Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga nõudel peavad inflatsiooninäitajad olema ELis ühtlustatud, et tagada Euroopa Liidu hea toimimine ja eelkõige, et rakendada tulemuslikku rahapoliitikat. Tarbijahindade harmoneeritud indeksid on olulised, et hinnata ja mõõta · ELis lähenemist hinnastabiilsuse seisukohast ja · euroala rahapoliitika tulemusi seoses hinnastabiilsuse eesmärgi saavutamisega. Harmoneeritud inflatsiooninäitajaid kasutatakse ka komisjoni korraldatava makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames riikide konkurentsivõime hindamiseks. Nendel põhjustel peavad tarbijahinnaindeksid olema kõigi riikide ja tootekategooriate lõikes võrreldavad. Need peavad olema piisavalt üksikasjalikud ja neid peab olema võimalik koostada mõistliku aja jooksul. Tarbijahinnaindeksite põhjal arvutatud inflatsiooninäitajad peavad olema objektiivseks ja õiglaseks aluseks otsuste tegemisel. Lisaks on võrreldavad ja usaldusväärsed tarbijahinnaindeksid koos muude allikatega väärtuslik sisend majanduslike väärtuste, näiteks palkade, üüride, intressimäärade ja rahvamajanduse arvepidamise andmete deflateerimiseks. Need hinnangulise mahu aegread näitavad konkreetse majandusnähtuse arengut inflatsiooni mõju arvesse võtmata ning on poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisel oluliseks sisendiks. 1995. aasta oktoobris koostati ja võeti vastu nõukogu määrus tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHI) kohta, millele järgnes järgneval 17 aastal 20 rakendusmäärust. THHI peamistele kasutajatele, eelkõige komisjonile ja Euroopa Keskpangale, on endiselt olulised võimalikult suurt võrreldavust tagavad standardeeskirjad, kuid pärast algse raamistiku vastuvõtmist on teatud parameetrid muutunud. · Euroopa statistikasüsteemi arendamine on toonud kaasa palju parema arusaamise sellest, et paljude tarbijahinnaindeksitega seotud metoodikaaspektide jaoks on vaja ühtlustatud lähenemisviisi. · Andmete kogumise ja indeksi koostamise tehnilised aspektid on viimaste aastate kiire tehnoloogilise arengu tõttu väga palju muutunud. Võimsad infotehnoloogiasüsteemid võimaldavad kasutada meetodeid, mida veel kaks aastakümmet tagasi ei oleks kaalutud: vöötkoodilugejaga saadavate andmete kasutuselvõtt on andmekogumistavasid põhjalikult muutmas ja mitmesuguste internetiallikate kasutamine hindade puhul areneb pidevalt. · Lissaboni lepinguga loodi uus komiteemenetlus, võeti kasutusele delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid. See peab kajastuma õigusraamistikus. Nende mitmesuguste muutuste tõttu on vaja sõnastada ümber THHId käsitlevad õigusaktid, et ajakohastada ja tõhustada õiguslikku alust ning viia see vastavusse tegelike ja potentsiaalsete praeguste vajadustega. THHI määruse läbivaatamine annab sidusrühmadele võimaluse mõtiskleda kehtivate eeskirjade ja soovituste üle, neid tõhustada ning keskenduda teatavatele praeguse seisuga olulistele aspektidele ja mitmesuguste kasutajate parimatele huvidele. Paljud poliitikavaldkonnad, milles ELil on aktiivne roll, vajavad teavet tarbijahinnaindekseid mõjutavate sündmuste ja suundumuste kohta, et oleks võimalik sõnastada tegevuseesmärgid ja hinnata arengut. ELi õigusaktide kohaselt peab Eurostat pakkuma parima kvaliteediga deflaatoreid ja nende jaoks on THHI väärtuslik sisend. Indeksid peavad olema ajakohased, täpsed, täielikud, sidusad ja võrreldavad nii ELi kui ka eri tooterühmade tasandil. Neid nõudeid saab täita üksnes THHId käsitlevate Euroopa õigusaktide ajakohastamise teel. Kavandatud THHI määruses on järgitud Euroopa statistika tegevusjuhise põhimõtteid kvaliteedi tagamise kohustuse, usaldusväärse metoodika, kulutasuvuse, asjakohasuse, täpsuse, usaldusväärsuse, sidususe ja võrreldavuse osas. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED THHI määruse eelnõu arutasid eksperdirühmad, kuhu kuulusid nii statistika tegijad, eelkõige riiklikud statistikaametid, kui ka statistika kasutajad, sealhulgas Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad. Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud. Mõjuhinnangut ei peetud vajalikuks. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesoleva ettepaneku eesmärk on luua ühine õigusraamistik liikmesriikide koostatavate harmoneeritud indeksite jaoks; see eeldab tarbijahindade harmoneeritud indeksite kogumist, koostamist, töötlemist ja esitamist. Kõnealuseid indekseid on vaja Euroopa Liidu inflatsiooninäitajate süstemaatiliseks tootmiseks. Käesoleva ettepanekuga lihtsustatakse ja selgitatakse kõnealuste indeksite koostamise nõudeid. Eelkõige on ettepaneku eesmärk: · näha ette uus üldine raamistik, mida kohaldatakse täpselt määratletud tooterühmade kategooriate suhtes; · kehtestada selge ja täpselt kindlaks määratud reguleerimisala; · säilitada erimeetmed spetsiifiliste valdkondade, näiteks tervishoiu, hariduse, sotsiaalkaitse ja kindlustuse jaoks; · tegeleda tõlgenduserinevuste ja raskustega, millega andmete esitajad võivad eeskirjade kohaldamisel kokku puutuda; · tagada, et samasuguseid tooterühmi käsitletakse kogu ELis ühtmoodi; · kõrvaldada vananenud sätted ja · selgitada sätteid, mis on minevikus põhjustanud valesti tõlgendamist. Kui rakendamiseks on vaja lisatäpsustusi või ühtseid tingimusi, on määrusega nähtud ette võimalus võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291. Selleks et tagada tarbijahinnaindeksite täielik võrreldavus, on eelkõige vaja ühtseid tingimusi seoses alljärgnevaga: · THHI jaotus vastavalt Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaatorile eesmärgi järgi (ECOICOP); · harmoneeritud indeksite koostamise meetodid; · statistiliste üksuste tähendus ja kasutus; · harmoneeritud indeksite arvutamisel kasutatavad kaalud ja kaale käsitlevad metaandmed; · iga-aastane harmoneeritud indeksite ja osaindeksite esitamise ajakava; · andmete ja metaandmete jagamise standardid; · andmete korrigeerimise tingimused; · kasutatav põhiteave ja peamised meetodid, võttes aluseks katseuuringutele antud hinnangu, ning · kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded, mis on seotud iga-aastaste kvaliteediaruannete sisuga, kõnealuste aruannete Eurostatile esitamise tähtajaga ja andmekogu struktuuriga. Seetõttu antakse komisjonile kavandatud määrusega kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 rakendamisvolitused. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeeritakse kavandatud määrusega komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning millega täiendatakse või muudetakse määruse mitteolemuslikke osi. See võimaldab komisjonil · tagada THHI jaotuseks kasutatava COICOPi (individuaalse tarbimise klassifikaator eesmärgi järgi) võrreldavuse rahvusvahelisel tasandil; · kehtestada piir, millest allpool ei ole kohustust esitada harmoneeritud indeksite osaindekseid ning · koostada nende osaindeksite loetelu, mida liikmesriigid ei ole kohustatud koostama. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. THHI määruse muutmise ettepanekuga soovitakse luua ühtne õigusinstrument, mis hõlmaks kõiki ühtseid tingimusi. Praegu on eri rakendusmäärusi 20. Uue määrusega koondataks need ühte ja see annaks sidusrühmadele ja liikmesriikidele suurema selguse ning muudaks haldamise lihtsamaks ja tulemuslikumaks. Sellisel viisil nõuete ja nende rakendamise lihtsustamine on THHI uut õigusraamistikku käsitleva kavandatud strateegia üks põhieesmärk. 4. MÕJU EELARVELE Mõju ELi eelarvele puudub. 2014/0346 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,[1] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Tarbijahindade harmoneeritud indeksitega (THHI) mõõdetakse liikmesriikide inflatsiooni ühtlustatud viisil. Komisjon ja Euroopa Keskpank kasutavad THHId liikmesriikide hinnastabiilsuse hindamiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artikliga 140. (2) Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) kasutab THHId, et mõõta seda, kuidas täidetakse aluslepingu artikli 127 lõike 1 kohast EKPSi hinnastabiilsuse eesmärki, mis on eriti oluline liidu rahapoliitika kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks vastavalt aluslepingu artikli 127 lõikele 2. (3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2494/95[2] kehtestati ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite loomiseks. See õigusraamistik on vaja viia vastavusse praeguste vajaduste ja tehnilise arenguga. (4) Käesolevas määruses võetakse arvesse komisjoni parema õigusloome programmi ja eelkõige komisjoni teatist,[3] milles käsitletakse arukat reguleerimist liidus. Statistika valdkonnas on komisjon seadnud prioriteediks regulatiivse keskkonna lihtsustamise ja parandamise[4]. (5) THHI jaotuse aluseks peaksid olema kategooriad, mis vastavad Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaatorile eesmärgi järgi (ECOICOP). See klassifikaator peaks tagama, et Euroopa kogu eratarbimist käsitlev statistika on järjepidev ja võrreldav. ECOICOP peaks olema kooskõlas ÜRO COICOPiga, mis on rahvusvaheline standard individuaalse tarbimise klassifitseerimiseks eesmärgi järgi, ning seda tuleks seetõttu kohandada vastavalt ÜRO COICOPi muudatustele. (6) Tavapärane THHI põhineb vaadeldud hindadel, mis hõlmavad ka tootemakse. Järelikult mõjutavad inflatsiooni toodete maksumäära muutused. Selleks et analüüsida inflatsiooni ja hinnata lähenemist liikmesriikides, on vaja koguda teavet ka selle mõju kohta, mida maksumuutused avaldavad inflatsioonile. Seetõttu tuleks THHI arvutada ka konstantse maksumääraga hindade põhjal. (7) Hinnaindeksite kindlaksmääramine eluruumide ja eelkõige omanike kasutuses olevate eluasemete jaoks on oluline samm THHI asjakohasuse ja võrreldavuse parandamise suunas. Omanike kasutuses olevate eluruumide indeksite koostamiseks on vajalikud eluaseme hinnaindeksid. Lisaks on eluaseme hinnaindeksid ka iseenesest olulised näitajad. (8) Hinnaindeksite puhul peaks vaatluseperioodi korrapäraselt ajakohastama. Selleks et tagada, et indeksid oleksid võrreldavad ja asjakohased, tuleks kehtestada eeskirjad harmoneeritud indeksite ja nende eri ajahetkedel integreeritud osaindeksite ühiste vaatlusperioodide kohta. (9) Selleks et tõhustada tarbijahinnaindeksite järkjärgulist harmoneerimist, tuleks käivitada katseuuringud, milles uuritakse täiendava põhiteabe kasutamise või uute meetodite rakendamise teostatavust. (10) Selleks et aidata liikmesriikidel koostada võrreldavaid tarbijahinnaindekseid, tuleks metoodika käsiraamatus anda juhised kvaliteetsete harmoneeritud indeksite koostamise eri etappide kohta. Metoodika käsiraamatu peaks looma komisjon (Eurostat) tihedas koostöös Euroopa statistikasüsteemi kuuluvate liikmesriikidega ja seda tuleks korrapäraselt ajakohastada. Iga-aastases THHI andmekogus, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 punktis b, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni (Eurostat) mis tahes võimalikest lahknevustest kasutatud statistiliste meetodite ja metoodika käsiraamatus soovitatud meetodite vahel. (11) Komisjon (Eurostat) peaks kontrollima allikaid ja meetodeid, mida liikmesriigid on harmoneeritud indeksite arvutamisel kasutanud, ja jälgima õigusraamistiku rakendamist liikmesriikides. Sel eesmärgil peaks komisjon (Eurostat) pidama liikmesriikide statistikaasutustega korrapärast dialoogi. (12) Selleks et hinnata, kas liikmesriikide esitatud üksikasjalikud harmoneeritud indeksid on piisavalt võrreldavad, on oluline taustteave. Lisaks aitavad liikmesriikides kasutatavad läbipaistvad koostamismeetodid ja -tavad kõigil sidusrühmadel harmoneeritud indeksitest aru saada ja nende kvaliteeti veelgi parandada. Seepärast