ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 21.12.2005 
KOM(2005) 667 lõplik 
2005/0281 (COD)   
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
jäätmete kohta 
(komisjoni esitatud) 
  
{SEK(2005) 1681} 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1) ETTEPANEKU TAUST  
• Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 
Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on optimeer ida direktiivi 75/442/EM Ü sätteid, säilitades 
selle sisulise struktuuri ja põhisätted. See, mida  soovitatakse, on direktiivi täiustamine, mitte 
põhjalik uuendamine. 
Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatilises strateegias on näidatud kolm 
peamist põhjust direktiivi 75/442/EMÜ ehk jäätmete raamdirektiivi läbivaatamiseks. 
Esiteks on ilmnenud, et teatav arv direktiiv is 75/442/EMÜ esitatud määratlusi ei ole 
piisavalt selged ja selle tulemu sel tõlgendatakse neid põhisättei d eri liikmesriikides ja mõnel 
juhul ka eri piirkondades erinev alt ja ebamääraselt. Osalt sell e tõttu on märkimisväärse arvu 
juhtumite puhul olnud vaja Eur oopa Kohtu tõlgendust. See on tekitanud tõsiseid raskusi 
ettevõtjatele ja pädevatele asutustele. 
Õiguskindluse puudumisega seotud küsimused puudut avad peamiselt jäätmete määratlust 
ning taaskasutamise ja kõrvaldamise erista mist. Käesolevas ettepanekus jäätmete 
raamdirektiiv läbi vaadata on välja pakutud vastavalt vajadusele selgemad määratlused 
ja/või süsteem kõnealuse küsimuse selgitamiseks ELi tasandil. 
Teiseks on jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegiaga sisse 
seatud uus lähenemisviis jäätmepoliitika su htes, mis on paremini kohandatud olukorraga, 
kus enamik jäätmekäitlustoiminguid on nüüd hõl matud keskkonnaalaste õigusaktidega. On 
oluline, et jäätmete raamdirektiiv ol eks kohandatud kõnealuse lähenemisviisiga. 
See eeldab mitmeid muutusi. Kõige olulis em nendest on keskkonnaeesmärgi seadmine. 
Enamikul keskkonnadirektiivi dest on nüüd olemas eesmärk, mis aitab suunata kogu 
direktiivi konkreetsele probleemile. Käesol eva ettepaneku järgi keskendab selline 
keskkonnaeesmärk kõnealuse direktiivi jäätmete tekitamisest ja käitlemisest tulenevate 
keskkonnamõjude vähendamisele, arvestades kogu olelustsüklit. See rõhuasetus pärineb ressursside strateegiast. 
Veel üks oluline selle strateegilise muudatuse osa on liikumine standardipõhisema 
lähenemisviisi suunas. Käesoleva ettepa nekuga tugevdatakse standardeid mitmes 
valdkonnas miinimumstandardite kohaldamise, selgete taaskasutamisalaste määratluste 
kaudu ning kriteeriumide kaudu, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed. 
Lõpuks püütakse käesoleva ettepanekuga lihtsus tada olemasolevat õiguslikku raamistikku. 
Käesoleva ettepanekuga tunnistataks keht etuks direktiiv 75/439/EMÜ õlijäätmete 
kõrvaldamise kohta ning integreeritaks jäätme te raamdirektiivi direktiiv 91/689/EMÜ 
ohtlike jäätmete kohta. Õlijäätmete direktiivi ga nähti ette õlijäätmete regenereerimise 
eelistamine muudele taaskasutamisvõimalustel e, kuid enam ei ole see õigustatud. Ohtlike 
jäätmete direktiivi sätted on jäätmete ra amdirektiiviga tihedalt seotud ning nende 
integreerimine konsolideerib ja lihtsustab õigusakte. Lisaks tuleks kõigis kolmes direktiivis muuta mõningaid iganenud või ebaselge id sätteid või need kõrvaldada. 
 
ET 3   ET • Üldine taust 
Jäätmete ajalugu on sama vana kui inim ühiskonna ajalugu. Jäätmed on olnud keskne 
küsimus Euroopa Liidu keskkonnapoliitika väljatöötamisel ning jäätmete raamdirektiiv on üks esimesi ELi tasandil keskkonna ka itsmiseks vastu võetud õigusakte. 
Alates 1975. aastast on jäätmealased õigusakti d oluliselt edasi arenenud. Esimesel etapil 
seati sisse üldraamistik ning käsitleti mitmeid eriprobleeme (õlijäätmed, titaandioksiid). Teisel etapil töötati välja prügilate ja jäät mepõletusahjude standardid. Kolmandal etapil 
pandi ringlussevõtu direktiividega lõpuks paika or ganisatsioon ja rahastamine, et hõlbustada 
mitmete prioriteetsete jäätmevoogude (pak endid, romusõidukid, elektroonika- ja 
elektriseadmete jäätmed) ringlussevõttu. 
Edasisi laialdasemaid seadusandlikke meetmeid ei ole vaja. Sellest hoolimata tuleb võtta 
meetmeid praeguse raamistiku optimeerimiseks ja olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks. Käesoleva läbivaatamisettepaneku järgi seatak s sisse mitmed sellised vajalikud meetmed; 
teisi on vaja käsitled a pikema aja jooksul. 
Kui jäätmete raamdirektiiv jäetaks läbi vaatamata, kujutaksid õiguskindluse puudumisega 
seostatavad küsimused jätkuvalt probleeme ettevõt jate ja pädevate as utuste jaoks ning 
standardite puudumine teatavates valdkondade s õõnestaks keskkonna ja inimeste tervise 
kaitse taset, aga ka ringlusse  võetud toodete siseturgu. Kui õiguslik raamis tik, eriti aga 
õlijäätmete direktiiv ja ohtlike jäätmete dire ktiiv, jäetakse kohandamata praeguste teadmiste 
ja eesmärkidega, õõnestaks see Euroopa Liidu poliitika usaldusväärsust  selles valdkonnas.  
• Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Käesoleva ettepanekuga muudeta kse direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete raamdirektiiv) ning 
tunnistatakse kehtetuks nii ohtlikke jäät meid käsitlev direktiiv 91/689/EMÜ (ohtlike 
jäätmete direktiiv), integreerides selle sätte d jäätmete raamdirektiivi, kui ka direktiiv 
75/439/EMÜ (õlijäätmete direktiiv), inte greerides konkreetse kogumiskohustuse. Nende 
kahe direktiivi elemendid, mis on jätkuvalt asjakohased ja õigustat ud, on integreeritud 
jäätmete raamdirektiivi uue versiooni ettepa nekusse. Jäätmete raamdi rektiiviga seatakse 
sisse määratlused ja põhireeglid kõikide teiste jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide suhtes ja 
sellepärast mõjutab see otse selt või kaudselt neid kõiki. 
Lisaks toimib jäätmete raamdirektiiv jäätme rajatiste lubamise valdkonnas koos direktiiviga 
96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kont rolli kohta (IPPC dire ktiiv). Minevikus on 
need kaks direktiivi osalt kattunud, mille tule musel on tekkinud topeltload ning suurenenud 
tarbetult bürokraatlik ja halduskoormus. Ehkki  sellise kattuvuse on põh justanud peamiselt 
liikmesriigid kõnealuste direktiivide rakendam isel, sisaldab käesolev direktiiv selget 
sõnastust, väljendamaks et ELi õiguses  selliseid topeltlubasid ei nõuta. 
Mitmed elemendid, mida ei ole ohtlike jäätmete  direktiivist käesolevas se ettepanekusse üle 
võetud, on piisavalt hõlmatud muude ühendus e õigusaktidega, nagu direktiiv 2000/76/EÜ 
jäätmete põletamise kohta ja direktiiv 96/59/ EÜ polüklooritud bifenüülid e ja polüklooritud 
terfenüülide (PCB/PCT) kohta. 
 
 
ET 4   ET • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega 
Ei kohaldata.  
2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
• Konsulteerimine huvitatud isikutega 
Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtva ldkonnad ja vastajate üldiseloomustus  
Teatise „Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia” 
[KOM(2003) 301] esitamise järel korraldati Interneti-põhine arutelu sidusrühmadega. 
Teiseks korraldas komisjon viis ekspertide ko osolekut, et arutada põhjalikult kõnealuse 
strateegia jaoks eriti olulisi teemasid (vt allpool). Lisaks sellele leidis aset kolm 
mitteametlikku kohtumist liikmesriikidega ni ng kolm sidusrühmade vahelist kohtumist, 
millest üks oli arutelu hõlbustamiseks piir atud ainult ELi tasandi organisatsioonidega. 
Kolmandaks esitati sidusrühmadele veel üks kons ultatsioonipalve mõju hindamise alal, kus 
neilt paluti teavet re a määratletud poliitiliste võimalust e tõenäolise mõju kohta. Sellele 
konsultatsioonipalvele saadi 90 vastust. 
Neljandaks paluti nii sidusrühmadelt kui ka li ikmesriikidelt spetsiaals et lisakonsultatsiooni 
ohtlike jäätmete direktiivi ja õlijäätmete direktiivi osas.  
Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine  
Kõiki eespool kirjeldatud la ialdaste nõupidamiste käigus saadud kommentaare ei ole 
võimalik siin käsitleda. Esimese Interneti-põh ise arutelu käigus saadud kommentaarid on 
kokku võetud temaatilise strateegia teatises ning  kõik avatud konsultatsiooni käigus saadud 
vastused koos ekspertide ja  sidusrühmade töörühmadelt sa adud tulemustega on avaldatud 
meie veebilehel aadressil h ttp://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm.  
Interneti kaudu toimus avatud konsulta tsioon 10. maist 2003 kuni 10. november 2003. 
Komisjon sai 220 vastust. Tule mused on avaldatud aadressil 
http://forum.europa.eu. int/Public/irc/env/waste_strat/libra ry?l=/test&vm=detailed&sb=Title.
• Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine 
Asjaomased teadus-/ekspertiisivaldkonnad  
Peamised valdkonnad, kust teaduspädevust sooviti, olid olelustsükli analüüs, jäätmetekke 
vältimine ja jäätmete ringlussevõtt, taaskasutus, ringlussevõtu standardid ning jäätmete, ringlussevõtu ja kõrva ldamise määratlused.  
Kasutatud meetodid  
Peamised kasutatud meetodid olid eksp ertide koosolekud ja as jakohaste uurimuste 
rakendamine. Rakendati olemasolevate uurimuste kriitilist ülevaadet ja olelustsükli analüüsi 
regeneratsiooni ja õlijäätmete põletuse kohta (vt 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/waste/studies/oil/waste_oil.htm).  
 
