KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta. 1. selgituses antakse ülevaade tegevusest ja kulutustest selles valdkonnas 2017. aastal.

1. selgitus. Euroopa Arengufondide 2017. aasta finantsülevaade Tabel 1. Euroopa Arengufondid – põhiteave 2017 (miljonit eurot) Maksed kokku 4 256 - ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse -2 648 + ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid 1 876 Auditeeritud andmekogum 3 484 Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. EAFi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Arengufondide lühikirjeldus

2. 1959. aastal käivitatud EAFid on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 23. juunil 2000. aastal Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning AKV riikide ja ÜMT vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine.

3. EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud: a) EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mille on kokku leppinud Euroopa Liidu Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsused; b) need erinevad ELi üldeelarve jaotamispõhimõtetest; EAFe haldavad komisjon väljaspool ELi üldeelarve raamistikku ja Euroopa Investeerimispank (EIP); c) EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil (EP) nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul, nimelt ei sekku EP EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja) (1) (2); d) aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul.

4. EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3).

5. Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu (4) 79 riigis.

I PEATÜKK. 8., 9., 10. JA 11. EAFi RAHALINE RAKENDAMINE

6. 8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8 miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot.

7. 11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (5) jõustus 1. märtsil 2015 (6). 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot (7), millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5 miljonit eurot ÜMT-dele.

8. 2. selgituses esitatakse EAFide vahendite kasutus 2017. aastal ja kumulatiivselt.

2. selgitus. EAFide vahendite kasutamine seisuga 31. detsember 2017 (miljonit eurot) Olukord 2016. aasta lõpus Eelarve täitmine eelarveaastal 2017 (neto) (47) Olukord 2017. aasta lõpus Kogusumma Eelarve täitmise määr (43) 8. EAF (44) 9. EAF (44) 10. EAF 11. EAF (44) Kogusumma 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kogusumma Eelarve täitmise määr (43) A - VAHENDID ( 42 ) 76 896 -7 -37 -119 191 28 10 385 15 430 21 488 29 621 76 924 B - KASUTAMINE 1. Üldised kulukohustused ( 45 ) 60 097 78,2 % -9 -38 -5 5 807 5 755 10 382 15 391 21 052 19 027 65 852 85,6 % 2. Individuaalsed kulukohustused ( 46 ) 53 032 69,0 % -3 -20 550 5 684 6 211 10 376 15 289 20 125 13 453 59 243 77,0 % 3. Maksed 45 339 59,0 % -1 111 1 277 2 770 4 157 10 375 15 164 17 753 6 206 49 498 64,3 % C - Välja maksmata (B1–B3) 14 758 19,2 % 7 227 3 299 12 821 16 354 21,3 % D - Kasutatav saldo (A–B1) 16 799 21,8 % 3 39 436 10 594 11 072 14,4 % Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal. Esitatud arvandmed ei hõlma EIP hallatavat EAFide osa.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

9. 2017. aastal jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jõupingutusi vanade eelmaksete ja täitmata kulukohustuste vähendamiseks 25 % võrra (8) (vt 3. selgitus ).

3. selgitus. Nn vana eelrahastamise ja täitmata kulukohustuste ning aegunud lepingute vähendamise peamised tulemusnäitajad Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi eesmärk ületati, vähendades kogu vastutusvaldkonnas vana eelrahastamist 37,6 % (EAFide puhul 32,58 %) ja vanu täitmata kulukohustusi 38,49 % (EAFide puhul 37,63 %). Ehkki EAFide puhul jäi saavutamata eesmärk hoida aegunud lepingute (9) osa (18,75 %) kõigist avatud lepingutest alla 15 %, täideti peadirektoraadi üldeesmärk (14,95 %). EAFide lepingute väiksem osakaal tuleneb peamiselt sellest, et vanade aegunud lepingute lõpetamine EAFide raames on tehniliselt keerulisem, kui osa tagasinõudeid on laekumata. 2017. aasta septembris algatas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat uue menetluse, et see probleem lahendada. Kontrollikoda käsitleb uut menetlust 2018. aasta auditi raames.

