ET Euroopa Liidu Teataja C 376/81

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas” ”

KOM(2010) 636 lõplik

2011/C 376/15

Raportöör: Ioannis VARDAKASTANIS

13. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas””

KOM(2010) 636 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 47. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri 2011 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 151 ja erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegiat 2010–2020 kui aktiivset poliitikavahendit ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks ja nimetatud konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks. Strateegiaga kinnitab Euroopa Liit ametlikult ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja tunnustab selle õiguslikku siduvust. Komitee kutsub ELi üles astuma järgmist sama olulist sammu ja ratifitseerima fakultatiivprotokolli ning tagama, et olemasolevad ja tulevased teisese õiguse aktid oleksid kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Komitee leiab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon annab selge raamistiku, mis võimaldab puuetega inimestel aidata kaasa oma potentsiaali realiseerimisele, kui osalemine ja kaasatus on tagatud.

1.2 Komitee teeb ettepaneku siduda Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega. Liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse konkreetsed eesmärgid puuetega inimeste vaesuse, tööhõive määra ja hariduse mõõtmiseks.

1.3 Komitee tervitab Euroopa Komisjoni algatust diskrimineerimisvastase direktiiv (1) vastuvõtmiseks, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 19 (2). Eeldusel, et puude andmise artikleid muudetakse ja need viiakse kooskõlla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, kutsub komitee liikmesriike ja Euroopa Parlamenti üles võtma vastu tugevad ja asjakohased ELi õigusaktid, millega laiendataks puuetega inimeste kaitset lisaks tööhõivele ka muudes valdkondades.

1.4 Komitee rõhutab lisaväärtust, mida annab puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerimine ja nende aktiivne kaasamine õigusaktide ja poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikele 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 11. Sotsiaalpartneritel võib samuti olla oluline roll ning nad peaksid puuetega seotud aspekte oma läbirääkimistes rohkem arvesse võtma. Komitee soovib Euroopa sotsiaalpartnerite 25. märtsil 2010. aastal sõlmitud kaasava tööturu raamkokkuleppe rakendamist ja palub, et liikmesriigid võtaksid vastu konkreetsed finantsmeetmed, et edendada kollektiivläbirääkimisi puuetega seotud teemadel. Komitee juhib tähelepanu sellele, et puuetega inimestele suunatud tööhõivepoliitikas tuleb keskenduda kõigile tööhõivega seotud eluetappidele, eelkõige elukestvale õppele, töölevõtmisele, tööhõive kestvusele ja tööturule naasmisele, säilitades riigiabi käsitlevate õigusaktide positiivse kohaldatavuse. Samuti tervitab ja innustab komitee ametiühingute ja assotsiatsioonide ühisüritusi, nagu Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ja Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi ühiskonverents.

1.5 Komitee leiab, et tõketeta Euroopa saavutamiseks on vaja vastu võtta „Euroopa ligipääsetavuse akt”, st tugev ja asjakohane siduv õigusakt, mis tagaks puuetega inimestele liikumisvabaduse ja juurdepääsu kaupadele, teenustele ja hoonetele. Asjakohased ja tõhusad jõustamis- ja järelevalvemehhanismid tuleks määratleda nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil.

1.6 Ligipääsetavuse põhimõtte integreerimine igasse valdkonda aitab kaasa ELi konkurentsivõimele ja majanduse elavdamisele, luues abitoodetele ja -teenustele uusi turge ning uusi töökohti. Komitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegias toodud ettepanekut tagada täielik juurdepääs avaliku sektori veebisaitidele ja kodanikele põhiteenuseid pakkuvatele veebisaitidele aastaks 2015.

1.7 Komitee leiab, et Euroopa liikuvuskaart võiks olla konkreetne ja tõhus vahend, millega edendataks puuetega inimeste liikumisvabadust, tagades neile Euroopa Liidus ligipääsu teenustele. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine peaks viima Euroopa liikuvuskaardi kasutuselevõtuni kõigis liikmesriikides.