ET 5   ET Peamised organisatsioonid/eks perdid, kellega konsulteeriti  
Konsulteeriti mitmete ekspertidega uurimisin stituutidest, konsultantidega ja tööstuse 
esindajatega ning nende arvamusi võeti arvesse.  
Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest  
Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud.  
Saadud ja kasutatud nõuanded ol id liiga laialdased ja mitm ekesised, et neid siin kokku 
võtta. Ekspertide koosolekute, uuringute ja sidusrühmadega konsulteerimise tulemused on 
avaldatud järgmistel aadressidel: 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/strategy.htm, 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/o il_index.htm ja 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/waste/ha zardous_index.htm 
Mitmeid kõnealuseid järeldusi on käsitletud jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu strateegiale lisatud mõjuhinnangus. 
Õlijäätmete direktiivi osas olid sidusrühmade panused väga erinevad seoses 
regenereerimisprioriteedi kehtetuks tunnistam ise soovitavuse ja mõjuga. Selles küsimuses 
sidusrühmade vahel kokkulepet ei saavutatud. 
Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid  
Ekspertide koosolekute tulemuste kokkuvõt e avaldati asjakohasel veebisaidil.   
• Mõju hindamine 
Direktiivi 75/442/EMÜ läbivaatamine on üks  elemente, mis on hõlmatud jäätmetekke 
vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaa tilise strateegia paketti. Kogu paketi suhtes 
korraldati mõju hindamine. 
Mõju hindamise aruanne sisaldab hinnanguid viie võimaluste rühma kohta, millest igaüks 
on seotud konkreetse keskkonnaküsimusega ja millega soovitatakse järgmist võimaluste kombinatsiooni: 
• olelustsüklil põhineva ressursside lä henemisviisi rakendamine, mis seisneb 
teabebaasi täiustamises ja jäätmepo liitika keskkonnaeesmärgi selgitamises; 
• jäätmeid taaskasutava Euroopa ühiskonna poole liikumine jäätmete ringlussevõtu 
suhtes ühiste keskkonnaalaste nõuete väljatöötamise teel; 
• õigusliku raamistiku ajakohastamine, raam õigusaktide läbivaatamine ja suuniste 
vastuvõtmine nendes küsimustes, millega on vaja tegelda üksikjuhtumite kaupa. 
Lisaks sellele soovitatakse mõju hindamises t ühistada õlijäätmete regenereerimise eelistus 
direktiivis 75/439/EMÜ ning keskendada jõupingutused õlijäätmete kogumisele. 
Mitmed neist võimalustest tähendavad sisu liselt ettepanekuid vast u võtta õiguslikke 
raamnorme. Mõju hindamine näitab, et nende abil suureneks üldiselt ELi jäätmepoliitika 
ökoloogiline tõhusus ja selliste raamlähenemi sviiside konkreetne mõju sõltub ELi või riigi 
tasandil võetud rakendusmeetmetest. 
 
 
ET 6   ET Käesolev direktiiv sisaldab sätteid, millega rakendatakse kõiki mõju hindamises esitatud 
eelistatud võimalusi, sealhulgas järgmisi: 
• keskkonnaeesmärgi lisamine jäätmete  raamdirektiivi. Sellega tuuakse 
jäätmepoliitikasse olelustsüklil põhinev mõ tteviis ja laiendatakse jäätmepoliitika 
kulutasuvust; 
• kriteeriumide kindlaksmääramine, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed. See 
võimaldab seada kriteeriumeid konkreetsete jäätmevoogude suhtes, millega tagatakse, et ringlusse võetud materjalid  ei kahjusta keskkonda, ja saavutatakse 
halduskulude vähenemine ettevõtjate ja oks, kes toodavad nende kriteeriumide 
kohaselt ringlusse võetud materjale; 
• liikmesriikide kohustus töötada välja jäätmetekke vältimise programmid. Selle sätte 
puhul ei eeldata suuremat otsest keskkonnaalast, majanduslikku ega sotsiaalset mõju, kuigi selline mõju varieerub vastavalt võetud meetmetele. Sellega 
suurendatakse poliitika kujundajate keskendumist jäätmetekke vältimisele ELi, riigi ja piirkondlikul tasandil, andes seega algtõuke jäätme tekke vältimise poliitika 
tugevdamiseks. See võimaldab vajalikku pai ndlikkust, et töötad a riigi ja kohalikul 
tasandil välja lahendus i jäätmetekke vältimisest tuleneva kasu saamiseks; 
• jäätmeid käsitlevate õigusaktide lihtsustami ne ja eelkõige määratluste selgitamine. 
Sellel on positiivne mõju keskkonnale  ja majandusele ning see ühendatakse 
tõlgendavate suunistega, et käsitleda te atavaid küsimusi üksik juhtumite kaupa, kui 
õigusaktid osutuvad liiga jäigaks; 
• õlijäätmete regenereerimisele antud eelis tuse tühistamine, millega vähendatakse 
selle jäätmevoo hooldamisega seot ud kulutusi, keskendudes peamisele 
keskkonnaküsimusele, s.o õlijäätmete kogumis ele. Selle tulemusel suurendatakse 
õlijäätmete käitlemise ökoloogilist tõhusust.  
Komisjon viis läbi tööprogrammis esitatud  mõju hindamise. Aruanne on kättesaadav 
aadressil http://europa.eu.int/com m/environment/waste/strategy.htm 
3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
• Kavandatud meetmete kokkuvõte 
Jäätmete raamdirektiiv võeti esmakordselt vastu 1975. aastal ning seejärel muudeti ja 
täiendati seda nõukogu 18. märtsi 1991. aasta  direktiiviga 91/156/EMÜ. Käesoleva 
ettepaneku järgi vaadatakse jäätmete raamdire ktiiv läbi ning tunnistatakse kehtetuks nii 
direktiiv 91/689/EMÜ, integreerides selle sätted jäätmete raamdirektiivi, kui ka direktiiv 
75/439/EMÜ, integreerides konkreetse kogumiskohustuse. 
Peamised jäätmete raamdirektiivi muudatused on järgmised: Keskkonnaeesmärgi seadmine. Taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete selgitamine. Ohtlike jäätmete segamise tingimuste selgitamine. Korra kehtestamine selleks, et selgitada, m illal jäätmed lakkavad olemast jäätmed teatavas 
jäätmevoos. 
Miinimumstandardite väljatöötamine või m iinimumstandardite väljatöötamise korra 
 
ET 7   ET kehtestamine mitmete jäätmekäitlustoimingute tarvis. 
Jäätmetekke vältimise riiklike programmi de väljatöötamise nõude kehtestamine.  
• Õiguslik alus 
Direktiivi põhieesmärk on kaitsta keskkonda. S eepärast põhineb käesolev ettepanek, nagu 
ka jäätmete raamdirektiivi eelmine ve rsioon, EÜ asutamislepingu artiklil 175. 
• Subsidiaarsuse põhimõte 
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse 
ainupädevusse. 
Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmä rke piisaval määral saavutada järgmistel 
põhjustel. 
Jäätmete raamdirektiiviga pannakse alus Eu roopa koostööle jäätmete  valdkonnas. Sellega 
kehtestatakse miinimumstandardid  ringlusse võetud toodete sisetu ru tarvis ning see direktiiv 
on otsustava tähtsusega kõikide teiste jä ätmevaldkonna direktiivide ja määruste 
toimimiseks. Tegu on raamdirektiiviga, mis võimaldab üksikasjalikku rakendamist liikmesriigi tasandil. 
Teisest küljest, kui tühistatakse nõue eelistada õlijäätmete töötlemist regenereerimise teel, 
jäetakse konkreetsete keskkonna seisukohast eeli statavate tehnoloogiate esikohale seadmine 
liikmesriikide otsustada. 
Muudes jäätmetega seotud küsimustes liikmesriikide poolt üksi võetavad meetmed halvaksid ringlussevõetavate jäätmete sisetu ru toimimise ning kahjustaksid koostööd muud 
liiki jäätmetöötluses. See tooks kaas a olulised majandus- ja keskkonnakulud. 
Ühenduse tegevuse korral on eesmärgid paremi ni täidetavad järgmistel põhjustel. 
Ainult ELi tasandi meetmetega saaks tagada, et keskkond ja inimeste tervis on kaitstud 
jäätmete tekitamisest ja käitlemisest tekkivate võimalike kahjulike mõjude eest. 
Jäätmed liiguvad kogu Euroopa Liidu piires ja ka  rahvusvaheliselt. Jäätmete tekitamise ja 
käitlemise keskkonnamõju õhu, pinnase ja vee saas tumise näol ei tunne piire. Lisaks saab 
ringlussevõetavate jäätmete siseturg olemas  olla üksnes siis, kui ELis kehtib ühine 
määratlus selliste põhimõistete suhtes nagu „jäätmed”, „taaskasutamine” ja „kõrvaldamine” ning ühised jäätmekäitlust käsi tlevad miinimumstandardid. 
Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamisel säilit atakse selle raamdirektiivi olemus. Sellega 
reguleeritakse selliseid aspekte nagu määr atlused ja miinimumstandardid, lubades 
liikmesriikidel rakendada jäätmehoolduse suhtes  riigi, piirkonna või kohalikul tasandil 
nende oma lähenemisviisi. 
Seetõttu on ettepanek subsid iaarsuse põhimõttega kooskõlas. 
 
 
ET 8   ET • Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamise ette paneku kohaselt lihtsustatakse olemasolevat 
direktiivi oluliselt. Samuti tunnistatakse se llega kehtetuks kaks teist direktiivi ja 
integreeritakse nendes direktiivides asjakohase ks jäänud aspektid läbivaadatud jäätmete 
raamdirektiivi. Et tegu on raamdirektiiviga, reguleeritakse sellega üksnes aspekte, mida on vaja ühtlustatud lähenemisviisi huvides, võimald ades muudes valdkondades otsuseid riigi 
tasandil. 
Ettepanekus pakutakse välja mitmeid uuendusi, millega vähendatakse jäätmekorralduse finants- ja halduskoormust, samas säilitades keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge 
taseme. 
• Õigusakti valik 
Kavandatud õigusaktid: raamdirektiiv. 
Muud õigusaktid ei oleks as jakohased järgmisel põhjusel. 
Vähem paindlik õigusmeede oleks ebaproports ionaalne, arvestades vajadust võimaldada 
riikidevahelisi erinevusi jäätmehoolduses, aga ka kultuurilisi ja geograafilisi erinevusi. 
Vabatahtlik või paindlikum m eede ei tagaks kogu Euroopa L iidus õiguskindlust, mida on 
vaja siseturu toimimiseks, ning kodanike kind lustunnet selles, et jäät mete tekitamise ja 
käitlemisega ei avaldata kahjulikku mõju tervise- ega keskkonnakaitsele. 
4) MÕJU EELARVELE  
Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. E ttepanekus sisalduvad meetmed jäävad 
praegusesse finantsraamis tikku ning aastateks 2007–2013 ka vandatud õigusaktide alla. 
5) TÄIENDAV TEAVE  
• Lihtsustamine 
Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustami ne, (ELi või riikide) asutuste halduskorra 
lihtsustamine ja eraõiguslike osa poolte halduskorra lihtsustamine. 
Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamise ettepa nekuga lihtsustatakse, ajakohastatakse ja 
selgitatakse jäätmete raamdirektiivi mitmeti. Lisaks pakutakse selles välja kahe olemasoleva 
direktiivi kehtetuks tunnistamine, ülearuste sätete kõrvaldamine ning ülejäänud sätete inkorporeerimine läbivaadatud versiooni. See lihtsustaks ELi jäätmealaste õigusaktide 
struktuuri. 
Jäätmekavadega seotud kohustus on m uudetud selgemaks ja lihtsamaks. 
Kehtestatav kord võimaldab sätestada jäätmete ks pidamise kriteeriume, selgitades seda, 
millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed, kehtestades seega reguleerivad vabastused nende ringlusse võetud toodete ja materjalid e suhtes, mis on keskkonnale väheohtlikud. 
 
