EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON (EL) 2020/1882,

14. mai 2020,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

— võttes arvesse oma otsust Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus,

— võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

— võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust,

— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0027/2020),

A. arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon rõhutada, et liidu institutsioonide demokraatlikku legitiimsust tuleb tugevdada ning selleks tuleb suurendada läbipaistvust ja parandada aruandekohustuse täitmist ning rakendada tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ja personalijuhtimise head tava;

1. võtab rahuloluga teadmiseks, et kontrollikoda märkis 2018. aastat käsitlevas aruandes, et ta ei leidnud seoses Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „kohus“) auditeeritud inimressursse ja hankeid käsitlevate teemadega suuri puudusi;

2. peab kiiduväärseks kontrollikoja järeldust, et maksed, mille kohus 31. detsembril 2018 lõppenud aastal halduskulude katmiseks tegi, ei sisaldanud tervikuna olulisi vigu ning auditeeritud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid mõjusad;

3. peab üldiselt kahetsusväärseks asjaolu, et ehkki mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 „Haldus“ peetakse väikese riskiga rubriigiks, on kontrollikoja 2018. aasta aruande 10. peatükk „Haldus“ ja selles esitatud järeldused üsna piiratud;

4. märgib, et kontrollikoja valim koosnes 45 mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 5 („Haldus“) kuuluvast tehingust, mille hulgas oli kõigi liidu institutsioonide ja asutuste omi; märgib, et valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kogu rubriigi 5 kulutuste suhtes, mis moodustavad liidu eelarvest 6,3 %; võtab teadmiseks, et kontrollikoja töö põhjal võib järeldada, et halduskulude puhul on vearisk väike; on aga seisukohal, et teiste institutsioonide kategooriaga seoses valitud tehingute arv ei ole piisav, ja nõuab, et kontrollikoda suurendaks auditeeritavate tehingute arvu vähemalt 10 %;

5. märgib, et 2018. aastal oli kohtu eelarve 410 025 089 eurot, mida oli 2017. aasta 399 344 000 eurost 2,67 % rohkem; märgib, et üldine täitmismäär oli 99,18 % (2017. aastal 98,69 %);

6. tunneb heameelt selle üle, et 2018. aasta eelarve täitmisel oli kohtu finantsjuhtimine üldiselt arukas ja usaldusväärne; märgib, et täitmismäär oli kõrge nii jaotises 1 (kohtu heaks töötavad isikud, kellega seotud kulud moodustavad täidetud eelarvest 75 %) – 99,0 % (2017. aastal 98,6 %) – kui ka jaotises 2 (hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud, mis moodustavad täidetud eelarvest ülejäänud osa) – 99,8 % (2017. aastal 99,1 %);

7. avaldab kohtule tunnustust selle eest, et ta on püüdnud vältida kulukohustuste (99,18 %) ja maksete (94,04 %) vahel suurt erinevust; väljendab heameelt asjaolu üle, et kohus jälgib eelarve täitmist aasta jooksul väga tähelepanelikult, sest iga kuu koostatakse tulemustabelid, millega tagada eraldatud vahendite optimaalne kasutamine;

8. rõhutab, et kohus rakendab tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtteid kõigi oma haldusteenistuste suhtes; märgib, et püstitatud on kindlad eesmärgid, mille juurde kuulub üks või mitu mõõdetavat näitajat, mis on aastaeelarve koostamisel hädavajalikud; peab kiiduväärseks, et korraldatakse seminare, kus osalevad kõik teenistused, et ühtlustada eelarvemeetodeid ja vahetada parimaid tavasid;

9. peab aga kahetsusväärseks, et eelarvepunkti 2 0 2 2 „Puhastusteenused ja hooldus“ kulud suurenesid 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes 11,81 %, sest eelarvestamata olid jäänud uue hoonete hooldamise lepingu ja ka muude teguritega seotud kulud, mille tõttu selle eelarverea kulud 2018. aastal suurenesid; kutsub kohut üles jätkama pingutusi koostada eelarvestus usaldusväärselt;

