ET Euroopa Liidu Teataja C 299/1

Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) rakendamise kuues aastaaruanne

(2007/C 299/01)

SISSEJUHATUS

Nõukogu võttis 12. juulil 2002. aastal vastu ühismeetme 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses. Sellega nähakse ette ühismeetme kohaselt võetud meetmete iga-aastane läbivaatamine. Ühismeetme vastuvõtmisest alates on koostatud viis aastaaruannet.

EL on tähtis osaleja väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja leviku vastases võitluses. Lisaks 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegiale võttis Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Väike- ja kergrelvade ELi strateegias võetakse jätkuvalt arvesse ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis on olnud Aafrikas, Aasias, Ladina-Ameerikas, Balkani riikides ja viimati Ukrainas läbi viidud erimeetmete aluseks. Alates 1999. aastast on ühismeetme rakendamise otsuste kaudu ÜVJP vahenditest eraldatud ligi 14,5 miljonit eurot.

Muude asjakohaste poliitikate hulka kuuluvad relvastatud konfliktide ennetamise Euroopa Liidu programm, millega antakse konfliktide algpõhjuste käsitlemisele suunatud arenguabi, tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programm ning laste rolli relvastatud konfliktides käsitlevad ELi suunised.

EL on jätkuvalt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise nimel toimuva ühise võitluse ja sellealase praktilise töö esirinnas ning osaleb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ELi tasandil. ELi poolne rahastamine (liikmesriikide, EAFi, ühenduse rahastamise ja ÜVJP eelarvevahendite kaudu) jääb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel üheks peamiseks finantsabi allikaks.

Euroopa Liit esitas 30. juunil 2006 ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsi jooksul põhjaliku ülevaate oma tegevustest ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastase võitluse toetamiseks. ELi eesistujariigi (Austria), nõukogu sekretariaadi/kõrge esindaja isikliku esindaja büroo ja Euroopa Komisjoni esindajad esitlesid üldist väike- ja kergrelvade poliitikat, mis tugineb väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona käsitlevale uuele ELi strateegiale, ning selgitasid seda, kuidas nimetatud poliitikat erinevate vahendite kaudu konkreetsete tegevuste näol ellu viiakse.

Käesolev aruanne käsitleb nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. See keskendub 2006. aastal lõpuleviidud tegevusele. Aruande koostas nõukogu peasekretariaat ning see sisaldab liikmesriikide panust.

Käesolev aruanne koosneb kolmest osast ja lisast:

— I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

— II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

— III osa käsitleb rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös osalemist;

— Lisas loetletakse riikides ja ELi institutsioonides asuvad väike- ja kergrelvade teabekeskused.

I. RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED

AUSTRIA

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud uue 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta määrusega. Pärast Austria uue väliskaubandusseaduse (Außenhandelsgesetz) jõustumist 2005. aasta oktoobris jõustus väliskaubandusseaduse rakendamise määrus (Austria ametlik väljaanne Federal Law Gazette II, nr 121/2006) 2006. aasta algul. Kõnealuse rakendusõigusaktiga ühtlustatakse litsentside andmine ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend kohustuslikuks Austria ettevõtjatele. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Austria nimekirja ajakohastatakse pidevalt, et kohandada seda vastavalt ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirja sõnastusele. Uue väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitlemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega. Lisaks loetletakse kaitseministri määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

Menetlus

Austria ELi eesistumisperioodi ettevalmistamisel tugevdati veelgi välisministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahelist koostööd ja koordineerimist. Kõnealuste ministrite vahel toimuvad regulaarsed kohtumised.

BELGIA

Kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega võttis Belgia 8. juunil 2006 vastu uue relvaseaduse (avaldatud Belgia ametlikus väljaandes Moniteur Belge9. juunil 2006), et paremini kontrollida väike- ja kergrelvade omamist eelkõige tsiviilisikute poolt.

BULGAARIA

Uusi õigusakte ei ole vastu võetud. Siseriiklik koostöö, ministeeriumite- ja valitsustevaheline koordineerimine ning vastavate haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse viisid ja kord on sätestatud ja üksikasjalikult kindlaks määratud kehtiva relvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega väliskauplemise kontrolli käsitleva seaduse asjakohastes sätetes. ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi raames koostatud 2002., 2003. ja 2005. aasta riiklikes aruannetes seadusandlike meetmete kohta esitatud teave on endiselt kehtiv.

