ET Euroopa Liidu Teataja C 310/1

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI 2009. AASTA LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE

2010/C 310/01

SISUKORD

Majandusaasta aruandele lisatud deklaratsioon

EAFi Vahendite kasutamine ja selle kohta raamatupidamisarvestuse pidamine

I OSA – EAFi Majandusaasta aruanne: euroopa komisjoni hallatavad vahendid

1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

1.1 Kaheksas, üheksas ja kümnes euroopa arengufond: koondbilanss, koondtulemiaruanne, rahavoogude koondaruanne ja netovara muutuste koondaruanne

1.2 Kaheksas EAF: Bilanss, tulemiaruanne ja netovara muutuste aruanne

1.3 Üheksas EAF: Bilanss, tulemiaruanne ja netovara muutuste aruanne

1.4 Kümnes EAF: Bilanss, tulemiaruanne ja netovara muutuste aruanne

1.5 Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruande lisad

2. RAKENDAMISE ARUANNE

2.1 Assigneeringud

2.2 Konsolideeritud aruanne

2.3 Muu haldusteave

II OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

3. INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

3.1 Kasumiaruanne

3.2 Bilanss

3.3 Investeerimisrahastu omakapitali muutuste aruanne

3.4 Rahavoogude aruanne

3.5 Raamatupidamise aastaaruande lisad

I OSA – 2. PEATÜKI (Rakendamise aruanne) Lisa – olukord riikide ja vahendite lõikes

MAJANDUSAASTA ARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Deklareerin, et kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 2009. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse VIII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

(allkiri)

Philippe TAVERNE

peaarvepidaja

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liit teeb arengukoostööd paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning eelkõige vähendada ja leevendada vaesust pikas perspektiivis, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab liit koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad liidu vahendid tulevad kolmest allikast:

— Euroopa Liidu eelarvest;

— Euroopa Arengufondist;

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend liidu abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTd) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, seda algselt küll vaid Aafrika riikidele, mis olid sel ajal ikka veel kolooniad ja millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest. Seda rahastavad liikmesriigid EAFi enda finantseeskirjade kohaselt ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest ja Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2008–2013 jätkuvalt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi. Iga Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatakse just seda EAFi käsitlevat finantsmäärust, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse Euroopa Komisjoni hallatava osa puhul vahenditest raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab Euroopa Komisjon.

Investeerimisrahastu asutati Cotonou lepingu raames. Investeerimisrahastut haldab Euroopa Investeerimispank ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna Euroopa Komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (2.osa).

Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013 ja selle kogueelarve on 22 682 miljonit eurot. Sellest summast eraldatakse 21 966 miljonit eurot AKV riikidele, 286 miljonit eurot ÜMTdele ja 430 miljonit eurot komisjonile, et aidata tal katta EAFi programmitöö ja rakendamisega seotud kulusid (1).

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu 2007.-2013. aasta finantsraamistiku. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita Euroopa Liidu eelarvesse, vaid seda rahastatakse ajavahemikus 2008-2013 jätkuvalt olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

Euroopa Liidu eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt Euroopa Liidust on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF moodustatakse liikmesriikidevahelise partnerluslepingu kaudu ja see on seotud kõigi, tavaliselt viie aasta pikkuse ajavahemiku jooksul selle fondi raames arengukoostööks kasutatavate vahenditega. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumm ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon. Kuna liikmesriikidel on lisaks liidu poliitikale ka oma arengu- ja abipoliitika, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus. 2009. ja 2008. aastal nõuti üheksanda EAFi osamaksud sisse 15 osalevalt liikmesriigilt. Kümnenda EAFi osamaksusid ei ole selles osalevalt 27 liikmesriigilt veel sisse nõutud.

Osa kümnenda EAFi vahenditest on pandud kõrvale ettenägematuteks vajadusteks, enamik aga on jaotatud praegu ajavahemikku 2008-2013 hõlmavate mitmeaastaste (peamiselt geograafiliste, aga ka temaatiliste) sihtraamistike vahel. Sellest lähtuvalt on komisjon heaks kiitnud riiklikud, piirkondlikud ja AKV riikide vahelised strateegiadokumendid. Nende rakendamist kontrollitakse igal aastal ning strateegiad vaadatakse läbi ajavahemiku keskel (2010. aastal, praegu toimumas) ja lõpus (2012. aastal). Pärast nende vahe- ja lõppläbivaatamiste tegemist võib komisjon Euroopa Liidu nimel strateegiaid ja vahendite jaotust muuta, pidades silmas asjaomaste AKV riikide ja piirkondade hetkevajadusi ja tulemusi.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või teha EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. KUIDAS EAFi VAHENDEID HALLATAKSE JA KASUTATAKSE?

3.1 Põhitegevuskulud

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmisest ja haldamisest erinevaid põhitegevuskulusid. Finantsmääruse kohaselt rakendab komisjon EAFi vahendeid järgmiste meetodite kohaselt:

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib peamiselt kohalikust olukorrast ja asjaomasest abisaajast lähtudes teatavad eelarve täitmise ülesanded küllaltki suures ulatuses kolmandatele riikidele.

Tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui eelarvet täidetakse otseselt komisjoni talituste poolt või kaudselt, kui komisjon annab eelarve täitmise ülesanded Euroopa Liidu või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele Euroopa Liidu ametitele.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle meetodi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

3.2 Finantsjuhtimises osalejad

Volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutab kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas annavad nad oma allkirja juriidilistele kohustustele, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajadusel isegi nõuavad vahendeid sisse.

Euroopa Liidu delegatsiooni juht on komisjoni ja riikliku või piirkondliku AKV riigi / ÜMT ametiasutuse vahendajaks kohapeal. Delegatsiooni juht teeb tihedat koostööd riiklike või piirkondlike eelarvevahendite käsutajatega rakendusstrateegia ja valdkondliku poliitika kindlaks määramisel ning EAFi programmide ja projektide ettevalmistamisel, uurimisel ja läbivaatamisel.

Toetust saava riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja on kõrgem ametnik, kelle on ametisse nimetanud iga AKV riigi / ÜMT valitsus. Ta esindab oma riigi ametiasutusi kõikides fondist rahastatavates ning komisjoni ja EIP hallatavates tegevustes. Enamikul juhtudel täidab nimetatud ülesandeid valitsuse liige, tavaliselt riigi planeerimis- või rahandusminister. Riiklik eelarvevahendite käsutaja täidab EAFi programmide ja projektide haldamisel haldus-, tehnilisi ja finantskohustusi.

Peaarvepidaja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud makse- ja sissenõudekorraldusi ning vastutab sularaha haldamise eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide heakskiitmise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning vastavate majandusaasta aruannete koostamise eest. Lisaks sellele peab peaarvepidaja majandusaasta aruande allkirjastama, deklareerides, et see annab finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

3.3 EAFi vahendite kasutamine

Suurima osa EAFi kaudu AKV riikidele ja ÜMTdele antud rahalistest vahenditest moodustavad toetused. Iga EAFi käivitamisel teavitab Euroopa Liit AKV riike ja ÜMTsid neile fondi toimimise jooksul kättesaadavate toetuste tasemest. Vahendeid eraldatakse lähtuvalt riigi erivajadustest, võttes arvesse toetust saava riigi enda poliitikat ja arengupüüdlusi.

Abi saav riik töötab arengupartneritega (rahastajatega) peetud konsulteerimiste käigus või pärast neid välja koostööstrateegia. ELiga tehtava koostöö strateegia hõlmab tavaliselt nii riigi enda keskpika perioodi arengustrateegiat ning poliitilise ja sotsiaalmajandusliku tausta analüüsi, kui ka Euroopa Liidu poolset hinnangut. Euroopa Komisjoni töötajad annavad riigi ametiasutustele koostööd käsitleva strateegiadokumendi ettevalmistamisel tehnilist abi.

Seejärel koostatakse riiklik sihtprogramm koostööstrateegia rakendamiseks. Riiklik sihtprogramm on suunatud abi saavatele sektoritele ja valdkondadele ning selles selgitatakse, kuidas abi kasutades eesmärgid saavutatakse; samuti esitatakse selles rakendamise ajakava ja täpsustatakse (vajaduse korral), kuidas on programmi kaasatud muud osalejad, nt rahvusvahalised organisatsioonid või valitsusvälised organisatsioonid. Nimetatud üldine sihtprogramm vaadatakse läbi igal aastal, samuti EAFi rakendusperioodi keskel ja lõpus ning programmi kehtivuse ajal tehakse selles vajaduse korral parandusi ja muudatusi.

3.4 Kulukohustuste võtmine EAFist väljamaksete tegemiseks

EAFist ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui komisjon ja võimalik EAFi vahendite saaja on eelnevalt võtnud kirjalikult juriidilise kohustuse.

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema piisavate vahenditega eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust rahastada. Kui see tingimus on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil. See aga ei mõjuta üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud. See on tingitud asjaolust, et EAFi raamatupidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

(a) eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest, ning

(b) üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ja tulemiaruande koostamiseks.