10. peab kiiduväärseks asjaolu, et koosolekute ja konverentside lõplike assigneeringute täitmise määr tõusis 2018. aastal 98,83 %-ni (2017. aastal oli see 81,40 %); tunnistab, et see eelarvepunkt on osaliselt ette nähtud selleks, et rahastada ametlikke visiite ja pidulikke üritusi, mille eelarvet on ettenägematuse tõttu raskem planeerida;

11. tunnustab kohut pingutuste eest avaldada oma iga-aastane tegevusaruanne 29. aprillil; märgib, et kohus otsib koostöös teiste institutsioonidega endiselt võimalusi, kuidas ajakava kiirendada, et anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile rohkem aega sügavamaks analüüsiks ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus läbi viia;

12. tunnustab kohut selle eest, et ta töötab selle nimel, et viia kontrollikoja soovitused ellu, eelkõige mis puudutab kohtuasjade ennetavat haldamist, milleks kohandatakse ajakava vastavalt kohtuasjade laadile ja keerukusele; märgib, et kohus kavandab ja seirab oma tööd hoolikalt, et õigusemõistmine kulgeks sujuvalt; märgib, et 2018. aastal kestis Euroopa Kohtus menetlus keskmiselt 15,7 kuud (2017. aastal 16,4 kuud) ja Üldkohtus 20 kuud (2015. aastal 20,6 kuud ja 2017. aastal 16 kuud); ergutab kohut jätkama pingutusi menetluse kestuse lühendamiseks kõikidel juhtudel, mil see on võimalik;

13. tunnistab, et kohtu peamised prioriteedid on tagada mõistlik ajavahemik kahele kohtule esitatud kohtuasjade käsitlemiseks säilitades samas otsuste kvaliteedi; märgib, et tänu rangele kontrollisüsteemile ja suurele valvsusele on viimastel aastatel olnud võimalik menetluste keskmist kestust lühendada; märgib aga, et see nõuab pidevat tähelepanu, eelkõige kuna töökoormus suureneb;

14. väljendab heameelt selle üle, et kasutajad on rahul rakendusega e-Curia, mille kasutamine on menetlusdokumentide vahetamiseks advokaatide ja Üldkohtu vahel alates 1. detsembrist 2018 kohustuslik; märgib, et Euroopa Kohus ei ole e-Curia kasutamist kohustuslikuks muutnud; ergutab Euroopa Kohut järgima Üldkohtu head eeskuju ja kaaluma e-Curia kohustuslikku kasutuselevõttu; peab kiiduväärseks asjaolu, et tänu sellele on teabevahetus muutunud turvalisemaks ja kiiremaks, paranenud on keskkonnahoid (sest paberikulu on väiksem) ja vähenenud postikulud; ergutab kohut jätkama pingutusi, et saavutada kohtumenetluse kõigis etappides laialdane digiteerimine;

15. võtab arvesse asjaolu, et tööd ja menetlusi tuleb korraldada veel paremini, et kohus tuleks üha suureneva töökoormusega toime ja täidaks seejuures ka oma eesmärgid; märgib, et 26. märtsil 2018 esitas kohus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 281 teise lõigu alusel taotluse muuta protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta; ja et see seadusandlik menetlus lõppes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2019/629 (1) vastuvõtmise ja jõustumisega;

16. märgib, et kohtus oli 2018. aastal 2 217 ametikohta, millel töötas 1 413 ametnikku (64 %), 650 ajutist töötajat (29 %) ja 154 lepingulist töötajat (7 %) (2017. aastal oli ametikohti 2 180);

17. on seisukohal, et töötajate jaotus tegevusvaldkondade kaupa on sarnane eelmiste aastate jaotusega, kusjuures vähemalt 85 % ametikohtadest on täidetud õigus- ja keelevaldkonna töötajatega; märgib, et ametikohtade täitmise määr oli 2018. aastal endiselt väga kõrge (97 %), kuna järjepideva õigusalase tegevuse tõttu on vaja kõik vabad ametikohad kiiresti ja optimaalselt täita;

18. kordab, et kuna kohtuasjade arv pidevalt suureneb, võib kohtu tööd aidata tõhustada ressursside, eelkõige õigusnõunike paindlik kasutamine; palub kohtul võetud meetmete kohta aru anda;