ET 9   ET Selgitatud on jäätmete raamdirektiivi ja IPPC  direktiivi võimalikku kattuvuse lubamist, et 
vähendada liikmesriigi tasandil topeltlubade nõudmise võimalust. 
Ettepanek on lülitatud jooksvasse komisjoni programmi, mille eesmärk  on ajakohastada ja 
lihtsustada ühenduse õigustikku, ja komisjoni töö- ja seadusandlusprogrammi viitega 
WP 05 2004/ENV/001. 
• Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine 
Ettepaneku heakskiitmisele järgneb kehtiv ate õigusaktide kehtet uks tunnistamine. 
• Vastavustabel 
Liikmesriigid peavad komisjonile edastama dire ktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtvate sätete 
tekstid ning nende sätete ja käes oleva direktiivi vastavustabeli.  
• Euroopa Majanduspiirkond 
Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küs imust, mistõttu tuleks seda laiendada 
EMPle. 
• Ettepaneku üksikasjalik selgitus 
Artiklis 1 esitatakse kavandatud direktiivi eesmärk. 
Uue eesmärgiga keskendatakse jäätmete raamdire ktiiv jäätmete tekitamisest ja käitlemisest 
tulenevatele keskkonnamõjudele, arvestades ressursside olel ustsüklit. Sellega seotakse 
varem direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 3 sisaldun ud „jäätmehierarhia” kõ nealuse eesmärgiga, 
muutmata kõnealuse hierarhia jä rjekorda ja laadi. Hierarhia sõnastust on ajakohastatud, et 
võtta arvesse kasutatavate terminite loomulikku arengut. 
Artikliga 2 nähakse ette kavandatud direktiivi reguleerimisala. Artikli 2 teist lõiku muudetaks e, et piirata mõiste „muude õigusaktidega hõlmatud” ainult 
ühenduse õigusaktide mõistega. Selle eesmärk  on parandada õiguskindlust ja tagada 
minimaalne katvus ühenduse tasandil. Samuti sisalduvad selles uued erandid saastunud 
kaevandamata pinnase, loomsete ja põllumajanduslike kõrvalsaaduste kohta. 
Artikkel 3 sisaldab määratlusi, mis kehtivad  kõnealuse direktiivi ja sellele viitavate 
direktiivide kohaldamisel. 
Jäätmete määratlus on jäetud muutmata, kui d III peatükki on lisatud süsteem, mis 
võimaldab selgitada, millal teatavad jäätmed lakkavad olemast jäätmed, määrates komiteemenetluse kaudu kriteeriume nende j äätmevoogude suhtes, mis vastavad artiklis 11 
sätestatud kontrolltingimustele. 
Korduskasutamine on määratletud samamo odi nagu pakendite ja pakendijäätmete 
direktiivis. 
Lisatakse jäätmete määratlus, et selgitada selle mõiste ulatust. 
 
ET 10   ET Kogumise määratlus vaadatakse läbi selgitam aks, et see hõlmab jäätmete kogumist ja 
kokkutoomist eesmärgiga transportida sellised jäätmed asjakohasesse jäätmekäitluskohta, 
kuid ei hõlma jäätmetöötlustoiminguid, millega kaasneb jäätmete segamine või sortimine. 
„Tekitaja”, „valdaja” ja „käitluse” m ääratlusi ei ole sisuliselt muudetud. 
Artikliga 4 säilitatakse õiguslik alus komisjoni  otsusega kehtestat ud jäätmeloendi jaoks. 
Artiklid 5 ja 6 sisaldavad taaskasutamise läbivaadatud määratlust, millega kinnitatakse, et 
kõnealuse määratluse aluseks on ressursside as endamine. Koos kõrvaldamise määratlusega 
võimaldab see lahendada keer ukaid olukordi, kus on asjakohastel puhkudel vaja eristamist 
tõhususkriteeriumide seadmise kaudu. Samuti sisaldab see korda, mis vajaduse korral 
võimaldab komiteemenetluse kaudu selgemaks muuta teatavate jäätmetega seotud toimingute, näiteks taaskasutamise või kõrvaldamise liigitust. 
Artiklitega 7 ja 8 nähakse nüüd et te üldine kohustus tagada ni i seda, et jäätmekäitlusega 
tegeldakse viisil, mis ei ohusta keskkonda ega in imeste tervist, kui ka seda, et jäätmeid 
käideldakse kooskõlas kõnealuse direktiiviga. Nende kohustuste sõnastust ei ole võrreldes 
direktiiviga 91/156/EMÜ muudetud. 
Artiklit 9, mis käsitleb töötle miskulusid, on laiendatud nii ta askasutamistoimingutele kui ka 
kõrvaldamistoimingutele. Kõnealust artiklit on muudetud, selgitamaks et 
jäätmekäitluskuludes, mille peavad kandma j äätmete valdajad või tootja, peaksid täies 
mahus kajastuma selliste jäätmete kõrvaldamisest või taaskasutamisest tulenevad väliskulud. Teiste sõnadega, seal peaks kajastum a selliste jäätmete teki tamise ja käitlemise 
tegelik hind keskkonnale. 
Artiklit 10, mis käsitleb jäätmekõrvaldusrajati ste võrgustikku, ei ole sisuliselt muudetud. 
III peatükk sisaldab süsteemi, mis võimaldab se lgitada, millal teatavad jäätmed lakkavad 
olemast jäätmed, määrates komiteemenetlu se kaudu kriteeriume nende jäätmevoogude 
suhtes, mis vastavad artiklis 11 sätestatud kontrollitingimustele. 
Artiklid 12 −15, mis käsitlevad ohtlikke jäätmeid, on jäätmete raam direktiivi uude versiooni 
inkorporeeritud ohtlike jäätmete direktiivist. Ohtlike jäätmete määratlus on läbi vaadatud, et 
selgitada olmeprügi mõistet ja selle väljajäämist kõnealuse määratluse alt. 
Artikkel 16, mis käsitleb ohtlike jäätmete er aldamist, on jäätmete raamdirektiivi uude 
versiooni inkorporeeritud ohtlike jäätmete direktiivist. Segamiskeeluga seotud erand on säilitatud, kuid muudetud sõltuvaks vasta vusest parimale võimalikule tehnikale. 
Kõrvaldatud on viide ohutusele,  sest seda terminit enam jä ätmealastes õigusaktides ei 
kasutata ja see ei ole koo skõlas erilise tähelepanu osutamisega keskkonnamõjudele. 
Artikkel 17, mis käsitleb ohtlike jäätmete märg istamist, on jäätmete raamdirektiivi uude 
versiooni inkorporeeritud ohtlike jäätmete direktiivist. 
Artiklisse 18, mis käsitleb mineraalõlijäätmeid, on õlijäätmete direktiivist üle toodud selliste 
õlijäätmete eraldi kogumise kohustus. 
Artikliga 19 ühendatakse kaks varasemat artikl it taaskasutus- ja kõr valdamislubade kohta, 
kuid muus osas ei ole teksti muudetud. 
 
ET 11   ET Artikliga 20 nähakse ette, et IPPC loaga asut usel või ettevõtjal ei ole lisaks vaja luba 
jäätmete raamdire ktiivi alusel. 
Artikliga 21 võimaldatakse komisjonil vajadus e korral komiteemenetluse alusel kehtestada 
lubade suhtes miinimumstandardeid. 
Artiklites 2 −24 sätestatakse tingimused, mille alusel võidakse võimaldada erandeid lubadest 
seoses jäätmete ja ohtlike jäätmetega. 
Artikliga 25 tugevdatakse kogujate, transport ijate, vahendajate ja maaklerite suhtes 
kohaldatavaid nõudeid. Selle artikliga seatak se sisse kord, mida võidakse rakendada 
miinimumstandardite vastuvõtmiseks kõnealuses valdkonnas. 
Artikkel 26, mis käsitleb jäätmekavasid, on ümber sõnastatud, et selgitada, mida jäätmekava 
peaks sisaldama. Samuti on selles artiklis määratud, et jäätmekavade üksikasjalikul 
väljatöötamisel tuleks lähtuda olelus tsüklil põhinevast lähenemisviisist. 
Artiklitega 29 −31 nähakse ette konkreetne artikkel jäätmetekke vältimise kohta, nõudes 
liikmesriikidelt jäätmetekke vältimise program mide koostamist ning nähes ette tingimused 
nende programmide väljatöötamiseks. 
Artiklit 32, mis käsitleb kontrolli, on tugevdatud konkreetse nõudega, mis hõlmab 
kogutavate ja transporditavate j äätmete päritolu ja sihtkohta. 
Artikkel 34 sisaldab nüüd läbivaatamiskl auslit ning eelmisi aruandlusmeetmeid. 
Ülejäänud artikleid ei ole oluliselt muudetud. 
 
 
ET 12   ET  
2005/0281 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
jäätmete kohta 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1, 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust2, 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust3, 
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras4 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 15. juuli 1975. aasta direkt iiviga 75/442/EMÜ jäätmete kohta
5 on 
kehtestatud õiguslik raamistik jäätmete käitl emiseks ühenduses. Selles on määratletud 
põhimõisted, nagu jäätmed, taaskasutus ja kõrvaldamine, ning kehtestatud olulised 
jäätmekäitlusnõuded, eriti jäätmekäitlustoimi ngute kohustus ja ettevõtjate loa- või 
registreerumiskohustus, liikmesriikide kohustus koostada jäätmekavad ning sätestada üldpõhimõtted, nagu kohustus käidelda jäätmeid  viisil, mis ei avalda keskkonnale 
kahjulikku mõju, ja põhimõte, et jäätmete te kitajad peaksid tasuma jäätmete töötlemise 
kulud. 
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juul i 2002. aasta otsuses 1600/2002/EÜ, millega 
võetakse vastu kuues kes kkonnaalane tegevusprogramm,
6 on esitatud üleskutse 
töötada välja või vaadata läbi jäätmealased õi gusaktid, sealhulgas selgitada jäätmete ja 
mittejäätmete vahelisi erinevusi ning tööt ada välja direktiivi 75/442/EMÜ IIA ja IIB 
lisa edasiseks täiendamiseks vajalikud kriteeriumid. 
                                                 
1 ELT C......  
2 ELT C...... 
3 ELT C......  
4 Euroopa Parlamendi ... arvamus ... (ELT C ...), nõukogu ... ühin e seisukoht (ELT C ...) ning Euroopa 
Parlamendi ... otsu s ... (ELT C ...).  
5 EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on  viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 
6 EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1. 
 