Eelarve raamatupidamisarvestus annab ülevaate võetud kulukohustustest ja tehtud maksetest. Eelarve raamatupidamisarvestus tugineb kassapõhise arvestuse põhimõttele, mille kohaselt kulu- või tuluartikkel kirjendatakse raamatupidamisarvestuses alles siis, kui asjaomase summa suhtes võetakse kulukohustus, kui see makstakse välja või laekub. Sellist liiki raamatupidamisarvestus on tüüpiline avaliku sektori puhul, mis on ajalooliselt kaldunud pöörama põhitähelepanu eelarvele ja selle täitmisele.

Üldises raamatupidamisarvestuses (mis tugineb tekkepõhise arvestuse põhimõttele) näidatakse kõik eelarveaasta jooksul kantud kulud ja laekunud tulud (ja seega eelarveaasta tulem) ning tehakse kindlaks EAFi finantsseisund bilansi vormis, milles kajastatakse varasid ja kohustusi asjaomase aasta 31. detsembri seisuga.

3.5 Makse tegemine

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud.

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see esialgse väljamakse tegemisel bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida käsitletakse tulemiaruandes kuludena) ja tagastatud summade kinnitamisega.

Aasta lõpus tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Pärast kõnealuste järgmisse majandusaastasse ülekandmise arvutuste tegemist kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena, prognoositud rahastamiskõlbmatud summad jäävad aga lahtiseks kontodel „Kulud, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”. Selleks, et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all.

3.6 Alusetult makstud summade tagasinõudmine

EAFist kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollitakse kohaldatavates eeskirjades või iga toetuse tingimustes sätestatud tõendavate dokumentide alusel. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotluste puhul tõendavaid dokumente üldiselt üksikasjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on komisjonil õigus kontrollida tõendavate dokumentide ausust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või hiljem (järelkontroll). Rakendusperioodi ajal leitud vigu võib parandada järgnevate maksetaotluste korrigeerimise teel. Järelkontrolli käigus leitud vigade puhul esitatakse sissenõudekorraldus.

4. MAJANDUSAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1 Majandusaasta aruanne

Peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa: Euroopa Komisjoni hallatavad vahendid — kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruanded — kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamise aruanne

II osa: Euroopa Investeerimispanga hallatavad vahendid — investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

Tervikliku ülevaate saamiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana.

Komisjon võtab majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ja esitab selle auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile.

4.2 Iga-aastane Tegevusaruanne

Eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab eelarvevahendite käsutaja aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

5. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

5.1 Auditeerimine

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teha EAFi majandusaasta aruandele sõltumatu välisaudit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

(1) aastaaruande, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

(2) kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) majandusaasta aruande usaldusväärsust ja ii) selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

(3) eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditite käigus tehtud auditileiud.

Kontrollikojal on auditeerimise käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. Kontrollikoda auditeerib kõiki EAFi tegevusvaldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse uurimiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka majandusaasta aruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamise aastaaruande üldisele esitusviisile vajaduse korral ka individuaalseid bilansse ning tulemiaruandeid. Seetõttu saab kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava süsteemi ja kontrollide kohta.

5.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Viimaseks kontrolliks on asjaomase aasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni tema vastutusest asjaomase eelarveaasta eelarve täitmise haldamisel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kahest tulemusest: heakskiidu andmine või selle edasilükkamine. Eelarve täitmisele heakskiidu andmisel võib parlament teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures soovitab parlament sageli meetmeid, mida komisjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule.

I OSA

EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (2)

1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

1.1 KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EUROOPA ARENGUFOND: KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE

KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2009 31.12.2008 (3) PÕHIVARA Pikaajalised eelmaksed 2.1 196 268 KÄIBEVARA Lühiajalised eelmaksed 2.2 800 649 Lühiajalised saadaolevad summad 2.3 66 17 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 523 291 Varad kokku 1 585 1 226 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Lühiajalised võlgnevused 2.6 (860) (709) Kohustused kokku (860) (709) Netovara 724 517 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital 2.7 20 381 17 079 Muud reservid 2.8 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (18 814) (15 784) Majandusaasta tulem (3 094) (3 030) Netovara 724 517





KOONDTULEMIARUANNE – KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDTULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2009 2008 (4) PÕHITEGEVUSTULUD 3.1 49 23 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud (sealhulgas kaasrahastamine) 3.2 (3 102) (3 007) Halduskulud 3.3 (90) (58) Kasum/(kahjum) põhitegevusest (3 144) (3 043) Finantstulud 3.4 49 13 Kasum/(kahjum) finantseerimistegevusest 49 13 Majandusaasta tulem (3 094) (3 030) Kaasrahastamise osamaksude kasutamine 0 0 Tavapäraste osamaksude kasutamine (3 094) (3 030) Majandusaasta tulem (3 094) (3 030)





KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2009 2008 (5) Majandusaasta tulem (3 094) (3 128) PÕHITEGEVUS 4.2 Liikmesriikide tavapärased osamaksud 3 294 3 022 Liikmesriikide osamaksud kaasrahastamise raames 2 0 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) 0 1 Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 72 0 Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (150) 38 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (45) (10) Muude käibevarade (suurenemine)/vähenemine 0 4 Lühiajaliste võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 152 (13) Netorahavood 230 (87) Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/ (vähenemine) (neto) 230 (87) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga (6) 2.5 & 4.3 293 379 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.5 523 293





2008. aasta tulemi võrdlus

Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi majandusaasta tulem (3 030) Seitsmenda EAFi majandusaasta tulem (98) 2008. aasta tulem (3 128)





KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital Sissenõudmata vahendid Sissenõutud fondikapital Kumulatiivsed reservid Muud reservid Netovarad kokku (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. detsembri 2007. aasta seisuga 35 479 10 460 25 019 –25 666 1 293 646 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud –3 000 3 000 3 000 Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud 2 2 Ümberpaigutused varasematest EAFidest Majandusaasta tulem –3 030 –3 030 Kümnenda EAFi avamine 21 152 21 152 Seitsmenda EAFi sulgemine –10 940 –10 940 9 882 959 –98 Saldo 31. detsembri 2008. aasta seisuga 45 694 28 615 17 079 –18 814 2 252 517 Osamaksud Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud –3 300 3 300 3 300 Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud 68 66 2 2 Ümberpaigutused varasematest EAFidest Kaasrahastamise osamaksude kasutamine Tavapäraste osamaksude kasutamine –3 094 –3 094 Majandusaasta tulem –3 094 –3 094 Saldo 31. detsembri 2009. aasta seisuga 45 761 25 381 20 381 –21 909 2 252 724

1.2 KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KAHEKSANDA EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2009 31.12.2008 PÕHIVARA Pikaajalised eelmaksed 2.1 0 2 KÄIBEVARA Lühiajalised eelmaksed 2.2 54 92 Lühiajalised saadaolevad summad 2.3 6 4 Tasaarvelduskontod 2.4 708 859 Varad kokku 768 956 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Lühiajalised võlgnevused 2.6 (65) (94) Kohustused kokku (65) (94) Netovara 703 862 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital 2.7 12 840 12 840 Muud reservid 2.8 (2 153) (2 153) Varasematest aastatest ülekantud tulem (9 825) (9 504) Majandusaasta tulem – 159 – 321 Netovara 703 862





KAHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2009 2008 PÕHITEGEVUSTULUD 3.1 20 4 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.2 (180) (329) Halduskulud 3.3 0 (1) Kasum/(kahjum) põhitegevusest (160) (325) Finantstulud 3.4 1 4 Kasum/(kahjum) finantseerimistegevusest 1 4 Majandusaasta tulem (159) (321)





KAHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital Sissenõudmata vahendid Sissenõutud fondikapital Kumulatiivsed reservid Muud reservid Netovarad kokku (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. detsembri 2007. aasta seisuga 12 840 0 12 840 –9 504 –2 095 1 241 Osamaksud Kapitali suurenemine Ümberpaigutused varasematest EAFidest –57 –57 Majandusaasta tulem – 321 – 321 Saldo 31. detsembri 2008. aasta seisuga 12 840 0 12 840 –9 825 –2 153 862 Osamaksud Kapitali suurenemine Ümberpaigutused varasematest EAFidest Majandusaasta tulem – 159 – 159 Saldo 31. detsembri 2009. aasta seisuga 12 840 0 12 840 –9 985 –2 153 703

1.3 ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

ÜHEKSANDA EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2009 31.12.2008 PÕHIVARA Pikaajalised eelmaksed 2.1 129 246 KÄIBEVARA Lühiajalised eelmaksed 2.2 507 516 Lühiajalised saadaolevad summad 2.3 59 13 Tasaarvelduskontod 2.4 653 0 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 11 13 Varad kokku 1 359 788 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Lühiajalised võlgnevused 2.6 (366) (374) Tasaarvelduskontod 2.4 0 (837) Kohustused kokku (366) (1 212) Netovara 993 (424) VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital 2.7 7 539 4 239 Muud reservid 2.8 4 308 4 308 Varasematest aastatest ülekantud tulem (8 970) (6 280) Majandusaasta tulem (1 884) (2 690) Netovara 993 (424)





ÜHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2009 2008 PÕHITEGEVUSTULUD 3.1 26 19 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.2 (1 880) (2 652) Halduskulud 3.3 (77) (57) Kasum/(kahjum) põhitegevusest (1 931) (2 690) Finantstulud 3.4 47 0 Kasum/(kahjum) finantseerimistegevusest 47 0 Majandusaasta tulem (1 884) (2 690)





ÜHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital Sissenõudmata vahendid Sissenõutud fondikapital Kumulatiivsed reservid Muud reservid Netovarad kokku (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. detsembri 2007. aasta seisuga 11 699 10 460 1 239 –6 280 4 146 – 895 Osamaksud –3 000 3 000 3 000 Kapitali suurenemine Ümberpaigutused varasematest EAFidest 162 162 Majandusaasta tulem –2 690 –2 690 Saldo 31. detsembri 2008. aasta seisuga 11 699 7 460 4 239 –8 970 4 308 – 424 Osamaksud –3 300 3 300 3 300 Kapitali suurenemine Ümberpaigutused varasematest EAFidest Majandusaasta tulem –1 884 –1 884 Saldo 31. detsembri 2009. aasta seisuga 11 699 4 160 7 539 –10 854 4 308 993

1.4 KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KÜMNENDA EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2009 31.12.2008 PÕHIVARA Pikaajalised eelmaksed 2.1 67 21 KÄIBEVARA Lühiajalised eelmaksed 2.2 239 42 Lühiajalised saadaolevad summad 2.3 1 0 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 512 278 Varad kokku 819 340 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Lühiajalised võlgnevused 2.6 (430) (240) Tasaarvelduskontod 2.4 (1 361) (22) Kohustused kokku (1 791) (262) Netovara (971) 78 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital 2.7 2 0 Muud reservid 2.8 97 97 Varasematest aastatest ülekantud tulem (19) 0 Majandusaasta tulem (1 051) (19) Netovara (7) (971) 78





KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2009 2008 PÕHITEGEVUSTULUD 3.1 2 0 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud (sealhulgas kaasrahastamine) 3.2 (1 042) (27) Halduskulud 3.3 (13) 0 Kasum/(kahjum) põhitegevusest (1 053) (27) Finantstulud 3.4 2 9 Kasum/(kahjum) finantseerimistegevusest 2 9 Majandusaasta tulem (1 051) (19)





KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital Sissenõudmata vahendid Sissenõutud fondikapital Kumulatiivsed reservid Muud reservid Netovarad kokku (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. detsembri 2007. aasta seisuga 21 152 21 152 0 0 0 0 Osamaksud Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud 2 2 Ümberpaigutused varasematest EAFidest 97 97 Kaasrahastamise osamaksude kasutamine Tavapäraste osamaksude kasutamine –19 –19 Majandusaasta tulem –19 –19 Saldo 31. detsembri 2008. aasta seisuga 21 154 21 154 0 –19 97 78 Osamaksud Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud Kapitali suurenemine – kaasrahastamise osamaksud 68 66 2 2 Ümberpaigutused varasematest EAFidest Kaasrahastamise osamaksude kasutamine Tavapäraste osamaksude kasutamine –1 051 –1 051 Majandusaasta tulem –1 051 –1 051 Saldo 31. detsembri 2009. aasta seisuga 21 222 21 221 2 –1 070 97 – 971

1.5 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega. Nimetatud määruse artikli 121 kohaselt koostatakse raamatupidamise aastaaruanne tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne on koostatud Euroopa Arengufondi raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohaselt, mis töötati välja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) alusel, mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). EAFi peaarvepidaja vastuvõetud hindamiseeskirju ja raamatupidamismeetodeid on kohaldatud selle osa suhtes EAFi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab Euroopa Komisjon.

EAFi peaarvepidaja peab esitama esialgse majandusaasta aruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Kontrollikoda esitab omakorda oma tähelepanekud majandusaasta aruande kohta komisjonile 15. juuniks (artikkel 125). Kõnealuste tähelepanekute põhjal kinnitab komisjon lõpliku majandusaasta aruande 31. juuliks ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Seejärel avaldatakse majandusaasta aruanne Euroopa Liidu Teatajas 15. novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on andnud selle osa kohta Euroopa Arengufondi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon.

1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu EAF, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Õige ja õiglase ülevaate andmiseks peab raamatupidamise aastaaruanne mitte ainult andma asjakohast organisatsiooni töö iseloomu ja ulatust kirjeldavat teavet, selgitama, kuidas seda rahastatakse, ja andma põhjalikku teavet selle tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

EAFi raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. See rajaneb kassapõhise arvestuse põhimõttel. Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse üldise raamatupidamisarvestuse põhjal, sest selles on näidatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 120 on sätestatud järgmised raamatupidamise aastaaruande koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

— tegevuse jätkuvuse põhimõte;

— konservatiivsuse põhimõte;

— raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

— teabe võrreldavuse põhimõte;

— olulisuse põhimõte;

— brutopõhimõte;

— sisu ülimuslikkuse põhimõte;

— tekkepõhise arvestuse põhimõte.

1.3. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.3.1. Arvestus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, mis on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

1.3.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber aluseks oleva tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud järgnevalt esitatud vahetuskursside alusel.

Rahaühik 31.12.2009 31.12.2008 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

1.3.3. Prognooside kasutamine

Vastavalt IPSASele ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele peavad raamatupidamise aastaaruandes olema tingimata kajastatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste prognooside hulka kuuluvad muu hulgas riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summad, nõuete väärtuse langus ja kumuleerunud kulud. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.3.4. Raamatupidamissüsteemi muudatused ja nende mõju

EAFi 2008. aasta majandusaasta aruanne oli viimane, mis koostati kasutades kassapõhist raamatupidamissüsteemi OLAS (tekkepõhise arvestuse saamiseks korrigeeriti OLASi sularahasaldosid). 2009. aasta veebruaris kanti kõik EAFi raamatupidamis- ja finantsandmed edukalt üle uude raamatupidamissüsteemi ABAC/SAP. Raamatupidamissüsteemi muudeti, kuna sooviti kasutada sellist süsteemi, mis täielikult toetab tekkepõhist aruandlust (sama süsteemi kasutatakse Euroopa Liidu eelarve puhul).

Pärast uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõttu ja EAFi raamatupidamisarvestuse korra kooskõlastamist Euroopa Liidu omaga on majandusaasta aruande esitusviisis tehtud mitmeid parandusi. Teatavad 2008. aasta bilansi, tulemiaruande ja rahavoogude aruande summad on ümber liigitatud, et need vastaksid 2009. aasta esitusviisile.

Nende muudatuste peamine mõju raamatupidamise aastaaruandele on järgmine:

— 2009. aastal eristati majandusaasta aruandes esimest korda pikaajaliste ja lühiajaliste eelmaksete summasid. 2008. aasta bilansis liigitati võrdlusandmete saamiseks 268 miljonit eurot ümber lühiajalistest eelmaksetest pikaajalisteks.

— 6 miljonit eurot negatiivset käibevara, mis oli peamiselt seotud eraldamata laekumistega, liigitati 2008. aasta bilansis ümber lühiajalisteks eelmakseteks, et see vastaks 2009. aasta esitusviisile.

— 4 miljoni euro suurune nõuetega seotud väärtuse langus liigitati 2008. aasta tulemiaruandes finantskulust ümber põhitegevuskuluks, et 2008. aasta esitusviis oleks vastavuses 2009. aasta omaga.

— Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest: vanas kassapõhises raamatupidamissüsteemis ei saanud vahetuskursi muutuste mõju kindlaks määrata ja seda põhitegevuse tulemustest eraldi kajastada. Uus raamatupidamissüsteem võimaldab aga vahetuskursi muutuste mõju kindlaks määrata ja kajastada. Selle tulemusena on 2009. aasta kasum või kahjum valuutakursi muutustest esitatud eraldi, sealjuures võrdlusandmeid esitamata.

— 2009. aastal viidi EAFi rahavoogude aruande koostamise metoodika kooskõlla Euroopa Liidu omaga. Võrdlussaldode esitusviisi on muudetud, et see vastaks 2009. aasta esitusviisile.

— Tingimuslike kohustuste ja muude kulukohustuste kajastamine on üksikasjalikum.

— Et viia kajastamine kooskõlla Euroopa Liidu majandusaasta aruandega, on majandusaasta aruandes esitatud eelarve täitmise tulemuse ja eelarveaasta tulemi võrdlus. 2009. aastal on see võrdlus esitatav tänu uuele raamatupidamissüsteemile ABAC/SAP. Kuna aluseks olevaid 2008. aasta individuaalseid raamatupidamiskandeid ei ole uude süsteemi viidud, siis ei ole võrdlusandmeid esitatud.

Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 2008. aasta koondbilansi esitusviisis tehtud muudatuste mõju:

(miljonites eurodes) 2008. aasta majandusaasta aruanne Muudatused esitusviisis Ümber liigitatud 31.12.2008 seisuga Põhivara 0 268 268 Käibevara 1 219 (262) 957 Lühiajalised kohustused (702) (6) (709) Netovara 517 0 517

Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi 2008. aasta koondtulemiaruande esitusviisis tehtud muudatuste mõju:

(miljonites eurodes) 2008. aasta majandusaasta aruanne Muudatused esitusviisis Ümber liigitatud 2008. aasta seisuga Kasum (kahjum) põhitegevusest (3 039) (4) (3 043) Kasum (kahjum) finantseerimistegevusest 9 4 13 Majandusaasta tulem (3 030) 0 (3 030)

1.4. BILANSS

1.4.1 Eelmaksete summad

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse EAFile tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos.

1.4.2 Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et kõiki summasid ei ole nõuete esialgsete tingimuste kohaselt võimalik sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Samuti kajastatakse 20 % väärtuse üldine aastane allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

1.4.3 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.4.4 Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa Euroopa Arengufondi kreditoorsest võlgnevusest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetuste või muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud.

1.4.5 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui EAFil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval.

1.4.6 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tekkepõhise arvestuse üheks olulisemaks ülesandeks on tagada, et tehinguid kajastatakse sellel majandusaastal, millega need seonduvad Seda menetlust nimetatakse järgmisse majandusaastasse ülekandmiseks. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole EAFile veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Samal ajal seonduvad mõned aruandeaastal tehtud maksed järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), mistõttu need tuleb kindlaks määrata ja neid kajastada järgneva(te)s perioodi(de)s.

EAFi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või EAF on tarne teostanud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine.

Lisaks, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Alates 2009. aastast kasutatakse EAFi järgmisesse eelarveaastasse ülekantavate summade arvutamiseks samu menetlusi ja vahendeid kui Euroopa Liidu majandusaasta aruande puhul.

1.5. TULEMIARUANNE

1.5.1 Tulud

Euroopa Arengufondil ei ole eelarvelisi tulusid. Liikmesriikide osamaksusid käsitatakse fondikapitalina. Tulu hõlmab kulude sissenõudmist ja intressitulu.

Kulude sissenõudmine

Toimingute jaoks, millest tuleneb EAFist lõplikule abisaajale või kolmandale riigile juba tehtud maksete tagasimaksmine, koostatakse sissenõudekorraldused ja nähakse ette järgnevatest maksetest tehtavad mahaarvamised, mille üle peetakse raamatupidamisarvestust järgmiselt:

— kulude sissenõudmine: väljastatud sissenõudekorralduse tulemusena tekib nõue, mida kajastatakse asjaomase aasta tulemiaruandes tuluna; või

— eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat eelmaksete rubriigi all bilansis.

Intressitulu

Intressitulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressitulu koosneb kommertspankades hoitavatelt sularahasaldodelt ja nõudmiseni hoiustelt saadud või saadaolevatest intressidest ja EAFi nõuetelt kogunenud viivistest. Intressitulu kajastatakse, kui see koguneb.

1.5.2 Kulud

Ostetud kaupade ja saadud teenustega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud on EAFile iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus või muu määrus) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

Intressikulu

Intressikulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressikulu koosneb tasutud või tasumiselekuuluvatest intressidest ja see kajastatakse, kui see koguneb.

1.6. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.6.1 Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse igal bilansipäeval, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamise aastaaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil muutus aset leidis.

Tagatised on võimalikud varad, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi saab seega lugeda tingimuslikeks varadeks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

1.6.2 Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile; või olemasolev minevikus toimunud sündmustest tulenev kohustus, mida ei ole aga kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks oleks nõutav vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on väike.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse igal bilansipäeval, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui on muutunud tõenäoliseks, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähenemist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil see tõenäoliseks muutus.

2. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1 PIKAAJALISED EELMAKSED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 (8) Pikaajalised eelmaksed 129 67 196 268 Kokku 0 129 67 196 268

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

KÄIBEVARA

2.2 LÜHIAJALISED EELMAKSED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 (9) Lühiajalised eelmaksed (bruto) 221 2 321 415 2 957 2 418 Prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed – 168 –1 814 – 176 –2 158 –1 768 Kokku 54 507 239 800 649

Tekkepõhise arvestuse põhimõtete kohaselt on EAFi tehtud ettemaksed liigitatud varadeks. Eelmaksetest on maha arvatud ettemaksetega seonduvad avatud sissenõudekorraldused ja prognooside kohaselt aasta lõpu seisuga tasaarvestamata summad.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühi- või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana.

Prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed väljendavad nende rahastamiskõlblike kulude summat, mille veel tasaarvestamata eelmaksete saajad on eelarveaasta lõpu seisuga prognooside kohaselt kandnud, kuid mille kohta ei ole veel aruannet esitatud. Neid summasid käsitletakse ka kuludena aruandeperioodi tulemiaruandes.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. Tagatistel on kaks erinevat väärtust –nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused.

31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 684 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste jooksev väärtus oli 414 miljonit eurot.

2.3 LÜHIAJALISED NÕUDED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Netonõuded klientidele 6 8 14 17 Nõuded liikmesriikide 4 4 0 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 47 47 0 Kokku 6 59 1 66 17

Netonõuded klientidele

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Nõuded klientidele 7 13 20 23 Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus –1 –5 –6 –6 Kokku 6 8 0 14 17

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2009. aasta seisuga kantud raamatupidamisarvestusse kindlaksmääratud sissenõudmisele kuuluvate nõuetena ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla. Sissenõudekorralduste lõppsaldo kujutab endast väljastatud, kuid eelarveaasta lõpu seisuga veel tasumata sissenõudekorralduste väärtust.

Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, koostab peaarvepidaja hinnangu selle kohta, millised peaksid olema nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks eraldatavad vahendid. Vahendite eraldamine toimub kahe muutuja alusel:

— mittesissenõutavuse riski hindamine (koostöös eelarvevahendite käsutajaga);

— võlgnevuse vanus, kohaldades 20 % väärtuse üldist aastast allahindlust nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

Kõnealune korrigeerimine ei tähenda loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest.

Nõuded liikmesriikidele

Üheksanda EAFi nõuded liikmesriikidele (4 miljonit eurot) hõlmavad Portugali osamaksu.

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud tulud hõlmavad peamiselt maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustelt kogunenud viiviseid ja eelmaksete summadelt kogunenud intresse. Lisaks kuulub sellesse rubriiki pangakontodelt kogunenud intressitulu.

Järgnevalt on esitatud üksikasjalik teave avatud sissenõudekorraldustes perioodi jooksul toimunud muutustest.

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Avatud sissenõudekorraldused aasta alguse seisuga 4 19 0 23 21 Väljastatud sissenõudekorraldused 23 33 5 60 80 Suletud sissenõudekorraldused –20 –39 –5 –63 –77 Laekunud –17 –28 –1 –45 –63 Loobutud (finantsmääruse art 73) –1 –1 –3 Tühistatud –1 –1 –2 Tasaarvestatud –3 –10 –4 –16 –10 Avatud sissenõudekorraldused aasta lõpu seisuga 7 13 0 20 23

2.4 TASAARVELDUSKONTOD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist –2 065 – 214 –2 279 –2 279 Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist 2 279 2 279 2 279 Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist –3 076 303 –2 773 –2 925 Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist 3 076 –1 664 1 412 2 903 Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist – 303 1 664 1 361 22 Kokku 708 653 –1 361 0 0

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud kümnendas EAFis; sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel.

2009. aastal tasaarvelduskontodel toimunud peamised muutused hõlmavad kümnenda EAFi makseid kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamiseks ning raha, mis laekus kümnendasse EAFi seoses üheksanda EAFi raames sissenõutud osamaksudega.

2.5 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Raha pangakontodel 444 444 186 STABEXi tagatiskontod 65 65 88 Kaasrahastamise pangakontod 11 2 13 15 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (10) 1 1 2 Kokku 0 11 512 523 291

Raha pangakontodel

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused 392 392 134 Arvelduskontod – kommertspangad 48 48 32 Kohalikud makseasutused 3 3 20 Kokku 0 0 444 444 186

Vastavalt kümnenda EAFi finantsmääruse artiklile 153 on hoiukontod kajastatud kümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 6. peatükis „Finantsriskide juhtimine”.

Sularahasaldode suurenemist võib peamiselt seletada eelarve kavandatust väiksema täitmisega 2009. aasta viimases kvartalis võrreldes 2008. aasta viimase kvartaliga.

