Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud üksikasjalikumat teavet ja statistikat iga-aastase tegevuse kohta. Talituste töödokument hõlmab lisasid, mis on asjakohased teatud alltoodud punktide puhul, nagu allpool märgitud.

Kuna rangem meetmete täitmise tagamine võrdub suurema tõhususega, sisaldab käesolev aruanne ka olulisi näitajaid, mis kirjeldavad hiljuti kehtestatud meetmete mõju. Need näitajad tõendavad kaubanduse kaitsemeetmete tõhusust ELi turul võrdsete võimaluste taastamisel. Tõepoolest vähendas dumpingu- ja subsiidiumivastaste tollimaksude kehtestamine ebaausat ja kahjulikku importi keskmiselt 80 % (57–99 %). Samal ajal aitasid dumpingu- ja subsiidiumivastased tollimaksud avardada ELi importijatele ja kasutajatele vajalikke tarneallikaid seeläbi, et lisaks ELi enda toodangule suurenes õiglane import teistest riikidest. Lisaks tuleb märkida, et 2019. aastal kehtestatud meetmed aitasid suurendada kaubanduse kaitsemeetmetega toetatud töökohtade arvu 23 000 võrra ning seega kasvas kaubanduse kaitsemeetmetega kaitstud otseste ELi töökohtade koguarv 343 000ni.

Komisjon on samuti tõhustanud oma jõupingutusi meetmete täitmise tagamisel, eeskätt algatades neli meetmetest kõrvalehoidmisega seotud juhtumit, mille seast seni kõige ressursimahukam sedalaadi uurimine puudutab Hiinast pärit laua- ja kööginõusid ning mis lõpetati tollimaksu laiendamisega 30 ettevõtte suhtes. Seoses kaubanduse ajakohastatud kaitsemeetmete täitmise jõulisema tagamisega kehtestati 2019. aastal konkreetsed sätted, et laiendada võimalust kohaldada kaubanduse kaitsemeetmeid Euroopa Liidu mandrilaval.

2019. aastal lõpetatud juhtumite seas arvutas komisjon nimetatud lisakulud välja uurimises, mis puudutas Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uureat ja ammooniumnitraati. Komisjon otsustas suurendada uurea ja ammooniumnitraadi sihthinda 3,7 % võrra kajastamaks lisakulusid, mis tulenevad sellest, et ELi tootjad peavad tulevikus järgima Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS). HKS on üks vahend, millega EL püüab saavutada Pariisi kokkuleppe – asjakohane mitmepoolne keskkonnaleping, mille osapool EL on – eesmärke. Heitmemahuka uurea ja ammooniumnitraadi tootmisahela suhtes kohaldatakse ELis heitkogustega kauplemise süsteemi. 3,7 % näitaja tugines hinnanguliste HKSi keskmiste saastekvootide kulule, mis kulub tootjatel nende hankimiseks meetmete kehtivusaja jooksul.

2019. aastal oli sellist analüüsi vaja nende meetmete aegumise läbivaatamisel, mis puudutavad Hiinast pärit orgaanilise kattega terastooteid. Selles menetluses leidis komisjon kaks sobivat riiki, mida võiks kaaluda võrdlusriigina normaalväärtuse arvutamisel: Malaisia ja Mehhiko. Seetõttu hindas komisjon võrdlusriigi valimisel nende sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. Komisjon tuvastas, et Malaisia ei olnud ratifitseerinud kolme ILO kaheksast peamisest konventsioonist. Lisaks tuvastas komisjon, et Malaisia ei olnud ratifitseerinud ühte olulist keskkonnalepingut – püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni. Mehhiko puhul tegi komisjon kindlaks, et riik oli ratifitseerinud peaaegu kõik ILO peamised konventsioonid, välja arvatud üks. Lisaks oli Mehhiko ratifitseerinud kõik olulised keskkonnalepingud. Seetõttu valis komisjon kõnealuses aegumise läbivaatamises sobivaks võrdlusriigiks Mehhiko.

