[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.7.2006

SEK(2006) 990 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang meetmetele, mida Saksamaa on võtnud vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohasele nõukogu 14. märtsi 2006. aasta otsusele, eesmärgiga vähendada olukorra parandamiseks vajalikuks peetaval määral eelarvepuudujääki

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang meetmetele, mida Saksamaa on võtnud vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohasele nõukogu 14. märtsi 2006. aasta otsusele, eesmärgiga vähendada olukorra parandamiseks vajalikuks peetaval määral eelarvepuudujääki

1. Saksamaa suhtes algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Olles tuvastanud, et valitsemissektori eelarvepuudujääk 2002. aastal ületas asutamislepingus kehtestatud 3%-lise kontrollväärtuse SKTst, ja võttes aluseks komisjoni soovituse, otsustas nõukogu 21. jaanuaril 2003, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk (asutamislepingu artikli 104 lõige 6)[1]. Lisaks sellele võttis nõukogu samal päeval vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile ning komisjoni soovitusele vastu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse, mille eesmärk on lõpetada ülemäärane eelarvepuudujääk. 2005. aastal oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,3% SKTst. Selle näitaja aluseks on Eurostati andmed, mis põhinevad aruandel, mille Saksamaa esitas komisjonile 24. veebruaril 2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt. 14. märtsil 2006 otsustas nõukogu teatada Saksamaale vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 9[2], et tal tuleb olukorra parandamiseks vajalikuks peetavad ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed võtta "nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2007. aastaks“ . Iseäranis nõudis nõukogu, "et aastatel 2006 ja 2007 tagaks Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra. Lisaks kutsuti Saksamaad võtma „ vajalikke meetmeid tagamaks, et pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamist jätkatakse tööd selles suunas, et keskpikas perspektiivis saavutatakse eelarve tasakaalustamine struktuurselt tasakaalustatud eelarve abil, kasutades selleks struktuurset puudujäägi vahendamist vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas“. Viimaks paluti Saksamaal „esitada komisjonile hiljemalt 14. juuliks 2006 aruanne meetmetest, mida ta on võtnud otsuse täitmiseks “. See on kooskõlas artikliga 6 nõukogu määrusest 1467/97, mida on muudetud nõukogu määrusega 1056/2005[3] ja milles kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile meetmete võtmise tähtajaks neli kuud pärast seda, kui nõukogu on teinud asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase otsuse.

5. juulil 2006 esitas Saksamaa komisjonile üksikasjaliku rakendusaruande, milles antakse ülevaade nõukogu otsuse täitmise nimel toimunud eelarvearengutest ja tehtud prognoosidest.

Nõukogu määruse nr 1467/97 (muudetud nõukogu määrusega nr 1056/2005) artikli 9 lõikes 3 sätestatakse, et 104 lõike 9 kohases otsuses liikmesriigile meetmete võtmiseks seatud tähtaja möödumisel „teatab komisjon nõukogule, kas tema arvates on võetud meetmed piisavad, et tagada kohased edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks nõukogu kehtestatud aja jooksul, eeldusel, et kõnealused meetmed viiakse täielikult ellu ning majandusarengud on kooskõlas prognoosidega“. Vastavalt nimetatud artiklile antakse käesolevas teatises hinnang nõukogu otsuse järgselt Saksamaa poolt võetud meetmetele.

2. Võetud meetmed (nagu kirjeldatud Saksamaa aruandes)

2.1 Valitsemissektori eelarvetasakaal

Eelarvetasakaal 2006. ja 2007. aastal

Saksa ametivõimude esitatud rakendusaruanne põhineb Bundestagis 23. juunil 2006 vastu võetud liitvabariigi 2006. aasta eelarvel ning liitvabariigi 2007. aasta eelarveprognoosil, mille valitsus võttis koos aruandega vastu 5. juulil 2006. Mõlemad eelarved sisaldavad rida meetmeid, millest enamuse kohta on juba kas antud välja seadus või on valitsuses vastu võetud vähemalt seaduseelnõu. Aruanne annab nendest üksikasjaliku ülevaate. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarveprognooside puhul sisaldab aruanne Saksa valitsuse poolt 22. veebruaril 2006 esitatud viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammiga võrreldes veelgi uuemat teavet.

