KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed (juuni 2011)

SISSEJUHATUS

Käesolevas kord kvartalis esitatavas teatises hinnatakse meetmeid, mida Kreeka on rakendanud ja kavandanud nõukogu otsuse 2010/320/EL täitmiseks[1]. Kuni 2010. aasta lõpuni võetud meetmeid hinnati 24. veebruari 2011. aasta teatises[2]. Koos kaasneva komisjoni talituste töödokumendiga, mis koostati koostöös EKPga,[3] aitab teatis hinnata ka majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi[4] järgimist Kreeka ja euroala teiste liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis.

Hinnang põhineb aruandel, mille Kreeka esitas nõukogule ja komisjonile,[5] ning missioonil, mille teostasid Euroopa Komisjoni töötajad koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKP töötajatega majanduse kohandamise programmi raames, mida rahastatakse euroala liikmesriikide kahepoolsete laenudega ja IMFi reservkrediidi lepinguga.

NÕUKOGU 10. MAI 2010. AASTA OTSUS

10. mail 2010 võttis nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136 vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

Kuna valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2009. aasta lõpul 36 306 miljonit eurot, nõuti nõukogu otsuses, et Kreeka võtaks vastu mitmed konkreetsed meetmed, et hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool järgmisi piirmäärasid:

- 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst, viimaste SKP andmete põhjal) 2010. aastal;

- 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst, viimase prognoosi põhjal) 2011. aastal;

- 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal;

- 11 399 miljonit eurot (4,8 % SKPst) 2013. aastal; ning

- 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal[6].

Otsuses täpsustatakse, et erastamisest saadavat tulu ei võeta arvesse püüdlustes järgida piirmäärasid.

Otsusega nõutakse, et valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane suurenemine ei ületa järgmist:

- 34 058 miljonit eurot 2010. aastal;

- 17 365 miljonit eurot 2011. aastal;

- 15 016 miljonit eurot 2012. aastal;

- 11 599 miljonit eurot 2013. aastal ning

- 7 885 miljonit eurot 2014. aastal[7].

Otsust muudeti 7. septembril 2010 (otsus 2010/486/EL),[8] 20. detsembril 2010 (otsus 2011/57/EL)[9] ja 7. märtsil 2011 (otsus 2011/257/EL)[10]. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eespool osutatud piirmäärasid ja võlataseme iga-aastast muutust ei kohandatud.

EELARVE TÄITMINE

2010

Valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 alusel) 2010. aasta piirmäärast ei peetud kinni. Kui nõukogu otsusega oli kehtestatud 2010. aasta puudujäägi piirmääraks 18 508 miljonit eurot (ehk 8,0 % SKPst), oli tegelik puudujääk 24 193 miljonit eurot (ehk 10,5 % SKPst). Kõnealust kõrvalekallet eelarve-eesmärgist prognoositi juba eelmises kord kvartalis esitatavas teatises ja see oli osaliselt tingitud avalik-õiguslike üksuste ümberklassifitseerimisest (0,8 % SKPst). Samas oli Eurostati kinnitatud tegelik eelarvepuudujääk[11] ligikaudu 1 % SKPst suurem komisjoni 2011. aasta veebruaris prognoositud näitajast[12]. Kõrvalekalle eelmisest prognoosist oli tingitud tulude alalaekumisest, prognoositust halvemast sotsiaalkindlustuse eelarvepositsioonist ja varem hinnatust suurematest maksevõlgnevustest.

Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2010. aasta lõpu seisuga 328 588 miljonit eurot ehk 142,8 % SKPst. Võrreldes 2009. aastaga suurenes võlg 29 882 miljoni euro võrra, jäädes seega alla nõukogu kehtestatud piirmäära.

