ET EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON Brüssel 29.11.2004 SEK(2004) 1447 lõplik . Eelnõu EÜ-ISLANDI ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse lepingu protokolli nr 3, mis käsitleb mõiste

„päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise . - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu -

(komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1.1997. aastal loodi ühenduse, Bulgaaria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariigi, Slovakki Vabariigi, Rumeenia, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Islandi, Norra ja Šveitsi (kaasa arvatud Liechtenstein) vahel diagonaalse päritolu kumulatsiooni süsteem ja 1999. aastal laiendati seda Türgile. 2.Toledos 2002. aasta märtsis toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandusministrite kohtumisel lepiti kokku kõnealuse üle-euroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi laiendamises Vahemere piirkonna partneritele järelmeetmena 27. ja 28. novembril 1995. aastal vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga algatatud Barcelona protsessile. 3.Palermos 7. juulil 2003. aastal toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandusministrite kohtumisel kiitsid ministrid heaks päritolureeglite uue protokolli, mis võimaldab laiendada üle-euroopalist päritolu kumulatsiooni süsteemi Vahemeremaadele. Ministrid palusid asjaomastel partneritel võtta vajalikke meetmeid uue protokolli lisamiseks lepingutele. 4.Eelkõige tuleb ümber sõnastada kumulatsiooni käsitlevad artiklid, kuid kehtestada ka uued sätted päritolu tõendamise kohta, ühtlustada sätted tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keelu kohta, ühtlustada päritolustaatuseta materjalide protokollides kehtestatud töötlemistingimused päritolustaatuse saamiseks ning teha muudatused, mis muudaksid kõikide protokollide sätted ühesugusteks. 5.EÜ ja Taani Fääri saarte ühiskomitee 28. novembril 2003. aasta kohtumise tulemustest lähtuvalt tehakse ettepanek kaasata ka Fääri saared üle-euroopalise ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi. 6.Arvestades, et erinevused ühenduse ühelt poolt Türgile ja teiselt poolt teistele Euroopa kaubanduspartneritele antud tariifsete soodustuste vahel on kadunud, tehakse ettepanek lubada Türgist pärit põllumajandustoodetel osaleda üle-euroopalises ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsioonis. 7.Sellest lähtuvalt peab ühendus üle-euroopalise- ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni kehtestamiseks asendama järgmiste riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutele lisatud päritolureeglite protokollid: Bulgaaria, Rumeenia, Island, Norra, Šveits, Fääri saared, Türgi, Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Süüria, Tuneesia, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsus, samuti Euroopa Majanduspiirkonna Lepingule lisatud päritolureeglite protokollid. Süüria puhul lisatakse üle-euroopalise ja Vahemere piirkonna päritolureeglite protokoll Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingule, mille üle käivad läbirääkimised. 8.Seepärast palutakse nõukogul võtta vastu ühenduse seisukoht päritolu kumulatsiooni süsteemi Vahemere piirkonna partneritele laiendamise kohta ja esitada see igas asjaomases lepingus sätestatud institutsioonile. Alžeeria puhul tehakse ettepanek lükata ühenduse seisukoha esitamine EL-Alžeeria assotsiatsiooninõukogule edasi kuni 22. aprillil 2002. aastal Valencias allkirjastatud Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu kaubandust käsitlevate sätete jõustumiseni.

Kooskõlas Euroopa Liidu avaldusega 17. ja 18. detsembril 2003. aastal toimunud EL-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu neljanda kohtumise puhuks tuleks ühenduse seisukoht esitada EL-Iisraeli assotsiatsiooninõukogule alles pärast EL-Iisraeli kahepoolsete päritolureeglite küsimuste lahendamist. Eelnõu EÜ-ISLANDI ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse lepingu protokolli nr 3, mis käsitleb mõiste

„päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise ÜHISKOMITEE, võttes arvesse 22. juulil 1972 Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse ning Islandi Vabariigi vahelist lepingut, edaspidi „leping“, eriti selle protokolli nr 3 artiklit 38, ning arvestades järgmist: (1)Lepingu kehtiva protokolliga nähakse ühenduse ning Islandi, Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveitsi (sealhulgas Liechtenstein) vahel ette päritolu kumulatsioon. (2)Kaubanduse arendamiseks ja piirkondliku integratsiooni edendamiseks on soovitatav kumulatsioonisüsteemi laiendada, et oleks võimalik kasutada materjale, mis pärinevad ühendusest, Bulgaariast, Rumeeniast, Islandist, Norrast, Šveitsist (sealhulgas Liechtenstein), Fääri saartelt, Türgist või muudest riikidest, mis osalevad Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerluses vastavalt 27. ja 28. novembril 1995 Euroopa ja Vahemere piirkonna konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsioonile. (3)Et rakendada laiendatud kumulatsioonisüsteemi üksnes nõutud tingimused täitnud riikide vahel ning vältimaks tollimaksudest kõrvalehoidmist, tuleb kehtestada uued sätted päritolu tõendamise kohta. (4)Käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeval vedamisel või ladustatud kaupade suhtes tuleks kehtestada üleminekusätted, mis võimaldavad nende suhtes kohaldada laiendatud kumulatsioonisüsteemi. (5)Teksti eri keeleversioonides ja nende vahel esinevate ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi. (6)Seepärast on lepingu nõuetekohaseks täitmiseks ning kasutajate ja tolli tegevuse hõlbustamiseks asjakohane inkorporeerida kõik kõnealused sätted protokolli uude teksti, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokoll nr 3, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesolevale otsusele lisatud tekstiga ja asjaomaste ühisdeklaratsioonidega. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Seda kohaldatakse selle vastuvõtmisele järgneva kuu esimesest päevast. Brüssel, […]

Ühiskomitee nimel eesistuja LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1.Legal basis Article 133 of the Treaty 2.Title of the measure Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement. 3.Objective To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands. 4.Financial implications As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications. PROTOKOLL NR 3 MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED”



MÄÄRATLUSE JA



HALDUSKOOSTÖÖ VIISIDE KOHTA SISUKORD I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldnõuded Artikkel 3 Kumulatsioon ühenduses Artikkel 4 Kumulatsioon Islandis

Artikkel 5 Täielikult saadud või toodetud tooted Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Artikkel 10 Komplektid Artikkel 11 Kõrvalised tegurid III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte Artikkel 13 Otsevedu Artikkel 14 Näitused IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 15 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 16 Üldnõuded Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kord Artikkel 18 Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi väljaandmine Artikkel 20 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel Artikkel 21 Arvestuslik eraldamine

Artikkel 22 Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostamise tingimused Artikkel 23 Heakskiidetud eksportija Artikkel 24 Päritolutõendi kehtivus Artikkel 25 Päritolutõendi esitamine Artikkel 26 Importimine osasaadetistena Artikkel 27 Päritolutõendist vabastamine Artikkel 28 Tõendavad dokumendid Artikkel 29 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 32 Vastastikune abi Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll Artikkel 34 Vaidluste lahendamine Artikkel 35 Karistused Artikkel 36 Vabatsoonid VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artikkel 37 Protokolli kohaldamine Artikkel 38 Eritingimused VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 39 Protokolli muudatused Artikkel 40 Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta Lisade loetelu I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II lisa: Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse IIIa lisa: Liikumissertifikaadi EUR.1 näidised ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotlemine IIIb lisa: Liikumissertifikaadi EUR-MED näidised ja liikumissertifikaadi EUR-MED taotlemine IVa lisa: Arvedeklaratsiooni tekst IVb lisa: EUR-MED arvedeklaratsiooni tekst Ühisdeklaratsioonid Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta I JAOTIS



ÜLDSÄTTED Artikkel 1



Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a)valmistamine – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; b)materjal – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud; c)toode – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; d)kaup – nii materjalid kui ka tooted; e)tolliväärtus – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f)tehasehind – hind, mida makstakse ühenduses või Islandis tehases asuva toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel, et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel; g)materjalide väärtus – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Islandis; h)päritolustaatusega materjalide väärtus – selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis; i)lisandväärtus – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Islandis; j)grupid ja rubriigid – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (käesolevas protokollis edaspidi “harmoneeritud süsteem” või “HS”) moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid); k)klassifitseerimine – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki; l)kaubasaadetis – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; m)territooriumid – hõlmab ka territoriaalvesi. II JAOTIS



MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS Artikkel 2



Üldnõuded 1.Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks: a)täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses; b)ühenduses saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses; c)Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevad tooted Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses. 2.Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Islandist pärinevateks toodeteks: a)täielikult Islandis saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses; b)Islandis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Islandis saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Islandis piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses; c)Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevad tooted Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses. Artikkel 3



Kumulatsioon ühenduses 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bulgaariast, Šveitsist (sh Liechtensteinist), Islandist, Norrast, Rumeeniast, Türgist või ühendusest pärit materjale, tingimusel, et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need tooted on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil põhineva Euroopa-Vahemere partnerluse osalisriigist, välja arvatud Türgist, tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 3.Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 või 2 osutatud riigist pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 4.Lõikes 1 või 2 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse. 5.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)päritolustaatuse saamisega seotud riikide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut; b)materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel; ning c)teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Islandis sealse korra kohaselt. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast. Ühendus esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu Islandile üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid. Artikkel 4



Kumulatsioon Islandis 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bulgaariast, Šveitsist (sh Liechtensteinist), Islandist, Norrast, Rumeeniast, Türgist või ühendusest pärit materjale, tingimusel, et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid Islandist pärinevaks, kui need tooted on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil põhineva Euroopa-Vahemere partnerluse osalisriigist, välja arvatud Türgist, tingimusel et Islandis tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 3.Kui Islandis tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Islandist pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 või 2 osutatud riigist pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate Islandis valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 4.Lõikes 1 või 2 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi Islandis tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse. 5.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)päritolustaatuse saamisega seotud riikide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut; b)materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel; ning c)teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Islandis sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast. Island esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu ühendusele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid. Artikkel 5



Täielikult saadud või toodetud tooted 1.Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühenduses või Islandis saadud või toodetud toodetena: a)nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b)seal koristatud taimekasvatussaadused; c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d)seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e)sealt saadud jahi- ja kalasaak; f)merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ühenduse ja Islandi territoriaalvett nende laevade poolt püütud saadused; g)nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h)seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks; i)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j)väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus; k)kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest. 2.Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid “nende laevad” ja “nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes: a)mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või Islandis; b)mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või Islandi lipu all; c)millest vähemalt 50% kuulub ühenduse liikmesriikide või Islandi kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või Islandi kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele; d)mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või Islandi kodanikud;

ning e)mille laevaperest vähemalt 75% on ühenduse liikmesriikide või Islandi kodanikud. Artikkel 6



Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1.Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud. Nendes tingimustes on märgitud tööd või töötlemistoimingud, mida tuleb teha kõikide lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega ning mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 2.Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loendis ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui: a)nende koguväärtus ei ületa 10% toote tehasehinnast; b)käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks. Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 3.Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 7 sätetest ei tulene teisiti. Artikkel 7



Ebapiisav töö või töötlus 1.Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte: a)toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; b)pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine; c)pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine; d)tekstiilesemete triikimine ja pressimine; e)lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f)teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine; g)suhkru toonimine ja tükkipressimine; h)puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i)teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j)tuulamine, sõelumine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine; (sealhulgas kaupade komplekteerimine); k)lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; l)märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile; m)ühte või mitut sorti toodete segamine; n)toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine; o)kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos; p)loomade tapmine. 2.Selle kindlakstegemisel, kas tootega tehtud töö või töötlus tuleb lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, tuleb kõiki ühenduses või Islandis konkreetse tootega tehtud toiminguid arvestada üheskoos. Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik 1.Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel. Sellest tulenevalt: a)kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b)kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi. 2.Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks. Artikkel 9



Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. Artikkel 10



Komplektid Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolustaatuseta toodete väärtus on alla 15% komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11



Kõrvalised tegurid Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu: a)elektrienergia ja kütus; b)sisseseade ja varustus; c)masinad ja tööriistad; d)kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu. III JAOTIS



TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 12



Territoriaalsuse põhimõte 1.Kui artikli 2 lõike 1 punktis c, artiklites 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ühenduses või Islandis pidevalt täidetud. 2.Kui artiklites 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui ühendusest või Islandist mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et: a)tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi; ning b)need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks. 3.Ühendusest või Islandist eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool ühendust või Islandit toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui: a)kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud ühenduses või Islandis või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikumad; ning 4.b)tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i)reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel; ning ii)käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Islandit tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10% selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

5.Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või Islandit toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Islandit tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast. 6.Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab “kogulisandväärtus” kõiki väljaspool ühendust ja Islandit tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust. 7.Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi. 8.Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 9.Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või Islandit toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt. Artikkel 13



Otsevedu 1.Lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ja Islandi vahel või muude artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide territooriumide kaudu, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute. Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ja Islandi. 2.Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades: a)üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi; või b)transiidiriigi tolli tõendi: i)milles on täpne toodete kirjeldus; ii)kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid; ning iii)mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis; või c)nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid. Artikkel 14



Näitused 1.Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklites 3 ja 4 osutatud riikide, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või Islandisse importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et: a)eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Islandist näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud; b)kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses või Islandis asuvale isikule;

c)tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti; ning d)alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2.Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta. 3.Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük. IV JAOTIS



TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 15



Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld 1.a)Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida kasutatakse ühendusest, Islandist või mõnest teisest artiklites 3 ja 4 nimetatud riigist pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata ühenduses ega Islandis mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist. b) Harmoneeritud süsteemi gruppi 3 ning rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate toodete suhtes, mis on ühendusest pärinevad tooted artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses ja mille kohta on V jaotise sätete kohaselt välja antud või koostatud päritolutõend, ei kohaldata ühenduses mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist. 2.Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida ühendus või Island kohaldab valmistamiseks kasutatavate materjalide ning lõike 1 punktiga b hõlmatud toodete suhtes, kui otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist kohaldatakse juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks. 3.Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolli nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud. 4.Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 9 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 10 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta. 5.Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista põllumajandustoodete eksportimisel käesoleva lepingu sätete kohase eksporditoetuste süsteemi kohaldamist. V JAOTIS



PÄRITOLUTÕEND Artikkel 16



Üldnõuded 1.Ühendusest pärinevate toodete importimisel Islandisse ja Islandist pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse lepingu sätteid, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest: a)liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud IIIa lisas; b)liikumissertifikaat EUR-MED, mille näidis on esitatud IIIb lisas; c)artikli 22 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida (edaspidi „arvedeklaratsioon“ või „EUR-MED arvedeklaratsioon“); arvedeklaratsioonide tekst on esitatud IVa ja IVb lisas. 2.Olenemata lõikest 1 saavad käesolevas protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 27 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel ilma eespool nimetatud dokumente esitamata.

Artikkel 17



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kord 1.Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. 2.Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud IIIa ja IIIb lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada. 3.Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 4.Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, annab ühenduse liikmesriigi või Islandi toll välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 järgmistel juhtudel: 5.kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest või Islandist või mõnest artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 nimetatud riigist, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele; 6.kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks mõnest artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artiklites 3 ja 4 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED arvedeklaratsioon; 7.Ühenduse liikmesriigi või Islandi toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR-MED, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Islandist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele ja: -kui on kohaldatud kumulatsiooni materjalidega, mis pärinevad artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riikidest, või -kui tooteid võib kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, et valmistada tooteid ekspordiks mõnda artikli 3 lõikes 2 või artikli 4 lõikes 2 nimetatud riiki, või -kui tooteid võib reeksportida sihtriigist mõnda artikli 3 lõikes 2 või artikli 4 lõikes 2 nimetatud riiki. 8.Kaupade liikumissertifikaadi EUR-MED lahtrisse 7 tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest märgetest: -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'CUMULATION APPLIED WITH ……'(riigi nimi/riikide nimed) -kui päritolustaatus on omandatud ilma ühest või mitmest artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata: 'NO CUMULATION APPLIED' 9.Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja andnud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta tagab ka lõikes 2 osutatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada. 10.Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11. 11.Toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud. Artikkel 18



Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED

1.Olenemata artikli 17 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui: a)seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu; või b)tollile on tõendatud, et kaupade liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED on välja antud, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud. 2.Olenemata artikli 17 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR-MED välja anda pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted, millele on eksportimise ajal välja antud kaupade liikumissertifikaat EUR.1, on eksporditud, kui tollile on tõendatud, et artikli 17 lõikes 5 osutatud tingimused on täidetud. 3.Lõigete 1 ja 2 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED hõlmatud kaupade ekspordikoha ja kuupäeva ning taotluse põhjused. 4.Toll võib kaupade liikumissertifikaadi EUR. 1 või EUR-MED tagasiulatuvalt välja anda ainult pärast seda, kui ta on kontrollinud, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad vastavates dokumentides sisalduvate andmetega. 5.Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 või EUR-MED tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: 'ISSUED RETROSPECTIVELY' Lõiget 2 rakendades tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadile EUR-MED tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: 'ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no ……….[väljaandmiskuupäev ja koht]' 6.Lõikes 5 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 7. Artikkel 19



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi väljaandmine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi välja andnud tolliasutuselt selle valduses olevate ekspordidokumentide põhjal duplikaati. 2.Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: 'DUPLICATE' 3.Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi lahtrisse 7. 4.Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast. Artikkel 20



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel



Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või Islandi tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED, et saata kõik tooted või osa neist mujale ühendusse või Islandisse.

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED asendussertifikaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted suunatakse. Artikkel 21



Arvestuslik eraldamine 1.Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib toll asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit. 2.Selle meetodiga peab olema võimalik tagada, et saadud või toodetud tooteid, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks, on teatava vaatlusperioodi jooksul sama suur hulk, kui oleks saadud kaubavarude füüsilisel eraldamisel. 3.Toll võib anda sellise loa vastavalt kohaseks peetud tingimustele. 4.Selle meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud. 5.Isik, kes sellist hõlbustamist kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud. 6.Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta igal ajal, kui hõlbustamist kasutav isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust. Artikkel 22



Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostamise tingimused 1.Artikli 16 lõike 1 punktis c nimetatud arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni võib koostada: a)artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportija või b)iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6000 eurot. 2.Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib arvedeklaratsiooni koostada järgmistel juhtudel: -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest või Islandist või mõnest artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 nimetatud riigist, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele; -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks mõnest artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artiklites 3 ja 4 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED arvedeklaratsioon; 3.EUR-MED arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks ühendusest, Islandist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele ning: -kui on kohaldatud kumulatsiooni materjalidega, mis pärinevad artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud riikidest, või -kui tooteid võib kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, et valmistada tooteid ekspordiks mõnda artikli 3 lõikes 2 või artikli 4 lõikes 2 nimetatud riiki, või -kui tooteid võib reeksportida sihtriigist mõnda artikli 3 lõikes 2 või artikli 4 lõikes 2 nimetatud riiki.

4.EUR-MED arvedeklaratsiooni tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest märgetest: -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'CUMULATION APPLIED WITH ……'(riigi nimi/riikide nimed) -kui päritolustaatus on omandatud ilma ühest või mitmest artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata: 'NO CUMULATION APPLIED' 5.Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 6.Eksportija koostab arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IVa või IVb lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. 7.Arvedeklaratsioonile ja EUR-MED arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 23 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et ta võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud. 8.Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimise ajal või pärast eksportimist, tingimusel, et see esitatakse impordiriigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist. Artikkel 23



Heakskiidetud eksportija 1.Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi “heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa koostada ise arvedeklaratsioone või EUR-MED arvedeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tollile esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ette nähtud nõuete täitmise kontrollimiseks. 2.Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. 3.Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile. 4.Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab. 5.Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti. Artikkel 24



Päritolutõendi kehtivus 1.Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile. 2.Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. 3.Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 25



Päritolutõendi esitamine

Päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. Artikkel 26



Importimine osasaadetistena Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel. Artikkel 27