Rakendusaruandes märgitakse valitsemissektori 2006. aasta eelarvepuudujäägiks 3,1% SKTst ning 2007. aastal 2½% SKTst (vt tabel 1)[4]. Aruandes esitatud andmete alusel prognoosivad komisjoni talitused struktuurse tasakaalu (tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivset paranemist nii 2006. kui 2007. aastal 0,9 protsendipunkti võrra SKTst.

Aruande kohaselt kulude ja SKT suhe 2006. ja 2007. aastal kergelt langeb. 2006. aastal suureneb veidi maksutulude määr SKTst, kuid maksubaasi aeglase arengu tõttu väheneb sotsiaalkindlustusmaksete määr SKTst. 2007. aastal suureneb maksutulu oluliselt, kuna käibemaksu standardmäära suurendatakse 3 protsendipunkti võrra. Sotsiaalkindlustusmaksud, seevastu, jällegi langevad, mille põhjuseks on osaliselt töötuskindlustusmaksete määra alandamine ja osaliselt maksubaasi jätkuvalt aeglane areng[5]. 2006. ja 2007. aastal lõpetatakse ilmselt otseste maksudega seotud mitmesuguste hüvitiste tõstmine ja kärpimine. Muu maksutulu suhtes prognoositakse mõlemi aasta kohta 2005. aastaga võrreldes langust. Aruandes ennustatakse 2006. aastaks 2005. aastaga võrreldes kulumäära langust 0,4 protsendipunkti võrra ja 2007. aastaks umbes protsendipunkti võrra (vt tabel 1).

Eelarvetasakaal loodetakse saavutada 2005. aasta lõpus vastu võetud terviklike parandusmeetmete kaudu, millest olulisim on käibemaksu tõstmine 2007. aastal, kuigi seda tasakaalustab osaliselt sotsiaalkindlustusmaksude langetamine. Aruandes kavandatakse ka suurt kokkuhoidu rahasiiretelt, eriti tööturu kulude osas, ning mõningast kokkuhoidu kapitalisiiretelt (eramajade ehitusele antud toetuste kaotamine) ja sotsiaaltoetustelt (uued hinnakujunduspõhimõtted ravimite valdkonnas).

Tabel 1: Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | 2006 juuli aruanne | 1,6 | 1,0 | 1,6 | 1,0 | 1 ¾ | 1 ¾ |

KOM mai 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,7 | 1,0 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,4 | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | 2006 juuli aruanne (1) | -0,5 | -0,8 | -0,5 | -0,8 | -0,6 | -0,4 |

KOM mai 2006 (2) | -0,4 | -0,6 | -0,1 | -0,3 | -- | -- |

SP veebr 2006 (3) | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 |

Valitsemissektori tasakaal (% SKTst) | 2006 juuli aruanne | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

KOM mai 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2,5 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | 2006 juuli aruanne | -0,8 | -0,5 | -0,3 | ½ | ½ | -- |

KOM mai 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,3 | 0,3 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -0,8 | -0,5 | - ½ | ½ | 1 | 1 ½ |

Tulud (% SKTst) | 2006 juuli aruanne | 43,2 | 43,4 | 43,2 | 43 | 42 ½ | -- |

KOM mai 2006 | 43,2 | 43,4 | 43,1 | 43,0 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 43,2 | 43,4 | 43 | 43 | 42 ½ | 42 |

Kulud (% SKTst) | 2006 juuli aruanne | 46,8 | 46,7 | 46,2 | 45 ½ | 44 ½ | -- |

KOM mai 2006 | 46,8 | 46,7 | 46,1 | 45,5 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 46,8 | 46,7 | 46 | 45 | 44 ½ | 43 ½ |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | 2006 juuli aruanne (1) | -3,5 | -2,9 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM mai 20062 | -3,4 | -3,0 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

SP veebr 2006 (3) | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Struktuurne tasakaal (4) (% SKTst) | 2006 juuli aruanne (5) | -- | -3,0 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM mai 20065 | -3,5 | -3,1 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

SP veebr 2006 (5) | -- | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | 2006 juuli aruanne | -- | -- | 68 ½ | 68 ½ | -- | -- |