9. mail 2006 võeti vastu lõhkeainete, tulirelvade ja laskemoona kontrolli käsitleva seaduse muudatus, millega kehtestati Euroopa relvapass. Euroopa relvapass on ametlik dokument, mis antakse tulirelva omamise ja kasutamise luba valdavale isikule, kui ta liigub ühe ELi liikmesriigi territooriumilt teise territooriumile. Euroopa relvapassile kantakse number; kehtivusaeg; isikuandmed; tulirelva liik, mark, mudel, kategooria, kaliiber ja seerianumber; samuti teave tulirelva liigi kohta, millele pass välja antakse, ning asjaomases ELi liikmesriigis kehtivate keeldude või piirangute kohta.

Kuigi aruandlusperioodil ekspordikontrollisüsteemi ei muudetud, käivitati 2006. aastal kehtivate ekspordikontrolli käsitlevate õigusaktide läbivaatamine, pidades silmas Bulgaaria ühinemist ELiga 1. jaanuaril 2007. Kõnealuse läbivaatamisprotsessi peamine eesmärk oli tagada sidusus ELi ekspordikontrolli sätetega ja vastavus nendele, samuti parandada veelgi õigusaktide praktilist rakendamist. Selle tulemusena muutis Bulgaaria Rahvusassamblee kehtivat relvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevat seadust (jõustus 2007. aasta alguses). Nn uus ekspordikontrolli seadus säilitab kõik relvakaubanduse suhtes kehtestatud ekspordikontrolli meetmed ning tõhustab lisaks taasväljaveo, transiidi ja vahendustegevuse kontrollimeetmeid (ranges kooskõlas ELi ühise seisukohaga 2003/468/EÜ). ELi ühise seisukoha kohaselt on igasuguse vahendustegevuse puhul nõutav vahendaja registreerimine ning samuti peab iga vahendustehingu jaoks olema individuaalne litsents.

Bulgaaria ekspordikontrollisüsteemi struktuur on varasemalt kirjeldatud süsteemiga võrreldes endine, kuid on tugevdatud osakondadevahelist teabevahetust. Bulgaaria järgib väike- ja kergrelvade kontrollimisel vastutustundlikku poliitikat ning rakendab ÜRO tegevusprogrammiga kehtestatud soovituslikke meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamiseks, tõkestamiseks ja likvideerimiseks, et vältida salakaubavedu ja lubamatut taasväljavedu, austades seejuures inimõigusi sihtkohariigis häirimata rahvusvahelist rahu ja piirkondlikku stabiilsust. Meetmed on suunatud samuti selle ärahoidmisele, et relvi kasutatakse riigisisestes repressioonides ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eesmärkidel.

Riiklik tolliamet korraldas 2006. aastal mitmeid kursusi relvade salakaubaveo vastu võitlemise teemal ja koolitas selles vallas välja 50 tolliametnikku, keskendudes eelkõige väike- ja kergrelvadele.

Bulgaaria kaitseministeerium esitas väike- ja kergrelvade alase riikliku tegevuse kohta 2006. aastal järgmise teabe:

— Bulgaaria sõjaväe relvaladude kontrolli-, aruandlus- ja julgeolekumeetmeid ei muudetud, esialgse aruandega võrreldes;

— sõjaväe jaoks liigsete varudena defineeritud väike- ja kergrelvade ning laskemoona hulk ei muutunud;

— 2006. aastal ei viidud läbi ühtegi väike- ja kergrelvade ja laskemoona hävitamist.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksporti, transiiti ja edasivõõrandamist reguleeritakse 2002. aasta kaitseekspordi eeskirju käsitleva seadusega 354/2002, mida on muudetud seadusega 602/2004. Eespool nimetatud seadused on kooskõlas Euroopa relvaekspordi tegevusjuhendiga ning nõukogu deklaratsiooniga 2000/C 191/01. Väike- ja kergrelvade ekspordi, sealhulgas taasväljaveo kontrolli üle teostab järelevalvet kaubandus-, tööstus- ja turismiministeerium ning väike- ja kergrelvade transiit ja edasivõõrandamine kuulub tolli- ja aktsiisiameti pädevusse vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1)/2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu deklaratsiooniga 2000/C 191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmist reguleeritakse seadusega 113(I)2004 (III osa artikli 7 lõige I). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Selline erilitsents antakse kodanikele seaduses sätestatud tingimustel. Tingimusteks on muu hulgas taotleja andmete puudumine karistusregistris, selle uurimine, kas litsentsi valdamine ohustaks isikut ennast, valitsust või avalikku korda; lisaks peab taotleja läbima riikliku arstliku läbivaatuse. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(I)2004. Seadusega on selle sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 25 000 Küprose naela suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvade alast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

