SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Põhjused ja eesmärgid

Euroopa rikas kultuuripärand ning dünaamilised kultuuri- ja loomesektorid on osa Euroopa identiteedist. Kultuur ja kultuuriline eneseväljendus avalduvad tugevalt liidu kodanike igapäevaelus ning võivad aidata suurendada heaolu, kodanikuaktiivsust, ühiseid väärtusi ja sotsiaalset kaasatust, samuti arendada kultuuridevahelist dialoogi ning vaba, pluralistlikku ja mitmekesist meediat. Kultuuri- ja loomesektorid panustavad täiel määral liidu majandusarengusse, töökohtade loomisse ja majanduskasvu ning on seetõttu Euroopa tulevikus kesksel kohal.

Need sektorid suudavad mõjutada ka meie pürgimusi ning suhteid teiste ja maailmaga, samuti kohti ja ümbruskonda, kus me elame, või meie elustiili. Nad viivad Euroopa tippsaavutused maailmaareenile ja tugevdavad liidu positsiooni maailmas.

Euroopas on kultuuri ja audiovisuaalsektorit toetatud paljude aastate jooksul mitme rahastamisprogrammi kaudu. Programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) on ainulaadne platvorm kultuuri- ja loomesektorite kooskõlastatud ja konstruktiivseks toetamiseks kogu Euroopas. Käesolev ettepanek tugineb sellele kogemusele ning selles nähakse ette programmi hästitoimivate osade jätkamine ja tugevdamine, sealhulgas suurema eelarve kaudu. See näitab, et Euroopa Liit on võtnud kõnealuste sektorite ees kohustused ja tunnustab nende olulist rolli liidus. Ettepanekul, mille raames rahastatakse paljusid tegevusi ja projekte, on oluline roll Euroopa kultuuri- ja loomesektorite tugevdamisel ning nende täieliku majandusliku, ühiskondliku ja rahvusvahelise potentsiaali vallapäästmisel.

Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 on sätestatud, et liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut ning et muu hulgas austab liit oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise. Sellega kooskõlas on komisjoni aruteludokumendis ELi rahaliste vahendite tuleviku üle märgitud, et ELi eelarvega toetatakse seda eesmärki koostöös riikide eelarvetega ning täiendades Euroopa ja liikmesriikide tasandi muid jõupingutusi.

Liit on audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamiseks kasutanud mitmesuguseid vahendeid, milles on ühendatud õigusaktid, poliitika toetamine ja rahastamine. Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias soovitatakse ajakohastada õigusraamistikku, milleks omakorda tuleb kohandada audiovisuaaltööstusele antavat liidu rahalist toetust, et võtta arvesse uusi turusuundumusi, muutuvaid tarbimismustreid ning lineaarsete ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste järjest suuremat lähenemist.

Siiski seisavad kultuuri- ja loomesektorid silmitsi mitmete probleemidega.

Esiteks peavad Euroopa kultuuri- ja loomesektorid toime tulema uute üleilmsete osaliste (nt otsingumootorid ja veebipõhised sotsiaalsed platvormid) tekitatud suurema konkurentsiga. Sellest tulenevalt on tekkinud vajadus arendada välja uusi ärimudeleid ja realiseerida majanduskasvu potentsiaal, kasutades ülemaailmsel turul konkureerimiseks ära digitehnoloogia eeliseid.

Teiseks toob üleminek digitehnoloogiale kaasa paradigma muutuse, kuna see avaldab ulatuslikku mõju kultuuriväärtuste loomisele, majandamisele, levitamisele, kättesaadavusele, tarbimisele ja turustamisele ning muudab väärtuspakkumisi, mis kehtisid analoogajastul. Digiteerimine on kultuuri- ja loomesisu ning -teenuste levitamist lihtsustanud, kuid suurendanud ka sisu piiriülest konkurentsi üleilmsel tasandil.