Kui komisjon kohaldab normaalväärtuse arvutamise uut metoodikat, peab komisjon valima asjakohase võrdlusriigi, et määrata toote moonutamata normaalväärtus. Komisjon kasutab sellise riigi hinnaandmeid koos eksportiva riigi sisendite tarbimise andmetega. Vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele in fine peaks komisjon juhul, kui rohkem kui ühel riigil on sobivad ja olemasolevad andmed olemas, tuginema valikut tehes nende riikide sotsiaal- ja keskkonnakaitse taseme piisavuse hindamisele.

Komisjon tegutses samuti jõuliselt Hiina eksportijate teatud tegevuste vastu, millega püüti kõrvale hoida ELi meetmetest keraamiliste köögi- ja lauanõude suhtes (vt II punkt). See tagas nende meetmete jätkuva tõhususe ELi keraamikatootjate ja nende töötajate seisukohast – selles sektoris on palju VKEsid.

Kohustuste jälgimine on meetmete täitmise tagamise osa. 2019. aasta alguses kehtis kolm kohustust. Komisjon kiitis heaks kaheksa uut kohustust ja see tähendab, et 2019. aasta lõpus oli kokku 11 kehtivat kohustust.

On väga tähtis tagada kehtivate kaubanduse kaitsemeetmete tulemuslik täitmine, et ettevõtjad ei väldiks meetmeid tollimaksude absorbeerimise või neist kõrvalehoidmise teel. 2019. aastal algatas komisjon neli kõrvalehoidmisega seotud läbivaatamist, mis kõik olid veel aasta lõpus pooleli. Lisaks algatati üks absorbeerimisvastane uurimine (mis oli 2019. aasta lõpus ikka pooleli) ja teine absorbeerimisvastane uurimine lõpetati ilma tollimaksu suurendamiseta.

2019. aasta uutest uurimistest algatas India seitse, Indoneesia ja Madagaskar mõlemad neli, Ukraina kolm ning Euraasia Majandusliit, Maroko ja Filipiinid igaüks kaks uut uurimist. Kaubanduse kaitsemeetmete tavakasutajate, näiteks India kõrval on uute kasutajate ilmumine üks tegur, mis on tinginud uute uurimiste üldise kõrge taseme.

Enamik ELi ekspordi vastaseid meetmeid oli seotud taas USAga, jõus on 36 meedet (2018. aastal 33 meedet). Võrreldes 2016. aastaga on tegemist 71 % tõusuga, mis on peamiselt tingitud paljudest uutest kehtestatud meetmetest, eeskätt terasesektoris. USA meetmed hoogustasid ka meetmete kehtestamist terves maailmas, sest ka sellised riigid nagu Kanada, Egiptus ja Maroko ning Euraasia Majandusliit kehtestasid või pikendasid teatud terastooteid puudutavaid olemasolevaid meetmeid, kõige tõenäolisemalt vastusena USA paragrahvi 232 kohastele meetmetele terase suhtes.

Kõik komisjoni sekkumised ei olnud siiski edukad ja mõned põhjendamata meetmed siiski kehtestati. Suurt majanduslikku ja/või süsteemset huvi pakkuvate juhtumite puhul kasutas komisjon WTO vaidluste lahendamise menetlusi selleks, et saavutada põhjendamatute meetmete kohaldamise lõpetamine. Näiteks võib tuua dumpinguvastased tollimaksud, mille kehtestas Colombia Belgiast, Saksamaalt ja Madalmaadest pärit külmutatud friikartulitele, samuti subsiidiumi- ja dumpinguvastased tollimaksud, mille kehtestas USA Hispaania küpsete oliivide impordi suhtes (täpsem teave komisjoni talituste töödokumendis). Need kaks menetlust on endiselt pooleli.

