EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 29.11.2011 
SEK(2011) 1409 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse 
tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist (tarbijavaidluste  kohtuvälise lahendamise 
direktiiv) 
 
ning 
 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõuko gu määrus, milles käsitletakse tarbi javaidluste 
veebipõhist lahendamist (tarbijavaidluste veebipõh ise lahendamise määrus) 
 
{KOM(2011) 793 lõplik} 
{SEK(2011) 1408 lõplik}  
 
ET 2   ET Vastutuse välistamise klausel 
Käesoleva mõjuhindamisaruandega võtavad kohus tusi üksnes need komisjoni talitused, kes 
on osalenud selle ettevalmistamisel, ning käesol ev tekst on koostatud selleks, et selle põhjal 
märkusi esitada, ega mõjuta komisjoni ühegi otsuse lõplikku vormi. 
 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS  
Viimastel kümnenditel on ELi ja liikmesriikid e tasandil tarbijakaitse taset märkimisväärselt 
tugevdatud. Ent Euroopa tarbijat el ei ole alati võimalik saad a tulemuslikku õiguskaitset, kui 
nende õigusi rikutakse.  
Põhjus on see, et tarbijad peavad kohtumenetlusi kulukaks, aeganõudvaks ja koormavaks. 
Kohmakate ja ebatõhusate menetluste ning nende ebakindlate tu lemuste tõttu hoiduvad 
tarbijad isegi proovimast õiguskaitset otsida. Pealegi ei ole tarbija d alati teadlikud, mida 
nende õigused konkreetselt kaasa toovad, ja seepär ast ei taotle kompens atsiooni, kui neil on 
selleks õigus. 
Tulemusliku õiguskaitse puudumine on eelkõige  probleemiks piiriüleste tehingute puhul. 
Võõras ärikeskkond teeb loomulikult ettevaatlikuks  ja tarbijad on eriti mures selle üle, et 
teises liikmesriigis tehtud ostu korral võib midagi valesti minna. Neile teevad muret erinevused liikmesriikide õigusaktide vahel, keelebarjäärid, võimalikud suuremad kulud ja 
harjumatud menetluseeskirjad vaidluste lahenda misel teises liikmesriigis. Tarbijad loobuvad 
sageli oma nõuetest lihtsalt seepärast, et nad ei tea, kuhu teises liikmesriigis oma vaidluse 
pärast pöörduda. Ebakindlus õiguskaitse suhtes  mõjutab tarbijate kindlustunnet piiriüleste 
ostude tegemisel ja heidutab neid  ühtse turu eelis eid kasutamast. 
Lisaks traditsioonilisele vaidluste lahendamise le kohtu teel võivad tarbijad ja ettevõtted 
mõnes liikmesriigis esitada oma nõude niinimetatud vaidluste kohtuvälise lahendamise  
süsteemidele. See mõiste hõlmab mitmesugus eid vaidluste kohtuvälise lahendamise 
võimalusi, nagu näiteks lepitust, vahendust, va hekohtumenetlust või kaebuste läbivaatamise 
komisjoni. Käesolevas mõjuhinna ngus tähendab vaidluste kohtuvä line lahendamine tarbijate 
ja kauplejate vaheliste vaidluste lahendamist , mis on seotud kaupade müügi ja teenuste 
osutamisega kauplejate poolt. Vaidluste kohtuvä lise lahendamise süsteemide eesmärk on 
lahendada poolte vahel tekki nud vaidlused mõne üksuse sekkumise abil (nt lepitaja, 
vahendaja, ombudsman, kaebuste läbivaatamise komisjon vms). Kohtuväline lahendamine ei hõlma vaidluste lahendamist ettevõtte enda hallatava sisemise kaebuste lahendamise süsteemi abil. Vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteem e, mille eesmärk on lahendada tarbijate ja 
kauplejate vahelisi vaidlusi v eebimenetluse teel, nimetatakse veebipõhisteks vaidluste 
lahendamise süsteemideks  ning need võivad olla tulemu slikud abivahendid, eelkõige 
veebipõhiste tehingutega seotud vaidluste lahend amisel. Praegu ei ole veebipõhine vaidluste 
lahendamine siiski veel piisavalt arenenud
1. 
Vajadus parandada õiguskaitse kättesaadavus t tarbijate jaoks vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteemide abil vajab ELi tasandil kaalumist. Siinses analüüsis on võetud täielikult arvesse vaidlu ste kohtuvälise lahendamise arengutas eme erinevusi liikmesriigis ja 
vastavate süsteemide mitmekesisust. Vaid luste kohtuvälise la hendamise süsteeme 
puudutavate riiklike tegevuspõhimõtete lah knevus (või nende puudumine) näitab, et 
liikmesriikide ühepoolne tegutsemine ei vii tarbijate  ja ettevõtete jaoks rahuldava lahenduseni. 
Järjepidevate ja tõhusate kohtuväliste vaidluste lahendamise süsteemide puudumine 
                                                
