ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

18. juulil 2013 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) nr 689/2013, millega kehtestati kodulinnulihasektori eksporditoetuste summaks 0 eurot.

Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) tunnistas oma 20. septembri 2017. aasta otsusega rakendusmääruse (EL) nr 689/2013 kehtetuks, leides, et kõnealuse rakendusmääruse vastuvõtmisel ei järgitud menetluseeskirju.

Samas otsuses kinnitas Euroopa Kohus, et olenemata oluliste menetluseeskirju käsitlevate nõuete rikkumisest ei kerkinud esile ühtki sellist viga, mis mõjutab kooskõla selle õigusaktiga, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamiseks vajalikke meetmeid.

Õiguskindluse huvides ja selleks, et vältida määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise kahjustamist, kinnitas Euroopa Kohus vaidlustatud määruse õigusliku toime säilimist kuni seda asendava uue õigusakti jõustumiseni.

Määrus (EÜ) nr 1234/2007 tunnistati vahepeal kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013, millega kehtestati toetuste summaks 0 eurot alates 1. jaanuarist 2014.

Kavandatud õigusaktiga on ette nähtud asendada rakendusmäärus (EL) nr 689/2013 selle algse jõustumise ajavahemikuks 19. juulist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. Kõnealune õigusakt esitatakse nõukogule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 põhjal kui ainuke võimalik õiguslik alus siin käsitatavale tagasiulatuva mõjuga õigusaktile.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesoleva õigusaktiga on ette nähtud asendada rakendusmäärus (EL) nr 689/2013, mille õigusliku toime säilimist on Euroopa Kohus kinnitanud. See on kooskõlas sektoriülese poliitikavariandiga, mille kohaselt ühise põllumajanduspoliitika alusel hoidutakse eksporditoetuste andmisest.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Üldjoontes on Euroopa Liit võtnud Maailma Kaubandusorganisatsioonis kohustuse kaotada järk-järgult kaubandust moonutavad meetmed, sh eksporditoetused. Viimaste selliste meetmetega kehtestati 2013 aasta juulis kodulinnulihasektori eksporditoetuste summaks 0 eurot.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Õiguslik alus on põllumajandustoodete ühine turukorraldus (edaspidi „ühine turukorraldus“). Eelmise ühise turukorralduse määrusega (EL) nr 1234/2007 oli komisjonile antud õigus kehtestada eksporditoetusi. Praeguse ühise turukorralduse määrusega (EL) nr1308/2013 on kehtestatud toetuste summaks 0 eurot, kusjuures Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 põhjal võtab nõukogu eksporditoetuste kehtestamisega seotud meetmed.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Eksporditoetused on ELi tasandil hallatava ühise turukorralduse vahend. Need kehtestatakse kõigile liikmesriikidele kehtivate määrustega ja need on kogu liidus ühesugused.

•Proportsionaalsus
–muuta süsteemne vähekaitstud liiklejatega arvestamine kohustuslikuks kõigis ohutuse korraldamise menetlustes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Algatus on tihedalt seotud üldise ohutuse määruse ja jalakäijate ohutuse määruse läbivaatamise ettepanekuga. Ettepaneku eesmärk on täiustada sõidukite ohutuse eeskirju, lisades täiendavaid ohutuselemente, sealhulgas õnnetuste ärahoidmiseks välja töötatud aktiivseid ohutussüsteeme ning vähekaitstud liiklejate kaitsmiseks kasutatavaid elemente. Kaks algatust kattuvad osas, kus sõidukitehnoloogia sõltub taristust (nt nähtavad teemärgistused sõidureas püsimise abisüsteemi toetamiseks).

•Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on seotud Junckeri juhitava komisjoni keskendumisega Euroopale, mis kaitseb ja võimestab. See on osa komisjoni jõupingutustest tuua eurooplasi ELile lähemale, muutes kodanike kaitse prioriteetseks. Ka aitab see rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast, millega on ette nähtud, et igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas transport.

Ettepanek on kooskõlas transpordipoliitikat käsitleva 2011. aasta valge raamatu ja liiklusohutuse valdkonna ajavahemiku 2011–2020 poliitikasuuniste eesmärkidega ning on aastateks 2020–2030 kavandatud uue ELi liiklusohutuse poliitikaraamistiku osa. See on kooskõlas komisjoni jõupingutustega lihtsustada koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse lahenduste väljatöötamist, eriti [koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teatisega], ning on energialiidu ettepanekute raames esitatud kolmanda liikuvuse paketi osa.
Interbusi kokkuleppe osalised saavad käesoleva protokolli allkirjastada alates [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION TO A DATE 9 MONTHS THEREAFTER] Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadis, kes on protokolli hoiulevõtja.