ET 13   ET (3) Komisjoni 27. mai 2003. aasta teatises  „Jäätmetekke vältimise ja jäätmete 
ringlussevõtu temaatiline strateegia” on ära märgitud vajadus hinnata kehtivaid taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlu si ning vajadus ringlussevõtu üldkohaldatava 
määratluse järele ja arutelu järele , mis käsitleks jäätmete määratlust. 
(4) Oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles 
kaaluma nõukogu 24. septembri 1996. aasta direkt iivi 96/61/EÜ (saastuse kompleksse 
vältimise ja kontrolli kohta)
7 laiendamist jäätmesektorile tervikuna. Samuti palus 
parlament komisjonil selgelt eristada taaskasutamist ja kõrvaldamist ning selgitada jäätmete ja mittejäätmete vahelisi erinevusi. 
(5) Oma 1. juuli 2004. aasta  järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles esitama 
ettepaneku vaadata läbi direktiivi 75/442/EMÜ t eatavad aspektid, et selgitada jäätmete 
ja mittejäätmete vahelisi erinevusi ning taaskasutamise ja kõrvaldamise vahelisi erinevusi. 
(6) Sellepärast on vaja läbi vaadata dire ktiiv 75/442/EMÜ, et selgitada selliste 
põhimõistete nagu jäätmed, taaskasutamine  ja kõrvaldamine määratlusi, tugevdada 
jäätmetekke vältimiseks võetavaid meetmeid, kehtestada lähenemisviis, milles arvestatakse toodete ja materjalide kogu olel ustsükliga ja mitte ainult jäätmeetapiga, 
ning keskenduda jäätmete tekitamisest ja käitlemisest tulenevate keskkonnamõjude 
vähendamisele, tugevdades sellega jäät mete majanduslikku väärtust. Selguse ja 
loetavuse huvides tuleks direktiiv 75/442/EMÜ asendada. 
(7) Et enamik olulisi jäätmekäitlustoi minguid on nüüdseks keskkonnaalaste ühenduse 
õigusaktidega hõlmatud, on oluline koha ndada käesolev direktiiv sellele 
lähenemisviisile. Rõhu asetamine EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud 
keskkonnaeesmärkidele võimaldaks teravamalt keskenduda jäätmete tekitamise ja 
käitlemise keskkonnamõjudele ressursside kogu olelustsükli jooksul. Sellepärast peaks 
käesoleva direktiivi õiguslik alus  olema asutamislepingu artikkel 175. 
(8) Majandushoovad – kui need on kuluta suvad – on osutunud tõhusaks vahendiks 
jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitlusega  seotud eesmärkide saavutamisel. Jäätmed on 
väärtuslik ressurss ning majandushoobade  edasine kasutamine maksimeerib 
keskkonnaalast kasu. Sellepärast tuleks k äesolevas direktiivis julgustada nende 
hoobade kasutamist asjakohasel tasandil. 
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (E Ü) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks 
otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud l oomsete kõrvalsaaduste  sanitaareeskirjad
8. 
Selles sätestatakse muu hulgas proportsion aalsed kontrollid seoses kõigi loomset 
päritolu jäätmete töötlemise, kasutamise ja kõrvaldamisega, vältides sellega riski loomade ja inimeste tervisele. Seepärast on vaja selgitada seost kõnealuse määrusega 
ja vältida eeskirjade kattumist, jättes välja  loomsed kõrvalsaadused, kui need on ette 
nähtud kasutamiseks muul eesmärgil  kui jäätmetega seotud toimingud. 
(10) Määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaldamisel  saadud kogemusi silmas pidades oleks 
asjakohane selgitada jäätmeid käsitlevate õi gusaktide ja nendes si salduvate ohtlikke 
                                                
 
7 EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.  Direktiivi on viimati muudetud Eu roopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 
8 EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. 
 
ET 14   ET jäätmeid käsitlevate sätete reguleerimis ala määrusega (EÜ) nr 1774/2002 reguleeritud 
loomsete kõrvalsaaduste osas. Kui loom sed kõrvalsaadused kujutavad endast 
võimalikku terviseriski, on nende riskidega tegelemiseks sobivaim õigusakt määrus 
(EÜ) nr 1774/2002 ning kattumist jäätmeid kä sitlevate õigusaktidega tuleks vältida. 
(11) Lisada tuleks korduskasutuse määratlu s, et selgitada selle toimingu kohaldamisala 
üldises jäätmekäitluses ning jäätmete määratlu se alla kuuluvate materjalide ja toodete 
korduskasutamise tähtsust. Korduskasutamise  määratlus ei tohiks hõlmata selliste 
toodete korduskasutamist, millest ei teki jäätmeid, ja peaks seega olema seotud ainult sellise tegevusega, millega kaasneb jäätmetena käsitletavate toodete või komponentide korduskasutus . 
(12) Jäätmete raamdirektiivi tuleks lisada ri nglussevõtu määratlus, et selgitada selle mõiste 
ulatust. 
(13) Taaskasutamise ja kõrvaldamise määratlu si on vaja muuta, et tagada nende kahe 
mõiste selge eristamine lä htuvalt nende keskkonnamõju tegelikust erinevusest ja 
täpsemalt sellest, kas vastav toiming viib  loodusressursside asendamiseni majanduses 
või mitte. Veel on vaja lisada korrigeeriv süsteem, et selgitada juhtumeid, kus on raske kõnealust erinevust praktikas rakendada või kus tegevuse li igitamine taaskasutamiseks 
ei vasta toimingu tege likule keskkonnamõjule. 
(14) Selleks et selgitada jäätmete määratluse teatavaid aspekte, on vaja liikide kaupa 
piiritleda, millal teat avaid jäätmeid käsitletakse kui selliseid, mis on lakanud olemast 
jäätmed ja muutunud sekundaarmaterjaliks või -aineks. Sellise süsteemi sätestamine, 
mille kohaselt ümberliigitamine peab vastama kõrgel tasemel keskkonnakaitset pakkuvatele kriteeriumidele, peaks tooma kasu nii keskkonnale kui ka majandusele. 
(15) Kulud tuleks jaotada viisil, milles kajastuks jäätmete tekitamise ja käitlemise tegelik 
hind keskkonnale. 
(16) Selleks et ühendus terv ikuna saaks muutuda jäätmete kõrvaldamises iseseisvaks ja 
liikmesriigid saaksid individuaalselt liikuda selle eesmärgi suunas, on vaja ette näha jäätmekõrvaldusrajatiste koostöövõrgustik, arve stades geograafilisi olusid ja vajadust 
spetsialiseerunud rajatiste järele seoses teatavate jäätmeliikidega. 
(17) Jäätmekavade koostamise kohustuse ulatust ja sisu on vaja veelgi piiritleda, eriti 
kindlakskujunenud saastunud kohtade hõlmamise ja majandushoobade kasutamise suhtes, ning integreerida jäätmekavade vä ljatöötamisse ja läbi vaatamisse vajadus 
arvestada keskkonnamõju toodete ja materj alide kogu olelustsükli jooksul. Samuti 
tuleks vajaduse korral arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 
1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ
9 (pakendite ja pakendijä ätmete kohta) artiklis 14 
sätestatud nõudeid seoses käitlemiskav adega, aga ka prügilasse veetavate 
biolagunevate jäätmete vähendamise strateegiat, millele on viidatud nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta)
10 artiklis 5. 
(18) Selleks et täiustada jäätmetekke vältimise meetmete edendamist liikmesriikides ja 
hõlbustada parima toimimisviisi leviku t selles valdkonnas, on vaja tugevdada 
                                                 
9 EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10. 
10 EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. 
 
ET 15   ET jäätmetekke vältimisega seotud sätteid ja seada liikmesriikide suhtes sisse nõue 
töötada välja jäätmetekke vältimise progr ammid, milles keskendutakse põhilistele 
keskkonnamõjudele ja arvestatakse kogu olelustsüklit. Sellised eesmärgid ja meetmed peaksid olema suunatud majanduskasvu ja  jäätmetekkega seotud keskkonnamõjude 
vahelise seose likvideerimisele. Sidusrühmad el ning üldsusel peaks vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/35/EÜ
11 olema võimalus osaleda kõnealuste 
programmide koostamisel ning juurdep ääs nendele ka pärast koostamist. 
(19) Teatavaid jäätmekäitlust käsitlevaid sätteid nõukogu 12. detsembri 1991. aasta 
direktiivis 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta12 tuleks muuta, et kõrvaldada aegunud 
tekstiline materjal ja muuta tekst selg emaks. Ühenduse õigusnormide lihtsustamise 
huvides tuleks need sätted integreerida käes olevasse direktiivi. Selleks et selgitada 
segamiskeelu toimimist ning kaitsta keskkonda ja inimeste tervist, tuleks piirata 
direktiivis 91/689/EMÜ sätestatud segamiskeelu erandid olukordadega, kus selline segamine kujutab endast parimat võimalikku te hnikat vastavalt määratlusele direktiivis 
96/61/EÜ. Direktiiv 91/689/EMÜ tule b seetõttu tunnistada kehtetuks. 
(20) Regenereerimise eelistamine nõukogu 16. juuni 1975. aasta di rektiivis 75/439/EMÜ 
õlijäätmete kõrvaldamise kohta
13 ei kajasta enam selget  keskkonnaalast kasu ja 
sellepärast tuleks kõnealune direktiiv tunnistada kehtet uks. Et õlijäätmete eraldi 
kogumine on jätkuvalt kriitilise tähtsusega sellise õli nõuete kohase käitlemise ja selle 
sobimatust kõrvaldamisest tuleneva keskkonnakahju vältimise suhtes, tuleks õlijäätmete kogumise kohustus s iiski integreerida käesolev asse direktiivi. Direktiiv 
75/439/EMÜ tuleks seetõttu  tunnistada kehtetuks. 
(21) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vaja likud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/E Ü, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused
14. 
(22) Et käesoleva direktiivi eesmärke, mi s seisnevad keskkonnakaitses ja siseturu 
nõuetekohase toimimise tagamises, ei saa piisaval määral saavutada liikmesriigi 
tasandil ja seetõttu on need mastaapi või  meetmete mõju arvestades paremini 
saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subs idiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis 
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale 
sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks, 
                                                
 
11 ELT L 156, 25.6.2003, lk 17. 
12 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 
2.7.1994, lk 28). 
13 EÜT L 194, 25.7.1975, lk 23. Direktiivi on  viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2000/76/EÜ (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91). 
14 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
 
ET 16   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
I peatükk 
Direktiivi sisu, reguleerimisala ja mõisted 
Artikkel 1 
Sisu 
Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed eesmärgiga vähendada jäätmetekke ja -käitluse 
üldist keskkonnamõju, mis on se otud ressursside kasutamisega. 
Samal eesmärgil nähakse sellega ette sätted, mille kohaselt liikmesriigid peavad 
esmajärjekorras võtma meetmeid jäätmetekke ja selle kahjulikkuse vältimiseks või vähendamiseks ning teises järjekorras jäät mete taaskasutamiseks korduskasutamise, 
ringlussevõtu ja muude taaskasutamistoimingute abil. 
Artikkel 2 
Reguleerimisala 
Käesolev direktiiv ei hõlma välis õhku paisatavaid gaasilisi heitmeid. 
1. See ei hõlma järgmisi jäätmeliike nende eriaspektide suhtes, mis on juba hõlmatud 
muude ühenduse õigusaktidega: 
a) radioaktiivsed jäätmed; b) geoloogiliste uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena 
tekkinud jäätmed ning karjääride tootmisjäägid;   
c) väljaheited ja muud põllumaja nduses kasutatavad loodusomased ja 
mitteohtlikud ained; 
d) reovesi, välja arvatud vedelad jäätmed; e) kasutusest kõrvaldatud lõhkeained; f) kaevandamata saastunud pinnas. 
2. See ei hõlma loomakorjuseid või loomse id kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud 
määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaseks kasutu seks, ilma et see piiraks käesoleva 
direktiivi kohaldamist loomseid kõrvalsaadusi sisaldavate biojäätmete töötlemise suhtes. 
3. See ei hõlma väljaheiteid, õlgesid ega muid põllumajanduslikust tootmisest 
tulenevaid loodusomaseid mitteohtlikke ai ned, mida kasutatakse põllumajanduses 
või biomassist energia tootmisel, kasutade s protsesse või meetodeid, mis ei kahjusta 
keskkonda ega ohusta inimeste tervist. 
 