 
1 Veebipõhist vaidluste lahendamist võib esineda ka kauplejate vahel, kuid nagu ka vaidluste kohtuvälise 
lahendamise puhul, ei ole käesolevas mõjuhinnangus selliseid vaadeldud. Üheks näiteks ettevõtetevahelisest veebipõhisest vaidlust e lahendamise süsteemist on Tšehhi arbitraa ˛ikohus 
(www.adr.eu
), mis aitab kogu maailma kaubamärkide omanikel, domeeninimede registreerijatel ja 
registreerimisfirmadel lahendada konflikte veebi kaudu toimuva menetluse abil.  
 
ET 4   ET liikmesriikides mõjutab ka tarbijate võimalust pi iriüleste ja veebitehingutega seotud vaidluste 
puhul neid süsteeme kasutada, sest nende puhul  on juurdepääs vaidluste kohtuvälise või 
veebipõhise lahendamise menetlustele väga p iiratud. Vaidluste kohtuvälise ja veebipõhise 
lahendamise puhul tuvastatud piiriülesed aspektid  on otseselt seotud riikides valitseva 
olukorraga. Piiriüleste vaidlu ste kohtuvälise lahendamise pa randamine sõltub siseriiklike 
vaidluste kohtuvälise lahendamise võimaluste parandamisest.  
Mõjuhinnangus keskendutakse ainuüksi välj aspool kohtumenetlust toimuvale vaidluste 
lahendamisele. Eesmärgiks on analüüsida võimalikke poliitikavariante, et vaidluste kohtuvälise ja veebipõhise lahendamise kau du parandada tarbijate õiguskaitset. Muud 
olemasolevad instrumendid, mis parandavad tarb ijaõiguste kasutamist siseturul kohtulike 
vahendite ja täitemeetmete abil, ei  kuulu käesoleva mõjuhinnangu alla. 
2. P
ROBLEEMI OLEMUS  
Suur osa Euroopa tarbijaid kogeb siseturul kaup u ja teenuseid ostes probleeme. 2010. aastal 
oli see nõnda umbkaudu iga v iienda Euroopa tarbija puhul2. Vaatamata õigusaktidega tagatud 
tarbijakaitse kõrgele ta semele jäävad tarbijate kogetud probleemid sageli lahendamata. 
Kahjud, mille on Euroopa tarbijatele põhjustanud ostetud kauba või teenustega seotud probleemid, moodustavad hinnanguliselt 0,4% ELi SKPst. Siia hulka kuuluvad ka Euroopa 
tarbijate poolt piiriülesel ostude tegemisel ka ntud kahjud, mis on hinnanguliselt 500 miljonit 
kuni üks miljard eurot
3. 
On kindlaks tehtud neli peamist puudust, mis pärsivad vaidluste kohtuvälise lahendamise 
tõhusust. Lüngad vaidluste kohtuvälise lahend amise süsteemide pädevusulatuses, vähene 
teadlikkus ja nende süsteemide kvaliteet.  
Euroopa tarbijatel ei ole kõikjal ELis ühesugust juurdep ääsu kvaliteetsetele vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteemidele. Kuigi ek sisteerib ligikaudu 750 si seriiklikku vaidluste 
kohtuvälise lahendamise skeemi, esineb nii geogr aafiliselt kui ka sektoriti siiski veel lünki. 
Lisaks kujutab üksikasjaliku info puudumine endast  tarbijate jaoks olulist takistust vaidluste 
kohtuvälise lahendamise kasutamisel. Ettevõtte d annavad harva tarbijatele teavet pädeva 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemi kohta,  mis oleks pädev menetlema nende vaidlusi 
kas müügipunktis või müügijärgselt. Ka ei va sta vaidluste kohtuvälise lahendamise skeemid 
mitte alati komisjoni 1998. ja 2001. aasta soovitustes sätestatud kõige olulisematele põhimõtetele, nagu läbipaistvus , erapooletus ja tõhusus. 
Veebipõhine vaidluste lahendamine piiriüleste e-kauba ndustehingute jaoks 
 