Komisjon sekkus koos tootmisharu ja liikmesriikidega edukalt ka Itaaliast Austraaliasse eksporditavate konservtomatite allesjäänud dumpinguvastaste tollimaksude kaotamisse. Osa neist tollimaksudest kohaldati juba 2014. aastast ja need mõjutasid ELi eksporti iga aasta 22 miljoni euro ulatuses. Pärast esimese uurimise algatamist tegi komisjon märkimisväärseid jõupingutusi nende tollimaksude kaotamiseks, eeskätt Austraalia ametiasutuste kohaldatud küsitava metoodika tõttu ja süsteemse riski tõttu, mida need tollimaksud ELi töödeldud põllumajanduskaupade impordi seisukohast kujutasid. Lõpuks otsustas Austraalia nende tollimaksude kohaldamise lõpetada.

Komisjon mitte ainult ei kaitse ELi tootmisharu ebaausa ja kahjuliku impordi eest, vaid tegutseb jõuliselt meie kaubanduspartnerite võetud kaubanduse kaitsemeetmete vastu alati, kui leiab, et need meetmed ei vasta rangetele õigusnõuetele. Selline tegevus on tänapäeval ülimalt oluline, sest mõned suured kaubanduspartnerid seavad WTO õiguskorra sageli kahtluse alla. Põhjendamatud kaitsemeetmed piiravad ELi eksportijate turulepääsu ning seeläbi töökohtade loomise ja majanduskasvu võimalusi. Seega muutub põhjendamatute väliskaubanduse kaitsemeetmete vältimine veelgi olulisemaks.

2019. aastal viis komisjon võitluse kõrvalehoidmise vastu uuele tasandile, kiirendades meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevaid ex officio uurimisi ja tõhustades kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestavate määruste regulatiivosa, et vähendada kuritarvituste ohtu.

Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete nõuetekohase täitmise tagamine on olnud komisjoni tegevuskavas alati olulisel kohal. Komisjon on saavutanud tõendatud tulemusi oma jõulise tegevusega meetmetest kõrvalehoidmise vastu. 140 meetmest, mida kohaldati 31. detsembri 2019. aasta seisuga, olid 28 kõrvalehoidmisvastased meetmed.

Kõrvalehoidmine toimub siis, kui kolmandate riikide eksportivad tootjad kasutavad selliseid konkreetseid tegevusi, mille ainuke eesmärk on vältida dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude maksmist. Selline tegevus hõlmab näiteks toote transporti riigi kaudu, mille suhtes ei kohaldata tollimakse, eesmärgiga varjata selle tõelist päritolu (ümberlaadimine), toote vähesel määral muutmist, et selle suhtes ei hakataks kohaldama tollimakse (vähene muutmine), või eksportimist eksportiva tootja kaudu madalamate individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu või tasakaalustava tollimaksu määradega (teise ettevõtte kaudu ümbersuunamine).

2019. aastal laekus ärakuulamise eest vastutavale ametnikule 19 sekkumistaotlust ja ta korraldas kaheksa ärakuulamist. Ühel korral pikendas ta tähtaega märkuste esitamiseks. Mitmel juhul esitasid pooled sekkumistaotluse samal ajal kui taotluse tulla uurimise eest vastutavatesse komisjoni talitustesse ärakuulamisele. Ärakuulamise eest vastutav ametnik väitis, et huvitatud isik peaks pöörduma oma probleemiga kõigepealt komisjoni talituste poole ja ametnik sekkub vaid siis, kui lahenduseni ei jõuta. See lähenemisviis võimaldas huvitatud isikutel leida enamikul juhtudel lahenduse otse koos uurimismeeskondadega.

Kaubanduse kaitsemeetmete õigusreformide tulemusel on alates 2018. aastast ärakuulamise eest vastutava ametniku roll nüüd dumpingu- ja subsiidiumivastastes alusmäärustes selgelt kirjas. Vastutaval ametnikul paluti edendada ajakohastuste rakendamist, et suurendada läbipaistvust ja tagada poolte menetlusõigused uute eeskirjade alusel. Järelmeetmena ajakohastati vastutava ametniku pädevust puudutavaid tingimusi ja komisjoni president võttis need 2019. aastal vastu. Need annavad huvitatud isikutele selgema ülevaate ametniku rollist ja volitustest, pidades silmas uut olukorda. Ärakuulamise eest vastutavat ametnikku kutsuti üles sekkuma ka teistes valdkondades, mis jäävad dumpingu- ja subsiidiumivastaste uurimiste tavapärastest piiridest väljapoole, st valdkondades, kus samuti kohaldatakse pädevust puudutavaid tingimusi. See puudutas kaitsemeetmete uurimist ja menetlusi, mis on seotud üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamisega.