tuleks kehtestada harmoneeritud metaandmete esitamise eeskirjad. (13) Selleks et tagada harmoneeritud indeksite kvaliteet, peaksid komisjon (Eurostat), riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank jagama konfidentsiaalseid andmeid ja metaandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009[5]. (14) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt harmoniseeritud indeksite jaoks ühtsete statistikastandardite loomist ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (15) Selleks et tagada, et THHI jaotuse puhul kasutatav individuaalse tarbimise klassifikaator eesmärgi järgi oleks rahvusvahelisel tasandil võrreldav, kindlustada kohandamine vastavalt ÜRO COICOPi muudatustele, kehtestada piir, millest allpool ei ole kohustust esitada harmoneeritud indeksite osaindekseid, ja luua nende osaindeksite loetelu, mida liikmesriigid ei ole kohustatud koostama, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu harmoneeritud indekseid käsitlevaid õigusakte. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (16) Selleks et tagada tarbijahinnaindeksite täielik võrreldavus, on vaja ühtseid tingimusi seoses järgnevaga: THHI jaotus vastavalt ECOICOPi kategooriatele; harmoneeritud indeksite koostamise meetodid; statistiliste üksuste esitatav teave; kaalude ja kaale käsitlevate metaandmete esitamine; iga-aastase harmoneeritud indeksite ja osaindeksite esitamise ajakava kehtestamine; andmete ja metaandmete jagamise standardid; ühetaolised korrigeerimise tingimused; katseuuringutele antud hinnangul põhinev parem põhiteave või paremad meetodid ning kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded, mis on seotud iga-aastaste kvaliteediaruannete sisuga, kõnealuste aruannete komisjonile (Eurostat) esitamise tähtajaga ja andmekogu struktuuriga. Selleks et tagada sellised ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011[6]. (17) Rakendusmeetmete ja delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel vastavalt käesolevale määrusele peaks komisjon võtma maksimaalselt arvesse kulutasuvust. (18) Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklist 7 on Euroopa statistikasüsteemi komiteel palutud anda erialast nõu. (19) Määrus (EÜ) nr 2494/95 tuleks tunnistada kehtetuks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHI) ja eluaseme hinnaindeksite väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks liidu, riikide ja piirkondade tasandil. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid. (a) „Statistika arendamine” – statistika tegemisel ja levitamisel kasutatavate statistiliste meetodite, standardite ja menetluste loomine ja parandamine eesmärgiga töötada välja uued statistikameetmed ja näitajad. (b) „Statistika tegemine” – kõik tegevused, mis kaasnevad statistika koostamisega, sealhulgas statistika kogumine, salvestamine, töötlemine ja analüüsimine. (c) „Statistika levitamine” – statistika, statistiliste analüüside ja mittekonfidentsiaalse teabe kasutajatele kättesaadavaks tegemine. (d) „Tooted” – kaubad ja teenused, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 549/2013 (edaspidi „ESA 2010”)[7] A lisa punktis 3.01. (e) „Tarbijahind” – rahalistes tehingutes kodumajapidamiste poolt üksiktoodete eest tasutav ostuhind. (f) „Ostuhind” – ostja poolt toodete eest tegelikult tasutav hind, kaasa arvatud kõik toodete suhtes kohaldatavad maksud ilma subsiidiumideta pärast hulgiostudest või vähese tarbimise perioodidel tehtavatest ostudest tingitud mahaarvamisi standardhindadest või -tasudest ning välja arvatud krediidikokkulepete intressi- või teenustasud ja kõik lisatasud, mis tulenevad suutmatusest maksta ostuhetkel kokkulepitud tähtaja jooksul. (g) „Tarbijahindade harmoneeritud indeksid (THHI)” – iga liikmesriigi arvutatud võrreldavad tarbijahinnaindeksid. (h) „Konstantse maksumääraga tarbijahindade harmoneeritud indeksid” – indeksid, mille abil mõõdetakse tarbijahindade muutusi teataval ajavahemikul ilma samal ajavahemikul toodete maksumäärades toimuvate muutuste mõjuta. (i) „Reguleeritud hinnad ” – hinnad, mille valitsus on kas otse kehtestanud või mida ta märkimisväärselt mõjutab. (j) „Omaniku kasutuses olevate eluasemete hinnaindeks” – indeks, millega mõõdetakse muutusi kodumajapidamissektori seisukohast uute eluruumide ning muude selliste toodete tehinguhindades, mida kodumajapidamised soetavad omanike-kasutajatena. (k) „Eluaseme hinnaindeks” – indeks, millega mõõdetakse muutusi kodumajapidamiste ostetud eluruumide tehinguhindades. (l) „THHI osaindeks” – hinnaindeks mis tahes sellise kategooria jaoks, mis vastab Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaatorile eesmärgi järgi (edaspidi „ECOICOP”), nagu on sätestatud lisas. (m) „Harmoneeritud indeksid” – THHI, konstantse maksumääraga THHI, omanike kasutuses olevate eluruumide indeksid ja eluaseme hinnaindeksid. (n) „Laspeyresi indeks” – hinnaindeks kujul kus P on suhteline kahe perioodi hinnataseme indeks, Q tähistab tarbitud koguseid, t0 on baasperiood ja tn periood, mida arvutatud indeks kajastab. (o) „Laspeyresi tüüpi indeks” – indeks, millega mõõdetakse muutumatute kulutuste põhjal keskmisi hinnamuutusi võrreldes baasperioodiga, st hoides kodumajapidamiste tarbimisharjumused alates baasperioodist muutumatuna. (p) „Indeksi vaatlusperiood” – periood, mille puhul indeksiks määratakse 100 punkti. (q) „Põhiteave” – THHI ja konstantse maksumääraga THHI puhul teave, mis hõlmab järgmist: – kõik selliste toodete ostuhinnad, mida on vaja THHI osaindeksite käesoleva määruse kohasel arvutamisel arvesse võtta; – kõik aspektid, mis määravad toote hinna, ja mis tahes muud aspektid, mis on asjaomase tarbimiseesmärgi seisukohast asjakohased; – teave maksude ja aktsiiside kohta; – teave selle kohta, kas hind on täielikult või osaliselt reguleeritud, ning – kõik kaalud, mis kajastavad asjaomaste toodete tarbimise taset ja struktuuri. (r) „Põhiteave” – omanike kasutuses olevate eluruumide indeksite ja eluaseme hinnaindeksite puhul teave, mis hõlmab järgmist: – kõik kodumajapidamiste ostetud eluruumide tehinguhinnad, mida on vaja eluaseme hinnaindeksite käesoleva määruse kohasel arvutamisel arvesse võtta; – kõik aspektid, mis määravad eluruumide hinna, või muud asjakohased aspektid. (s) „Kodumajapidamine” – ESA 2010 A lisa punkti 2.119 alapunktides a ja b loetletud kodumajapidamised, olenemata kodakondsusest või elanikustaatusest. (t) „Liikmesriigi majandusterritoorium” – ESA 2010 A lisa punktis 2.05 määratletud territoorium, mis hõlmab ka riigi piires asuvaid eksterritoriaalseid enklaave, kuid ei hõlma mujal maailmas asuvaid territoriaalseid enklaave. (u) „Kodumajapidamiste rahalised lõpptarbimiskulutused” – lõpptarbimiskulutuste see osa, – mis on tekkinud kodumajapidamistel – rahalistes tehingutes – liikmesriigi majandusterritooriumil – seoses toodetega, mida kasutatakse isiklike vajaduste ja soovide otseseks rahuldamiseks, nagu on määratletud ESA 2010 A lisa punktis 3.101, – ühel või mõlemal võrreldaval ajavahemikul. (v) „Koostamismeetodi märkimisväärne muutus” – muutus, mis hinnangute järgi mõjutab asjaomase harmoneeritud indeksi või selle osa aastamuutust mis tahes perioodil – kõiki komponente hõlmava THHI, omanike kasutuses olevate eluruumide indeksite või eluaseme hinnaindeksite puhul rohkem kui 0,1 protsendipunkti võrra, – ECOICOPi mis tahes jaotise, rühma, klassi või (viienumbrilise) alamklassi puhul vastavalt 0,3, 0,4, 0,5 või 0,6 protsendipunkti võrra. Artikkel 3 Harmoneeritud indeksite koostamine 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) kõik artikli 2 punkti m kohased harmoneeritud indeksid. 2. Harmoneeritud indeksid koostatakse Laspeyresi tüüpi valemit kasutades. 3. THHI ja konstantse maksumääraga THHI põhinevad kodumajapidamiste rahalistes lõpptarbimiskulutustes sisalduvate toodete hinnamuutustel ja kaaludel. 4. THHI ei hõlma kodumajapidamistevahelisi tehinguid, v.a üürniku poolt erasektorisse kuuluvale omanikule makstavad üüritasud, kui omanik tegutseb turutootjana, kellelt kodumajapidamised (üürnikud) ostavad teenuseid. 5. THHI osaindeksid koostatakse ECOICOPi kategooriate jaoks. Ühtsed tingimused THHI jaotuseks ECOICOPi kategooriate järgi võetakse vastu rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 4 Harmoneeritud indeksite võrreldavus 1. Selleks et THHId või omanike kasutuses olevate eluruumide indekseid saaks käsitada võrreldavatena, peavad riikidevahelised lahknevused kõigil üksikasjalikkuse tasemetel kajastama üksnes hinnamuutuste või kulutusharjumuste erinevusi. 2. Kõik harmoneeritud indeksite osaindeksid, millega seoses esineb kõrvalekaldeid käesoleva määruse kohastest põhimõtetest või meetoditest, käsitatakse võrreldavatena juhul, kui tulemuseks on indeks, mille hinnanguline süstemaatiline erinevus käesolevale määrusele vastava metoodika kohaselt koostatud indeksist (a) on THHI puhul aastaarvestuses eelneva aastaga võrreldes keskmiselt väiksem kui 0,1 protsenti või sellega võrdne; (b) on omanike kasutuses olevate eluruumide indeksite ja eluaseme hinnaindeksite puhul aastaarvestuses eelneva aastaga võrreldes keskmiselt väiksem kui 1 protsent või sellega võrdne. Kui selline arvutus ei ole võimalik, tuleb käesoleva määruse põhimõtetest või meetoditest erineva metoodika kasutamise tagajärgi üksikasjalikult kirjeldada. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisa eemärgiga tagada rahvusvahelisel tasandil harmoneeritud indeksite võrreldavus. 4. Selleks et tagada ühtsed tingimused, määratakse rakendusaktidega kindlaks võrreldavate harmoneeritud indeksite koostamiseks asjakohane metoodika. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 5 Andmetele esitatavad nõuded 1. Liikmesriigid koguvad harmoneeritud indeksite ja osaindeksite jaoks põhiteabe riigi kohta. 2. Teave saadakse statistilistelt üksustelt, mis on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 696/93[8]. 3. Statistilised üksused, kes esitavad teabe kodumajapidamiste rahalistes lõpptarbimiskulutustes sisalduvate toodete kohta, teevad põhiteabe kogumisel või esitamisel nõuetekohaselt koostööd. Statistilised üksused esitavad täpse ja täieliku teabe – ka elektrooniliselt, kui nii on nõutud. Ametliku statistika koostamise eest vastutavate riiklike asutuste nõudmise korral esitavad statistilised üksused teabe, näiteks vöötkoodilugejaga saadavad andmed, elektrooniliselt ja sellise üksikasjalikkusega, mis on harmoneeritud indeksite koostamiseks ning võrreldavusnõuete täitmise ja harmoneeritud indeksite kvaliteedi hindamiseks vajalik. Ühtsed tingimused kõnealuse teabe esitamiseks kehtestatakse rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 4. Harmoneeritud indeksid ja nende osaindeksid skaleeritakse ühisele indeksi vaatlusperioodile, milleks on aasta 2015. Skaleerimine hakkab kehtima 2016. aasta jaanuari indeksist alates. 5. Harmoneeritud indeksid ja nende osaindeksid skaleeritakse ümber uuele ühisele indeksi vaatlusperioodile juhul, kui harmoneeritud indeksite puhul on metoodika palju muutunud, või iga 10 aasta järel 2015. aastast arvestades. Ümberskaleerimine uuele vaatlusperioodile hakkab kehtima alates järgmise kalendriaasta jaanuarikuu indeksist. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad harmoneeritud indeksite ümberskaleerimiseks seoses suurte metoodikamuudatustega. 6. Selleks et mitte tekitada liikmesriikidele liigset koormust ja lähtudes sellest, et harmoneeritud indeksite osaindeksid on olulised ainult teatavast piirist ülalpool, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada piir, millest allpool ei ole kohustust kõnealuseid osaindekseid esitada. 7. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et luua nende ECOICOPi osaindeksite loetelu, mida liikmesriigid ei ole kohustatud koostama, kuna need ei kajasta eratarbimist või kuna metoodika ühtlustamise tase ei ole piisav. Artikkel 6 Sagedus 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) THHI, konstantse maksumääraga THHI ja nende osaindeksid, sealhulgas harvemini kui kord kuus koostatavad osaindeksid, kord kuus. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) omanike kasutuses olevate eluruumide indeksid ja eluaseme hinnaindeksid kord kvartalis. Neid võib soovi korral esitada ka kord kuus. 3. Liikmesriigid ei ole kohustatud koostama osaindekseid kord kuus või kvartalis juhul, kui artikli 4 kohased võrreldavusnõuded täidetakse harvemini toimuva andmekogumisega. Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostat) ECOICOPi ja omanike kasutuses olevate eluruumide kategooriatest, mille puhul nad kavatsevad koguda andmeid harvemini kui vastavalt kas kord kuus või kord kvartalis. 4. Liikmesriigid vaatavad igal aastal läbi ja ajakohastavad harmoneeritud indeksite osaindeksite kaalud. Ühtsed tingimused kaalude ja kaale käsitlevate metaandmete esitamise jaoks kehtestatakse rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 7 Tähtajad, andmete jagamise standardid ja korrigeerimine 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) harmoneeritud indeksid ja kõik osaindeksid kuuandmete puhul hiljemalt 20 kalendripäeva pärast vaatluskuu lõppu ja kvartaliandmete puhul hiljemalt 85 päeva pärast vaatluskvartali lõppu. 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed kooskõlas andmete ja metaandmete jagamise standardiga. 3. Harmoneeritud indeksite osaindekseid, mis on juba avaldatud, võib korrigeerida. 4. Iga-aastane harmoneeritud indeksite ja osaindeksite esitamise ajakava, millele on osutatud lõikes 1, andmete ja metaandmete jagamise standardid, millele on osutatud lõikes 2, ja lõikes 3 osutatud korrigeerimise ühtsed tingimused täpsustatakse üksikasjalikult rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 8 Katseuuringud 1. Kui harmoneeritud indeksite koostamiseks on vaja paremat põhiteavet või kui artikli 4 lõikes 2 osutatud meetodite puhul on tehtud kindlaks indeksite võrreldavuse parandamise vajadus, võib komisjon (Eurostat) algatada katseuuringud, milles osalemine on liikmesriikide jaoks vabatahtlik. 2. Katseuuringutes uuritakse parema põhiteabe saamise või uue metoodika kasutuselevõtu teostatavust. 3. Komisjon (Eurostat) hindab katseuuringute tulemusi tihedas koostöös liikmesriikide ja harmoneeritud indeksite põhikasutajatega, võttes arvesse parema hinnateabe kasulikkust võrreldes kogumisest ja koostamisest tulenevate lisakuludega. 4. Katseuuringutele antud hinnangu põhjal hakatakse rakendusaktide vastuvõtmise teel kasutama paremat põhiteavet või paremaid meetodeid. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 9 Kvaliteedi tagamine 1. Liikmesriigid tagavad esitatud harmoneeritud indeksite kvaliteedi. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud standardseid kvaliteedikriteeriume. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) alljärgneva: (a) iga-aastane standardne kvaliteediaruanne, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumeid; (b) iga-aastane andmekogu koos andmeallikate, määratluste ja kasutatud meetodite üksikasjadega, sealhulgas mis tahes lahknevused kasutatud ja metoodika käsiraamatus soovitatud statistiliste meetodite vahel, ning (c) muu seonduv teave sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik võrreldavusnõuete täitmise ja harmoneeritud indeksite kvaliteedi hindamiseks, kui komisjon (Eurostat) seda nõuab. 3. Kui liikmesriik kavatseb harmoneeritud indeksite või nende osade koostamise meetodit märkimisväärselt muuta, teavitab ta sellest komisjoni (Eurostat) vähemalt kolm kuud enne sellise muutuse jõustumist. Liikmesriik edastab komisjonile (Eurostat) kvantifitseeritud hinnangu muutuse mõju kohta. 4. Kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded, mis on seotud standardse iga-aastase kvaliteediaruandega, selle aruande komisjonile (Eurostat) esitamise tähtajaga ja andmekogu struktuuriga, kehtestatakse rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 10 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõigetes 5–7 osutatud volitused antakse määramata ajaks. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõigetes 5–7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 4 lõike 4 ja artikli 5 lõigete 5–7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 11 Komitee 1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, jätkavad liikmesriigid kuni 2015. aastat käsitlevate andmete esitamiseni harmoneeritud indeksite edastamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 2494/95. 2. Määrus (EÜ) nr 2494/95 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2016. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse esimest korda 2016. aasta jaanuari käsitlevate andmete suhtes. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C […]. [2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1). [3] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus”, KOM(2010) 543. [4] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile, KOM(2009) 404 (lõplik). [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164). [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13). [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1). [8] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1). LISA Euroopa individuaalse tarbimise klassifikaator eesmärgi järgi (ECOICOP) 01 TOIT JA ALKOHOLITA JOOGID 01.1 Toit 01.1.1 Leib, sai, teravili ja teraviljatooted 01.1.1.1 Riis 01.1.1.2 Jahu ja muud teraviljatooted 01.1.1.3 Leib ja sai 01.1.1.4 Muud pagaritooted 01.1.1.5 Pitsa ja quiche 01.1.1.6 Pastatooted ja kuskuss 01.1.1.7 Hommikusöögihelbed 01.1.1.8 Muud teraviljatooted 01.1.2 Liha 01.1.2.1 Veise- ja vasikaliha 01.1.2.2 Sealiha 01.1.2.3 Lamba- ja kitseliha 01.1.2.4 Kodulinnuliha 01.1.2.5 Muu liha 01.1.2.6 Söödav rups 01.1.2.7 Kuivatatud, soolatud või suitsutatud liha 01.1.2.8 Muud lihavalmistised 01.1.3 Kala ja mereannid 01.1.3.1 Värske või jahutatud kala 01.1.3.2 Külmutatud kala 01.1.3.3 Värsked või jahutatud mereannid 01.1.3.4 Külmutatud mereannid 01.1.3.5 Kuivatatud, suitsutatud või soolatud kala ja mereannid 01.1.3.6 Muud konserveeritud või töödeldud kalal ja mereandidel põhinevad valmistised 01.1.4 Piim, juust ja munad 01.1.4.1 Värske täispiim 01.1.4.2 Värske väherasvane piim 01.1.4.3 Piimakonservid 01.1.4.4 Jogurt 01.1.4.5 Juust ja kohupiim 01.1.4.6 Muud piimatooted 01.1.4.7 Munad 01.1.5 Õlid ja rasvad 01.1.5.1 Või 01.1.5.2 Margariin ja muud taimsed rasvad 01.1.5.3 Oliiviõli 01.1.5.4 Muud toiduõlid 01.1.5.5 Muud loomsed toidurasvad 01.1.6 Puuviljad 01.1.6.1 Värske või jahutatud puuvili 01.1.6.2 Külmutatud puuvili 01.1.6.3 Kuivatatud puuviljad ja pähklid 01.1.6.4 Konserveeritud puuviljad ja puuviljapõhised tooted 01.1.7 Köögiviljad 01.1.7.1 Värsked või jahutatud köögiviljad, v.a kartul ja muud mugulad 01.1.7.2 Külmutatud köögiviljad, v.a kartul ja muud mugulad 01.1.7.3 Kuivatatud köögiviljad, muud konserveeritud või töödeldud köögiviljad 01.1.7.4 Kartulid 01.1.7.5 Kartulikrõpsud 01.1.7.6 Muud mugulad ja mugulköögiviljatooted 01.1.8 Suhkur, keedised, mesi, šokolaad ja suhkrurikkad kondiitritooted 01.1.8.1 Suhkur 01.1.8.2 Keedised, marmelaad ja mesi 01.1.8.3 Šokolaad 01.1.8.4 Suhkrurikkad kondiitritooted 01.1.8.5 Toidujää ja jäätis 01.1.8.6 Kunstlikud suhkruasendajad 01.1.9 Mujal klassifitseerimata toiduained 01.1.9.1 Kastmed, maitseained 01.1.9.2 Sool, vürtsid ja maitsetaimed 01.1.9.3 Imikutoit 01.1.9.4 Valmistoidud 01.1.9.9 Muud mujal klassifitseerimata toiduained 01.2 Alkoholita joogid 01.2.1 Kohv, tee ja kakao 01.2.1.1 Kohv 01.2.1.2 Tee 01.2.1.3 Kakao ja šokolaadipulber 01.2.2 Mineraalvesi, karastusjoogid, puuvilja- ja köögiviljamahlad 01.2.2.1 Mineraal- või allikavesi 01.2.2.2 Karastusjoogid 01.2.2.3 Puu- ja köögiviljamahlad 02 ALKOHOLJOOGID, TUBAKATOOTED JA NARKOOTIKUMID 02.1 Alkoholjoogid 02.1.1 Piiritusjoogid 02.1.1.1 Piiritusjoogid ja liköörid 02.1.1.2 Alkohoolsed karastusjoogid 02.1.2 Vein 02.1.2.1 Viinamarjavein 02.1.2.2 Muud puuviljaveinid 02.1.2.3 Kangendatud vein 02.1.2.4 Veinijoogid 02.1.3 Õlu 02.1.3.1 Laagriõlu 02.1.3.2 Muud alkoholi sisaldavad õlled 02.1.3.3 Vähese alkoholiga ja alkoholita õlu 02.1.3.4 Õllejoogid 02.2 Tubakatooted 02.2.0 Tubakatooted 02.2.0.1 Sigaretid 02.2.0.2 Sigarid 02.2.0.3 Muud tubakatooted 02.3 Narkootikumid 02.3.0 Narkootikumid 02.3.0.0 Narkootikumid 03 RÕIVAD JA JALATSID 03.1 Rõivad 03.1.1 Rõivamaterjalid 03.1.1.0 Rõivamaterjalid 03.1.2 Rõivad 03.1.2.1 Meesterõivad 03.1.2.2 Naisterõivad 03.1.2.3 Imikute (0–2aastased) ja laste (3–13aastased) rõivad 03.1.3 Muud riideesemed ja rõivamanused 03.1.3.1 Muud riideesemed 03.1.3.2 Rõivamanused 03.1.4 Rõivaste puhastus, parandus ja laenutus 03.1.4.1 Rõivaste puhastus 03.1.4.2 Rõivaste parandus ja laenutus 03.2 Jalatsid 03.2.1 Kingad ja muud jalatsid 03.2.1.1 Meestejalatsid 03.2.1.2 Naistejalatsid 03.2.1.3 Imiku- ja lastejalatsid 03.2.2 Jalatsite parandus ja laenutus 03.2.2.0 Jalatsite parandus ja laenutus 04 ELUASE, VESI, ELEKTER, GAAS JA MUU KÜTUS 04.1 Tegelik eluasemeüür 04.1.1 Üürnike tegelikult makstud üüritasud 04.1.1.0 Üürnike tegelikult makstud üüritasud 04.1.2 Muud tegelikud üüritasud 04.1.2.1 Üürnike tegelikult makstud üüritasud teisese elukoha eest 04.1.2.2 Garaažiüür ja muud üürnike makstud üüritasud 04.2 Arvestuslik eluasemeüür 04.2.1 Omanike-kasutajate arvestuslik üür 04.2.1.0 Omanike-kasutajate arvestuslik üür 04.2.2 Muud arvestuslikud üüritasud 04.2.2.0 Muud arvestuslikud üüritasud 04.3 Eluruumi korraline hooldus ja remont 04.3.1 Materjalid eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.1.0 Materjalid eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.2 Teenused eluruumi hoolduseks ja remondiks 04.3.2.1 Torulukkseppade teenused 04.3.2.2 Elektrikute teenused 04.3.2.3 Küttesüsteemide hoolduse teenused 04.3.2.4 Maalrite teenused 04.3.2.5 Puuseppade teenused 04.3.2.9 Muud eluruumi hoolduse ja remondi teenused 04.4 Veevarustus ja mitmesugused eluruumiga seotud teenused 04.4.1 Veevarustus 04.4.1.0 Veevarustus 04.4.2 Prügivedu 04.4.2.0 Prügivedu 04.4.3 Kanalisatsioon 04.4.3.0 Kanalisatsioon 04.4.4 Muud mujal klassifitseerimata eluruumiga seotud teenused 04.4.4.1 Hooldustasud korterelamutes 04.4.4.2 Turvateenused 04.4.4.9 Muud eluruumiga seotud teenused 04.5 Elekter, gaas ja muu kütus 04.5.1 Elektrienergia 04.5.1.0 Elektrienergia 04.5.2 Gaas 04.5.2.1 Maagaas ja kommunaalgaas 04.5.2.2 Veeldatud süsivesinikud (butaan, propaan jne) 04.5.3 Vedelkütused 04.5.3.0 Vedelkütused 04.5.4 Tahkekütused 04.5.4.1 Kivisüsi 04.5.4.9 Muud tahkekütused 04.5.5 Soojusenergia 04.5.5.0 Soojusenergia 05 SISUSTUS, KODUTARBED JA IGAPÄEVANE KODUHOOLDUS 05.1 Mööbel ja sisustus, vaibad ja muud põrandakatted 05.1.1 Mööbel ja sisustus 05.1.1.1 Kodumööbel 05.1.1.2 Aiamööbel 05.1.1.3 Valgustusseadmed 05.1.1.9 Muu mööbel ja sisustus 05.1.2 Vaibad ja muud põrandakatted 05.1.2.1 Vaibad ja vaipkatted 05.1.2.2 Muud põrandakatted 05.1.2.3 Vaip- ja põrandakatete paigaldamise teenused 05.1.3 Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus 05.1.3.0 Mööbli, sisustuse ja põrandakatete parandus 05.2 Kodutekstiil 05.2.0 Kodutekstiil 05.2.0.1 Mööbliriie ja kardinad 05.2.0.2 Voodipesu 05.2.0.3 Laua- ja vannitoatekstiil 05.2.0.4 Kodutekstiili parandus 05.2.0.9 Muu kodutekstiil 05.3 Kodumasinad 05.3.1 Suured elektrilised ja mitteelektrilised kodumasinad 05.3.1.1 