1.8 Komitee soovib, et Euroopa Liidu poliitika kujundamisel võetaks arvesse inimväärikust ja võrdsust. Ta soovib, et kogu ühiskonnas, sealhulgas ka perekonna tasandil, edendataks teadlikkust puuetega inimestest, austust puuetega inimeste õiguste ja väärikuse vastu ning võideldaks puuetega inimeste stereotüüpide vastu tööhõives, hariduses ja muudes valdkondades. Komitee usub, et ELi meetmed annavad lisaväärtuse erinevuste kõrvaldamiseks puuetega inimeste olukordades eri liikmesriikides, ja innustavad sealhulgas kõiki meediakanaleid tõstma teadlikkust puuetega inimeste võimete ja panuste kohta. Komitee soovitab töötada välja näitajad puuete kohta, et koguda sidusaid andmeid inimese kõigist eluvaldkondadest ja jälgida puuetega inimeste arvu, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist koolist väljalangevuse, vaesuse ja töötuse vähendamise osas.

1.9 Komitee leiab, et on vaja luua Euroopa puuetega inimestega tegelev komitee, et tagada Euroopa puuetega inimeste strateegia struktureeritud juhtimine ning tugevam ja tõhusam mehhanism, mille kaudu kooskõlastada ja jälgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ELi ja liikmesriikide tasandil vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1. Komitee kavatseb ka omalt poolt rakendamist pidevalt jälgida ja hinnata.

1.10 Komitee mõistab hukka finantskriisi negatiivse mõju puuetega inimeste elule ning nende võimalustele oma õigusi teostada. Komitee nõuab toetust puuetega inimestele kriisi ajal ja hoiatab igasuguste sotsiaalkulude kärbete eest kokkuhoiumeetmete raames. Euroopa struktuurifonde ja teisi finantsvahendeid tuleks kasutada nii selleks otstarbeks kui ka Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks. Vaja on lisamehhanisme, näiteks seoses struktuurifondidega, nagu vahendite otsene (sihtotstarbeline) eraldamine puuetega inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele suunatud meetmeteks. Tulevane ühtekuuluvuspoliitika peab olema kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Määruse praeguse versiooni artiklit 16 tuleb tõhusalt rakendada.

1.11 Komitee kinnitab, et kõik, sealhulgas psühhosotsiaalsete puuetega inimesed, intensiivsemat tuge vajavad inimesed ning puuetega lapsed ja naised peaksid saama täielikult teostada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi võrdsetel alustel kõigi teistega. Komitee tunnistab ja toetab õigust iseseisvalt elada ja rõhutab vajadust toetada üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile.

1.12 Komitee soovitab, et tulevases mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 tunnistatakse Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni õiguslikku staatust ELis ja võimaldatakse vahendid nende rakendamiseks ja integreerimiseks igasse valdkonda. Mitmeaastane finantsraamistik peab täitma üldist eesmärki edendada puuetega inimeste põhiõigusi ja kaasatust ning peaks investeerima diskrimineerimisvastasesse võitlusesse ja ligipääsetavuse suurendamisse.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Komisjoni 2010. aasta novembris vastu võetud teatis kujutab endast väga olulist poliitikavahendit puuetega inimestele. Euroopa puuetega inimeste strateegias määratletakse kaheksa põhivaldkonda: juurdepääsetavus, osalus, võrdsus, tööhõive, haridus ja koolitus, sotsiaalkaitse, tervishoid ja välistegevus. Igas valdkonnas kavandatakse perioodiks 2010 - 2015 põhimeetmed, pärast mida töötatakse välja uued algatused ja vaadatakse strateegia läbi. Euroopa puuetega inimeste strateegiaga püütakse edendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ja määratleda konventsiooni rakendamise mehhanismid ELi poliitikas, sealhulgas ka ELi institutsioonides. Selles tuuakse samuti välja, millist toetust on vaja rahastamiseks, uurimistegevuseks, teavitustööks, statistikaks ja andmekogumiseks. Teatisele on lisatud kaks olulist dokumenti: perioodiks 2010–2015 kavandatud konkreetsete meetmete nimekiri (3) ja töödokument, (4) milles selgitatakse strateegiat ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses.

2.2 Komitee kutsub üles ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhusale rakendamisele ELi õigusaktide läbivaatamise ja edasiarendamise kaudu.