KOM mai 2006 | 65,5 | 67,7 | 68,9 | 69,2 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 65,5 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused aruandes sisalduva teabe alusel. Ajavahemiku 2004–2009 võimalik kasvumäär on aastate lõikes hinnanguliselt 0,9%, 1,2%, 1,3%, 1,3%, 1,4% ja 1,4%. 2 Komisjoni talituste kevadine prognoos. Ajavahemiku 2004–2009 võimalik kasvumäär on aastate lõikes hinnanguliselt 0,8%, 1,1%, 1,2%, 1,2%, 1,1 % ja 1,1%. 3 Komisjoni talituste arvutused stabiilsusprogrammis sisalduva teabe alusel. Ajavahemiku 2004–2009 võimalik kasvumäär on aastate lõikes hinnanguliselt 0,8%, 1,1%, 1,2%, 1,2%, 1,2 % ja 1,2%. 4 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. 5 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,1% SKTst nii 2004. kui 2005. aastal). Allikas: Saksamaa aruanne; komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste arvutused. |

Nimetatud meetmete mõju eelarvele (protsendina SKTst), võrrelduna lähtestsenaariumiga, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on esitatud tabelis 2. Sellest nähtub, et meetmed kokku ei tasakaalusta lähtestsenaariumiga[6] võrreldes 2006. aasta eelarvet ning et 2007. aasta eelarvet tasakaalustavad meetmed 1,1% ulatuses SKTst. See tagab ülemäärase eelarvepuudujäägi paranemise hiljemalt 2007. aastaks.

Tabel 2: Kasvu toetavate täiendavate meetmete mõju eelarvele, võrreldes lähtestsenaariumiga

2006 | 2007 | 2008 |

% SKT-st |

Tulud | -0,08 | 0,60 | 0,76 |

Maksud | -0,08 | 0,97 | 1,12 |

Sotsiaalmaksud | -0,01 | -0,37 | -0,37 |

Kulud | 0,10 | 0,46 | 0,59 |

Rahasiirded | 0,03 | 0,31 | 0,43 |

Kapitalisiirded | 0,01 | 0,06 | 0,08 |

Avaliku sektori tarbimine | 0,07 | 0,09 | 0,08 |

Kogumõju eelarvetasakaalule | 0,0 | 1,1 | 1,4 |

(+: tasakaalu paranemine) Allikas: Saksamaa aruanne |

Lisaks sisaldab aruanne tundlikkusanalüüsi, mille kohaselt on 2006. aastal tegelik SKT kasv ¼ protsendipunkti võrra kõrgem kui kavandatud, parandades ülemäärast eelarvepuudujääki juba sel aastal. Aruande järgi paraneks ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks isegi juhul, kui reaalne SKT langeks 2006. aastal ¼ protsendipunkti ja 2007. aastal ½protsendipunkti.

Eelarvetasakaal 2008. aastal ja edaspidi

Vastu võetud meetmed on püsivat laadi ning nendega loodetakse tasakaalustada eelarvet võrreldes lähtestsenaariumiga järjest enam. Seega kavandab Saksamaa parandada igal aastal valitsemissektori eelarvetasakaalu ½%SKTst, mis teeks 2008. aasta puudujäägiks 2% SKTst ja 2009. aastal 1½% SKTst. Struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) paraneb aruandest saadud andmete põhjal komisjoni talituste tehtud prognooside kohaselt 2008. aastal siiski vaid 0,2 protsendipunkti SKTst.

Aruandes on võetud arvesse Saksamaa kavatsust korraldada 2008. aastal ümber ettevõtete tulumaksusüsteem. Kuigi reformi üksikasjad on alles arutamisel, annavad aruande 2008. ja 2009. aasta näitajad alust karta, et reform võib tekitada tulupuudujääke mõlema aasta kohta 0,4% SKTst. Aruandes mööndakse, et see võib venitada struktuurset kohandamist, kuna reformi positiivne mõju avaldub alles mõne aja pärast.

2.2 Valitsemissektori võlg

2005. aasta lõpus oli valitsemissektori võlg 67,7% SKTst. Rakendusaruandes loodetakse, et 2007. aastaks stabiliseerub võla ja SKT suhe, võrreldes 2006. aastaga, ning jääb %le.