19. väljendab muret selle pärast, et kui 2018. aastal töötas kohtus 274 praktikanti ja üksnes 87 neist sai iga kuu 1 120 eurot tasu; väljendab heameelt asjaolu üle, et kohus võttis vastu praktikante käsitlevad uued reeglid ja taotles lisaassigneeringuid, millest rahastada alates 2019. aastast liikmete kabinetis toimuvat praktikat; märgib siiski, et endiselt ei kaasne iga praktikakohaga õiglast tasu; teeb kohtule ülesandeks (pidades asjakohaselt silmas diskrimineerimise vältimist ja õiglast tasu) kiita kiiresti heaks otsus, mille kohaselt hakatakse tasu maksma kõikidele praktikantidele; palub kohtul tagada kõigile oma töötajatele õiglane tasustamine;

20. peab kiiduväärseks Üldkohtu reformi, mis aitas vähendada kohtuasjade kuhjumist ja menetluste keskmist kestust; märgib, et 2018. aastal lõpetas Üldkohus 13 % rohkem kohtuasju kui 2017. aastal ja vähendas pooleliolevate kohtuasjade arvu 12 %;

21. väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Kohtu alla kuuluvad kaks kohut viisid 2018. aastal lõpule kokku 1 769 kohtuasja, mis on rekordiline tulemus, ja mis kinnitab, et ajavahemikul 2012–2018 oli üldine suundumus kohtu tegevuse märkimisväärsele suurenemisele;

22. rõhutab, et 2018. aastal algatati kohtus erakordselt palju uusi kohtuasju (849, mida on 2017. aastaga võrreldes 15 % rohkem); väljendab heameelt lõpetatud kohtuasjade rekordiliselt suure arvu üle (760, mida on 2017. aastaga võrreldes 10 % rohkem);

23. väljendab heameelt selle üle, et 2018. aasta oli Üldkohtu tegutsemisaja jooksul esimene, mil lõpetatud kohtuasju oli üle 1 000 (täpsemalt oli neid 1 009); rõhutab ka, et pooleliolevate kohtuasjade arv vähenes 2017. aastaga võrreldes palju – 12 % (2017. aasta lõpus oli pooleli 1 508 kohtuasja, kuid 31. detsembri 2018. aasta seisuga 1 333 asja);

24. märgib, et naiste arv juhtivatel ametikohtadel on pidevalt suurenenud ja 2018. aastal oli naiste osakaal 37,7 % (2016. aastal 35 % ja 2013. aastal 30 %); märgib, et 2018. aastal oli naisjuhte 27 (21 ametikohal keskastme juhtkonnas ja kuuel ametikohal kõrgema astme juhtkonnas) ja meesjuhte 45; tunneb heameelt selle üle, et kohus püüab tugevdada oma võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse poliitikat ning on selleks loonud spetsiaalse üksuse, kes viib ellu programme ja meetmeid ning korraldab teavitusüritusi ja võtab järelmeetmeid; palub kohtul pingutusi jätkata;

25. märgib aga, et nii Euroopa Kohtu kui ka Üldkohtu kohtunike hulgas on endiselt liiga vähe naisi; kutsub nõukogu liikmeid veel kord üles seda olukorda parandama ning aktiivselt edendama kohtunike ametisse nimetamisel soolist võrdõiguslikkust kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 8 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23 sätestatud põhimõtetega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL, Euratom) 2015/2422 (2) ja (EL, Euratom) 2019/629 alusel võetud kohustustega.