Pädeva vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemi puudumine liikmesriikides mitmel pool 
ELis toob kaasa e-kaubandustehingutega seotud vaidluste lahendamise ebatõhususe. Aastal 
2010 olid ECC-Netile laekunud kaebustest rohkem kui pooled (56,3%) seotud e-kaubandustehingutega, kuid teises liikmesriigis  asuvale vaidluste kohtuvälise lahendamise 
                                                
 
2 Eurobaromeeter 342, lk 169. 
3 Eeldusel, et individuaalsed kahjud on sisemaiste ja piiriüleste ostude puhul samad, jäävad ELi tarbijate 
kantud kahjud, mis on seotud piiriüleste ostudega, hinnanguliselt 500 miljoni ja ühe miljardi euro 
vahele. Seda eeldust toetab näiteks ka tõsiasi, et kui  võrrelda sisemaiselt ja piiriüleselt kaugoste teinute 
kogemusi, selgub, et ette tulnud probleemide vahel ei ole olulisi erinevusi. Piiriülese ostu puhul ELis 
esines toote kättetoimetamisel viivitusi 16% ostjatel, oma riigist ostu teinutel esines toote 
kättetoimetusel viivitusi 18% ostjatel.  
 
ET 5   ET süsteemile sain saata neist alla 9%. Väga  vähe olemasolevaid vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteeme pakub võimalust viia  kogu menetlus läbi veebipõhiselt. Kogu 
menetluse läbiviimine veebis säästaks  aega ja lihtsustaks poolte suhtlust. 
3. SUBSIDIAARSUS JA VAJADUS ELI MEETME JÄRELE  
Tarbijakaitse kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuse alla. Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 169 on  sätestatud, et EL aitab muu hulgas kaitsta 
tarbijate majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele ja koolitamisele 
oma huvide kaitseks. ELi toimimise lepingu artiklil 114 põhinev vaid luste kohtuvälise või 
veebipõhise lahendamise algatus aitab saav utada neid eesmärke siseturu nõuetekohase 
toimimise kontekstis. Samas vastab see subsid iaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. 
Tarbijavaidluste kohtuvälise ja veebipõhise lahendamise süsteemide väljaarendamine on 
tarbijate ja ettevõtete huvide seisukohast otsustava tähtsusega  ning aitab parandada siseturu 
nõuetekohast toimimist, nagu kinnitasid aval iku konsultatsiooni ja diskussiooni kõik 
huvirühmade grupid. 
Kaksteist aastat pärast tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist käsitlevate komisjoni 
soovituste vastuvõtmist näitab ku junenud olukorra analüüs, et üksnes siseriiklikul tasandil 
võetud meetmed ei ole andnud tulemuseks vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemide 
piisavat pädevusulatust. Mitmed puudused vähendavad endiselt va idluste kohtuvälise 
lahendamise süsteemide tõhusust ning hästi toimiv ad ja kättesaadavad süsteemid piirülestes e-
kaubandustehingutes tekkinud vaidluste veebi põhiseks lahendamiseks on endiselt 
vähearenenud. Nii ei ole Eur oopa tarbijatel kõikjal ELis ühesugust juurdepääsu vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteemidele. Samuti ei ole kõikides jaemüügituru  sektorites tagatud 
tarbijate teavitamine vaidluste kohtuvälisest lahendamisest. Kui vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemide väljaarendamine jä tta ainult liikmesriikide hooleks, jäävad 
kvaliteetsed süsteemid mõnedes jaemüügisektorit es ja mõnedes ELi piirkondades endiselt 
välja arendamata. Tarbijate ja ettevõtete tead likkus jääb väheseks ning vaidluste kohtuvälise 
lahendamise siseriiklike süsteemide seiret te ostavad liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel. 
Samuti ei ole tagatud, et va idluste kohtuvälise või veebipõhise lahendamise süsteemid 
järgiksid olulisemaid põhimõtteid, mis tagaks id nende kvaliteedi. Niisugune vaidluste 
kohtuvälise lahendamise ebapiisav ja killust atud areng ELis on vastuolus ELi toimimise 
lepingu eesmärkidega, sest see õõnestab ühtset turgu, loob uusi takistus i selle toimimisele, 
loob ELis tarbijakaitsealast ebavõrdsust ja et tevõtetele erinevaid äri tingimusi. Lisaks, kui 
puudub sisemaine hästi toimiv vaidluste kohtuvälis e lahendamise süsteem, millele piiriülene 
süsteem saaks tugineda, siis ei ole võimalik arendada välja ka tõhu sat ja tulemuslikku 
piiriüleste vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemi. 
Vaidluste tõhusa kohtuvälise ja  piiriülese lahendamise sü steemi puudumine piirab sellise 
vaidluste lahendamise viisi võimalusi ja tekitab tasakaalustamatust tarbijavaidluste tulemuslikus lahendamises eri liikmesriikides, eelkõige piir iüleste vaidluste puhul. Niisugune 
olukord mõjutab tarbijate kind lustunnet piiriüleste ostude  tegemisel. Nii ettevõtted
4 kui ka 
tarbijad on selgesti väit nud, et kartus võimalike õiguskaits ealaste probleemide ees teises 
liikmesriigis ei lase neil piiriüleseid ostu-m üügitehinguid teha ja seega jäävad siseturu 
                                                 
