ET ECB-PUBLIC  
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS 
5. veebruar 2020, 
Eesti Panga Nõukogu kohta 
(CON/2020/7) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus 
Euroopa Keskpank (EKP) sai 31. detsembril 2019 Eesti Riigikogu rahanduskomisjonilt taotluse esitada 
oma arvamus seaduseelnõu kohta, millega muudetakse Eesti Panga seadust1 (edaspidi „seaduseelnõu“). 
EKP pädevus esitada arvamus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5 
ning nõukogu otsuse 98/415/EÜ2 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu puudutab Eesti 
Panka. Euroopa Keskpanga nõuk ogu on käesoleva arvamuse va stu võtnud kooskõlas Euroopa 
Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
 1. Seaduseelnõu eesmärk 
1.1 Seaduseelnõuga muudetakse Ee sti Panga Nõukogu koosseisu ning selle liikmete suhtes 
kohaldatavaid tingimusi ja nõudeid.  
Eesti Panga Nõukogu roll ja koosseis kehtiva seaduse kohaselt  
1.2 Kehtiva Eesti Panga seaduse kohaselt teostab Eesti Panga Nõukogu järelevalvet Eesti Panga 
kogu tegevuse üle3. Eesti Panga seadusega on Nõukogule antud järgmised ülesanded4:  
1) ettepaneku tegemine Vabariigi Presidendile Eesti Panga presidendi ametisse nimetamiseks; 
2) Eesti Panga: i) asepresidentide; ii) iseseisvate allasutuste ja esinduste juhtide; ja 
iii) siseauditi osakonna juhataja liikmete am etisse nimetamine ja tagasikutsumine Eesti 
Panga presidendi ettepanekul; 
3) Finantsinspektsiooni nõukogu ja eelarvenõukogu liikmete ametisse nimetamine ja 
tagasikutsumine Eesti Panga presidendi ettepanekul; 
4) Eesti Panga põhikirja, eelarvenõukogu põhikirja ning Eesti Panga iseseisvate allasutuste ja 
esinduste põhikirjade ning siseauditi osakonna põhimääruse kinnitamine; 
5) Eesti Panga eelarve täitmise järelevalve; 
6) Eesti Panga siseaudiitorite ametisse nimeta mine ja siseauditi tööplaani kinnitamine; 
                                                 
