ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 6.7.2010 
SEK(2010) 883 lõplik 
  
Soovitus: 
KOMISJONI SOOVITUS  
  
eesmärgiga kõrvaldada valitsemissekto ri ülemäärane eelarvepuudujääk Bulgaarias 
ET 2   ET Soovitus: 
KOMISJONI SOOVITUS  
  
eesmärgiga kõrvaldada valitsemissekto ri ülemäärane eelarvepuudujääk Bulgaarias 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklil e 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori 
ülemäärasest eelarvepuudujäägist. 
(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis 
on vajalik hindade stabiilsuse ning töökoht ade loomist soodustava tugeva ja püsiva 
majanduskasvu tagamiseks. 
(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta re formiga püüti suurendada pakti tõhusust ja 
majanduslikku mõju ning kindlustada riigi ra handuse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle 
eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse käigus võetaks täiel 
määral arvesse eelkõige majanduslikku olukor da ja eelarveposits iooni. Seega nähakse 
stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, m illega toetatakse valitsuse poliitikat kindla 
eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks , võttes samas arvesse majandusolukorda. 
(4) Nõukogu otsustas [13. juulil 2010] kooskõl as ELi toimimise lepingu artikli 126 
lõikega 6, et Bulgaarial on ülemäärane eelarvepuudujääk. 
(5) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 
(ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rake ndamise kiirendamise ja selgitamise 
kohta
1; määrus on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) artikli 3 kohaselt peab nõukogu 
andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava aja jooksul. Soov ituses tuleb kehtestada asjaomasele 
liikmesriigile maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamise jaoks tõhusate meetmete  võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis tule b lõpule viia aasta jooksul pärast 
eelarvepuudujäägi kindlaksmääramist, välja arva tud eriasjaolude korral. Eriasjaolude 
olemasolu kohta otsuse tegemisel tuleks võtta  arvesse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 
2 lõikes 3 täpsustatud asjakohaseid te gureid. Lisaks peaks nõukogu oma soovituses 
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisek s nõudma, et saavutataks struktuurse 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.  
ET 3   ET eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohanda tud eelarvepositsi oon, välja arvatud 
ühekordsed ja muud ajutised meetmed) mi nimaalne paranemine aastas, seades 
sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst. 
(6) Bulgaaria puhul käsitati määruse (EÜ) nr  1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud ja ELi 
toimimise lepingu artikli 124 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid tegureid soodsatena. Siiski leit i, et eriasjaolude olemasoluga ei ole 
põhjendatud eelarvepuudujäägi kõrvaldamise ks kehtestatud tähtaja pikendamine. 
Võttes arvesse nii komisjoni talituste 2010.  aasta kevadprognoosi kui ka Bulgaaria 
ametiasutuste poolt 2010. aasta juunis esitatud ülemääras e eelarvepuudujäägi 
menetluse teatist, soovitatakse Bulgaaria l kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 
2011. aastaks.  
(7) Kriisile eelnenud aastatel ning suurt maks utulu soodustava majanduskasvu kontekstis 
on Bulgaaria säilitanud suhteliselt t ugeva eelarvepositsiooni ning vähendanud 
märkimisväärselt valitsemissektori koguvõla suhet. Kuid 2009. aastal halvenes 
eelarvepositsioon märgatavalt. Tulude ulatusliku vähenemise tingisid SKP 
vähenemine 5 % (vastupidiselt eelarve al useks olnud prognoosile, mille kohaselt pidi 
SKP suurenema 4,7 %) ning kasvustruktuuri muutumine selliseks, mis ei soodusta 
enam nii suurt maksutulu, ja samuti sise nõudluse märkimisväärne kahanemine. Samal 
ajal kulutused suurenesid, se st lisaks majanduslike stabil isaatorite toimimisele olid 
aasta teises pooles katmata suured makse kohustused, mille ametist lahkuv valitsus oli 