ET 17   ET 4. Lõikes 2 osutatud loomakorjused on loom ad, kes on surnud muul viisil kui korralise 
tapmise tulemusel, sealhulgas episootilise haiguse likvideerimiseks surmatud loomad, põllumajanduse või talupidamise kontekstis. 
Artikkel 3 
Mõisted 
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 
a) jäätmed  – mis tahes ained või esemed, mille va ldaja kasutuselt kõrvaldab, kavatseb 
kasutuselt kõrvaldada või on kohustatud kasutuselt kõrvaldama; 
b) tekitaja  – igaüks, kelle tegevuse  käigus tekivad jäätme d, või igaüks, kes teeb 
jäätmete eeltöötlust, segab jäätmeid või sooritab jäätmetega muid toiminguid, mille tulemusel nende jäätmete laad või koostis muutub; 
c) valdaja  – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed; 
d) käitlus  – jäätmete kogumine, vedu, taaskasuta mine ja kõrvaldamine, sealhulgas 
nende toimingute järelevalve ni ng jäätmehoidlate järelhooldus; 
e) kogumine  – jäätmete kokkukorjamine ees märgiga transportida need 
jäätmekäitlusettevõttesse; 
f) korduskasutamine  – taaskasutamistoiming, millega kasutatakse jäätmestunud tooteid 
või komponente uuesti sel otstarbel, milleks nad on loodud; 
g) ringlussevõtt  – jäätmete taaskasutamine toode te, materjalide või ainetena kas 
esialgsel või muul eesmärgil. See ei hõlma energiakasutust; 
h) mineraalõlijäätmed  – mineraalipõhine määrdeaine või tööstuslik õli, mis ei sobi 
enam algselt ette nähtud kasutuseks, ni ng eelkõige sisepõlemis mootorites kasutatud 
õli ja käigukastiõli, mineraalne m äärdeõli, turbiiniõli ja hüdraulikaõli; 
i) töötlemine  – taaskasutamine või kõrvaldamine.  
Artikkel 4 
Jäätmeloend 
Komisjon kehtestab jäätmeloendi arti kli 36 lõikes 2 sätestatud korras. 
Loend sisaldab jäätmeid, mida käsitatakse artiklite 12–15 kohaselt ohtlike jäätmetena, võttes 
arvesse jäätmete päritolu ja koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete kontsentratsiooni piirväärtusi. 
 
ET 18   ET II peatükk 
Taaskasutamine ja kõrvaldamine 
1. JAGU  
ÜLDIST  
Artikkel 5 
Taaskasutamine 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed ta gamaks, et kõik jäätmed läbivad sellised 
toimingud, mille tulemusel need jäätmed hakkavad teenima kasulikku eesmärki, asendades tootmises või laiemalt majanduses  muid ressursse, mida oleks kasutatud 
selle funktsiooni täitmiseks, või valmistataks e ette selliseks kasutamiseks (edaspidi 
„taaskasutamistoimingud”). Liikmesriigid  peavad taaskasutamistoiminguteks 
vähemalt neid toiminguid, mi s on loetletud II lisas. 
2. Komisjon võib artikli 36 lõikes 2 sätest atud korras vastu võtta rakendusmeetmed, et 
seada sisse tõhususkriteeriume, mille põhjal  II lisas loetletud toimingute tulemust 
võidakse käsitada kui kasuliku eesmärgi t eenimist, millele on osutatud lõikes 1. 
Artikkel 6 
Kõrvaldamine 
1. Liikmesriigid tagavad, et kui taaskasutami ne vastavalt artikli 5 lõikele 1 ei ole 
võimalik, läbivad kõik jäätmed kõrvaldamistoimingud. 
Liikmesriigid keelavad jäätmete hülgamise, kaadamise või kontrollimata 
kõrvaldamise. 
2. Liikmesriigid peavad kõrvaldamistoiminguteks vähemalt I lisas loetletud toiminguid, 
isegi kui toimingul on teisene tagajärg ai nete või energia taasväärtustamise näol. 
3. Kui toimingu tulemustest ilmneb, et ressursside asendumisest hoolimata on sellel 
artikli 1 tähenduses ainult väike potents iaal, võib komisjon artikli 36 lõikes 2 
sätestatud korras vastu võtta rakendusmeetmeid, millega kõnealune toiming lisatakse I lisa loendisse. 
Artikkel 7 
Tingimused 
Liikmesriigid tagavad, et jäätmete taaskasutamisel või kõrvaldamisel: 
a) ei ohustata inimeste tervist; b) ei kasutata protsesse ega meet odeid, mis võivad kahjustada keskkonda; 
c) ei ohustata vett, õhku, pinnast ning taimi ja loomi; 
 
ET 19   ET d) ei põhjustata müra - ega lõhnahäiringuid; 
e) ei kahjustata paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku. 
Artikkel 8 
Vastutus 
Liikmesriigid tagavad, et iga jäätmevaldaja ta askasutab või kõrvaldab oma jäätmed ise või 
laseb oma jäätmete taaskasutamise või kõrvaldam ise teha asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb 
jäätmekäitlustoimingutega, või korrald ada era- või avalikul jäätmekogujal.  
2. JAGU  
KULUD JA VÕRGUSTIKUD  
Artikkel 9 
Kulud  
Liikmesriigid tagavad, et jäätmete taaskasu tamisest või kõrvaldamisest tulenevad kulud 
jaotatakse asjakohaselt jäätmete valdaja, eelmiste valdajate ja tekitaja vahel.  
Artikkel 10 
Jäätmekõrvaldusrajatiste võrgustik 
Iga liikmesriik võtab asjakohased meetmed, ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös 
teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv jäätmekõrvaldusraja tiste võrgustik, võttes 
arvesse parimat võimalikku tehnikat direkt iivi 96/61/EÜ artikli 2 lõike 11 tähenduses 
(edaspidi „parim võimalik tehnika”). 
Kõnealune võrgustik kujundatakse selliselt, et  ühendus tervikuna saaks muutuda jäätmete 
kõrvaldamises iseseisvaks ja liikmesriigid in dividuaalselt saaksid liikuda selle eesmärgi 
suunas, arvestades geograafilis i olusid ja vajadust spetsialis eerunud rajatiste järele seoses 
teatavate jäätmeliikidega. 
Kõnealune võrgustik peab võimaldama jäätmete kõrvaldamist lähimas sobivas rajatises kõige 
asjakohasemate meetodite ja tehnol oogia abil, et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse 
kõrge tase. 
III peatükk 
Jäätmete lakkamine 
Artikkel 1 
Sekundaartooted, -mater jalid ja -ained 
1. Selleks et määrata kindlaks, kas on asja kohane käsitada teatavaid jäätmeid pärast 
korduskasutamis-, ringlussevõtu- või taaskasu tamistoimingu lõplikku teostamist kui 
selliseid, mis on lakanud olemast jäätme d, ning liigitada need jäätmed ümber 
 
ET 20   ET sekundaartoodeteks, -materjalideks või -a ineteks, hindab komisjon järgmiste 
tingimuste täitmist: 
a) ümberliigitamine ei tooks kaasa üldist negatiivset mõju keskkonnale; 
b) sellise sekundaartoote, -materja li või -aine jaoks on olemas turg. 
2. Komisjon võtab lõike 1 kohase hinnangu põhj al ja artikli 36 lõikes 2 sätestatud 
korras rakendusmeetmed konkreetse toote, materjali või aine jäätmeliigi osas, 
määrates kindlaks keskkonna- ja kvaliteedik riteeriumid, mis peavad olema täidetud, 
et neid jäätmeid saaks käsitada jäät metena, mis on muutunud sekundaartooteks, -
materjaliks või -aineks. 
3. Vastavalt lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele tuleb tagada, et tulemuseks saadav 
sekundaartoode, -materjal või -aine vastab turustamiseks vajalikele tingimustele. 
Kõnealustes kriteeriumides võetakse ar vesse kõiki sekundaarmaterjali või -aine 
keskkonnakahjuliku kasutamise või veoga seotud ohtusid ning need kriteeriumid 
seatakse tasemel, millega tagatakse inimeste  tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. 
IV peatükk 
Ohtlikud jäätmed 
1. JAGU  
LIIGITUS JA LOEND  
Artikkel 12 
Liigitus 
Jäätmeid käsitatakse kui ohtlikke  jäätmeid, kui neil on üks või mitu III lisas loetletud 
omadust. 
Kodumajapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid ei  käsitata kui ohtlikke  jäätmeid enne, kui 
need on kogunud jäätmetöötlustoimingutega tege lev ettevõtja või era- või avalik 
jäätmekoguja. 
Käesolevas direktiivis sisal duvaid ohtlikke jäätmeid käsi tlevaid sättei d ei kohaldata 
määrusega (EÜ) nr 1774/2002 hõlmatud loomsete kõrvalsaaduste ja ne ndest saadud toodete 
suhtes, kui need ei ole segatud ohtlike jäätmetega. 
Artikkel 13 
Loend 
Komisjon kehtestab ohtlike jäätmete loendi (edasp idi „loend”) artikli 36 lõikes 2 sätestatud 
korras. 
 
ET 21   ET Loendis võetakse arvesse jäätmete päritolu ja  koostist ning vajaduse korral ohtlike jäätmete 
kontsentratsiooni piirväärtusi. 
Artikkel 14 
Loendiga hõlmamata ohtlikud jäätmed 
1. Liikmesriik võib lugeda jäätmed ohtlikuks ka siis, kui need ei  sisaldu artikli 4 
osutatud jäätmeloendis (edaspidi „loend“), kuid neil on vähemalt üks III lisas loetletud omadus. 
Liikmesriik teatab igast sell isest juhtumist komisjonile aruandes, mis on ette nähtud 
artikli 34 lõikega 1, ja esitab komisjonile kogu asjakohase teabe. 
2. Komisjon vaatab saadud teadetest lähtudes kõnealuse loendi läbi artikli 36 lõikes 2 
sätestatud korras, et otsustada selle loendi kohandamise üle. 
Artikkel 15 
Loendiga hõlmatud mitteohtlikud jäätmed 
1. Kui liikmesriigil on tõendid selle kohta, et teatavatel kõnealusesse loendisse 
kuuluvatel jäätmetel ei ole üht egi III lisas loetletud omadust, võib see liikmesriik 
käsitada neid jäätmeid kui mitteohtlikke jäätmeid. 
Liikmesriik teatab igast sell isest juhtumist komisjonile aruandes, mis on ette nähtud 
artikli 34 lõikega 1, ja esitab kom isjonile kõik vajalikud tõendid. 
2. Komisjon vaatab saadud teadetest lähtudes kõnealuse loendi läbi artikli 36 lõikes 2 
sätestatud korras, et otsustada selle loendi kohandamise üle. 
2. JAGU  
ERINÕUDED  
Artikkel 16 
Jäätmete eraldamine 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ohtlike jäätmete segamisel 
kas muude ohtlike jäätmetega, millel on teistsugused omadused, või muude jäätmete, ainete või materjaliga, täid etakse järgmised tingimused: 
a) jäätmed segab asutus või ettevõtja, ke s on saanud loa vast avalt artiklile 19; 
b) täidetakse artiklis 7 sätestatud tingimused; 
c) jäätmekäitluse keskkonnam õju ei muutu halvemaks; 
d) selline tegevus vastab parimale võimalikule tehnikale. 
 