3. HINNANG MEETMETELE, MIDA SAKSAMAA ON VÕTNUD VASTAVALT NÕUKOGU OTSUSELE

Artikli 104 lõike 9 kohase nõukogu otsuse täitmisele hinnangu andmiseks on aluseks võetud Saksa ametivõimude esitatud aruanne, nõukogu otsuses esitatud makromajanduslik stsenaarium ja komisjoni talituste poolt 2006. aasta kevadel tehtud majandusprognoosid.

Rakendusaruandes esitatud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKT kasv, mis oli 2005. aastal 1,0%, on 2006. aastal 1,6%, 2007. aastal 1,0% ning 2008. ja 2009. aastal 1¾%. See stsenaarium on sarnane artikli 104 lõike 9 kohases nõukogu otsuses esitatud stsenaariumiga, milles prognoositi 2006. aastaks reaalse SKT tõusu 1,5%ni (mille aluseks on komisjoni talituste veebruaris 2006 tehtud vaheprognoos) ning 2007. aastaks ligikaudu 1%ni. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadises majandusprognoosis ennustatakse SKT kasvuks 2006. aastal 1,7% ja 2007. aastal 1,0%. Praegused majandusarengud ei anna alust prognoose muuta.

3.1 Valitsemissektori eelarvetasakaal

Eelarvetasakaal 2006. ja 2007. aastal

Komisjoni talituste kevadises prognoosis ennustati valitsemissektori 2006. aasta eelarvepuudujäägiks 3,1% SKTst ning 2007. aastal 2,5% SKTst. Eelarvearengute mõju eelarve tasakaalule pärast kontrolltähtaega tundub olevat neutraalne, seega ei tule praeguse seisuga puudujäägiprognoosi korrigeerida[7]. 2006. ja 2007. aasta eelarveprognoos tundub seega mõistlik. Komisjoni praegune hinnang Saksamaa majandus- ja eelarvearengule näitab, et ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamine nõukogu püstitatud tähtajaks on tagatud.

Mõlema aasta tulusuhe – 43% SKTst – on komisjoni prognoosidega sarnane. See kehtib ka tulu ülesehituse kohta[8]. Komisjoni talituste prognoosidega on sarnane ka kulusuhte kavandatud vähenemine 46,7%lt SKTst 46,2%ni SKTst 2006. aastal ja 45½%ni SKTst 2007. aastal. 2006. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis nähti ette vähendada 2007. aastal kulusuhet 45%ni. Kõiki ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks kavandatud meetmeid selles üksikasjalikult ei kirjeldatud. Rakendusaruandes on selline meetmeloend see-eest olemas (nende mõju on kokku võetud tabelis 2). Võrreldes seda ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosidega, tundub, et suurenenud kulud valitsemissektori eelarves tulenevad sotsiaaltoetuste suurenemisest. Stabiilsusprogrammi ajakohastamisel lähtuti hüpoteesist, et kavandatav tervishoiusüsteemi reform pidurdab kulude kasvu[9], aruandest on aga näha, et see ei ole loodetud ulatuses toimunud. Ka tundub, et tööturuga, eelkõige pikaajaliste töötutega seotud kulud ( Arbeitslosengeld II ) kujunevad suuremaks, kui 2006. aasta veebruari eelarvekavades plaanitud, mõjutades ka 2007. aastat.

Lähtudes komisjoni talituste kevadises prognoosis toodud kasvuprognoosidest, peaks struktuurne tasakaal paranema 2006. ja 2007. aastal kumulatiivselt 0,8% SKTst[10], mis on küll vähem, kui nõukogu soovitatud struktuurne kohandamine 1 protsendipunkti võrra, kuid sellele väga lähedal. See tagaks 2007. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi paranemise piisava varuga.

Rakendusaruandest on üksikasjalikult näha, et tasakaalustamismeetmete võtmine seaduse tasandil edeneb ladusalt, kuid et suur hulk neist ei ole ikka veel jõustunud. Oodatust suuremate sotsiaaltoetuste tasakaalustamiseks on eriti oluline täita eelarvet täpselt.

Eelarvetasakaal 2008. aastal ja edaspidi

Rakendusaruandes loodetakse, et pärast ülemäärase puudujäägi oodatud paranemist 2007. aastal väheneb valitsemissektori võlg veelgi. Võetud meetmed on tõepoolest püsivat laadi. Ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärk keskpikas perspektiivis on saavutada struktuurselt tasakaalus eelarve, kuid seda ei peeta programmiperioodi jooksul veel võimalikuks. Aruandes sisalduvate andmete alusel komisjoni talituste tehtud arvutuste kohaselt jääks struktuurse eelarvetasakaalu paranemine 2008. aastal siiski alla ettenähtud 0,5 protsendipunkti.