1  Eesti Panga seaduse muutmise eelnõu SE 97 II. Käesolevas arvamuses käsitletakse Riigikogu teisele lugemisele 
esitatud eelnõu redaktsiooni. 
2  Nõukogu otsus 98/415/EÜ, 29. juuni 1998, riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42). 
3  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõige 1. (Eesti Panga seadus RT I 1993, 28, 498, RT I, 19.03.2015, 39).  
4  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõige 2, § 11 lõike 1 punkt 6, § 31 lõiked 1 ja 3.  
ECB-PUBLIC  
2 7) Euroopa Keskpanga nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu heakskiidetud 
sõltumatute audiitorite ametisse nimetamine, kelle ülesanne on kontrollida Eesti Panga 
tegevust majandusaasta jooksul ning kinnitada Eesti Panga koostatud aastaaruande õigsust; 
8) Eesti Panga presidendi ettepanekul Eesti Panga aastaaruande kinnitamine; 
9) otsuste tegemine uute euro müntide rahv usliku külje kujunduse ning meenemüntide 
nimiväärtuse ja kujunduse kohta Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud korras; 
10) Eesti Panga iseseisvate allasutuste asutamise, reorganiseerimise ja likvideerimise 
otsustamine Eesti Panga presidendi ettepanekul; ja 
11) Eesti Panga nimel Riigikogule esitatavate kirjalike ettepanekute ja muude dokumentide 
läbivaatamine ja heakskiitmine.  
1.3 Lisaks tuleb kehtiva Eesti Panga seaduse kohaselt Eesti Panga kasumi ja kahjumi jaotamisel 
vähemalt 25% aastakasumist suunata põhikapitali suurendamiseks kuni Riigikogu poolt määratud summani. Vähemalt 25% aastakasumist suunatakse Eesti Panga Nõukogu otsusel reservkapitali 
täiendamiseks. Pärast nimetatud eraldiste tegemist võidakse osa kasumist suunata Eesti Panga Nõukogu otsusel Eesti Panga põhikirjas ette nähtud sihtkapitalide ja -fondide moodustamiseks ja 
täiendamiseks5. 
1.4 Lisaks saab nõukogu Eesti Panga presidendilt regu laarselt teavet Eesti majanduse, rahapoliitika, 
finantssektori olukorra ja Eesti Panga eelarve täitmise kohta6. Nõukogu istungid on kinnised, kui 
nõukogu esimees ei otsusta teisiti. Eesti Panga president ja asepresidendid võtavad nõukogu 
istungitest osa sõnaõigusega. Eesti Vabariigi minister asjaomases valdkonnas võib nõukogu 
istungitest osa võtta, arvestades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 130 sätestatut 7. Eesti 
Panga president vastutab nõukogu otsuste täitmise korraldamise eest8. Kui president ei ole nõus 
nõukogu otsusega, peab ta sellest hiljemalt kolme tööpäeva jooksul teatama Riigikogu esimehele 
koos ettepanekuga esitada Eesti Panga Nõukogu esimehele vastavas küsimuses arupärimine9. 
Eesti Panga president annab oma tegevusest regulaarselt aru Eesti Panga Nõukogule10.  
1.5 Kehtiva Eesti Panga seaduse kohaselt koosneb nõukogu esimehest, kelle nimetab viieks aastaks 
ametisse Riigikogu Vabariigi Presidendi ettepane kul, ja seitsmest liikmest, kelle nimetab viieks 
aastaks ametisse Riigikogu Eesti Panga Nõukogu esimehe ettepanekul11. 
Seaduseelnõu kohaselt nõukogu osas tehtavad muudatused  
1.6 Seaduseelnõuga muudetakse Nõukogu koosseisu, nähes ette, et Nõukogu koosneb esimehest, iga 
Riigikogu fraktsiooni esindajast ja neljast valdkonna asjatundjast12. Samuti muudetakse 
seaduseelnõuga nõukogu liikmete määramise korda,  nähes ette, et nõukogu liikmed nimetab 
                                                 
