P6_TA(2007)0021

Noorte naiste ja tütarlaste diskrimineerimine hariduses

Euroopa Parlamendi resolutsioon noorte naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kohta hariduses (2006/2135(INI))

Euroopa Parlament,

- kinnitades veel kord Euroopa Ühenduse austamislepingu artiklis 2, artikli 3 lõikes 2, artiklis 13, artikli 137 lõike 1 punktis i ja artiklis 141 sätestatud põhimõtteid;

- võttes arvesse 2000. aastal välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 23;

- võttes arvesse 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;

- võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni;

- võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eriti arengueesmärki nr 3 soolise võrdõiguslikkuse soodustamise ja naiste õiguste suurendamise kohta, mis on eelduseks muu hulgas ka võrdõiguslikkuse saavutamisel kõigil haridustasanditel ja kõigis töövaldkondades;

- võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis peetud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning sellest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5 ja Peking +10 edasiste meetmete ja algatuste teemal Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks, mis võeti vastu vastavalt 9. juunil 2000 ja 11. märtsil 2005;

- võttes arvesse 1999. aastal vastu võetud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ÜRO konventsiooni (CEDAW) vabatahtlikku protokolli, milles on sätestatud, et konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alusel võivad isikud või isikute rühmad, kes väidavad, et nende suhtes on nimetatud konventsiooniosalise poolt rikutud konventsioonis määratletud mis tahes õigust, esitada teatisi naiste diskrimineerimise likvideerimise komiteele;

- võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) programmi "Haridus kõigile" globaalseid järelevalveraporteid 2003/2004, 2005 ja 2006;

- võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi, ning eriti nende resolutsiooni ja tegevuskava, mis võeti vastu 8.- 9. juunil 2006. aastal Stockholmis peetud kuuendal Euroopa ministrite konverentsil meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta;

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitust 2006/143/EÜ edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel [1];

- võttes arvesse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust 98/561/EÜ Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel [2];

- võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus [3] ja 1. juuni 2006 aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus [4];

- võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatist "Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine" (KOM(2006)0367);

- võttes arvesse komisjoni 1. märts 2006. aasta teatist "Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010" (KOM(2006)0092);

- võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatist "Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia" (KOM(2005)0224);

- võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2004. aasta teatist (KOM(2004)0115) ja 14. veebruari 2005. aasta teatist (KOM(2005)0044) naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta;

- võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2003. aasta teatist "Ülikoolide roll teadmistepõhises Euroopas" (KOM(2003)0058);

- võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2000. aasta teatist "Euroopa ühenduse soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegia väljatöötamine (2001-2005)"(KOM(2000)0335);

- võttes arvesse Luxembourgis 4. veebruaril 2005. aastal peetud ministrite konverentsil soolise võrdõiguslikkuse kohta soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate Euroopa Liidu ministrite deklaratsiooni;

- võttes arvesse romide kaasamise aastakümne deklaratsiooni 2005-2015, mis allkirjastati Sofias 2. veebruaril 2005 osalevate Kesk- ja Kagu-Euroopa riikide peaministrite poolt;

- võttes arvesse ministrite deklaratsiooni 1992. aastal Ateenas toimunud Euroopa konverentsil "Naised võimul", milles öeldakse, et "naised esindavad poolt inimkonna annetest ja oskustest";

- võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni aruandeid ja kõnesid;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0416/2006),

A. arvestades, et liikmesriikide statistika viitab sellele, et väiksem osa naisi kui mehi jätkab kraadiõppejärgseid õpinguid, ning arvestades, et teadete kohaselt osaleb väiksem osa naisi kui mehi elukestvale õppele erinevate sooga seotud piirangute tõttu;

B. arvestades, et majapidamise ja perega seotud ülesandeid täidavad endiselt suures osas naised ning seetõttu on nende aeg lisakoolituse ja elukestva õppe jaoks piiratud;

C. arvestades, et juurdepääs haridusele, eelkõige kõrgharidusele, on eriti raske madala sissetulekuga peredest pärit noorte jaoks, mis tugevdab veelgi traditsioonilist poistele hariduse andmise eelistamist;

