ET Euroopa Liidu Teataja C 261/16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 261/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„RACLETTE DE SAVOIE”

ELi nr: PGI-FR-02095 – 23.11.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Raclette de Savoie”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Raclette de Savoie” on toorest või kuumtöödeldud lehmapiimast valmistatud pressitud ja kuumutamata juust.

Toode „Raclette de Savoie” on ümmargune juusturatas läbimõõduga 28–34 cm ja ääre kõrgusega 6–7,5 cm.

Juustu kuivainesisaldus on 56 % või suurem. Juustu rasvasisaldus kuivaines on 48–52 %. Juustu soolasisaldus on 1,4–2,2 %.

Toote „Raclette de Savoie” pH on 5,50 või kõrgem ning ammoniaagisisaldus 60 mg/100 g või suurem.

Organoleptilised omadused

Toote „Raclette de Savoie” koorik on õrna mikroobikihiga kaetud ja värvus varieerub kollasest pruunini ning juustumassi värvus varieerub valgest õlgkollaseni.

Juustumassis võib olla auke ning selle tekstuur on tihke ja suussulav. Kuumutamisel muutub tekstuur voolavaks ja sulavaks. Kuumutamisel eraldub tootest „Raclette de Savoie” pisut õli.

Müügiviis

Toodet „Raclette de Savoie” müüakse järgmisel kujul:

— ümmarguse juusturattana;

— tükeldatuna: sektoriteks lõigatuna, viilutatuna;

— müügipakendis: viilutatuna.

Müügipakendis müümisel võib toode „Raclette de Savoie” olla rööptahukana, mille pikkus on 28–34 cm ja laius 6–7,5 cm..

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piimakarja sööda hulka kuuluvad järgmised söödarühmad.

— Põhisöödana koresööt: — rohi, hein, tõusmed, haljasmais, sorgo, õled, vahekultuurid, välja arvatud ristõielised. Halja koresöödaga söötmine on kohustuslik vähemalt 150 järjestikust või mittejärjestikust päeva aastas ja see peab põhisöödast moodustama vähemalt 50 %. 100 % lüpsilehmadele söödetavast koresöödast peab pärinema geograafilisest piirkonnast.

— Muu sööt: — maisitõlvikud ja -kört, lutsernijahu ja -graanulid, veetustatud lutsern, veetustatud (suhkru)peedilõigud, söödapeet. Mujalt kui geograafilisest piirkonnast pärineva lutsernijahu ja -graanulite, maisitõlvikute ja -kördi ning söödapeedi piirmäär on 4 kg kuivainena piimalehma kohta keskmiselt päeva kohta aasta jooksul.

— Täiendsööt ja söödalisandid: — teravili ja sellest valmistatud tooted (kliid, peenkliid, jahu, veetustatud raba), õliviljade ja valgurikaste kultuuride seemned ja neist valmistatud koogid, kõrvalsaadused (lutserniproteiini kontsentraat, mittevalguline lämmastik, uureasisaldus täiendsöödas < 3 %), melass ja taimne õli sideainena, mineraalid, vitamiinid, mikroelemendid ja naturaalsed taimeekstraktid.

Põllumajandusettevõttes toodetud vadaku andmine on lubatud 24 tunni jooksul pärast pressimist.

Talumajapidamises tootmise korral peab toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks töödeldav piim pärinema piimakarjalt, mille lehmadest vähemalt 75 % kuulub tõugudesse Abondance, Montbéliarde või Tarentaise.

Piimatööstusettevõtte puhul peab toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks kogutav piim pärinema piimakarjalt, mille kõigist lehmadest vähemalt 75 % kuulub tõugudesse Abondance, Montbéliarde või Tarentaise.

Kõnealuste reeglite järgimise tagamiseks võib talumajapidamise piimakarja koosseis muutuda vaid suunas, mis tugevdab tõutüüpide Abondance, Montbéliarde või Tarentaise tunnuseid.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, töötlemine ja juustu laagerdamine toimub määratletud geograafilises piirkonnas.

Toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks mõeldud piima tootmine geograafilises piirkonnas on õigustatud piirkonna söödakultuuririkkusega, mis leiab väärtustamist juustutootmises. See annab juustule tema omadused.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Raclette de Savoie” märgistus hõlmab järgmist:

— nimetus „Raclette de Savoie”;

— tootja, laagerdaja või pakendaja nimi ja aadress;

— kontrolliasutuse nimi.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab tervikuna Savoie’ ja Haute-Savoie’ departemange ning Aini ja Isère’i departemangude järgmisi kommuune.

Aini departemang: Anglefort, Bellegarde-sur-Valserine, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Châtillon-en-Michaille, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lancrans, Lavours, Léaz, Lhôpital, Massignieu-de-Rives, Nattages, Parves, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux, Talissieu, Villes, Virignin, Vongnes.

Isère’i departemang: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-d’Entremont.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Reljeefi ja geoloogia seisukohast on toote „Raclette de Savoie” geograafiline piirkond suhteliselt mitmekesine. Kõrgus merepinnast on enamjaolt 200–2 500 meetrit, kusjuures pinnasekiht on suhteliselt paks, pärinedes üheaegselt nii kristalse aluspõhjaga massiividest kui ka lubjakivimassiividest.

Kliima on tüüpiline mägikliima: talved on pikad ja mõnikord karmid ning suved soojad. Jättes kõrvale üldiselt vähemate sademetega Maurienne’i ja Tarentaise’i sügavad orud, on geograafilises piirkonnas palju sademeid, Alpide eelmäestike jalamil keskmiselt 1 000–1 500 mm aastas. See geograafilise piirkonna omadus soodustab rohu head kasvu.

Geograafiline piirkond kujutab endast pinnasest ja sademetest tulenevalt kvaliteetsete rohumaade ala. Nii karja- kui ka heinamaadena kasutatavad rohumaad on rikka ja mitmekesise flooraga, mis iseloomustab alpimaastikke.

Geograafilise piirkonna lääneosas on võimalik kasvatada ka teravilja ja maisi.

Toote „Raclette de Savoie” ajalugu on lahutamatult seotud Alpide omaga. Toote lugu kulgeb paralleelselt Alpi juustumeistrite piimakarjakasvatuse ja oskusteabe ajalooga.

Toote „Raclette de Savoie” algupära pärineb keskajast, mil karjapidajad põhiliselt suvel sõid „küpsetatud juustu”: poolikut juusturatast sulatati lahtise puutule ees.

Termin „raklett” tuli käibesse alles 20. sajandi alguses, viidates sulanud juustupinna kraapimisele („racler”) juustu tõstmiseks kartulitele taldrikul.

Toode „Raclette de Savoie” kujunes välja piirkonnas, kus domineerivad rohumaapõhised süsteemid ning loomakasvatuses lähtutakse kohalike söödakultuuride ja tõugude vääristamisest. Samas piirkonnas on ka kaua aega toodetud traditsioonilisi pressitud juuste, kasutades juustumeistrite erilist oskusteavet ja sellisele tehnoloogiale kohandatud piimatootmisviise. Oma keskmise suurusega täiendas toode „Raclette de Savoie” järk-järgult Savoia juustusortimenti. Väga suurte juustudega võrreldes kulus selle juustu tootmiseks mõõdukas kogus piima.

Selline kontekst, mis seondub ka Savoia põllumajanduse sotsiaalmajandusliku korraldusega, mis põhines ajalooliselt põllumajandustootjate poolt ühiselt hallatavate juustutootjate ühenduste süsteemil, kujundas välja põllumajandustootjate ja juustumeistrite vahel jagatud juustukultuuri.

Toode „Raclette de Savoie” lõikas kasu ka talispordi arengust alates 1960.–1970. aastatest ja alpi tööstuskultuurist (tänu hüdroelektrienergia laiale kättesaadavusele), mille raames sündis rakletimasin. Toote „Raclette de Savoie” edu seondub ka rakletimasina arenguga, mis sai hoo sisse tänu äriühingute Rippoz ja Téfal partnerlusele Savoias 1975. aastal. Tefloni alumiiniumile kandmise tehnoloogia areng, millele järgnesid toitlustusasutustele mõeldud esimesed elektrilised masinad, lubas välja töötada toote „Raclette de Savoie” uue kasutusviisi: sulatamise väikestel pannikestel, mis asendas juustu sulatamise puutule ääres.