2.3 Komitee leiab, et ELi poliitika peaks peegeldama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sisalduvat paradigmanihet meditsiiniliselt perspektiivilt inimõiguste perspektiivile, ja võtab endale kohustuse rakendada puude sotsiaalset mudelit.

2.4 Komitee soovitab üle võtta konventsioonis esitatud määratluse, mille kohaselt hõlmab puuetega inimeste mõiste isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimel erinevate tõketega takistada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel (5).

2.5 Komitee usub kindlalt, et igal inimesel on õigus elule, ning rõhutab, et puuetega inimesed jagavad seda õigust teistega võrdsetel alustel.

2.6 Komitee taunib keerulisi olukordi, milles leiavad end puuetega inimesed, keda diskrimineeritakse mitmel eri moel soo, rassi, nahavärvi, etnilise või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, vanuse, seksuaalse sättumuse või mõne muu kriteeriumi alusel.

2.7 Komitee märgib, et puuetega inimesi on umbes 16 % ELi elanikkonnast, st 80 miljonit. Nad moodustavad ka ühe kuuendiku ELi töötavast elanikkonnast ja 75 %-l neist, kes võiksid vajada intensiivset tuge, ei ole ligipääsu tööhõivele. 38 % puuetega inimestest vanuses 16–34 teenivad 36 % vähem kui puueteta inimesed (6).

2.8 Komitee kinnitab taas oma tahet edendada puuetega inimeste võrdsust ja kaasatust, mida on toonitatud ka varasemates arvamustes, (7) nii Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel kui ka ELi välistegevustes.

2.9 Komitee soovib näha tõhusaid meetmeid võitluses varase koolist lahkumise vastu, kuna puuetega inimestel on kaks korda väiksem tõenäosus jõuda kolmanda taseme hariduseni kui teistel.

2.10 Komitee soovitab läbi vaadata direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, et viia see kooskõlla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile loetakse direktiivi rakendamisel ja ülevõtmisel mõistlike abinõude võtmatajätmine diskrimineerimiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles direktiivi korrektselt rakendama ning Euroopa Komisjoni selle rakendamise üle asjakohast järelevalvet teostama.

2.11 Komitee toetab struktuurifondide kasutamist majanduse elavdamise saavutamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ülesehitamiseks (8). Tulevases määruses tuleks säilitada diskrimineerimiskeeld ja ligipääsetavus horisontaalsete põhimõttena ning tunnistada puuetega inimeste organisatsioonide osalemise lisaväärtust protsessi kõigis faasides (kujundamine, rakendamine, juhtimine, hindamine ja järelevalve). Diskrimineerimiskeeldu ja ligipääsetavust tuleks kriteeriumitena määruses rõhutada. Praeguse määruse artiklit 16 tuleb tugevdada ning selle rakendamise ja jõustamise peavad tagama Euroopa Komisjon ja liikmesriigid.

2.12 Tuleb uurida sobivaid finantsabi mehhanisme, (9) nagu vahendite otsene (sihtotstarbeline) eraldamine puuetega inimestele (10) ja teistele haavatavatele rühmadele suunatud meetmeteks, et keskenduda ühtekuuluvuspoliitikas olulistele prioriteetidele (11). Komitee on juba soovitanud suunata vahendeid sotsiaalse kaasatusega seotud konkreetsetele eesmärkidele (12). Lisaks sellele tuleks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Euroopa puuetega inimeste strateegia põhimõtete rakendamiseks vajamineva toetuse tagamiseks lisada puuetega inimeste sotsiaalne kaasamine tervikuna kulukategooriana.

2.13 Komitee kinnitab, et puuetega lapsed peaksid saama täielikult teostada oma inimõigusi ja põhivabadusi võrdsetel alustel kõigi teistega ning meenutab lapse õiguste konventsiooni ja sellest tulenevaid kohustusi.

2.14 Komitee pooldab üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile, et austada puuetega inimeste õigust elada iseseisvalt. Euroopa Liidu raha ei tuleks kasutada asutuste ehitamiseks ega renoveerimiseks, vaid selle asemel hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile ülemineku rahastamiseks, sealhulgas muutes asutused sobivaks kohalike hoolekandeteenuste osutamiseks. Komitee rõhutab vajadust edendada inimväärseid elutingimusi ja aktiivsena vananemist.

3. Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamine

3.1 Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia kajastab osaliselt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ambitsioonikaid eesmärke, ning usub, et Euroopa puuetega inimeste strateegia meetmete valdkonnad on asjakohased ning et neid meetmeid tuleks rakendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses.

3.2 Komitee väljendab kahetsust, et sooline võrdõiguslikkus ei ole Euroopa puuetega inimeste strateegias horisontaalne põhimõte, ning kutsub üles eristama puuetega inimeste andmeid soo alusel ja lisama soolise võrdõiguslikkuse statistikasse puuetega naised. Komitee soovitab puuetega inimestele suunatud ELi rahastamisvahendite eelarve koostamisel arvestada soolist võrdõiguslikkust. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamisel peaks olema tagatud soolise võrdõiguslikkuse integreerimine kõigisse valdkondadesse.

3.3 Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa puuetega inimeste strateegias tõstatatakse puuetega seotud andmete puudumise küsimus, ja soovitab välja töötada näitajad, millega mõõdetaks puuetega inimeste tööhõivet, vaesuse määra ja nende juurdepääsu haridusele.

3.4 Komitee tunnistab küll Euroopa puuetega inimeste strateegia tervishoiu peatükis käsitletud ennetustöö tähtsust, kuid märgib siiski, et Euroopa puuetega inimeste strateegias oleks parem keskenduda puuetega inimeste õiguste tugevdamisele kui neid käsitleda läbisegi ennetustegevusega.

3.5 Komitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegia tugevat pühendumist ligipääsetavusele ja selle positiivset mõju ühiskonnale (nt eakamate inimeste ja liikumispuudega inimeste jaoks). Hõlpsasti juurdepääsetavatel ettevõtetel on rohkem kliente (15 % tarbijatest). Uued tooted loovad uusi turge ja on jätkusuutliku majanduskasvu allikas (13). Komitee meenutab Euroopa Liidu Nõukogu resolutsiooni, milles sõnatakse, et „juurdepääsetavus on mittediskrimineerimisel põhineva kaasava ühiskonna nurgakivi” (14).

3.6 Komitee pooldab struktuurifondide kasutamist asjakohase finantstoetuse pakkumiseks Euroopa puuetega inimeste strateegiale. Eelkõige soovitab komitee kasutada tõhusamalt Euroopa Sotsiaalfondi, et edendada integratsiooni tööturule, ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, et saavutada Euroopas ligipääsetavuse kõrge tase.

3.7 Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia abil tuleks edendada puuetega inimeste iseseisva elu võimalusi kohalike hoolekandestruktuuride ja deinstitutsionaliseerimise kaudu. Euroopa raha tuleks investeerida kohalike hoolekandestruktuuride edendamisse ja nimetatud hoolekande nõuetelevastavuse tagamisse.

3.8 Komitee meenutab, (13) et aktiivne kaasamine peab olema seotud tööturuga ning tagama sissetulekute piisava taseme ja juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele. See aitaks kaasa ka nende inimeste elutingimuste parandamisele, kes on tööturust kaugel (15).

3.9 Komitee leiab, et Euroopa Liit, kes on maailma suurim välisabi andja, peaks andma eeskuju ja edendama puuetega inimeste teema süvalaiendamist oma koostööprojektides.

3.10 Komitee edendab kaasavat ühtset turgu ja soovitab muuta sotsiaalsed kaalutlused riigihangetes kohustuslikuks, eriti ligipääsetavuse tagamisel. Seda tuleks teha ambitsioonika ja õiguslikult siduva Euroopa ligipääsetavuse akti vastuvõtmise teel ning edendades tööhõivet, mittediskrimineerimist ja sotsiaalteenuste kvaliteeti. Ta tervitab Euroopa standardimisvolitust 473 (16) ja soovib kohustuslikke ligipääsetavuse standardeid, mis toetaksid riigihankeid puudutavaid õigusakte, võttes eeskujuks Ameerika ligipääsetavust käsitlevaid õigusakte (17). Komitee tunnistab, kui oluline on nende normide määramisel dialoog ametiasutuste, tööstuse ja kodanikuühiskonna vahel (18). Selle piiratud edusammude tõttu praktikas on aga tulevikus vaja õiguslikult siduvat ja struktureeritumat mehhanismi.