2011. aasta esimene kvartal

2011. aasta esimeses kvartalis peeti kinni majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohasest riigi esmaste kulutuste piirmäärast. Esmaseid kulutusi tehti 13,5 miljardit eurot, kusjuures piirmääraks oli kehtestatud 15 miljardit eurot. Samas tuleks märkida, et võrreldes eelmiste kvartalitega, mil riigi esmaste kulutuste piirmäära arvestati kassapõhiselt, hõlmavad andmed nüüdsest riigi maksevõlgnevuste muutust. Olemasoleva teabe kohaselt on riigil maksevõlgnevusi 2011. aasta esimese kvartali lõpu seisuga üle 1,1 miljardi euro (võrreldes 0,9 miljardi euroga 2010. aasta lõpus)[13].

Samal ajavahemikul oli valitsemissektori eelarve (kohandatud) esmane puudujääk 806 miljonit eurot, kusjuures piirmääraks oli kehtestatud 2 miljardit eurot. Esimest korda võeti selle kriteeriumi puhul arvesse maksevõlgnevuste suurenemist.

Tabelites 1 ja 2 on esitatud üksikasjalikud andmed eelarve täitmise kohta 2011. aasta jaanuarist märtsini, samuti mõned andmed 2011. aasta mai seisuga.

Tabel 1: Eelarve täitmine (jaanuar-märts 2011)

2010 | 2011 |

kassapõhiselt (miljonites eurodes) | Jaanuar–märts | Muutus (%) jaanuar–märts | Eelarve muutus (%) |

Kogutulu | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Tulu enne tagasimakseid | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Maksutagastus | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Kapitalitulu | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

NATOga seotud kulud | 3 | 17 |

Kulud kokku | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Esmased kulud | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Haiglate varasemad võlgnevused | - | 375 |

Sõjalised kulutused ja NATO | - | 50 |

Realiseeritud tagatised (v.a valitsemissektor) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Intressid | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20.4 |

Kapitalikulud | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Riigieelarve positsioon | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Maksevõlgnevuse muutus | - | 263 | - | - |

Riigi esmased kulutused | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Kohalike omavalitsuste eelarve positsioon (*) | - | 191 | - | - |

Sotsiaalkindlustuse eelarvepositsioon (*) | - | 605 | - | - |

Muu | - | -9 | - | - |

Valitsemissektori eelarve positsioon (kohandatud) | - | -4 179 | - | - |

Valitsemissektori eelarve esmane positsioon (kohandatud) (**) | - | -806 | - | - |

Allikas: raamatupidamisarvestuse büroo, Kreeka rahandusministeerium ja komisjoni talituste arvutused. (*) Kreeka Panga statistika põhjal. (**) välja arvatud riigiettevõtted ja enamik eelarveväliseid fonde. |

Tabel 2: Eelarve täitmine (jaanuar-mai 2011)

2010 | 2011 |

kassapõhiselt (miljonites eurodes) | Jaanuar – mai | Muutuse % jaanuar–mai | Eelarve muutus (%) |

Kogutulu | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 |

Tulu enne tagasimakseid | 21 508 | 20 574 | -4,3 | 5,6 |

Maksutagastus | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 |

Kapitalitulu | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

NATOga seotud kulud | 3 | 18 |

Kulud kokku | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 |

Esmased kulud | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 |

Haiglate varasemad võlgnevused | - | 375 | - |

Sõjalised kulutused ja NATO | 68 | 66 | - |

Realiseeritud tagatised (v.a valitsemissektor) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 |

Intressid | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Kapitalikulud | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 |

Riigieelarve positsioon | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 |

Riigi esmased kulutused | 23 772 | 23 449 | -1,4 |

Allikas: raamatupidamisarvestuse büroo, Kreeka rahandusministeerium ja komisjoni talituste arvutused. |

4. VÄLJAVAATED AASTATEKS 2011 JA 2012–2014

MAJANDUSE KOHANDAMISE PROGRAMMI (MAI 2010) neljanda hindamise käigus komisjoni, IMFi ja EKP töötajate koostatud prognoosi kohaselt on 2011. aasta eelarvepuudujääk juhul, kui täiendavaid meetmeid ei võeta, üle 10 % SKPst. See tähendab, et eelarvelõhe ületab eelarvepuudujäägi piirmäära (7½ % SKPst) peaaegu 3 protsendipunkti võrra[14]. Eelarvelõhe on väga suur ka aastatel 2012–2014: 5 % 2012. aastal, 7 % 2013. aastal ja ligikaudu 10 % 2014. aastal.