5  Vt Eesti Panga seaduse § 30 lõiked 2, 3 ja 4.  
6  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõige 2¹.  
7  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõige 5.  
8  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõike 1 punkt 2.  
9  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõige 3.  
10  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõige 4.  
11  Vt Eesti Panga seaduse § 6, § 8 lõiked 1 ja 5..  
12  Vt seaduseelnõu § 1. 
ECB-PUBLIC  
3 ametisse  Riigikogu rahanduskomisjoni ettepanekul. Seaduseelnõu kohaselt esitab iga Riigikogu 
fraktsioon rahanduskomisjonile hiljemalt nelja kuu möödumisel fraktsiooni registreerimisest teda Eesti Panga Nõukogus esindava Riigikogu liikme. Eesti Panga Nõukogu esimees esitab valdkonna 
asjatundjatest Eesti P anga Nõukogu liikmekandidaadid rahandu skomisjonile hiljemalt nelja kuu 
möödumisel tema ametisse nimetamise otsuse jõustumisest
13. Nõukogu esimehe ametisse 
nimetamise korda ei muudeta.  
1.7 Seaduseelnõu kehtestab samuti valdkonna asjatundjate ametisse nimetamise korra juhuks, kui 
nõukogu esimees ei ole esitanud kandidaate: i) Riigikogule seaduseelnõus ette nähtud tähtajaks ja 
viisil; või ii) kui uue koosseisu kandidaatide nimekiri ei leia Riigikogu enamuse toetust. Sellistel juhtudel võib Riigikogu rahanduskomisjon teha ettepaneku valdkonna asjatundjate kohta, keda 
nimetada uue nõukogu liikmekandidaatideks.
14 
1.8 Seaduseelnõuga kehtestatakse piirang, mille k ohaselt nõukogu esimehe võib ametisse nimetada 
kuni kaheks järjestikuseks ametiajaks ning liikme võib ametisse nimetada kuni kahte 
järjestikusesse nõukogu koosseisu15. Seaduseelnõuga lisatakse nõue, mille kohaselt peavad 
nõukogu esimehel muu hulgas olema nõukogu töös osalemiseks ja nõukogu juhtimiseks vajalikud 
teadmised ja kogemused16. Lisaks täpsustab seaduseelnõu, et nõukogu liikmetel peavad muu 
hulgas olema nõukogu töös osalemiseks vajalikud teadmised ja kogemused17. 
1.9 Samuti sätestatakse seaduseelnõus nõukogu liik mete volituste tähtajad. Täpsemalt algavad 
nõukogu valdkonna asjatundjast liikmete volitused nende ametisse nimetamise otsuse 
jõustumisest ja lõpevad nõukogu esimehe volituste lõppemisel. Riigikogu fraktsiooni esindava 
nõukogu liikme volitused algavad tema nõukogu lii kmeks nimetamise otsuse jõustumisest ja 
kestavad kuni tema Riigikogu liikme volituste peatumise või lõppemiseni18. Nõukogu töö jätkuvuse 
tagamiseks näeb seaduseelnõu ette, et nõukogu lii kmete volitused kestavad kuni uute liikmete 
ametisse nimetamiseni19. Välja arvatud vältimatult vajalikel juhtudel peab nõukogu hoiduma 
ajavahemikul senise koosseisu volituste lõppemisest kuni nõukogu uue koosseisu volituste alguseni otsuste tegemisest teatavates küsimust es, nagu näiteks Vabariigi Presidendile ettepaneku 
tegemine uue Eesti Panga presidendi ametisse nimetamiseks
20. 
1.10 Seaduseelnõu näeb samuti et te nõukogu liikmete tagasikutsumise võimaluse. Täpsemalt peab 
Riigikogu Eesti Panga Nõukogu esimehe  või liikme viivitamata tagasi kutsuma, kui: 1) tema suhtes 
on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus kriminaalasjas; 2) tema suhtes on jõustunud pankrotimäärus, ärikeelu kohaldamine või seaduse alusel ettevõtjaks olemise õiguse äravõtmine; 
3) ta ei vasta Eesti Panga seaduses sätestat ud nõuetele või on nendele nõuetele vastavuse kohta 
esitanud valeteavet; või 4) ta on jätnud Eesti Panga Nõukogu liikme kohustused olulisel määral 
                                                 
13  Vt seaduseelnõu § 4 ja 5. 
14  Vt seaduseelnõu § 5. 
15  Vt seaduseelnõu § 2 ja 8. 
16  Vt seaduseelnõu § 3. 
17  Vt seaduseelnõu § 6. 
18  Vt seaduseelnõu § 7. 
19  Vt seaduseelnõu § 10. 
20  Vt seaduseelnõu § 8. 
ECB-PUBLIC  
4 täitmata, kahjustanud Eesti Panga huve või esineb muu mõjuv põhjus, mistõttu nõukogu liige on 
sobimatu oma kohustusi täitma. Samuti võib Riigikogu fraktsiooni ettepanekul fraktsiooni esindaja nõukogust tagasi kutsuda, kui fraktsiooni esindaja lahkub fraktsioonist
21. 
1.11 Seaduseelnõu sisaldab üleminekusätteid praeguse nõukogu esimehe ja liikmete kohta22.   
 
