11.Tegeletakse taristust tingitud takistuste kaotamisega, et sõjavägi saaks liidus ja väljaspool paremini liikuda. Sellega seoses on kaitsevajaduste ja üleeuroopalise transpordivõrgu sünergia suurendamine tegevuskava üks olulisimaid osi.

9.Sõjaliste vajaduste dokumendis määratakse ära sõjaväelise liikumise jaoks vajalikud põhimõtted ja olulisimad küsimused ning selles on kõikehõlmavalt arvestatud kõigi sõjaväelist liikumist mõjutavate teguritega. Dokument hõlmab mitut põhivaldkonda: kavandamise ja läbiviimise toetamine, transporditaristu, õiguslikud ja regulatiivsed küsimused, transpordivahendite ja toe kättesaadavus, koordineerimine ja teabevahetus, julgeolek, koolitamine ja keskkonnakaalutlused. Dokumendi oluline osa on liidus asuva ja liikmesriikide arvates sõjaväeliseks liikumiseks vajaliku transporditaristu geograafilise ulatuse kindlaksmääramine. Peale selle kajastuvad sõjaliste vajaduste dokumendis NATO üldised taristuparameetrid, mille edastas NATO peasekretär 2018. aasta mais, et aidata kaasa mõlema organisatsiooni tegevuse aluseks olevate nõuete sidususele.

8.Sõjaliste vajaduste dokumendi eesmärk on parandada sõjaliste jõudude (isikkoosseis, varustus ja vahendid) liikumist ELis ja väljaspool. See on strateegiline ja tegevuslik sõjaväe tegevuse võimaldaja, mis toetab ELi strateegilist autonoomiat ning soodustab liikmesriikide sõjavägede siirimist, ümbersiirimist ja alalhoidmist eesmärgiga saavutada ELi ambitsioonitase ning täita liikmesriikide sisenõudeid.

1.Sõjaväelise liikuvuse parandamine on üks olulisimaid ELi algatusi, mis käivitati 10. novembril 2017. See aitab kaasa Euroopa kaitsekoostöö liidu loomisele, mida soovis president Juncker oma 2017. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorrast. Samuti aitab see kaasa julgeoleku ja kaitse ambitsioonitaseme saavutamisele, nagu nõukogus 14. novembril 2016 kokku lepiti (pärast ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia esitlust). Sõjaväelist liikuvust rakendatakse kooskõlas alalise struktureeritud koostööga (sh projektide tasandil) ja konkreetsete meetmetega, mille ELi liikmesriigid võtsid vastu 25. juunil 2018. Peale selle on sõjaväeline liikuvus üks olulisi prioriteete ELi ja NATO ühisdeklaratsioonide rakendamise raames tehtavas koostöös ning sõjaväelise liikuvuse teemal struktureeritud dialoogi pidamisel staabitasandil.

12.Pärast tegevuskava vastuvõtmist on selles valdkonnas saavutatud märgatavat edu ja kõik kavandatu on ellu viidud.

A.Kahesuguse kasutusega transporditaristu rahastamine

13.Komisjon tegi 2. mail 2018 ettepaneku võtta Euroopa ühendamise rahastu (2021–2027) raames vastu 6,5 miljardi euro suurune sõjaväelise liikuvuse rahastamispakett, et rahastada tsiviil- ja militaarvaldkonna ühiseid kahesuguse kasutusega projekte. Konkreetsed kahesuguse kasutusega transporditaristu rahastamise sätted lisati kavandatud määrusesse. Kaasseadusandjad jõudsid vajalikke kahesuguse kasutusega taristu rahastamise sätteid sisaldava Euroopa ühendamise rahastu (2021–2027) määruse tekstis ühisele seisukohale 7. märtsil 2019 ning pärast seda kiitsid määruse ettepaneku heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Rahalised eraldised Euroopa ühendamise rahastusse (2021–2027) lepitakse lõplikult kokku mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 läbirääkimistel.

14.Kava kohaselt rahastatakse Euroopa ühendamise rahastust ka transporditaristu projekte, mille eesmärk on rahuldada sõjalisi vajadusi. See ELi panus peaks niisiis aitama liikmesriikidel arendada neid taristuosi, mis sobivad kasutamiseks nii kaitse- kui ka tsiviiltranspordiks.