D. arvestades, et seoses soolise võrdõiguslikkusega saavutatud tähelepanuväärne edu hariduses on peamiselt seotud positiivsete kvantitatiivsete arengutega, st naiste arvu suurenemine kõigil haridustasanditel, ilma et sellega kaasneks vastav kvalitatiivne areng õppekavade ning erialade osas, seda eelkõige sotsiaalsete arusaamade ja traditsiooniliste soorollide tõttu;

E. arvestades, et haridus on Euroopa oluline väärtus, põhiõigus ja sotsiaalse kaasatuse keskne vahend; arvestades, et ühiskonnas eksisteerivad jätkuvalt teatud raskused ja eelarvamused haritud naiste suhtes, ning arvestades, et haritud naised ei leia sageli võimalust oma potentsiaali rakendamiseks professionaalses ja avalikus elus;

F. arvestades, et teatud kultuurides eksisteerivad ikka veel traditsioonilised ja usulised eelarvamused, mis piiravad tütarlaste ja noorte naiste juurdepääsu haridusele;

G. arvestades, et massiteabevahendid põlistavad järjepidevalt soolisi stereotüüpe ja sel viisil tugevdatakse pigem traditsioonilist nägemust naistest ja mitte imetlusväärseid järgimisväärseid näiteid nagu Maria Skłodowska-Curie;

H. arvestades, et rahvusvähemustest, eriti romi rahvusvähemusest pärit tütarlastel ja noortel naistel või sisserännanute rühmadesse kuuluvatel tütarlastel ja noortel naistel on haridusele eriti piiratud juurdepääs ning tihti esineb koolides ka diskrimineerimist ja vahetegemist päritolu alusel, sealhulgas piiratud vahenditega järeleaitavad õppekavad, madala motivatsiooniga ja väljaõppeta töötajad ning ebapiisav infrastruktuur ja nõuetele mittevastavad haridusprogrammid ning kontrollimismeetodid;

I. arvestades, et mitme liikmesriigi hariduseelarvet rahastatakse ebapiisavalt ja samas on õpetajad peamiselt naised,

1. juhib tähelepanu asjaolule, et tütarlastele ja naistele hariduse andmine ja nende koolitamine on inimõigus ning need on olulise tähtsusega muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikul kasutamisel;

2. väljendab heameelt asjaolu üle, et kaheksa kümnest ELi liikmesriikide kõrgemates haridusasutustes õppivatest tütarlastest lõpetab oma õpingud ning statistika kohaselt on kõrghariduse omandamises mõlemal sool võrdsed võimalused ning näitab tõepoolest noorte naiste kõrget motivatsiooni, kui neid ei piira sooga seotud põhjused;

3. juhib tähelepanu asjaolule, et hariduse ja teaduse valdkonnas on kõrgkooli lõpetanute hulgas rohkem naisi (59 %) kui mehi, kuid naiste osakaal väheneb järjepidevalt karjääriredelil ülespoole liikudes - 43 % doktorikraadi omandanutest ja 15 % professoritest on naised;

4. väljendab heameelt asjaolu üle, et ÜRO aastatuhande projekti raames on astutud mitmeid praktilisi samme, et vähendada soolist ebavõrdsust juurdepääsus haridusele ning et mõlema soo võrdse juurdepääsu teemal haridusele arutletakse liikmesriikides avatult;

5. väljendab heameelt Lissaboni strateegiast välja arenenud ülikooliharidussüsteemi reformi üle, eelkõige elukestva õppe puhul, mis annab noortele naistele võimaluse haridusteed jätkata;

6. väljendab heameelt 2000. aastal avaldatud komisjoni raporti üle koolihariduse kvaliteedi kohta, milles analüüsitakse 16 näitajat, kaasa arvatud juurdepääs haridusele soolisest vaatenurgast;

7. väljendab heameelt Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rajamise üle, mille tegevuse hulka peaks kuuluma olukorra järelevalve seoses mõlema soo juurdepääsuga haridusele üksikutes liikmesriikides ning kogu maailmas;