2. Märkused 
Institutsionaalne sõltumatus  
2.1 Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklis 130 on sätestatud, et kasutades volitusi ning täites 
ülesandeid ja kohustusi, mis on neile pandud aluslepingutega ja Euroopa Keskpankade 
Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga (edaspidi „EKPS põhikiri“), ei taotle ega saa ükski riigi 
keskpank ega ükski nende otsuseid tegeva organi, sh seaduses ette nähtud organi nagu nõukogu, 
liige mingeid juhiseid liidu instit utsioonidelt, organitelt või asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt 
ega „üheltki teiselt organilt“. EKP arusaama kohaselt  kuulub EKPSiga seotud ülesannete täitmine  
Eesti Panga presidendi ainupädevusse23 ning et seega kujutab ta endast Eesti Panga otsuseid 
tegeva organit ELTL artikli 130 tähenduses. EKP märgib, et Eesti Panga seaduses rõhutatakse, et 
Eesti Panga president on oma ülesannete täitmisel sõltumatu24. Lisaks, EKP arusaama kohaselt ei 
sekku Eesti Panga nõukogu EKPSiga seotud ülesa nnete täitmisse ega nende ülesannetega seotud 
otsuste tegemisse ning seega ei saa teda pidada otsuseid tegevaks organiks ELTL artikli 130 
tähenduses. Seega, võttes arvesse nii nõukogu struktuuri Eesti Panga koosseisulise organina kui 
ka tema ülesandeid, ei või nõukogu püüda mõjutada Eesti Panga presidenti kui Eesti Pangas 
EKPSiga seotud ülesannete täitmise eest vastutavat Eesti Panga otsuseid tegevat organit25. 
2.2 Eesti Panga presidendi ja nõukogu teabevah etuse ja presidendi poolt nõukogule esitatava 
aruandluse osas märgib EKP, et riigi keskpanga ja kolmandate isikute dialoog, isegi kui see põhineb seaduses sätestatud teabe andmise ja seisukohtade vahetamise kohustusel, on kooskõlas 
keskpanga sõltumatusega, kui: i) selle tulemusel ei sekkuta riigi keskpanga otsuseid tegevate 
organite liikmete sõltumatusse; ii) austatakse tä ielikult presidentide kui EKP otsuseid tegevate 
organite liikmete eristaatust; ja iii) jä rgitakse EKPS põhikirjast tulenevaid 
konfidentsiaalsusnõudeid
26. 
Finantssõltumatus 
2.3 Isegi kui riigi keskpank on teda puudutavate õigusaktide kohaselt nii funktsionaalselt, 
institutsioonilistes kui personaliküsimustes täiesti sõlt umatu, võib tema üldine sõltumatus olla ohus, 
kui ta ei saa võtta autonoomselt kasutusse piisav alt finantsvahendeid, et täita oma aluslepingust ja 
EKPSi põhikirjast tulenevaid volitusi ja EKPSiga seotud ülesandeid27. 
                                                 