võtnud aasta keskel toimunud parlamendivali miste eel. Sellest tulenevalt muutus 
eelarvepositsioon ning 2008. aasta ülejääk 1,8 % SKPst muutus 2009. aastal puudujäägiks 3,9 % SKPst. Valitsus ei võtnud majanduslanguse tõttu vastu eelarvet stimuleerivaid meetmeid, kuna valuuta komitee süsteemis on vaja säilitada 
makromajanduslik stabiilsus. Ülemääras e eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta 
aprilli teatise kohaselt prognoosivad Bulgaar ia ametiasutused, et 2010. aastal langeb 
valitsemissektori eelarve puuduj ääk alla kontrollv äärtuse 2 %ni SKPst, mida toetab 
SKP reaalkasvu taastumine 1 %ni ning täie ndavate eelarvet tugevdavate meetmete 
pakett, mille mõju on 2¼ % SKPst alates 31. märtsist 2010. Komisjoni talituste 5. mail 
avaldatud 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve 
puudujääk 2010. aastal 2,8 %ni SKPst ning 2011. aastal 2,2 %ni SKPst juhul, kui 
poliitikat ei muudeta, majanduskasvu välj avaade paraneb järk -järgult vastavalt 
prognoosile ning konservatiivne hinnang eelar ve konsolideerimise meetmete mõju 
kohta peab paika. Aasta keskel juunis v aatasid Bulgaaria ametiasutused 2010. aasta 
eelarve läbi ning suurendasid valitsemi ssektori kavandatavat eelarvepuudujääki 
3,8 %ni SKPst. Eelarve vaadati läbi pärast seda, kui valitsemissektori prognoositud tulu maksude väga väikese laekum ise tõttu 2010. aasta esimestel kuudel 
märkimisväärselt vähenes. Selle eesmärk on tagada automaatsete stabilisaatorite 
nõuetekohane toimimine ning kajastada täps emalt riigisiseseid ja rahvusvahelisi 
majandusprobleeme. Võttes aluseks komisjoni talituste prognoosi ja viimased majanduse ja eelarvega seotud arengutende ntsid, nõuab ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamine 2011. aastal eelarve strukt uurset konsolideerimist ligikaudu ¾ 
protsendipunkti SKPst kõnealusel aastal, eeldusel et 2010. aasta eelarve-eesmärk 
saavutatakse.  
(8) Puudujäägi ootamatu suurenemine 2009. aas tal lisaks majanduslangusest tingitud 
negatiivsele mõjule näib olevat seot ud ka puudustega kulude planeerimisel ja 
tekkepõhise kontrolli rakendami sel. Suured katmata maksekohustused, mis eelmine 
valitsus 2009. aasta juulivalimiste eel sõ lmitud lepingute lisade kohaselt oli võtnud, ei 
ET 4   ET olnud eelarvesse kavandatud ning halvendasi d eelarvepositsiooni v eelgi. Negatiivne 
tulemus peegeldab ka asjaolu, et hiljutisi häid aegu majanduses ei kasutatud täielikult 
ära oluliste reformide elluviimiseks, et pa randada valitsemissektor i kulutuste tõhusust. 
Enne kriisi Bulgaaria tulud suurenes id tänu elavale majandustegevusele ja 
majanduskasvuga kaasnenud väga suurele maksulaekumisele. Kuid selle asemel, et lisatulu täielikult säästa, kasutati osa sellest suhteliselt suure erakor ralise pensionitõusu 
rahastamiseks ja avaliku sektori töötajate oluliseks palgatõusuks, mis oli tootlikkuse 
kasvust märgatavalt kõrgem, ning samuti ma ksumäärade ja sotsiaalkindlustusmaksete 
vähendamiseks.  
(9) See, et keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistik ei ole kolme aastat hõlmava 
eelarvekava raames siduv ning puuduvad tõhus ad kulude kontrolli mehhanismid ja 
kulutusi reguleerivad eeskirjad, on taki stanud eelarvepositsiooni tugevnemist, mis 
oleks leevendanud veelgi majanduslangusest tingitud negatiivset mõju riigi rahandusele. Lisaks on kehtiva eelarve raamistikuga antud va litsusele teatav 
suvakohane voli seoses kulutustega, mis vä hendab riigi rahanduse läbipaistvust ja 
eelarvega seotud vastutust. Tervishoiu reformide puudumine on korduvalt põhjustanud 
haiglate maksuvõlgade kuhjumise ja tekita nud ülekulusid. Pensi onikindlustusmaksete 
järjestikune vähendamine ja samal ajal pens ionide suurendamine ning tasakaalustavate 
reformimeetmete puudumine on pensionikulus id oluliselt suurendanud, mis ohustab 
süsteemi jätkusuutlikkust ja riigi rahandus t. Haridussüsteemi ja avaliku halduse 
täiendav reformimine aitaks parandada haldussuutlikkust ja oskuste taset ning 
suurendada valitsemissektori kulutuste tõhusust, mis aitaks saavutada eelarve 
vajalikku konsolideerimist.  
