[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 6.7.2010

KOM(2010)361 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta 2008 hindamine

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta 2008 hindamine

SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1983/2006/EÜ[1] kuulutati 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

Käesolevas aruandes esitatakse Euroopa aasta välishindaja ECOTEC Research and Consulting Limited aruandes esitatud järeldused ja soovitused ning komisjoni vastus nendele tähelepanekutele. Hindamisaruandega saab tutvuda järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader

EUROOPA AASTA EESMÄRGID JA EELARVE

Euroopa aasta oli võimalus keskenduda Euroopa üha suurenevale kultuurilisele mitmekesisusele, mis kaasneb ELi laienemise ja tööjõu mobiilsusega ühtsel turul, uute ja endiste migratsioonivoogudega ning globaliseerumisega. Selle aasta eesmärk oli süvendada arusaamist põhimõttest, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus on oluline eelis, ning edendada erinevate kultuuride tundmaõppimise võimalusi nii teistes riikides kui ka kogukondade sees.

Hindajad vaatlesid Euroopa aasta eesmärke kolmes rühmas:

Üldised eesmärgid

- Selgitada, mis on kultuuridevaheline dialoog, mis toimib hästi ja mis põhjusel.

- Mõjutada paljude inimeste vaateid ja hoiakuid.

- Mõjutada poliitikakujundajate hoiakuid.

- Käivitada jätkusuutlik kultuuridevahelist dialoogi edendav tegevus.

- Edendada sihipärast dialoogi kodanikuühiskonnaga.

- Aidata Euroopas elavatel inimestel omandada kultuuridevahelise suhtlemise oskusi.

Erieesmärgid

- Selgitada kultuuridevahelise dialoogi olemust kogu elanikkonnale, eelkõige noortele.

- Elavdada huvi kultuuridevahelist dialoogi edendavate ELi programmide vastu.

- Selgitada välja head tavad ja innovatiivsed ideed ning neid levitada.

- Tõsta esile tegevust hariduse ja meedia valdkonnas, mis võib kaasa aidata kultuuridevahelisele mõistmisele.

Tegevuseesmärgid:

- Edendada kultuuridevahelist dialoogi Euroopa tasandil toimuvate ürituste kaudu.

- Panustada Euroopa aasta eesmärkide saavutamisse riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

- Levitada Euroopa aasta eesmärkide ja heade tavadega seotud peamisi sõnumeid.

- Hinnata Euroopa aasta ettevalmistustööd, tulemuslikkust ja mõju ning koostada vastav aruanne.

Kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks oli ette nähtud 10 miljoni euro suurune eelarve, millest rahastati järgmisi meetmeid:

- Kaasrahastati riiklikes projektides (igast liikmesriigist üks) kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid. Neid projekte viisid üldjuhul ellu Euroopa aasta riiklikud koordineerimisasutused liikmesriikides. Toetust eraldati vastavalt riigi suurusele, summad ulatusid 26 000 eurost Malta puhul kuni 252 000 euroni Saksamaa puhul.

- Euroopa juhtprojektid valiti välja avalike konkursikutsete tulemusena. Kaasrahastati seitset projekti (kolmesaja kandidaadi hulgast), mille eesmärk oli teadlikkuse kasvatamine riikideülesel tasandil ning milles osalevate partnerriikide arv ulatus viiest kuni kahekümne kaheni. Toetussumma oli keskmiselt 340 000.

- Koostöös välisettevõtjaga kommunikatsiooni valdkonnast korraldati teavitamiskampaania ühenduse tasandil; tegevus hõlmas ka veebilehte ja ürituste kava. Kampaania vahendeid võisid kasutada ka riiklikud koordineerimisasutused, et nimetatud välisettevõtjalt kohapeal teenuseid tellida.

- Kaasrahastati Euroopa aasta ava- ja lõpuüritusi, mida korraldasid eesistujariigid Sloveenia ja Prantsusmaa.

Lisaks said organisatsioonid, kes soovisid oma üritusi korraldada Euroopa aasta tunnusmärgi all, tasuta kasutada Euroopa logo ja infomaterjali.

Järgnevas tabelis on otsusega eraldatud eelarvesummade ja tegelike kulukohustuste ülevaade.