Artikkel 4

Käesolev protokoll jõustub selle heakskiitnud või ratifitseerinud kokkuleppeosaliste jaoks vähemalt kolme kokkuleppeosalise ja sealhulgas Euroopa Liidu heakskiitmis- või ratifitseerimiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Artikkel 5

Käesolev protokoll, mis on koostatud inglise, prantsuse ja saksa keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule hoiulevõtjale, kes edastab tõestatud koopia igale kokkuleppeosalisele.

Artikkel 6

Kõik kokkuleppeosalised tagavad käesoleva protokolli nõuetekohase tõlke oma ametlikku keelde, kui see on muu kui artiklis 5 osutatud autentne keel. Iga kõnealuse tõlke koopia antakse hoiule hoiulevõtjale, kes edastab kõigi selliste tõlgete koopia igale kokkuleppeosalisele.

Brüssel,

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Open for signature in Brussels between [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION ET A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 02.03.01 („Siseturg“) ja eelarverea 02.03.04 („Siseturu haldamise vahendid“) alla kuuluvates liidu meetmetes.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 33 02 03 01 („Äriühinguõigus“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

•Vahendi valik
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on tagada EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) koostöö jätkumine Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 raames, mida on määrusega (EL) 2017/1951 pikendatud aastani 2020.

Seepärast tehakse eelnõuna lisatud EMP ühiskomitee otsuses ettepanek muuta vastavalt EMP lepingu protokolli nr 30 ( statistikaalase koostöö korraldamise erisätete kohta ).

Programmis osalemiseks teevad EMP EFTA riigid ELi eelarvesse sissemakseid. Seetõttu võtab nõukogu kõnealuse EMP ühiskomitee otsuse eelnõu kohta seisukoha.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõike 1 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgneval põhjusel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, võeti vastu 12. oktoobril 2017 ja see jõustus 20. novembril 2017. Vastavalt selle artiklile 20 vastutab komisjon Euroopa Prokuratuuri asutamise ja esialgse haldustegevuse eest selle ajani, kuni Euroopa Prokuratuur on ise suuteline oma eelarvet täitma. Komisjon teeb kõik vajaliku Euroopa Prokuratuuri kiireks asutamiseks. Kooskõlas määruse artikliga 120 on komisjon seadnud eesmärgiks käivitada Euroopa Prokuratuuri 2020. aasta lõpuks, pärast kolmeaastast ettevalmistusperioodi.

Euroopa Prokuratuuri töölehakkamise üks peamisi eeltingimusi on töötajate, eelkõige Euroopa peaprokuröri ja Euroopa prokuröride valimine ja ametisse nimetamine. Euroopa Prokuratuuri Euroopa peaprokuröri ja Euroopa prokuröride valiku küsimuses on määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud, et nõukogu kehtestab valikukomisjoni tööeeskirjad ja võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu valikukomisjoni liikmete nimetamise otsuse. Seda silmas pidades esitab komisjon nõukogu rakendusotsuse ettepaneku, mille lisas on esitatud valikukomisjoni tööeeskirjad.

Valikukomisjoni peamine ülesanne on koostada Euroopa peaprokuröri kohale sobivate kandidaatide nimekiri, enne kui Euroopa Parlament ja nõukogu ta ametisse nimetavad, ning esitada põhjendatud arvamus Euroopa prokuröri kandidaatide kvalifikatsiooni kohta, enne kui nõukogu nad ametisse nimetab. Komisjoni tööeeskirjade ettepaneku eesmärk on tagada, et valikukomisjon saab oma ülesandeid täita nii tõhusalt kui võimalik. Seda silmas pidades on lisaga ette nähtud valikukomisjoni ülesanded, koosseis, sekretariaadi ülesanded ja otsuste tegemise kord, samuti kandidaatide pingerea koostamine, finantssätted ning isikuandmete töötlemise ja valikukomisjoni keelte kasutamise kord.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi ühinemine konventsiooniga oleks kooskõlas selle ressurssidele juurdepääsu taotlemise sooviga, mida on väljendanud ELi liikmesriigid ja asjaomane liidu laevastik. See annaks ka kindla aluse mere bioloogiliste ressursside ja NPFC hallatava merekeskkonna säästvale majandamisele ja kaitsele. See on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) artikliga 28 ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid (RFMOd) on rahvusvahelised riikide organisatsioonid, millest osad on rannikuriigid, piirkondliku integratsiooni organisatsioonid, nagu EL, ja kalastusorganisatsioonid, kellel on konkreetses piirkonnas kalapüügihuvid. Osad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid majandavad kõiki konkreetse piirkonna kalavarusid, samas kui teised keskenduvad konkreetsetele pika rändega liikidele (eelkõige tuunile) suurel geograafilisel alal. Mõnel neist on ainult nõuandev roll, kuid enamikul on majandamispädevus, mis võimaldab määrata kindlaks püügimahu ja -koormuse piiranguid, tehnilisi meetmeid ja kontrollikohustusi.