Eelarvelõhe oli peamiselt tingitud tulude märkimisväärsest alalaekumisest, väikesest maksutulust, viivitustest fiskaalmeetmete rakendamisel 2011. eelarve raames ning prognoositust halvemate 2010. aasta eelarvetulemuste üldmõjust. Majandussurutis on osutunud prognoositust rängemaks ja pikaajalisemaks. Samuti ei rakendata mõnda eelnevalt komisjoniga kokku lepitud ja 2011. aasta eelarves sisalduvat meedet (nt kütteõli ja transpordialaseks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksu määra võrdsustamine). Majandustegevus vähenes 2010. aastal 4½ %, mis on mõnevõrra rohkem, kui prognoositi programmi koostamisel ja sellele järgnevate läbivaatamiste raames. Komisjoni talituste praeguste prognooside kohaselt väheneb reaalne SKP 2011. aastal 3,8 %, kusjuures algses programmis prognoositi vastavaks näitajaks 2,5 %.

Kreeka sisulise eelarveseadusega on ette nähtud, et valitsus koostab keskpika perioodi eelarvestrateegia, mis hõlmab aastaid 2012–2015. Kõnealuse strateegia raames tegi Kreeka valitsus eelarvepuudujäägi vähendamiseks teatavaks täiendavad eelarvemeetmed aastateks 2011–2015. Kõnealuste meetmete rakendamisega kaasnevad eri riskid. Riskid on suhteliselt väikesed 2011. ja 2012. aastal, kuna arvesse ei ole võetud maksunormide täitmise parandamisest saadavat tulu ning põhiline konsolideerimine tuleneb maksubaasi laiendamisest ja maksumäärade suurendamisest (3,1 miljardit eurot 2011. aastal) ning avaliku sektori palgakulu ja sotsiaalkulutuste vähendamisest (kulukärpeid kokku 3,4 miljardit eurot 2011. aastal).

2011. aasta täiendavad meetmed eelarvepuudujäägi piirmäära järgimiseks ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015 peaksid hõlmama järgmist (nagu tavaliselt on Kreeka valitsus kohustunud kõnealuste meetmete läbivaatamise korral pidama nõu komisjoni, EKP ja IMFiga):

- Palgakulude kärpimine vähemalt 770 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal, 448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71 miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisel, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori töötajate nädalase tööaja pikendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning ületunnitasu vähendamine; tasustatavate komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine (50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi); automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe- ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse 60 % põhipalgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 % võrra.

- Riigi halduskulude kärpimine vähemalt 190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012. aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul; avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude vähendamine; ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast täielikku toimimist.

- Eelarveväliste vahenditega seotud kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal, 200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150 miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avaliku sektori toetust saavate üksuste funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist; haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate toetuste vähendamine; valitsemissektori välistele üksustele antavate riigi toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise ja vähendamise kohta.

- Riigiettevõtete kulude kärpimine vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013. aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega; personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete ühendamine ja lõpetamine.

- Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot 2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete (tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015.

- Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013. aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine (tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide kodanikele pakutavate teenuste puhul; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni (National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA); käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik rakendamine.

- Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt 1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani; baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri; pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine; pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine; sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli teel; ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja ravikeskustega; rahaliste ja mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusama kaotamine; pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionide vähendamine.

- Muude kulutuste kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal, 175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160 miljonit eurot 2015. aastal, piirates kohalike omavalitsuste kulutusi, mida rahastatakse riigi toetustest.

- Avaliku sektori investeerimiseelarve vähendamine (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) ja riikliku strateegilise raamistikuga (ESPA) seotud halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud).