4 Eelkõige VKE-d, sest nende piiratud haldussuutlikkus ei võimaldaks esitada nõudeid kohtulikul teel. 
Lihtsa vaidluste lahendamise süsteemi, näiteks  vaidluste kohtuvälise lahendamise kättesaadavus 
lahendaks selle probleemi väikeste ja keskmiste ettevõtete jaoks. 
 
ET 6   ET potentsiaalsed kasutegurid ära kasutamata5. Eelkõige tuleks tähe lepanu pöörata tarbijate 
usalduse kasvatamisele siseturu suhtes ning ettevõtetele kõikides liikmesriikides võrdsete 
tingimuste loomisele. 
Vaatamata sellele, et praegu ei ole piiriüleste e-kaubandus tehingute osakaal suur, on 
digitaalne jaeturg liikmesriikides kiiresti laienemas6. See tähendab, et odav ja tõhus 
kohtuväline õiguskaitsevahend on saamas tarbijate ja kauplejate jaoks veelgi olulisemaks, et 
nad hakkaksid tegema veebipõhiseid piiriüle seid kaubandustehingui d. Liikmesriigi tasandi 
meetmed ei võimalda luua kogu ELi hõlmavat v eebipõhist vaidluste lahendamise süsteemi, 
mis digitaalarengu tegevuskava kohaselt on oluline vahend, mille kaudu edendada e-kaubandust.  
Soovitud eesmärke on võimalik paremini saavutada ELi tasandi meetmetega, võttes arvesse 
nende mõju ja ulatust. Ühiste põhimõtete ja kriteeriumide kindlaksmääramine vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemide jaoks toob k aasa selge eelise, nime lt niihästi sisemaiste 
kui ka piiriüleste tehingutega seotud tarbijavaidluste tõhusa ja adekvaatse menetlemise. Samuti tagab see, et vaidluste kohtuväline ja veebipõhine lahendamine areneb ELis 
ühtlasemalt. 
Liikmesriigi tasandil võetavate ühepoolsete m eetmetega ei ole võimalik tarbijatele ja 
kauplejatele piisaval määral ta gada eespool nimetatud eeliseid. Kui liikmesriigid tegutseksid 
kooskõlastamatult, killustuks selle tagajärjel  vaidluste kohtuväline lahendamine veelgi 
rohkem, mis omakorda tooks kaas a tarbijate ja kauplejate ebavõr dse kohtlemise siseturul ning 
tarbijate õiguskaitse varieeruva taseme ELi lõikes. 
4. P
OLIITILISED EESMÄRGID  
Üldeesmärgid on järgmised: i) parandada j aemüügi siseturu, kaasa arvatud digitaalse 
jaemüügituru toimimist; ii) tagada tarbijakaitse kõrge tase; iii) võimaldada tarbijatel ja kauplejatel lahendada oma vaid lused tulemuslikult. Alljär gnevas tabelis on kirjeldatud 
erieesmärgid ja tegevuseesmärgid.  
                                                
 
5 Igal kahekümnendal tarbijal on esinenud probleeme ka upade või teenuste piiriülesel ostul, samas 59% 
ettevõtteid on kinnitanud, et üks oluline takistus, mis ei lase neil välismaale müüa, on see, et piiriülene 
kaebuste ja konfliktide lahendamine toob potentsiaalselt kaasa suuremad kulud, võrreldes sisemaiste 
vaidlustega. 
6 Ajavahemikus 2004–2010 kasvas EL-25-s kaupu või teenuseid interneti teel tellinud isikute osakaal 
märkimisväärselt: 22 %-lt 37%-le. Eriti suur oli ka sv Ühendkuningriigis, Luksemburgis, Saksamaal, 
Madalmaades, Prantsusmaal ja Põhjamaades, kus ve ebist teeb oste 45–65% internetikasutajaid. 
 