TŠEHHI VABARIIK

Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP (2002/589/ÜVJP)) lisas loetletud relvaklassid on peamiselt Tšehhi Vabariigi sõjaväe kasutuses ning vähemal määral muude julgeolekujõudude (Tšehhi Vabariigi politsei, vanglad ja kohtukordnikud, tolliteenistus, julgeolekuteabe teenistus) kasutuses. Teave nimetatud jõudude käsutuses olevate relvade arvu kohta ei ole avalikustatud; selliste relvade käitlemine (kasutamine, arvestuse pidamine, ladustamine) ei kuulu relvaseaduse (seadus nr 119/2002) reguleerimisalasse. Nimetatud relvad kuuluvad relvaseaduse reguleerimisalasse alles siis, kui nad kõrvaldatakse nende jõudude kasutusest.

Nendesse relvaklassidesse kuuluvate relvade omamine tsiviilkasutuseks on lubatud erandkorras Tšehhi Vabariigi politsei (piirkondlike politseipeakorterite relvade, laskemoona ja lõhkeainete inspektsioonid) poolt antava, relvaseaduse § 9 kohase loa alusel.

31. detsembri 2006. aasta seisuga oli Tšehhi Vabariigi relvaloa valdajatele antud 627 luba omada või kanda seda liiki relvi. 2006. aastal kehtestati relvaloa valdajatele 110 uut erandit. Relvalitsentsi valdajatel oli lubatud omada või kanda 791 seda liiki relva (peamiselt kasutamiseks filmides või teatris või eraturvafirmade poolt). 2006. aastal ei kehtestatud relvalitsentsi valdajatele ühtegi uut erandit. Politseil on õigus kontrollida omanike poolt võetud meetmeid nende relvade kaotsimineku või varguse vältimiseks või nende turvalise käitlemise tagamiseks. Politseil on selleks piisavad volitused, sealhulgas õigus viia läbi kontrolle relvaomaniku kodus.

Nimetatud relvadega kauplemise suhtes kehtivad erinevad õigusaktid, eelkõige sõjalise materjaliga väliskauplemise seadus (seadus nr 38/1994). Kaupleja peab esmalt saama tööstusministeeriumi juures asuvalt litsentseerimisasutuselt loa ning taotlema seejärel eraldi litsentsi igale tehingule. Iga litsentseerimistaotlust kaalub samuti siseministeerium avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamise kaalutlustest lähtuvalt ning välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt. Tšehhi Vabariik andis 2006. aastal loa 238 nimetatud klassi kuuluva relva mittekaubanduslikuks ekspordiks, mis kõik tehti ELi riikidesse. Kõigil juhtudel eksporditi relvad ELi riikidesse nende eelneval nõusolekul. 2006. aastal ei toimunud nendel alustel keelatud relvade eksporti ELi mittekuuluvatesse riikidesse.

Praegu on koostamisel sõjalise materjaliga väliskauplemist käsitleva seaduse (seadus nr 38/1994 muudetud kujul) muudatus, eesmärgiga oluliselt tugevdada Tšehhi tolliasutuste kontrollipädevust.

TAANI

Taani justiitsministeerium rakendab Taani relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid õigusakte, mis hõlmab ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid eeskirju.

Vastavalt Taani relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona, ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omamiseks, ning milles registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab samuti andmeid kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, markeeringu (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse relva märgistamiseks ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab samuti ajaloolist teavet, mis võimaldab saada teavet relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse samuti Schengeni infosüsteemi (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

Hiljutised seadusandlikud algatused

2006. aastal ei tehtud seadusandlikke algatusi väike- ja kergrelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st teised riigid peale Taani) vahelise relvaveo eeskirju. Reeglid keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Lisaks võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse lisaks muule ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on vahendajal ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, mille üheks osaks on ELi mittekuuluvate riikide vahel relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliste relvade jms ost või müük ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise osana või relvade jms omanikul korraldada sellist võõrandamist. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuste suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Hiljutised jõustamisalased algatused

Eeluurimise alaste siseriiklike meetmete parandamiseks algatas Taani politsei 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitleva siseriikliku projekti (Project Firearms) seoses relvade jälitamise, teabe ajakohastamise ja registreerimisega.

