2010/0044 (COD)

EUROOPA KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE(esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel)nõukogu seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa parlamendi ja nõukogu otsust Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta

1. TAUST

Ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastamise kuupäev (dokument KOM(2010) 76 (lõplik) – 2010/0044 COD): | 11. märts 2010 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev | 9. juuni 2010 |

Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine | 16. detsember 2010 |

Muudetud ettepaneku edastamise kuupäev | Ei kohaldata |

Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev | 19. juuli 2011 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Euroopa kultuuripärandi märgise üldeesmärk on ühist ajalugu ja kultuuripärandit arvesse võttes tugevdada Euroopa kodanike, eelkõige noorte Euroopa Liitu kuulumise tunnet, suurendada austust riikide ja piirkondade mitmekesisuse vastu ning parandada kultuuridevahelist dialoogi.Sel eesmärgil püütakse märgise abil väärtustada ja tõsta esile mälestisi, millel on tähtis roll Euroopa Liidu ajaloos ja ülesehitamises, suurendada Euroopa kodanike teadmisi Euroopa ajaloost ja ülesehitamisest ning nende ühisest ent samas mitmekesisest kultuuripärandist, eelkõige seoses demokraatlike väärtuste ja inimõigustega, mis on Euroopa integratsiooni alustaladeks.

Ühtlasi loodetakse, et märgis toimib kultuuriturismi suurendava stiimulina, mis tooks ka majanduslikku kasu.

3. MÄRKUSED NÕUKOGU SEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldised märkused nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta

Komisjon nõustub täielikult nõukogu seisukohaga, mis on kolme institutsiooni konstruktiivsete läbirääkimiste tulemus. Seisukoht on kooskõlas komisjoni algse ettepaneku põhieesmärkide ja selle aluseks oleva lähenemisviisiga.

3.2 Nõukogu seisukoha vastuvõtmise etapis saavutatud kokkulepe

Pärast seda, kui Euroopa Parlament oli esimesel lugemisel 16. detsembril 2010 vastu võtnud oma seisukoha, peeti intensiivseid institutsioonidevahelisi läbirääkimisi, mille tulemusel esitas nõukogu oma seisukoha. Mitteametlikud ja tehnilist laadi kohtumised võimaldasid saavutada kompromissi mitmesugustes lahtistes küsimustes.

Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena leppis COREPER 15. aprillil 2011 kokku seisukoha tekstis. Kultuuri- ja hariduskomisjoni esinaine Doris Pack saatis 9. mail 2011 eesistujariigile Ungarile kirja, milles märgitakse, et kui nõukogu võtab esimesel lugemisel vastu COREPERi poolt heakskiidetud teksti (mille õiguskeelt tuleb veel kontrollida), teeb ta kultuuri- ja hariduskomisjonile ning seejärel täiskogu istungil kogu parlamendile ettepaneku võtta nõukogu otsus vastu ilma muudatusteta parlamendi teisel lugemisel. Sel alusel saavutati 19. mail 2011 hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogus poliitiline kokkulepe.

Peamised küsimused, mille üle kolm institutsiooni läbirääkimisi pidasid ja milles nad kokkuleppele jõudsid, on järgmised.

- Esimeses etapis saavad Euroopa kultuuripärandi märgise konkursil osaleda ainult liikmesriigid. Meetme esimese hindamise käigus uuritakse, kas selle geograafilist ulatust on asjakohane laiendada.

- Mälestisi valitakse kahe aasta järel, et märgise saanud mälestiste arv ei suureneks liiga kiiresti, sest see võib kahjustada uue märgise üldist kvaliteeti ja prestiiži.

- Mitu samas liikmesriigis asuvat mälestist on võimalik koondada ühe teema alla ja esitada nende kohta ühine taotlus (riiklikud temaatilised mälestised).

- Piiriülesed mälestised arvatakse ainult selle liikmesriigi mälestiste arvestuse alla, kes taotluse algatas, et haldamine ei muutuks ülemäära keerukaks ning et liikmesriigid ei jätaks ühistes mälestistes osalemata.

- Tekstis säilitati üleminekusätted, mida kohaldatakse selliste mälestiste suhtes, millele on eelmise valitsustevahelise algatuse raames juba märgis antud. Kõnealuseid sätteid siiski lihtsustati ning märgiti selgemalt, et üleminekuperioodi ajal hinnatakse neid mälestisi uue algatuse raames kehtivate kriteeriumide alusel ning nende suhtes kohaldatakse sama menetlust kui muude mälestiste suhtes.

4. KOKKUVÕTE

Komisjon toetab täielikult institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusi ja saab seega nõukogu esimesel lugemisel esitatud seisukoha vastu võtta.