21  Vt seaduseelnõu § 11.  
22  Vt seaduseelnõu § 12.  
23  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõike 1 punkt 1. 
24  Vt Eesti Panga seaduse § 10 lõige 3.  
25  Vt arvamuse CON/2002/16 punkt 6 ja arvamuse CON/2019/12 punkt 2.3. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP 
veebisaidil www.ecb.europa.eu . 
26  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 22. 
27  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 25. 
ECB-PUBLIC  
5 2.4 Mis puudutab nõukogu pädevust teostada Eesti Panga eelarve täitmise üle järelevalvet28, siis EKP 
on märkinud, et kolmanda isiku volitused mõju tada riigi keskpanga eelarvet ei ole kooskõlas 
finantssõltumatusega, välja arvatud juhul, kui seaduses  on sätestatud tagatis, et sellised volitused 
ei mõjuta finantsvahendeid, mis on vajalikud riigi keskpanga EKPSiga seotud ülesannete täitmiseks
29. See nõue on täidetud, kuivõrd Eesti Panga eelarve kiidab heaks Eesti Panga 
president, kes, nagu juba märgitud, on ainupädev korraldama Eesti Panga EKPSiga seotud 
ülesandeid30. Nõukogu roll on oma olemuselt nõuandev ning tal ei ole pädevus Eesti Panga 
eelarvet heaks kiita või see tagasi lükata. 
2.5 Mis puudutab nõukogu pädevust kinnitada Eesti Panga aastaaruanne, sh raamatupidamise 
aastaaruanne31, siis EKP on selgitanud, et raamatupidamise aastaaruande peaksid vastu võtma 
liikmesriigi keskpanga otsustusorganid, keda abistavad sõltumatud raamatupidajad, ning tingimuseks võib olla seatud selle järgnev heakskiit mine kolmandate isikute (nt valitsus, parlament) 
poolt
32. See nõue on sisuliselt täidetud, kuna raamatupidamise aastaaruande koostab Eesti Panga 
juhatus33, mis koosneb presidendist ja kahest asepresidendist34, ning see esitatakse seejärel 
nõukogule kinnitamiseks. Sellega seoses märgib  EKP, et asepresidendid on oma ülesannete 
täitmisel sõltumatud, nad nimetatakse ametisse nõukogu poolt Eesti Panga presidendi ettepanekul viieks aastaks ning nad võib ametist tagandada ainult EKPSi põhikirja artiklis 14.2 sätestatud 
alustel
35. Lisaks, nagu märgitakse punktis 2.4, on Eesti Panga president ainupädev korraldama 
Eesti Panga EKPSiga seotud ülesandeid. 
2.6 Mis puudutab nõukogu pädevust kasumi jaotamise osas, siis riigi keskpanga põhikirjas võidakse 
ette näha kasumi jaotamise viisid. Selliste sätete  puudumisel peaksid kasumi jaotamise otsuse 
tegema liikmesriigi keskpanga otsustusorganid om a ametipädevusest lähtudes  ning see ei tohiks 
olla allutatud kolmandate isikute suvale, välja arvatud juhul, kui on olemas sõnaselge kaitseklausel, mis sätestab, et see ei piira finantsvahendeid, mida liikmesriigi keskpank vajab EKPSiga seotud 
ülesannete ja riigisis este ülesannete täitmiseks. Eraldist e ja puhvrite osas peab liikmesriigi 
keskpangal olema vabadus moodustada sõltumatult eraldisi oma kapitali ja varade reaalväärtuse 
kaitsmiseks. Samuti ei või liikmesriigid takistada keskpankasid loomast oma reservkapitali tasemel, 
mis on EKPSi liikmele vajalik oma ülesannete täitmiseks
36. Nagu eespool märgitud, kuuluvad Eesti 
Panga EKPSiga seotud ülesandeid Eesti Panga presidendi ainupädevusse. Sellega seoses tuleks 
kasuks selgitada presidendi kohustusi ja näha selgelt ette, et nõukogu pädevus Eesti Panga kasumi ja kahjumi jaotamise osas ei või mõjutada rahalisi vahendeid, mis on vajalikud Eesti Panga 
EKPSiga seotud ülesannete ja riigisiseste ülesannete täitmiseks.  
                                                 