Vastavalt komisjoni teatisele osalemise kohta piirkondlikes kalandusorganisatsioonides osaleb Euroopa Liit, mida esindab Euroopa Komisjon, aktiivselt kuues piirkondlikus tuunikalandusorganisatsioonis ning 11 piirkondlikus muud kui tuuni hõlmavas kalandusorganisatsioonis.

Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ ning nõukogu järeldustele selle ühisteatise kohta on piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmete edendamine ning vajaduse korral nende juhtimise parandamine ELi keskne teema neil foorumitel.
Direktiivi REFITi hindamisel leiti, et teabe kättesaadavust saab veelgi parandada, eelkõige seoses teatavate oluliste andmetega, mis võivad mõjutada keskkonda ja inimeste tervist. See peaks:

·teavitama üldsust keskkonnakahjustuste juhtumitest, eelkõige siis, kui sellised juhtumid mõjutavad suure tõenäosusega ka inimesi;

·võimaldama ettevõtjatel ja ametiasutustel võtta sellistes olukordades vajalikud ennetus- ja parandusmeetmed ning

·tagama komisjonile nõutava tõendusbaasi, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata direktiivi eesmärki ja tulemuslikkust.

Selleks et vähendada halduskoormust, tuleks keskenduda teabe kättesaadavuse tagamisele elektroonilisel teel või internetis ning sellele, et teave vastaks asjaomastele ELi normidele ning seda oleks lihtne kasutada, see on kvaliteetne ja võrreldav. Seda tehes peaks üldsusele kättesaadav keskkonnaalane teave vastama direktiivi 2007/2/EÜ nõuetele, eelkõige seoses teenuste ja andmetele juurdepääsuga üldsuse ja ametiasutuste jaoks.

Direktiiv 2007/2/EÜ

Komisjoni INSPIRE rakendamisaruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile ning REFITi hindamine valmisid 2016. aastal. Rakendamisaruandes soovitati komisjonil läbi vaadata ja vajadusel muuta direktiivi 2007/2/EÜ eeskirju. Selleks et lihtsustada direktiivi rakendamist ja vähendada liikmesriikide poolse seirega seotud halduskoormust, jäetakse välja kohustus esitada aruanne iga kolme aasta järel, säilitades üksnes seirenõude, mis põhineb liikmesriikide osutatud ruumiandmekogumite metaandmete ja ruumiandmete teenuste põhjal otse arvutatud seirenäitajatel, nagu on sätestatud direktiivis 2007/2/EÜ. See aitab tagada, et rakendamisega seotud teave on ajakohasem ja üldsusele läbipaistval viisil kättesaadav. Sisuliselt palutakse liikmesriikidel vajaduse korral esitada igal aastal ajakohastused riigiomaste andmete kohta, mida komisjon juba avaldab. Komisjon tagab liikmesriikidele lihtsad vahendid ja menetlused, et asjaomast teavet ajakohastada.

Kuna Euroopa Keskkonnaamet on kehtestanud iga-aastase ülevaate esitamise, ei ole täiendavalt vaja koostada komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile, sest asjaomane teave on üldsusele kättesaadav interneti kaudu ning seda ajakohastatakse igal aastal. Seepärast kaotatakse aruandluskohustus. Lisaks tehakse rakendamisaruande asemel ettepanek võtta kasutusele komisjoni poolne seirenäitajatel põhinev korrapärane hindamine, mis on kooskõlas parema õigusloome suunistega.
LISA

PÕHJA-JÄÄMERE KESKOSAS

REGULEERIMATA AVAMEREKALAPÜÜGI VÄLTIMIST KÄSITLEV KOKKULEPE

Käesoleva kokkuleppe osalised,

tunnistades, et viimase ajani on jää katnud Põhja-Jäämere keskosa avamerd üldiselt aastaringselt ja see on muutnud neis vetes kala püüdmise võimatuks, kuid selle piirkonna jääkate on viimastel aastatel vähenenud;

tunnistades, et ehkki Põhja-Jäämere keskosa ökosüsteemid on olnud inimtegevusest suhteliselt puutumata, on need ökosüsteemid muutumas kliimamuutuste ja muude asjaolude tõttu, ning et kõnealuste muudatuste mõju ei mõisteta hästi;