10. Erinevalt eelrahastamise vananemisest ei ole komisjonil peamist tulemusnäitajat ELi usaldusfondidele (Bêkou usaldusfond ja ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond) tehtavate ettemaksete vananemise kontrollimiseks. 10. Raamatupidamiseeskirjade kohaselt esitatakse EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse EAFi raamatupidamise aastaaruannetes. Neid jälgitakse ja kontrollitakse igal aastal. Peale selle jälgitakse ELi usaldusfondide täitmata kulukohustustega ( 10 ) seotud kasutusperioodi, mis mõjutab otseselt nimetatud osamaksete aegumist, reaalajas tulemuslikkuse põhinäitaja nr 4 abil (täitmata kulukohustustega seotud kasutussuutlikkus). Komisjon leiab seega, et ELi usaldusfondidesse suunatud EAFi osamaksete aegumist on nõuetekohaselt jälgitud ning et täiendava tulemuslikkuse põhinäitaja kasutuselevõtt ei ole vajalik.

II PEATÜKK. KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EAFide KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

Arvamus

I. Kontrollikoda auditeeris: a) 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ja b) nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (11), vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II. Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

Alus arvamuse esitamiseks

V. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VI. 2017. aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 4,5 %.

Peamised audititeemad

VII. Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita.

Viitvõlad

VIII. Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt lisa 2.8), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2017. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 4,653 miljardit eurot (2016. aasta lõpus 3,903 miljardit eurot).

IX. Kontrollikoda uuris nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatas läbi 36 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid nõuetele.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele

X. 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust (EL) lahkuda. 19. märtsil 2018 avaldas komisjon väljaastumislepingu eelnõu, milles kirjeldati Ühendkuningriigiga peetavatel läbirääkimistel tehtud edusamme. Väljaastumislepingu eelnõus on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni.

XI. Väljaastumislepingu eelnõus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle jätkuvad ja seega ei ole lepingu lõplikku teksti veel kinnitatud.

XII. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab praegust olukorda korrektselt (lõplik arvamus sõltub väljaastumisprotsessi tulemusest).

Juhtkonna kohustused

XIII. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

XIV. EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

XV. Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

XVI. Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

XVII. Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka — kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; — teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks); — hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; — teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; — hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

XVIII. Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta.

XIX. Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit.

XX. Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

XXI. Komisjoniga arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

12. juuli 2018

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kinnitavat avaldust toetav teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

11. Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2017. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande lisas 1.1 . EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu pöörata järgnevatele punktidele.

12. Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (12) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFide finantsmäärusele (13)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 21. juunil 2018. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi.

13. Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmisi toiminguid:

a) kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit;

b) kontrolliti 128 tehingust koosnevat valimit, mis esindab EAFide kõiki makseid ning mis hõlmas 23 ELi delegatsiooni (14) poolt heaks kiidetud 100 makset ja komisjoni peakorteri poolt heaks kiidetud 28 makset (15). Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta allesjäänud veamäära uuring kattis osa kontrollikoja auditeeritud andmekogumist, mistõttu lisas kontrollikoda oma valimisse veel 14 tehingut, mille suhtes kohaldati pärast kohanduse tegemist kõnealuse uuringu tulemusi (16). Valimi kogusuurus oli 142, mis on kooskõlas kontrollikoja kindlustandva mudeliga;

c) kui tehingutes leiti vigu, analüüsis kontrollikoda asjaomaseid süsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha;

d) hinnati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning eespool mainitud allesjäänud veamäära uuringut;

e) vaadati läbi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne;

f) hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid.

14. Nagu mainitud punktis 4, rakendab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, aasta tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2017. aasta kinnitust, kehtivad rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

15. Kahel eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud tagasimaksekorralduste valimi kontroll (17) viitasid 2017. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 5,1 miljonit eurot, (18) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis.

Tehingute korrektsus

Tulud

16. Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud.

Maksed

17. Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud 1. lisas . 128-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (29 %). Kvantifitseeritud 30 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,5 % (19). Selles võetakse arvesse 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi. 4. selgitus näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras. 5. selgituses esitatakse vigade kohta näiteid.

4. selgitus. Veatüüpide osakaal kogu hinnangulises veamääras Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

18. 118-st projektidega seotud (20) kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (31 %) (30 kvantifitseeritavat viga ja 8 mittekvantifitseeritavat viga). 30-st kvantifitseeritavaid vigu sisaldanud maksetehingust 10 (33 %) olid lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle.