8. soovitab, et haridusele võrdset juurdepääsu käsitlevat poliitikat hinnataks soolisi erinevusi sisaldava statistika kontrollimise põhjal, et tõsta paremini esile ja kõrvaldada jätkuv ebavõrdsus juurdepääsu osas teatud kõrgematele akadeemilistele kvalifikatsioonidele ning nende omandamise osas, sealhulgas kraadiõppejärgsel tasemel, teadusuuringute alal ja elukestva õppe valdkonnas;

9. palub liikmesriikidel lihtsustada juurdepääsu haridusele naistele ja meestele, kes kasvatavad lapsi, ning lapsevanematele, kes lastesaamise eesmärgil on katkestanud kvalifikatsiooni omandamise;

10. soovitab, et peaks toimuma dialoog sotsiaalpartneritega, et motiveerida neid looma soodsaid tingimusi parandamaks juurdepääsu haridusele ja elukestvale õppele naistele, kes on oma õpingud katkestanud ja naistele, kellel on madal kvalifikatsioon;

11. juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja meeste palkade erinevus on lubamatult suur ning ei ole märke selle vähenemisest; juhib tähelepanu asjaolule, et naised teenivad keskmiselt 15 % vähem kui mehed, mis tuleneb nii võrdset tasu kehtestavate õigusaktide mittejärgimisest kui ka mitmest struktuurilisest ebavõrdsusest, nagu tööturu eraldamine, erinev töökorraldus, hariduse ja koolituse kättesaadavus, ühekülgsed hindamis- ja tasustamissüsteemid ning stereotüübid;

12. palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et kõrvaldada tavapärased stereotüübid, mis diskrimineerivad naisi töökohal, mis on eriti ilmne teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, kus naised on väga madalalt esindatud, pöörata erilist tähelepanu sooküsimustele ning kontrollida ja hinnata andmeid regulaarselt;

13. palub liikmesriikidel edendada naiste juurdepääsu vastutusrikastele ja otsuste tegemist nõudvatele ametikohtadele riigi- ja eraettevõtetes, pöörates erilist tähelepanu akadeemilistele ametikohtadele;

14. ergutab komisjoni propageerima oma suhetes kolmandate riikidega ning eelkõige oma naabrus- ja arenguabi poliitikas põhimõtteid, mis käsitlevad võrdsust ja tütarlastele võrdset juurdepääsu haridusele;

15. nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid naisõpetajate positsiooni haridussüsteemi kõrgematel astmetel ja haridusküsimuste üle otsustamise keskustes, kus nende meeskolleegid on endiselt enamuses;

16. rõhutab vajadust reformida õppekava hariduse kõikidel tasanditel ja reformida kooliõpikute sisu; soovitab, et õpetajate ja muude haridustöötajate koolitamine oleks suunatud tasakaalustatud soolise võrdõiguslikkuse poliitika nõuete täitmisele ja et soopoliitika küsimused moodustaksid osa õpetajate koolitamisest õpetajakoolituses ja teistes teaduskondades;

17. soovitab, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid poliitikat, mis on suunatud rahvus-, etnilistele ja kultuurilistele vähemustele, mitte unustades romi vähemust, mis võimaldaks juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ning võrdseid tingimusi poiste ja tütarlaste hariduses, sealhulgas koolieelsete ja nullklassi õppekavade puhul, pöörates erilist tähelepanu sisserändajatest ning sisserännanute rühmadesse kuuluvate noorte naiste ja tütarlaste integreerimisele haridussüsteemi, eemärgiga vältida kahekordset diskrimineerimist;

18. palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel rakendada kõiki vajalikke meetmeid, et kaitsta sisserändajatest naiste ja tütarlaste õigusi ning võidelda diskrimineerimisega, millega nad puutuvad kokku oma päritolukogukonnas, taunides kõiki kultuurilise ja usulise relativismi vorme, mis võivad rikkuda naiste põhiõigusi;

19. soovitab, et liikmesriigid toetaksid teadlikkuse tõstmist võrdsest juurdepääsust haridusele kõikidel tasanditel, eelkõige ohualdiste kogukondade hulgas, eesmärgiga kaotada eelarvamuste kõik vormid, mis mõjutavad tütarlaste ja noorte naiste juurdepääsu haridusele;

