ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
liikmesriik, kus toimub ettevõtte ametialane põhitegevus, mida mõõdetakse ajaühikus töötaja kohta, ja koht, kus ettevõtja registrijärgselt asub ja kus asub tema juhatus, kus ta kasutab kontoriruume, maksab makse, kus tal on kutsealal tegutsemise luba või kus ta on registreeritud kaubanduskoja või kutseühingu liikmena;

1. Direktiivi 96/71/EÜ rakendamiseks, kohaldamiseks ja jõustamiseks ning selleks et hinnata, kas ettevõtja sisuline tegevus, mitte üksnes sisemine juhtimis- ja/või haldustegevus, toimub ka tegelikult selle liikmesriigi territooriumil, kus ettevõtja on asutatud, võtavad pädevad asutused arvesse kõiki kriteeriume, mis iseloomustavad kõnealuse ettevõtja tegevust selles riigis, kus ta on asutatud. Selliste kriteeriumide hulka võivad kuuluda:

koht, kus ettevõtja registrijärgselt asub ja kus asub tema juhatus, kus ta kasutab kontoriruume, maksab makse, kus tal on kutsealal tegutsemise luba või kus ta on registreeritud kaubanduskoja või kutseühingu liikmena;

1. Direktiivi 96/71/EÜ rakendamiseks, kohaldamiseks ja jõustamiseks ning selleks et hinnata, kas ettevõtja sisuline tegevus, mitte üksnes sisemine juhtimis- ja/või haldustegevus, toimub ka tegelikult selle liikmesriigi territooriumil, kus ettevõtja on asutatud, võtavad pädevad asutused arvesse kõiki kriteeriume, mis iseloomustavad kõnealuse ettevõtja tegevust selles riigis, kus ta on asutatud. Selliste kriteeriumide hulka võivad kuuluda:

2. Selleks et hinnata, kas lähetatud töötaja töötab ajutiselt muus liikmesriigis kui see, kus ta tavaliselt töötab, uuritakse kõiki seda tööd ja töötaja olukorda iseloomustavaid faktilisi andmeid ja kriteeriume. Siinkohal võidakse arvesse võtta, (f) kas töötamine muus liikmesriigis toimub piiratud aja jooksul; (g) kas lähetus toimub muus liikmesriigis kui see, kus või kust töötaja määruse (EÜ) nr 593/2008 ja/või Rooma konventsiooni kohaselt tavapäraselt oma tööd teeb;; (h) kas lähetatud töötaja pöördub pärast tööde lõpetamist või teenuste osutamist, mille jaoks ta lähetatud on, tagasi või eeldatakse, et ta asub pärast seda taas tööle päritoluliikmesriiki; (i) kas töötaja lähetanud tööandja katab reisi-, eluaseme-/majutus- ja toitlustuskulud või tagab nende kulude hüvitamise ja kui see on nii, siis kuidas on see korraldatud; ning (j) kas samal töökohal on varem korduvalt töötanud sama või mõni teine (lähetatud) töötaja. Kõik eespool loetletud kriteeriumid on tegurid, mida tuleb arvesse võtta üldhinnangu koostamisel, seega ei saa neid käsitleda eraldiseisvatena. Neid kriteeriume tuleb kohaldada üksikjuhtumipõhiselt, võttes arvesse iga olukorra eripära.
37.

on veendunud, et tarbijatele suunatud tervikliku strateegia edendamine eeldab, et tarbijad on kindlalt esindatud otsuseid tegevates organites. Komitee rõhutab sellega seoses tarbijaorganisatsioonide rolli, kellel on täielikum ülevaade igapäevaelus ette tulevatest probleemidest ja kes suudavad seega vajadusel aidata pakkuda välja lahendusi. Samas toimivad need organisatsioonid ka teabekanalitena kodanike ja administratsiooni vahel, võimaldades levitada teavet ülevalt alla. Komitee tunnistab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning tarbijaorganisatsioonide suhetes on arenguruumi nii primaarsel kui ka sekundaarsel tasandil. Komitee kutsub liikmesriike üles neid suhteid vastavalt vajadusele tugevdama ja looma neile vajadusel tegevusraamistiku;
17.