Kolmandaks on kultuuri- ja loometeoste turg äärmiselt killustatud, mis tuleneb suurel määral Euroopa kultuurilisest ja keelelisest mitmekesisusest. Seetõttu on kultuuri- ja loomesektorid sisuliselt killustunud piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni ning neil puudub kriitilist massi moodustav publik. Selline mitmekesisus on osa Euroopa kultuurilisest rikkusest.

Samas aga jääb teoste riikidevaheline ringlus piiratuks. Seetõttu on oluline soodustada teoste riikidevahelist ringlust ja piiriülest ühistootmist ning töötada välja tõhusamaid lahendusi, et jõuda teiste riikide publikuni.

Neljandaks on üha süvenev probleem turu kontsentratsioon. Teatud kultuuri- ja loomevaldkondades saavad suundumused alguse sellest, kui suur osa ülemaailmsest müügist koondub väikse hulga suuremate turuosaliste kätte.

Viiendaks on Euroopa audiovisuaaltööstus rahvusvaheliselt tunnustatud, kuid ei ole piisavalt konkurentsivõimeline digitaalsel ühtsel turul. 80 % Euroopa filmidest on riigisisene toodang, kuid ühistoodanguna valminud teosed jõuavad teistesse riikidesse rohkem kui ühe riigi filmitoodang. Mõnes riigis peavad audiovisuaalvaldkonna spetsialistid tugevdama oma tegutsemissuutlikkust.

Peale selle on kasvavaks nähtuseks väärinfo. Sisutööstus, eriti uudismeediasektor, on terve demokraatliku arutelukultuuri säilitamise nimel toimuva võitluse keskpunktis. Loominguvabadus ning mitmekesine ja vaba meediaruum on erinevate arvamuste ja vaatepunktide edastamisel keskse tähtsusega. Need aitavad luua pluralistlikke ühiskondi, kus kodanikud saavad teha teadlikke valikuid, sealhulgas poliitiliste valimiste kontekstis.

Nimetatud probleemide piiriülese olemuse tõttu on vaja sihipärast Euroopa lähenemisviisi, et optimeerida kõnealuste sektorite potentsiaali panustada tööhõivesse, majanduskasvu ja sotsiaalsesse kaasatusse, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade ja selliste rühmade puhul, kelleni on raske jõuda. Kõnealused probleemid on kõigil ELi liikmesriikidel ühised ja neil on piiriülene ulatus. Kuigi riigi tasandi meetmed on olulised, ei ole üksikutel liikmesriikidel eraldiseisvalt piisavalt mõjujõudu nende probleemide täielikuks lahendamiseks.

Käesoleva algatuse eesmärk on kasutada programmi „Loov Euroopa“ saavutusi ning teha suuremaid jõupingutusi viimaste poliitiliste arengusuundadega seotud eesmärkide täitmiseks. Uue programmi „Loov Euroopa“ eesmärk on pakkuda valdkonnas tegutsejatele võimalusi luua tehnoloogiliselt ja kunstiliselt uuenduslikke Euroopa piiriüleseid algatusi, et vahetada, ühiselt luua ja toota ning levitada Euroopa päritolu teoseid ja muuta need kättesaadavaks laiale ja mitmekesisele publikule. Algatusega tõhustatakse selliste uute ärimudelite katsetamist, mis võimaldavad loojatel kasutada parimal viisil ära digitehnoloogiat loomingus ja publikusuhete arendamisel.

Selleks et tulla toime tiheneva konkurentsiga rahvusvahelisel turul, toetatakse uue programmiga piiriüleseid partnerlussuhteid ja võrgustikke ning uusi koostöömudeleid, et soodustada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite tõhustamist. See tugevdab Euroopa osalejate positsiooni Euroopa ja maailmaturul, näiteks seeläbi, et toetatakse nende kohalolu rahvusvahelisel areenil ning turundust ja brändimist. Programmiga investeeritakse loomeinimeste ja valdkonna spetsialiste loomevõime arendamisse, võimaldades neil teha piiriülest koostööd. Programmiga toetatakse algatusi, mis võimaldavad rohkematel inimestel osaleda kultuurielus, ja aidatakse seega saavutada sotsiaalselt kaasavamat Euroopa ühiskonda.