26. kordab, et töötajate geograafilist tasakaalu, eelkõige juhtivatel ametikohtadel, tuleks tähelepanelikult jälgida; märgib, et ainult 15 kohtu 57 osakonnajuhatajast ja kaks kohtu 13 direktorist olid liikmesriikidest, kes on liiduga ühinenud alates 2004. aasta maist; ergutab veelkord kohut töötama välja poliitikat geograafilise tasakaalu parandamiseks ning andma sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;

27. peab tervitatavaks, et kohus on otsustanud toetada töö ja eraelu tasakaalustamist, näiteks on vastu võetud otsus, et lisaks alalisele kaugtööle võib kaugtööd teha ka üksikute päevade kaupa; võtab samuti teadmiseks saavutused, milleni kaugtööks vajalikele rakendustele juurdepääsu parandamisel jõuti IT-valdkonnas; võtab rahuloluga teadmiseks ka püüdlused kaitsta töötajate psühholoogilist tervist, pakkudes töötajatele osalise töötajaga töötava psühholoogi tuge;

28. väljendab muret läbipõlemisjuhtumite arvu pärast kohtus, kus nii 2017. kui ka 2018. aastal oli kokku 12 juhtumit; palub seetõttu kohtul hinnata, kas töökoormus on eri meeskondade ja töötajate vahel proportsionaalselt jaotatud;

29. kutsub kohut üles avaldama igal aastal tabeli, milles on üksikasjalikud andmed institutsioonidevaheliste koostöölepingutega seotud tasude, teenuste ja muu asjaomase teabe kohta; kordab, et teenustaseme kokkulepete alusel tehtav institutsioonidevaheline koostöö eri valdkondades, nagu personali-, julgeoleku- ja IT-valdkond, on väga tähtis; nõustub siseauditi talituse soovitustega, et teiste institutsioonidega tuleb rohkem häid tavasid vahetada ja uurida, kas lepingute koostamisel ja haldamisel (näiteks IT-valdkonnas) saaks rohkem koostööd teha; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi küsimusele, mis käsitleb kohtu koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga, ei antud piisavalt teavet; julgustab kohut otsima viise, kuidas suurendada koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga;

30. märgib, et kohus ajakohastas pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (3) jõustumist oma andmetöötlustoimingud; peab kiiduväärseks, et andmetega seotud rikkumistest teatamiseks kehtestati erimenetlus;

31. peab tervitatavaks kohtu pingutusi institutsiooni küberturvalisuse parandamisel; märgib, et tegevust on koordineeritud ELi institutsioonide, organite ja asutuste infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) ning institutsioonidevahelise informaatikakomitee julgeoleku allrühmaga;

32. peab kiiduväärseks, et töötajate valiku ja töölevõtmise menetluste korrektse toimimise kohta korraldati siseaudit, selleks et teha kindlaks, kuidas saaks neid menetlusi koostoime ja ühtlustamise abil tõhustada; märgib, et tegevuskava hakati ellu viima 2016. aastal ja 2018. aastal viidi see lõpule, võttes vastu meetmeid nagu uus töölevõtmisjuhend, uued ja ajakohastatud personalijuhtimise infosüsteemi moodulid, lihtsustatud haldusmenetlused ja vabade ametikohtade teadete koostamine; võtab teadmiseks meetmed, mida on võetud institutsioonidevahelises kontekstis kohtu ja Luxembourgi atraktiivsuse suurendamiseks;

33. rõhutab siseaudiitori järelmeetmeid, mille eesmärk on hinnata, kas auditeeritud osakondade võetud meetmed on asjakohased, tõhusad ja õigeaegsed, ning teha kindlaks ja registreerida tehtud parandused; märgib rahuloluga, et kõik läbiviidud auditid lõpetati, ilma et see piiraks lisakontrollide läbiviimist;

34. võtab teadmiseks, et kohtul on pettuste, korruptsiooni ja muu liidu huve kahjustava ebaseadusliku tegevusega võitluseks olemas pettustevastane strateegia; märgib, et strateegia põhineb finantsmääruse ja personalieeskirjade asjakohastel sätetel, mida täiendavad mitu siseotsust ja -eeskirja; märgib, et strateegia kuulub sisekontrollisüsteemi raames kohtu riskijuhtimispoliitika alla;

35. tunnustab kohtu keskkonnajuhtimissüsteemi, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EÜ) nr 1221/2009; (4) märgib, et kohus parandas 2018. aastal oma keskkonnatoimet võrreldes lähteaastaga 2015 järgmiselt: vähendas paberitarbimist 15,5 % ja elektritarbimist 8,3 % ning suurendas videokonverentside arvu 52,9 %; väljendab heameelt ka mitme muu projekti üle, nagu ühekordselt kasutatava plasti vähendamine, isiklike printerite arvu vähendamine ja osalemine koos teiste Luxembourgis asuvate liidu institutsioonidega iseteenindusega jalgrattasüsteemis vel’OH;