eelnevat arvestades on seisukohal, et vajalik on määratleda partnerite asjakohane hierarhia. Selle partnerite hierarhia eesotsas peaksid olema kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kuna neil on poliitiline legitiimsus ja seega ka poliitiline ja rahaline vastutus. Seetõttu on neil kohustus esindada üldisi huve. Nad vastutavad ka arvukate programmide ja projektide elluviimise eest. Lisaks on mõnes detsentraliseeritud liikmesriigis piirkondlikel omavalitsustel seadusandlik võim;
23.

taotleb antud kontekstis ja võttes arvesse piirkondadele antava riigiabi suuniste läbivaatamist, et üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antavat riigiabi, mis vastavalt mõnedele üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avaliku teenuse kompensatsiooni kujul riigiabi andmist käsitleva ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamist puudutava 20. detsembri 2011. aasta otsusele on põhimõtteliselt aluslepinguga kooskõlas ja samas struktuurifondidest kaasrahastatavad, ei tuleks hõlmata piirkondliku abi ülemmäära arvutamisel või tuleks seda teha väga piiratud määral. See selgitus tuleks lisada kas piirkondadele antava riigiabi suuniste muudetud versiooniga või struktuurifondidest kaasrahastatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kehtivat riigiabikorda käsitleva teatisega;
1. Kui FE põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, võib FE tegeleda kaubanduse ja muu majandustegevusega, tingimusel et kasumit kasutatakse eranditult tema avaliku huvi eesmärgil (eesmärkidel).

1. Kui FE põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, võib ta tegeleda majandustegevusega, mis on lahutamatult seotud FE avaliku huvi eesmärgiga ja säilitab kõrvalise iseloomu, tingimusel, et sellisest tegevusest saadavat mis tahes kasumit kasutatakse tema avaliku huvi eesmärgi järgimise nimel. Kui FE põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, võib FE tegeleda kaubanduse ja muu majandustegevusega, tingimusel et kasumit kasutatakse eranditult tema avaliku huvi eesmärgil (eesmärkidel).
35.

tõdeb, et ELi Läänemere piirkonna strateegia on pakkunud liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele uusi võimalusi piirkondliku konkurentsivõime ja innovatsiooni tugevdamiseks ning piirkondade arukaks spetsialiseerumiseks. Strateegia on ka suurendanud kohalike ja piirkondlike sidusrühmade üldist huvi Läänemere piirkonna koostöö vastu ja vastutuse võtmist selles valdkonnas, samuti on see tugevdanud ja loonud juurde uuenduslikke koostöövorme;
Erandjuhtudel, eelkõige juhul, kui avaliku sektori asutused katavad olulise osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisega seotud tegevuskuludest oma intellektuaalomandi õiguste kasutamise arvel, võidakse avaliku sektori asutustel lubada võtta dokumentide taaskasutamise eest piirkulusid ületavat tasu, kooskõlas objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumidega, tingimusel et see on üldsuse huvides ja selle kiidab heaks artikli 4 lõikes 4 osutatud sõltumatu asutus, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaldamist

Erandjuhtudel, eelkõige juhul, kui avaliku sektori asutused , avaliku sektori asutused võtta dokumentide taaskasutamise eest piirkulusid ületavat tasu, kooskõlas objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumidega, tingimusel et see on üldsuse huvides, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaldamist.
31.