2017. aasta subsiidiumiteadete läbivaatamine jätkus aprillis subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete komitee erakorralisel kohtumisel. 2019. aasta juuli alguses esitas EL WTO-le oma uue ja täieliku subsiidiume käsitleva teate, mis hõlmas 2017. ja 2018. aastal antud subsiidiume. Teade esitatakse üle aasta ja see hõlmab nii ELi tasandi subsiidiume kui ka konkreetsete liikmesriikide antud subsiidiume. 2019. aasta teate läbivaatamine algas novembris subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete komitee erakorralisel kohtumisel ning see jätkub 2020. aastal.

Komisjon kordistas WTOs subsiidiumidega seotud eesmärkide edendamisel oma jõupingutusi. Eesmärk on kohandada subsiidiumide mitmepoolse kohaldamise korda, et see sobiks paremini praeguse kaubanduskeskkonna probleemide lahendamiseks. 2019. aastal jätkusid Genfis intensiivsed läbirääkimised kalanduse subsideerimise üle. EL võttis nendes läbirääkimistes juhtiva rolli, esitades konkreetsed kirjalikud ettepanekud kõneluste mõlemas põhivaldkonnas: keeld anda subsiidiume ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile ning subsiidiume, mis soodustavad tootmise ülevõimsust ja -püüki. Ehkki 2019. aastal tulemust ei saavutatud, püüdlevad EL ja teised WTO liikmed selle poole, et jõuda ambitsioonika ja kõikehõlmava tulemuseni WTO 12. ministrite konverentsil Nur-Sultanis 2020. aasta juunis.

Alati kui komisjoni käsutuses oli piisavalt teavet meetmetest kõrvalehoidmise kohta, algatas komisjon omal algatusel asja uurimise (ilma et oleks saanud tootmisharult kaebuse) (ex officio uurimine). Komisjonil õnnestus koguda piisavalt tõendeid, et algatada seiretegevuse tulemusel juhtumid omal algatusel.

2019. aastal algatas komisjon neli meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat ex officio uurimist. See on enneolematu. Need neli juhtumit puudutavad järgmist:

·teise ettevõtte kaudu ümbersuunamine Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi puhul („lauanõude juhtum“);

·teise ettevõtte kaudu ümbersuunamine Hiinast pärit peroksosulfaatide impordi puhul (praegu käimas);

·teise ettevõtte kaudu ümbersuunamine Hiinast pärit korrosioonikindla terase impordi puhul (praegu käimas);

·ümberlaadimistegevus Hiinast pärit volframelektroodide Laose, India ja Tai kaudu toimuva impordi puhul (praegu käimas).

Need juhtumid on olulised. Esiteks, kaks juhtumit neljast, st terasejuhtum ja lauanõudejuhtum, puudutavad tööstussektoreid, kus Euroopas on suur tööhõive. Näiteks lauanõude sektor annab otseselt tööd ligikaudu 27 000 inimesele.

Teiseks, need neli juhtumit näitavad, kui lai on kõrvalehoidmisega seotud tegevuste skaala ja millise otsusekindlusega tegutsevad Hiina eksportivad tootjad. Kõrvalehoidmiste uurimine lauanõudesektoris on ressursside seisukohast olnud seni komisjoni ulatuslikem kõrvalehoidmisega seotud menetlus: komisjon uuris 50 Hiina tootjat ja 20 komisjoni uurijat tegid kohapealseid kontrolle umbes 40 Hiina ettevõttes kohustusliku üheksakuulise tähtaja raames. Komisjon leidis, et paljud eksportijad, kellel oli madalam tollimaksu määr (peamiselt 17,9 %), eksportisid oma nimega kaupu tootjatelt, kelle tollimaksumäär oli kõrgem (36,1 %), saades seeläbi tahtlikult ebaõiglaselt kasu väiksemast tollimaksust.

