ET Euroopa Liidu Teataja C 122/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 122/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„РОЗОВО МАСЛО” (BULGARSKO ROZOVO MASLO)

EÜ nr BG-PGI-0005-01050 – 26.10.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo)

2. Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 3.2. Eeterlikud õlid

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Bulgarsko rozovo maslo” tähistatakse eeterlikku õli, mis on saadud aurdestilleerimise teel damaskuse roosi (Rosa damascena Mill.) õitest.

Välimus : läbipaistev õline vedelik

Värvus : kollasest kollakasroheliseni

Lõhn : iseloomulik roosilõhn

Füüsikalis-keemilised omadused : määratakse kindlaks gaasikromatograafiliselt. Esinduslikud ja tüüpilised kindlakstehtud koostisosad, mis määravad õli kromatograafilise profiili, on esitatud järgmises mahus:

Koostisosad Sisaldus (%) ETANOOL kuni 3,0 LINALOOL vahemikus 1,0–3,0 FENÜÜLETÜÜLALKOHOL kuni 3,0 TSITRONELLOOL vahemikus 24,0–35,0 NEROOL vahemikus 5,0–12,0 GERANIOOL vahemikus 13,0–22,0 GERANÜÜLATSETAAT kuni 1,5 EUGENOOL kuni 2,5 METHÜÜLEUGENOOL kuni 2,0 FARNESOOL vähemalt 1,4 SÜSIVESINIKUD: С17 (heptadekaan) vahemikus 1,0–2,5 С19 (nonadekaan) (3) vahemikus 8,0–15,0 С19 (nonadekaan) (4) vahemikus 2,0–5,0 С21 (henikosaan) vahemikus 3,0–5,5 С23 (trikosaan) vahemikus 0,5–1,5

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

a) Damaskuse roos (Rosa damascena Mill.)

Liiki Rosa damascena Mill. kuuluvate rooside värsked õied, millel on alles kroon- ja tupplehed, kuid eemaldatud võsud, lehed ja pungad; õied on ilma mis tahes mehaaniliste võõrlisanditeta (nt pori, kivid).

b) Vesi

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Roosiõite korjamine, vedu ja ladustamine

Roosiõite korjamine algab tavaliselt mais – alustatakse põldudest, mis asuvad 300–400 m üle merepinna ja korjatakse umbes 20–25 päeva jooksul, kui roosiõite areng on jõudnud ettenähtud etappi, mil õitel on arenenud 14–40 roosakspunast kroonlehte ja õie lõhn on meeldiv ja iseloomulik. Roosiõite korjamine algab kell 5–6 hommikul ja kestab keskpäeval kella 11–12-ni. Toote „Bulgarsko rozovo maslo” kvaliteet tagatakse sellega, et roosiõisi töödeldakse pärast korjamist 10–15 tunni jooksul, et säilitada tooraine värskus ja kvaliteet.

Pärast korjamist veetakse õied viivitamata destilleerimistehasesse, kus destilleerimine toimub ööpäevaringselt. Enne destilleerimist sorditakse roosiõied lähtuvalt nende kohrjamise ajast kas viivitamatuks töötlemiseks või kuni 15-tunniseks ladustamiseks (jaheda ilmaga ja õite kuni 20 °С temperatuuri juures).

Roosõite töötlemine – töötlemisetapid

Destilleerimine: roosiõied pannakse destillaatorisse (maht 100 kg/m3) ning segatakse veega vahekorras 1:4 kuni 1:5; segu soojendatakse ning keedetakse auru ja vee abil pastaks, mida segatakse automaatseadme abil. Auruga ekstraheeritud eeterlikud õlid jahutatakse ning juhitakse vastuvõtumahutitesse, kus need kokku kogutakse. 1 kg roosiõli tootmiseks on vaja ligikaudu 3 500 kg roosiõisi.

Destilleeritud vedeliku kohobatsioon (korduv destilleerimine): seda tehakse pideva protsessina kohobatsioonikolonnis, milles algset destillaati mitmeid kordi uuesti destilleeritakse.