20. soovitab liikmesriikidel kohandada oma õppekavad vastavalt töötavate noorte ja nende inimeste (eelkõige tütarlaste ja naiste) vajadustele, kes hoolitsevad väikeste laste eest või on sünnituspuhkusel; usub, et tänapäeva tehniliste võimalustega on võimalik saavutada asjakohaseid lahendusi;

21. nõuab suuremaid jõupingutusi, et tunnustada üliandekaid noori, eelkõige tütarlapsi ja noori naisi ning noori, kellel on sellised õpiraskused nagu düsleksia, düspraksia, düskalkuulia ning tähelepanupuudulikkuse ja hüperaktiivsuse häire ning pakkuda neile paremat toetust;

22. palub liikmesriikidel uuesti hinnata testimismeetodeid, mida kasutatakse laste, eelkõige romi laste, järeleaitavatesse koolidesse saatmisel;

23. väljendab heameelt haridusprogrammide rakendamise ja kasutamise üle, mida rahastavad ELi fondid või muud allikad, sealhulgas mittetulundussektor, et edendada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatest peredest pärit tütarlaste ja noorte naiste haridust; väljendab eriti heameelt olemasolevate programmide ja toetusfondide kasutamise üle ning ka uute rahastamisviiside otsimise üle; rõhutab samal ajal vajadust investeerida kõikides liikmesriikides palju enam noorte inimeste haridusse tulevikku silmas pidades;

24. teeb ettepaneku, et liikmesriigid kasutaksid oma eelarvetes soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist ja kompenseeriksid seega soolise ebavõrdsuse, mis tooks kasu eelkõige haridusvaldkonnale;

25. soovitab liikmesriikidel luua selline riiklik hariduspoliitika, mis võimaldaks kõikidel tütarlastel ja poistel alustada kohustusliku hariduse omandamist, seda jätkata ning see lõpetada, tagades nende kooli jäämise, kuni nad on tööturule sisenemiseks ametlikus miinimumeas, ning sellise hariduspoliitika üle järelevalvet teostada;

26. rõhutab suurt vajadust soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja mitmekordse diskrimineerimise muude aspektide (nagu etnilisuse) statistiliste andmete täpse hindamise järele, eriti seetõttu, et sageli puuduvad statistiliselt eristatud soolist võrdõiguslikkust käsitlevad andmed laste ja noorte kohta; tuletab meelde, et see on uue Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi üheks ülesandeks;

27. palub liikmesriikidel julgustada meeste ja naiste positiivset esitlemist meedias, luues naistest ja meestest väärika pildi, mis oleks vaba eelarvamuslikest ja moonutatud kontseptsioonidest, mis halvustaksid või alahindaksid üht või mõlemat sugu;

28. juhib tähelepanu vajadusele kohandada koolituse valdkonnas uusi tehnoloogiaid naiste hariduslike vajadustele, näiteks kaugõppe võimalus arvutitehnoloogiat kasutades;

29. palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid, et kaotada Lissaboni strateegia raames sooline digitaallõhe eesmärgiga laiendada infoühiskonda meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavate meetmete kaudu ning naistele lihtsamat juurdepääsu tagavada tegevuse kaudu, andes tõuke infotehnoloogiaalase suutlikkuse suurendamisele ja viies ellu programme, mis tagavad konkreetseid meetmeid ohustatud rühmadest pärit naiste kaasamiseks ning korvavad ebavõrdsuse linna- ja maapiirkondade vahel;

30. soovitab, et liikmesriigid töötaksid välja paindlikumad täiskasvanute hariduse ja elukestva õppe programmid, et töötavatel naistel ja emadel oleks võimalik jätkata oma haridusteed programmide abil, mis arvestavad nende ajakavaga, võimaldades seega naistele suuremat juurdepääsu haridusele ja võimalust võtta osa alternatiivsetest haridusprogrammidest, et nad saaksid iseseisvamaks ja oleksid võimelised osalema ühiskonnas täiel määral, edendades veelgi soolist võrdõiguslikkust;

31. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] ELT L 64, 4.3.2006, lk 60.

[2] EÜT L 270, 7.10.1998, lk 56.

[3] ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

[4] ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 283.

--------------------------------------------------