19. Nagu eelmistelgi aastatel, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse, tagastamatute toetuste, rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja ELi liikmesriikide koostööametitega sõlmitud delegeerimislepingutega (21). Kontrolliti 75 seda tüüpi tehingut ning neist 27 (36 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 70 % hinnangulisest veamäärast.

5. selgitus. Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes

a) Kandmata kulud (kvantifitseeritav viga) Ühe loodusvarade majandamise projekti puhul Sudaanis kiitis komisjon ekslikult heaks 2 miljonit eurot rohkem kui rakenduspartner (üks rahvusvaheline organisatsioon) oli kuludena deklareerinud. Kuluartiklite kontrollimisel leidis kontrollikoda, et neist kolm olid vigadest mõjutatud, sest deklareeritud summat ei olnud täies mahus kuludena kantud. Kulude kontrollimisel ja heakskiitmisel tehtud vea ning kindlakstehtud rahastamiskõlbmatute kulude tõttu on veamäär 51,57 % kõikidest testitud kuludest.

b) Oluliste tõendavate dokumentide puudumine (kvantifitseeritav viga) Angolas ühe rahvusvahelise organisatsiooni poolt rakendatud bioloogilise mitmekesisuse projekti puhul testis kontrollikoda ehituslepingutega seotud artikleid. Tõendavad dokumendid ei olnud kulude kontrollimiseks piisavad ning puudus arvetel olevate summade ja tehtud tööde vaheline auditijälg. Kontrollikoja kohapealsed kontrollid näitasid suuri lahknevusi lepingutingimuste ja tehtud tööde vahel, mis puudutas nii tööde mahtu, ülesehitust kui kasutatud materjale. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 28,83 % kõikidest testitud kuludest.

c) Hankemenetluse viga – puuduvad hankemenetluse dokumendid (kvantifitseeritav viga) Kontrollikoda testis ühe AKV-riikides erasektori arengut toetava organisatsiooni rakendatud projekti kulusid ja leidis, et dokumentide puudumise tõttu ei olnud võimalik ühe hankeartikli rahastamiskõlblikkust tõendada. Kontrollikoda küsis dokumente, nagu hinnapakkumise päringud, tehnilised tingimused, saadud pakkumused, hindamisaruanded ja edukaks tunnistamise teated, kuid ei saanud neid. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 10,00 % kõikidest testitud kuludest.

d) Rahastamiskõlbmatud kulud (kvantifitseeritav viga) Kontrollikoda tuvastas ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatava usaldusfondi kulutustes kaks rahastamiskõlbmatut kuluartiklit. Ühe artikli puhul olid kaudsed kulud kajastatud otsekuludena ja teine artikkel ei olnud otseselt seotud meetme tegevusega või selle elluviimiseks vajalik. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 20,00 % kõikidest testitud kuludest.

e) Rahastamiskõlbmatud kulud (kvantifitseeritav viga ja mittekvantifitseeritav viga) Tansaanias kohalike ettevõtete arengut toetavas projektis, mida koordineeris üks erasektori organisatsioon, leidis kontrollikoda kolm vigadest mõjutatud artiklit. Üks artikkel sisaldas käibemaksu, mis ei ole lepingutingimuste kohaselt rahastamiskõlblik, ning kulu ei olnud täies mahus tõendatud dokumentidega, nagu arve või leping. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 1,84 % kõikidest testitud kuludest. Teine artikkel, mis oli esitatud palgakuluna, ei põhinenud tegelikel brutopalkadel, vaid hinnangul. Kulud loetakse rahastamiskõlblikuks vaid siis, kui need on reaalselt kantud ning on tuvastatavad ja kontrollitavad. Kolmanda artikli puhul ei olnud võimalik kontrollida, kas summa vastab täies ulatuses välja makstud palgakuludele ja kas toetusesaaja sai kasumit või mitte. Nende piirangute tõttu on mõlema artikli viga mittekvantifitseeritav.

20. Kaheksa kvantifitseeritava vea ja kolme mittekvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,8 protsendipunkti madalam. Kahes muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1 protsendipunkti (22).

21. Lisaks oli kokku 15 kvantifitseeritud vigadest mõjutatud tehingu (23) puhul tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi-/kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada.