EESTI

2006. aastal ei jõustunud uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

Relvaseaduse (jõustus 31.3.2002) muutmise ja kohandamise protsessi alustati 2005. aastal ja see jõudis lõpule 2007. aasta alguses. Kõnealuse seadusega kehtestatakse õiguslik alus ja kord relvade ja laskemoona käitlemiseks, lubade andmiseks relvade ja laskemoona kasutamiseks tsiviilotstarbel, relvade ja laskemoona tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ning relvade ja laskemoona tsiviilkasutusest kõrvaldamiseks, nõuded lasketiirudele ja laskepaikadele, ning õiguslik alus ja kord riikliku sunni kohaldamiseks nendes valdkondades.

Eesti Kaitsevägi hävitas 2006. aasta juunis 6 000 vana püstolit.

Välisministeeriumi juurde on loodud strateegilise kauba komisjon. See on litsentsimisorgan, mis koosneb välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, kaitsepolitseiameti, maksu- ja tolliameti ning politseiameti esindajatest. Strateegilise kauba komisjon on alati pidanud väga oluliseks strateegilise kauba teemaga seotud koolituse edendamist. 2006. aasta sügissemestril peeti Sisekaitseakadeemia Finantskolledži maksunduse ja tolli eriala üliõpilastele süvendatud loenguid rahvusvahelisest ekspordikontrolli süsteemist ja strateegilise kauba kontrollist Eestis.

SOOME

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

2006. aasta mais toimus väike- ja kergrelvade ekspertide riikliku koordineerimisrühma kohtumine. Väike- ja kergrelvade ekspertide riiklik koordineerimisrühm koosneb relvakontrolli, desarmeerimise ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega seotud ministeeriumite esindajatest ning kõnealuse küsimusega tegelevate riiklike valitsusväliste organisatsioonide esindajatest. Rühm arutab muu hulgas Soome väike- ja kergrelvade poliitikat, riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist ning väike- ja kergrelvade alastele projektidele antavat kahepoolset abi. Rühm kohtub regulaarselt välisministeeriumi egiidi all ning sinna kuuluvad kaitseministeeriumi, siseministeeriumi ning kaubandus- ja tööstusministeeriumi esindajad. Teiste ametiasutuste (toll, piirikontroll jne) esindajaid kutsutakse osalema vastavalt vajadusele. Valitsusväliste organisatsioonide esindajaid kutsutakse regulaarselt.

Hiljuti jõustunud õigusaktid, olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Parlament kiitis 2003. aasta lõpus heaks tulirelvade amnestia seaduse ning see jõustus 1. jaanuaril 2004. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Soomes. Õigusakti jõustumisest alates on olnud võimalik loovutada ebaseaduslikke väikerelvi, ebaseaduslikku laskemoona ja lõhkeainet politseile ilma õiguslike tagajärgedeta, kui neid relvi ei ole kasutatud kuriteo toimepanemisel. 2006. aastal loovutati kokku umbes 4 000 tulirelva.

Ebaseadusliku tulirelva omanik võib samuti esitada loataotluse relva endale jätmiseks või relva politsei vahendusel teisele relvaloa valdajale edasiandmiseks. Need relvad, mida omanik ei soovi endale jätta või teisele relvaloa valdajale edasi anda, deaktiveeritakse või antakse riigile. Mõned neist müüakse politsei poolt ametlikul avalikul enampakkumisel kollektsionääridele või teistele litsentseeritud relvavaldajatele.

PRANTSUSMAA

Vahendustegevus

Koostati seaduseelnõu, millega kehtestatakse eelloa süsteem vahendajate teostavatele tehingutele ning mida parlament hakkab peagi läbi vaatama. Seda kontrollisüsteemi hakatakse kohaldama Prantsusmaal elavatele või asutatud isikutele ning see hõlmab õiguslikke karistusi. Prantsusmaal elavate või asutatud isikute poolt välismaal teostatud ostu- ja edasimüügitehingutele, mis ei ole hõlmatud ekspordikontrolli menetlustega, kehtivad samad tingimused.