Päritolutõendist vabastamine 1.Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel. 2.Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. 3.Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1200 eurot. Artikkel 28



Tõendavad dokumendid Artikli 17 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 53 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED või arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada ühendusest, Islandist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevateks toodeteks, et need vastavad muudele käesoleva protokolli tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised: a)otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises; b)dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või Islandis, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt; c)dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse ühenduses või Islandis ja mis on välja antud või koostatud ühenduses või Islandis, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt; d)kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või EUR-MED või arvedeklaratsioonid või EUR-MED arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud ühenduses või Islandis käesoleva protokolli kohaselt või mõnes muus artiklis 3 või 4 nimetatud riigis käesolevas protokollis esitatud reeglitega identsete päritolureeglite kohaselt; e)piisavad tõendid artikli 12 kohaselt väljaspool ühendust või Islandit toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud. Artikkel 29



Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 17 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat. 2.Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 22 lõikes 5 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat. 3.Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, säilitab artikli 17 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat. 4.Impordiriigi toll säilitab talle esitatud kaupade liikumissertifikaate EUR.1 ja EUR-MED ning arvedeklaratsioone ja EUR-MED arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat. Artikkel 30



Lahknevused ja vormistusvead

1.Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele. 2.Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust. Artikkel 31



Eurodes väljendatud summad 1.Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 22 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide, Islandi ning artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide omavääringus. 2.Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt fikseeritud summadele. 3.Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele. 4.Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5% võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15% suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks. 5.Ühiskomitee vaatab ühenduse või Islandi taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub ühiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. VI JAOTIS



HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 32



Vastastikune abi 1.Ühenduse liikmesriikide ja Islandi tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmisel, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide, arvedeklaratsioonide, EUR-MED arvedeklaratsioonide ja tarnija deklaratsioonide kontrollimise eest. 2.Et tagada käesoleva protokolli õige kohaldamine, aitavad ühendus ja Islandi üksteisel pädevate tolliasutuste kaudu kontrollida liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED, arvedeklaratsioonide ja EUR-MED arvedeklaratsioonide ning tarnija deklaratsioonide ehtsust ja nendes dokumentides esitatud andmete õigsust. Artikkel 33



Päritolutõendite õigsuse kontroll 1.Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises. 2.Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral uurimise põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks. 3.Kontrolli teostab ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. 4.Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud. 5.Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada ühendusest, Islandist või mõnest muust artiklis 3 või 4 nimetatud riigist pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele. 6.Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul kontrollitaotluse esitamise kuupäevast arvates või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Artikkel 34



Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 33 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrolli tegemise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele. Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt. Artikkel 35



Karistused Karistus määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi. Artikkel 36



Vabatsoonid 1.Ühendus ja Island võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida veo ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks. 2.Kui ühendusest või Islandist pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõike 1 sätetest eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga. VII JAOTIS



CEUTA JA MELILLA Artikkel 37



Protokolli kohaldamine 1.Artiklis 2 kasutatav mõiste “ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat. 2.Ceutasse või Melillasse imporditavate Islandist pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Island kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse ühendusest ja mis pärinevad ühendusest. 3.Lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärinevate toodete suhtes kohaldatakse käesolevat protokolli mutatis mutandis, kui artiklis 38 sätestatud eritingimustest ei tulene teisiti. Artikkel 38



Eritingimused 1.Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 13 sätete kohaselt, loetakse: (1) Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks: a)täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b)Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses; või ii)nimetatud tooted pärinevad Islandist või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum.

(2) Islandist pärinevateks toodeteks: a)täielikult Islandis saadud või toodetud tooteid; b)Islandis saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses; või ii)nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või ühendusest, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum. 2.Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina. 3.Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab “Island” ja “Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 4 või arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile nende päritolustaatus. 4.Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas. VIII JAOTIS



LÕPPSÄTTED Artikkel 39



Protokolli muudatused Ühiskomitee võib otsustada käesoleva protokolli sätete muutmise üle. Artikkel 40



Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta Lepingu sätteid võib kohaldada kaupade suhtes, mis vastavad käesoleva protokolli sätetele ja on protokolli jõustumispäeval kas teel või on ajutiselt ladustatud ühenduses või Islandis tollilaos või vabatsoonis, kui impordiriigi tollile esitatakse nelja kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates kaupade liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED, mille on tagantjärele välja andnud ekspordiriigi toll, ja dokumendid, millest nähtub, et kaupu on veetud artikli 13 sätete kohaselt otse. I LISA SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA Märkus 1: Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele nad peavad vastama, et neid saaks käsitleda piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses. Märkus 2: 2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selles süsteemis asjakohase rubriigi või grupi puhul kasutatav kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees “ex“, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning seetõttu on teises veerus kaupa kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki. 2.3. Kui loetelus on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel. 2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit. Märkus 3: 3.1. Käesoleva protokolli artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases. Näide: Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40% tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast “muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”. Kui see eelvormitud teras on ühenduses sepistatud päritolustaatuseta valandist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loetelu rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. 3.2. Loetelu reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3.3. Ilma, et see piiraks märkuse 3.2. kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest“, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muud rubriiki ... kuuluvad materjalid“ või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, seal hulgas tootega sama rubriiki kuuluvatest teistest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loetelu teises veerus toodud kirjelduse alla. 3.4. Kui loetelu reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide: Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muuhulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat. 3.5. Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.) Näide: Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. Näide: Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis.

3.6. Kui loetelu reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4: 4.1. Loetelus kasutatud termin “looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmetele, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 4.2. Termin “looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi, rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. 4.3. Loetelus kasutatud terminitega “tekstiilimass”, “keemilised materjalid” ja “paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. 4.4. Loetelus kasutatud termin “keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. Märkus 5: 5.1. Kui loetelus esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10% kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3. ja 5.4.) 5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: - siid, - vill, - loomakarv, - loomavill, - hobusejõhv, - puuvill, - paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, - lina, - kanep, - džuut ja muud niintekstiilkiud,

- sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, - kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, - sünteesfilamentkiud, - tehisfilamentkiud, - elektrit juhtivad filamentkiud, - polüpropüleenstaapelkiud, - polüesterstaapelkiud, - polüamiidstaapelkiud, - polüakrüülnitriilstaapelkiud, - polüimiidstaapelkiud, - polütetrafluoroetüleenstaapelkiud, - polüfenüleensulfiidstaapelkiud, - polüvinüülkloriidstaapelkiud, - muud sünteesstaapelkiud, - viskoosstaapelkiud, - muud tehisstaapelkiud, - mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, - mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, - rubriiki 5605 kuuluvad kaubad (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, - muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted.

Näide: Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10% lõnga massist. Näide: Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10% riide massist. Näide: Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide: Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode. 5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad “mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20%. 5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad “kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust“, on piirmäär sellise riba kohta 30%. Märkus 6: 6.1. Kui loetelus on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loetelu kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8% toote tehasehinnast. 6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. Näide: Kui loetelu reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili. 6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. Märkus 7: 7.1. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised: (a) vaakumdestilleerimine; (b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

(c) krakkimine; (d) reformeerimine; (e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; (f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; (g) polümeerimine; (h) alküülimine; (i) isomeerimine. 7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised: (a) vaakumdestilleerimine; (b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (c) krakkimine; (d) reformeerimine; (e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; (f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; (g) polümeerimine; (h) alküülimine; (ij) isomeerimine; (k) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate kaupade väävlisisaldus vähemalt 85% (ASTM D 1266-59 T meetod); (l) üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine; (m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250° C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

(n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel, et kaubast destilleerub 300°C juures vähem kui 30% (mahu järgi, kaasa arvatud kaod) ASTM D 86 meetodi järgi; (o) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega; (p) üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a. vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75% massist), õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. 7.3. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. II LISA LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loetelus nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu teisi osi.