Roosiõli eraldamine, veetustamine ja filtreerimine: eeterlik õli eraldatakse ümarapõhjalistesse kolbidesse, seejärel eemaldatakse kuni 30 °С kuumutamise ja filtreerimisega mehaanilised võõrlisandid ja vesi.

Segamine: turustamiseks ettenähtud partiide jaoks kombineeritakse (segatakse) roosiõli, mis on toodetud samas (ettevõtja oma segud) või eri käitistes.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Ladustamine: toodet ladustatakse sellistes turvatud eriruumides (sh seifiruumid) temperatuuril 15 ± 5 °С, mis on kaitstud otsese päikesevalguse eest ega ole soojusallika läheduses. Toote ladustamisel kasutatakse pitseeritud, õhukindla spetsiaalkorgiga suletud, kuumakindlaid, kuni 5 000 g mahutavaid klaasanumaid või lakikihiga kaetud alumiiniummahuteid.

Vedu ja pakendamine: lakikihiga kaetud alumiiniummahutites või traditsioonilistes silindrilistes anumates (konkumi), mille kael on suletud metallplaadiga kaetud korgiga, või klaasist purkides ja pudelites. Traditsioonilised mahutid mähitakse valgesse rätikusse, mis on varustatud tavapäraste lisanditega, nimelt kolmevärvilise paela ja nööriga ning mahuti kaela ümber seotud garantiisertifikaadiga. Pakendite erinev kaal on vahemikus 0,5–5 000 g. Traditsioonilisi anumaid või mahuteid veetakse ohtlike kaupade veo jaoks ette nähtud puidust standardkastides ja karpides või tavalistes vastupidavates surumustriga kartongkastides, mille kaalupiirang on 10 kg.

3.7. Erieeskirjad märgistuse kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmispiirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

— Plovdivi oblastis: Brezovo, Kaloyanovo, Karlovo, Sopot, Stamboliyski, Saedinenie ja Hisarya;

— Stara Zagora oblastis: Bratya Daskalovi, Gurkovo, Kazanlak, Maglizh, Nikolaevo, Pavel Banya ja Stara Zagora;

— Pazardžiki oblastis: Belovo, Bratsigovo, Pazardzhik, Panagyurishte, Peshtera ja Strelcha;

— Sofia oblastis: Ihtiman, Koprivshtitsa ja Mirkovo.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud ja klimaatilised tegurid

Damaskuse roosi kasvatatakse traditsiooniliselt Kesk-Bulgaaria Rooside orus (Rozovata Dolina) 370–625 m kõrgusel üle merepinna. Piirkonnale on iseloomulikud kerged, pruunid, vett läbilaskvad liivased metsamullad ning roosikasvatuse jaoks soodsad kliimatingimused. Tänu pehmetele talvedele ja aasta keskmisele temperatuurile (10,6 °C) tekivad õiepungad veebruaris. Tänu kõrgele niiskustasemele mais ja juunis õitsevad roosid kogu koristusperioodi vältel aeglaselt ja ühtlaselt.

Ajaloolised ja inimtegurid

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmine on Rooside oru elanike traditsiooniline tegevusala. Rohkem kui 300 aasta jooksul on kohalikul elanikkonnal kujunenud kvaliteetse seemnearetuse ja roosikasvatuse alal välja erioskused ning nad on täiustanud tööstusharu tehnoloogiliste uuendustega. Koristamine kestab 20–30 päeva ning nõuab erioskusi: mitu tundi enne koidikut ja varajastel hommikutundidel korjatakse ilma varsi või oksi vigastamata ainult selliseid tupplehtedega õisi, mille vähemalt üks kroonleht on avanenud. Kinnised pungad jäetakse varre külge, et neid hiljem korjata. Üksnes kogenud destilleerijad oskavad hinnata, millal on õige aeg panna õied destillaatorisse, määrata kindlaks õite ja vee vahekord ning otsustada optimaalse destilleerimistemperatuuri üle. Neid oskusi antakse edasi põlvest põlve ja kasutatakse toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmisel kasutatavate destillatsiooniseadmete täiustamiseks, tagades seega lõpptoote jätkuvalt kõrge kvaliteedi.