3.11 Komitee innustab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Regioonide Komiteed seadma kõrgeid eesmärke puuetega inimeste õiguste kaitsel ja tagama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise Euroopa Liidus.

4. Rakendamine ja juhtimine

4.1 Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia struktureeritud juhtimise jaoks on vaja luua Euroopa puuetega inimestega tegelev komitee, mis täiendaks ELi kõrgetasemelist puuete teemat käsitlevat eksperdirühma ja toimiks koordineerimismehhanismina ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ja järelevalvel vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1.

4.2 Komitee leiab, et vaja on puuetega inimestega tegelevaid riiklikke komiteesid, tagamaks Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni koordineerimine riiklikul tasandil. Riiklikud komiteed peaksid tagama puuetega inimeste organisatsioonide kaasatuse koordinatsiooniprotsessi ja olema ühenduslüliks riiklike kontaktpunktidega ja asjaomaste Euroopa osalejatega.

4.3 Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimestega tegeleva komitee liikmete abil tuleks tagada puuetega inimeste osalemine ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, teiste asjaomaste sidusrühmadega ja puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerimine.

4.4 Komitee kohustub võtma juhtrolli ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui esimese ELi ratifitseeritud rahvusvahelise inimõiguste lepingu edendamisel. Ta edendab Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste konventsiooni ELi-sisest rakendamist. Komitee kavatseb ka suurendada teadlikkust, korraldades selliseid üritusi nagu kõrgetasemeline konverents koostöös teiste ELi institutsioonide ja puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega.

4.5 Komitee kutsub üles arvesse võtma ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõikeid 1 ja 2, mis tuleks rakendada ilma tarbetu viivituseta ja koostöös puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega. Komitee rõhutab, kui oluline on paigutada kontaktpunkt otse komisjoni peasekretariaadi vastutusalasse ning tagada järelevalvemehhanismi täielik iseseisvus ja mitmekülgsus.

4.6 Komitee meenutab kohustust kaasata puuetega inimesi ja nende esindusorganisatsioone ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja sealhulgas Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamisse ja järelevalvesse vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 3 ja Euroopa Liidu lepingu toimimise artiklile 11.

4.7 Komitee arvates on oluline jälgida, kuidas rakendatakse Euroopa puuetega inimeste strateegia riiklikke meetmeid, mis tuleb saavutada aastaks 2015, tagades, et liikmesriigid esitavad eduaruanded. Euroopa Komisjon peaks samuti aru andma edusammudest Euroopa Liidu tasandil. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine tuleks ühendada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega. Liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse konkreetsed eesmärgid puuetega inimeste vaesuse, tööhõive määra ja hariduse mõõtmiseks.

4.8 Euroopa Komisjoni tulevased rahastamisprogrammid, mis asendavad programmi PROGRESS, peaksid toetama nii liitpuudega kui spetsiifilise vaegusega inimesi esindavate organisatsioonide osalemist. See hõlbustaks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist.

4.9 Komitee kutsub asjaomaseid sidusrühmi, nt ametiühinguid, tööandjaid, teenuseosutajaid, sotsiaalmajanduses osalejaid ja puuetega inimeste organisatsioone üles vastavalt oma pädevusele ja rollile aktiivselt osalema Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamises.

4.10 Komitee leiab, et sotsiaalmajanduses osalejatel on põhiroll puuetega inimeste elutingimuste ning tööhõivele, kaupadele ja teenustele ligipääsu võimaluste parandamisel.

4.11 Komitee kutsub ametiühinguid ja tööandjaid üles lisama puuet käsitlevad klauslid kollektiivläbirääkimistesse, et edendada kaasavat tööturgu ning Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamist. Liikmesriigid peaksid vastu võtma konkreetsed finantsmeetmed läbirääkimiste toetamiseks.