Nende sätete kohta on koostatud ka rakendusdekreedi eelnõu. Vahendajate tehingute suhtes eelkontrolli korra kehtestamine täiendab seega vahendajatena tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli.

Embargod

Koostati ettepanek karistusseaduse muutmise seaduse kohta ning parlament hakkab seda peagi läbi vaatama. Selles määratletakse embargo mõiste ja sätestatakse kriminaalkaristused embargo või piiravate meetmete rikkumise korral.

Muud algatused

Prantsusmaa on mitme aasta vältel üles näidanud üha suuremat läbipaistvust parlamendile esitatavas relvaekspordi aastaaruandes, mida levitatakse mitte üksnes Prantsusmaal, vaid ka välismaal (saatkonnad ja rahvusvahelised organisatsioonid). Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab ka palju statistikat, sh väike- ja kergrelvade ekspordi kohta.

SAKSAMAA

Riiklik teabekeskus korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvade riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumite, haldusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja tööstuse relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade küsimusega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli selliste tegevuste regulaarne osa. 2006. aastal hõlmasid need algatused järgmist:

Relvavahendust käsitleva ELi ühise seisukoha (2003/468/ÜVJP) rakendamiseks muutis Saksamaa oma eksporti käsitlevaid õigusakte. Iga üksiku relvavahenduse juhtumi jaoks, mis hõlmab väljaspool Saksamaad asuvaid sõjarelvi ja muud sõjatehnikat, peab olema litsents. Põhimõtteliselt tugineb relvavahendust käsitlev Saksamaa seadus territoriaalsel seosel, s.t see ei ole kohaldatav juhtudel, millel puudub seos Saksamaa territooriumiga. Kui aga Saksamaal asuvad Saksamaa kodanikud tegelevad vahendusega välismaal omamata seost Saksamaa territooriumiga, siis on litsents ikkagi nõutav.

Ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava ÜRO vahendi rakendamiseks on Saksamaa alustanud erinevate meetmete kehtestamist seoses riiklike märgistamis- ja jälgimispraktikate ning vastavate standarditega.

Sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi suhtes NATOst, EList ja NATO riikidega samaväärsetest riikidest väljapoole kohaldab Saksamaa jätkuvalt põhimõtet „uus vana asemel” tagamaks, et saaja hävitab võimaluse korral uue kaubasaadetisega asendatavad relvad, mitte ei müü neid edasi. Üldjuhul ei anta sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi litsentse eraõiguslikele lõpptarbijatele.

Saksamaa allkirjastas terrorismi tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni 24. oktoobril 2006.

KREEKA

2006. aastaks kuritegevust käsitleva poliitika raames seatud eesmärk oli suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist eriotstarbeliste tegevuskavade koostamise kaudu pädevates politseiasutustes.

A. Jõupingutused suunati kahele valdkonnale:

1) seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine);

2) kontrollide tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi.

a) Väike- ja kergrelvadega seadusliku kauplemise kontrollimeetmed

— Avaliku korra ministeerium haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus ning mis on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult kaubeldud ja seaduslikus omandis olevate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi omandistaatuses.

— Kõik kaotsiläinud relvad, mis on kas kaotatud, varastatud, väljapetetud, tagaotsitavad, sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses, kui need on identifitseeritud nende leidmise korral. See andmebaas annab iga tulirelva/relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister).

Peale selle hõlbustab kõnealune andmebaas väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist teiste asutustega nii Kreekas kui välismaal.

— Iga seadusliku relvakaubandusega tegeleva ettevõtte jaoks on kindlaks määratud igakuiste kontrollide miinimumarv. Kontrolliandmeid ristkontrollitakse elektroonses andmebaasis.

— Rangelt järgitakse kohaldatava seaduse 2168/1993 ja asjakohaste ministri otsuste sätteid. Need eeskirjad moodustavad Kreeka peamise reguleeriva raamistiku, millega reguleeritakse relvadega seotud küsimusi. Kõnealune seadus on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning karistusseadustiku, mida on muudetud seadusega 2928/2001, artikkel 272).

— Väike- ja kergrelvadega seaduslik kauplemine Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) nõuab pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele.

— Kreeka prokuratuuri (sadama- ja tolliametid, majanduskuritegude prokuratuur) ja sõjaväeorganite vahel toimub väga hea koostöö teabe vahetamisel nende riikide pädevate asutustega, kust väike- ja kergrelvi Kreekasse imporditakse või veetakse.

b) Väike- ja kergrelvadega seadusliku kauplemise kontrollimeetmed

Kuna kahepoolne koostöö piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil on vältimatu väike- ja kergrelvade ühest riigist teise toimuva ebaseadusliku kaubanduse vältimiseks ja tõkestamiseks, on Kreeka allkirjastanud politseikoostöö lepingud oma naaberriikidega ning osaleb rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete organisatsioonide (Aadria mere — Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL — INTERPOL) töös.

— Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides.

— Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt.

— Avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja teha kahjutuks võrgustikud, mis võivad tegeleda väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemisega.

— Relvadega kauplemise, nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Praegu on käimas menetlus, mis käsitleb mõningate relvi käsitlevate siseriiklike alussätete muutmist, eesmärgiga kehtestada teatavaid uusi eeskirju, näiteks relvatehingutes vahendajatena tegutsevate isikute (vahendajad, vahendustegevus) registreerimise kohta, ning määratleda teatavad tegevused, mille suhtes tuleks kohaldada kontrolli ja litsentsimist.

Märgistamine:

— Kreekas ei ole ettevõtteid, mis toodavad relvi kaubanduslikuks kasutamiseks. Eksisteerib üksnes üks riigiettevõte, mis toodab relvi kaitseministeeriumile.

— Tootjariigi märgistamise meetodiga seoses toetab Kreeka NATO märgistamissüsteemi STANAG 1 059.

Kreeka politsei konfiskeeris 2006. aastal kokku 1 179 relva (88 automaatvintpüssi/vintpüssi, 303 püstolit, 114 käsirelva, 674 jahipüssi). Selliseid relvi kasutatakse tõenditena kohtumenetluses ning nende edasise saatuse üle otsustab pädev asutus vastavalt seaduse 2168/1993 artiklile 16.

UNGARI

Ungari litsentsimissüsteem on kolmeastmeline, kusjuures igal astmel kehtib suhteliselt range kord. Süsteem hõlmab järgmiseid menetlusetappe:

1. Tegevuslitsents (s.t. kauplejate registreerimine).

2. Need registreeritud kauplejad, kes kavatsevad hakata pidama äriläbirääkimisi välispartneritega, peavad saama eelneva läbirääkimislitsentsi, mis lubab neil alustada läbirääkimisi ja sõlmida lepingu.

3. Lepingu täitmiseks peab taotleja saama lepingulitsentsi (impordi-/ekspordiluba).

Ungari kaubanduslitsentside ametil on õigus anda välja kõiki sõjavarustusega, sealhulgas laskemoona ja teenustega kauplemisega seonduvaid litsentse. Litsentsitaotlusi vaadatakse läbi ja rahuldatakse üksikjuhtumipõhiselt. „Avatud” või „üldiseid litsentse” Ungari tavarelvade ekspordi kontrollisüsteemis ei esine. Litsentse antakse sõjavarustusega väliskauplemise ministeeriumitevahelise komitee (edaspidi „ICTME”) heakskiidul. See organ vastutab poliitikasuuniste eest. ICTMEsse kuuluvad kõigi asjaomaste ministeeriumite ja riiklike asutuste esindajad, sealhulgas luureteenistuste liikmed.

Valitsuse dekreediga 16/2004 (II.6.) inkorporeeritakse transiidisaadetiste suhtes kohaldatavad eeskirjad, millega nähakse ette sama menetluskord nagu ekspordi puhul. See tähendab, et kõik transiiditaotlused tuleb esitada eelnevalt ning neid hinnatakse üksikjuhtumipõhiselt sama rangelt ja samadel alustel nagu eksporditaotlusi. Transiidilitsentse võivad taotleda üksnes Ungaris asutatud äriühingud. Surmavat sõjavarustust, lahinglaskemoona, lõhkeaineid ja muid ohtlikke kaupu käsitleva transiidilitsentsi korral on vastutav vedaja kohustatud kasutama relvastatud turvaeskorti kogu transiidimarsruudi ulatuses — riiki sisenemise hetkest kuni riigist väljumise hetkeni.

Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, nendega kauplemine, nende ladustamine ja võõrandamine on kuritegu. Sellega tegelevad rühmitused, äriühingud ja üksikisikud tuvastatakse ja antakse kohtusse.