- Maksude suurendamine vähemalt 2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014. aastal, suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes kohaldatavat käibemaksumäära 13 %-lt 23 %-le; kinnisvaramaksude suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise ja maksude suurendamine; maksuvabastuste / -kulude vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates 2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine; sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks.

- Maksunormide täitmise parandamine vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot 2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal.

- Sotsiaalmaksete suurendamine vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot 2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014. aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine; erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate töötuskindlustusmaksete kehtestamine.

- Kohalike omavalitsuste tulude suurendamine vähemalt 105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013. aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid; kohalike maksudega seotud nõuete täitmise parandamine, nähes ette tõendi kohalike maksude tasumise kohta.

5. STRUKTUURIREFORMIDE KULG

Struktuurse eelarvereformi puhul jätkatakse edusammude tegemist, kuigi mitmel juhul kavandatust aeglasemalt. Maksuhaldusreformide läbiviimine kogub hoogu ja mitmed meetmed on rakendamisel. Valitsuse seni võetud meetmed on peamiselt seotud õigusaktidega, mille eesmärk on tõhustada maksuhaldust ja -kontrolli, tõhusa projektijuhtimiskorra kehtestamisega ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemise strateegiaga, et taastada maksudistsipliin ja parandada maksunõuete täitmist. 2011. aasta märtsis parlamendis vastu võetud asjakohane seadus on osa laiemast kolmeaastasest maksudest kõrvalehoidumise vastasest strateegiast.

Eelarveasutuste reformid on edenenud. Loodud on parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo, määratud selle juht ja töötajad ning reorganiseeritud raamatupidamisarvestuse büroo. Samuti on tehtud edusamme eelarveandmete õigeaegse esitamise tagamisel, kuigi nende kvaliteeti ja ulatust tuleb veelgi parandada. Parandada tuleb ka eelarve haldamist kulude poolel, eelkõige luues kohustuste registrid kõigis ministeeriumides ja muudes ametiasutustes. Kuigi võlgnevusi kajastavaid andmeid on hakatud avaldama, tuleb parandada kõnealuste andmete ulatust ja katvust.

Edu on saavutatud tervishoiureformi läbiviimisel. Esimesed reformimeetmed võeti vastu 2011. aasta veebruari keskel ja nende rakendamine on käimas, sealhulgas on käivitamisel andmebaas ESY.NET, mis tagab enamiku haiglate kulu- ja tuluandmete kättesaadavuse. Samas on edasi lükkunud mitmed struktuursed fiskaalmeetmed, sealhulgas avaliku sektori tasustamissüsteemi lihtsustamine ja ühtse palkade maksmise asutuse täielik töölerakendamine. Hoolimata mõningasest viivitusest on tehtud edusamme ka keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamise ettevalmistamisel.

6. ERASTAMINE

Kokku on lepitud olulised meetmed erastamisprogrammi tugevdamiseks ja kiirendamiseks. Võrreldes teiste Euroopa riikidega on Kreeka valitsuse varad ühed suuremad. Varad hõlmavad väärtpaberibörsil noteeritud ja noteerimata äriühinguid, kontsessioone ning kinnisvara (hooned ja kaubandusliku väärtusega maa). Enamik varadest ei ole andnud märkimisväärset tulu, kusjuures riigiettevõtete kulusid on tegelikult tasutud maksumaksja taskust. Kõnealuste varade erastamine aitaks vähendada valitsuse bilanssi, ilma et see märkimisväärselt (kui üldse) vähendaks tulevast tulu, ja võib tegelikult vähendada kulusid. Samas soodustaks erastamine majandustegevust ja välismaiseid otseinvesteeringuid. Valitsus on kindlaks määranud peamised erastamisele kuuluvad varad (tööd tuleb veel teha erastamisele kuuluva kinnisvara kindlaksmääramisel) ja kokku leppinud erastamise esialgse ajakava. Erastamisprotsessi kiirendamiseks ja pöördumatuse tagamiseks on välja töötamisel asjakohane juhtimisstruktuur. Lähimal ajal luuakse erastamisfond, mida juhib sõltumatu ja professionaalne nõukogu. Nii komisjonil kui ka Eurogrupil on õigus määrata nõukogusse üks vaatleja.