(10) Viimastel aastatel on koguvõla suhe SK Psse pidevalt vähenenud (ligikaudu 38 %lt 
2004. aastal 14 %le 2008. aastal) ning samal ajal on valitsus kogunud raha ja väärtpabereid, mis moodustasid 2008. aas tal ligikaudu 12 % SKPst. Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta aprilli teatises esitatud andmete kohaselt jääb 
valitsemissektori koguvõlg märgatavalt alla  kontrollväärtuse 60 % SKPst ning aastal 
2009 oli see 14,8 % SKPst. Komisjoni tali tuste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt 
võla suhe suureneb aastatel 2010–2011, kuid jääb alla 19 % SKPst. 22. juunil 2010. 
aastal esitatud teatises korrigeerisid Bulgaaria ametiasutused täiendavalt kavandatavat võlga 15,3 %ni SKPst. 
(11) Tõhusam järelevalve ülemäärase eelarv epuudujäägi menetluse raames nõuab eelarve 
konsolideerimise strateegia rakendamise korra pärast ja õigeaegset jälgimist. Seepärast 
oleks kasulik käsitleda kõnealust kü simust Bulgaaria ajakohastatud 
lähenemisprogrammide eraldi peatükis.  
(12) Nõukogu arvates peaksid eel arve konsolideerimiseks võetavad meetmed kindlustama 
valitsemissektori eelarvepositsiooni kestva  paranemise ning olema samas suunatud 
riigi rahanduse kvaliteedi parandamise le ja majanduse kasvupotentsiaali 
suurendamisele, 
ET 5   ET SOOVITAB JÄRGMIST: 
(1) Bulgaaria ametiasutused peaksid kõrval dama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 
hiljemalt 2011. aastaks;  
(2) Bulgaaria ametiasutused peaksid us aldusväärselt ja jätkusuutlikult viima 
valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3 % SKPst. Selleks peaksid Bulgaaria 
ametiasutused tegema järgmist:  
(a) võtma vajalikke meetmeid selleks, et vältida 2010. aasta  eelarvepuudujäägi 
suurenemist rohkem kui kavandatud 3,8 % SKPst;  
(b) tagama 2011. aastal eelarve konsolideerimise vähemalt ¾ % SKPst; (c) määrama kindlaks ja rakendama meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks. 
(3) Eelarve kohandamisega seotud ohtude vähendamiseks peaks Bulgaaria tugevdama 
eelarve haldamist ja läbipaistvust ni ng tõhustama rahandusministeeriumi poolt 
läbiviidavat kulude kontrolli, muut ma keskmise pikkusega perioodi 
eelarveraamistiku siduvamaks ning paranda ma eelarve täitmise kontrolli kogu aasta 
vältel.  
(4) Nõukogu kehtestab Bulgaaria valitsusel e tähtaja [13. jaa nuar 2011] tõhusate 
meetmete võtmiseks ja selliste meetme te kindlaksmääramiseks, mis on vajalikud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldami seks. Tõhusate meetmete hindamisel 
võetakse arvesse majanduse arengut võrre ldes komisjoni talituste 2010. aasta 
kevadprognoosis esitatud majandusväljavaatega.  
Bulgaaria ametiasutused peaksid andma kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
lõpetamiseni aru käesolevate soovitu ste rakendamise kohta ajakohastatud 
lähenemisprogrammide eraldi peatükis. 
Lisaks rõhutab nõukogu keskmise pikkusega perioodi eesmärgi olulisust eelarve 
nõuetekohase haldamise seisukohast maja nduslanguse ajal. Seepärast kutsub nõukogu 
Bulgaaria ametiasutusi üles tagama, et eel arve tugevdamist eelarvepositsiooni keskmise 
pikkusega perioodi eesmärgi (valitsemissektori struktuurne eelarvepositsioon ½ % SKPst) 
suunas jätkatakse ka pärast ülemäärase eel arvepuudujäägi kõrvaldamist. Valitsemissektori 
kulutuste tõhusust tuleks suurendada ka vandatud struktuursete reformide täieliku 
elluviimisega avaliku halduse, tervisho iu, hariduse ja pensionide valdkonnas. 
Käesolev soovitus on adresseer itud Bulgaaria Vabariigile. 
Brüssel,   
 Nõukogu nimel 
 eesistuja