Aruande kohaselt on 2008. aastaks kavandatud ettevõtete tulumaksu ümberkorraldamisega (mille üksikasjad on veel täpsustamisel) seotud eelarverisk 0,4% SKTst. Seda ei olnud arvesse võetud ajakohastatud stabiilsusprogrammis, mille alusel prognoosis komisjon 2008. aasta struktuurset paranemist 0,3 protsendipunkti võrra[11]. Oma 14. märtsi 2006. aasta arvamuses[12] ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta kutsus nõukogu Saksamaad „tagama ettevõtte tulumaksu ümberkorraldamise, ilma et see ohustaks eelarve tasakaalustamist”.

3.2 Valitsemissektori võlg

Komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosi kohaselt tõuseb valitsemissektori võla prognoositav määr 2005. aasta 67,7%lt SKTst 68,9%le SKTst 2006. aastal ja 2007. aastal 69,2% SKTst. Kerge erinevus komisjoni talituste ja rakendusaruande prognooside (kus ennustatakse võla stabiliseerumist 68½%le) vahel võib olla tingitud eri prognoosidest seoses erastamiste ja sarnaste tehingutega, mille Saksa ametivõimud on algatanud riigieelarve-eeskirjade ja kassapõhise raamatupidamisarvestuse järgimiseks[13].

Komisjoni talituste kevadine prognoos kirjeldab nagu rakendusaruannegi võlaseisu vaid kuni 2007. aastani. Pärast seda peaks võlg hakkama tasapisi kahanema, arvestades oodatavat SKT nominaalkasvu ja üldise puudujäägi vähenemist. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis (milles ettevõtete tulumaksu ümberkorraldamisest tingitud kõrgemat puudujääki 2008. ja 2009. aastal veel ei käsitletud) nähti 2008. ja 2009. aastaks ette võlasuhte vähendamine varude muutuste korrigeerimise teel, kuid seda täpsemalt ei käsitletud. Nagu nõukogu oma 14. märtsi 2006. aasta arvamuses sätestab, „võib võla suhte vähenemine olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades […] ohte eelarvealastele eesmärkidele. Seda riskihinnangut arvestades ei pruugi võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda.“ Nagu eespool mainitud, püsivad 2007. aastal eelarvealaste eesmärkidega seotud ohud, hõlmates nüüd ettevõtete tulumaksu ümberkorraldamisest tingitud võimalikke tulupuudujääke, mis aeglustavad võla vähenemise kiirust. Et kiirendada keskpika eelarveeesmärgi saavutamist ja seeläbi kiirendada võla vähenemist, tuleb pärast 2007. aastat tagada suuremad eelarveülejäägid kui praeguses esmases eelarvetasakaalus ette nähakse.

4. Järeldused

Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada, et Saksamaa on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks nõukogu määratud aja jooksul, so hiljemalt 2007. aastaks.

Saksamaa on alates 2005. aasta lõpust võtnud vastu tervikliku parandusmeetmete paketi, mille täieulatusliku rakendamise ja täitmise korral saavutatakse 2007. aastaks puudujäägi kahanemine alla 3%-lise kontrollväärtuse SKTst. Tsükliliselt kohandatud puudujäägi (võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) kumulatiivne vähendamine 2006. ja 2007. aastal peaks tulema oma ulatuselt ligilähedane nõukogu otsuses soovitatuga.

Eelnimetatud hindamise põhjal on komisjon arvamusel, et Saksamaal ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid.

Nõukogu otsusega kooskõlas võetud meetmed on püsivat laadi, mis peaks pärast 2007. aastat tagama nominaalpuudujäägi kindla püsimise allpool 3% SKT-st. Praeguse teabe kohaselt ei piisa pärast 2007. aastat tehtavatest kohandamistest struktuurse tasakaalu parandamiseks nõukogu soovitatud 0,5 protsendipunkti võrra SKT-st, et saavutada kiiresti keskpika perspektiivi eesmärk, so struktuurselt tasakaalustatud eelarve.