36. tunneb heameelt selle üle, et kohtuhoonete viienda laienduse puhul (ehitatakse kolmas torn, milles on 50 000 m2 lisaruumi), mis võimaldab koondada kõik kohtu töötajad ühte kohta, kavatseb kohus ajakavast ja eelarvest täielikult kinni pidada; võtab teadmiseks, et turvameetmeid on parandatud, ja väljendab heameelt selle üle, et kohtuhooned on kavandatud nii, et puuetega inimestel on neisse lihtne pääseda;

37. tunneb heameelt selle üle, et umbes 100 miljoni euro suurune summa, mis viienda laienduse abil 25-aastase amortisatsiooniperioodi jooksul sellega kokku hoitakse, et hooneid enam ei rendita, näitab selgelt, kui kasulik on olnud otsus kinnisvara osta; rõhutab kontrollikoja eriaruande nr 34/2018 (ELi institutsioonide kontoriruumide haldamise kohta) tulemusi, milles kontrollikoda on teinud kohtu kinnisvarapoliitika tõhususe kohta väga positiivseid järeldusi;

38. märgib huviga, et Euroopa Liidu Kohtu personalikomitee korraldas 2017. aastal uuringu „Avatud ruum“ ja esitas tulemused peadirektoritele 30. jaanuaril 2018; väljendab rahulolu Euroopa Liidu Kohtu algatuse üle luua töörühm, mis koosneb hoonete ja turvalisuse eest vastutavast direktorist, personalikomitee esimehest ja avatud ruumides töötavatest töötajatest; märgib, et selle töörühma soovituste kohaselt muutis infotehnoloogia direktoraat osa oma kontoriruumidest üksikuteks kontoriteks; kutsub kohut üles jagama oma kogemust teiste institutsioonide ja eelkõige komisjoniga;

39. õnnitleb kohut selle puhul, et Euroopa Ombudsman valis kohtu hea halduse auhinna (koostöö kaudu tipptasemele jõudmise kategoorias) kolme finalisti hulka, sest kohus lõi Euroopa Liidu õigusalase koostöö võrgustiku, millesse kuuluvad liikmesriikide konstitutsioonikohtud ja kõrgeimad kohtud; nõustub, et läbipaistvuse ja koostöö seisukohast on väga õige, et 2018. aasta jaanuaris võeti kasutusele turvaline platvorm, mille kaudu saavad osalevad kohtud kätte varem avaldamata dokumente;

40. märgib, et 2018. aasta juunis kujundas kohus oma veebisaidi ümber, ning võtab teadmiseks mahukad meetmed ja suure töö, mida on tehtud, et üldsusele antav teave oleks sisukam, selgem ja lihtsam; peab kiiduväärseks, et veebisaidil on uus rubriik „Teabelehed“, mille eesmärk on anda kõigis ametlikes keeltes ülevaade liidu õiguse eri valdkondade kohtupraktikast; märgib, et hiljutine uuring näitas väga suurt rahulolu – 80 % kasutajatest andis viiepalliskaalal hinde, mis jäi 4 ja 5 vahele;

41. väljendab heameelt kohtu kommunikatsioonistrateegia käivitamise üle, mille eesmärk on tuua kohus kodanikele lähemale; märgib, et kohtu kommunikatsioonieelarve on suurenenud ning 2018. aastal oli see 429 000 eurot (2013. aastal 330 500 eurot); võtab teadmiseks, et kohtu YouTube’i kanalis saab 23 ametlikus keeles vaadata lühikesi joonisfilme, mida 2018. aastal vaatas 82 800 inimest, kohtul on Twitteris üle 74 000 jälgija (2017. aastal 42 000 jälgijat) ning ta korraldab teavitusüritusi, sealhulgas ajakirjanikele mõeldud seminare ja avatud uste päevi;