Külmikud, sügavkülmikud ja külmik-sügavkülmikud 05.3.1.2 Pesumasinad ja kuivatid riiete jaoks ning nõudepesumasinad 05.3.1.3 Toiduvalmistamise masinad 05.3.1.4 Kütteseadmed, kliimaseadmed 05.3.1.5 Puhastusseadmed 05.3.1.9 Muud suured kodumasinad 05.3.2 Väikesed elektrilised kodumasinad 05.3.2.1 Toidutöötlemisseadmed 05.3.2.2 Kohvimasinad, teekannud ja muud sarnased masinad 05.3.2.3 Triikrauad 05.3.2.4 Röstrid ja grillid 05.3.2.9 Muud väikesed elektrilised kodumasinad 05.3.3 Kodumasinate remont 05.3.3.0 Kodumasinate remont 05.4 Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad 05.4.0 Klaastooted, lauanõud ja tarberiistad 05.4.0.1 Klaastooted, kristallnõud, keraamilised nõud ja portselannõud 05.4.0.2 Kööginoad, söögiriistad ja lauahõbe 05.4.0.3 Mitteelektrilised majapidamis- ja köögitarbed 05.4.0.4 Klaastoodete, lauanõude ja tarberiistade parandus 05.5 Majapidamis- ja aiatööriistad ning -seadmed 05.5.1 Suured tööriistad ja seadmed 05.5.1.1 Suured mootoriga tööriistad ja seadmed 05.5.1.2 Suurte tööriistade ja seadmete remont, liisimine ja rentimine 05.5.2 Väikesed tööriistad ja mitmesugused tarvikud 05.5.2.1 Väikesed mootorita tööriistad 05.5.2.2 Mitmesugused väikeste tööriistade tarvikud 05.5.2.3 Mootorita väikeste tööriistade ja mitmesuguste tarvikute remont 05.6 Kaubad ja teenused kodumajapidamise igapäevaseks hoolduseks 05.6.1 Majapidamise kulukaubad 05.6.1.1 Puhastus- ja hooldusvahendid 05.6.1.2 Muud väikesed majapidamise kulukaubad 05.6.2 Kodu- ja majapidamisteenused 05.6.2.1 Palgatud personali osutatavad koduteenused 05.6.2.2 Puhastusteenused 05.6.2.3 Mööbli ja sisustuse üürimine 05.6.2.9 Muud kodu- ja majapidamisteenused 06 TERVISHOID 06.1 Meditsiinitooted, -vahendid ja -seadmed 06.1.1 Ravimid 06.1.1.0 Ravimid 06.1.2 Muud meditsiinitooted 06.1.2.1 Rasedustestid ja mehhaanilised rasestumisvastased vahendid 06.1.2.9 Muud mujal klassifitseerimata meditsiinitooted 06.1.3 Terapeutilised vahendid ja seadmed 06.1.3.1 Korrigeerivad prillid ja kontaktläätsed 06.1.3.2 Kuulmisaparaadid 06.1.3.3 Terapeutiliste vahendite ja seadmete parandus 06.1.3.9 Muud terapeutilised vahendid ja seadmed 06.2 Ambulatoorsed teenused 06.2.1 Meditsiiniteenused 06.2.1.1 Üldarstiteenused 06.2.1.2 Eriarstiteenused 06.2.2 Hambaraviteenused 06.2.2.0 Hambaraviteenused 06.2.3 Meditsiinilised tugiteenused 06.2.3.1 Meditsiinilise analüüsi laborite ja röntgenikeskuste teenused 06.2.3.2 Raviveed, ravivõimlemine, kiirabiteenused ja terapeutiliste vahendite rent 06.2.3.9 Muud meditsiinilised tugiteenused 06.3 Haiglateenused 06.3.0 Haiglateenused 06.3.0.0 Haiglateenused 07 TRANSPORT 07.1 Sõidukite ost 07.1.1 Sõiduautod 07.1.1.1 Uued sõiduautod 07.1.1.2 Kasutatud sõiduautod 07.1.2 Mootorrattad 07.1.2.0 Mootorrattad 07.1.3 Jalgrattad 07.1.3.0 Jalgrattad 07.1.4 Loomveokid 07.1.4.0 Loomveokid 07.2 Isiklike veovahendite kasutamine 07.2.1 Isiklike veovahendite varuosad ja lisaseadmed 07.2.1.1 Rehvid 07.2.1.2 Isiklike veovahendite varuosad 07.2.1.3 Isiklike veovahendite lisaseadmed 07.2.2 Isiklike veovahendite kütused ja määrdeained 07.2.2.1 Diislikütus 07.2.2.2 Bensiin 07.2.2.3 Muud isiklike veovahendite kütused 07.2.2.4 Määrdeained 07.2.3 Isiklike veovahendite hooldus ja remont 07.2.3.0 Isiklike veovahendite hooldus ja remont 07.2.4 Muud isiklike veovahenditega seotud teenused 07.2.4.1 Garaažide, parkimiskohtade ja isiklike veovahendite rent 07.2.4.2 Kasutamistasude kogumine ja parkimisautomaadid 07.2.4.3 Õppesõidud, sõidueksamid, juhiload ja tehnoülevaatus 07.3 Veoteenused 07.3.1 Reisijate raudteevedu 07.3.1.1 Reisijatevedu rongiga 07.3.1.2 Reisijatevedu metroo ja trammiga 07.3.2 Reisijate maanteevedu 07.3.2.1 Reisijatevedu bussiga 07.3.2.2 Reisijatevedu takso ja koos juhiga renditud autoga 07.3.3 Reisijate õhuvedu 07.3.3.1 Riigisisesed lennud 07.3.3.2 Rahvusvahelised lennud 07.3.4 Reisijate mere- ja siseveevedu 07.3.4.1 Reisijate merevedu 07.3.4.2 Reisijate siseveevedu 07.3.5 Kombineeritud reisijatevedu 07.3.5.0 Kombineeritud reisijatevedu 07.3.6 Muud ostetud veoteenused 07.3.6.1 Köisraudtee-, ripptee- ja tõstukivedu 07.3.6.2 Kolimis- ja ladustamisteenused 07.3.6.9 Mujal klassifitseerimata muud ostetud transporditeenused 08 SIDE 08.1 Postiteenused 08.1.0 Postiteenused 08.1.0.1 Kirjade käsitsemise teenused 08.1.0.9 Muud postiteenused 08.2 Telefoni- ja faksiseadmed 08.2.0 Telefoni- ja faksiseadmed 08.2.0.1 Tavatelefoniseadmed 08.2.0.2 Mobiiltelefoniseadmed 08.2.0.3 Muud telefoniseadmed ja faksiseadmed 08.2.0.4 Telefoni- või faksiseadmete remont 08.3 Telefoni- ja faksiteenused 08.3.0 Telefoni- ja faksiteenused 08.3.0.1 Traadiga telefoni teenused 08.3.0.2 Traadita telefoni teenused 08.3.0.3 Internetiteenuse osutamine 08.3.0.4 Kombineeritud telekommunikatsiooniteenused 08.3.0.5 Muud teabeedastusteenused 09 VABA AEG JA KULTUUR 09.1 Audiovisuaalsed, fotograafia- ja andmetöötlusseadmed 09.1.1 Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.1 Seadmed heli vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.2 Seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.1.3 Kaasaskantavad heli- ja pildiseadmed 09.1.1.9 Muud seadmed heli ja pildi vastuvõtmiseks, salvestamiseks ja taasesitamiseks 09.1.2 Foto- ja kinoseadmed ning optikariistad 09.1.2.1 Kaamerad 09.1.2.2 Foto- ja kinoseadmete tarvikud 09.1.2.3 Optikariistad 09.1.3 Andmetöötlusseadmed 09.1.3.1 Personaalarvutid 09.1.3.2 Andmetöötlusseadmete tarvikud 09.1.3.3 Tarkvara 09.1.3.4 Arvutid ja muud andmetöötlusseadmed 09.1.4 Salvestisekandjad 09.1.4.1 Salvestisega salvestisekandjad 09.1.4.2 Salvestiseta salvestisekandjad 09.1.4.9 Muud salvestisekandjad 09.1.5 Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont 09.1.5.0 Audiovisuaalsete, fotograafia- ja andmetöötlusseadmete remont 09.2 Muud suuremad vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaubad 09.2.1 Suured vabaaja-kestvuskaubad vabas õhus kasutamiseks 09.2.1.1 Autoelamud, haagiselamud ja järelhaagised 09.2.1.2 Lennukid, ülikerglennukid, purilennukid, deltaplaanid ja kuumaõhupallid 09.2.1.3 Laevad, päramootorid ja laevade sisustus 09.2.1.4 Hobused, ponid ja aksessuaarid 09.2.1.5 Suured mängu- ja spordivahendid 09.2.2 Muusikariistad ja suured vabaaja-kestvuskaubad siseruumides kasutamiseks 09.2.2.1 Muusikariistad 09.2.2.2 Suured vabaaja-kestvuskaubad siseruumides kasutamiseks 09.2.3 Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaupade hooldus ja remont 09.2.3.0 Muude suuremate vaba aja ja kultuuriga seotud kestvuskaupade hooldus ja remont 09.3 Muud vabaajakaubad ja -tarbed, aiandus ja lemmikloomad 09.3.1 Mängud, mänguasjad ja huvialane tegevus 09.3.1.1 Mängud ja huvialane tegevus 09.3.1.2 Mänguasjad ja peokaubad 09.3.2 Spordi- ja matkavarustus ning vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus 09.3.2.1 Spordivarustus 09.3.2.2 Matkavarustus ja vahendid vaba aja veetmiseks vabas õhus 09.3.2.3 Spordi- ja matkavarustuse ning vaba aja veetmiseks vabas õhus kasutatavate vahendite parandus 09.3.3 Aiandus, taimed ja lilled 09.3.3.1 Aiandustooted 09.3.3.2 Taimed ja lilled 09.3.4 Lemmikloomad ja nendega seotud tooted 09.3.4.1 Lemmikloomade ost 09.3.4.2 Lemmikloomatooted 09.3.5 Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused 09.3.5.0 Veterinaaria- ja muud lemmikloomadele mõeldud teenused 09.4 Vabaaja- ja kultuuriteenused 09.4.1 Vabaaja- ja sporditeenused 09.4.1.1 Vabaaja- ja sporditeenused – pealtvaatamine 09.4.1.2 Vabaaja- ja sporditeenused – osalemine 09.4.2 Kultuuriteenused 09.4.2.1 Kinod, teatrid, kontserdid 09.4.2.2 Muuseumid, raamatukogud, loomaaiad 09.4.2.3 Televisiooni ja raadio litsentsitasud, abonenttasud 09.4.2.4 Kultuuriga seotud varustuse ja tarvikute laenutus 09.4.2.5 Fotograafiateenused 09.4.2.9 Muud kultuuriteenused 09.4.3 Õnnemängud 09.4.3.0 Õnnemängud 09.5 Ajalehed, raamatud ja kirjatarbed 09.5.1 Raamatud 09.5.1.1 Ilukirjandus 09.5.1.2 Harivad õpikud 09.5.1.3 Muud mitteilukirjanduslikud raamatud 09.5.1.4 Köitmisteenused ja e-raamatute allalaadimine 09.5.2 Ajalehed ja perioodikaväljaanded 09.5.2.1 Ajalehed 09.5.2.2 Ajakirjad ja perioodikaväljaanded 09.5.3 Mitmesugused trükised 09.5.3.0 Mitmesugused trükised 09.5.4 Kirja- ja joonistustarbed 09.5.4.1 Pabertooted 09.5.4.9 Muud kirja- ja joonistustarbed 09.6 Pakettreisid 09.6.0 Pakettreisid 09.6.0.1 Riigisisesed pakettreisid 09.6.0.2 Rahvusvahelised pakettreisid 10 HARIDUS 10.1 Eelharidus ja esimese taseme haridus 10.1.0 Eelharidus ja esimese taseme haridus 10.1.0.1 Eelharidus (ISCED-97 aste 0) 10.1.0.2 Esimese taseme haridus (ISCED-97 aste 1) 10.2 Teise taseme haridus 10.2.0 Teise taseme haridus 10.2.0.0 Teise taseme haridus 10.3 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus 10.3.0 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus 10.3.0.0 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus (ISCED-97 aste 4) 10.4 Kolmanda taseme haridus 10.4.0 Kolmanda taseme haridus 10.4.0.0 Kolmanda taseme haridus 10.5 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 10.5.0 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 10.5.0.0 Haridus, mille taset ei ole võimalik määrata 11 RESTORANID JA HOTELLID 11.1 Toitlustusteenused 11.1.1 Restoranid, kohvikud jms 11.1.1.1 Restoranid, kohvikud, tantsusaalid 11.1.1.2 Kiirtoit ja toidu kaasaostmise teenused 11.1.2 Sööklad 11.1.2.0 Sööklad 11.2 Majutusteenused 11.2.0 Majutusteenused 11.2.0.1 Hotellid, motellid, võõrastemajad ja muud sarnased majutusteenused 11.2.0.2 Puhkekeskused, telkimisplatsid, hostelid ja muud sarnased majutusteenused 11.2.0.3 Muude asutuste osutatavad majutusteenused 12 MITMESUGUSED KAUBAD JA TEENUSED 12.1 Isikuhooldus 12.1.1 Juuksurisalongid ja ihuhooldusasutused 12.1.1.1 Meeste- ja lastejuuksurid 12.1.1.2 Naistejuuksurid 12.1.1.3 Ihuhooldus 12.1.2 Elektrilised isikuhooldusvahendid 12.1.2.1 Elektrilised isikuhooldusvahendid 12.1.2.2 Elektriliste isikuhooldusvahendite remont 12.1.3 Muud isikuhooldusvahendid, -kaubad ja tooted 12.1.3.1 Mitteelektrilised seadmed 12.1.3.2 Isiklikuks hügieeniks ja heaoluks mõeldud tooted, esoteerilised tooted ja ilutooted 12.2 Prostitutsioon 12.2.0 Prostitutsioon 12.2.0.0 Prostitutsioon 12.3 Mujal klassifitseerimata isiklikud esemed 12.3.1 Ehted, kellad ja käekellad 12.3.1.1 Ehted 12.3.1.2 Kellad ja käekellad 12.3.1.3 Ehete, kellade ja käekellade parandus 12.3.2 Muud isiklikud esemed 12.3.2.1 Reisitarbed 12.3.2.2 Imikutooted 12.3.2.3 Muude isiklike esemete parandus 12.3.2.9 Mujal klassifitseerimata muud isiklikud esemed 12.4 Sotsiaalkaitse 12.4.0 Sotsiaalkaitse 12.4.0.1 Lapsehoiuteenused 12.4.0.2 Vanadekodud ja puudega inimeste kodud 12.4.0.3 Inimeste erakoju jäämist võimaldavad teenused 12.4.0.4 Nõustamine 12.5 Kindlustus 12.5.1 Elukindlustus 12.5.1.0 Elukindlustus 12.5.2 Eluruumiga seotud kindlustus 12.5.2.0 Eluruumiga seotud kindlustus 12.5.3 Tervisega seotud kindlustus 12.5.3.1 Tervisega seotud riiklik kindlustus 12.5.3.2 Tervisega seotud erakindlustus 12.5.4 Transpordiga seotud kindlustus 12.5.4.1 Mootorsõiduki kindlustus 12.5.4.2 Reisikindlustus 12.5.5 Muu kindlustus 12.5.5.0 Muu kindlustus 12.6 Mujal klassifitseerimata finantsteenused 12.6.1 Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused 12.6.1.0 Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused 12.6.2 Muud mujal klassifitseerimata finantsteenused 12.6.2.1 Pankade ja postiasutuste teenustasud 12.6.2.2 Maaklerite ja investeerimisnõustajate võetavad tasud ja teenustasud 12.7 Muud mujal klassifitseerimata teenused 12.7.0 Muud mujal klassifitseerimata teenused 12.7.0.1 Haldustasud 12.7.0.2 Õigusabiteenused ja raamatupidamine 12.7.0.3 Matuseteenused 12.7.0.4 Muud tasud ja teenused