ET 22   ET 2. Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõik ega 1 segatud muude ohtlike jäätmetega, 
millel on teistsugused omadused, või muude jäätmete, ainete või materjaliga, tuleb jäätmed kooskõlas liikmesriikide määratud tehniliste ja majanduslike teostatavuskriteeriumidega eraldada, kui  seda on vaja artikli 7 täitmiseks. 
Artikkel 17 
Märgistamine 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada ohtlike jäätmete pakendamine ja 
märgistamine kehtivate rahvusvaheliste  ja ühenduse normide kohaselt nende 
kogumise, veo ja ajutise ladustamise käigus. 
2. Ohtlike jäätmete siirdamisel peab ne ndega kaasas olema nõukogu määruses (EÜ) 
nr 259/93 osutatud vorm. 
Artikkel 18 
Mineraalõlijäätmed 
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et  tagada mineraalõlijäätmete kogumine ja 
käitlemine vastavalt artiklile 7, ilma et see p iiraks artiklites 16 ja  17 sätestatud ohtlike 
jäätmete käitlemisega seotud kohustuste kohaldamist. 
V peatükk 
Load või registreerimine 
1. JAGU  
LOAD 
 
1. ALAJAGU  
ÜLDSÄTTED  
Artikkel 19 
Väljaandmine 
1. Liikmesriigid kehtestavad nõude, et iga asutus või ettevõtja, kes kavatseb tegelda 
kõrvaldamis- või taaskasutamistoimingutega, peab hankima selleks loa riigi pädevatelt asutustelt. 
Sellistes lubades määratakse: a) töödeldavate jäätmete liik ja kogus; b) vastava tegevuskoha puhul kehtivad tehnilised nõuded iga lubatava 
toiminguliigi suhtes; 
c) ohutusabinõud, mida tuleb rakendada; 
 
ET 23   ET d) iga toiminguliigi puhul kasutatav meetod. 
Lubades võidakse määrata li satingimusi ja -kohustusi. 
2. Lubasid võidakse anda määratud tähtajak s ja need võivad olla pikendatavad. 
3. Kui riigi pädev asutus p eab kavatsetavat töötlusviis i keskkonnakaitse seisukohast 
vastuvõetamatuks, keeldub ta luba andmast. 
4. Energia taaskasutamist hõlmava mis tahes loa tingimuseks tuleb seada, et kõnealusel 
energia taaskasutamisel peab ol ema kõrge energiatõhususe tase. 
Artikkel 20 
Direktiivi 96/61/EÜ alusel antud load 
Käesoleva direktiivi artikli 19 lõiget 1 ei kohaldata sellise asutuse või ettevõtja suhtes, kes on 
saanud loa direktiivi 96/61/EÜ alusel. 
Artikkel 21 
Rakendusmeetmed 
Komisjon võib artikli 36 lõikes 2 sätestatud ko rras vastu võtta lubade miinimumstandardeid 
eesmärgiga tagada, et jäätmeid  töödeldakse keskkonnaohutult. 
2. ALAJAGU  
ERANDID  
Artikkel 22 
Osalemise tingimused 
Liikmesriigid võivad vabastada arti kli 19 lõikes 1 sätestatud nõudest: 
a) asutused või ettevõtjad, kes oma j äätmeid ise tekitamiskohas töötlevad; 
b) rajatised ja ettevõtted, kes tege levad jäätmete taaskasutamisega. 
Kui asutus või ettevõtja nii kõrvaldab kui ka  taaskasutab jäätmeid, võidakse ta vabastada 
üksnes taaskasutamistoimingute suhtes. 
Artikkel 23 
Üldeeskirjad 
1. Kui liikmesriik soovib lubada artikliga 22 ette nähtud erandeid, tagab ta, et 
asjaomased pädevad asutused näevad iga te gevusliigi suhtes ette üldeeskirjad, milles 
määratakse erandiga hõlmata võidavate jäätmete liigid ja kogused ning kasutatav töötlemisviis. 
 
ET 24   ET Need eeskirjad peavad põhinema parima l võimalikul tehnikal ning olema koostatud 
nii, et tagatakse vastavus artiklile 7. 
2. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõik e 1 alusel ette nähtud üldeeskirjadest. 
Artikkel 24 
Ohtlikud jäätmed 
Ohtlike jäätmete suhtes võivad liikmesriigid lubada artikli 22 alusel erandeid üksnes 
asutustele või ettevõtjatele, kes te gelevad taaskasutamistoimingutega. 
Lisaks artikli 23 lõikega 1 ette nähtud üldees kirjadele sätestavad liikmesriigid ohtlike 
jäätmetega seotud erandite eritingimused, mis hõlmavad jäätmetes sisalduda võivate ohtlike 
ainete piirväärtusi, heitkoguste piirväärtusi, te gevusliike, aga ka muud taaskasutamise eri 
vormide teostamiseks vajalikud nõuded. 
2. JAGU  
REGISTREERIMINE  
Artikkel 25 
Registreerimine 
1. Liikmesriigid tagavad, et riigi pädev asutus  peab registrit asutuste ja ettevõtjate 
kohta, kes erialaselt tegelevad jäätmete kogumise või veoga või kes kauplejate või 
vahendajatena korraldavad jäätmete töötlemist teiste isikute nimel ja kelle suhtes ei kehti artikli 19 lõikes 1 sätestatud loanõue. 
Need asutused ja ettevõtjad peavad va stama teatavatele miinimumstandarditele. 
2. Kõik 1. jao 2. alajao kohaselt vabastatud as utused ja ettevõtjad tuleb kanda lõikega 1 
ette nähtud registrisse. 
3. Komisjon võtab artikli 36 lõ ikes 2 sätestatud korras vastu lõike 1 teises lõigus 
osutatud miinimumstandardid. 
4. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriu mi piires kasutatav jäätmete kogumis- ja 
veosüsteem tagab kogutavate ja veetavat e jäätmete toimetamise asjakohastesse 
töötlemisrajatistesse vastavalt ar tiklis 7 sätestatud kohustustele. 
 
ET 25   ET VI peatükk 
Jäätmehooldus 
1. JAGU  
KAVAD  
Artikkel 26 
Jäätmekavad 
1. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad as utused kehtestavad va stavalt artiklile 1 
ühe või mitu jäätmekava, mis vaadatakse  läbi vähemalt iga viie aasta järel. 
Need kavad peavad eraldi või kombineerituna hõlmama kogu asjaomase liikmesriigi 
geograafilise territooriumi. 
2. Lõikega 1 ette nähtud jäätmekavades esitatakse asjaomase geograafilise üksuse 
olemasoleva jäätmehooldusolukorra anal üüs ning meetmed, mis tuleb võtta 
jäätmetekke vältimiseks, jäätmete kor duskasutamiseks, ringlussevõtmiseks, 
taaskasutamiseks ja ohutuks kõrvaldamiseks. 
3. Jäätmekavad peavad sisaldama vähemalt järgmist:  
a) nii tekkivate jäätmete kui ka tõenäoliselt väljastpoolt asjaomase riigi 
territooriumile töötlemiseks toodavate  jäätmete liik, kogus ja päritolu; 
b) tehnilised üldnõuded, mis muu hul gas hõlmavad kogumissüsteeme ja 
töötlemisviise; 
c) mis tahes erikorraldused selliste jäätmevoogude suhtes, mis kujutavad endast 
spetsiifilist tegutsemist vajavat, tehnilist või jäätmekäitlusprobleemi; 
d) andmed ja hinnangud olemasolevate kõrvaldamisrajatiste ja olulisemate 
taaskasutamisrajatiste, samuti kindlak skujunenud saastunud kohtade suhtes 
ning meetmed nende rehabiliteerimiseks; 
e) piisav teave kriteeriu mide või tegevuskoha identifitseerimise kujul, mis 
võimaldab pädevatel asutustel otsustad a tulevaste kõrvalda misrajatiste või 
olulisemate taaskasutamisrajatiste jaoks  lubade andmise või andmata jätmise 
suhtes; 
f) füüsilised või juriidilised isikud, kellel on luba jäätmeid käidelda; 
g) andmed füüsiliste ja juriidilis te isikute kohta, kellel on volitused 
jäätmekäitluseks; 
h) hinnang, mis käsitleb konkreetsete majandushoobade kasulikkust ja sobivust 
eri jäätmeprobleemide lahendamiseks, arvestades vajadust säilitada siseturu tõrgeteta toimimine. 
 
ET 26   ET 4. Jäätmekavad peavad vastama dire ktiivi 94/62/EÜ artik lis 14 sätestatud 
kavandamisnõuetele ning direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 osutatud strateegiale prügilasse veetavate biolagunevate jäätme te vähendamiseks ning hõlmama olulisi 
teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja majandushoobade kasutamist. 
5. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõiki dest vastuvõetud jäät mekavadest ja oma 
jäätmekavade muutmisest. 
Samal ajal esitavad nad komisjonile ül dhinnangu selle kohta, kuidas kõnealused 
kavad toetavad käesoleva direktiivi ees märke. See hinnang hõlmab strateegilist 
jäätmekavade keskkonnamõju hinnangut, mis on ette nähtud direktiiviga 2001/42/EÜ. 
Artikkel 27 
Liikmesriikide koostöö 
Liikmesriigid teevad artikli 26 kohaselt jäätme kavasid koostades vajaduse korral koostööd 
teiste asjaomaste liikmesriikidega. 
Liikmesriigid tagavad üldsuse osalemise vastavalt direktiivile 2003/35/EÜ, eelkõige 
avaldades jäätmekavad üldsusele avatud veebisaidil. 
Artikkel 28 
Rakendusmeetmed 
Komisjon võtab artikli 36 lõikes 2 sätestatud korras vastu artik li 26 lõikega 5 ette nähtud 
teadete vormingu. 
2. JAGU  
JÄÄTMETEKKE VÄLTIMISE PROGRAMMID  
Artikkel 29 
Algatamine 
1. Liikmesriigid käivitavad vastavalt arti klile 1 jäätmetekke vältimise programmid 
hiljemalt [ kolme aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumisest ]. 
Need programmid kas integreeritakse artik liga 26 ette nähtud jäätmekavadesse või 
toimivad nad eraldi programmidena. Need koostatakse sellisel geograafilisel tasandil, 
mis on kõige sobivam nende tõhusaks kohaldamiseks. 
2. Liikmesriigid tagavad, et sidusrühmadel  ja üldsusel on vast avalt direktiivile 
2003/35/EÜ võimalus osaleda kõnealuste progra mmide väljatöötamisel ja et neil on 
ka pärast väljatöötamist programmidele juurdepääs. 
 