42. julgustab kohut hakkama oma avalikke kuulamisi üle kandma ja tegema nende salvestused veebis kättesaadavaks; on seisukohal, et selline läbipaistvuse suurendamine oleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja sellest saaksid kasu kõik, kes töötavad või õpivad liidu õigusvaldkonnas;

43. juhib tähelepanu sellele, et loodud on Euroopa Liidu õigusalase koostöö võrgustik, mis hõlmab liikmesriikide konstitutsiooni- ja kõrgeimaid kohtuid ja mis loodi kohtu poolt ja mida koordineerib kohus;

44. väljendab heameelt asjaolu üle, et kooskõlas kohtu muudetud käitumisjuhendiga on kohtu veebisaidil avaldatud liikmete lähetuste (kohtu esindamine pidulikul või ametlikul üritusel) loetelu, kus on kirjas osaleva liikme nimi ning ürituse eesmärk, koht ja korraldaja; kutsub kohut üles avaldama ka selliste üritustega seotud kulud, nagu seda teevad teised liidu institutsioonid; kordab oma üleskutset kohtule avaldada üksikasjalikum teave liikmete väljaspool toimuva tegevuse kohta, sealhulgas ürituse eesmärk, kuupäev, toimumiskoht ning sõidu- ja elamiskulud ning teave selle kohta, kas selle eest tasus kohus või kolmas isik;

45. tunneb heameelt selle üle, et kohtu liikmed on kohustatud järgima käitumisjuhendit, milles käsitletakse sõltumatust, erapooletust, ausust, pühendumust, kollegiaalsust, vastutust ja kohustusi; märgib, et kohus peab oma liikmete majanduslike huvide deklaratsioone kohtusiseseks abivahendiks, millega tagada erapooletus ja sõltumatus; kutsub kohut üles kaaluma, kas deklaratsioone saaks avaliku kontrolli huvides avaldada;

46. märgib, et finantshuvide deklaratsiooni täidab paratamatult igaüks ise ja kehtiva õigusraamistiku kohaselt ei ole kohtul mingit õigust esitatud andmete õigsust ega täielikkust kontrollida; kutsub kohut üles seda süsteemi koostöös teiste liidu institutsioonidega parandama;

47. tuletab meelde, et ta palub kohtul avaldada kõigi oma liikmete CVd ja huvide deklaratsioonid kohtu veebisaidil; võtab teadmiseks, et veebisaidil on avaldatud iga liikme lühielulugu, kuid selles pole teavet selle kohta, millistesse organisatsioonidesse liige veel kuulub; märgib, et kohtu liikmete uue käitumisjuhendi kohaselt peab iga liige esitama oma majanduslike huvide deklaratsiooni ametiaja alguses Euroopa Liidu Kohtu selle kohtu presidendile, mille liige ta on; palub kohtul avaldada need deklaratsioonid oma veebisaidil;

48. peab kiiduväärseks, et sisemenetlusega kontrollitakse enne liikmele kohtuasja andmist huvide deklaratsiooni alusel, kas liikmel on asjaga seoses finantshuvi; märgib, et liikmed võtavad käitumisjuhendi tõlgendamisel tekkivate küsimuste korral ühendust Euroopa Liidu Kohtu selle kohtu presidendiga, mille liikmed nad on, ja nõuandekomitee kutsutakse kokku üksnes erandjuhul, näiteks kui liikme vastu on esitatud kaebus; palub kohtul parlamendi eelarvekontrollikomisjonile anda nõu, kui hästi see mehhanism töötab;

49. peab kahetsusväärseks asjaolu, et teavet ei ole esitatud selle kohta, kui kaugele on jõutud sisemenetluses, mille eesmärk on vältida kõrgematel ametikohtadel olevate töötajate puhul „pöördukse“ efekti; tuletab kohtule meelde, et 2018. aastal viis Euroopa Ombudsman ellu strateegilise algatuse, milles ta selgitas, kuidas rakendada personalieeskirjade sätteid kõrgematel ametikohtadel olevate töötajate „pöördukse“ liikumiste puhul; nõuab, et kohus kehtestaks selleks kiiresti ranged reeglid ja avaldaks need viivitamata;

