1. Sissejuhatus

Maailmakaubandus on konkurentsivõimelise ja eduka Euroopa Liidu üks põhialuseid ning Euroopa ekspordist ülejäänud maailma sõltub üle 30 miljoni töökoha. Üleilmselt integreeritud majandussektor toob kasu nii suurtele, väikestele kui ka keskmise suurusega Euroopa ettevõtetele ning Euroopa elanikele, töötajatele ja tarbijatele. Samas tuleb maailmakaubandust aktiivselt kujundada ja juhtida, et tagada selle õiglus, kindel seos reeglitepõhise süsteemiga ning väärtuste levitamine. Euroopa Liidu eesmärk on läbipaistev ja vastutustundlik kaubanduspoliitika, millest on kasu kõigile elanikele ning mis pakub nüüdisaegseid lahendusi tänase tehnoloogilistest muutustest mõjutatud majanduse tingimustes. Märtsis avaldati valge raamat Euroopa tuleviku kohta ning sellest tuleneva arutelu raames kirjeldati komisjoni aruteludokumendis, kuidas kaubanduspoliitika koos muude ELi poliitikavaldkondadega võib aidata üleilmastumist ohjata ja tagada kaubandusest saadava kasu õiglane jaotamine vastavalt ELi solidaarsuse ja jätkusuutlikkuse põhimõtetele. Rahvusvaheline keskkond, mille tingimustes EL kaubanduspoliitikaga tegeleb, muutub pidevalt: üha enam astutakse vastu reeglitepõhisele mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mis võib olla märk sellest, et protektsionistlikud suundumused on uuesti esile kerkimas. Samas on mitmed suured ja väiksed kaubandusriigid näidanud väga konkreetselt üles oma pühendumust õiglasele ja avatud rahvusvahelisele kaubandusele.

Euroopa Komisjoni eesmärk on tagada, et ELi kaubanduspoliitika areneks kooskõlas liidu üldiste majanduslike ja poliitiliste sihtidega; see hõlmab kaubanduspoliitika ja ELi muu välis- ja sisepoliitika sidususe suurendamist. Näiteks mõjutab kaubanduspoliitika kestliku arengu tegevuskava 2030 „Muudame oma maailma“ integreeritud poliitikakujundamist, sest lisaks majandusküsimuste käsitlemisele aidatakse samuti kaasa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele ning antakse panus Euroopa rände tegevuskavasse ja Euroopa julgeoleku tegevuskavasse. Jõuline ja edumeelne poliitiline tegevuskava peab arvesse võtma Euroopa praeguseid võimalusi ja väljakutseid, edendades samas Euroopa esmatähtsaid huve. Täna esitab komisjon ettepaneku uute algatuste paketi kohta, millega laiendatakse ja täiustatakse liidu praegust väga intensiivset kaubandusalast tegevuskava, et saavutada järgmised eesmärgid.

Esiteks, ELi suunatud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringu raamistiku loomist käsitleva määruse ettepanek. Sellega tagatakse, et välisinvesteeringud jäävad ELi majanduskasvu oluliseks allikaks ning et ELi esmatähtsad huvid on samas kaitstud. Seadusandlikule ettepanekule on lisatud komisjoni teatis, milles põhjendatakse üksikasjalikult sellise taustauuringu vajalikkust.

Teiseks, soovitused alustada läbirääkimisi kaubanduslepingute sõlmimiseks Austraalia ja Uus-Meremaaga. Need kaubanduslepingud põhineksid muu hulgas Kanada, Singapuri, Vietnami ja Jaapaniga hiljuti peetud edukatel läbirääkimistel ning nendega laiendataks maailmakaubanduses edumeelsete reeglite rakendamisele pühendunud partnerite ringi.

Kolmandaks, soovitus alustada mitmepoolseid läbirääkimisi investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise üle, mis oleks oluline uuendus ülemaailmse juhtimise valdkonnas.

Neljandaks, komisjon on otsustanud edaspidi avaldada oma soovitused kaubanduslepinguid käsitlevate läbirääkimisjuhiste kohta, alustades täna kolme kõnealuse soovituse avaldamisega. Nagu varem, esitatakse ka nüüd komisjoni soovitused nõukogule arutamiseks ja edastatakse Euroopa Parlamendile, kuid lisaks sellele edastatakse soovitused nüüd automaatselt liikmesriikide parlamentidele ja tehakse üldsusele kättesaadavaks, mis tähendab, et kavandatava lepingu üle saab algusest peale laiapõhjalist ja kaasavat arutelu pidada.

Lisaks sellele on komisjon otsustanud kaubanduspoliitika läbipaistvaks ja kaasavaks kujundamiseks luua ELi kaubanduslepingute alase nõuanderühma.

Lisaks käesolevale teatisele avaldab komisjon täna esmakordselt komisjoni kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamist käsitleva aruande; edaspidi avaldatakse selline aruanne iga kahe aasta tagant. Aruandes kirjeldatakse konkreetseid saavutusi ja käimasolevat tööd, mis on järgnenud strateegia vastuvõtmisele kahe aasta eest, ning tõstetakse esile saadud õppetunde, millest lähtuvalt ELi kaubanduspoliitikat edaspidi arendatakse. Sellele lisandub hiljem sügisel avaldatav vabakaubanduslepingute rakendamist käsitlev aruanne. Komisjon kutsub kõiki sidusrühmi üles osalema nendel kahel aruandel ja käesoleval teatisel põhinevas arutelus kaugelevaatava kaubanduspoliitika teemal. Lisaks vaadatakse sel aastal Euroopa arengukonsensusest lähtudes läbi ELi kaubandusabistrateegia.

2. Uute kaubanduslepingute sõlmimine maailmakaubanduses edumeelsete reeglite väljakujundamiseks

EL on pühendunud avatud kaubandusele, mis põhineb reeglitepõhisel mitmepoolsel kaubandussüsteemil. Avatus kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali liikumisele on aidanud kaasa ELi majanduskasvule, konkurentsivõime arengule ja tarbijate heaolu suurenemisele. Koos rangete keskkonna-, töö-, tarbija- ja sotsiaalkaitse standarditega on selline avatus meie heaolu aluseks. Samuti on avatus kõige sobivam lahendus üleilmastumisest kasu saamiseks kõigi Euroopa elanike jaoks. Üleilmastumine ei piirdu üksnes kaubandusega ning selle mõju on seotud tehnoloogiliste muutuste mõjuga. Samas mängib kaubanduspoliitika kahtlemata olulist rolli üleilmastumise ohjamisel ning selle tagamisel, et üleilmastumise majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju on kasulik inimestele ja ettevõtetele nii Euroopas kui ka mujal.

EL otsib partnereid, kellega koos luua avatud ja edumeelsed reeglid, mis vastavad 21. sajandi kaubanduse tegelikule olukorrale, ning tugevdada seeläbi ülemaailmset juhtimist. ELi hiljutised lepingud Kanada, Singapuri ja Vietnamiga ning põhimõtteline kokkulepe Jaapaniga on loonud uusi majanduslikke võimalusi meie ettevõtjatele ja elanikele, kuid lisaks sellele peegeldavad ja edendavad need universaalseid väärtusi, mida liit järgib, ning nendega on säilitatud valitsuste õigus kehtestada avalikkuse huvides õigusnorme.