ET 27   ET Artikkel 30 
Programmide sisu 
1. Liikmesriigid seavad oma programmide s jäätmetekke vältimise eesmärgid ja 
hindavad meetmete võtmise võimalusi vastavalt IV lisas sätestatule. 
Sellised eesmärgid ja meetmed kavandatakse eesmärgiga likvideerida seos 
majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõju vahel. 
2. Liikmesriigid määravad kindlaks konkreet sed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed 
eesmärgid ning indikaatorid iga meetme või meetmete kombinatsiooni suhtes, mis 
võetakse vastu üksikmeetmete edenemise jälgimiseks ja hindamiseks. 
Artikkel 31 
Läbivaatamine 
Liikmesriigid hindavad oma jäätmetekke vältimise kavasid korrapäraselt, tehes seda vähemalt 
enne aruannete esitamist va stavalt artikli 34 lõikele 1. 
VII peatükk 
Kontroll ja dokumentatsioon 
Artikkel 32 
Kontrollimised 
1. Pädevad asutused kontrollivad asjakohaselt ja korrapäraselt asutusi ja ettevõtjaid, kes 
tegelevad jäätmetöötlustoimingutega või er ialaselt jäätmete kogumise või veoga või 
teiste nimel jäätmetöötluse korraldamisega, ja ohtlike jäätmete tekitajaid. 
2. Jäätmete kogumise ja veoga seotud kontroll  hõlmab kogutavate ja veetavate jäätmete 
päritolu ja sihtkohta. 
Artikkel 33 
Dokumentatsioon 
1. Artikli 19 lõikes 1 osutatud asutused ja ettevõtjad, ohtlike jäätmete tekitajad ning 
ohtlikke jäätmeid koguvad või vedavad asutused ja ettevõtjad peavad dokumenteerima jäätmete koguse, laadi, pä ritolu ja asjakohas tel puhkudel sihtkoha, 
kogumise sageduse, kasutatava transpordi liigi ja jäätmete suhtes ette nähtud 
töötlemisviisi ning võimaldama pädeval as utusel taotluse kor ral selle teabega 
tutvuda. 
2. Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse kõneal useid dokumente vähemalt kolm aastat, 
välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate as utuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad 
selliseid dokumente säilitama vähemalt 12 kuud. 
Pädeva asutuse või eelmise jäätmevald aja taotlusel esitatakse dokumentaalsed 
tõendid jäätmekäitlustoimingute tegemise kohta. 
 
ET 28   ET VIII peatükk 
Lõppsätted 
Artikkel 34 
Aruandlus ja läbivaatamine 
1. Iga kolme aasta järel teavitavad liikme sriigid komisjoni sektoriaruande vormis 
käesoleva direktiivi rakendamisest15. 
Kõnealuse aruande koostamisel võetakse alus eks küsimustik või lühikirjeldus, mille 
on kehtestanud komisjon direktiivi 91/692/EMÜ16 artiklis 6 sätestatud korras. 
Aruanne esitatakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles hõlmatava 
kolmeaastase ajavahemiku lõppu. 
Liikmesriigid lisavad neisse aruannetesse  teabe oma edusammude kohta jäätmetekke 
vältimise programmide rakendamisel. 
Aruandluskohustuste kontekstis kogutak se andmeid toidujäätmete kohta, mis 
võimaldab kehtestada eeskirjad nende ohutuks kasutamiseks, taaskasutamiseks, 
ringlussevõtmiseks ja kõrvaldamiseks. 
2. Komisjon saadab kõnealuse küsimustiku või lühikirjelduse kuus kuud enne vastavas 
aruandes hõlmatava ajavahemiku algust. 
3. Komisjon avaldab ühenduse aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa 
kuu jooksul pärast liikme sriikidelt aruannete saamist vastavalt lõikele 1. 
4. Esimeses aruandes, mis koostatakse viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist, 
kontrollib komisjon direktiivi  rakendamist ja esitab vajaduse korral läbivaatamise 
ettepaneku. 
Artikkel 35 
Kohandamine tehnika arenguga 
Komisjon võtab artikli 36 lõikes 2 sätest atud korras vastu muudatused, mida on vaja 
käesoleva direktiivi lis ade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.  
                                                 
15 Jäätmeteket ja -töötlust käsitleva kvantitatiivse teabe aruanded viiakse määruse (EÜ) nr 2150/2002 
reguleerimisalasse. Aruannete esitamise sagedused ja  tähtajad sätestatakse kõnealuse määruse lisades. 
16 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. 
 
ET 29   ET Artikkel 36 
Komitee 
1. Komisjoni abistab komitee (edaspidi „komitee”). 
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse  1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, 
võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ette nähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. 
3. Komitee võtab vastu oma töökorra. 
Artikkel 37 
Ülevõtmine 
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 
hiljemalt [ märkida käesoleva direktiivi vastuv õtmise kuupäevast 24 kuud hilisem 
kuupäev ]. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile nende õigusnormide 
teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise  vastavustabeli. 
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisatakse nendesse või nende normide 
ametliku avaldamise korral nende juurde viide käesolevale direktiivile. Viitamise 
viisi näevad ette liikmesriigid. 
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. 
Artikkel 38 
Kehtetuks tunnistamine 
Direktiivid 75/439/EMÜ, 75/442/EMÜ and 91/689/EMÜ tunnistatak se kehtetuks. 
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele peetak se viideteks käesolevale direktiivile ja neid 
loetakse V lisas esitat ud vastavustabeli kohaselt. 
Artikkel 39 
Jõustumine 
Käesolev direktiiv jõustub ka hekümnendal päeval pärast se lle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas.  
 
ET 30   ET Artikkel 40 
Adressaadid 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja   
 
ET 31   ET I LISA  
KÕRVALDAMISTOIMINGUD 
D 1 Maapealne või maa-alune ladestamine (nt prügilasse jne) 
D 2 Pinnastöötlus (nt vedelate või püdela te heitmete biolagundamine pinnases jne) 
D 3 Süvainjektsioon (nt vedelate heitm ete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud 
soolakaevandustesse või loodus likesse tühemikesse jne) 
D 4 Paigutamine maapealsetesse ba sseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine 
šahtidesse, tiikidesse  või laguunidesse jne) 
D 5 Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätme te paigutamine üksteisest ning keskkonnast 
isoleeritud, pealt kaetud ja  vooderdatud pesadesse jne) 
D 6 Heitmine veekogudesse, v.a merre/ookeani D 7 Heitmine merre/ookeani, sh ladestamine merepõhja D 8 Bioloogiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille 
lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldat akse kasutuselt mis tahes toiminguga D 1–
D 12 
D 9 Füüsikalis-keemiline töötlus, mida ei ol e käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille 
lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldat akse kasutuselt mis tahes toiminguga D 1–
D 12 (nt aurutamine, kuivatamine, kaltsineerimine jne) 
D 10 Põletamine maismaal D 11 Põletamine merel D 12 Püsiladustamine (nt konteinerites jäät mete paigutamine kaevandustesse jne) 
D 13 Jäätmesegude koostamine või jäätmete se gamine enne mis tahes toimingut D1–D12 
D 14 Ümberpakkimine enne mis tahes toimingut D 1–D 13 D 15 Vaheladustamine mis tahes toiminguks D 1–D 14 hulgast (välja arvatud jäätmete ajutine 
kogumiseelne hoidmine nende tekkekohas) 
 
ET 32   ET II LISA  
TAASKASUTAMISTOIMINGUD 
R1 Kasutamine põhimõtteliselt kütu sena või muu energiaallikana. 
See hõlmab tahkeid olmejäätmeid töötlevaid  põletusrajatisi üksnes siis, kui nende 
energiatõhusus on võrdne või suurem kui:  
– 0,60 rajatiste puhul, mis tegutsevad ja  on saanud loa vastavalt ühenduse 
õigusaktidele enne 1. jaanuari 2009; 
– 0,65 rajatiste puhul, mis on saanud loa enne 31. detsembrit 2008; 
vastavalt järgmisele valemile17: 
Energiatõhusus = (Ep − ( Ef + Ei)) / (0,97 x (Ew + Ef)), 
kus: Ep on aastane soojuse või elektri kujul toode tav energia. Selle arvutamiseks korrutatakse 
elektri kujul saadud energia kordajaga 2,6 ni ng kaubanduslikul eesmärgil toodetud soojus 
kordajaga 1,1 (GJ aastas). 
Ef on süsteemi aastane energiakulu kütustest, millega aidatakse kaasa auru tootmisele (GJ 
aastas). 
Ew on töödeldud jäätmetes sisalduv aastane en ergia, mille väljaarvutamiseks kasutatakse 
jäätmete väiksemat puhaskü tteväärtust (GJ aastas). 
Ei on aastas imporditav energia, millest arvatakse välja Ew ja Ef (GJ aastas). 
0,97 on tegur, millega arvestatakse koldet uhast ja kiirgusest tingitud energiakadu. 
R 2 Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine R 3 Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste  ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (sh 
kompostimine ja muud bioloogi lised muundamisprotsessid) 
R 4 Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine R 5 Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine 
R 6 Hapete ja aluste regenereerimine 
R 7 Reostustõrjeks kasutat ud ainete taaskasutamine 
R 8 Katalüsaatorikomponentide taaskasutamine 
                                                
 
17 See valem põhineb teabel, mis sisaldub viitedokumendis jäätmete põletamise parima võimaliku tehnika 
kohta. 
 
ET 33   ET R 9 Õlide taasrafineerimine või korduskasutamine muul viisil 
R 10 Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi 
parendamiseks 
R 11 Punktides R 1–R 10 nimetatud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine 
R 12 Jäätmete vahetamine punktides R 1–R 11 nimetatud toiminguteks R 13 Jäätmete vaheladustamine mis tahes to iminguks R 1–R 12 hulgast (välja arvatud 
jäätmete ajutine kogumiseelne hoidmine nende tekkekohas) 
 
ET 34   ET III LISA  
JÄÄTMETE OMADUSED, MIS LUBAVAD NEID PIDADA OHTLIKEKS 
JÄÄTMETEKS 
H1 „Plahvatusohtlik”: ained ja valmistise d, mis võivad leegiga kokkupuutel plahvatada või 
mis on põrutus- või hõõrdumistundl ikumad kui dinitrobenseen. 
H2 „Oksüdeeriv”: ained ja valmistised, mi s annavad kokkupuutel muude, eelkõige tuleohtlike 
ainetega tugevalt eksotermilise reaktsiooni. 
H3-A „Väga tuleohtlik”: – vedelad ained ja valmistised, mille leektä pp on alla 21 °C (sealhulgas eriti kergesti 
süttivad vedelikud), või 
– ained ja valmistised, mis võivad iseene sest kuumeneda ja lõpuks õhuga kokkupuutel 
süttida ümbritseva õhu temperatuuril lisaenergiat vajamata, või 
– tahked ained ja valmistised, mis võivad kergesti süttida pärast lühiajalist 
kokkupuudet süüteallikaga ja mis põlevad või  hõõguvad edasi, kui see allikas on 
kõrvaldatud, või 
– gaasilised ained ja valmistised, mi s süttivad õhu käes normaalrõhul, või 
– ained ja valmistised, mis kokkupuutel veega või niiske õhuga eraldavad ohtlikus 
koguses kergesti süttivaid gaase. 
H3-B „Tuleohtlik”: vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on vähemalt 21 °C ja mitte 
rohkem kui 55 °C. 
H4 „Ärritav”: mittesööbivad ained ja valmis tised, mis vahetul, pikaajalisel või korduval 
kokkupuutel naha või limaskestaga võivad tekitada põletikke. 
H5 „Kahjulik”: ained ja valmistised, mis hi ngamisteede, seedeelundite või naha kaudu 
organismi sattudes võivad põhjustada piiratud ulatuses tervisehäireid. 
H6 „Mürgine”: ained ja valmis tised (sealhulgas väga mürgised ained ja valmistised), mis 
hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu or ganismi sattudes võivad põhjustada raskeid, 
ägedaid või kroonilisi tervis ehäireid või isegi surma. 
H7 „Kantserogeenne”: ained ja valmistised, mi s hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu 
organismi sattudes võivad põhjustada vähktõppe ha igestumist või suurendada selle haiguse 
esinemissagedust. 
H8 „Sööbiv”: ained ja valmistised, mis elus kudedega kokku puutudes võivad neid hävitada. 
H9 „Nakkust tekitav”: mikroorga nisme või nende toksiine sisald avad ained, mida teatakse 
kindlasti või tõenäoliselt põhjus tavat inimeste või muude el usorganismide haigestumist. 
 