28  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõike 1 punkt 6 ja Eesti Panga põhikirja § 19 lõige 4.  
29  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 26. 
30  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõike 1 punkt 7.  
31  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõike 2 punkt 8. 
32  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 27. 
33  Vt Eesti Panga põhikirja § 7 lõike 1 punkt 4. 
34  Vt Eesti Panga seaduse § 13 lõike 1.  
35  Vt Eesti Panga seaduse § 10 lõiked 2¹, ja 3 ning § 12 lõige 2. 
36  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 27–28. 
ECB-PUBLIC  
6 2.7 Mis puudutab nõukogu pädevust personaliküsimustes, eelkõige Eesti Panga iseseisvate 
allasutuste ja esinduste juhtide, siseauditi osakonna juhataja ning siseaudiitorite ametisse 
nimetamist ja vabastamist, siis EKP on märkinud , et liikmesriik ei tohi kahjustada oma keskpanga 
võimet võtta tööle ja hoida tööl kvalifitseeritud pe rsonali, keda keskpank vajab talle aluslepingu ja 
põhikirjaga antud ülesannete sõltumatuks täitmiseks37. Selles suhtes märgib EKP, et seaduses on 
kehtestatud mitu tagatist. Nagu juba märgitud, kuuluvad Eesti Panga EKPSiga seotud ülesandeid 
Eesti Panga presidendi ainupädevusse. EKP arusaama kohaselt hõlmab see ka personaliküsimusi 
ning võimaldab presidendil täita Eesti Panga EKPSi ga seotud ülesandeid sõltumatult ka juhtudel, 
kui nõukogu ei nimeta asjakohast personali Eesti Panga seaduse alusel. 
2.8 Vaatamata nõukogu pädevusele nimetada am etisse siseaudiitorid ning siseauditi osakonna 
juhataja,38 esitab kandidaadid neile ametikohtadele Eesti Panga president, kes teeb ettepaneku 
siseauditi osakonna juhataja osas, või siseauditi osakonna juhataja, kes teeb 
ettepaneku siseaudiitorite osas39. Samamoodi esitab president kandidaadid iseseisvate allasutuste 
juhtide ametikohtadele40. EKP arusaama kohaselt ei või nõukogu seega valida asjaomaseid isikuid 
ise ning võib esitatud kandidaadi ainult heaks kiita või tagasi lükata. Koos presidendi 
ainupädevusega täita Eesti Panga EKPSiga seotud ülesandeid, on need tagatised piisavad, et tagada Eesti Panga suutlikkus võtta tööle ja hoida tööl kvalifitseeritud personali, keda keskpank 
vajab talle aluslepingu ja põhikirjaga antud  ülesannete sõltumatuks täitmiseks.  
Õiguskindlus  
2.9 Õiguskindluse huvides võiks Eesti seadusandja se aduseelnõu teksti üle vaadata, et tagada selles 
kasutatud mõistete ja ette nähtud menetluste piisav selgus ning et neid ei ole võimalik ekslikult või mitmemõtteliselt tõlgendada.  
2.10 Esiteks näeb seaduseelnõu ette, et Riigikogu rahanduskomisjon võib esitada Riigikogule 
heakskiitmiseks valdkonna asjatundjatest nõuk ogu liikmekandidaatide nime d, kui nõukogu esimees 
selliseid kandidaate ei nimeta või kui esimehe kandidaatide nimekiri ei leia Riigikogu enamuse toetust
41. Samas ei näe seaduseelnõu ette sarnast menetlust juhuks, kui Riigikogu fraktsioon ei 
nimeta oma esindajaid või kui need tagasi lükata kse. EKP arusaama kohaselt ei ole sellisel juhul 
fraktsioonil nõukogus oma esindajat. Õiguskindluse huvides oleks mõistlik seda küsimust 
täpsustada. 
2.11 Teiseks nähakse seaduseelnõus ette, et nõukogu liikme volituste lõppemisel pikenevad sellise 
liikme volitused ikkagi automaatselt kuni seni se liikme asemel uue liikme ametisse nimetamise 
otsuse jõustumiseni42. Seaduseelnõu sisaldab nõukogu liikme tagasikutsumise aluseid tema 
mittesobivuse korral, nt kui liikme suhtes on jõus tunud süüdimõistev kohtuots us kriminaalasjas või 
                                                 
37  Vt EKP lähenemisaruanne (mai 2018), lk 28. 
38  Vt Eesti Panga seaduse § 9 lõike 1 punktid 4 ja 7. 
39  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõike 1 punkt 6 ja Eest i Panga siseauditi osakonna põhimääruse punkt 5.3.  
40  Vt Eesti Panga seaduse § 11 lõike 1 punkt 6. 
41  Vt seaduseelnõu § 5.  
42  Vt seaduseelnõu § 10.  
ECB-PUBLIC  
7 kohaldatud ärikeeldu43. Seaduseelnõus tuleks kahtluste vältimiseks selgelt sätestada, et sellistel 
juhtudel ei pikene tagasikutsutud liikme volitused kuni uue liikme ametisse nimetamiseni.  
  
Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebisaidil.  
 
Frankfurt Maini ääres, 5. veebruar 2020  
[alla kirjutanud]  
 
EKP president 
Christine LAGARDE 
                                                 
43  Vt seaduseelnõu § 11.