Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi jagamiseks arengukoostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Fond loodi 1957. aastal Rooma lepingu alusel. Partnerlusleping kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see annab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Koostöö keskendub vaesuse vähendamisele ja selle lõplikule väljajuurimisele koos selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide ning ÜMTde järkjärguline integreerumine maailmamajandusse. See põhineb kolmel üksteist täiendaval sambal:

Komisjon leevendab neid riske märkimisväärse varajase avastamis- ja sekkumistegevuse abil. Koostöötalitus EuropeAid (peakorter ja delegatsioonid) teostab kõnealuse kontrolli ulatuse ja laadi suhtes ranget eelkontrolli, mis selgelt ületab õigusaktidega kehtestatud finantskontrolli nõudeid. Seega on kontrollistrateegias oluline roll ennetusmeetmetel, sealhulgas komisjoni töötajate ja eriti riiklike eelarvevahendite käsutajate jaoks ettenähtud koolitust käsitlevatel sätetel. Lisaks on mitmes riigis välja töötatud riiklike eelarvevahendite käsutajate toetamise programm. Viimastel aastatel on märkimisväärselt laiendatud ka juhiste andmist. 2010. aastal avaldati ELi vahenditest abisaajatele ettenähtud finantsjuhtimise suunised.

Sarnaselt 2009. aastale leiti siiski EuropeAidi läbiviidud järelkontrollide ja kontrollikoja auditi käigus, et kodeerimisvigade esinemissagedus on endiselt kõrge (19) . Kuigi finantsaruannete auditi käigus leitud kodeerimisvigade tõttu tekkinud veamäär ei ületanud olulisuse läve, teevad need endiselt muret, sest võivad mõjutada raamatupidamise aastaaruande ettevalmistamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava periodiseerimisega (20) . Sellised vead mõjutavad ka EuropeAidi finantsjuhtimise andmete usaldusväärsust.

Komisjon märgib, et kontrollikoja eelmise, 2009. aasta tähelepanekute kohaselt ei sisaldanud EuropeAidi EAFi osa olulisi vigu (st alla 2 %), kuid eelarve puhul oli hinnanguline veamäär 2–5 %. Koostöötalituse EuropeAid 2010. aasta eelarve osa puhul leiab kontrollikoda, et selles ei leidu olulisi vigu (1,7 %), kuid EAFi tehingute puhul on see üle 2 % olulisuse läve (3,4 %). Seega tundub, et kontrollikoja auditi tulemuste kohaselt oli koostöötalituse EuropeAid kontrollisüsteem viimase kahe aasta jooksul ühtlaselt tulemuslik ja toimis veelgi paremini kui enne 2009. aastat.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud lisas 1 . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et vigadest on mõjutatud 27 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 3,4 % (21) . Kontrollikoda kirjeldab allpool olulisi tähelepanekuid põhjalikumalt.

Komisjonil on hea meel tõdemuse üle, et komisjon on 2009/10. aastal märkimisväärselt edendanud abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse hindamise ja tõendamise struktureerimist ja formaliseerimist.

Komisjonil on hea meel tõdemuse üle, et riigi rahanduse juhtimise süsteemide reformide aastaaruannete uus vorm kujutab endast edasiminekut. Eeldatakse, et selle lähenemisviisi lõplik juurdumine võimaldab muuta selgemaks eesmärke ja kasutada hindamisel asjakohaseid võrdlusperioode.

Eelarvetoetuse osas oli üks märgatav edasiminek see, et 2010. aasta teisel poolel võeti kasutusele uus formaat ja kava delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidest abisaajariikides. Selle eesmärk on tagada, et maksed põhinevad maksetingimuste struktureeritud hindamisel. Osade abisaajariikide riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid aga alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid, mis takistas reformi edusammude struktureeritud hindamist (vt punkt 27).

Kesktalitused analüüsivad delegatsioonide kaks korda aastas esitatavaid välisabi haldamise aruandeid, et kontrollida projektide rakendamist abisaajariikides ning muid aspekte, nagu näiteks delegatsioonide sisekontrollisüsteeme ja personali. 2010. aastal külastatud delegatsioonides leidis kontrollikoda, et aruanded andsid asjakohast ja usaldusväärset teavet. EuropeAidi tegevuskava eesmärk on tugevdada nende kui peamise kontrolli rolli ning paigutada aruanded „kontrollipüramiidi aluseks ning muuta need peamiseks delegatsioonide ja peakorteri põhiliseks aruandluse töövahendiks”. Selles kontekstis on delegatsioonide juhid 2011. eelarveaasta kohta esmakordselt kohustatud esitama kinnituse oma tegevuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Juhtide kinnitused toetavad peadirektori iga-aastast kinnitust (29) .

EuropeAid ei ole pannud paika juhtimisinfosüsteeme kohapealsete kontrollide tulemuste ja järelkontrollide seireks, mistõttu on peadirektoril ja delegatsioonide juhtidel keeruline saada kinnitust, et parandusmeetmed on võetud õigeaegselt, eriti seoses leitud vigade parandamisega. Lisaks ei ole veel ühendatud EuropeAidi infosüsteemid CRIS Audit ja CRIS Recovery Orders, mis raskendab parandusmeetmete kontrollimist.

Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa EAFide abi saavate riikide riiklike eelarvevahendite käsutajate puhul on kontrollid halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad. EuropeAidi kesktalitused ja delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi kontrollide suutlikkuse suurendamiseks, kuid tulemused olid tihti piiratud, kas siis seetõttu, et riiklike eelarvevahendite käsutajad ei täitnud oma ülesandeid asjakohaselt, ressursid olid piiratud või oli kaadrivoolavus suur.

Komisjonil on hea meel kontrollikoja järelduse üle, et koostöötalituse EuropeAid välisauditi metoodika on eelmise aastaga võrreldes märkimisväärselt paranenud.

Kuigi töötajate vähesus mõjutab tõepoolest auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse kestust, ei tee komisjon lõppmakseid enne, kui kõik nõutavad auditiaruanded on kätte saadud. Seetõttu on oht, et abikõlbmatute kulude eest väljamakstud summad jäävad tagasi saamata, väga väike.

Suures osas tegid delegatsioonid oma välisauditeid vastavalt metoodikale. Kontrollikoda leidis siiski valdkondi, mis vajavad parandamist. Nagu märgitud juba kontrollikoja EAFe käsitlevas aastaaruandes 2009, (33) piirab personali nappus delegatsioonides nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruannete kontrollimise ja heakskiidumenetluste pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata.

Auditi käigus esitatud soovituste rakendamisel esines olulisi viivitusi põhjustel, mis on seotud personalipoliitika ja arvutisüsteemidega. Mõlemal juhul on kiirete lahenduste leidmine väga raske, arvestades aastase planeerimistsükli raames poliitika muutmise ja muudatuste rakendamise ettevalmistamiseks kuluvat aega. Siiski rakendab EuropeAid kõiki soovitusi ja võtab järelmeetmeid väga hoolikalt. See puudutab ka iga kuue kuu tagant esitatavaid auditi juhtimise aruandeid.

Komisjon arvab, et koostöötalituse EuropeAid peadirektori aasta tegevusaruande kinnitava avalduse nelja koostisosa kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad on piisavad, et peadirektor saaks nende alusel esitada mõistliku kinnituse, ning annavad täpse hinnangu koostöötalituse EuropeAid finantsjuhtimise korrektsusele.

Aasta tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Aruandest selgub, et arvestades EuropeAidi mitmeaastase kontrollisüsteemi struktuuri ja tulemusi, ei usu EuropeAid, et allesjäänud veamäär (36) väärib reservatsiooni esitamist peadirektori kinnituses. Tõendeid selle väite toetuseks aga endiselt ei esitata.

56. Eelarveaasta 2010 osas kinnitas EuropeAidi peadirektor, et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et olemasolevad kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii seoses tehingute korrektsusega. Kontrollikoja audit seda väidet ei kinnita. Auditi käigus leiti, et EuropeAidi süsteemid olid osaliselt mõjusad ning EuropeAidi poolt EAFidest ja ELi välissuhete ja arengukoostöö üldeelarvest tehtud maksed sisaldasid olulisel määral vigu (40).