ET 35   ET H10 „Teratogeenne”: ained ja valmistised, mi s hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu 
organismi sattudes võivad esile kutsuda mitt epärilikke kaasasündinud väärarenguid või 
suurendada nende esinemissagedust. 
H11 „Mutageenne”: ained ja valmistise d, mis hingamisteede või seedeelundite kaudu 
organismi sattudes võivad esile kutsuda pärilikke geneetilisi defekte või suurendada nende 
esinemissagedust. 
H12 Ained ja valmistised, mille kokkupuutel ve e, õhu või happega vabanevad mürgised või 
väga mürgised gaasid. 
H13 Ained ja valmistised, millest pärast nende kõrvaldamist võivad leostuda või muul viisil 
eralduda muud aineid, millel on mõni eespool loetletud omadus. 
H14 „Ökotoksiline”: ained ja valmistised, mis põhjustavad või võivad põhjustada kas kohe 
või aja jooksul ohtu ühele või  mitmele keskkonnasektorile. 
Märkused 
1. Ohtlike omaduste „mürgine” (ja „väga mürg ine”), „kahjulik”, „sööbiv” ja „ärritav” 
määramisel võetakse aluseks kriteer iumid, mis on sätestatud muudetud nõukogu 
direktiivi 67/548/EMÜ18 VI lisa IA ja IIB osas. 
2. Omaduste „kantserogeenne”, „teratogeenn e” ja „mutageenne” määramiseks ja kõige 
värskema teabe kajastamiseks vajalikud lisakriteeriumid on esitatud „Ohtlike ainete ja valmististe liigitamise ja märgistamise  juhendis”, mis sisaldub muudetud direktiivi 
67/548/EMÜ VI lisa IID osas. 
Katsemeetodid 
Kasutatakse meetodeid, mida on kirjeldat ud direktiivi 67/548/EMÜ V lisas, kooskõlas 
kõnealuse direktiivi muudatustega. 
                                                
 
18 EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. 
 
ET 36   ET IV LISA  
JÄÄTMETEKKE VÄLTIMISE MEETMED 
Meetmed, millega saab mõjutada jäät metekkega seotud raamtingimusi 
1. Kavandamismeetmete või primaarressursside  kättesaadavust ja hinda mõjutavate 
muude majandushoobade kasutamine. 
2. Keskkonnahoidlikumate ja -säästlikumate toodete ja tehnoloogiate saavutamist 
käsitleva uurimis- ja arendustegevuse edendamine ning sellise uurimis- ja 
arendustegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine. 
3. Tõhusate ja sihipäraste indikaatorite välja töötamine, et mõõta seoses jäätmetekkega 
keskkonnale avaldatavat survet igal tasand il, alates toodete võrdlusest kuni kohalike 
omavalitsuste ja riiklike meetmeteni. 
Meetmed, millega saab mõjutada ku jundamise ja tootmise etappi 
4. Ökodisaini edendamine (keskkonnaaspektide süstemaatiline integreerimine 
tootedisaini eesmärgiga parandada toote keskkonnahoidli kkust toote kogu 
olelustsükli jooksul). 
5. Jäätmetekke vältimise tehnikate kohta teab e andmine eesmärgiga hõlbustada parima 
võimaliku tehnika rakendamist tööstuses. 
6. Pädevatele asutustele väljaõppe korraldamine seoses jäätmetekke vältimise nõuete 
lisamisega lubadesse vastavalt direktiivile 96/61/EÜ. 
7. Meetmete võtmine jäätmetekke vältimiseks rajatistes, mida direktiiv 96/61/EÜ ei 
hõlma. Asjakohastel puhkudel võiksid sell ised meetmed hõlmata jäätmetekke 
vältimise hinnanguid või kavasid. 
8. Teadlikkuse suurendamise kampaaniad või är iettevõtete toetamine rahaliselt, otsuste 
tegemisel või muul viisil. Sellised meetmed on tõenäoliselt eriti tõhusad siis, kui need on suunatud ja kohandatud väikestele ja  keskmise suurusega ettevõtetele ning 
toimivad kindlakskujunenud ärivõrgustike kaudu. 
9. Vabatahtlike kokkulepete, tarbijate/toot jate komiteede või sektoriviisiliste 
läbirääkimiste kasutamine selleks, et asjaomased äriettevõtted või tööstussektorid seaksid sisse oma jäätmetekke vältimise kavad või eesmärgid või korrigeeriksid ebasäästlikke tooteid või pakendeid. 
10. Kiitust väärivate keskkonnahooldussüsteemide, sealhulgas ISO 14001 
propageerimine. 
Meetmed, millega saab mõjutada ta rbimise ja kasutamise etappi 
11. Majandushoovad, nagu keskkonnahoidlike os tude soodustamine või kohustusliku 
tarbijamakse sisseseadmine sellistelt pake nditelt või pakendielementidelt, mis muidu 
oleksid tasuta. 
 
ET 37   ET 12. Üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniad 
ja teabe jagamine. 
13. Usaldusväärsete ökomärgiste edendamine. 14. Jäätmetekke vältimise alast teavet ja väiksema keskkonnamõjuga toodete 
kättesaadavust käsitl evad kokkulepped tööstusega, näit eks selliste tootekomiteede 
kasutamine, nagu seda tehakse integreeritud tootepõhimõtete raames, või jaemüüjatega. 
15. Riigihangete ja erasektori  hangetega seoses keskkonnaalas te ja jäätmetekke vältimise 
kriteeriumide integreerimine pakkumiskutsete sse ja lepingutesse vastavalt komisjoni 
poolt 29. oktoobril 2004 avaldatud „Keskkonnahoid like riigihangete käsiraamatule”. 
16. Sobivate kasutamisest kõrvaldatud toode te korduskasutamise ja/või parandamise 
edendamine, eriti parandamise või kor duskasutamise võrgus tike loomise või 
toetamise teel. 
 
ET 38   ET V LISA  
VASTAVUSTABEL 
Direktiiv 75/442/EMÜ Käesolev direktiiv 
Artikli 1 punkt a Artikli 3 lõike 1 punkt a 
Artikli 1 punkti a teine taane Artikkel 4 
Artikli 1 punkt b Artikli 3 lõike 1 punkt b 
Artikli 1 punkt c Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkt c 
Artikli 1 punkt d Artikli 3 lõike 1 punkt d 
Artikli 1 punkt e Artikkel 5 
Artikli 1 punkt f Artikkel 6 
Artikli 1 punkt g Artikli 3 lõike 1 punkt e 
Artikli 2 lõige 1 Artikkel 2 
Artikli 2 lõige 2 - 
Artikli 3 lõige 1 Artikkel 1 
Artikli 3 lõige 2 - 
Artikkel 4 Artikkel 7 
Artikkel 5 Artikkel 10 
Artikkel 6 - 
Artikli 7 lõiked 1 ja 2 Artikkel 26 
Artikli 7 lõige 3 - 
Artikkel 8 Artikkel 8 
Artikkel 9 Artikkel 19 
Artikkel 10 Artikkel 19 
Artikkel 11 Artiklid 22–24 
Artikkel 12 Artikkel 25 
Artikkel 13 Artikkel 32 
 
ET 39   ET Artikkel 14 Artikkel 3 
Artikkel 15 Artikkel 9 
Artikkel 16 Artikkel 34 
Artikkel 17 Artikkel 35 
Artikkel 18 Artikkel 36 
Artikkel 19 Artikkel 37 
Artikkel 20 Artikkel 38 
Artikkel 21 Artikkel 39 
I lisa - 
IIA lisa I lisa 
IIB lisa II lisa 
  
Direktiiv 75/439/EMÜ  
Artikli 1 lõige 1 Artikli 3 lõike 1 punkt g 
Artikkel 2 Artiklid 18 ja 7 
Artikli 3 lõiked 1 ja 2 - 
Artikli 3 lõige 3 Artikkel 7 
Artikkel 4 Artikkel 7 
Artikli 5 lõige 1 - 
Artikli 5 lõige 2 - 
Artikli 5 lõige 3 - 
Artikli 5 lõige 4 Artiklid 19 ja 25 
Artikkel 6 Artikkel 19 
Artikli 7 punkt a Artikkel 7 
Artikli 7 punkt b - 
Artikli 8 lõige 1 - 
 
ET 40   ET Artikli 8 lõike 2 punkt a - 
Artikli 8 lõike 2 punkt b - 
Artikli 8 lõige 3 -  
Artikkel 9 - 
Artikli 10 lõige 1 Artikkel 16 
Artikli 10 lõige 2 Artikkel 7 
Artikli 10 lõiked 3 ja 4 - 
Artikli 10 lõige 5 Artiklid 12–15 
Artikkel 11 Artikkel 25 
Artikkel 12 Artikkel 25 
Artikli 13 lõige 1 Artikkel 32 
Artikli 13 lõige 2 -  
Artikkel 14 - 
Artikkel 15 - 
Artikkel 16 - 
Artikkel 17 - 
Artikkel 18 Artikkel 34 
Artikkel 19 - 
Artikkel 20 - 
Artikkel 21 - 
Artikkel 22 - 
I lisa - 
  
Direktiiv 91/689/EMÜ  
Artikli 1 lõige 1 - 
Artikli 1 lõige 2 - 
 
ET 41   ET Artikli 1 lõige 3 Artikkel 3 
Artikli 1 lõige 4 Artiklid 3 ja 12–15 
Artikli 2 lõige 1 Artikkel 34 
Artikli 2 lõiked 2 −4 Artikkel 16 
Artikkel 3 Artiklid 19–24 
Artikli 4 lõige 1 Artikkel 32 
Artikli 4 lõike 2 punkt 3 Artikkel 3 
Artikli 5 lõige 1 Artikkel 17 
Artikli 5 lõige 2 Artikkel 32 
Artikli 5 lõige 3 Artikkel 33 
Artikkel 6 Artikkel 26 
Artikkel 7 - 
Artikkel 8 - 
Artikkel 9 - 
Artikkel 10 - 
Artikkel 11 - 
Artikkel 12 - 
I ja II lisa - 
III lisa III lisa