4.12 Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegiaga tuleks edendada koostööd puuetega inimeste riiklike organisatsioonide ning riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude vahel, et levitada Euroopa puuetega inimeste strateegiat liikmesriikides.

4.13 Komitee peab vajalikuks intensiivset tuge vajavate inimeste ja psühhosotsiaalse puudega inimeste vajaduste integreerimist Euroopa puuetega inimeste strateegia kõigisse valdkondadesse.

5. Euroopa puuetega inimeste strateegia läbivaatamine 2015. aastal ja uus raamistik pärast 2020. aastat

5.1 Komitee pooldab Euroopa puuetega inimeste strateegia hoolikat läbivaatamist ja ambitsioonikat tegevuste nimekirja pärast 2015. aastat, et võidelda diskrimineerimise vastu ja tagada võrdsus Euroopa Liidus.

5.2 Komitee pooldab ELi kehtivate õigusaktide läbivaatamist ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtete süstemaatilist lisamist uutesse ELi õigusaktidesse ja poliitikameetmetesse.

5.3 Komitee edendab Euroopa puuetega inimeste strateegia põhjalikku läbivaatamist 2013. aastaks, et tagada kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja katta muu hulgas ka sellised valdkonnad nagu õigus elule ja võrdne kohtlemine seaduse ees.

5.4 Komitee peab Euroopa puuetega inimeste strateegia põhieesmärkideks võrdsust tööhõives, hariduses, liikumisvabaduses ja teistes puuetega inimeste jaoks olulistes eluvaldkondades.

5.5 Komitee kordab, et temaga on vaja konsulteerida enne ELi rakendusaruande esitamist ÜRO puuetega inimeste õiguste komiteele.

5.6 Komitee meenutab, kui olulised on järjepidevad andmed poliitika väljatöötamise ja Euroopa puuetega inimeste strateegia asjakohase hindamise seisukohalt, ning soovitab puuet käsitlevate konkreetsete näitajate määratlemist ELi tasandil.

Esimesed ettepanekud Euroopa puuetega inimeste strateegia uute meetmete kohta pärast 2015. aastat

5.7 Komitee kavatseb teostada hoolikat järelevalvet Euroopa ligipääsetavuse akti rakendamise üle liikmesriikides pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on Euroopa Komisjoni õigusakti ettepaneku siduva õigusaktina vastu võtnud. Komitee soovib konkreetset kava, mille alusel kõik ELi institutsioonid (infrastruktuurid, töölevõtmise menetlused, koosolekud, veebilehed ja teave) oleksid kättesaadavad puuetega inimestele.

5.8 Komitee rõhutab, kui oluline on muuta Euroopa Komisjoni diskrimineerimisvastase direktiivi ettepaneku puudega seotud artikleid, et need oleksid kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, ning kutsub liikmesriike üles võtma vastu tugevaid ELi õigusakte, millega laiendataks puuetega inimeste kaitset peale tööhõive ka muudesse valdkondadesse.

5.9 Komitee leiab, et pärast 2015. aastat kavandatavate tegevuste nimekirja tuleks lisada meetmed psühhosotsiaalsete puuetega inimeste, puuetega naiste ja laste ning eakate, samuti intensiivset tuge vajavate puuetega inimeste spetsiifilise olukorraga tegelemiseks.

5.10 Komitee rõhutab vajadust tagada, et puuetega inimesed saaksid täielikult kasutada liikumisvabadust. Komitee pooldab Euroopa liikuvuskaardi vastuvõtmist, mis põhineks puuetega seotud mitterahalise hüvitise vastastikusel tunnustamisel kõigis ELi riikides ja oleks vahendiks, mis võimaldaks puuetega inimestel ELis vabalt liikuda võrdsetel alustel teiste ELi elanikega. Parkimiskaardi eeskujul oleks ka liikuvuskaardi eesmärk tagada ligipääs mitmesugustele avaliku ja erasektori institutsioonide pakutavatele hüvedele, nagu juurdepääs ühistranspordile, muuseumidele jne. Komitee ootab konkreetseid ettepanekuid tõkete kõrvaldamiseks puuetega inimeste toetuste ja konkreetsete tugiteenuste ülekantavuse teelt, nt seoses hoolekande ja tugitehnoloogiaga.