Talispordi valdkonna massiturismi areng 1970ndatel ja suusakeskuste rajamine vastuseks suurenevale nõudlusele seda liiki meelelahutuse järele suurendas toote „Raclette de Savoie” tuntust juustuna, mis sobib tarbimiseks just sellises kontekstis.

Toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks kasutatava piima tootmine tugineb ka praegu geograafilise piirkonna rohurikkuse väärindamisel, aga ka traditsiooniliste tõugude (Abondance, Montbéliarde ja Tarentaise) kasvatamise traditsiooni jätkamisel. Need tõud on tõendanud oma võimet kohaneda piirkonna füüsiliste ja klimaatiliste piirangutega: kaldega karjamaadega kohanenud morfoloogia, temperatuuritaluvus, karjamaade rohu söömine suvel ja kuivsööda andmine talvel.

Nii on ka toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks kasutatav tehnoloogia kohandatud piima eespool kirjeldatud omadustele. Juustumeistrid kasutavad neid omadusi ära ja oskavad manipuleerida kõiki tootmisparameetreid, et tagada toote „Raclette de Savoie” eriomadused. Oluliseks lähtepunktiks on piima rasvasisalduse kontroll, mille tulemusest lähtuvalt peavad juustumeistrid mõnikord piima osaliselt koorima.

Suurt tähelepanu pööratakse ka bakterikultuuride lisamisele, eelkõige termofiilse floora valimisele ja kasvatamisele. Tootmisprotsessi põhietappide hulka kuulub ka laktoosi eemaldamine ja pressimine, mis annavad panuse õige pH saavutamisse. Laagerdamine toimub traditsiooniliselt puuplaatidel, kestes vähemalt kaheksa nädalat, mis aitab kaasa juustu heale proteolüüsile.

Toote eripära

Toode „Raclette de Savoie” on keskmise suurusega kuni suur juusturatas.

Toodet iseloomustab suussulavus ja tihkus külmana.

Toote „Raclette de Savoie” eripäraks on hea sulavus ja väikese koguse õli eraldumine kuumutamisel. Teiste rakletijuustudega võrreldes iseloomustab teda ka oluliselt suurem voolavus.

Toote „Raclette de Savoie” maitse on eriti suussulav ja konsistents vähekleepuv.

Põhjuslik seos

Toote „Raclette de Savoie” ja geograafilise piirkonna seos põhineb juustu kindlal kvaliteedil.

Toote „Raclette de Savoie” eripära lähtub geograafilisele piirkonnale omasest piimatootmise oskusteabest ja valmistusviisist.

Piima tootmine geograafilises piirkonnas lubab lisaks taimse ressursi optimaalsele kasutamisele, järgides iidseid tavasid, vääristada traditsioonilistelt tõugudelt pärit piima. Piim, mille kogus on tänu eridieedile suur, kujutab endast sobivamat toorainet toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks kui teiste samades tingimustes kasvatatavate tõugude piim. Pärast laabi lisamist saadav mass on tihkem ja saadava juustu kogus suurem, nii sobib selline piim eriti hästi just toote „Raclette de Savoie” valmistamiseks.

Juustumeistrite oskusteabel on toote „Raclette de Savoie” valmistamisel muu hulgas teatav mõju toote omadustele tervikuna.

Rasvasisalduse kontrollimine mõjutab otseselt toote „Raclette de Savoie” elastsust kuumutatuna, sulavust ja väikese koguse õli eraldumist.

Suur voolavus on seotud ka laktaatide L vähese sisaldusega, mis tuleneb põhiliselt erilisest termofiilsete bakterikultuuride lisamisest ja laktoosi eemaldamisest.

Laagerdamine, mis toetab ulatuslikku proteolüüsi, mõjutab toote „Raclette de Savoie” suussulavust ja tihkust külmana.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c48a712e-fa5c-4d71-83c3-aea878f3b473/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.