5.2. Toote eripära

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulikud ja eristatavad tunnused on kõnealuse õli külluslik lõhn, kahvatu kollakasroheline värvus, väga head fikseerivad omadused, selle pikka aega püsiv aroom ning lenduvate ainete ja süsivesinike tasakaalustatud koostis.

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” keemilised omadused on tihedalt seotud piirkonna geograafiliste tunnustega ning erinevad maailma muudes piirkondades toodetud roosiõlide omadustest. Kõnealused omadused on: 24–35 % tsitronellooli (mujal maailmas toodetud roosiõli tsitronelloolisisaldus on 39–49 %); tsitronellooli ja geraniooli vahekord 1,1 : 2,5 (muude roosõlide näitaja 2,3 : 4,8). Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulik tunnus on paljude tüüpiliste koostisosade (farnesool ja geranüülatsetaat) esinemine ning metüüleugenooli väike sisaldus.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulikud tunnused on tingitud geograafilise piirkonnaga seotud tegurite koosmõjust. Ühtlast õitsemist, saagikust ja roosiõlisisaldust mõjutavad kliimatingimused on järgmised: mõõdukad temperatuurid (15–25 °C), suur õhuniiskus (üle 60 %), päevaste ja öiste temperatuuride vahelised vähesed kõikumised ning mulla piisav niiskus. Kõnealuste tingimuste tõttu õitsevad roosid ühtlaselt ja külluslikult ning koguvad endasse rohkelt kvaliteetset roosiõli. Selleks et toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmiseks kasutatava meetodiga võimalikult palju väärtuslikke koostisosi eraldada, tuleb roosiõisi vahetult pärast koristamist töödelda ööpäevaringselt; seepärast asuvad destilleerimistehased roosipõldude vahetus läheduses.

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmine ja väljaarendamine algas 17. sajandil ning dr Kosjo Zarev on kirjeldanud seda oma 2008. aastal avaldatud raamatus „Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultura” („Roositootmine ja traditsiooniline kasvatus Bulgaarias”). 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses vallutas „Bulgarsko rozovo maslo” turge kõikjal maailmas. Bulgaariast sai Euroopa parfüümitööstuse põhivarustaja. Roosiõli „Bulgarsko rozovo maslo” kasutatakse väärtusliku toimeainena meditsiinis ja aromaatse maitseainena kulinaarias.

Varsti pärast Bulgaaria vürstiriigi asutamist 1878. aastal anti välja esimesed seadused, mille alusel reguleeriti „Bulgarsko rozovo maslo” kvaliteeti ja puhtust. Raamatus „Parva konferentsia varhu Rozovata industria” („Roositööstuse esimene konverents”), mis ilmus 1906. aastal, on selgitatud: „Pärast ministri 1889. aasta käskkirja, millega keelati pelargoonide sissevedu, tõusis roosiõli „Bulgarsko rozovo maslo” hind kohe enneolematusse kõrgusse.”