5.11 Komitee teeb ettepaneku luua puuetega inimeste küsimuste vaatluskeskus, et analüüsida puuetega inimeste olukorda ELis, tutvustada häid tavasid ja toetada poliitikameetmeid.

5.12 Komitee soovib, et liikmesriikides töötataks välja ja rakendataks kohalikke teenuseid reguleeriv õiguslikult siduv Euroopa Liidu raamistik.

5.13 Komitee leiab, et tavaharidus peaks olema kaasav. Ta teeb ettepaneku õpetada algkoolides viipekeelt, võtta tööle pimedate punktkirja ja muid puuetega õpilasi toetavaid meetodeid valdavaid õpetajaid.

5.14 Komitee leiab, et tuleb välja töötada ühine Euroopa puuete hindamise süsteem, mis põhineb inimõigustest lähtuval käsitlusel (19).

5.15 Komitee soovitab edendada puuetega inimeste võrdset kohtlemist seaduse ees. Euroopa Kohus ja riiklikud kohtud peavad olema ligipääsetavad ja rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid diskrimineerimise vältimiseks.

5.16 Komitee meenutab, et valimisõigus on võõrandamatu inimõigus, mis vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile on kõigil puuetega inimestel. Ta meenutab kõigile asjaomastele institutsioonidele, et ainult vanuse ja kodakondsuse alusel saab määratleda inimese õigust valida ja olla valitud. Komitee on kindlalt ja üheselt vastu mõttele piirata puude alusel valimisõigust või õigust olla valitud, kas siis kohtuotsuse alusel või muul viisil. Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles ära kaotama diskrimineerivad eestkosteseadused, et võimaldada kõigil puuetega inimestel teostada oma poliitilisi õigusi võrdsetel alustel kõigi teistega. Ta märgib, et mõistlikud abinõud valimismenetluste, rajatiste ja materjalide osas on riiklikel ja Euroopa Parlamendi valimistel osalemise õiguse tagamiseks vältimatud.

5.17 Komitee soovib tõendeid puuetega inimeste olukorra parandamiseks praegu rakendatavate poliitikavahendite tõhususe kohta. Komitee teeb ettepaneku koguda neid tõendeid ELi projekte ning teadus- ja uurimistööd rahastades.

Brüssel, 21. september 2011. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) KOM(2008) 426.

(2) Euroopa Liidu toimimise leping Artikli 19 lõige 1: „Ilma et see piiraks aluslepingute teiste sätete kohaldamist ja talle liidu poolt antud volituste piires võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo rassilise või etnilise päritolu usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.”

(3) SEK(2010) 1324 lõplik.

(4) SEK(2010) 1323 lõplik.

(5) ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon: http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=261.

(6) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/themes.

(7) ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15.

(8) ELT C 132, 3.5.2011, lk 8–14.

(9) Idem.

(10) KOM(2010) 636 lõplik.

(11) ELT C 234, 22.9.2005, lk 27–31; ELT C 162, 25.6.2008, lk 92–95; ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15; KOM(2010) 636 lõplik.

(12) ELT C 120, 16.5.2008, lk 73–81; punkt 4.5.2.

(13) ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15.

(14) Nõukogu resolutsioon (2008/C 75/01)

(15) EUROFOUND.

(16) M/473 – Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardimisvolitused lisada universaaldisain asjaomastesse standardimisalgatustesse.

(17) ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15. Ameerika puuetega inimeste seadus on õigusraamistik, millega keelatakse puuetega inimeste diskrimineerimine tööhõives, transpordis, avalikes kohtades, kommunikatsioonivaldkonnas ja valitsuse tegevuses. Seaduses sätestatakse ka nõuded telekommunikatsiooniteenuste kohta.

(18) Vt juba volituste 376 ja 420 raames rakendatud standardid ja lingid:

http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/M420%20Mandate%20Access%20Built%20Environment.pdf.

(19) Ühine puuete hindamise süsteem, mis põhineb puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigustel vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni koostatud funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise rahvusvahelisele läbivaadatud klassifikatsioonile (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF).