ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE,

NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE, REGIOONIDE KOMITEELE NING EUROOPA INVESTEERIMISPANGALE

Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid

1.Sissejuhatus

Euroopa Liidu ja Aasia vahelised suhted on ülemaailmse tähtsusega ning tõenäoliselt tihenevad lähiaastatel. Aasia (kus elab umbes 60 % maailma elanikkonnast) osakaal ELi ekspordis on 35 % (618 miljardit eurot) ja ELi impordis 45 % (774 miljardit eurot). Nii Euroopale kui ka Aasiale pakub üha suurenev ülemaailmne vastastikune sõltuvus võimalust tihedamaks koostööks, rahumeelseks poliitiliseks koostööks, õiglaste ja tugevamate majandussuhete loomiseks, ulatuslikuks ühiskondlikuks dialoogiks ning koostööks rahvusvahelise ja piirkondliku julgeoleku valdkonnas. Koos võivad Euroopa ja Aasia edendada suuremal koostööl põhinevat lähenemist maailma poliitikale, ülemaailmsele stabiilsusele ja piirkondlikule majanduslikule heaolule.

Et seda koostööd märgatavalt parandada ja luua maailma majanduses uusi võimalusi, peaks EL ja Aasia tagama tõhusa ja kestliku ühenduvuse. Ühenduvus toetab majanduskasvu ja tööhõivet, üleilmset konkurentsivõimet ja kaubandust ning inimeste, kaupade ja teenuste liikumist Euroopas ja Aasias ning nende vahel.

Mõne hinnangu kohaselt on järgmistel aastakümnetel vaja praeguste kasvumäärade säilitamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks investeerida Aasias taristusse üle 1,3 triljoni euro iga aasta. ELis tuleb investeerida üleeuroopalisse transpordivõrku aga hinnanguliselt 1,5 triljonit eurot ajavahemikul 2021–2030. Küsimus pole aga üksnes investeeringutes. Aasia eri piirkondade riigid on majandusmudelite ja arengutaseme poolest väga erinevad. Vaja on ühtseid ja kooskõlastatud eeskirju, standardeid või tavasid, et edendada turulepääsu ning kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste piiriülest liikumist. Et tagada pikemas perspektiivis ühenduvusinvesteeringute jätkusuutlikkus, on vaja kõrgeid keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid, asjakohast kavandamist ning kogu olelusringi kulude ja tulude analüüsi. Suure võlakoormuse riski vältimiseks tuleb tagada taristuprojektide eelarveline ja rahaline jätkusuutlikkus.

Seetõttu teeb komisjon ELi Euroopa ja Aasia ühendamise strateegia põhielementide kohta ettepaneku, mis sisaldab konkreetseid poliitikaettepanekuid ja algatusi, et parandada Euroopa ja Aasia vahelisi ühendusi, muu hulgas koostalitlevate transpordi-, energia- ja digivõrkude kaudu. See teatis on ühtlasi osa ELi panusest 2018. aasta oktoobris toimuvasse 12. Aasia-Euroopa kohtumisse (ASEM), mis pakub võimalust edendada ühenduvust ja tõhustada koostööd Aasia partneritega.

Käesolevat teatist tuleks lugeda koos komisjoni ettepanekuga järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta, milles on esitatud selged prioriteedid, mida on komisjoni hiljutistes teatistes täpsustatud, pakkudes seejuures vahendeid erasektori investeeringute ülemaailmseks edendamiseks ja toetamiseks.