Sõjalised vajadused

15.Pärast sõjaliste vajaduste dokumendi heakskiitmist nõukogus hakati tegelema sõjaväeliseks liikuvuseks vajaliku transporditaristu küsimustega (vt punktid 6–9).

Puuduste analüüs

16.Järgmine tegevus kahesuguse kasutusega taristu projektide rahastamise teel oli sõjaliste ja tsiviilvajaduste puuduste kindlakstegemine. Puuduste analüüsis võrreldakse sõjaväe taristunõudeid ja -võrgustiku geograafilist ulatust üleeuroopalise transpordivõrgu praeguste tehniliste nõuete ja geograafilise ulatusega ning selgitatakse välja praktilised lahendused puuduste kõrvaldamiseks.

17.Puuduste analüüs edastati nõukogule talituste ühise töödokumendina 3. mail 2019.

18.Üldjoontes on hinnang positiivne: taristunõuete puhul on suur osa sõjaväe vajadusi üleeuroopalise transpordivõrgu nõuetega põhimõtteliselt kooskõlas; ka geograafilise ulatuse puhul kattub 94% relvajõududele vajalikust taristust üleeuroopalise transpordivõrguga. Peale selle tehti kindlaks praktilised meetmed, millega kaotada relvajõududele vajaliku ja üleeuroopalise transpordivõrgu nõuete olulised erinevused.

19.Puuduste analüüsi tulemustel on kaks olulist järelmit. Esiteks määrab sõjaväelise liikuvuse võrgustiku ja üleeuroopalise transpordivõrgu geograafiline kattuvus ära Euroopa ühendamise rahastu kahesuguse kasutusega taristu projektide geograafilise kohaldamisala, sest abikõlblikud on vaid need projektid, milles tegeletakse mõlema võrgustiku osaks olevaga. See, et liikmesriikide arvates sõjaväeliseks liikuvuseks vajaliku transporditaristu ja üleeuroopalise transpordivõrgu kattuvus on 94%, kinnitab, et sünergia on tsiviil- ja militaartranspordi vahel olemas.

20.Teiseks (nagu ka eespool mainitud) palus poliitika- ja julgeolekukomitee Euroopa Liidu välisteenistusel / ELi sõjalisel staabil puuduste analüüsi tulemusi arvestades ajakohastada sõjaliste vajaduste dokumenti, et nõukogu saaks selle 2019. aasta suvel heaks kiita. Ajakohastatud versiooni tulemusena peaksid vähenema sõjaväe- ja tsiviiltranspordi taristu nõuete erinevused ning lõpuks ka sõjaliste vajaduste ja kahesuguse kasutuse nõuete erinevused (vt allpool). Kui sõjaliste vajaduste dokument on ajakohastatud, vaadatakse läbi ka puuduste analüüs.

Kahesuguse kasutuse nõuded

21.Kavandatavas Euroopa ühendamise rahastu (2021–2027) määruses on sätestatud, et komisjon võtab vastu rakendusakti, kus on vajaduse korral kirjas kahesuguse kasutusega taristu meetmete teatavatele liikidele kohaldatavad taristunõuded. Sellesse kaasab komisjon ka Euroopa Liidu välisteenistuse, liikmesriigid ja teised sidusrühmad. Sidusrühmadega konsulteerimine algas 2019. aasta aprilli keskel.

22.Puuduste analüüsi alusel on võimalik määrata kindlaks kahesuguse kasutuse nõuded, mis peaks valmima 2019. aasta lõpuks, et need saaks koos Euroopa ühendamise rahastu (2021–2027) määrusega vastu võetud.

Kahesuguse kasutuse projektide kava

23.Kui liikmesriigid on välja selgitanud olemasoleva taristu ajakohastamise vajadused või uued võimalikud taristuprojektid ning kindlaks on tehtud kahesuguse kasutuse nõuded, koostavad komisjon ja Euroopa Liidu välisteenistus koos liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega kahesuguse kasutuse projektide esialgse kava. Seda tehakse aastaks 2020.

B.Üleeuroopalise transpordivõrgu määruse läbivaatamine

24.Komisjon kavandab üleeuroopalise transpordivõrgu määruse läbivaatamist, mis peaks lõpule jõudma 2020. aasta esimesel poolel. Komisjon lisab läbivaatamise käigus teatavad sõjalise ja/või kahesuguse kasutuse nõuded.

C.Infosüsteem TENtec