, mis tegelevad tarbijakaitse küsimustega, näiteks turgude järelevalve ja täitemeetmetega, on ressursside küsimus endiselt  pingeline. Tarbijaorg anisatsioone ähvardab 
oht, et riikide ametiasutustelt neile laekuv rahaline toetus vä heneb järsult, eelkõige uutes 
liikmesriikides. Majanduslikult ebakindlatel aega del püüavad tootjad kergemini läbi saada ja 
 
ET 9   ET võivad sagedamini võtta appi pettuse, ra hvas aga kipub ostma odavamaid kaupu ja võib 
petuskeemide ohvriks langeda. 
 
ET 10   ET  
Teised variandid:  
Kaaludes üldiselt programmi nelja eesmärgi al l nimetatud elemente, võib teised variandid 
kokku võtta järgmiselt: 
- Variant 0  tähendab absoluutselt minimaalsete meetmete rahastamist, lähtudes ELi 
toimimise lepingu ja ELi õigustikuga määr atud õiguslikest kohustu stest tarbijakaitse 
valdkonnas. 
- 2. variant  vastab ambitsioonikamale lähenemisviisile kooskõlas komisjoni 
prioriteetidega (Euroopa 2020. aasta  strateegia, ühtse turu akt) ja käimasoleva aruteluga 
tarbijapoliitika tuleviku üle1. Kõnealuse variandi puhul on aastaeelarve umbes 25 miljonit 
eurot. 
- 3. variandi  puhul on vaja praeguse programmi ga võrreldes suuremat eelarvet 
programmi mõnede täiendavate meetmete jaok s, nagu näiteks avaliku tarbekaupade ohutuse 
andmebaasi väljatöötamine, kaebuste lahendamine ja fondi loomine, millest toetatakse piiriüleste kaebuste lahendamise meetmete rahastamist. 
29. juuni 2011. aasta teatisega KOM (2011)500 eraldati aastate 2014–2020 
tarbijakaitseprogrammile 175 miljonit eurot (2011. aasta püsihindades). 
Seetõttu tuli 3. variant, mida algselt kaaluti, kõrvale jätta, sest see ei mahtunud selle eraldise 
piiresse. 
5. V
ARIANTIDE VÕRDLUS  
Programmi nelja eesmärgi alusel eelistatud variandi valikut on kokkuvõtlikult 
põhjendatud allpool. 
Variant 0, mis tähendaks, et säiliks minim aalne seadusega nõutav sekkumise tase ja 
lõpetataks mitu ELi tasandi meedet, vähendaks ELi toetust tarbijapoliitikale ja see oleks vastuolus ELi võetud kohustustega , mida on väljendatud eeskätt Euroopa 
2020. aasta strateegias ja ühtse turu aktis, aga ka praeguse tarbijakaitsestrateegia 
hindamise kokkuvõttes ja praeguses finantsp rogrammis. See ei suudaks tagada 
piisavat toetust tulevasele tarbijakaitsepoliitikale, mida praegu ette valmistatakse. 
Variant 1, mille eelarve oleks võrdne praeguse programmi eelarvega või sellest 
väiksem, ei võimaldaks rahuldavalt lahenda da probleeme, mis seisavad eelolevatel 
aastatel tarbijate ja  tarbijakaitsepolii tika kujundajate ees, kuid variant 3, mis 
tähendaks tarbijakaitse eelarve olulist suurendamist, ei pruugi olla realistlik ja samas 
tooks see kaasa märkimisväärsed lisakulud, mis ei oleks võrdeli sed neist tuleneva 
lisakasuga. 
                                                