laiendatud konfiskeerimisvolituste osas kiidab komitee heaks selle, et riikidele 2005. aasta raamotsuses jäetud võimalused kaotatakse, ja leiab, et seeläbi parandatakse kehtivaid laiendatud konfiskeerimisvolituste sätteid, ent peab vajalikuks parandada artikli 4 lõiget 1, mis on liiga ebatäpne. Laiendatud konfiskeerimisvolituste puhul on õigusakti eesmärk võimaldada konfiskeerimist suuremas ulatuses kui kuritegevuse otsene tulu just nimelt seetõttu, et kuriteo ja potentsiaalselt konfiskeeritava vara või õiguste vahel on eeldatavasti seos. Komitee soovitab, et konkreetseid fakte, mille alusel kohus oma otsuse langetab, näitlikustataks näiteks vara väärtuse ja seaduslike sissetulekute ebaproportsionaalsuse abil. See on kõige sagedasem näide konkreetsetest faktidest ning väärib esiletõstmist ka seepärast, et kõnealuse isiku ülesanne on tõestada, et vara või õigused, mida soovitakse konfiskeerida, ei kujuta endast kuriteo otsest tulu, vaid on pärit muudest, seaduslikest allikatest.
24.

on seetõttu seisukohal, et kui komisjon jääb oma soovi juurde kehtestada määrus, mis kehtib ka avaliku sektori asutuste ja tööõiguse kohta: — määruse ettepaneku artikli 6 lõikes 3 toodud liikmesriigi sätteid andmekaitsekohustuse loomiseks ei tohiks karmistada nende tegelikust kohaldamisalast kaugemale ulatuvate, põhiõiguste harta artiklis 52 toodud piiridega; — sama kehtib komisjonile volituste andmise kohta delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, mis seavad täiendavaid piire liikmesriikide pädevusse jäetud valdkondades, nagu näiteks tervishoiu ja tööhõive alased andmed, ajaloolistel, statistilistel või teaduslikel eesmärkidel kogutavad andmed; — sõnaselgelt tuleb mainida võimalust nõusoleku andmiseks mõlemas valdkonnas; ametiasutuste puhul kehtib see ka andmekaitsedirektiivi reguleerimisalas; — Vastavalt proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetele peaks komisjonil olema kõigi delegeeritud aktide asjus (artikkel 86) kohustus teostada põhjalik mõju hindamine ja konsulteerida nõukogu, liikmesriikide parlamentide ning asjassepuutuva avalike ringkondadega ning komiteedega, keda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule õigusaktide juures tuleb kaasata, samuti Euroopa Andmekaitsenõukoguga. Samuti tuleb rakendusaktide jaoks valida menetlused, millega tagatakse kõigi asjassepuutuvate rühmade õigeaegne ja põhjalik osalemine; — lisaks liikmesriikidele tagatud õigusele teha erandeid artiklis 21 sätestatust, peaks määrus andma liikmesriikidele vähemalt pädevuse ka siseriiklike sätete kehtestamiseks andmetöötluse kohta riigivõimu teostamisel erinevate kaitse-eeskirjade raames, kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 8, nagu kehtivas määruses on sätestatud; — juba kohaldamisala määramisel tuleb selgitada, et määruse sätted hõlmavad vaid „liidu õiguse reguleerimisala” selliseid tegevusi, mille osas Euroopa Liidul on pädevus kehtestada siduvaid õigusakte, aga mitte selliseid valdkondi, mis on kas endiselt liikmesriikide pädevuses või milles lepingud selgesõnaliselt välistavad pädevuse õigus-ja haldussätete ühtlustamiseks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 4); — määruse artiklis 82 tuleb selgesti väljendada, et on võimalus kehtestada erisätteid kollektiivlepingutes isikuandmete töötlemise kohta töösuhte raames; — määruses tuleb tagada, et korralduste andmise õigust ei piirata, nt vastutava töötleja töölevõtmise/vallandamise suhtes; — tuleb tagada, andmekaitsenõuete rikkumise sanktsioneerimise osas tuleb selget vahet teha eraõiguslike, kasumit taotlevate ettevõtete ja teiste asutuste, eelkõige avaliku halduse valdkonna asutuste vahel, mille puhul kasumit kärpivad trahvid ei ole asjakohased ja selle asemel pääsevad rohkem mõjule poliitilised kontrollmehhanismid.
22.

juhib tähelepanu sellele, et artikli 4 lõikes 4 osutatud valikutingimused, mis on esitatud III lisas, tähendavad mitmes mõttes kehtiva õiguskorra selget karmistamist. Nii sisaldab III lisa arvukate üksikasjalike täpsustuste kõrval ka mitmeid tingimusi, mida tuleb täiendavalt arvesse võtta (loodusõnnetuste oht, mõju kliimamuutustele, suure loodusliku väärtusega põllumajandusmaa jne), kuigi osaliselt ei ole neil vahetut seost projektiga ja need lähevad mõnikord kaugemale teostusloa andmise otsuse hindamismenetlusest. Näiteks kliimamuutuste puhul on tegemist laiaulatusliku arenguga, mida ei ole võimalik ajaliselt ja ruumiliselt täpselt hinnata ja mida praegu saab vaid väga kulukate arvutimudelite abil matkida. Projekti tasandil on seni vajadusel arvestatud mõju kohalikule kliimale. Kui nüüd tuleb keskkonnamõju hindamise keskmesse asetada laiaulatuslikud kliimamuutused, siis on oht, et arendajatele tekivad suured kulud, millega kaasnevad küsitavad asjatundlikud tulemused ja mis on ebaproportsionaalsed, arvestades paiksete ja liiniprojektide vähest klimaatilist mõju. Seepärast nõuab komitee ammendavat loetelu projektidest, mille puhul on see säte oluline. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kavandatav muudatus on subsidiaarsuse põhimõttega vastuolus. Kavandatud täiendavate täpsustuste ja tingimuste lisamine on vastuolus keskkonnamõju hindamise direktiivi põhjenduses 11 väljendatud mõttega, et konkreetsete riiklike iseärasuste arvesse võtmiseks tuleks liikmesriikidele anda asjakohaste otsuste tegemise vabadus. Arvestamist nõudvate tingimuste hulk ja üksikasjalikkus ületab määra, mida üleeuroopaliselt siduvalt kehtestada;
28.

leiab, et partnerlus on kultuuri- ja loomesektori jaoks elulise tähtsusega, ning tervitab meetmeid, millega tagatakse partnerlused/ühendused ning sobivad tingimused heade tavade levitamiseks, teadmiste edendamiseks ning selleks, et luua võrgustikke, kus levitada kogemusi kultuuri- ja loomesektori potentsiaali rakendamise võimaluste kohta (8). Tuleks kaaluda kultuuri- ja loomesektori temaatiliste võrgustike loomist, et teadmiste siire toimuks Euroopa tasandil tõhusamalt;
2.

Eesistujariigi Iirimaa esitatud väljakutsele saab vastata vaid seeläbi, et loetletakse ja kirjeldatakse mitmeid meetmeid, mida tuleb rakendada paralleelselt ja mida seob vajadus muuta töökultuuri laiemas tähenduses. Viimastel aastatel on ELi ning enamiku liikmesriikide ja piirkondade tegevust iseloomustanud suure hulga kvaliteetsete aruannete ja kavade tootmine. ELi juhtprogrammid ja eri peadirektoraatide koostatud kavad on iseenesest kahtlemata head, kuid need on endiselt vaid kavad ega suuda tagada vaimse paradigma vajalikku muutust praktilisel tasandil piirkondades üle kogu Euroopa. Nagu paljud digitaalühiskonna nähtused on juba näidanud, leiab alt üles suunas aset märkimisväärne muutus ja otsustava tähtsusega on läbiv mõtteviis – ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. Termin „ettevõtja” on siin ebapiisav, kuna sageli mõistetakse seda üsna kitsas tähenduses. Avastamisprotsess on ka rohkem kui innovatsioon. Pigem on see uus tegevus – uurimine, katsetamine ja teadasaamine, mida asjaomases tööstusharus või allsüsteemis peaks teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni osas ette võtma, et oma olukorda parandada. Ettevõtluse vaimus toimuvasse avastamisprotsessi kuulub eksperimenteerimine, riskimine, aga ka ebaõnnestumine. See tähendab üksikisikuid, kes tegutsevad sageli koostöös teistega võrgustikes, hinnates alternatiive, seades eesmärke ja luues uuendusi eelarvamustevabal viisil. Selle arengu eelduseks on ka see, et kodanikele, kogukondadele ja ettevõtetele antakse võimalus kaasa rääkida, kuna tavapäraselt tunnevad nad sageli, et neil ei ole võimalust oma häält kuuldavaks teha.
50.

tõdeb rahuloluga, et hiljutine Euroopa Komisjoni aruanne „Riigisektori rahandus majandus- ja rahaliidus” (3) näitab ELi liikmesriikides rahanduse detsentraliseerimisel kasvutrendi, kusjuures üha rohkem kulutusi ja sissetulekuid on kohaliku või piirkondliku tähtsusega. Aruandes rõhutatakse, et omavahendid, s.o sõltumatult kogutud riigist madalama tasandi maksud või lõivud, on tõhusamad rahastamisvahendid kui keskvalitsuse tehtavad rahaülekanded, ent riigist madalama tasandi enda makse ja tasusid kasutatakse vähem kui 50 %-l juhtudest ja need ei ole 1995. aastast alates kasvanud;
3.

Komitee tõdeb, et teatis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, arvestades asjaolu, et kavandatavate meetmete eesmärke ei ole liikmesriikide põhiseaduse süsteemi raames võimalik täielikult saavutada ning et ELi tasandi meetmed toovad tõenäoliselt selget kasu. Selleks, et maksimeerida rahvusvahelise teadus- ja uuendustegevuse mõju ning vältida samas tegevuse killustatusest tulenevaid suuri kulusid, peab liit täiendama programmi „Horisont 2020” avatust sihtotstarbeliste meetmetega, et tagada selle võimalikult suur haare;
49.

rõhutab vajadust aruka, tõhusa ja innovaatilise rahastamise ja kulutamise järele hariduses ja koolituses, et paremini vastata tulevasele nõudlusele oskuste mahukate töökohtade ning laiendamise ja asendamise järele, et toetada majanduskasvu ja noorte tööhõivet, kinnitades, et poliitikameetmete arendamisel ja programmide rakendamisel tuleks kasutada olemasolevaid kohalikke demokraatlikult valitud organeid. leiab, et kohalike teadmiste ja demokraatliku vastutuse kasutamine parandab ülikoolide, ettevõtete ja kohaliku tasandi partnerluste haldusmehhanisme. See võimaldab seada prioriteete ja võtta vastutust kohalikul tasandil, mis on otseselt seotud subsidiaarsuse põhimõttega;
79.

märgib, et Bosnia ja Hertsegoviina praegune poliitiline olukord kahjustab riigi võimet asuda ELi asjades ühtsele seisukohale ja tõdeb, et poliitilise ja institutsioonilise ummikseisu tõttu ei suuda Bosnia ja Hertsegoviina täita oma kohustusi kohaliku omavalitsuse ja piirkondliku autonoomia osas, mis tähendab, et „kohaliku omavalitsuse toimimine on tõsiselt kahjustatud ja see takistab igasuguse detsentraliseerimise vormi elluviimist riigis”. Riigi ja omavalitsusüksuste etnilistel põhjustel kasvav killustatus vähendab veelgi usaldust kohalikesse omavalitsustesse;
—

juhib tähelepanu asjaolule, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on praeguseks juba seadnud majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase innovatsiooni oma arengustrateegia keskmesse; neil on asjaomased võrgud ja kogemused, et arendada VKEde arengu jaoks vältimatut innovatiivset keskkonda;
10.

rõhutab, et kui digitaalarengu tegevuskava vajalikud meetmed on võetud, siis võib pilvandmetöötluse areng kiireneda. Kuigi tarbijad kasutavad juba praegu pilvandmeteenuseid, mida tarnijad lõppkasutajate nõudlusest tulenevate ärimudelite raames pakuvad, siis kogemus on näidanud, et need, kes seda tehnoloogiat kasutavad hooletult ilma asjakohase väljaõppeta, võivad kahju kannatada ja seda just andmekaitse puudujääkide ja kasutajate ebapiisavate teadmiste tõttu;
25.

märgib, et energiarevolutsiooni teostamisel on terav vajadus investeeringute järele (hinnanguliselt on kogu ELis aastaks 2030 vaja 1 triljon eurot) ning kuna investorid on üldiselt riskikartlikud, eriti praeguses majanduskliimas, tuleb ära kasutada kõik olemasolevad rahalised ressursid (näiteks ELi ühtekuuluvusfondid, heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisest saadav sissetulek, eri tasandite uuenduslikud finantsinstrumendid, installeeritud võimsusest saadav tulu). Taastuvenergia projektide puhul võiks kaaluda projektivõlakirjade väljaandmist, et tagada teadus- ja arendustegevuse rahastamine ning investeerimiskapital taastuvenergiaprojektidele;
74.

leiab samas, et lisaks sellele, et tuleks toetada teavituskampaaniaid ja propageerida noorte hulgas tööd IKT sektoris, tuleb toetada ka laiemalt sellesse sektorisse tehtavaid investeeringuid (arvestades, et Euroopa Komisjoni analüüsid näitavad, et need investeeringud suurendavad tootlikkust), millega parandatakse asjakohaste ja liikmesriikide erinevusi arvestavate meetodite abil (näitena võiks tuua ettevõtjate ühendused) sektori konkurentsivõimet;
30.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu äärepoolseimate piirkondade eriolukorrale, mida on tunnistatud artikli 107 lõike 3 punktis a, ja rõhutab, et on vaja paindlikumat lähenemisviisi, mis oleks nende eripärale kohandatud. Regioonide Komitee leiab, et need piirkonnad peaksid seetõttu, et nad on Euroopa Liidu siseturust eraldatud ja lähemal teistele turgudele, saama jätkuvalt anda ettevõtetele tegevusabi, mis ei vähene ega ole ajutine, ja saama sama palju abi, kui neile on tavaliselt antud. Seoses investeeringutoetustega leiab komitee, et äärepoolseimate piirkondade sooduskohtlemine peab jõusse jääma, võttes arvesse nende püsivat ja struktuurset olukorda, millest lähtuvalt sooduskohtlemine määrati;
67.

rõhutab, et oluline on kaotada 150 km merepiiri kriteerium piiriüleses koostöös äärepoolseimate piirkondade ja nende naaberriikide vahel, kuna paljud äärepoolseimad piirkonnad on saared, mis asuvad rohkem kui 150 km kaugusel naaberriikidest;
45.

leiab, et kui arvestada seda, et kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel osalemist reguleerivate eeskirjade osas ei nähta kehtivates ELi õigusaktides ette liikmesriikide valimissüsteemide täielikku ühtlustamist, kutsub komitee subsidiaarsuse põhimõtet järgides liikmesriike üles laiendama ELi kodakondsusega kaasneva valimisõiguse kasutamist ning tagama, et ELi kodanikud saaksid osaleda mitte ainult kohalikel, vaid ka piirkondlikel valimistel;
68.

tunnistab, et seni on edusammud soolise võrdõiguslikkuse alal olnud piiratud, ning märgib, et vaid mõned liikmesriigid ja teaduslikud sidusorganisatsioonid rakendavad meetmeid, et saada kasu naisteadlaste talendist ja soolise mõõtme integreerimisest teadustöösse. Soolise mõõtme integreerimine teadustöö kujundamisse, hindamisse ja rakendamisse on samuti endiselt liiga piiratud;
2.

kavatseb osaleda kõnealuse seadusandliku ettepaneku väljatöötamises, arvestades oma fraktsioonidel põhinevat koosseisu. Ettepanekul on muu hulgas ka see eelis, et tema abil on võimalik juhtida kohalikul ja piirkondlikul tasandil suuremat tähelepanu Euroopa tasandi poliitilistele otsustele ja Regioonide Komitee liikmete tegevusele nende otsuste kujundamisel;
1.

Ühtne turg on oluline Euroopa majanduskasvu edendav jõud. Kahe aastakümne jooksul on kaupade, teenuste, kapitali ja töötajate vaba liikuvus olnud Euroopa heaolu ja majanduse tõukejõud. Nende vabaduste ja nendega seotud halduse arendamise abil on võimalik veelgi kiirendada majanduskriisist taastumist ning luua eeldused sotsiaalse turumajanduse ühtseks saavutamiseks Euroopa Liidus. Lisaks on ühtekuuluvuspoliitikal täiendav roll ühtse turu saavutamisel kõigis ELi piirkondades, edendades eelkõige VKEde konkurentsivõimet, muutes majanduse keskkonnahoidlikumaks ning rõhutades oskusi ja innovatsiooni eriti piirkondades, mis kannatavad ebasoodsate struktuuriliste tingimuste all.
1.

on seisukohal, et merealastel teadmistel on otsustav tähtsus eelkõige jätkusuutliku majanduskasvu ning tervete ja tulutoovate ookeanide saavutamiseks, samuti mereökosüsteemide ja inimtegevuse poolt neile avaldatava mõju paremaks mõistmiseks. Komitee märgib, et praegu kättesaadavad andmed on katkendlikud ja neid hoitakse eraldi avaliku sektori, teadusuuringute keskuste ja erasektori andmebaasides, ent kogutavad andmed on riigipiiride ülesed. Komitee on seisukohal, et tsentraliseeritud andmed merendusalase tegevuse kohta on olulised, et võimalikke vastasmõjusid paremini mõista ja ette näha: nt süvamere uurimine (kaevandamine, nafta- ja gaasitootmine) on iseäranis kõrge riskitasemega tegevus, mida praegu hallatakse kalandustegevusest täiesti eraldi;
2. Kõik uued korterelamud, mille ehituslubade taotlused on esitatud pärast [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation], varustatakse hoone sees või sellest väljaspool asuva liitumispunktiga, mis on elektroonilise side võrkude pakkujatele juurdepääsetav, et luua ühendus kiiret andmesidet toetava hoonesisese füüsilise taristuga. Sama kohustus kehtib korterelamu põhjalike rekonstrueerimistööde puhul, mille ehituslubade taotlused on esitatud pärast [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation].

2. Kõik uued korterelamud, sealhulgas sotsiaalelamud, mille ehituslubade taotlused on esitatud pärast [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation], varustatakse hoone sees või sellest väljaspool asuva liitumispunktiga, mis on elektroonilise side võrkude pakkujatele juurdepääsetav, et luua ühendus kiiret andmesidet toetava hoonesisese füüsilise taristuga. Sama kohustus kehtib korterelamu põhjalike rekonstrueerimistööde puhul, mille ehituslubade taotlused on esitatud pärast [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation].
4. Liikmesriigid keelavad tubakatoodetes järgmiste lisaainete kasutamise: a) vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted, b) kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju, c) lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele.

4. Liikmesriigid keelavad tubakatoodetes järgmiste lisaainete kasutamise: a) vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted, b) kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju, c) lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele, d) lisaained, mis suurendavad nikotiini sõltuvusttekitavat toimet.