ET 7   ET Erieesmärgid  Tegevuseesmärgid  
Vaidluste kohtuvälise lahendamise pädevusulatus, teave ja kvaliteet  
Tagada juurdepääs vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemidele, et aidata kaasa kohtuvälise lahenduse 
leidmisele tarbijate sisemaiste ja piiriüleste vaidluste puhul kauplejatega.
 • Suurendada sisemaiste ja piiriüleste tarbijavaidluste 
arvu, mis lahendatakse kohtuvälise süsteemi abil. 
• Vähendada lahendamata ta rbijaprobleemide arvu, 
mis on seotud kaupade või teenuste ostuga 
sisemaiselt ja piiriüleselt.  
Tagada, et tarbijad ja ettevõtted oleksid teadlikud 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemidest.  • Tagada, et tarbijad saaksid teavet vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteemi kohta, mis on 
pädev nende vaidlust lahendama, eelkõige piiriülestes olukordades. 
• Tagada, et tarbijad ja ettevõtted oleksid üldiselt 
teadlikud vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemidest ja nende kasutamisega seotud võimalustest, eelkõige piiriülestes olukordades. 
 
Tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemid pakuksid tarbijatele ja ettevõtetele 
kvaliteetset teenust.  • Tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemid pakuksid tarb ijatele ja ettevõtetele 
erapooletut teenust. 
• Tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemid pakuksid tarb ijatele ja ettevõtetele 
asjatundlikku ja läbipaistvat teenust. 
• Tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemid pakuksid tõhusat teenust. 
• Tagada, et vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteeme jälgitakse regulaarselt.  
Veebipõhine vaidluste lahendamine piir iüleste e-kaubandustehingute jaoks  
Tagada, et tarbijad ja ettevõtted saaksid kasutada 
mehhanismi oma piiriüleste e-kaubandustehingutega 
seotud vaidluste lahendamiseks veebis.  • Anda tarbijatele ja ettevõtetele võimalus käsitleda 
kõiki piiriüleseid e-kaubandusega seotud vaidlusi 
veebipõhiselt ja kohtuväliselt, pakkudes neile ELi 
tasandi internetipõhist abivahendit.  
• Töötada välja ühised kr iteeriumid, millele see 
internetipõhine süsteem põhineks, et suurendada 
selle tulemuslikkust.  
5. POLIITIKAVARIANDID JA NENDE ANALÜÜS  
Alljärgnevas tabelis on kokkuvõtlikult kirjeldat ud nende kahe probleemse valdkonna puhul 
kindlaks tehtud poliitikavariante. 
 
ET 8   ET 5.1. Vaidluste kohtuvälise lahendamise pä devusulatus, teave ja kvaliteet  
Variant 1  ELi tasemel meetmeid ei võeta (baasstsenaarium)  
Variant 2  Mittesiduv õigusakt, millega julgustada va idluste kohtuvälise lahendamise kvaliteetsete 
süsteemide väljaarendamist kõikide sisemais te ja piiriüleste tarbijavaidluste jaoks, 
julgustada ettevõtteid andma tarbijatele  teavet kohtuvälise vaidluste lahendamise 
süsteemi kohta, mis on pädev nende vaidlu st menetlema, ja ju lgustada vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteeme osalema olemasolevates ELi valdkondlikes vaidluste 
kohtuvälise lahendamise võrgustikes.  
Variant 3  Siduv õigusakt, millega tagatakse, et tarbija d saavad kõik oma sisemaised ja piiriülesed 
vaidlused esitada kvaliteetsetele vaidlust e kohtuvälise lahendamise süsteemidele, mis 
hõlmab kõiki veebipõhiseid teenuseid; ning et tarbijad saavad teavet kohtuvälise vaidluste lahendamise süsteemi kohta, mis on pädev nende vaidlust menetlema; ning et 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid osalevad olemasolevates ELi valdkondlikes 
vaidluste kohtuvälise lahendamise võrgustikes.
 
Variant 4  Siduv õigusakt, millega luuakse ELi mudel kvaliteetsete siseriiklike kohtuväliste vaidluse lahendamise süsteemide jaoks, mis peaksid hõlmama kõiki sisemaiseid ja piiriüleseid tarbijavaidlusi, sealhulgas ka inte rnetiostudega seotud vaidlusi. See õigusakt 
tagab ka, et tarbijad saavad teavet kohtuväli se vaidluste lahendamise süsteemi kohta, mis 
on pädev nende vaidlust me netlema, ning et luuakse ELi valdkondlikud vaidluste 
kohtuvälise lahendamise võrgustikud.
 