Selle tulemusel ei saanud tolliasutused lauanõude importimise puhul paljudel juhtudel sisse nõuda dumpinguvastase tollimaksu õiget summat. Komisjoni uurimise käigus tuvastati enam kui 30 Hiina eksportijat, kes rakendasid sedalaadi ebaseaduslikku käitumist. Kuna need ettevõtted väärkasutasid oma individuaalset ja soodsamat tollimaksu, kehtestas komisjon nende suhtes kõrgema kohaldatava tollimaksu määra (36,1 %).

Parem õigusloome

Lauanõudejuhtumi uurimise tulemused näitasid vale identiteedi all ümbersuunatud ekspordi ohte. Et seda ohtu vähendada, on komisjon töötanud välja rangemad meetmete täitmise tagamise ja seirestandardid.

Näiteks on komisjon karmistanud individuaalse ja soodsama tollimaksumäära kohaldamise tingimusi. Importijad, kes soovivad enda suhtes individuaalse tollimaksumäära kohaldamist, peavad esitama hulga lisadokumente.

Lisaks kinnitab komisjon tulevastes meetmeid kehtestavates rakendusmäärustes, et liikmesriikide tolliasutused peavad tegema vajalikud kontrollid, mis ei piirdu pelgalt nende dokumentide kontrollimisega.

Euroopa Pettustevastane Amet

Meetmete rakendamisel teeb komisjon tihedat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga, et ära hoida ja tuvastada pettuseid. Täpsem teave on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

II.2 Kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamine Euroopa Liidu mandrilavale/majandusvööndisse tehtavate tarnete suhtes

Enne ajakohastatud kaubanduse kaitsemeetmete täielikku rakendamist oli dumpingu- ja subsiidiumivastaste tollimaksude territoriaalses kohaldamises märkimisväärne lünk. Nendel tollimaksudel oli samasugune territoriaalne kohaldamisala kui tavapärastel tollimaksudel, st neid sai kohaldada üksnes ELi tolliterritooriumi suhtes, mis ei hõlma siiski ei mandrilava ega liikmesriikide majandusvööndit. Samas hõlmab mandrilava/majandusvööndi majandustegevus selliste kaupade kasutamist, mille suhtes kohaldatakse tavaliselt kaubanduse kaitsemeetmeid, eeskätt torud, samuti tooted, mida kasutatakse tuuleenergia tootmisel.

Et see oluline lünk kaubanduse kaitsemeetmete täitmise tagamises kaotada, järgis EL kaheetapilist lähenemisviisi. Esiteks, kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamise raames otsustasid kaasseadusandjad, et dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid saab põhimõtteliselt kohaldada Euroopa Liidu mandrilavale/majandusvööndisse suhtes. Teiseks, kuna tolliõigust kohaldatakse üksnes tolliterritooriumi suhtes, lõi komisjon ajutise seadusandliku tollimeetme, mis võimaldas kohaldada ELi tollialaseid õigusakte mutatis mutandis Euroopa Liidu mandrilavale/majandusvööndisse toimuvate tarnete puhul dumpingu- ja subsiidiumivastaste tollimaksude kogumise suhtes. Õigusloome protsess viidi lõpule 3. juulil 2019 ning tollimeede hakkas toimima ja seda hakati täielikult kohaldama alates 4. novembrist 2019 . Uus meede võimaldab samuti registreerida mandrilavale/majandusvööndisse toimuvat importi ja saada seeläbi vajalikke statistilisi andmeid. Samuti võimaldab see komisjonil vajaduse korral kohaldada kaubanduse kaitsemeetmeid tagasiulatuvalt.