Kohalike makseasutuste kontod kujutavad endast summasid, mida hoitakse AKV riikides ja ÜMTdel pangakontodel maksete tegemiseks abisaajariigis kohalikus vääringus. Nimetatud kontosid hoitakse eurodes või liikmesriikide valuutas. Selleks et makseid tsentraliseeritumalt hallata, suleti 2009. aasta jooksul 67st kohalike makseasutuste kontost 45.

STABEXi tagatiskontod

(miljonites eurodes) Saldo 31.12.2008 Intressid Maksed Saldo 31.12.2009 Sudaan 49 –13 36 Saint Lucia 15 15 Saint Vincent ja Grenadiinid 4 4 Zimbabwe 3 3 Côte d'Ivoire 2 2 Malawi 1 1 Gambia 1 –1 0 Rwanda 6 –6 0 Muud riigid 6 –3 3 Kokku 88 1 –24 65

STABEX on lühend, mis tähistab Euroopa Liidu hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. See võeti esmakordselt kasutusele Lomé konventsiooniga (1975), et heastada põllumajandustoodete eksporditulu ebastabiilsusest tulenevat kahjulikku mõju. STABEXi tagatiskontode saldo kujutab endast kõiki STABEXi kättesaadavaid vahendeid, mis kantakse tulevikus üle asjaomasele abi saavale AKV riigile. Kõnealune saldo on kajastatud kümnendas EAFis. Pärast abimeetme STABEX lõpetamist suleti 2009. aastal seitse STABEXi tagatiskontot.

Lisaks kõnealustele vahenditele hoiavad STABEXi vahendeid ka abi saavad AKV riigid. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu (11) artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale tagatiskontole. Vahendid jäävad kõnealustele tagatiskontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena.

Kaasrahastamise pangakontod

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Kaasrahastamise pangakontod 11 2 13 15 Kokku 0 11 2 13 15

Neil pangakontodel hoitakse kaasrahastamislepingutega seonduvaid summasid. Kaasrahastamisvahendid kuuluvad asjaomastele liikmesriikidele ja seega on vastav summa kirjendatud kreditoorse võlgnevusena. Seetõttu mõju netovaradele puudub.

Üheksanda EAFi raames toimuv Itaalia-poolne kaasrahastamine Somaalias jätkub. Tansaanias toimuv, sama kaasrahastamisega seotud projekt on peatatud kuni kohtuvaidluse lahendamiseni.

Kümnenda EAFi kaasrahastamise pangakontod on seotud varasemate lõpetamisel olevate kaasrahastamisprojektidega. Need vahendid tagastatakse liikmesriikidele pärast eelarvevahendite käsutajalt sellekohaste juhiste saamist.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.6 LÜHIAJALISED VÕLGNEVUSED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus 22 133 188 343 130 Kumuleerunud kulud 43 233 10 286 345 Ettemakstud kapitali osamaksud 232 232 233 Kokku 65 366 430 860 709

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Tarnijad 22 122 175 320 110 Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad 11 2 13 15 Muud võlgnevused 10 10 5 Kokku 22 133 188 343 130

Tarnijad

Lühiajalised võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on EAFile esitatud toetusmeetmete raames. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena.

Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad

Vt eespool lisa 2.5, kaasrahastamise pangakontod.

Muud võlgnevused

Muud võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud summadest.

Kumuleerunud kulud

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Kumuleerunud kulud 43 233 10 286 345 Kokku 43 233 10 286 345

Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. See osa kumuleerunud kuludest, mis on kaetud eelmaksetega, kajastatakse prognooside kohaselt tasaarvestatavate eelmaksetena (vt 2.2).

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Ühendkuningriik 228 228 222 Iirimaa 3 3 3 Soome 0 9 Kokku 0 0 232 232 233

Siin on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed.

NETOVARA

2.7 SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku Fondikapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Fondikapitali kaasrahastamine 2 2 Sissenõudmata fondikapital –7 460 –21 152 –28 612 Sissenõudmata fondikapitali kaasrahastamine –2 –2 Sissenõutud fondikapital 31.12.2008 seisuga 12 840 4 239 0 17 079 Fondikapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Fondikapitali kaasrahastamine 70 70 Sissenõudmata fondikapital –4 160 –21 152 –25 312 Sissenõudmata fondikapitali kaasrahastamine –69 –69 Sissenõutud fondikapital 31.12.2009 seisuga 12 840 7 539 2 20 381

Fondikapital kujutab endast kogusummat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele (12) asjakohasesse EAFi.

Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 16 kirjeldatud menetlusele.

Kaheksanda EAFi kapital on täielikult sissenõutud ja laekunud.

Üheksanda EAFi algset assigneeringut, mille summaks oli kokku 10 555 miljonit eurot, on hiljem (2004. aastal) suurendatud 105 miljoni euro võrra, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) vabastas nõukogu otsuse 2003/583/EÜ kohaselt. See täiendav assigneering suunatakse Kongo Demokraatlikus Vabariigis võetavatesse meetmetesse.

Üheksanda EAFi sisekokkuleppe artikli 2 lõike 2 kohaselt moodustati 1 000 miljoni euro suurune reserv, mille summad vabastati ajavahemikus 2004-2007 erinevate nõukogu otsustega (13). AKV riikide ja ELi ühisnõukogu 2007. aasta otsuse (14) järel otsustas komisjon esitada kutse täiendavate vabatahtlike osamaksude kogumiseks Aafrika rahutagamisvahendi toetuseks AKV riikide vahelise koostöö raames, mis suurendas üheksanda EAFi vahendeid 39 miljoni euro võrra.

Kümnenda EAF käivitudes 2008. aastal moodustas selle fondikapital kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppega 21 152 miljonit eurot. Samal aastal suurendati seda esialgset assigneeringut 2 miljoni euro suuruse Taani kaasrahastamise võrra Beninis.

Fondikapital

(miljonites eurodes) Osamaksud % 2008. aastal sisse nõutud 2008. aastal laekunud 2009. aastal sisse nõutud 2009. aastal laekunud Sisse nõudmata (üheksas EAF) Austria 2,65 78 78 87 87 111 Belgia 3,92 116 116 129 129 165 Taani 2,14 64 64 71 71 90 Soome 1,48 44 44 49 49 62 Prantsusmaa 24,30 719 719 802 802 1 021 Saksamaa 23,36 692 692 771 771 981 Kreeka 1,25 37 37 41 41 53 Iirimaa 0,62 19 19 20 20 26 Itaalia 12,54 371 365 414 414 487 Luksemburg 0,29 8 8 10 10 12 Madalmaad 5,22 154 154 172 172 219 Portugal 0,97 29 29 32 28 41 Hispaania 5,84 173 173 193 193 245 Rootsi 2,73 80 80 90 90 115 Ühendkuningriik 12,69 376 376 419 419 533 EIP N.A. 40 46 Kokku 100,00 3 000 3 000 3 300 3 296 4 160

Üheksanda EAFi raames 2009. ja 2008. aastal 15 osalevalt liikmesriigilt sissenõutud ja laekunud tavapärased osamaksud (välja arvatud kaasrahastamine) on üksikasjalikult esitatud eespool (kümnenda EAFi osamaksusid ei ole selles osalevalt 27 liikmesriigilt veel sisse nõutud).

Kaasrahastamisega seotud fondikapital

2009. aastal kasvas kümnenda EAFi kaasrahastamisega seotud fondikapital 68 miljoni euro võrra, s.o 70 miljoni euroni. Sõlmiti seitse uut kaasrahastamislepingut järgmiste riikidega: Belgiaga summas 15 miljonit eurot (12 miljonit eurot Mosambiigile, 2 miljonit eurot Beninile (15) ja 1 miljon eurot Ndele'le Kesk-Aafrika Vabariigis (16)), Taaniga summas 3 miljonit eurot Beninile, (17) Madalmaadega summas 3 miljonit eurot Beninile, (18) Prantsusmaaga summas 39 miljonit eurot Haitile ja Rootsiga summas 8 miljonit eurot Kongole (19).

2009. aastal nõuti sisse 2 miljonit eurot kaasrahastamise osamaksusid; 1 miljon eurot Belgialt Ndele'le ja 1 miljon eurot Rootsilt Kongole.

2.8 MUUD RESERVID

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist 94 490 584 584 Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist 533 1 135 1 668 1 668 Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist 2 762 17 2 779 2 779 Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist –2 762 80 –2 682 –2 682 Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist –17 –80 –97 –97 Kokku –2 153 4 308 97 2 252 2 252

Alates kümnenda EAFi jõustumisest 2008. aastal, kantakse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid üle kümnenda EAFi tulemusreservi. Seda reservi saab kulukohustustega siduda üksnes kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

2009. aastal reservist ülekandeid ei tehtud.

3. TULEMIARUANDE LISAD

3.1 PÕHITEGEVUSTULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Kulude sissenõudmine: 14 9 24 23 Kasum vahetuskursi muutustest (20) 6 16 2 25 0 Kokku 20 26 2 49 23

Selles rubriigis on kajastatud EAFi väljastatud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud EAFi raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel. Tuleb märkida, et sissenõutud eelmakseid ei ole kajastatud tuluna, vaid need on kajastatud bilansis eelmaksete all. 2009. aastal kajastatud kulude sissenõudmine koosneb alusetult makstud summade tagasinõudmisest 3 miljoni euro ulatuses.