5.2. Veebipõhine vaidluste lahendamine p iiriüleste e-kaubandustehingute jaoks  
Variant 1 ELi tasemel meetmeid ei võeta (baasstsenaarium)  
Variant 2 Mittesiduv õigusakt, millega siseriiklikud vaid luste kohtuvälise lahendamise süsteemid, 
mis menetlevad piiriüleste e-kaubandustehingut ega seotud vaidlusi veebis, ühendatakse 
ELi võrguks.  
Variant 3 Siduv õigusakt, millega luuakse ELi süsteem, mis koosneb veebiplatvormist, millele on 
tarbijatel vahetu juurdepääs ning mis põhine b olemasolevatel siseriiklikel vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteemidel ja saab menetleda piiriüleseid e-kaubandusvaidlusi 
veebis; samuti määratakse sellega kindlaks ühised kriteeriumid selle veebiplatvormi 
toimimiseks. 
Variant 4 Siduv õigusakt, millega luuakse ühtne ELi organ, mis tegeleks kõikide piiriüleste e-
kaubandusvaidlustega veebis. 
6. VARIANTIDE JA NENDE MÕJU VÕRDLUS  
Probleemsete valdkondadega seotud poliitikavariante hinnati tulemuslikkuse, tõhususe ja 
järjepidevuse suhtes skaalal 0–5. Igale variandikombinatsioonile iga kriteeriumi 
(tulemuslikkus, tõhusus, järjepidevus) kohta an tud hinded on esitatud allpool kumulatiivse 
tabelina. Lõpptulemused näitavad, mil määral iga variandikombinatsi oon aitab eeldatavasti 
kaasa poliitika eesmärk ide saavutamisele.  
 
ET 9   ET Kumulatiivne mõju 
(tulemuslikkus, tõhusus ja 
järjepidevus)  Veebipõhine vaidluste la hendamine piiriüleste e-kaubandustehingute jaoks 
Vaidluste kohtuvälise 
lahendamise 
pädevusulatus, teave ja 
kvaliteet  Variant 1  Variant 2  Variant 3  Variant 4  
Variant 1  0 3 5 7 
Variant 2  3 6 6 8 
Variant 3  6 9 15 11 
Variant 4  8 8 13 12 
Eeltoodud tabelis esitatud hinnetest  võib järeldada, et variandikombinatsioon, mis ei sisalda 
ELi tasandi meetmeid, säilitab senise seisundi ja seega ei lahendata ka leitud probleeme. 
Variandikombinatsioon, mis näeb leitud prob leemide lahendamiseks ette mittesiduvate 
õigusaktide vastuvõtmise, ei ol e ei tõhus ega ka tulemusli k. Järelikult jääv ad tarbijate 
probleemid lahendamata ja siseturul kantud kahjud tagasi saamata. Veel üks soovitus ei anna 
seniste probleemide lahendamisel eeldatavalt mitte mingit lisaväärtust.  
Variandikombinatsioon, mis näeb ette si duvate õigusaktide vastuvõtmise, mis nõuavad 
vaidlusi ka veebipõhiselt lahendada s uutvate kohtuvälise la hendamise süsteemide 
kättesaadavaks tegemist majandussektorites, ku s neid praegu ei eksisteeri (kohtuvälise 
lahendamise variant 3), tagab vaidluse ko htuvälise lahendamise süsteemide täieliku 
pädevusulatuse. Vaidluste kohtuvälise lahendami se süsteemide täielik pädevusulatus toob 
kaasa nõutava raamistiku, mille alusel saab kogu ELi hõlmav vaidluste veebipõhise lahendamise süsteem tulemuslikult tegelda piiriüleste e-kaubandus tehingute puhul tekkinud 
vaidlustega (veebipõhise lahendamise variant 3) . Nõnda oleks selline variandikombinatsioon 
kõige tulemuslikum ja tõhusam viis parandada si semaiste ja piiriüleste vaidluste lahendamist.  
Variandikombinatsioon, mis nõuab vaidlust e kohtuvälise ja veebipõhise lahendamise 
valdkonnas väga ulatuslikku ühtlustamist (variandi d 4), annaks küll täieliku pädevusulatuse, 
ei oleks aga kogu algatuse eesmärkide suht es proportsionaalne. Seda on kinnitanud ka 
avalikus arutelus antud vastused ning komisj oni talituste ja liikmesriikide kahepoolsed 
diskussioonid. Peale selle muudaks ELi ühtse vaidluste veebipõhise lahendamise organi 
loomine praegu riikide tasand il eksisteerivad ning vaidlusi  veebipõhiselt lahendavad 
kohtuvälised süsteemid liigseks. Ka ei võta sel line areng arvesse riikide olukorda ega ole 
proportsionaalne, sest see tähendaks ELi sekkumis t „ülalt alla”, mis tekitaks ELile ühtlasi 
tarbetuid kulusid.  
 
