EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.4.2017 COM(2017) 160 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel) IV osa rakendamist käsitlev

kolmas aastaaruanne



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel) IV osa rakendamist käsitlev

kolmas aastaaruanne 1.Sissejuhatus 2016. aasta oli kolmas aasta, mil rakendati ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (edaspidi „leping“) ) IV osas sätestatud kaubandussammast. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 20/2013 (millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism, edaspidi „määrus“) artikliga 13 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande. Käesolev aruanne on esitatud selle nõude täitmiseks. 2.ÜLDHINNANG KAUBANDUSE ARENGU KOHTA 2.1. Metoodika Kooskõlas lepingu rakendamist käsitlenud eelmise aruande metoodikaga, arvutatakse ELi import Eurostati 2016. aasta oktoobris esitatud andmete põhjal. ELi eksport Kesk-Ameerika riikidesse põhineb nende riikide statistikal. Kuna Kesk-Ameerika riikide andmeid väljendatakse USA dollarites, on need Eurostati kasutatava aastase vahetuskursi alusel eurodesse arvestatud . Loomulikult sõltub kaubavoogude muutumine paljudest teguritest, mitte ainult lepingu olemasolust või selle rakendamise tasemest. 2.2. Kesk-Ameerika riikide ja ELi vaheliste kaubavoogude üldine areng (kaubad) Kesk-Ameerika majandusintegratsiooni sekretariaadi (SIECA) avaldatud statistika kohaselt vähenesid aastatel 2014–2015 Kesk-Ameerika riikide ja ülejäänud maailma vahelised kaubavood 6 %. Samas ELi kaubavahetus ülejäänud maailmaga kasvas samal perioodil 3,6 % (Eurostat). Üldiselt oli ELi ja Kesk-Ameerika kahepoolse kaubanduse maht üsna stabiilne. Kahe piirkonna vahelised kaubavood vähenesid pisut (0,7 %), nende maht oli 10,5 miljardit eurot. ELi kaubandusbilanss Kesk-Ameerika riikidega oli 2015. aastal positiivse saldoga 162 miljonit eurot (2014. aastal oli kaubandusbilanss 853 miljoni euroga puudujäägis). ELi ja Kesk-Ameerika riikide vaheline kaubavoog ja selle aastane muutus (miljonites eurodes) 2015 Riik ELi eksport(*) ELi import(**) Kaubavood kokku Costa Rica 1 312 23,1 % 2 250 –40,4 % 3 562 –35 % Guatemala 1 194 22,3 % 865 25 % 2 059 23,3 % Honduras 592 29,1 % 1 015 20,5 % 1 606 24 % Nicaragua 379 54,2 % 326 14,5 % 705 32 % Panama 1 278 8,2 % 555 26,1 % 1833 13 % El Salvador 603 29,8 % 195 5,5 % 798 23 % KOKKU 5 358 22 % 5 196 –16,8 % 10 526 –0,7 % * Ekspordiandmed on esitatud piirkonna vastava riigi statistiliste andmete põhjal. ** Impordiandmed on esitatud Eurostati andmete põhjal. Allikas: Eurostat ja SIECA Kesk-Ameerika piirkondliku statistika kohaselt kasvas 2015. aastal ELi eksport Kesk-Ameerikasse kokku 22 %, samas kui ELi import Kesk-Ameerikast vähenes 16,8 %. Siiski tuleb märkida, et ELi ja Kesk-Ameerika vahelised kaubavood on riigiti üldiselt positiivse suundumusega, ainult Costa Rica puhul vähenes kaubavoog 3,77 miljardilt eurolt 2,25 miljardile eurole, kuna riigi üks suur rahvusvaheline kontorimasinate ja telekommunikatsiooniseadmete tootja praktiliselt lõpetas eksportimise. Teist aastat järjest avaldas Costa Rica koguekspordile Euroopa Liitu märkimisväärset negatiivset mõju varasema suure IT-komponentide eksportija ümberasumine Kagu-Aasiasse. Telekommunikatsiooniseadmete osas vähenes ELi import Costa Ricast 2015. aastal ligikaudu 94 %. Infotehnoloogia seadmete eksport vähenes 2 372 miljonilt eurolt 2013. aastal 147 miljoni euroni 2015. aastal.

2013 2014 2015 2013–2015

(muutuse %) Kontori- ja telekommunikatsiooniseadmed 2 372 1 925 147 –93,8 % Kesk-Ameerikast ELi suunduva impordi jaotus ja selle aastane muutus (miljonites eurodes) Allikas: Eurostat ja kaubanduse peadirektoraat (DG TRADE) Kui Costa Rica IT-komponentide ekspordi oluline vähenemine välja arvata, on lepingu kolmandal rakendamisaastal ELi eksport kõnealusest kuuest riigist ja import sinna kasvanud rohkem kui 20 % ning seda kaheksa ekspordi/impordi kombinatsiooni puhul kaheteistkümnest. See kajastub ka kogu kaubavoos, mis kasvas kuuest riigist nelja puhul rohkem kui 20 % (viienda puhul üle 10 %). Costa Rica on ka 2016. aastal erijuhtum konkreetsel ja siseriiklikel põhjustel, mis tõenäoliselt tulevikus ei kordu. Kesk-Ameerika eksport ELi koondub üha enam teatavate oluliste eksporttoodete ümber, olgugi et SIECA andmete kohaselt suurenes ELi eksporditavate tooterühmade arv 2015. aastal eelmise aastaga võrreldes 5,3 %. Eksport hõlmab praegu 1615 toodet (tollitariifistiku harmoneeritud süsteemi 6-kohalised tariifiread). Kesk-Ameerika peamised impordisektorid (harmoneeritud süsteemi jaotiste kohaselt) olid 2015. aastal järgmised: taimsed tooted (51 %), toiduained, joogid ja tubakas (11,1 %) ning optika- ja fotoinstrumendid (8,1 %). ELi peamised ekspordiartiklid selles piirkonnas olid seadmed ja masinad (23,8 %), keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tooted (22,6 %), transpordivahendid (14,3 %). EList Kesk-Ameerikasse suunduva ekspordi peamine sihtkoht oli 2015. aastal Costa Rica (25 %), millele järgnesid Panama ja Guatemala (vastavalt 24 % ja 22 %). Kõige suurema osa ekspordist moodustasid 2015. aastal ravimid (11 % ELi ekspordist), mootorsõidukid (7 %) ja teras (5 %). Samas kasvas 2015. aastal Kesk-Ameerika ekspordis märkimisväärselt järgmiste toodete maht: ·optika- ja fotoinstrumentide (HS 90) import ELi suurenes 46 % ehk 284,8 miljonilt eurolt 417 miljoni euroni; ·meditsiiniseadmete import ELi suurenes 32 % ehk 194 miljonilt eurolt 257 miljoni euroni; ·kohvi import ELi suurenes 33 % ehk 702 miljonilt eurolt 935 miljoni euroni. Piirkond suutis väljuda kahjumist, mille põhjustas kohvipuu leherooste epideemia, mis mõjutas 2014. aastal raskelt Kesk-Ameerika kohvitootmist ja -eksporti. Guatemala eksport Euroopa Liitu kasvas 691 miljonilt eurolt 2014. aastal 865 miljoni euroni 2015. aastal. Eksporditavate kaupade hulgas suurenesid näiteks järgmiste kaupade mahud: söödavate puuviljade, marjade ja pähklite (HS 08) eksport kasvas 70 miljoni euroni (kasv 130 %), mineraalmaakide (HS 26) eksport kasvas 69,2 miljoni euroni (kasv 168 %) ja köögiviljade (HS 07) eksport kasvas 50,3 miljoni euroni (kasv 30 %). Protsentuaalselt kasvas 2015. aastal kõige rohkem kaubavoog Nicaraguaga (32 %). Seda dünaamikat iseloomustab ELi ekspordi suur kasv (kuni 54 %) ning ka ELi import suurenes 14,5 % (285 miljonilt eurolt 326,5 miljoni euroni). ELi eksport Nicaraguasse suurenes eriti jõuliselt järgmiste rubriikide osas: elektrimasinad (HS 85) 141 % (87 miljoni euroni), raamatud ja trükitooted (HS 49) 202 % (11 miljoni euroni) ja kummitooted (HS 40) 63 %. Samamoodi kasvas märkimisväärselt Nicaraguast lähtuv import, eelkõige järgmiste rubriikide osas: söödavad puuviljad ja pähklid (HS 08) (6,5 miljoni euroni), kohv 47 % (94 miljoni euroni), õliseemned (HS 12) 29 % (25 miljonilt eurolt 35 miljoni euroni). ELi ja Hondurase vaheline kaubavoog suurenes samuti oluliselt. ELi eksport suurenes peamiselt järgmistes rubriikides: elektrimasinad (HS 85) 88 % (132 miljoni euroni), farmaatsiatooted (HS 30) 154 % ja keemiatooted (HS 38) 98 %. Kogu import ELi kasvas 841 miljonilt eurolt 2014. aastal 1,01 miljardi euroni sellele järgneval aastal. Traditsioonilised tooted, mille import kasvas eriti jõudsalt, olid järgmised: kohv (HS 09) 447,3 miljonilt eurolt 607,5 miljoni euroni (kasv 36 %), tubakas (HS 24) (kasv 56 %), köögivili (HS 07) 11,6 miljonilt eurolt 19,3 miljoni euroni (kasv 66 %) . ELi import Panamast suurenes 27 % peamiselt järgmiste rubriikide toel: rehvid (HS 4011) kuni 62,4 miljoni euroni (kasv 72 %), kuivsööt (HS 23) 7,6 miljoni euroni (kasv 123 %). Eriti suur oli laevandussektori mõju – laevade ja väikelaevade (HS 89) import kasvas rohkem kui kaks korda (201 miljoni euroni). Kohv (HS 09) ei ole Panama tavapärane ekspordiartikkel, kuid ka kohvi eksport kasvas 66 %. Märkimisväärset positiivset muutust võis täheldada ka ELi ekspordis Costa Ricasse (kasv 23 %) ja El Salvadori (kasv 30 %). Costa Rica puhul mõjutasid kasvu eriti jõuliselt järgmised rubriigid: farmaatsiatooted (HS 30), kasv 21 %; sõidukid (HS 87), kasv 79 % ja keemiatooted (HS 38), kasv 38 %. El Salvadori puhul tuleks esile tuua järgmisi rubriike: masinad ja mehhaanilised seadmed (HS 84), kasv 53 %; elektrimasinad (HS 85), kasv 75 % ja meditsiiniseadmed (HS 90), kasv 60 %. 2.3. Lepingu kohaste tariifsete soodustuste kasutamine Lepingu alusel antud tariifsete soodustuste kasutamise hindamiseks tuleb mõõta seda osa kaubavoost, mis liikus lepingu raames. Selleks on vaja tollideklaratsioonide üksikasjalikke andmeid. Kesk-Ameerika teavitas ELi, et vastavate Kesk-Ameerika tolliasutuste hallatavad andmebaasid ei ole praegu sobivad tariifsete soodustuste analüüsimiseks vajaliku üksikasjaliku statistika korrapäraseks vahetamiseks. Erand on Costa Rica, kes edastas ELile asjakohased andmed.

Costa Rica statistikast 2015. aasta kohta nähtub, et 16,6 % ELi koguekspordist Costa Ricasse oli hõlmatud lepingu kohaste soodustustega ning lisaks liberaliseeriti täies ulatuses 13,2 % tariifiridadest. Kui vaadelda Kesk-Ameerikast pärit importi ELi, siis liikus lepingu raames 53 % sellest kaubavoost (väärtuse poolest). 2.4. Tariifikvootide kasutamine Lepingus on sätestatud mitmesuguste tariifikvootide kasutamine, mis hõlmavad teisele lepinguosalisele tariifse sooduskohtlemise võimaldamist kuni kvoodi kvantitatiivse piirmäärani. Piirmäära ületamise korral kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tariifi. Lepinguga on Kesk-Ameerikale kehtestatud kaheksa tariifikvooti toodetele, millel ei olnud enne lepingu jõustumist soodusjuurdepääsu ELi turule. Kesk-Ameerika riigid kasutasid 2015. aastal Kesk-Ameerikast pärit toodetele seatud tariifikvoote ainult kahe tootekategooria puhul (roosuhkur ja rumm). Päritolu Tooted Ühik Tariifikvoodi maht Import ELi Kasutusmäär Kesk-Ameerika Küüslauk tonni 550 0 0 % Riis 22 000 0 0 % Veiseliha 10 450 0 0 % Seened 275 0 0 % Maniokitärklis 5 000 0 0 % Suhkrumais 1 680 0 0 % Kesk-Ameerika, v.a Panama Suhkur 159 000 158 993 100 % Rumm konteineris > 2 l liitrit puhast alkoholi 7 600 2 187 28,8 % ELi poolt Kesk-Ameerikale kehtestatud tariifikvootide kasutamine 2015. aastal Lisaks tariifikvootidele tegi EL Kesk-Ameerikale teatavate kvootide raames 118 tariifireale erandi päritolureeglitest. Kohaldamise teisel aastal (2015) oli osutatud kvootide raames toimuv import jätkuvalt väga väike. Kaubad, mille suhtes kohaldatakse sooduskohtlemist on näiteks tuunikalafilee (Kesk-Ameerika kvoot) (kvoodi kasutusmäär 18 %), Costa Ricast pärit püksikud ja aluspüksid (27 %) ning rinnahoidjad (100 %) ja El Salvadorist pärit sukkpüksid (14 %). Kesk-Ameerika kehtestas ELile tariifikvoodid nelja konkreetse toote puhul. ELi eksportijad kasutasid 2015. aastal tariifikvootidega loodud võimalusi, kuid siin on jätkuvalt kasvuruumi, sest praegune kasutusmäär jääb ka parima kasutusega kvootide puhul alla 50 %. Tooted Kvoot (tonnides) Aastakasv Maht (tonnides) Kasutusmäär Soolasink 990 45 260 26 % Piimapulber 1 240 95 148 14 % Juust 2 345 150 1 155 44 % Töödeldud sealiha 990 45 51 4,9 % Kesk-Ameerika poolt ELile kehtestatud tariifikvootide kasutamine 2015. aastal 2.5. Teenustekaubandus Aruande koostamise ajal ei olnud teenustekaubanduse andmed 2015. aasta kohta veel kättesaadavad (teenuseid käsitlevate andmete hilisem laekumine võrreldes kaupu käsitlevate andmetega on tavapärane), seepärast lähtutakse 2014. aasta andmetest. Teenustekaubanduse kogumaht oli 5,9 miljardit eurot (3 % vähem kui 2013. aastal). Suurim kaubanduspartner oli 2014. aastal endiselt Panama (53 % teenustekaubanduse kogumahust kogu piirkonnaga), millele järgnesid Guatemala (21 %) ja Costa Rica (13 %). Riik 2013 2014 % Kreedit Deebet Kokku Kreedit Deebet Kokku Kokku Costa Rica 631,3 499,3 1130,6 678,1 563,2 1241,3 10 % El Salvador 224,8 90,1 314,9 231,7 83,4 315,1 0 % Guatemala 874,9 202,5 1077,4 535,2 225,8 761,0 –29 % Honduras 195,0 187,4 382,4 160,3 89,6 249,9 –35 % Nicaragua 204,7 48,7 253,4 153,7 91,1 244,8 –3 % Panama 1456,4 1580,1 3036,5 1525,4 1644,4 3169,8 4 % Kokku 3587,1 2608,1 6195,2 3284,4 2697,5 5981,9 –3 % Teenustekaubandus Kesk-Ameerika ja ELi vahel 2014. aastal (miljonites eurodes) Allikas: EUROSTAT Hondurase ja Nicaragua puhul (kummagi riigi puhul oli teenustekaubanduse maht alla 300 miljoni euro) täheldati 2014. aasta andmete osas väga suurt protsentuaalset muutust võrreldes 2013. aasta andmetega. Kaubavoog Hondurasega vähenes järsult (–52 %), samas kui kaubavoog Nicaraguaga kasvas peaaegu kahekordseks (87 %). Suurema turuga Panama, Costa Rica ja Guatemala puhul oli muutus tagasihoidlikum (üldjuhul alla 10 %) kui El Salvadori puhul. 3.RAKENDUSASUTUSTE TEGEVUS 3.1. Tehniliste kaubandustõkete allkomitee

2. juunil 2016 arutas tehniliste kaubandustõkete allkomitee videokonverentsi teel järgmisi küsimusi: ·EL osutas konkreetsele probleemile, et toodete registreerimine, mida nõutakse nende toodete turule laskmiseks Kesk-Ameerika riikides, on väga kallis ning piirkondliku tehnilise ühtlustamise osas ei ole tehtud edusamme. ·EL väljendas erilist muret Panama kehtestatud tehniliste eeskirjade üle (jäätis, puuviljamahlad ja alkohoolsed joogid). ·Samuti väljendas EL muret seoses Guatemalas nõutavate nn vabamüügisertifikaatidega. Kesk-Ameerika riike kutsuti üles astuma täiendavaid samme piirkondlike tehniliste eeskirjade tõhusaks rakendamiseks. Need on vastuvõtmiseks valmis ning võimaldavad tagada järelmeetmete võtmise lepingu artikli 305 kohaselt ja süvendada piirkondlikku majandusintegratsiooni. 3.2. Kaubanduse ja säästva arengu kogu 14.–16. juunil 2016 kohtusid ELi ja Kesk-Ameerika esindajad asutustega, kes vastutavad lepingu kaubandust ja säästvat arengut käsitlevate sätete rakendamise järelevalve eest (vt 4. osa). 3.3. Intellektuaalomandi allkomitee 15. juunil 2016 peeti intellektuaalomandi allkomitee kolmas kohtumine, kus vaadati läbi eeskätt järgmised küsimused: ·intellektuaalomandi õiguste ja eriti geograafiliste tähiste kaitse ja jõustamine Kesk-Ameerikas ning registreerimismenetluste tõhustamise võimaluste otsimine; ·meetmed, millega edendada võimaliku (peamiselt eraomandi) tehnosiirde jaoks soodsat keskkonda. Geograafiliste tähiste osas väljendas EL muret seoses Guatemalas käimasoleva kohtuvaidlusega („Parmigiano Reggiano“ ja „Prosciutto di Parma“ vs. kohalik kaubamärk „Parma“) ning Hondurase avaldatud väidetavate üldnimetuste loeteluga, sest mõned nimetused võivad olla vastuolus lepingu kohaselt kaitstud ELi geograafiliste tähistega. Kohtumine andis samuti võimaluse vahetada arvamusi võimaliku töökorra üle, et hõlbustada kaitstud geograafiliste tähiste loetelu ajakohastamist. 3.4. Sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste allkomitee Allkomitee kolmandal kohtumisel, mis toimus 14.–15. juunil 2016, tõstatas EL järgmised küsimused: ·assotsieerimislepingus sätestatud menetluste järgimise olulisus Kesk-Ameerika riikide jaoks, et tagada turulepääsu taotluste käsitlemine, ametiasutuste loetelude heakskiitmine ja kontrolli toimumine õigeaegselt ja läbipaistval viisil; ·rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide standardite, suuniste ja soovituste järgimise olulisus; ·vajadus esitada teaduslikke andmeid, et toetada õigusakte ja nõudeid, mis erinevad oluliselt rahvusvahelistest standarditest; ·Kesk-Ameerika riikide vajadus jätkata piirkondliku majandusintegratsiooniga seotud sätete rakendamist, et hõlbustada kaubandussuhteid. 3.5. Tollimenetluste, kaubanduse soodustamise ja päritolureeglite allkomitee

Teemad, mida arutati allkomitee 13.–14. juunil 2016 toimunud kohtumisel olid järgmised: ·Kesk-Ameerika piirkondliku integratsiooniga seotud kohustuste täitmine ja ·kahe selgitava märkuse koostamine seoses päritolureeglitega, et leida lahendus Kesk-Ameerikas tekkinud praktilistele probleemidele. Lepinguosaliste eesmärk oli kokku leppida, et II lisa teatavate aspektide ühtsel tõlgendamisel lähtutakse kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 täitmist käsitlevatest selgitavatest märkustest ning et (väikeseid) vigu käsitletaks asjakohaselt. Lisaks leppisid osalised kokku, et ajakohastavad klassifitseerimissüsteemi, kui jõustub Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri (HS 2012) viimane versioon. Assotsiatsiooninõukogu võtab lõpliku loetelu vastu kirjaliku menetluse teel. Kesk-Ameerika riigid taotlesid võimalust kumuleeruda Mehhikost ja Tšiilist pärit tuunikala kogused. EL nõustus küsimust analüüsima eeldusel, et asjaomased riigid teevad vajalikul määral koostööd. 3.6. Kaupade turulepääsu allkomitee 13. juunil 2016 toimunud allkomitee kohtumisel vaatasid osalised läbi eelmiste koosolekute raames võetud kohustused ning arutasid järgmisi ELi huvidega seotud küsimusi: ·Costa Rica võetud kohustus vaadata läbi oma õlle aktsiisimaksusüsteem; ·Costa Rica võetud kohustus kõrvaldada maksualane diskrimineerimine kangete alkohoolsete jookide puhul alates 1. oktoobrist 2017 (nagu on sätestatud lepingus); ·Nicaragua nõutav tasu kauba läbivalgustamise puhul piirivalvepunktides; ·Hondurase impordilitsentside süsteem sibulate importimiseks. EL ja Kesk-Ameerika riigid nõustusid, et usaldusväärse, ajakohase ja üksikasjaliku statistika kättesaadavus on kaubanduspoliitika jaoks ülioluline ning võtsid kohustuse jätkata piirkondlike statistiliste andmete vahetamist. 3.7. Erakorraline kohtumine riigihangete küsimustes Lepinguosalised leppisid kokku, et riigihangetega seotud tehniliste küsimuste lahendamiseks luuakse erakorraline ajutine töörühm, mis tuli esimest korda kokku 16. juunil 2016. Kuigi lepinguga ei ole osutatud allkomiteed ette nähtud, sai selgeks, et riigihangete käsitlemiseks lepingu kohaselt, on sellise allkomitee loomine vajalik. Lepinguosalised vahetasid teavet Kesk-Ameerika riikide õigusaktide ja nende vastavuse kohta lepingu sätetele. EL osutas eelkõige Panama ametivõimude poolt hiljuti vastu võetud õigusaktile, mis tuleks lepingust lähtuvalt läbi vaadata. Kuna Panama vaatab praegu läbi oma riigihangete seadust, kutsus EL Panamat üles tegema õigusaktidesse vajalikud muudatused. 3.8. Assotsieerimiskomitee 23. juunil 2016 pidas assotsieerimiskomitee oma kolmanda kohtumise eesmärgiga vaadata läbi erinevates allkomiteedes tehtud töö ning arutada ka muid kaubandusega seotud küsimusi. EL selgitas geograafiliste tähiste täieliku kaitse olulisust Kesk-Ameerikas ja väljendas muret seoses Guatemala ja Hondurase hiljutiste sammudega. EL tuletas meelde Kesk-Ameerika riikide kohustust anda endast parim rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite rakendamisel, mis muu hulgas hõlmavad finantsteenuseid, võitlust rahapesuga, terrorismi rahastamist ja maksudest kõrvalehoidumist. EL esitas algatuse äriühingute maksustamise kohta (ELi nimekiri; maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamine) ja palus, et Kesk-Ameerika riigid tegeleksid kõnealuste valdkondadega ühiselt. Lisaks kutsus EL Costa Ricat üles lõpetama praegu õlle suhtes toimuvat maksualast diskrimineerimist vastavalt ühisdeklaratsioonis kokku lepitule ning Panamat kutsuti üles täitma lepingu riigihankeid käsitlevat peatükki. Piirkondlikust majandusintegratsioonist rääkides selgitasid Kesk-Ameerika riigid, et nende kaubandusministrid on SIECA raames toimunud Kesk-Ameerika majandus- ja kaubandusministrite nõukogu (COMIECO) kohtumistel väga hoolikalt jälginud ELi suhtes võetud kohustuste täitmist. EL osutas vajadusele rakendada teatavaid tehnilisi eeskirju võimalikult kiiresti.