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit.

3.2 PÕHITEGEVUSKULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Põhitegevuskulud – abimeetmed (sealhulgas kaasrahastamine) 173 1 849 1 036 3 058 3 004 Kahjum vahetuskursi muutustest (21) 7 30 6 44 0 Nõuete väärtuse langus 1 1 4 Kokku 180 1 880 1 042 3 103 3 007

Põhitegevuskulud – abimeetmed

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Programmikohane abi 120 131 626 877 417 Makromajanduslik toetus 93 93 344 Valdkondlik poliitika 8 1 131 1 139 1 387 AKV riikide sisesed projektid 331 33 364 517 Intressitoetused 0 2 Hädaabi 124 340 464 188 Pagulastele ettenähtud abi 0 6 Riskikapital 0 17 STABEX 23 23 25 Sysmin 3 3 5 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid 40 40 19 Struktuuriline kohandus 0 0 Võlakergendus (suurtes võlgades olevad vaesed riigid ja Maailmapank) –5 –5 –1 Institutsioonidele ettenähtud toetus –6 37 31 36 Eksporditulude kompensatsioon 24 10 34 42 Kongo Demokraatliku Vabariigi fond –6 –6 2 Kokku 173 1 849 1 036 3 058 3 004

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus vääringus kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks; nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumiks.

Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul saadi vahetuskursi muutustest netokahjum 19 miljonit eurot (kahjum vahetuskursi muutustest oli 44 miljonit eurot, millest lahutati 25 miljonit euro suurune kasum vahetuskursi muutustest). Suurem osa vahetuskursi muutustest saadud netokahjumist (15 miljonit eurot) on seotud järgmiste vääringutega: NGN (naira), HTG (gourde), SLL (leone) ja GHS (cedi). Selle kahjumi tasakaalustas osaliselt 5 miljoni euro suurune netokasum, mis oli seotud vääringutega NAD (Namiibia dollar), SZL (lilangeni) ja ZMK (kwacha).

Nõuete väärtuse langus

Sellesse rubriiki kuuluvad peamiselt eelmaksete korrigeerimised ja võlglastele esitatud nõuete allahindamise/mahakandmise summad.

3.3 HALDUSKULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Halduskulud 77 13 90 58 Kokku 0 77 13 90 58

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jne kulud.

Halduskulude suurenemine 32 miljoni euro võrra võrreldes 2008. aastaga on seletatav EAFi lepingute rakendamise halduskulude suurenemisega.

3.4 FINANTSTULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 2009 Kokku 2008 Intressitulu – Euroopa pangad 1 1 11 Intressitulu – STABEX (22) 1 1 4 Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu 1 0 Ümberpaigutused kümnendasse EAFi 0 –2 Eelmaksete intressid 47 47 0 Kokku 1 47 2 49 13

2009. aasta intressitulu vähenemine vaatamata Euroopa pankade ja STABEXi kontode suurematele sularahasaldodele ja pangakontosaldole tuleneb peamiselt märkimisväärselt madalamatest intressimääradest. Lisaks olid 2009. aastal kommertspankades hoitavate kontode saldod väiksemad kui 2008. aastal.

Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu

See hõlmab võlgnike poolt hilinenult tasutud sissenõudekorraldustelt kogunenud viiviseid. Selliseid vahendeid saab kasutada projektide rahastamiseks kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artiklite 1 ja 6 kohaselt.

Eelmaksete intressid

Eelmaksetelt kogunenud intresse kajastatakse nende teenimise hetkel kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätete kohaselt.

4. RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1 RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on EAFi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on EAFi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud ning varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse EAFi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

4.2 PÕHITEGEVUS

EAFi rahavoogude aruanne koosneb ainult põhitegevusest tulenevatest rahavoogudest, kuna investeerimis- ja finantseerimistegevus EAFil puudub. Põhitegevuse eesmärk on osaleda poliitikaeesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

Rahavoogude aruandes hõlmavad 2008. aastal raha ja raha ekvivalendid ELi arvelduskontot, mis on kajastatud 2008. aasta bilansis kreditoorse võlgnevuse all. 2009. aastal, pärast eraldi EAFi hoiukonto kasutuselevõttu ja üleminekut ABAC/SAP raamatupidamissüsteemile, seda arvelduskontot enam ei kasutata.

5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUU TEAVE

5.1 TINGIMUSLIKUD VARAD – SAADUD TAGATISED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Täitmistagatised 32 241 14 287 290 Lisatagatised 16 169 1 186 186 Kokku 48 410 15 473 476

Täitmistagatised

Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad EAFiga sõlmitud lepingutest.

Lisatagatised

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavast vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse võlgnetavate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

5.2 TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED – KOHTUVAIDLUSTEGA SEOTUD SUMMAD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Kokku 31.12.2008 Kohtuvaidlustega seotud summad 1 1 0 Kokku 0 1 0 1 0

See rubriik seondub praegu kahjude hüvitamiseks EAFi vastu esitatud hagidega ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud õigusabikuludega. Kõiki tingimuslikke kohustusi ja kulukohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel EAFist tulevastel aastatel. EAFi rahastavad liikmesriigid.

5.3 MUU TEAVE

Eelarvelised kulukohustused

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kokku 31.12.2009 Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud 417 3 390 2 113 5 920 Tulemiaruandes kajastatud seotud summad –65 – 355 – 185 – 605 Kokku 352 3 034 1 928 5 314

Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2009. aasta seisuga ulatus eelarveliste täitmata kulukohustuste kogusumma 5 920 miljoni euroni. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel 2009. aasta tulemiaruandes kuluna kajastatud nendega seotud summade võrra, mis annab tulemuseks 5 314 miljonit eurot.

6. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahatoimingutega.

6.1 RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahatoimingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud nõukogu määruses nr 215/2008 ning kümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid:

— Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantseerimisasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

— Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

— EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon EAFi nimel avanud finantseerimisasutustes (keskpankades ja kommertspankades) ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui vastavalt nõukogu määruse 215/2008 artiklike 44 (vt lisa 6.4) eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Kõik kommertspangad, kus EAFi jaoks on avatud muud kontod kui eespool nimetatud „erikontod”, valib komisjon välja hankemenetluse teel.

Sularaha- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularaha- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

6.2 TURURISK

6.2.1 Valuutarisk

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahatoiminguid.

6.2.2 Intressimäärarisk

EAF ei laena raha, seepärast tal intressimäära risk suhtes riskipositsioon puudub.

Siiski teenib ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud Euroopa Keskpanga poolt tema peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatava intressi piirmääraga ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Teatavate muude kontode puhul on intressi arvutamine seotud euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga (EONIA). Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

6.3 KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse nõukogu määruse 215/2008 kohaselt „erikontodel”, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse nõuda ka madalamat reitingut.

6.4 LIKVIIDSUSRISK

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaolukorra kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahatoimingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

7. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

Seotud osapooltega tehtud tehinguid käsitlevaid andmeid, mille puhul oleks nõutav nende avalikustamine, ei ole tuvastatud.

8. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande heakskiitmise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

9. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga kassapõhise arvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

(miljonites eurodes) 2009 (23) MAJANDUSAASTA TULEM –3 094 TULUD Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded –3 Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 13 Eelmaksete netomõju 24 Viitlaekumiste netosumma –75 KULUD Aruandeaasta maksmata kulud 228 Tühistatud maksed 12 Eelmaksete netomõju – 506 Kumuleeritud kulude netosumma 331 EELARVE TÄITMISE TULEMUS –3 069

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta eelarve tulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju tulemile.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Aruandeaasta maksmata kulusid tuleb võrdlemise eesmärgil korrigeerida, kuna need sisalduvad tulemis, aga ei kuulu eelarve kulude hulka.

Aruandeaastal makstud eelnevate aastate kulud kuuluvad aruandeaasta eelarve kulude hulka. Seoses üleminekuga uuele raamatupidamissüsteemile ABAC/SAP 2009. aasta alguses, tasuti kõik 2008. aasta ja varasemate aastate kulud enne 31. detsembrit 2008. See seletab, miks eespool esitatud võrdluses puudub aruandeaastal makstud eelnevate aastate kulude korrigeerimine.

Maksete tühistamisel tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus esialgset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

2. RAKENDAMISE ARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Varasemad EAFid

AKV-EÜ nõukogu 27. juuli 2000. aasta otsusega nr 1/2000 üleminekumeetmete kohta on sätestatud, et osa varasemate EAFide mittesihtotstarbelistest vahenditest tuleks kasutada Cotonou lepingu asjaomastele sätetele vastavate programmide jaoks ning et üleminekumeetmete kohaselt kohaldatakse ennetavalt.