 
1 Sellest võib kujuneda 2012. aastal avaldatav tarbijakaitse tegevuskava. 
 
ET 11   ET Variant 2 (mis vastab kõigi meetmete 2. variandile) oleks kul ude-tulude seisukohalt 
kõige parem. Selle puhul oleks aastaeelar ve umbes 25 miljonit eurot, mis on 
kooskõlas 29. juuni 2011. aas ta teatises KOM(2011)500 tarbijakaitseprogrammi 
jaoks ette nähtud eelarveeral disega. Samuti lahendab see probleeme, mida on leitud 
fondide haldamise alal: partnerlusle pinguid, mida praegu kasutatakse ELi 
tarbijaorganisatsioonide toetamiseks, või b kasutada ka Euroopa tarbijakeskuste 
kaasrahastamiseks; ELi tasandi koordi neerimisasutuse loomine ohutusega seotud 
turujärelevalveks peaks tooma kaasa ka  selle valdkonna rahastamisprotsessi 
sujuvamaks muutumise.  
Et vähendada halduskulusid, uuritakse võimalust kasutada igal võimalusel 
ühekordseid väljamakseid. 
Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti juhtkond aitab samuti kaasa 
rahastamisprotsessi juhtimise menetluste lihtsustamisele. 
Selle variandi alusel saab programmist  toetada Euroopa 2020. aasta strateegia 
eesmärke ja tulevast tarbijakaitsepolii tikat, keskendudes ohutusele, tarbijate 
teavitamisele ja harimisele, tarbijaõigustele ja kaebuste lahendamisele ning täitemeetmetele. 
6. S
EIRE JA HINDAMINE  
Programmis sätestatakse vahe- ja järelhindamine. 
Praeguse (2007.–2013. aasta) program mi järelhindamisest, mis peaks valmima enne 
2015. aasta lõppu, saab samuti kasulikku teavet järgmise programmi rakendamiseks. 
Programmi nelja erieesmärgi jaoks on kindlak s määratud rida näitajaid, mille põhjal 
jälgida programmi rakendamist: 
1. eesmärk. Ohutus: tugevdada ja suurendada tooteohutust tõhusa turu järelevalve abil liidu 
kõikides osades 
Näitaja  Allikas  Praegune olukord  Eesmärk  
RAPEXi teadete osakaal, sh vähemalt üks 
vastuteade (teistelt liikmesriikidelt)  RAPEX  2010. aastal 43 % (843 teadet)  7 aasta jooksul kasv 10% 
Vastuteadete ja teadete suhtarv (tõsiste riskide 
puhul)*  RAPEX  2010. aastal 107,5%  7 aasta jooksul kasv 15% 
* Üks teade võib põhjustada mitu teiste liikmesriikide asutuste vastuteadet.
 
ET 12   ET  
2. eesmärk. Teavitamine ja harimine: parandada  tarbijate harimist ja teavitamist ning 
suurendada nende teadlikkust oma õigustest, are ndada välja tarbijapo liitika tõendusbaas ja 
toetada tarbijaorganisatsioone 
Näitaja  Allikas  Praegune olukord  Eesmärk  
Kaebustega tegelevate asutuste arv, kes 
edastavad kaebusi Euroopa tarbijakaebuste 
registreerimise süsteemile (ECCRS)  ECCRS (European 
Consumer 
Complaints 
Registration system – Euroopa 
tarbijakaebuste 
registreerimise süsteem)
 ei kohaldata  7 aasta jooksul 60 % kaebusi menetlevatest 
asutustest  
Piiriüleste tehingute usaldamine: selliste tarbijate protsent, kes usaldavad internetis ostutehingut 
sooritades samaväärselt või rohkem teise ELi 
liikmesriigi müüjaid Tarbijate Eurobaromeeter 2010. aastal 37%  7 aasta jooksul 50 %  
 
3. eesmärk. Õigused ja kaebuste lahendamine : tugevdada tarbijate õigusi, eelkõige 
regulatiivsete meetmete abil, ning parandada ne nde võimalust kasutada kaebuste lahendamise 
mehhanisme, sealhulgas alternatiivset vaidluste lahendamist 
Näitaja  Allikas  Praegune olukord  Eesmärk  
Selliste piiriüleste juhtumite protsent, mille 
Euroopa tarbijakeskus on suunanud 
alternatiivsele vaidluste lahendamisele  Euroopa 
tarbijakeskuste 
iga-aastane raport 2010. aastal 9%  7 aasta jooksul 50 %  
Veebipõhise vaidluste lahe ndamise süsteemi (ODR) 
abil käsitletud juhtumite arv  ODRi andmebaas  2010. aastal saadeti Euroopa tarbijakeskustele 
seoses e-kaubanduse tehingutega 17 500 kaebust 
 7 aasta jooksul 38 500 
(+120 %)  
 
4. eesmärk. Täitemeetmed: toetada tarbijate  õiguste jõustamist, tugevdades koostööd 
riiklike täitevasutuste vahel ja toetades tarbijaid nõuga 
Näitaja  Allikas  Praegune olukord  Eesmärk  
Teabevoo ja koostöö tase tarbijakaitsealases 
koostöövõrgustikus: 
- tarbijakaitsealases koostöövõrgustikus osalevate 
ametiasutuste vahelist teabevahetust käsitlevate 
taotluste arv 
- täitemeetmete taotluste arv tarbijakaitsealases 
koostöövõrgustikus osalevate ametiasutuste vahel. 
- tarbijakaitsealases koostöövõrgustikus edastatud 
hoiatusteadete arv  Tarbijakaitsealase 
koostöövõrgustiku 
andmebaas  ajavahemiku 2007–2010 
keskmised aasta lõikes: 
- 129 - 142  - 63  
- 7 aasta jooksul kasv 40%  
- 7 aasta jooksul kasv 40%  - 7 aasta jooksul kasv 30% 
Euroopa tarbijakeskustes menetletud tarbijakontaktide 
arv Euroopa tarbijakeskuste 
aruanne 2010. aastal 71 000  7 aasta jooksul kasv 50%