HS-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandiga või lõhna- ja maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, - kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega, ja - kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 5 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sorteerimine ja sirgestamine Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, juured jms; lõikelilled ja lõikeroheline Tootmine, milles: - kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja - kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast Grupp 7 Söödavad köögiviljad ning juured ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud (1) (2) (3) või (4) Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja - kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohvikestad ja koored; kohvisisaldusega kohviasendajad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0910 Vürtsisegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teraviljad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklised; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad on täielikult saadud või toodetud ex 1106 Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar ja muud taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: - modifitseeritud taimeliimid ja paksendajad Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest - muud Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast. Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1501 Searasv ja rasvkude (sh seapekk) ning kodulinnurasv ja rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: - kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid - muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv - kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: - tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1504 materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: - tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1506 materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: - soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal - tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, taasesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid muul viisil töötlemata Tootmine, milles: - kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja - kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. 1517 Margariin; toidusegud või tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja - kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine: - gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või - mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 1701 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- ja värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: - keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest - muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega ex 1703 Suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel saadud melass, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1704 Kakaosisalduseta suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad) Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 massi%, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 massi%, arvestatuna täiesti rasvavabalt: - linnaseekstrakt Tootmine grupi 10 teraviljast. - muud Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: - mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad 20% või vähem Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud - mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad üle 20% Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja - kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, - mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms, kakaoga või kakaota; armulaualeib, ravimikapslid, oblaadid, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid. ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest vm taimeosadest; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ex 2001 jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, millest tärklis moodustab vähemalt 5 massi% ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2006 Köögi- ja puuvili, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad suhkrus säilitatuna (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 2007 Kuumtöötlemisel saadud keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex 2008 - suhkru- või piirituselisandita pähklid Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60% toote tehasehinnast - maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal - muud, välja arvatud puuvili ja pähklid, mis on valmistatud muul viisil kui aurutamise või vees keetmise teel, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 2009 Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning nendel toodetel või kohvil, teel või matel põhinevad tooted; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja - mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud 2103 Kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: - kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; maitseainesegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada - sinepipulber ja valmissinep Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 2104 Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvad töödeldud või konserveeritud köögiviljad 2106 Mujal nimetamata toiduained Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud 2202 Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast, ja - mille puhul kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega 2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80% mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5% mahust 2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80% mahust; kanged alkohoolsed joogid, liköörid jm alkohoolsed joogid Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5% mahust ex grupp 23 Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2301 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kaladest, vähilaadsetest, molluskitest vm veeselgrootutest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega, mis ületab 40 massi% Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud ex 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 massi% Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid on täielikult saadud või toodetud 2309 Loomasöödana kasutatavad tooted: Tootmine, mille puhul: - kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim on päritolustaatusega, ja - kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 2402 Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massi% on päritolustaatusega ex 2403 Suitsetamistubakas Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massi% on päritolustaatusega ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2504 Süsinikuga rikastatud puhastatud ja jahvatatud looduslik kristalliline grafiit Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhastamine ja jahvatamine ex 2515 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõikamine saagimise teel vm viisil ex 2516 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine saagimise teel vm viisil ex 2518 Kaltsineeritud dolomiit Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada. ex 2520 Stomatoloogiline kips Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2524 Looduslikud asbestikiud Tootmine rikastatud asbestist ex 2525 Vilgupulber Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine ex 2530 Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex grupp 27 Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mäevahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2707 Kõrgtemperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlide sarnased õlid, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65% destilleerub temperatuuril 250 °C (sh petrooleetri ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex 2709 Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid Bituminoossete materjalide utmine 2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata tooted, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 massi% naftaõlisid või bituminoossetest materjalidest saadud õlisid; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne parafiin, toorparafiin, osokeriit, ligniitvaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil vm menetluste abil saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2713 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2714 Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2715 Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, mineraaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituumenisegud (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen) Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20% toote tehasehinnast Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40% toote tehasehinnast ex 2805 Mischmetall Tootmine elektrolüüsi või termilise töötlemise abil, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex 2811 Vääveltrioksiid Tootmine vääveldioksiidist Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40% toote tehasehinnast ex 2833 Alumiiniumsulfaat Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex 2840 Naatriumperboraat Tootmine dinaatriumtetraboraatpentahüdraaadist Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40% toote tehasehinnast ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20% toote tehasehinnast Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40% toote tehasehinnast ex 2901 Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex 2902 Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), bense