Komisjoni 16. märtsi 2001. aasta otsuses nr 410/2001, millega määratakse kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu alusel AKV riikide sihtprogrammidele eraldatavad assigneeringud, on ette nähtud, et varasemate EAFide mittesihtotstarbelisi vahendeid kasutatakse üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavate EAFide eeskirjade ja korra kohaselt maksimaalselt 1 miljardi euro ulatuses rakenduseesmärkidel.

Komisjoni 15. juuni 2001. aasta otsusega nr 1033/2001 on määratud kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli raames piirkondlikele programmidele ja AKV riikide vahelisele koostööle eraldatavad assigneeringud.

Komisjoni 11. juuli 2002. aasta otsusega nr 1252/2002 on ühelt poolt suurendatud kuuenda ja seitsmenda EAFi üldreservist AKV riikide vaheliseks koostööks mõeldud assigneeringuid 60 miljoni euro võrra ja teisalt sätestatud, et neid lisavahendeid tuleb kasutada üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavalt nende EAFide suhtes kehtivatele eeskirjadele ja korrale, kust need pärinevad.

Samuti on AKV-EÜ ministrite nõukogu 23. detsembri 2002. aasta otsusega nr 3/2002 muudetud sihtotstarbeliseks kaheksanda EAFi mittesihtotstarbelistest vahenditest (üldreserv) 25 miljoni euro suurune summa, et suunata see AKV-EÜ partnerluslepingu raames tehtavale piirkondlikule koostööle.

Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, kuna need suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

2009. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. Viimati nimetatud osa kohta on raamatupidamisarvestust peetud ja majandusaasta aruanne esitatud vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 3 lõikele 2, mis käsitleb riike. Kõnealuses artiklis on AKV riikidele ette nähtud A-assigneeringud, millest rahastatakse makromajanduslikku ning programmidele ja projektidele mõeldud toetust, ning B-assigneeringud, millest rahastatakse selliseid ettenägematuid vajadusi nagu hädaabi, võlakergendusalgatused ja ebakindla eksporditulu kahjuliku mõju vähendamiseks mõeldud toetused (24). Piirkondade puhul on majandusaasta aruanded koostamisel lähtutud AKV-EÜ partnerluslepingu 2. peatükis osutatud piirkondlikust programmitööst (piirkondlikud sihtprogrammid ja AKV riikide vaheline koostöö).

AKV-EÜ partnerluslepingu lisa Ib (mitmeaastane finantsraamistik (2008–2013)) punkti 4 kohaselt kanti nende fondide lõppsaldod ning 31. detsembrist 2007 kuni kümnenda EAFi käivitumiseni vabastatud summad üle üheksandasse EAFi, eesmärgiga tagada ELi haldustalituste töövõime ning katta jooksvaid kulusid, mis olid vajalikud käimasolevate projektide toetamiseks kuni kümnenda EAFi käivitumiseni.

Kuna kümnes EAF käivitus 1. juulil 2008, siis tuleb nende fondide lõppsaldod ja vabastatud summad kanda üle kümnenda EAFi tulemusreservi. Seda reservi saab kasutada üksnes kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli reservi suuruseks 82 miljonit eurot, mis koosnes järgnevast:

— varasemate EAFide vabastatud summadest (77 miljonit eurot);

— ümberarvutustest, mis olid vajalikud üleminekult raamatupidamissüsteemile Olas raamatupidamissüsteemi Cris-ABAC-SAP (vt lisad) (4 miljonit eurot);

— uude süsteemi mitte üle viidud kulukohustustega seonduvatest 2010. aasta sissenõudekorraldustest (0 miljonit eurot).

96 miljoni euro suuruses summas varasemate EAFide vabanenud vahendeid tuleb tulemusreservi veel üle kanda.

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud lepinguga, millele samad riigid kirjutasid alla 25. juunil 2005 Luxembourgis.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus nr 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 heaks kiidetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008-2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist, mille vahendid moodustavad kokku 22 682 miljonit eurot, millest:

— 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule;

— 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa;

— 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Kümnenda EAFi jõustumise kuupäeval lisati neile summadele kasutamata vahendite saldod ja neid täiendatakse veel praegugi vabastatud vahenditega, mis tulenevad üheksandale EAFile eelnenud fondide puhul rakendatud süsteemist (STABEX), mille eesmärk on tagada esmaste põllumajandustoodete eksporditulu stabiilsus. Neid saldosid ja vabastatud vahendeid tuleb kasutada ja hallata kooskõlas läbivaadatud Cotonou lepingu ja sisekokkuleppega.

AKV riikidele ja piirkondadele ettenähtud kümnenda EAFi assigneeringud on järgmised (eurodes):

— 15 300 miljonit eurot eraldatakse riiklikele sihtprogrammidele, sealhulgas: — 13 500 miljonit eurot A-assigneeringuteks, millest 12 223 miljonit eurot võeti kasutusele ja sellest summast kanti 33 miljonit eurot üle piirkondlikeks assigneeringuteks (mitut piirkonda hõlmav – PALOP); — 1 800 miljonit eurot B-assigneeringuteks, millest 601 miljonit eurot algseteks assigneeringuteks ja 1 199 miljonit eurot ettenägematute kulude reserviks (mida kasutatakse selliste erinevate vahendite rahastamiseks, nagu iga-aastane FLEX-mehhanism ja sihtotstarbeline haavatavate riikide jaoks mõeldud FLEX-mehhanism, samuti toiduainete hindade kriisi vastu võetavad meetmed);

— 1 783 miljonit eurot piirkondlikele sihtprogrammidele, mille puhul kõik assigneeringud on kasutusele võetud;

— 2 700 miljonit eurot AKV riikide vaheliseks koostööks, millest 2 230 miljonit eurot on kasutusele võetud;

— 683 miljonit eurot edasiste assigneeringute reservi, mida võidakse kasutada riiklike ja piirkondlike sihtprogrammide jaoks vahe- ja lõppläbivaatamise järel.

Kümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 60 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid võeti kasutusele vaid 2 miljoni euro laekunud summade ulatuses. Sellise kaasrahastamisega seoses, mis ei toimu eurodes, kirjutati alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevatele lepingutele, kuid assigneeringuid kasutusele ei võetud, et vältida vahetuskursi muutustest saadavat kahjumit (75 miljardit Rootsi krooni, mis on ligikaudu 7 miljonit eurot).

Üleminek raamatupidamissüsteemilt OLAS raamatupidamissüsteemile Cris-ABAC-SAP

Edukas üleminek uuele raamatupidamissüsteemile toimus 2009. aasta jaanuaris. Assigneeringute, üldiste kulukohustuste, individuaalsete kulukohustuste ja maksetega seotud teave on raamatupidamissüsteemides Olas ja SAP samad, välja arvatud mõned erandid, mis on üksikasjalikult esitatud lisades 1.1, 2.3 ja 3.1

Need erinevused tulenevad raamatupidamissüsteemis Olas esinevatest eriolukordadest, mida uus süsteem ei aktsepteeri: negatiivsed saldod, kulukohustuse summast suurem kasutamine või sissenõudmine.

Lisatud tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega.

2.1 ASSIGNEERINGUD

Tabel 1.1.1

Kaheksas EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2008 – pärast üleminekut uuele süsteemile

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Uuest süsteemist lähtuv vahendite suurenemine või vähenemine Assigneering seisuga 31.12.2008 pärast üleminekut uuele süsteemile AKV riigid Lomé Sihtprogrammid kokku 7 562 –2 347 0 5 215 Intressitoetused 370 – 278 92 Hädaabi 140 –4 136 Pagulastele ettenähtud abi 120 –10 110 Riskikapital 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 723 Sysmin 575 – 463 112 Struktuuriline kohandus 1 400 97 1 497 Suurtes võlgades vaesed riigid 0 1 060 1 060 Intressitulu kasutamine 0 37 37 Cotonou 0 A-assigneeringud 0 430 430 B-assigneeringud 0 255 255 AKV Riigid kokku 12 967 –2 232 0 10 735 ÜMTd Sihtprogrammid kokku 115 –75 40 Intressitoetused 9 –7 1 Hädaabi 3 –3 0 Pagulastele ettenähtud abi 1 –1 0 Riskikapital 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 0 2 ÜMTd Kokku 165 – 114 0 51 Kaheksas EAF Kokku 13 132 –2 346 0 10 786





Tabel 1.1.2

Üheksas EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2008 – pärast üleminekut uuele süsteemile

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Uuest süsteemist lähtuv vahendite suurenemine või vähenemine Assigneering seisuga 31.12.2008 pärast üleminekut uuele süsteemile AKV RIIGID A-assigneeringud 5 318 4 197 9 515 B-assigneeringud 2 108 – 801 1 307 Riiklike assigneeringute reserv 1 224 –1 224 0 CDE, CTA ja ühisassamblee 164 12 176 Pikaajalise arengu reserv 258 – 258 0 Piirkondlikud assigneeringud 904 25 929 AKV riikide sisesed assigneeringud 300 2 945 3 245 Rakenduskulud 125 0 125 Intressid ja muud tulud 0 69 69 Halduskulud 0 46 46 Kongo eritoetus 0 108 108 Ülekanne kuuendast EAFist Lomé vahenditesse 0 24 1 24 Ülekanne seitsmendast EAFist Lomé vahenditesse 0 737 737 Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse 0 39 39 AKV Riigid kokku 10 401 5 918 1 16 320 ÜMTd 0 0 A-assigneeringud 0 250 250 B-assigneeringud / C-reservi kasutamine 0 7 7 Pikaajalise arengu reserv 144 – 144 0 Piirkondlikud assigneeringud 8 42 50 Tehnilise abi assigneeringud 2 0 2 Ülekanne kuuendast EAFist Lomé vahenditesse 0 0 0 0 Ülekanne seitsmendast EAFist Lomé vahenditesse 0 4 4 ÜMTd Kokku 154 158 0 312 Üheksas EAF kokku 10 555 6 077 1 16 633





Tabel 1.1.3

Kümnes EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2008 – pärast üleminekut uuele süsteemile

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Uuest süsteemist lähtuv vahendite suurenemine või vähenemine Assigneering seisuga 31.12.2008 pärast üleminekut uuele süsteemile AKV RIIGID A-assigneeringud 0 11 372 11 372 A-assigneeringute reserv 13 500 –11 372 2 128 B-assigneeringud 0 737 737 B-assigneeringute reserv 1 800 – 737 1 063 Piirkondlikud assigneeringud 0 1 618 1 618 Piirkondlike assigneeringute reserv 1 783 –1 618 165 Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv 683 0 683 AKV riikide sisesed assigneeringud 0 2 325 2 325 AKV riikide siseste assigneeringute reserv 2 700 –2 325 375 Halduskulud 430 0 430 Intressid ja muud tulud 0 28 28 Kaasrahastamine, A-assigneeringud 0 2 2 AKV riikide reserv (ei ole kasutatav) 0 76 4 81 AKV Rigid kokku 20 896 107 4 21 008 ÜMTd A-assigneeringud 0 0 0 A-assigneeringute reserv 195 0 195 B-assigneeringud 0 0 0 B-assigneeringute reserv 15 0 15 Piirkondlike assigneeringute reserv 40 0 40 Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) 6 0 6 ÜMTde reserv (ei ole kasutatav) 0 1 1 ÜMTd Kokku 256 1 257 Kümnes EAF kokku 21 152 108 4 21 265





Tabel 1.2

Kaheksas EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2009

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Suurenemine või vähenemine 2009. aastal Jooksev assigneering AKV RIIGID Lomé Sihtprogrammid kokku 7 562 –2 347 5 215 Intressitoetused 370 – 278 92 Hädaabi 140 –4 136 Pagulastele ettenähtud abi 120 –10 110 Riskikapital 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 1 723 Sysmin 575 – 463 112 Struktuuriline kohandus 1 400 97 1 497 Suurtes võlgades vaesed riigid 0 1 060 1 060 Intressitulu kasutamine 0 37 37 Cotonou A-assigneeringud 0 430 430 B-assigneeringud 0 255 255 AKV Riigid kokku 12 967 –2 232 1 10 736 ÜMTd Sihtprogrammid kokku 115 –75 40 Intressitoetused 9 –7 1 Hädaabi 3 –3 0 Pagulastele ettenähtud abi 1 –1 0 Riskikapital 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 –0 0 2 ÜMTd Kokku 165 – 114 0 51 Kaheksas EAF kokku 13 132 –2 346 1 10 787





Tabel 1.3

Üheksas EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2009

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Suurenemine või vähenemine 2009. aastal Jooksev assigneering AKV RIIGID A-assigneeringud 5 318 4 197 9 515 B-assigneeringud 2 108 – 801 1 307 Riiklike assigneeringute reserv 1 224 –1 224 0 CDE, CTA ja ühisassamblee 164 12 176 Pikaajalise arengu reserv 258 – 258 0 Piirkondlikud assigneeringud 904 25 929 AKV riikide sisesed assigneeringud 300 2 945 3 245 Rakenduskulud 125 0 125 Intressid ja muud tulud 0 69 69 Halduskulud 0 46 46 Kongo eritoetus 0 108 108 Ülekanne kuuendast EAFist Lomé vahenditesse 0 24 24 Ülekanne seitsmendast EAFist Lomé vahenditesse 0 737 737 Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse 0 39 39 AKV Riigid kokku 10 401 5 919 0 16 320 ÜMTd A-assigneeringud 0 250 250 B-assigneeringud / C-reservi kasutamine 0 7 7 Pikaajalise arengu reserv 144 – 144 0 Piirkondlikud assigneeringud 8 42 50 Tehnilise abi assigneeringud 2 0 2 Ülekanne kuuendast EAFist Lomé vahenditesse 0 0 0 Ülekanne seitsmendast EAFist Lomé vahenditesse 0 4 4 ÜMTd Kokku 154 158 0 312 Üheksas EAF Kokku 10 555 6 078 0 16 633





Tabel 1.4

Kümnes EAF

Muutused assigneeringutes 31. detsembril 2009

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) Meede Esialgne assigneering Vahendite kogusumma suurenemine/vähenemine 31. detsembri 2008. aasta seisuga Suurenemine või vähenemine 2009. aastal Jooksev assigneering AKV RIIGID A-assigneeringud 0 11 372 144 11 516 A-assigneeringute reserv (25) 13 500 –11 372 – 177 1 951 B-assigneeringud 0 737 352 1 089 B-assigneeringute reserv 1 800 – 737 – 352 711 Piirkondlikud assigneeringud (25) 0 1 618 198 1 816 Piirkondlike assigneeringute reserv 1 783 –1 618 – 165 0 Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv 683 0 0 683 AKV riikide sisesed assigneeringud 0 2 325 5 2 330 AKV riikide siseste assigneeringute reserv 2 700 –2 325 –5 370 Rakenduskulud 430 0 0 430 Intressid ja muud tulud 0 28 1 30 Kaasrahastamine, A-assigneeringud (26) 0 2 59 61 Kaasrahastamine, AKV riikide sisesed assigneeringud 0 0 1 1 Kaasrahastamine, halduskulud 0 0 1 1 AKV riikide reserv (ei ole kasutatav) 0 81 1 81 AKV Riigid kokku 20 896 112 62 21 070 ÜMTd A-assigneeringud 0 0 0 0 A-assigneeringute reserv 195 0 0 195 B-assigneeringud 0 0 0 0 B-assigneeringute reserv 15 0 0 15 Piirkondlike assigneeringute reserv 40 0 0 40 Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) 6 0 0 6 ÜMTde reserv (ei ole kasutatav) 0 1 0 1 ÜMTd Kokku 256 1 0 257 Kümnes EAF Kokku 21 152 113 62 21 327

2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE

Tabel 2.1

EAFi Koondaruanne 31.12.2009

ARENGUARUANNE

(miljonites eurodes) ASSIGNEERING Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Kaheksas, üheksas ja kümnes EAF Lomé Programmikohane abi 5 255 5 255 Programmiväline abi 4 809 4 809 Ülekanded muudest fondidest 765 765 Mitmesugused tulud 37 37 Cotonou A-assigneeringud 430 9 765 11 516 21 711 B-assigneeringud 255 1 314 1 089 2 657 Piirkondlikud assigneeringud 979 1 816 2 795 AKV riikide sisesed assigneeringud 3 245 2 330 5 575 CDE, CTA ja ühisassamblee 176 176 Nõukogu otsuse 4/04 eriassigneering 108 108 Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse 39 39 Kaasrahastamine (kulukohustuste assigneeringud) 63 63 Rakenduskulud ja intress 241 466 707 Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv 683 683 Riiklike assigneeringute reserv 40 40 AKV riikide siseste assigneeringute reserv 370 370 Riigi reserv 2 873 2 873 Tulemusreserv (ei ole kasutatav) 82 82 Kokku 10 787 16 633 21 327 48 746





EAF Kogusumma Aastased summad At 31.12.2009 % otsusest 2005 2006 2007 2008 2009 Otsused 8 10 744 100 % – 275 – 265 – 211 –53 –42 9 16 579 100 % 3 421 3 187 3 455 775 –54 10 8 267 39 % 4 766 3 501 Kokku 35 591 3 146 2 921 3 244 5 488 3 405 Eraldatud vahendid 8 10 499 97 % 472 202 35 55 –42 9 15 207 91 % 2 071 2 915 3 317 3 163 997 10 3 315 16 % 130 3 184 Kokku 29 020 2 543 3 117 3 352 3 348 4 140 Maksed 8 10 082 93 % 858 737 483 323 152 9 11 817 71 % 1 374 1 861 2 294 3 253 1 806 10 1 201 6 % 90 1 111 Kokku 23 100 2 232 2 598 2 777 3 666 3 069 Negatiivsed arvandmed tähistavad vabastatud summasid

Tabel