Läbirääkimised strateegilise partnerluse lepingu ja majanduspartnerluslepingu üle kuulusid ühte ja samasse konteksti ning nende vahel on selge õiguslik seos. Üheskoos peaksid need andma ELi ja Jaapani elanikele käegakatsutavat kasu ja avama uusi võimalusi.

Lepinguga on ette nähtud võimalus peatada lepingu kohaldamine, kui rikutakse lepingu olulisi osi – inimõiguste klauslit (lepingu artikli 2 lõige 1) ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslit (lepingu artikli 5 lõige 1). Peale selle märgivad lepinguosalised, et lepinguosaline võib kooskõlas rahvusvahelise avaliku õigusega võtta muid, käesoleva lepingu raamest välja jäävaid sobivaid meetmeid.

Strateegilise partnerluse leping on esimene ELi ja Jaapani vaheline kahepoolne raamleping. Lepinguga tugevdatakse märkimisväärselt üldist partnerlust, edendades poliitilist ja sektoripõhist koostööd ning ühistegevust ühist huvi pakkuvates küsimustes nagu piirkondlikud ja globaalprobleemid. Leping on õiguslik alus kahepoolse koostöö ning rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides ja foorumitel tehtava koostöö parandamiseks. Leping aitab edendada ühiste väärtuste ja põhimõtete järgimist eelkõige demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas.

EL ja Jaapan on seni teinud laialdast poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd, mis on aja jooksul arenenud. Tuginedes ühistele väärtustele, rajas EL 2001. aastal Jaapaniga strateegilise partnerluse.

Kõrge esindaja ja komisjon leiavad, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ning et strateegilise partnerluse lepingu eelnõu võib esitada allakirjutamiseks ja ajutiseks kohaldamiseks.

Euroopa Kohus on otsustanud, et meede, millel on mitu omavahel lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega ning mille suhtes seetõttu kohalduvad erinevad asutamislepingu sätted, eeldab kõikide asjaomaste õiguslike aluste olemasolu, välja arvatud juhul, kui selliste õiguslike aluste jaoks ettenähtud menetlused on ühildamatud.

Lepingu eesmärgid on seotud i) koostööga ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ning ii) kolmandate riikidega tehtava majandus-, finants- ja tehnilise koostööga, ning leping sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Need lepingu aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega.

Seetõttu peaks kavandatav otsus põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklil 37 ja ELi toimimise lepingu artiklil 212.

3.2. Menetlusõiguslik alus

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 on ette nähtud võtta vastu otsus, millega antakse luba lepingule alla kirjutada ja seda kuni jõustumiseni ajutiselt kohaldada. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus on sätestatud, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus. Ühine välis- ja julgeolekupoliitika on valdkond, mille puhul on liidu õigusakti vastuvõtmisel nõutav ühehäälsus.

3.3. Kokkuvõte

Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seetõttu olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 37 ja ELi toimimise lepingu artikkel 212 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ja ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teise lõiguga. Muid sätteid ei ole vaja õiguslikuks aluseks võtta.

4. ETTEPANEKU MUUD ÕIGUSLIKUD TAHUD

Kuigi nii liit kui ka Jaapan nõustusid, et kummalegi on kasulik lepingu võimalikult kiire rakendamine pärast selle allkirjutamist, ei olnud Jaapani õiguslike piirangute tõttu ajutise kohaldamise küsimuses võimalik kasutada ELi tavapärast sõnastust.

Seetõttu leppisid lepinguosalised kokku, et lepingu teatavaid osi kohaldatakse „kuni käesoleva lepingu jõustumiseni“ ning et nendel osadel „on samad õiguslikud tagajärjed, kui oleks lepinguosaliste vahelisel jõustunud lepingul“ (vt lepingu artikli 47 lõiked 2 ja 3). Euroopa Liit esitab lepingu allakirjutamisel deklaratsiooni selle kohta, et enne jõustumist kohaldatavate lepingu osade õiguslikku mõju tuleb tõlgendada viisil, mis on kooskõlas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 25, mis käsitleb ajutist kohaldamist.