22. Aafrika infrastruktuuri sihtfond (AITF), mida haldab Euroopa Investeerimispank, on usaldusfond, kuhu komisjon panustab. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat kasutab fondi auditeeritud ja auditeerimata finantsaruandeid kantud kulude heakskiitmiseks vähemalt kord aastas. Fondi finantsaruanded koostatakse vastavalt IFRS-ile (24) ja sisaldavad hinnanguid (25). Seega ei hõlma need üksnes tegelikult kantud kulusid. Lisaks põhineb rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kasutatav auditiaruanne finantsauditil ja see on mõeldud arvamuse esitamiseks fondi finantsaruannete kohta. Selle eesmärk ei ole rahastamiskõlbmatute kulude kindlakstegemine.

23. . AITFi tehingute auditeerimisel leiti kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud kas hinnangute kasutamisega või sellega, et mõned järelkontrollimehhanismid ei tuvastanud rahastamiskõlbmatuid kulusid enne nende heakskiitmist.

24. Kahes valdkonnas vähendasid tehingute vigade arvu maksetingimused. Neist esimene valdkond oli eelarvetoetus (26). Teise valdkonna moodustasid juhtumid, kus rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud mitme rahastajaga projektide puhul oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi (27).

25. Eelarvetoetusega toetatakse riigi üldeelarvet või selle teatud poliitikat või eesmärki. Kontrollikoda uuris, kas komisjon on täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja tõendanud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

26. Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (28).

27. Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Kontrollikoda võttis komisjoni kasutatavat lähenemisviisi ka substantiivse testimise käigus arvesse (29).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

28. Kontrollikoda ei leidnud vigu ei 15-s mitme rahastajaga tehingus, kus oli kasutatud eeldavat lähenemisviisi, ega 10-s kontrollitud eelarvetoetuse tehingus. Kui need tehingud auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 6,5 % (30).

Aasta tegevusaruanne ja muu juhtimiskord

29. Alates 2012. aastast on kõik rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks.

30. Eelmisel aastal märkis kontrollikoda, et 2015. aasta tegevuskava edusammud olid rahuldavad. Kümme meedet olid ellu viidud täies mahus, viis osaliselt ning ühe elluviimine oli pooleli.

31. Oma 2016. aasta tegevuskavas jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suure riskiga valdkondade (rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kaudselt täidetava eelarve raames hallatavad vahendid ja otsese eelarve täitmise raames antavad toetused) käsitlemist. 2018. aasta märtsiks olid kümme meedet ellu viidud täies mahus, kaks osaliselt (31) ning kahe elluviimine oli pooleli.

32. 2017. aasta tegevuskavva lisati kuus uut sihipärast meedet. Meetmete eesmärk on näiteks vähendada programmide eelarvestusest tulenevaid vigu. Samuti muudetakse nende raames delegeerimislepingute ja sambapõhiste hindamiste lepinguvorme, et kajastada uues finantsmääruses tehtud muudatusi.

33. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) jätkuvalt nende kontrollide puudulikkusele. 33. Kulukontrollide muudetud pädevus kinnitati 2018. aasta märtsi lõpus ja see peaks aitama eelkontrolli tõhustada.

Allesjäänud veamäära 2017. aasta uuring

34. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat viis 2017. aastal läbi kuuenda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (32). Teist aastat järjest jäi hinnanguline allesjäänud veamäär uuringu kohaselt komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (33).

35. Oma 2017. aasta tegevusaruandes on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ära jätnud lõigu, kus juhitakse tähelepanu allesjäänud veamäära uuringu piiratud ulatusele hankemenetluste kontrollimisel, ehkki piirang püsib endiselt. 35. Komisjoni hinnangul oli osutamine hankemenetluste analüüsi ulatusele kui olulisele erinevusele veidi liialdatud, kuna jääkveamäära ametnikud analüüsivad osa hankemenetlustest – nad kontrollivad peamisi täiendavaid dokumente, nagu hanketeade, pakkumismenetluse avamise aruanne, hindamisaruanded, lepingu sõlmimise otsus jne, kuid jääkveamäära metoodika ei näe ette valikuprotsessi kordamist (ei komisjoni tasandil ega abisaaja tasandil). Mõnel juhul võivad ametnikud töökogemusele ja riskianalüüsile toetudes otsustada teha hankemenetlusele üksikasjaliku analüüsi.

36. Allesjäänud veamäära 2017. aasta uuringus oli nende tehingute arv, mille suhtes substantiivset testimist ei rakendatud, kuna täiel määral toetuti varasemale kontrollitööle, tunduvalt suurem kui varasemates uuringutes (67 % tehingutest) (vt 6. selgitus ), ehkki allesjäänud veamäära juhendi kohaselt võib täiel määral varasemale kontrollitööle toetuda „üksnes erandlikel juhtudel“ (34). Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära uuringu kontrollitud tehingutest suurema osa puhul (35) oli täiel määral varasemale kontrollitööle toetumine ebakorrektne või piisavalt põhjendamata. Lisaks ei ekstrapoleeritud varasema kontrollitööga kindlaks tehtud vigu testimata andmekogumile, mistõttu järeldatakse uuringus, et testimata andmekogum vigu ei sisalda. See mõjutab allesjäänud veamäära. 36. Jääkveamäära 2017. aasta uuringus kasutati kutsealast otsustust, kui tõlgendamine oli lubatud või nõutav. Selle kogemuse põhjal kaalub komisjon võimalust arendada metoodikat nii, et see tugineks varasemale audititööle, kui tegemist on erakorraliste asjaoludega ja kohaldatud on rahvusvahelisi standardeid.

37. Lisaks sellele, et varasemast tunduvalt rohkem toetuti täiel määral eelnevale kontrollitööle, leidis kontrollikoda vigu ja lahknevusi üksikvigade arvutamises ja ekstrapoleerimises. Vead sarnanevad nendega, mida kontrollikoda kajastas EAFe käsitlevas 2014. aasta aastaaruandes (36).

38. Komisjon ei teinud korralikku järelevalvet allesjäänud veamäära uuringu teostaja töö üle ja ei saanud seetõttu probleeme ära hoida. 38. Regulaarsete koosolekute käigus jälgiti üksikasjalikult uuringu kulgu. Komisjon andis jääkveamäära ametnikule juhised, milles arvestati tema absoluutse vajadusega sõltumatuse ja kutsealase otsustuse järele. Siiski soovitab komisjon jälgimist veelgi täiustada, et uurida lähemalt spetsiifilisemaid aspekte, nagu nende juhtumite arv, mille puhul toetuti täiel määral varasemale kontrollitööle.

6. selgitus. Nende tehingute arv, mille puhul toetuti täiel määral varasemale kontrollitööle, 2012–2017 Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

2017. aasta tegevusaruande läbivaatamine

39. 2016. aastal sisaldas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitav avaldus kaht reservatsiooni, millest üks puudutas toetusi otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, eelarve kaudset täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, arenguagentuure ja programmide eelarvestust. 2017. aasta tegevusaruande kinnitavas avalduses esitatud reservatsioon (37) puudutab üksnes kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi.

40. Reservatsioon põhineb allesjäänud veamäära uuringu tulemustel. Kui allesjäänud veamäära uuringus oleks järgitud varasemate aastate põhjalikku lähenemisviisi, oleks uuringu tulemus ja seega ka kinnitav avaldus olnud tõenäoliselt teistsugune. 40. See reservatsioon ei põhine üksnes käesoleva jääkveamäära uuringu tulemusel. See tuleneb riskianalüüsist, mis põhineb Euroopa Kontrollikoja kinnitaval avaldusel ja viimase kolme aasta jääkveamäära uuringutel. Seega ei saa järeldada, et vaatlusaluses jääkveamäära uuringus kasutatud lähenemisviis võinuks tõenäoliselt viia reservatsioonide seisukohast teistsuguse tulemuseni. Peale selle käsitles 2017. aasta tegevusaruandes sisalduv reservatsioon tõepoolest üksnes eelarve otsese täitmise korral makstavaid toetusi, varasematel aastatel aga tõi veamäärade ja riskihinnangute kombineerimine kaasa reservatsioone mitmes kuluvaldkonnas. See aga ei tähenda, nagu oleks kontrollimist vähendatud. Reservatsiooni kirjelduses on selgitatud, et ehkki reservatsioon on seotud eelarve otsese täitmise korral makstavate toetustega, jätkatakse ka muude kuluvaldkondadega seotud meetmeid, mis pärinevad näiteks varasematest aastatest.

41. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise seisuga veariski sisaldav summa kokku 82,96 miljonit eurot (38). Sellest hinnanguliselt 13,08 miljonit eurot (16 %) parandatakse peadirektoraadi järgnevatel aastatel tehtavate kontrollidega (39).

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

42. Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

43. Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaastal a) ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud; b) olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 17–28). Kontrollikoda kasutas tehingute testimisel allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi, mille kohaselt on andmekogumi hinnanguline veamäär 4,5 % (vt 1. lisa ).

44. Võttes arvesse vähem põhjalikku lähenemisviisi allesjäänud veamäära uuringu tegemisel, samuti auditi käigus leitud vigade iseloomu, olulisust ja mahtu, järeldab kontrollikoda, et selle aasta uuringu tulemusi ei saa eelmistel aastatel saadud tulemustega võrrelda. Leitud puudused mõjutavad 2017. aasta allesjäänud veamäära tulemusi (vt punktid 36–38). 44. Ei saa järeldada, et teistsuguse lähenemisviisiga oleks automaatselt jõutud teistsuguse veamäärani.

45. Praegu valitseb eelarvemenetluse (EP ei ole kaasatud) ja aruandlusprotsessi (EP on osaliselt kaasatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusse) vahel ebakõla (vt punkti 3 alapunkt c). EAFide võimalik tulevane lülitamine ELi üldeelarvesse võib vähendada mainitud ebakõlast tulenevaid riske (kunstlik iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus, EP eelarvealaste volituste puudumine).

Soovitused

46. 3. lisas antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist 2014. aasta aastaaruandes (40) esitatud nelja soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on 1., 2. ja 4. soovituse täies mahus ellu viinud (41). Kontrollikoda leiab 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu ülevaatamise põhjal, et 3. soovitust ei ole ellu viidud (vt punkt 37). 46. Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud. Anti välja uued jääkveamäära metoodika versioonid ja käsiraamat, milles on käsitletud Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimusi.

47. Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel soovitab kontrollikoda komisjonil alates 2019. aastast teha järgmist:

— 1. soovitus: tähelepanelikult jälgida allesjäänud veamäära uuringu läbiviimist, pöörates eriti tähelepanu sellele, et täielikult varasemale kontrollitööle toetumise otsused järgiksid täiel määral metoodikat ja oleksid põhjendatud (vt punkt 36); Komisjon nõustub selle soovitusega. Komisjon soovitab jälgimist veelgi täiustada, et uurida lähemalt spetsiifilisemaid aspekte, nagu täieliku usalduse juhtumite arv.

— 2. soovitus: aasta tegevusaruandes uuesti avaldada allesjäänud veamäära uuringu piirangud (vt punkt 35); Komisjon nõustub selle soovitusega.

— 3. soovitus: võtta otsustavaid samme kulude heakskiitmist käsitlevate juhiste rakendamiseks de facto, et vältida üleliigsete kulude heakskiitmist (vt 5. selgitus ); Komisjon nõustub selle soovitusega ning uurib võimalusi asjaomaseid juhiseid selgitada ja jõustada.

— 4. soovitus: võtta meetmeid selle tagamiseks, et AITFi tehingute kuludena kiidetakse heaks üksnes tegelikult kantud kulud (vt punkt 22); Komisjon nõustub selle soovitusega. Komisjon võtab meetmeid, et vältida Aafrika infrastruktuuri sihtfondi finantsaruannetes esitatud kuluprognooside aktsepteerimist.

— 5. soovitus: kehtestada peamine tulemusnäitaja usaldusfondidele tehtavate ettemaksete aegumise jälgimiseks (vt punkt 10); Komisjon ei nõustu selle soovitusega. Raamatupidamiseeskirjade kohaselt esitatakse EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse EAFi raamatupidamise aastaaruannetes. Neid jälgitakse ja kontrollitakse igal aastal. Peale selle jälgitakse ELi usaldusfondide täitmata kulukohustustega seotud kasutusperioodi, mis mõjutab otseselt nimetatud osamaksete aegumist, reaalajas tulemuslikkuse põhinäitaja nr 4 abil (täitmata kulukohustustega seotud kasutussuutlikkus). Komisjon leiab seega, et ELi usaldusfondidesse suunatud EAFi osamaksete aegumist on nõuetekohaselt jälgitud ning et täiendava tulemuslikkuse põhinäitaja kasutuselevõtt ei ole vajalik.