ET 10   ET Kokkuvõttes on eesmärke kõige parem saavutada er aldiseisvate, kuid üksteist täiendavate 
meetmetega. Eelistatav variant on kahe jä rgmise poliitikavariandi kombinatsioon: 
(1) raamdirektiiv, millega tagatakse, et tarbijad saavad kõik oma sisemaised ja 
piiriülesed vaidlused esitada kvaliteetse tele vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemidele, ning mis hõlmab ka veeb ipõhiseid teenuseid; ka tagatakse 
sellega, et tarbijad saavad teavet kohtuvälise vaidluste lahendamise süsteemi kohta, mis on pädev nende vaidlust menetlema, ning et vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid osalevad ELi  valdkondlikes vaidluste kohtuvälise 
lahendamise võrgustikes (variant 3). See on liikmesriikidele siduv, kuid jätab 
neile vabaduse valida vormi ja m eetodit (kuidas „täita lünki”); ning 
(2) määrus, millega luuakse ELi süsteem, mis koosneb veebiplatvormist, millele 
on tarbijatel vahetu juurdepääs ning mis põhineb olemasolevatel siseriiklikel 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid el ja saab menetleda piiriüleseid e-
kaubandusvaidlusi veebis; samuti määratakse sellega kindlaks ühised kriteeriumid selle veebiplatvormi toimimiseks (variant 3). 
6.1. Eelistatud poliitikavariandi mõju 
Eelistatud poliitikavalik tähendab tarbijate  jaoks suurt muutust.   
Tarbijail on võimalik esitada kõik oma vaidlused vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemile (olenemata ärisektorist, ostukanalis t või riigist, kust toode  või teenus osteti). 
Lisaks on neil kindlus, et kõik va idluste kohtuvälise lahendamise süsteemid on läbipaistvad ja 
käsitlevad nende vaidlust tulemuslikult ja er apooletult. Seega tunnetavad tarbijad, et neil on 
paremad võimalused, olles nii rohkem valmis vaidlustele kohtuvälist lahendust otsima. Selle tulemusel tuleb esile ro hkem tarbijate probleeme ja neid lahendatakse ka rohkem. Kaotuste 
eest saadud hüvitisi saab siis siseturul taaskasutada kaupade ja teenuste ostmiseks. Samuti on olulised kvaliteetse vaidlu ste kohtuvälise lahendamise kasutuselevõtmise kaudu tehtavad 
säästud, mis on umbes 0,17 % ELi SKPst. Nad saavad kõikidest lepingutest ja äridokumentidest (nt kviitungid, arved) teav et, millise vaidluste kohtuvälise lahendamise 
süsteemi poole pöörduda, kui tekib vaidlus kaupl ejaga. Selle tulemusena saab vaidluste 
kohtuvälise lahendamine tarbijate jaoks üldtuntuks ja teadlikkus e tase kasvab oluliselt.  
Üldine mõju ettevõtetele  on mõistlik. Ettevõtetele tekivad teatavad kulud, nimelt: i) 
Ettevõtetelt võidakse nõuda luua ning osaliselt või täielikult ra hastada vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteeme sektorites, kus neid ei ole. Sellega seotud kulud sõltuvad sektorist, 
laekunud vaidlustest ja r iigist. Rohkem mõjutatud on need lii kmesriigid, kus kasutatakse vähe 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteeme või neid ei ole seal üldse. Siis ki ei ole ettevõtete 
kulud seoses täieliku katvus e kohustusega otseselt ühenduses olemasoleva vaidluste 
kohtuvälise lahendamise katvusega liikmesriik ides, kus need on kasutusel. Vaidluste 
kohtuvälise lahendamise katvusega ei nõuta ette võtetelt süstemaatiliselt eraldi vaidluste 
kohtuvälise lahendamise süsteemi loomist ig a jaemüügisektori jaoks. Liikmesriigid võivad 
(koostöös ettevõtetega või mitte) otsustad a luua selle asemel ühtse või täiendava 
valdkondadeülese asutuse, et täita nn lüngad oma territooriumil. Lisaks tuleb märkida, et 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteem ide rahastamine ettevõtete poolt on paljudes 
sektorites ja liikmesriikides juba levinud tava. ii) Ettevõtted peavad kohandama oma 
lepinguid ja äridokumente, et n eed sisaldaksid ja teavet as jakohase vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteemi kohta. See tekitab neile teatud kulutusi, mis on aga ühekordsed ja 
ulatuvad kogu ELis ligikaudu 771 miljoni euroni (254 eurot ettevõtte kohta). 
 