New Yorgis (USA), Vichys (Prantsusmaa) ja North Perthis (Austraalia) asuvate Bulgaaria konsulaatide ja diplomaatiliste esinduste ajavahemikul 1939–1945 koostatud ametlikest aruannetest Bulgaaria välisministeeriumile nähtub suur huvi toote „Bulgarsko rozovo maslo” vastu, mis ei vaibunud isegi teise maailmasõja ajal. 19. detsembril 1939. aastal Bulgaaria kuningliku konsulaadi veel vanas kirjaviisis koostatud kirjast ministeeriumile võib lugeda, et „… New Yorgi keemiainsener hr William A. Hoffman on meile teada andnud, et ta soovib ja saab regulaarselt kaubelda tootega „Bulgarsko rozovo maslo” – mõlemale osapoolele soodsatel tingimustel”. Ministeeriumi majandusnõuniku hr K. Dobrevi 20. jaanuari 1941. aasta kirjas antakse kuninglikule diplomaatilisele esindusele Vichys teada „tingimused, mille kohaselt toodet „Bulgarsko rozovo maslo” võiks müüa okupeeritud Prantsusmaal”. 24. veebruari 1944. aasta kirjaga teatati ministeeriumile, et „„Bulgarsko rozovo maslo” hind on nüüd 5 000 Šveitsi franki kilogrammi kohta”. Äriühing East-West Trading Company of Australia kirjutas 5. oktoobril 1945, et „lisaks sellele oleme väga huvitatud tootest „Bulgarsko rozovo maslo” või selle tootjate esindatusest Austraalias”.

Toode „Bulgarsko rozovo maslo” on ülemaailmse maine saavutanud ja säilitanud tänu arvukatele auhindadele, millega toodet on tunnustatud alates 1880. aastast tänaseni toimuvatel rahvusvahelistel näitustel ja messidel. Raamatu „Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultura” („Roositootmine ja traditsiooniline kasvatus Bulgaarias”) peatükis „Bulgaaria roosiõlile antud auhinnad” kirjutab dr Kosjo Sarev: „Kvaliteetne Bulgaaria roosiõli on võitnud tosinaid medaleid ja auhindu mitmetel näitustel ja kaubandusmessidel.” Autor Zarev jätkab, et „… „Bulgarsko rozovo maslo” tootmis- ja turustamisettevõtjad on 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses võitnud kuld-, hõbe- ja pronksmedaleid Viinis (1873), Philadelphias (1876), Chicagos (1895), Grasse’is (1902), Pariisis, Antwerpenis (1894), Amsterdamis, Liège’is, Milanos ja Londonis toimunud messidel”. Raamatus on nimetatud ka toote „Bulgarsko rozovo maslo” võidetud auhinnad Bulgaarias, nimelt Plovdivi messil ja 3. rahvusvahelisel eeterlike õlide konverentsil 1968. aastal.

1964. aastal toimusid Bulgaaria roosiõlitööstuse 300. aastapäevale pühendatud pidustused, mille käigus andsid Bulgaaria kommertskoda ja Bulgaaria roosidirektoraat üle kuldmedalid ja auhinnad mitmetele organisatsioonidele, kes on panustanud tööstusharu arengusse. Alates 1903. aastast peetakse igal aastal traditsioonilist roosifestivali, mille ajal pakutakse tavapäraselt rooside korjamise ja destilleerimisega seotud meelelahutust.

Enne teist maailmasõda täitis toode „Bulgarsko rozovo maslo” 70–90 % maailma roosiõlinõudlusest. Praegu toodab Bulgaaria aastas 1,5–2 tonni roosiõli, mis läheb peamiselt ekspordiks. Kazanlakis asuva eeterlike õlide tootmiseks kasutatavate rooside ja tarbetaimede instituudi aruande (esitatud 2. juulil 2007 teaduskohtumise juubeli puhul) kohaselt täidab toode „Bulgarsko rozovo maslo” praegu 40–50 % maailma roosiõlinõudlusest.

1994. aastal kanti toode „Bulgarsko rozovo maslo” kaitstud päritolunimetusena Bulgaaria riiklikku patendiregistrisse nr 052-01 all.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) artikli 5 lõige 7)

http://www.mzh.government.bg/MZH/bg/ShortLinks/ZashiteniNaimenovania/Zaiavlenie.aspx

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) küllastunud süsivesinik, keemiline valem: CH3(CH2)17CH3

(4) küllastamata süsivesinik (üksik- või mitmekordse sidemega süsinikahel), keemiline valem: CH3(CH2)16CH=CH2

(5) Vt joonealune märkus 2.