Tegevuse liik | Otsusega eraldatud summad eurodes | Tegelikud kulukohustused eurodes | Protsent eelarvest |

Riiklikud projektid | 3 000 000 | 2 993 830 | 30 |

Euroopa juhtprojektid | 2 400 000 | 2 363 248 | 24 |

Euroopa aasta ava- ja lõpuüritused (eesistujariikide korraldatud) | 600 000 | 600 000 | 6 |

Teavitamiskampaania, küsimustikud ja uuringud ühenduse tasandil (sh toetus teavitamiskampaaniatele liikmesriikides) | 4 000 000 | 3 922 639 (1 254 033) | 40 (12) |

Euroopa aasta eelarve kokku | 10 000 000 | 9 879 717 | 100 |

Lisaks komisjonile olid eespool nimetatud meetmete elluviimisel peamisteks osalisteks liikmesriikide koordineerimisasutused (enamasti kultuuriministeerium), Euroopa juhtprojektide koordinaatorid ja nende partnerid, teavitamiskampaaniat korraldanud välisettevõtja ning arvukad kodanikuühiskonna sidusrühmad.

HINDAMINE

Meetod

Hindamine kestis 15 kuud alates 2008. aasta aprillist. Lisaks dokumentide läbivaatamisele korraldasid hindajad komisjoni töötajate, kommunikatsiooni valdkonnast välisettevõtja, juhtprojektide koordinaatorite, riiklike koordineerimisasutuste töötajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega 50 vestlust ning tegid juhtumiuuringu nelja riigi kohta. Uuriti ka Euroopa aasta raames korraldatud ürituste vahetuid osalejaid, Euroopa aasta logo kasutajaid ning 1 000 ühendust ja isikut, kes olid end veebisaidil registreerinud Euroopa aasta partneriteks.

Hindajad tuginesid viiele kriteeriumile, mis on aluseks ka käesoleva aruande struktuurile: asjakohasus, sidusus muu tegevusega, tõhusus, tulemuslikkus ja jätkusuutlikkus.

Hindajate järeldused

Euroopa aastale antud hinnang oli mitmest vaatepunktist väga positiivne. Pidades silmas sidusrühmade vajadusi ja Euroopa kultuurilise mitmekesisusega seotud keerulisi küsimusi, oli Euroopa aasta korraldamine asjakohane. Vahendeid hallati muu hulgas tänu kahepoolsele lähenemisviisile tõhusalt. Selline lähenemisviis hõlmas ühelt poolt Euroopa tasandi tugevat teavitamiskampaaniat ja väikest arvu juhtprojekte ning teiselt poolt detsentraliseeritud algatusi ja ühte riiklikku projekti iga liikmesriigi kohta. Euroopa aasta raames suurendati piisava hulga ürituste ja sidusrühmade eduka kaasamise kaudu üldist teadlikkust kultuuridevahelise dialoogiga seotud küsimustes ning töötati ilma otsest rahastamist saamata välja suur hulk asjakohaseid tegevussuundi.

Kahtlusi tekitas aga see, kuivõrd suudeti kõnealuses keerulises valdkonnas Euroopa aasta raames mõjutada kogu elanikkonna suhtumist. Euroopa aasta korraldamises osalesid väga tugevalt kultuurisektori ja teataval määral haridussektori sidusrühmad, kuid vähem sektorivahelised sidusrühmad, mis oli tegelik eesmärk. Ulatuslike struktuuriliste muudatuste puudumine (näiteks avalikus halduses) tekitab kahtlusi, kas kultuuridevahelise dialoogi alast tegevust suudetakse jätkusuutlikul viisil jätkata.

Nimetatud küsimusi kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool.

Asjakohasus seoses probleemide ja sidusrühmade vajadustega

Euroopa aasta eesmärgid olid aktuaalseid probleeme ja sidusrühmade vajadusi arvestades asjakohased. Rõhuti kodanikuühiskonna, eelkõige kirju platvormi ( Rainbow Platform , praegu kultuuridevahelise Euroopa struktureeritud dialoogi platvorm[2]) jõulist kaasamist Euroopa aasta ettevalmistamisse, kuna see aitas kaasa vajaduste ja eesmärkide täpsele ühitamisele. Sidusrühmad suutsid Euroopa aasta hõlpsasti siduda konkreetsete riiklike küsimustega ja tunnustasid sõnaselgelt kultuuridevahelise dialoogi tähtsust nendes küsimustes.

Otsusega kindlaksmääratud eesmärkide avar määratlus pakkus liikmesriikidele nende konkreetses olukorras rakendustegevuse väljatöötamiseks vajalikku paindlikkust, säilitades samal ajal üldises raamistikus ühise arusaama peaeesmärgist. Mõned sidusrühmad olid arvamusel, et Euroopa tasandil praegusest täpsemalt määratletud tegevussuunad oleksid aidanud neil senisest paremini struktureerida Euroopa aasta elluviimiseks tehtavaid ettevalmistusi.

Sidusus kehtivate programmide ja poliitikasuundadega

Euroopa aasta korraldamisel võeti arvesse eelkõige rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil kehtivaid programme ja poliitikasuundi. Kultuuridevahelise suhtlemise mõistet kasutatakse paljudes Euroopa ja rahvusvahelistes poliitikavaldkondades, isegi kui sellega ei väljendata konkreetset vajadust dialoogi järele. Kultuuridevahelise suhtlemise kui edu saavutamise eelduse olulisust on laialdaselt tunnustatud ning sellega on arvestatud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Nõukogu ja OECD poliitikas. Eriline koostoime saavutati Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu ühisprogrammides, sealhulgas programmis „Linnade kultuurivahetus”[3].

Rakenduskavade tasandil pöörati kultuuridevahelisele dialoogile suurt tähelepanu, isegi kui sellest mõistest saadakse mõnevõrra erinevalt aru. Projekte rahastatakse programmide, sealhulgas programmide „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Kultuur” ja „Elukestev õpe” kaudu.

Keerulisem oli hinnata seda, mil määral oli Euroopa aasta sidus riiklike poliitikasuundadega, kuna eraldiseisev konkreetne kultuuridevahelist dialoogi käsitlev poliitika on välja töötatud ainult mõnes üksikus riigis. Teatavates riikides tuvastati Euroopa aasta tegevuskava ja riiklike poliitikasuundade vastastikune täiendavus ning ülejäänute puhul leiti, et poliitikavaldkonnad, näiteks mittediskrimineerimis- või kultuuripoliitika ei ole sellega vähemalt vastuolus.

Vahendite tõhus kasutamine

Euroopa aasta eelarvevahendeid kasutati tõhusalt.

Euroopa riikidevaheliste juhtprojektide ja riiklike projektide eristamine võimaldas Euroopa aasta raames kasutada ära hüvesid, mis tulenevad ühelt poolt teatavast detsentraliseeritusest (üks Euroopa kaasrahastatav projekt liikmesriigi kohta) ja teiselt poolt kogu ELi hõlmavast tegevusest (seitse juhtprojekti). Sel viisil kajastati vajadust kultuuridevahelise dialoogi järele nii riikide vahel kui ka riikide sees .

Suhteliselt suur osa eelarvest (ligikaudu 40 %) suunati peamiselt tsentraliseeritud teavitamistegevusele, mille raames keskenduti Euroopa aasta veebisaidile. Välistöövõtja tegi koostööd komisjoniga, et töötada ühise graafika ja ühiste teabematerjalide ning iga riiklikku kampaaniat käsitleva veebisaidi kaudu välja ühenduse tasandil koordineeritud kampaania, millele aitasid kaasa ka liikmesriigid. Riigid võisid oma riikliku levitamiskava toetamiseks kasutada välistöövõtja meediapartnerite võrguteenuseid.

Mõned sidusrühmad oleksid soovinud teavitustegevusele suuremat detsentraliseeritud eelarvet, kuid enamikul juhtudel oli riiklike koordineerimisasutuste ja kohaliku meedia alltöövõtjate koostöö hästi toiminud.

Hindajad järeldavad, et täielikult detsentraliseeritud lähenemisviisi puhul oleks Euroopa aasta teavitamiskampaania mõju võinud olla praegusest väiksem ning et asjakohane oli kasutada kahepoolset lähenemisviisi, mis hõlmab Euroopa tasandi kampaaniat ja teataval määral detsentraliseeritud juhtprojekte.

Liikmesriigid pidid lisaks Euroopa kaasrahastatavale siseriiklikule projektile vajaduse korral rahastama oma vahenditest ka täiendavaid tegevussuundi. Sellise rahastamise määr oli liikmesriigiti väga erinev. Väike osa riikidest eraldas projektidele ja teavitustegevusele oma riigieelarvest mitu miljonit eurot, samas kui teised ei eraldanud selleks üldse vahendeid, kuid suutsid koostöösidemeid partnerorganisatsioonidega siiski luua.

Tulemuslikkus

Nii Euroopa aasta eelarvest kui ka liikmesriikide poolt täiendavate vahendite kaudu rahastatud tegevus vastas Euroopa aasta eesmärkidele. Euroopa juhtprojektide raames tehti partnerluse kaudu koostööd paljude riikidega. Inimesi ühendavaks kujunes peamiselt loovtegevus ning seega oli projekti tulemuseks tavaliselt CDd, DVDd ja uue meedia kasutamine. Riiklikud projektid olid mitmekesisemad. Riikides, kus on suhteliselt vähe kogemusi mitmekultuurilisusega, võeti eesmärgiks suurendada teadlikkust erinevatest kultuuridest ja õppida neid senisest paremini tundma. Liikmesriigid, kes on pidanud pikemat aega tegelema sisserändega ja/või kus on kodanikuühiskonnal või riigiasutustel teistest suurem suutlikkus viia ellu projekte, pakkusid sageli võimalusi dialoogiks ja kasutasid ära varem loodud võrgustikke.

Euroopa aasta tulemuslikkuse hindamisel tuleb arvestada riiklikku konteksti. Väga erineva kultuurilise ja demograafilise tausta, institutsionaalse ülesehituse ning avaliku halduse ja kodanikuühiskonna suutlikkuse tõttu oli iga liikmesriigi lähtekoht üsna erinev. Hindajad rõhutavad, et teatavates liikmesriikides, kus kultuuridevaheline dialoog võeti kasutusele suhteliselt hiljuti ja kus selle toetamiseks on kehtestatud suhteliselt vähe struktuure, tehti Euroopa aasta jooksul märkimisväärseid edusamme.

Euroopa aasta jooksul toimus palju üritusi, mida ei rahastatud otse Euroopa aasta eelarvest. Riiklike koordineerimisasutuste hinnangule tuginedes toimus 8 000–10 000 üritust, millest ligikaudu poole korraldasid osalise riikliku rahastamise toel riiklikud koordineerimisasutused ja teise poole muud osalised.

Ürituste suur hulk aitas äratada meedia huvi ja hõlbustas koostööd meediaga. On teada, et Euroopa aastat kajastati meedias üle 11 500 korra. Liikmesriikide koostöö meediaga ulatus teabe edastamisest riiklikule televisioonile ja riiklikele ajalehtedele (tavaliselt väiksemates liikmesriikides) eriväljaannete ja -programmide väljatöötamiseni. Logo kasutamine Euroopa aastaga seotud üritustel (hinnanguliselt 2 700 korda) aitas samuti suurendada Euroopa aasta nähtavust. Euroopa aasta veebisaiti, sealhulgas igale liikmesriigile pühendatud osa külastati 800 000 korda ja veebisaiti vaadati üle 5 miljoni korra.

Euroopa aasta peamine mõju on järgmine:

- kogu elanikkonna teadlikkuse suurenemine: Euroopa aasta raames suudeti kunstiliste ja kultuuriliste ürituste kaudu kõige paremini suurendada teadlikkust kultuuridevahelisest dialoogist. Üritustel näidati suhteliselt laiale üldsusele ja eelkõige noortele erinevaid võimalusi, kuidas saaks kultuuridevaheline dialoog aidata kaasa majanduse tugevnemisele ja kogukonna sidususele. Euroopa aasta üritustel vahetult osalejatelt saadi positiivset tagasisidet, milles rõhutati taaskäivitamist, mida on võimalik saavutada sellistes üritustes osalemise kaudu. Ligikaudu 70 % vastajatest märkisid, et tänu sellistel üritustel osalemisele võtavad nad hiljem poliitika ja strateegiate väljatöötamisel kultuuridevahelist dialoogi senisest enam arvesse. Märkimisväärselt keerulisem oli mõõta seda, mil määral mõjutas Euroopa aasta suure hulga inimeste suhtumist kultuuridevahelisse dialoogi;

- sidusrühmade senisest suurem osalemine ja kaasatus, mille kaudu arendati edasi kodanikuühiskonna eri sektorite ja avaliku halduse vahelisi suhteid. Nimetatud areng oli kõige jõulisem nendes liikmesriikides, kus keskenduti koostööle olemasolevate võrgustikega või konkreetse sektoriga (sageli haridus) või kus tugineti neile. Kõige aktiivsemad olid kunsti- ja kultuuriorganisatsioonid, kellele järgnes haridussektor. Muud valdkonnad, kus kultuuridevaheline dialoog võiks olla oluliseks teemaks, näiteks sport ning usutunnistused ja veendumused, osalesid vähemalt enamikus riikides suhteliselt väikesel määral. Algset eesmärki, mille kohaselt Euroopa aasta oleks hõlmanud kõiki sektoreid, oli keeruline saavutada;

- poliitika ja lähenemisviisid, mille raames luuakse või tugevdatakse meetmeid, millega võetakse sõnaselgelt arvesse kultuuridevahelist dialoogi. Selliseid näiteid saab eelkõige tuua koolihariduse valdkonnast: keeleõppe muutmine, õppekava reform (et lisada sellesse kultuuridevahelise suhtlemise oskused), õpetajakoolituse alased algatused ning dialoog senisest laiema koolikogukonnaga, eelkõige perekondadega. Lisaks saab näitena tuua senisest integreerituma haridus-, noorsoo- ja spordisektorit hõlmava strateegia ning mitmetes liikmesriikides Euroopa aasta jooksul käivitatud selliste rahastamisvahendite jätkuva kasutamise, mille eesmärk on toetada loovisikute ja kultuuritöötajate käivitatud kultuuridevahelise dialoogi alaseid algatusi;

- enne Euroopa aasta käivitamist koostas iga liikmesriik riikliku strateegia,[4] milles kirjeldati riiklikku konteksti ja prioriteete ning millega määrati kindlaks üritused, millesse kaasatakse kodanikuühiskond ja kommunikatsioonisektor, et jõuda noorteni ja muude sihtrühmadeni. Paljudes riikides koostati kõnealust strateegiat esimest korda ja see osutus väga kasulikuks meetmeks sellistes liikmesriikides, kus kultuuridevaheline dialoog ei olnud poliitilises päevakorras kesksel kohal;

- struktuurid. Tõendeid struktuuride muutmise kohta ei ole palju, kuid teatavate huvitavate näidete hulka kuulub kultuuridevahelise dialoogiga tegelevate uute üksuste või organisatsioonide loomine avalikus halduses, ministeeriumidevaheliste komiteede moodustamine sektoriülese koostöö hõlbustamiseks ja oluliste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna kaasamine töörühmadesse. Mitmetes, kuid mitte kõikides liikmesriikides algatati senisest sihipärasem dialoog kodanikuühiskonnaga.

Jätkusuutlikkus

Euroopa aastaga kaasneva positiivse mõju kestvus sõltub riiklikust kontekstist. Teatavates liikmesriikides, eelkõige nendes, kus kultuuridevahelise dialoogi raamistik või tegevuskavad olid kehtestatud enne Euroopa aasta korraldamist, töötati Euroopa aasta raames välja uus poliitika ja uued struktuurid. Ülejäänud riikides avaldas Euroopa aasta sageli vahetut mõju üksikisikutele ja seega on sellise mõju kestvus tõenäoliselt lühiajaline. Kõige tõenäolisemalt võidakse tegevust jätkata koolihariduse valdkonnas, kuna mitmed riigid on oma tegevuskavasse lisanud uued õpetajakoolituse alased algatused, õppekava reformi ja teadlikkuse kasvatamise.

Euroopa aasta näitas Euroopa tasandil selgelt kultuuridevahelise dialoogi olulisust mitmetes poliitikavaldkondades ja kinnitas arusaamist, et on vaja tagada sidusus ja vastastikune täiendavus selliste valdkondade vahel nagu kultuuridevahelise suhtlemise oskused, sisserändajate laste haridus ja kohaliku omavalitsuse tasandil käivitatud integreeritud poliitikaalgatused. Lisaks kultuurisektorile on kultuuridevahelist dialoogi vaja pidada ja sellise dialoogiga kaasnevaid hüvesid ära kasutada ka sellistes poliitikavaldkondades nagu haridus, tööhõive, õigus ja julgeolek, välissuhted ja regionaalareng. Selles kontekstis loodud poliitikakujundajate ametlikud ja mitteametlikud võrgustikud on tõenäoliselt püsivad ning nende kaudu jätkatakse tõenäoliselt Euroopa tasandil kultuuridevahelise dialoogi toetamist.

Selleks et säilitada Euroopa aasta jooksul kas kohalikul, riiklikul või Euroopa tasandil saavutatud edu, tuleb kindlasti võtta järelmeetmeid. Sellega seoses saab anda kaks peamist soovitust: jätkata Euroopa aasta jooksul koostatud materjalide ja saadud kogemuste kasutamist ja levitamist ning tagada ELi tasandil rahalise toetuse ja/või huvitatud liikmesriikide foorumi kaudu järelmeetmete võtmine.

PEAMISED SOOVITUSED JA KOMISJONI MÄRKUSED

Hindajad esitasid üksteist soovitust komisjonile ja kuus soovitust liikmesriikidele. Neid käsitletakse uuesti 2010 aasta teisel poolel, kui toimub arutelu liikmesriikidega järgmise kultuurivaldkonna töökava üle, mis rakendub alates 2011. aastast. Üks tööplaani elluviimise vahendeid on liikmesriikide koostöö avatud koordineerimismeetodit rakendades (eksperdirühmad), mille käigus vahetatakse kogemusi ja töötatakse välja strateegilisi meetmeid tegutsemiseks Euroopa ja/või riikliku tasandil. Järgmise tööplaani arutelul on võimalik kindlaks määrata, millistele allpool esitatud soovitustele saab seda laadi koostööd tehes tõhusalt lahendused leida.

Toetada dialoogi kodanikuühiskonnaga

Edendada jätkuvalt sihipärast dialoogi kodanikuühiskonnaga, näiteks platvormide kaudu.

Sellist dialoogi toetab kultuuriprogrammi tegevusvaldkond 2 – strateegiline toetus kultuurivaldkonna tegevuskavale. Selle raames saab Euroopa kultuuridevahelise dialoogi platvorm tegevustoetust. Kanditaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides toetatakse dialoogi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu (kodanikuühiskonna rahastamisvahend).

Kasutada Euroopa aasta väljundeid ja tulemusi

Võtta meetmeid, et tagada Euroopa aasta väljundite ja tulemuste pidev süstemaatiline levitamine ja kasutamine; näiteks toetada Euroopa aasta veebilehe olulisemate aspektide edasist arendamist, kasutades ära fotokonkursi „Kultuurid minu tänaval” edukust, otsida võimalusi ELi ja riiklike meetmetega seotud tegevuse kujutamiseks pildis.

Euroopa aasta veebileht jääb avatuks. Jätkub selle teatavate aspektide ülekandmine Euroopa Komisjoni kultuuri ja hariduse veebilehtedele. Sinna kantakse üle ka Euroopa aasta veebilehe„resources” lingi alla kogutud õppevahendid, DVDd, käsiraamatud jne. Fotokonkursi „Kultuurid minu tänaval” pilte on juba mitmetes komisjoni väljaannetes kasutatud ning need jäävad sinna nii liikmesriikidele kui ka kultuurisektorile kasutamiseks kultuuridevahelise dialoogiga seotud teemade käsiltemisel.

Uurida kultuuridevahelise dialoogi mõju koolides

Kaaluda edasiste uurimistööde tellimisel konkreetseid uuringuid kultuuridevahelise dialoogi mõju kohta koolides, sest Euroopa aasta raames pöörati koolidele suurt tähelepanu, mistõttu on paljudes riikides alust loota selles valdkonnas pikaajalist mõju.

Kultuuridevahelise dialoogi mõju uurimist koolides jätkatakse elukestva õppe mitmesuguste alaprogrammide või teadus- ja arendustöö raamprogrammide raames.

Jätkata tegevust haridusvaldkonnas

Kaaluda eelkõige meetmeid, mille abil Euroopa aastal haridusvaldkonnas saavutatut kõige paremal viisil edasi arendada, näiteks edendada ja kaasa aidata sellele, et värsked teadmised kultuuridevahelise dialoogi õpetamisse, õppekavade arendamisse ja õpetajakoolitusse üle kanduks.

Jätkub liikmesriikide koostöö strateegilises raamistikus „Haridus ja koolitus 2020” seatud temaatiliste prioriteetide osas, seda eelkõige meetmete kaudu, mis on kavandatud rakendamaks 2006. aastal avaldatud soovitust põhipädevuste kohta elukestva õppe alal. Koostöö põhielemendiks on teadmiste edasiandmine üksteiselt vastastikku õppimise meetodil. Liikmesriikide koostöö üks olulisi elemente on järelmeetmed vastuseks 2008. aastal avaldatud nõukogu järeldustele kultuuridevaheliste pädevuste kohta .

Õppida Euroopa aasta kogemustest

Kaaluda meetmete võtmist, mis edendavad ja stimuleerivad Euroopa aastast õpitu edasiandmist liikmesriikide vahel, näiteks rakendades töörühmi ELi tasandil, kaasates valitsuste, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmade esindajaid.

Hariduse ja kultuuri valdkonnas jätkavad eksperdirühmad avatud koordineerimismeetodil koostööd sellistel teemadel nagu vastastikku õppimine ja vajadusel ka tegevuspõhimõtete väljatöötamine. Komisjon uurib võimalusi, kuidas kaasa aidata dialoogile kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel; üks võimalusi oleks temaatilised seminarid .

Jälgida tegevusprotsessi ja sellest aru anda

Kehtestada järelevalve- ja aruandlusraamistik, et oleks võimalik teha võrdlevaid vahekokkuvõtteid kultuuridevahelise dialoogi arengu kohta liikmesriikides; üks võimalusi on kasutada selleks migrantide hariduse ja integratsiooni valdkonna järelevalve- ja aruandlusraamistikku.

Haridusvaldkonnas on komisjonil kavas suurema tähelepanuga jälgida sisserännanud ja kohalike õpilaste õppeedukuse erinevust, lähtudes hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu 2009. aasta 26. novembri üleskutsest .

Tõhustada ühenduse programme

Kaaluda võimalust tõhustada kultuuridevahelise dialoogi valdkonda ühenduse programmides; üks võimalusi on iga-aastased konkursikutsed, et aidata kaasrahastada temaatilisi projekte, eelkõige selliseid, mis hõlmavad valdkondadevahelist koostööd ühelt poolt hariduse, kultuuri ja noorte alal ning teiselt poolt avalike teenuste ja/või kodanikuaktiivsuse alal.

Võimalust anda ühenduse programmide kaudu sihipärast toetust valdkondadevahelisele koostööle uuritakse põhjalikumalt 2010. aastal, kui toimub järgmise põlvkonna programmide avalik arutelu.

Teha kõiki valdkondi hõlmavat koostööd

Teha koostööd teiste Euroopa Komisjoni asjaomaste ametite ja asutustega (nii hariduse ja kultuuri peadirektoraadis endas kui ka väljaspool seda); kaasata tuleb noorte, elukestva õppe, tööhõive ja hariduse valdkondi, et tagada kultuuridevahelise dialoogi selgem ja süstemaatilisem toimimine Euroopa programmides; samuti tuleb teistele komisjoni asutustele anda võimalus õppida Euroopa aasta kavandamise ja rakendamise kogemustest.

2010. aasta arutelus ja selle põhjal valmivates komisjoni ettepanekutes järgmise põlvkonna programmide kohta käsitletakse seda, kuidas kultuuridevahelist dialoogi selge prioriteedina toimima panna; sellele aitaks kaasa mõiste ühtlasem määratlus.

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Jätkata koostööd olulisemate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja Euroopa jalgpalliassotsiatsiooniga (UEFA), kasutades olemasolevate hästi toimivate partnerluste kogemusi.

Jätkatakse koostööd oluliste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga, jätkates linnade kultuurivahetuse projekti ning koostööd Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega ja nende partnerriikide endi vahel.

Kaasata vähemhõivatud valdkondi

Kaaluda võimalusi hoogsamaks edasiliikumiseks valdkondades, mida Euroopa aasta raames vähem kaasati – sport, halvemas olukorras kogukonnad, avalikud teenused; tuleb leida koostööks sobivad partnerid valitsuses ja kodanikuühiskonnas.

Komisjon uurib võimalusi, kuidas edaspidi algatustes kaasata alaesindatud sektoreid; üks võimalusi on teadmiste edasiandmine sektorite vahel järgmise põlvkonna programmide raames .

Õppida kogemustest järgmiste Euroopa aastate tarvis

Järgmiste Euroopa aastate korraldamisel tuleks silmas pidada:

- Kuidas kujundada 3-aastasest Euroopa aasta tsüklist süsteem (ettevalmistus–rakendamine–järelmeetmed), et tagada parim võimalik ettevalmistus ja tulemuslikkus.

- Kuidas muuta tulevaste Euroopa aastate eesmärgid paremini mõõdetavaks.

Euroopa aasta ettevalmistamisel ja rakendamisel saadud kogemusi on jagatud teiste asjaomaste komisjoni asutustega, eelkõige tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadiga, kes koordineerib vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat 2010, ja teabevahetuse peadirektoraadiga, kes koordineerib Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat 2011 .

Hindajad esitasid kuus soovitust liikmesriikidele, sest paljudes tegevusvaldkondades jääb põhivastutus riiklikule, mõnes valdkonnas piirkondlikule ja kohalikule tasandile. Kõnealuste soovituste kohaselt peaksid kõik liikmesriigid:

- välja töötama kultuuridevahelise dialoogi riikliku tegevuskava, mille aluseks on teaduslikud tõendid ja statistika;

- välja töötama juhised, kuidas koostada kultuuridevahelise dialoogi strateegiat sellistes valdkondades nagu sport, avalikud teenused ja kodanikuaktiivsus;

- paremini kavandama kultuuridevahelist dialoogi valdkondade üleselt, sh avalike teenuste struktuuri ja toimimise alal, edendamaks kogukondade sidusust ja sotsiaalset kaasatust;

- aitama parandada selliste kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust, kes suudavad arendada kultuuridevahelist dialoogi, eelkõige seal, kus valitsusvälised organisatsioonid on nõrgad; selleks tuleks sektor kaardistada, arendada võrke ja korraldada koolitust;

- andma panuse ELi foorumitesse ja töörühmadesse, kus jagatakse kogemusi, suunatakse tegevuspõhimõtete väljatöötamist ja propageeritakse kultuuridevahelist dialoogi riikliku ja ELi poliitika kujundamise tasandil;

- kaaluma riikliku süsteemi loomist kultuuridevahelise dialoogi arengu järelevalveks ja läbivaatamiseks, mis sisaldaks asjakohaseid näitajaid.

KOMISJONI JÄRELDUSED

Komisjon nõustub hindajate poolt Euroopa aastale antud üldhinnanguga. Euroopa aasta kõige suurem saavutus oli teadlikkuse suurendamine kultuuridevahelise dialoogi probleemidest, seda eelkõige poliitikakujundajate hulgas, ning sidusrühmade mobiliseerimine, eelkõige kunsti ja kultuurisektoris. Raskem oli tuvastada, milline oli mõju kultuuridevahelise dialoogi suhtes valitsenud hoiakutele ; hoiakuid mõjutab keerukas tegurite kompleks, mistõttu põhjalikud muutused ühiskonnas võtavad rohkem aega.

Euroopa aasta järgne tegevus nõuab Euroopa Komisjoni, teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kodanikuühiskonna ühiseid jõupingutusi. Komisjon suhtub erilise tähelepanuga hindajate soovitustesse, mis on loetletud eespool neljandas peatükis, ning võtab järgmisi järelmeetmeid:

- Liikmesriikide ja ekspertide koostöö edendamine ning kogemustest õpitu edasiandmine kultuuridevahelise dialoogi seisukohast olulistes poliitikavaldkondades. Avatud koordineerimismeetod on peamine vahend seda laadi koostööks ja Euroopa aasta tulemuste ja väljundite kasutamiseks. Kogemustest õpitut levitatakse ka sektorites, mis olid Euroopa aastal alaesindatud. Kõnealuse koostöö ja kogemusliku õppimise edasiandmise võimalusteks on sellised projektid nagu Euroopa Nõukoguga koos algatatud linnade kultuurivahetuse projekt või kavandatav romi uuringute ekspertide võrk.

- Rahastamise tagamine kultuuridevahelise dialoogi alastele projektidele ja algatustele. ELi järgmise põlvkonna programmide ettevalmistamine annab võimaluse laialdaseks aruteluks kultuuridevahelist dialoogi toetavate tegevussuundade üle, mille puhul üks suund oleks toetamine poliitikavaldkondade vahelise koostöö kaudu. Komisjon tahab samuti tagada, et programmides, kus kultuuridevaheline dialoog on prioriteet, seda toetataks konkreetsete meetmetega.

- Jätkata tööd haridusvaldkonnas, kus elukestva õppe põhipädevuste ja õpetajakoolitusega seotud algatused on kultuuridevahelise dialoogiga tihedas seoses.

Komisjonile esitatud soovitused aitavad tagada, et kultuuridevaheline dialoog jääb ELi poliitikas esiplaanile. Kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine on üks strateegilisi eesmärke Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas ning ELi institutsioonid, liikmesriigid ja kodanikuühiskond jätkavad ühiseid jõupingutusi selle saavutamiseks. Suurem teadlikkus ja arusaamine Euroopa aasta raames tekkinud sidusa sektoritevahelise koostöö vajalikkusest moodustavad kindla aluse, millele rajada edasine koostöö selle eesmärgi saavutamise nimel.

[1] ELT L 412/44, 30 detsember 2006.

[2] http://www.intercultural-europe.org/

[3] http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/Default_en.asp

[4] http://ec.europa.eu/culture/archive/dialogue/strategies_en.html