Mis puudutab muudatusi lepingus, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest ELiga, siis tunnistasid lepinguosalised, et hoolimata mõningasest edust lahknevad endiselt seisukohad võimaliku, Horvaatia ühinemisega seotud kompensatsiooni hindamise meetodi suhtes. EL ärgitas Kesk-Ameerika riike kohaldama konstruktiivset lähenemisviisi, arvestades et EL on juba lõpetanud läbirääkimised ELi kõigi muude eelispartneritega Ladina-Ameerikas ja leidnud kõiki osalisi rahuldavad lahendused. Praegu otsustati mõttevahetust jätkata, et jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele. 4. KAUBANDUSE JA KESTLIKU ARENGUGA SEOTUD KOHUSTUSTE TÄITMINE 4.1 Institutsioonilised asjaolud Kaubanduse ja säästva arengu kogu kolmas kohtumine peeti 15. ja 16. juunil 2016 Hondurases. Kohtumisel vahetati teavet töö- ja keskkonnaküsimustes, sealhulgas sellistes valdkondades nagu sotsiaalne dialoog, diskrimineerimiskeeld, vastutustundlikud väärtusahelad, ringmajandus ja looduslike liikidega kauplemine. EL juhtis tähelepanu teatisele „Kaubandus kõigile“ ning selle väärtuste agendale, millel on oluline seos kaubanduse ja säästva arengu kogu tegevusega. ELi ja Kesk-Ameerika kodanikuühiskonna esindajaid koondava kodanikuühiskonna dialoogi foorumi kohtumine toimus 17. juunil 2016. Sellel osalesid Kesk-Ameerika riikide (v.a Panama) ja ELi kodanikuühiskonna esindajad. Lisaks toimus seminar, kus arutati kestlikku arengut toetavate kaubanduskavade ja -tavade üle, ning nõuanderühma mõlemat piirkonda esindavate esindajate koosolek. Kodanikuühiskonna esindajad esitasid kaubanduse ja säästva arengu kogule ühisavalduse, millele kogu lubas edaspidi vastata. Lisateavet leiab aadressil http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-3rd-eu-central-america . 4.2 Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide rakendamine Kaubanduse ja säästva arengu kogu kohtumisel esitasid lepinguosalised kokkuvõtte ILO konventsioonide rakendamisest ja õigusaktides viimati tehtud muudatustest. EL Salvador ja Guatemala vastasid ELi tõstatatud küsimustele seoses ühinemisvabadust käsitleva ILO konventsiooniga. Nädal varem tõstatati sama küsimus ka Rahvusvahelisel Töökonverentsil ning leiti, et EL Salvadori puhul on tegemist tõsise probleemiga ning Guatemala puhul väga tõsise ja kiireloomulise probleemiga. Märgiti, et olukorda El Salvadoris ja Guatemalas käsitleti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni järelevalvemehhanismide raames 2016. aasta juunis, mil arutati konventsiooni nr 87 (ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kohta) rakendamist töötajate esindajate vastase vägivalla ja esindajate mõrvamise korral. EL jälgib ka edaspidi olukorda ja edendab koostööd ILOga selles valdkonnas. 