tunnistades tervete ja jätkusuutlike mereökosüsteemide ning kalanduse olulist rolli toidu ja toitumise seisukohast;

tunnistades Põhja-Jäämere keskosa kaldariikide erilist vastutust ja erihuvi Põhja-Jäämere keskosa kalavarude kaitsel ja säästval majandamisel;

märkides sellega seoses ära Põhja-Jäämere keskosa kaldariikide algatuse 16. juulil 2015 allkirjastatud Põhja-Jäämere keskosas reguleerimata avamerekalapüügi vältimist käsitleva deklaratsiooni näol;

tuletades meelde muuhulgas järgmiste lepingute ja muude rahvusvaheliste õigusaktide põhimõtteid ja sätteid merel toimuva kalapüügi kohta, mida Põhja-Jäämere keskosa avamere suhtes juba kohaldatakse:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon on kooskõlas nõukogu otsusega, millega anti komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks, pidanud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimiseks Gruusiaga.

ELi naabruspoliitika raames on ette nähtud, et kahepoolsete lepingute võrgustiku asemel tuleb ELi ja selle naaberriikide vahel luua ühine lennunduspiirkond. Lepingu eesmärk on avada järk-järgult turud selleks, et võimaldada vastastikust juurdepääsu lennuliinidele ja läbilaskevõimele, vältida ettevõtjate diskrimineerimist ja tagada neile ELi aluslepingute põhimõtetele toetudes võrdsed tingimused ning viia Gruusia lennundusalased õigusaktid kooskõlla vastavate ohutust, turvalisust ja lennuliikluse korraldamist käsitlevate ELi õigusaktidega.

Lepingule kirjutati alla 2. detsembril 2010. ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii liit kui ka selle liikmesriigid. 9. veebruariks 2017 olid ratifitseerimise lõpule viinud kõik liikmesriigid peale Horvaatia Vabariigi.

Horvaatia Vabariik ühineb lepinguga vastavalt 5. detsembri 2011. aasta ühinemislepingule lisatud ühinemisaktis sätestatud menetlusele ning asjakohane protokoll, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi ühinemist kõnealuse lepinguga, kirjutati alla 2014. aasta novembris.

Selleks et võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja lähtudes Euroopa Kohtu 28. aprilli 2015. aasta otsusest kohtuasjas C-28/12, muudetakse käesoleva ettepanekuga komisjoni esialgset ettepanekut (KOM(2010) 339 (lõplik)), mis võeti vastu 28. juunil 2010 ja esitati pärast seda nõukogule. Selleks et hõlbustada läbivaatamist nõukogus, on kogu asjaomane tekst esitatud muudetud ettepanekuna.

2.ÕIGUSLIK ALUS

ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Ei kohaldata

5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Ei kohaldata

2010/0186 (NLE)

Muudetud ettepanek:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on kohandada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1 ning artikli 92 lõikes 5 sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames kasutatavate vahendite summasid ning VI lisas aastate lõikes esitatud kulukohustuste assigneeringute jaotust selleks, et kajastada noorte tööhõive algatuse finantsplaneeringus tehtud muudatusi. Täpsemalt tuleb kooskõlas 2018. aastaks vastuvõetud eelarvega noorte tööhõive algatuse jaoks sihtotstarbelise eraldisena ette nähtud kulukohustuste assigneeringuid suurendada 116,7 miljoni euro võrra, mille tulemusena moodustab 2018. aastaks ettenähtud kogusumma 350 miljonit eurot. 2020. aastaks kavandatud kulukohustuste assigneeringuid on kohandatud, et kajastada 2018. aasta eeljaotust.

Lisaks sellele tuleb parandada paar viga, mis on tehtud määruse (EL) 2017/2305 artikli 1 lõike 2 punktis a (millega muudetakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõiget 1) seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendite summade ja protsendimääradega.
11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus esitatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu EIP puhul 10. EAFi summasid ning Euroopa Komisjoni puhul 11. EAFi summasid.

(3)11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide raames ette nähtud summad. Seetõttu tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

11. EAFi finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa osamaksusummat tähtaegselt, peab ta tasuma maksmata jäänud summalt intressi vastavalt samas artiklis sätestatud intressi maksmise korrale.

Euroopa Arengufondi osamaksude summad, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2018. aasta osamaksu teise osana, on esitatud käesoleva otsuse lisa tabelis.

Artikkel 2

Liikmesriikide 2018. aasta muudetud EAFi osamaks on 4 500 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 4 250 000 000 eurot ja EIP osa on 250 000 000 eurot.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,