ET 11   ET Teisalt aga saavutavad ettevõtted, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted 
kohtumenetluse asemel kohtuvälist vaidlust e lahendamist kasutades igal aastal kokkuhoiu, 
mis rahas on 1,7 kuni 3 miljardit eurot ja ajas 258 päeva. Peale selle parandavad nad oma mainet tarbijate hulgas ja lahendavad suurel määral maineriski probleemi, näidates valmisolekut lahendada vaidlusi odaval ja kergesti kättesaadaval viisil. Kui vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid hõlmavad täieli kult kõiki veebipõhisei d ja veebiväliseid, 
sisemaiseid ja piiriüleseid kauba- ja teenusetehinguid, siis saavad ettevõtted kasutada kohtuvälist teed. See võimaldab neil vältida pikki ja kulukaid kohtumenetlusi ja hoida oma ettevõtte mainet. Sellest tulenevalt on ettevõtet el ja eelkõige VKE-del stiimul parandada oma 
ettevõttesisest kaebuste lahe ndamise süsteemi ja nii taga takse parem konkurents. Nii on 
ettevõtted rohkem valmis pakkuma toot eid ja teenuseid interneti kaudu.  
Ka mõju liikmesriikidele  on mõistlik. Võib juhtuda, et  kulud, mis tekivad seoses uute 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid e moodustamise ja käigushoidmisega, peab 
osaliselt või tervikuna kandma liikmesriik (olene valt sellise süsteemi rahastamise laadist – 
avalik, erasektori osalusega või mõlemat). Vastavad rakenduskulud on samad, nagu eespool 
ettevõtete puhulgi. Liikmesriik idel on võimalus täita süsteemi de täieliku pädevusulatuse nõue 
mitmel viisil. Samuti tekivad liikmesriikidel marginaalsed kulud seoses vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteemi arengu aruannete esitamisega. 
Samuti tuleb kaaluda mõju ELi eelarvele . EL kannab kulud veebipõhise süsteemi loomiseks 
piiriüleste e-kaubandustehingu tega seotud vaidluste lahendamiseks ning Euroopa 
tarbijakeskuste võrgustiku raames nõutava ek sperdinõu kulud. Võttes arvesse olemasolevaid 
vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteeme , mis menetlevad vaidlusi veebis, ning ka 
samalaadseid ELi abivahendeid, on veebipõhise süsteemi loomiseks vaja hinnanguliselt umbes 2 miljonit eurot ja aastased te gevuskulud ulatuvad umbes 300 000 euroni.  
Lõpuks olgu mainitud, et ELi sekkumine piird ub seatud eesmärkide raames rangelt vajalike 
meetmetega. Vaidluste kohtuvälise lahendamise raamdirektiivi ja va idluste veebipõhise 
lahendamise süsteemi loomist käsitlev määrus ELi tasandil on kõige tulemuslikumad vahendid, mille abil saab seatud eesmärgid saavutada kõige madalamate võrreldavate kuludega. ELi tasandi meede võtab arvesse olem asolevaid siseriiklikke vaidluste kohtuvälise 
lahendamise süsteeme. Eelistatavast variandist ettevõtetele ja liikmesriikidele tulenev koormus on kõige proportsionaalsem, sest ees märgid saavutatakse kõige madalamate 
kuludega, vältides kulutuste dubleerimist ja tarbetut ha lduskoormust. Kokkuvõttes vastab 
eelistatud variant proports ionaalsuse põhimõttele. 
7. K
OKKUVÕTE / JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kavandatavad õigustloovad algatused sisaldaksi d sätet, mis nõuab, et tuleb esitada aruanne 
algatuse kohaldamise ning selle asjakohasuse  ja tulemuslikkuse kohta soovitud eesmärkide 
saavutamisel. Lisaks kasutatakse mitut seir enäitajat, mille abil mõõdetakse edusamme 
algatustega taotletavate eesmärkide saavut amise suunas. Nende hulka kuulub kohtuväliseks 
lahendamiseks antud vaidluste arvu ning veebis piir iüleselt oste tegevate ja müüvate tarbijate 
ja kauplejate arvu kasv, suurem teadlikkus, aa staks 2020 selliste ettevõtete arvu 20% kasv, 
kes on valmis müüma veebis teistesse liikmesrii kidesse, ning aastaks 2 020 selliste tarbijate 
arvu 10% kasv, kes on valmis ostma veebi kaudu teisest liikmesriigist; aga ka vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemide vastavus kvaliteedipõhimõtetele.