2.Euroopa lähenemisviis: kestlik, terviklik ja eeskirjadel põhinev ühenduvus

Viimastel aastakümnetel on EL edendanud liidusisest ühenduvust. Siseturu loomisega tegi EL võimalikuks inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise. Kogu ELi hõlmavate eeskirjadega – näiteks ELi riigiabi kontrolli ja hanke-eeskirjadega – tagatakse õiglane ja läbipaistev konkurents ning liidu poliitikaga tagatakse ka keskkonnakaitse, ohutus, julgeolek ning sotsiaalsed ja üksikisikute õigused. Samuti edendab EL ringmajandust ja kasvuhoonegaaside heite vähendamist ning kliimamuutustele vastupanuvõimelise tuleviku poole püüdlemist, et saavutada kestliku arengu eesmärgid ja Pariisi kokkuleppes seatud sihid. Nende poliitikameetmetega on soodustatud investeerimist piiriülesesse ühenduvusse, mis põhineb selgel üleeuroopalisel võrgustikul (TEN), millel on täpselt kindlaks määratud prioriteedid ja standardid. Ühenduvuse kasutajatest kodanikud ja ettevõtted saavad kasu võimalusest tugineda tõhusale üleeuroopalisele taristule, vabale ja õiglasele konkurentsile ja ühistele standarditele. ELi siseturu loomine on kaasa toonud tootlikkuse ja konkurentsivõime suurenemise ning see võib kogu maailmas inspiratsiooni pakkuda.

ELi ühenduvuspoliitika eesmärk on edendada tõhusust ELi ühtsel turul ning parandada ühenduvust ülemaailmselt, keskendudes inimestele tagatavatele hüvedele ja õigustele. Neid eesmärke toetatakse järgmiste valdkondade poliitikameetmetega: kestlik areng, CO2-heite vähendamine, digiüleminek, investeerimine, innovatsioon ja ülemaailmne juhtpositsioon.

Omandatud kogemused võimaldavad ELil edendada lähenemisviisi, mis tugineb kestlikule, terviklikule ja eeskirjadel põhinevale ühenduvusele.

·Kestlik ühenduvus. Et suurendada tootlikkust ning edendada majanduskasvu ja luua töökohti, tuleb ühenduvusse tehtavate investeeringutega tagada turu tõhusus ja need peavad olema majanduslikult mõttekad. Kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemiseks peab ühenduvus keskkonnamõju hindamise põhjal soodustama majanduse CO2-heite vähendamist ja vastama kõrgetele standarditele. Et edendada sotsiaalset progressi, peab ühenduvus olema kooskõlas läbipaistvuse ja hea juhtimistava kõrgete standarditega ning inimestele, keda projektid mõjutavad, tuleb asjakohaste avalike konsultatsioonide abil sõna anda. Ühenduvuspoliitikaga tuleks vähendada kahjulikku välismõju, näiteks keskkonnamõju, liiklusummikuid, müra, saastet ja õnnetusi. Lühidalt öeldes peab ühenduvus olema pikas perspektiivis kestlik majanduse, eelarve, keskkonna ja ühiskonna seisukohast.

·Terviklik ühenduvus. Ühenduvuse puhul on esmatähtsad võrgustikud ning inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali liikumine neis võrgustikes. See tähendab lennu-, maa- või meretranspordi ühendusi. See tähendab digivõrke mobiilsetest võrkudest püsivõrkudeni, interneti tuumikvõrgust kliendiliinini, kaablitest satelliitideni. Samuti tähendab see energiavõrke ja -vooge alates gaasist, sealhulgas veeldatud maagaasist, kuni elektrivõrkudeni, alates taastuvatest energiaallikatest kuni energiatõhususeni. Nende kolme sektori vahelist koostoimet, millega kaasnevad mõnikord uuenduslikud ja uued ühenduvuse vormid, tuleks optimeerida. Ühenduvusel on oluline inimmõõde ning inimeste huvid ja õigused peaksid olema igasuguse poliitika keskmes.

·Rahvusvahelistel eeskirjadel põhinev ühenduvus. Reegleid ja eeskirju on vaja, et inimesed, kaubad, teenused ja kapital liiguksid tõhusalt, õiglaselt ja sujuvalt. Rahvusvaheliselt kokkulepitud tavad, eeskirjad, konventsioonid ja tehnilised standardid, mida toetavad rahvusvahelised organisatsioonid ja institutsioonid, teevad võimalikuks võrgustike koostalitluse ja piiriülese kaubanduse. Oma siseturul tagab EL ettevõtetele mittediskrimineerimise ja võrdsed tingimused ning edendab avatud ja läbipaistvat investeerimiskeskkonda, kaitstes samas oma olulisi varasid. EL peaks ka edaspidi edendama avatud ja läbipaistvaid hankemenetlusi, mille puhul peaks ettevõtetel olema võrdsed tingimused.

Eeltoodu põhjal teeb EL oma naaberriikide ja Aasia partneritega koostööd kolmel viisil: