Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 283/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Graves“

PDO-FR-A1012-AM02

Teate esitamise kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiaseadustik

Kommuunide loetelu ajakohastati, võttes arvesse 2020. aasta ametlikku geograafiaseadustikku.

Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, geograafilist piirkonda ei muudetud.

Koonddokumenti on punktide 6 ja 9 muutmisest tulenevalt muudetud.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 11. veebruar 2021 kanti lisasse, milles on loetletud selle pädeva riikliku komitee koosolekud, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Graves

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vaikne punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Punaseid veine valmistatakse tasakaalustatud meetodil eri viinamarjasortidest. „Cabernet sauvignon N“ annab aroome ja struktuuri, „Merlot N“ lisab lõhnanüanssi ja nõtkust. Neid täiendavad „Cabernet franc N“, „Petit-verdot N“, „Malbec N“ ja „Carmenère N“. Noortes veinides on sageli tunda punaste marjade aroome, millele lisanduvad vürtsi- ja grillinoodid. Need veinid on elegantsed, struktureeritud, peened ning aromaatsed. Veinid küpsevad harmooniliselt ja nende aroomibuketti võib sattuda suitsuseid noote. Veinide aastakäigust ja päritolust tulenevalt saavutavad nad oma tippkvaliteedi 5–10 aasta jooksul.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist on 13,5 mahuprotsenti.

Õun- ja piimahappeline fermentatsioon on punaste veinide puhul kohustuslik.

Õunhappe sisaldus on 0,30 g/l või väiksem.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 3 g/l või väiksem.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Vaikne kuiv valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid on elegantsed ja täidlased. Neid valmistatakse sordist „Sémillon B“ ning neis on üldiselt lillenoote ja loomulikku rasvasust, mis ei välista siiski värskust. Kui sellele on lisatud sorti „Sauvignon B“, mis annab erksust ja väljendusrikkust, ning sorti „Muscadelle B“, mis lisab kergeid muskusenoote, on veinidel sageli lille- ja tsitruseliste aroom, millele lisanduvad mõnikord eksootilised või mentoolivarjundid. Juhul kui veine laagerdatakse puuvaatides, muutuvad need mõne aasta jooksul rikkalikumaks ja komplekssemaks.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist 13 %

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või väiksem.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,27. Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus ja ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,8 meetri.

2. Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9). Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

— „cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed);

— kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt.

3. Kastmine

Viljelustavad

Viinapuid võib kasvuperioodil kasta üksnes kestva kuivuse ajal ning juhul, kui on häiritud viinapuu füsioloogiline areng ja viinamarjade asjakohane valmimine.

4. Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %.

Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

5.2. Maksimaalne saagikus

Punane vein

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge vein

68 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010.)

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ geograafiline tootmispiirkond on ligikaudu 10 kilomeetri laiune ala Garonne’i jõe vasakul kaldal Bordeaux põhjaosast kuni Langoni kirdeosani.

Nagu päritolunimest nähtub (graves tähendab Gironde’i pinnast), koosneb pinnas suurematest ja väiksematest kividest, jämedamast ja peenemast kruusast ning muda ja saviga segunenud liivast. Aluspinnases esineb teatavates kohtades lubjakivi, kuid peamiselt on tegemist liiva, rauda sisaldava liivakivi või saviga. Piirkond hõlmab Gironde’i departemangu 43 kommuuni.

Pinnas on moodustunud pika ja mitmekülgse geoloogilise arengu vältel ning on tihedalt seotud Garonne’i jõe tekke, jõesängi muutumise ja kvaternaariajastu järjestikuste liustikuperioodidega. Kõnealustel perioodidel uuristasid Püreneede liustikud orge ja tootsid kiviainest, mille jõed seejärel Bordeaux’ piirkonnani kandsid. Nendest järjestikustest kihtidest on järel vaid eri kujuga ja eri liiki kruusased künkad.

Hiljem piirkonnas tekkinud pinnasele on iseloomulik hea vee läbilaskvus, mis tuleneb kruusa ja kivide rohkusest. Kuigi nimetatud piirkonnas ei toodeta üksnes viinamarju päritolunimetusega „Graves“, annab sealne pinnas tootele maine ja sümboliseerib kvaliteeti. Sealsed nõlvad soodustavad vee ärajuhtimist ja seega suurepärast pinnadrenaaži. Drenaažile aitab kaasa ka Garonne’i jõe väikestest lisajõgedest koosnev hüdrograafiline võrgustik. Viinapuude veevarustust reguleerib suuresti pinnas.

Viinamarjaistandusi toetab eriline ja soodne kliima. Männimetsadel on oluline roll temperatuuri reguleerijana, kuna need kaitsevad viinapuid läänest tuleva halva ilma eest. Suure kuumuse ja liigse niiskuse eest kaitsevad viinapuid Garonne’i jõe lähedusest tingitud õhutamine ja looduslik ventilatsioon. Ookeani mõju kaitseb viinapuid kevadiste hallade eest. Piirkonna viinamarjaistandused asetsevad jõe ja männimetsade vahel laugetel nõlvadel, kus heledatelt poleeritud kividelt peegeldub valgus viinamarjade pinnale.

Gravesi piirkond on Bordeaux parimate valgete ja punaste veinide ning veel praegugi kasutatavate viljelustavade sünnikoht. Neid viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toetada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata range käega, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt fotosünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Maatükkidele on iseloomulik vee looduslik äravool ja viinamarjade tootmiseks ettenähtud viljelusalal klassifitseeritakse maatükke selle järgi, kui hea on vee äravool või kuidas maatükid künkal või nõlval asetsevad. Sellega seoses järgitakse 4. märtsi 1937. aasta määruses, millega määratletakse kaitstud päritolunimetus „Graves“, juba esitatud tavasid. Välja on jäetud sellised geograafilised ja topograafilised asukohad, kus esineb kevadisi hallasid, kuna need asuvad Garonne’i jõest liiga kaugel või keset metsa (külmade õhumasside liikumine takistatud).

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad kohalike viinamarjasortide omadused kõige paremini esile, need sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna taluvad hästi säilitamist ja vananemist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Kuigi päritolunimetusega viinamarjade viljelemiseks kasutatav pinnas on kivine, soe ja toitainevaene, mis piirab looduslikult punase veini tootmist, võimaldab see siiski sortide „Cabernet-sauvignon N“ ja „Merlot“ optimaalset küpsemist. Sealjuures on abiks ka asjaolu, et lähedal asuv Garonne’i jõgi reguleerib õhutemperatuuri. Sel viisil saadud veinidel on hea struktuur ja neid on vaja laagerdada, et need küpseksid ja nende omadused tuleksid enne tarbijani jõudmist paremini esile.

Kui maatükk asub liivasemal või savisemal pinnasel, on see sobivam selliste päritolunimetusega valgete veinide tootmiseks, mida valmistatakse peamiselt sortidest „Sauvignon B“ ja „Sémillon B“, mis annavad veinidele värskuse, millele lisandub hõrk maitse ning lillesed ja puuviljalised noodid.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid marjadega mitte üle koormata, on minimaalne istutustihedus suur, et viinamarjad küpseksid hästi ja asetseksid puudel optimaalse tihedusega.

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ rahvusvahelist mainet on mõjutanud ainulaadsed geograafilised ja mullastikutingimused ning lähedal asuv Bordeaux sadam, mida on traditsiooniliselt kasutatud kõnealuste veinide rahvusvaheliseks müügiks.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumist: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes ning Castets et Castilloni kommuuni osa, mis vastab endise Castets-en-Dorthe’i kommuuni territooriumile enne selle ühinemist Castillon-de-Castets’ga 1. jaanuaril 2017. aastal.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada suurema geograafilise piirkonnaga „Vin de Graves“. Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-Faks 819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.