ET

Brüssel 8.9.2008

KOM(2008) 539 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaks

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

110

· Ettepaneku eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2009. aasta kalapüügivõimalused majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarude osas.

120

· Üldine taust

Kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) soovitakse ühise kalanduspoliitikaga tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine.

Lihtsuse ja selguse huvides määrati Läänemere 2006. aasta kalapüügivõimalused esmakordselt kindlaks eraldi määrusega – nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 52/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes.

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) edastasid teadusnõuanded Läänemere 2009. aasta püügivõimaluste kohta vastavalt 2008. aasta mais ja juulis.

Ettepanek on jaotatud kolmeks osaks, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel 2009. aastal: neist esimeses sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid, teises sätestatakse püügikoormuse piirangud ning kolmandaga nähakse ette asjaomased tehnilised meetmed.

· Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Kalapüügivõimalusi ja nende eraldamist liikmesriikidele reguleeritakse kord aastas. Viimati võeti vastu nõukogu 26. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1404/2007, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2008. aastaks.

Läänemere kalapüügi halduse seisukohast on samuti oluline nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98.

Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97, on esitatud kõnealuste tursavarude taastamise suhtes kohaldatavad kontrolli- ja seiremeetmed. Lisaks on määruses sätestatud lääne- ja idaosa tursavarude lubatud kogupüükide kehtestamise eeskirjad ning asjaomased püügikoormuse piirangud.

· Kooskõla EL-i muude põhimõtete ja eesmärkidega

Esitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ning ühenduse säästva arengu poliitikaga.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

· Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti

Teadusorganisatsioonid, kellega konsulteeriti, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).

Ühendus taotleb igal aastal ICESilt ning STECFilt teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük, välja arvatud atlandi merilest, mille kohta käesoleval aastal nõuandeid ei esitatud. Kavandatud lubatud kogupüük põhineb nõuannetel, kuid ei järgi neid tingimata täht-tähelt. Vastavalt komisjoni eesmärgile tagada kalavarude säästev kasutamine ja säilitada samas püügivõimaluste stabiilsus ei muutu kogupüük eelmise aastaga võrreldes üle 15 %, välja arvatud juhul, kui kalavaru olukord nõuab tõhusamaid meetmeid. Kui kalavaru suhtes kohaldatakse majandamiskava, on kavandatud lubatud kogupüük sellele vastav.

Tursavarude puhul kajastab kavandatud lubatud kogupüük Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava järkjärgulist strateegiat. Kõnealuse kava peaeesmärk on püügikoormuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab varude taastamise ning suure ja stabiilse saagi.

Läänemere lõhevarude osas on merevetes ja siseveekogudes vaja täiendavaid korraldusmeetmeid, et vajadusel võimaldada varude tõhusat taastamist. Seetõttu on 2008. aastal kavas välja töötada lõhe majandamiskava.

· Konsulteerimine huvitatud isikutega

Määruse osad, milles käsitletakse püügikoormuse piiranguid ning kehtestatakse asjaomased tehnilised meetmed, on kooskõlas nõukogus 2006. aasta detsembris vastu võetud otsusega nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1941/2006 kohta, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes, ning nõukogu 18. septembri 2007. aasta määruse kohta, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava. Mõlema määruse osas on 2005. ja 2006. aastal peetud konsultatsioone sidusrühmadega: kalandussektori, Läänemere kalandusküsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ning asjaomaste liikmesriikidega.

2009. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva komisjoni poliitilise avalduse alusel peeti konsultatsioone Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoniga ühises töörühmas ja selle täitevkomitee koosolekul 2008. aasta juunis. ICES ja STECF esitasid ettepaneku teadusliku põhjenduse. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat tutvustas 2009. aasta lubatud kogupüügi ja kvootide määramisel poliitilise avalduse alusel rakendatavaid eeskirju. Koosoleku käigus esitatud esialgseid seisukohti ning hiljem kirjalikult esitatud soovitusi kõikide asjaomaste kalavarude kohta kaaluti ja võeti vajaduse korral ettepanekus arvesse.

· Mõju hindamine

Kavandatud meetmete rakendamise korral vähenevad ühenduse laevade kalapüügivõimalused Läänemerel kõikide asjaomaste kalavarude puhul ligikaudu 15 %. Mitme heeringavaru ja kilu puhul tuleneb vähendamine varude väiksemast juurdekasvust. Majanduslikust seisukohast on kõige olulisem kogupüügi vähendamine Läänemere lääneosas tursa puhul kooskõlas mitmeaastase kavaga ja Läänemere lääneosas heeringa puhul, mille kalavaru on väiksem bioloogiliselt ohutust piirist ning mille edasist vähenemist on oodata järgnevatel aastatel. Tursa kogupüüki Läänemere idaosas on kooskõlas mitmeaastase kavaga suurendatud.

Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi probleeme, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse pikemas perspektiivis järk-järgult säästva tasemeni.

Ettepaneku strateegia järgimine viib seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid pikas perspektiivis stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega oodatakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju vähenenud püügikoormuse tulemusena, püügisektori vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. Pikas perspektiivis suureneb kalapüügitegevuse stabiilsus.

3. Ettepaneku õiguslik külg

· Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20, nõukogu määrus (EÜ) nr 847/1996, eriti selle artikkel 2, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007, eriti selle artikkel 5 ja artikli 8 lõige 3.

4. Mõju eelarvele

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

5. Lisateave

· Üksikasjalik selgitus

Ettepanekuga määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaks

Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on esitatud I lisas. Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise raamistikku, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni poliitilist avaldust kalapüügivõimaluste kohta 2009. aastal.

Mõlema tursavaru lubatud kogupüük ja kvoodid on tihedalt seotud II lisas sätestatud püügikoormuse piirangutega.

III lisas esitatud tehnilised meetmed kujutavad endast lesta ja hariliku kammelja püügi täiendavaid korraldusmeetmeid.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2009. aastaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, [1] eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, [2] eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, [3] eriti selle artiklit 5 ja artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu võtma meetmeid, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet, samuti kõiki Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuandeid.

(2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel.

(3) Selleks et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused.

(4) Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade juhtimine.

(5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.

(6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad erinevad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed.

(7) Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas ühenduse asjakohastele õigusaktidega, eelkõige kooskõlas järgmiste määrustega: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad; [4] komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad; [5] nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem; [6] komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta; [7] nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta; [8] nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta; [9] nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil [10] ning nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava [11].

(8) Selleks, et tagada, et iga-aastased püügivõimalused kehtestatakse sellisel tasemel, mis oleks kooskõlas varude säästva kasutamisega nii keskkonna, majanduslikes kui ka sotsiaalsetes huvides, on kogupüükide kindlaksmääramisel võetud arvesse 2009. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevas komisjoni teatises kirjeldatud peamisi põhimõtteid: Euroopa Komisjoni poliitikaavaldus [12].

(9) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2009. aastal rakendada teatavaid täiendavaid meetmeid püügi tehniliste tingimuste osas.

(10) Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mille kohaselt tohib neid püügivõimalusi kasutada.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade (ühenduse laevad) suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

Artikkel 3

Mõisted

Lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91;

b) „Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32;

c) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;

d) „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.

II PEATÜKK

Kalapüügivõimalused ja seonduvad tingimused

Artikkel 4

Püügi piirnormid ja nende jaotamine

Püügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused on vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artiklile 2 esitatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 5

Jaotamise erisätted

1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira

a) kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

c) lisakoguste lossimist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

d) koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;

e) vähendamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib 2010. aastasse ülekantavate kvootide peatamiseks kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist TACi.

Artikkel 6

Kalasaagi ja kaaspüügiga seonduvad tingimused

1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui:

a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millele on eraldatud kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud;

b) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja kilu, on segi muude liikidega, saak on püütud traalide, ankurdatud põhjanootade või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm, ning saaki ei ole sorteeritud pardal ega lossimisel.

2. Kõik lossimised, välja arvatud püük vastavalt lõike 1 punktile b, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud.

3. Kui liikmesriigile eraldatud heeringakvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.

Artikkel 7

Püügikoormuse piirangud

Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.

1. Kõnealuseid piiranguid kohaldatakse ICESi alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 2 need alarajoonid kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 ning artiklis 13 sätestatud piirangute kohaldamisalast välja jätta.

2. Kõnealuseid piiranguid ei kohaldata ICESi alarajooni 28.1 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 4, et määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid kohaldatakse kõnealuse alarajooni suhtes.

Artikkel 8

Tehnilised üleminekumeetmed

Tehnilised üleminekumeetmed on esitatud III lisas.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, tuleb kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

Ühenduse kalalaevade püügi piirnormid ja nendega seotud tingimused piirnormide ühest aastast teise ülekandmisel püügipiirangutega piirkondades kalaliikide ja piirkondade kaupa

Järgmistes tabelites sätestatakse varude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel.

Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Kõnealustes tabelites kasutatakse erinevate liikide tähistamiseks järgmisi koode:

Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |

Clupea harengus | HER | Heeringas |

Gadus morhua | COD | Tursk |

Platichthys flesus | FLX | Lest |

Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |

Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |

Salmo salar | SAL | Lõhe |

Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31 | | |

| Clupea harengus | | HER/3D30.; HER/3D31. |

Soome | 60 643 | | Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Rootsi | 13 324 | | |

EÜ | 73 967 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | 73 967 | | |

| | | |

|

Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24 |

| Clupea harengus | | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | |

Taani | 2 299 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 9 048 | | |

Soome | 1 | | |

Poola | 2 134 | | |

Rootsi | 2 918 | | |

| | | |

EÜ | 16 400 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | 16 400 | | |

| | | |

|

Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoonid 25–27, 28.2, 29 ja 32 |

| Clupea harengus | | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | |

Taani | 3 159 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 838 | | |

Eesti | 16 134 | | |

Soome | 31 493 | | |

Läti | 3 982 | | |

Leedu | 4 192 | | |

Poola | 35 779 | | |

Rootsi | 48 032 | | |

| | | |

EÜ | 143 609 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |

|

Liik: | Heeringas | | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1 |

| Clupea harengus | | HER/03D.RG | | | |

Eesti | 16 113 | | Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Läti | 18 779 | | |

| | | |

EÜ | 34 892 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | 34 892 | | |

| | | |

|

Liik: | Tursk | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 EÜ veed |

| Gadus morhua | | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Taani | 10 241 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 4 074 | | |

Eesti | 998 | | |

Soome | 784 | | |

Läti | 3 808 | | |

Leedu | 2 509 | | |

Poola | 11 791 | | |

Rootsi | 10 375 | | |

| | | |

EÜ | 44 580 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |

| | | |

|

Liik: | Tursk | | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–24 EÜ veed | |

| Gadus morhua | | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Taani | 7 130 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 3 487 | | |

Eesti | 158 | | |

Soome | 140 | | |

Läti | 590 | | |

Leedu | 383 | | |

Poola | 1 908 | | |

Rootsi | 2 541 | | |

| | | |

EÜ | 16 337 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | 16 337 | | |

Liik: | Atlandi merilest | | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed | | |

| Pleuronectes platessa | | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Taani | 1 949 | | Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 217 | | |

Poola | 408 | | |

Rootsi | 147 | | |

EÜ | 2 721 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | 2 721 | | |

|

Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed v.a alarajoon 32 |

| Salmo salar | | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Taani | 64 184 | (1) | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 7 141 | (1) | |

Eesti | 6 523 | (1) | |

Soome | 80 033 | (1) | |

Läti | 40 824 | (1) | |

Leedu | 4 799 | (1) | |

Poola | 19 471 | (1) | |

Rootsi | 86 758 | (1) | |

| | | |

EÜ | 309 733 | (1) | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata. | |

__________ | | | |

(1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. |

|

| | | |

Liik: | Lõhe | Püügipiirkond: | Alarajoon 32 |

| Salmo salar | | SAL/3D32. | | | |

Eesti | 1 344 | (1) | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Soome | 11 762 | (1) | |

| | | |

EÜ | 13 106 | (1) | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |

_________ | | | |

(1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. |

Liik: | Kilu | | Püügipiirkond: | IIIbcd EÜ veed | | |

| Sprattus sprattus | | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Taani | 38 108 | | Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |

Saksamaa | 24 142 | | |

Eesti | 44 251 | | |

Soome | 19 948 | | |

Läti | 53 445 | | |

Leedu | 19 333 | | |

Poola | 113 422 | | |

Rootsi | 73 669 | | |

| | | |

EÜ | 386 318 | | |

| | | |

Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | |

II LISA

Püügikoormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, lubatakse kalastada kuni:

a) 201 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ning

b) 160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, ja 28.2, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.

III LISA

Tehnilised üleminekumeetmed

Lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud

1. Järgmistel geograafilistel aladel ja ajavahemikel püütud järgmiste kalaliikide pardal hoidmine on keelatud:

Liigid | Geograafiline ala | Ajavahemik |

Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 26–28, 29 59° 30′ põhjalaiusest lõuna poolAlarajoon 32 | 15. veebruar – 15. mai15. veebruar – 31. mai |

Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 25–26, 28 56° 50′ põhjalaiusest lõuna pool | 1. juuni – 31. juuli |

2. Erandina punktist 1 võib kõnealuses punktis märgitud keeluaegadel traaliga, ankurdatud põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilm on võrdne või suurem kui 105 mm, või seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on võrdne või suurem kui 100 mm, püütud lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardale jätta koguses, mis moodustab 10 % laeval oleva kogusaagi eluskaalust.

[…]

[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

[2] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 338/2008 (ELT L 107, 17.4.2008, lk 1).

[3] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

[4] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

[5] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).

[6] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 8).

[7] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

[8] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

[9] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

[10] ELT L 16, 20.1.2005, lk 184. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 809/2007 (ELT L 182, 12.7.2007, lk 1).

[11] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

[12] KOM(2008) 331 lõplik.

--------------------------------------------------