4.3. Mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamine Kaubanduse ja säästva arengu kogu kohtumisel vahetasid lepinguosalised arvamusi keskkonnaprobleemide kohta. Costa Rica kirjeldas oma strateegiat ambitsioonikate vähese CO2-heite eesmärkide saavutamiseks ja innovatsiooni suunamiseks sellistes tootmissektorites nagu kohvitootmine ja loomakasvatus. EL tõstis esile ringmajanduse loomise tegevuskava ja looduslike liikidega kauplemist käsitleva tegevuskavaga seotud arengut. Kesk-Ameerika riigid ja EL märkisid, et nad on CITESi osaliste konverentsi raames, mis toimus 2016. aasta septembris, teinud koostööd mitmesugustes küsimustes. Sealhulgas toetas EL Guatemala ja CITESi muu kolme liikme ettepanekut reguleerida kõiki Dalbergia liike hõlmavat kaubandust. 4.4. Kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva positiivse kava väljatöötamine Jätkati arutelu positiivse tegevuskava väljatöötamiseks ning selgus, et eesmärgi osas on riikidel mõneti erinevad seisukohad. Üldist toetust avaldati ettepanekule korraldada 2017. aasta alguses kohtumine, et arutada vastutustundlike ülemaailmsete väärtusahelatega seonduvat. 5. MÄÄRUSE RAKENDAMINE (BANAANE KÄSITLEV STABIILSUSMEHHANISM) Lepingus on sätestatud, et alates lepingu jõustumise kuupäevast kuni aastani 2020 kohaldatakse Kesk-Ameerika riikidest pärit ja rubriiki 0803.00.19 (värsked banaanid) kuuluvate banaanide suhtes soodustollimaksu (kantud tariifide vähendamise tabelisse riikide ja aastate lõikes). Erikohtlemine põhineb stabiliseerimisklauslil, millega kehtestatakse üleminekuperioodiks Kesk-Ameerika riikidest pärit impordi iga-aastane käivituskogus. Juhuks kui tollimaksu vähendamise tulemusena kasvab banaanide impordikogus sedavõrd, et tekitab või ähvardab tekitada tõsist kahju ELi banaanisektorile, on määrusega kehtestatud asjakohased menetlused, millega hoitakse ära tõsise kahju tekkimine selles sektoris. Komisjon on jälginud Kesk-Ameerika riikidest pärit banaanide impordi arengut (määruse artiklid 3 ja 13), et hinnata, kas määruses kehtestatud tingimused on täidetud, et algatada kaitsemeetmetega seotud uurimine või kohaldada eelneva järelevalve meetmeid. Kuigi Guatemalast pärit banaanide import ületas 2015. aastal käivituskoguse 27 % võrra, ei algatanud komisjon kaitsemeetmetega seotud uurimist ega kohaldanud eelneva järelevalve meetmeid, samuti ei saanud komisjon ühtegi sellesisulist taotlust. Kõnealune import ei ohustanud ELi banaanisektorit. Samal ajal ei ole muud Kesk-Ameerika riigid hakanud jõudma neile stabiliseerimismehhanismi raames sätestatud käivituskogusteni. 2015. aasta lõpus moodustas Kesk-Ameerikast pärit banaanide sooduskohtlemisega impordi kogumaht vaid 65 % kehtestatud piirmäärast. Riik Kasutatud kogus Käivituskogus % GUATEMALA 79 068 834 62 500 000 127 HONDURAS 4 440 601 62 500 000 7 NICARAGUA 8 389 294 12 500 000 67 PANAMA 207 829 771 468 750 000 44 COSTA RICA 927 260 997 1 281 250 000 72 EL SALVADOR 0 2 500 000 0 KOKKU 1 226 989 497 1 890 000 000 65