50. võtab teadmiseks menetluse, mille raames esitavad uued töötajad enne tööle asumist huvide konflikti puudumise deklaratsiooni; märgib peale selle, et töölevõtmismenetlust muudeti, et neid deklaratsioone kindlasti kontrollitaks ja vajaduse korral soovitataks ametisse nimetavale asutusele erimeetmeid; märgib samuti, et kohus töötab välja reegleid, mis reguleerivad töötajate kohtuvälist tegevust; palub, et kohus annaks sellest parlamendi eelarvekontrollikomisjonile teada;

51. peab kiiduväärseks kohtu veebisaidil avaldatud korda ja sise-reegleid, mille eesmärk on vältida töökohal igasugust ahistamist; tunneb heameelt selle üle, et antakse teavet selle kohta, kuidas algatada kohatu käitumise korral ametlik või mitteametlik menetlus;

52. peab tervitatavaks institutsioonidevahelist nõunike võrgustikku (mis loodi kõigi Luxembourgis asuvate liidu institutsioonide osalusel ja mille eesmärk on vahetada ahistamise vältimise ja nõustamise parimaid tavasid); väljendab heameelt selle üle, et kohtu nõunikele on pakutud intensiivkoolitusi;

53. taunib asjaolu, et kohus ei ole teada andnud plaanidest tõhustada ametiautode kasutamise kontrolli süsteemi tõhustada; rõhutab nõuet, et autojuht peaks kohtu liikmega tema päritoluriiki kaasa minema ainult erandkorras ja põhjendatud juhul; nõuab tungivalt, et kohus võtaks kiiresti meetmed, millega vältida olukorda, kus autojuht sõidab liikme päritoluriiki, ilma et liige ise kaasa sõidaks; rõhutab, et sellised tavad võivad tuua kohtule kaasa suuri maine- ja eetilisi riske; palub kohtul esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2020. aasta juuniks aruande selles valdkonnas tehtud edusammude kohta;

54. märgib, et 2018. aastal telliti üle 40 % tõlgetest väljast ja välistõlke lehekülje maksumus oli 103,10 eurot (2017. aastal 111,30 eurot); märgib, et kohtu enda tõlkijate tõlgitud lehekülje maksumus oli 2018. aastal 128,07 eurot (2017. aastal 136,70 eurot); märgib, et kohtusisese tõlke kulud hõlmavad kõiki vajalikke kõrvalkulusid, nt IT ja kontoriruumide kulu; märgib, et praegustes tingimustes ei pea kohus väljast tellitava tõlketeenuse osakaalu suurendamist soovitavaks, ning et institutsioonis käideldava teabe tundlikkuse tõttu peaks osa tõlkekoormusest siiski jääma asutusesiseseks; palub kohtul parlamendi eelarvekontrollikomisjonile seda seisukohta selgitada;

55. võtab teadmiseks, et Ühendkuningriigist pärit töötajaid on teavitatud, et ametisse nimetav asutus ei kavatse pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust nõuda nende ametnike ametist tagandamist, kes ei ole enam liikmesriigi kodanikud; märgib, et samuti on Ühendkuningriigist pärit ajutisi ja lepingulisi töötajaid teavitatud sellest, et neist igaühe puhul hinnatakse asjaolusid teenistuse huvides eraldi;

56. tõstab esile kogu töö, mida on viimastel aastatel tehtud sellistes valdkondades nagu tulemuspõhine eelarvestamine, eetikaraamistik koos paljude sellega seotud reeglite ja menetlustega, tõhustatud teabevahetus ja läbipaistvuse parandamiseks võetud meetmete arvu suurendamine; väljendab heameelt selle üle, et institutsioonid on üksteisega sõlminud palju teenus- ja koostöölepinguid; rõhutab, et liidu institutsioonid ja organid peavad koostööd tegema ja kogemusi jagama; soovitab analüüsida, kuidas saaks eri valdkondades luua ametlikke võrgustikke, mille kaudu jagada parimaid tavasid ja töötada välja ühiseid lahendusi.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL, Euratom) 2019/629, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (ELT L 111, 25.4.2019, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) 2015/2422, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (ELT L 341, 24.12.2015, lk 14).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).