Komisjon jätkab Saksamaa eelarveseisundi põhjalikku jälgimist vastavalt asutamislepingule ning arvestades artikli 104 lõike 9 kohases nõukogu otsuses Saksamaale pandud aruandluskohustust.

[1] Kõik Saksamaa suhtes algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on avaldatud järgmisel veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[2] ELT C 126, 13.5.2006.

[3] EÜT L 209, 2.8.1997 ja ELT L 174, 7.7.2005.

[4] Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et aruandes (ning ajakohastatud stabiilsusprogrammides) kasutatakse ümardatud numbreid, välja arvatud 2006. aasta mõne muutuja puhul.

[5] Tervishoiusüsteemi suhtes prognoositakse tasakaalu taastamist 2007. aastaks, mis loodetakse saavutada tulude suurendamise ja kulude vähendamise kaudu võrdsel määral.

[6] Aruandes rõhutatakse, et see ei ole struktuurse kohandamisega identne, kuna õiguslike meetmete puhul võrreldakse lähtestsenaariumiga nende kogumõju, struktuurset kohandamist vaadeldakse aga igal aastal.

[7] Lähtudes tavapärasest eeldusest, et poliitikat pärast kontrolltähtaega ei muudeta, ei võetud komisjoni talituste kevadises prognoosis arvesse hiljuti vastu võetud maksuseaduse muutmise seadust 2007 (Steueränderungsgesetz 2007) , millega kärbitakse mitmeid maksusoodustusi, näiteks vähendatakse piirialatöötajate hüvitisi. See võimaldab 2007. aastal kokkuhoidu u. 0,1% SKTst. Kuid suurenenud tulusid kärbivad omakorda täiendavad kulud, mida kavandatakse hiljuti vastu võetud seaduseelnõus laste kasvatamise uue toetussüsteemi kohta ( Elterngeld ) ning eelarve täitmisega seotud riskid, eelkõige prognoositust suuremad toetused pikaajalistele töötutele ( Arbeitslosengeld II ) ja suuremad tervishoiukulud, mis võivad olla tekkinud pärast prognoosi avaldamist.

[8] 12. juulil 2006 võttis valitsus meetmeid seoses tervishoiusüsteemiga, sealhulgas tõstis tervisekindlustusmaksu alates 2007. aastast 0,5 protsendipunkti võrra. See kajastub ka komisjoni talituste kevadises prognoosis tervisekindlustusandjate vastusena kuluarengutele.

[9] Üksikasjaliku ülevaate saamiseks vt komisjoni talituste tehnilist hinnangut ajakohastatud stabiilsusprogrammile, mida saab aadressilt:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf

[10] See on vähem, kui aruandes toodud vastav arv (põhineb aruande andmete põhjal komisjoni talituste tehtud arvutustel, mille puhul on kasutatud ühiselt kokkulepitud meetodit). Erinevus on tingitud Saksamaa prognoosis esitatud potentsiaalse majanduskasvu veidi kõrgematest näitajatest, mis mõjutavad tootmist ja seega tsüklilist kohandamist.

[11] Kuna Saksamaa on eelarveprognoosis kasutanud oma tavapärast ümardamissüsteemi, ei kajastu see tabelis 1, kus puudujäägiprognoosid püsivad muutumatuna – 2008. aastal 2% ja 2009. aastal 1 ½%. Siiski, kui veebruari stabiilsusprogrammis asetsesid need prognoosid ümardamisulatuse alumise piiri lähedal, siis nüüd asetsevad need mõlema aasta puhul selle ülemise piiri lähedal.

[12] ELT C 82, 5.4.2006.

[13] Näiteks kui varem maksid ettevõtted igakuiseid sotsiaalmakse maksekuule järgneva kuu keskel, siis alates 2006. aastast tuleb need maksta maksekuu lõpus. Seega on 2006. aastal kaheteist makse asemel kolmteist makset, millega tekib sotsiaalkindlustussüsteemi kuni 2007. aastani ajutine likviidsusvaru. Kuigi see ESA95 raamatupidamiseeskirjade järgi eelarvet ei mõjuta ning viib sotsiaalkindlustussüsteemi puudujäägini, vähendab see oluliselt sularahalisi netolaene, mis pidurdab koguvõla kasvu.