Eelarve konsolideerimise kava ja erastamiskava järgimine aitab viia valitsemissektori võla suhte SKPsse jätkusuutlikule teele. Kuigi Kreeka peab kindlalt jätkama fiskaalsete kasinusmeetmete rakendamist ja võla suhte vähendamine peab jätkuma palju aastaid, peaks võla suhte SKPsse suundumuse muutumine aitama parandada turu usaldust Kreeka majanduse vastu.

7. KOKKUVÕTE

Nõukogu otsusega 2010. aastaks kehtestatud valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 alusel) piirmäärast ei ole kinni peetud. Samas vähenes 2010. aastal puudujäägi suhe võrreldes 2009. aastaga peaaegu 5 protsendipunkti võrra. Valitsemissektori võla suhe suurenes 127,1 %-lt SKPst 2009. aasta lõpus 142,8 %-le SKPst 2010. aastal.

2011. aastal tuleb eelarvepuudujäägi piirmäära järgimiseks võtta täiendavaid meetmeid. Seepärast on valitsus ette valmistanud püsimeetmed puudujäägi vähendamiseks järgmistel aastatel. Keskpika perioodi eelarvestrateegia raames on kindlaks määratud alalised eelarve konsolideerimise meetmed (maht ligikaudu 10 % SKPst), et tagada eelarve-eesmärkide saavutamine aastani 2014 ja vähendada jätkusuutlikult võla suhet SKPsse. Tugevdatud erastamiskava peaks aitama vähendada võla suhet viie aasta jooksul 20 protsendipunkti võrra.

Hoolimata oodatust halvemast eelarvetulemusest 2010. aastal, teeb Kreeka asjakohaseid samme nõutud poliitikameetmete kavakohaseks rakendamiseks, et vastavalt nõukogu otsusele kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

I LISA. NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULEB VASTU VÕTTA 2011. AASTA MÄRTS LÕPUKS

Meetmed (ette nähtud nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 4) | Hetkeolukord |

„Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks: |

a) (tühistatud) | -- |

b) avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusliku reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee; | Osaliselt täidetud. Riikliku aktuaarasutuse esitatud pikaajalised prognoosid hõlmavad nelja peamist pensionifondi, millega seotud kulud moodustasid 2009. aastal 9,4 % SKPst ehk 2/3 kõnealuse aasta kogu pensionikuludest ning mis hõlmavad 93 % Kreeka töötavast kindlustatud elanikkonnast ja 93 % pensionäridest. Olemasolevad prognoosid ei hõlma kõiki täiendavaid fonde, sotsiaalhoolekandefonde, mõnda avalik-õigusliku ettevõtte fondi ja meremeeste fondi. |

c) likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi; | Täitmata. Tarnijatele maksmisele kuuluvad kulud ja maksmata kulud (üle maksetähtaja) suurenesid 2011. aasta esimeses kvartalis. Kreeka rahandusministeeriumi esitatud andmete kohaselt on riigi maksevõlgnevused 2011. aasta märtsi lõpu seisuga 1,1 miljardit eurot, mis on 263 miljonit eurot rohkem kui detsembri lõpus. Samuti on maksevõlgnevusi muudel valitsemistasanditel (nt kohalikud omavalitsused ja haiglad), mida ei ole veel arvesse võetud kvartalitulemuste kriteeriumides. Kogu valitsemissektori maksevõlgnevused olid 2011. aasta märtsi lõpu seisuga 6 miljardit eurot. |

d) keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on kindlaks määratud meetmed eelarve alaliseks konsolideerimiseks vähemalt 8 % SKPst (millest osa on juba 2010. aasta mais kindlaks määratud), ning ettenägematute kulude reserv, millega tagatakse eelarve-eesmärkide saavutamine aastani 2014 ja vähendatakse jätkusuutlikult võla suhet SKPsse. Kõnealune strateegia avaldatakse üldsusega konsulteerimiseks enne märtsi lõppu. Keskpika perioodi strateegia hõlmab eelkõige järgmist: konservatiivne makromajanduslik prognoos; riigi ja muude valitsemissektori üksuste tulude ja kulude baasprognoos; alaliste fiskaalmeetmete kirjeldus, nende ajakava ja kvantitatiivne suurus; iga ministeeriumi iga-aastane kulude ülemmäär ja muude valitsemissektori üksuste eelarve eesmärgid kuni 2014. aasta lõpuni; prognoosid selle kohta, missugune on valitsemissektori võetavate meetmete mõju eelarvele, arvestades puudujäägi- ja võlaeesmärki; pikaajaline võlaprognoos, mille puhul on võetud aluseks konservatiivne makromajanduslik prognoos, püsiv esmane ülejääk alates 2014. aastast; ja erastamiskavad. Keskpika perioodi strateegias keskendutakse jätkuvatele tervishoiu- ja pensionireformile ning konkreetsetele sektoripõhistele kavadele. Sellised sektoripõhised kavad (kavandid on kättesaadavad märtsi lõpuks) hõlmavad eelkõige järgmist: maksupoliitika reformid; riigi omanduses olevad äriühingud; eelarvevälised vahendid (avaliku sektori juriidilised isikud ja broneeritud kontod); avaliku sektori palgafond; ja avalik haldus; sotsiaalkulutused; riiklikud investeeringud ja kaitsekulutused. Kõikide kõnealuste sektporipõhiste kavade elluviimist juhivad ministeeriumidevahelised töörühmad; | Veel täitmata. Keskpika perioodi eelarvestrateegia võetakse tõenäoliselt vastu 2011. aasta juuni lõpuks. |

e) maksudest kõrvalehoidumise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral; ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine; | Osaliselt täidetud. Võrreldes seaduseelnõuga, mille üle peeti eelnevalt aru komisjoni talitustega, on parlamendi poolt vastu võetud seaduse lõppteksti märkimisväärselt muudetud. Mõni algse eelnõu element (nt kaudsed auditi meetodid) on jäetud seadusest välja. |

f) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel); | Osaliselt täidetud. Koostatud on aruanne, mis kirjeldab olukorda seoses avaliku sektori tööhõive ja palkadega. Samas ei esitata selles poliitikavalikuid palgaastmestiku lihtsustamise ajakava kohta. |

g) rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel; | Osaliselt täidetud. Valitsus kiitis heaks seaduse 3918/2011, mis käsitleb tervishoiusüsteemi struktuurimuudatusi ja muid sätteid, millega muudetakse oluliselt juhtimissüsteemi ning mõne teenuse ostmise ja osutamise (nt hankesüsteem) ning reguleerimise (nt apteegid) korda. Samuti ühendatakse seadusega nelja suurima fondi (IKA-ETAM, OGA, OPAD ja OAEE) tervisekindlustusfunktsioon ja luuakse riiklik terviseteenuste organisatsioon (EOPYY), kes ostab tervishoiuteenuseid kõnealustes fondides kindlustatud isikute jaoks. 2011. aasta veebruari seisuga ei olnud ligikaudu 20 haiglas nõuetekohast kaasaegset info- ja kommunikatsioonisüsteemi. Teiste tarbeks on tervishoiuministeerium loonud veebiplatvormi ESY.net, mida kasutatakse teabe (finants-, haldus- ja tegevusteave) kogumiseks kõigist haiglatest. Kõnealune teave kogutakse igal kuul ja saadetakse tervishoiuministeeriumile ja rahandusministeeriumile. Praeguseks on 132 haiglat võtnud kasutusele kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kulude ja tulude igakuiseks kajastamiseks. 2009. aastal koostas bilansi 119 haiglat ja 2010. aastal 121 haiglat, kuid mõned ei ole seda veel teinud. EKEVYL ja EPI käivitasid veebruaris meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi, mida hakatakse kasutama NHS haiglates, ja veebiplatvormi haiglate taotluste jälgimiseks. Käimas on info- ja kommunikatsioonisüsteemi ajakohastamine, et luua täielikult integreeritud ja automaatne süsteem. 2010. aasta detsembri ringkirjaga nõuti, et kõik haiglad esitavad kvartaliaruande (oktoober-detsember 2010) ravimikulude (sealhulgas geneeriliste ravimite kogus ja hind) kohta. Teise ringkirjaga seati eesmärgiks suurendada geneeriliste ravimite osakaalu NHS haiglates 2011. aastaks 50 %ni. Praegu on geneeriliste ravimite osakaal 12,4 %. |

h) eesmärgiga võidelda riigi omanduses olevates ettevõtetes põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot, tehakse järgmist: avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti; lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife tõstetakse vähemalt 30 protsenti; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks; | Täidetud. Seadus 3920/2011 OASA restruktureerimise kohta võeti vastu 22. veebruaril 2011. |

i) uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul; | Täidetud. Seadus nr 3913/2011 võeti vastu 16. veebruaril 2011. |

j) hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine; | Täidetud. |

k) sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas: e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine asjade, teenuste ja ehitustööde lepingute puhul; | Täitmisel. Ühtset riigihankeasutust käsitleva seaduse eelnõu on kooskõlas komisjoni ja Kreeka vahel 2010. aasta septembris kokku lepitud tegevuskavaga. Lepingut e-riigihankeplatvormi loomiseks ei ole veel sõlmitud. |

l) õigusakt, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides ja suuremates valitsemissektori üksustes, et tagada usaldusväärne finantskontroll; peaarvepidajate ametisse nimetamine; ja kogu valitsemissektorit (v.a väiksemad üksused) hõlmavate kohustuste- ja tegevusregistrite väljatöötamise kiirendamine. | Osaliselt täidetud. Peaarvepidajad on määratud, kuid täielikult ei tegutse veel. Kohustusteregistrid ei toimi veel kõigis valitsemissektori üksustes. |

[1] ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

[2] KOM(2011) 85 (lõplik).

[3] „Kreeka majanduse kohandamise programm – neljas läbivaatamine”, European Economy–Occasional Papers, (2011). Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele.

[4] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, 3 mai, ajakohastatud 23. veebruaril 2011.

[5] Kreeka majanduse kohandamise programm – Nõukogu otsuse kohaselt esitatud aruanne – mai 2011. Kreeka valitsus esitas aruande 17. juunil 2011. Aruanne on kättesaadav veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Suhted SKPsse on suunavad. Nõukogu otsuses osutavad suhted SKPsse nominaalse SKP näitajatele, mis olid kättesaadavad mais: aastatel 2010–2014 vastavalt 8,0 %, 7,6 %, 6,5 %, 4,9 % ja 2,6 % SKPst.

[7] Võttes arvesse võla korrigeeritud näitajaid 2010. aastal (vaadati läbi 2011. aasta aprillis) ja viimaseid nominaalse SKP prognoose, vastab see aastatel 2010–2014 vastavalt võla suhte piirväärtusele 143, 154, 158, 159 ja 157 % SKPst.

[8] ELT L 241, 14.9.2010, lk 12.

[9] ELT L 26, 29.1.2011, lk 15.

[10] ELT L 110, 29.4.2011. lk 26.

[11] Eurostati 26. aprilli 2011. aasta pressiteade nr 60/2011.

[12] „Kreeka majanduse kohandamise programm – kolmas läbivaatamine”, European Economy–Occasional Paper, 77, veebruar 2010.

[13] Samuti on maksevõlgnevusi muudel valitsemistasanditel (nt kohalikud omavalitsused ja haiglad), mida ei ole veel arvesse võetud kvartalitulemuste kriteeriumides.

[14] Kohandamisprogrammi eelmise läbivaatamise raames hindasid komisjoni talitused, et lõhe on vähemalt ¾ protsendipunkti SKPs.