Relvavahendustegevuse kontrollimiseks ning ÜRO, ELi või OSCE relvaembargodest, samuti Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumitest möödamineku vältimiseks võetakse valitsuse dekreedis 16/2004 (II.6.) arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide soovitusi ning parimate tavade suuniseid, samuti Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Valitsuse dekreedi artikli 2 lõike 2 punktis c sätestatakse, et „sõjavarustuse või tehnilise abi andmisega seotud esindaja, agendi või vahendajana tegutsemiseks nii Ungari Vabariigi territooriumil kui väljaspool seda on vajalikud järgmised litsentsid: tegevuslitsents, läbirääkimislitsents ja lepingulitsents”.

See tähendab, et Ungari kontrollib relvavahendustegevust, mida nii riigi territooriumil kui väljaspool seda viivad läbi Ungari residentidest või Ungari Vabariigi territooriumil asutatud äriühingutest vahendajad.

Sarnaselt ekspordiga hinnatakse vahendustegevuse puhul kõiki taotlusi muu hulgas ka Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi suhtes. Ungari kaubanduslitsentside amet säilitab vähemalt kümme aastat dokumente kõikide isikute ja ettevõtete kohta, kes on saanud relvavahendustegevuse litsentsi. Samuti luuakse relvavahendajate register, kuid vahendajana registreerimine või vahendajana tegutsemise luba ei asenda ühelgi tingimusel nõuet saada vajalik litsents või kirjalik nõusolek iga tehingu jaoks. Vahendajana tegutsemise loa taotluste hindamisel võtab Ungari kaubanduslitsentside amet arvesse andmeid taotleja varasema ebaseaduslikus tegevuses osalemise kohta.

IIRIMAA

2006. aastal koostas ettevõtlus-, kaubandus- ja tööministeerium uue ekspordikontrolli käsitleva õigusakti, mis avaldati jaanuaris 2007. Jõustumise korral ajakohastab ja tugevdab uus õigusakt Iirimaa strateegiliste kaupade kontrollisüsteemi ning tagab täieliku vastavuse Iirimaa rahvusvaheliste ekspordikontrolli alaste kohustustega.

Väike- ja kergrelvade transiidi kohta konkreetsed siseriiklikud õigusaktid puuduvad. Kehtivate Iirimaa õigusaktide kohaselt peab väike- ja kergrelvade impordi, transiidi, edasivõõrandamise ja ekspordi korral ELi riikidest ja riikidesse olema litsents vastavalt 1925.–2006. aasta tulirelvaseadustele ning EÜ relvi ja laskemoona (nende omandamist ja omamist) käsitlevatele 1993. aasta eeskirjadele. Tulirelvade ekspordi suhtes kõikidesse riikidesse kohaldatakse ka 1983. aasta ekspordikontrolli seadust ning selle alusel antud korraldusi. Praegu kehtivaks korralduseks on 2005. aasta ekspordikontrolli korraldus, mis hõlmab üldise sõjavarustuse hulka kuuluvaid püstoleid ja „nende komponente”.

Tulirelva eksportimise suhtes on sõltuvalt sihtkohast kehtestatud erinevaid õigusnõudeid. Kui taotlejal ei ole eksporditava tulirelva kohta kehtivat tulirelvasertifikaati, peab ta saama ekspordiloa riiklikelt politseijõududelt (An Garda Síochána). Lisaks on Euroopa Liidu liikmesriikidesse toimuva ekspordi korral nõutav justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministri antud ekspordilitsents. Ekspordi korral väljaspool ELi asuvatesse riikidesse on nõutav ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministri antud ekspordilitsents.

Väike- ja kergrelvade impordi korral peab taotlejal, kes ei oma kõnealuse tulirelva kohta kehtivat tulirelvasertifikaati, olema justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministeeriumi antud impordilitsents. Kui imporditava tulirelva kohta on olemas kehtiv tulirelvasertifikaat, on tulirelva riiki toomiseks nõutav eelnev kirjalik nõusolek (artikkel 11) kooskõlas EÜ direktiiviga 91/477/EMÜ.

Iirimaal ei toodeta käesoleval ajal mingeid väike- ega kergrelvi. Kui relvatootja ei ole justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministri poolt sellisena registreeritud, on tema tegevus ebaseaduslik. Iirimaal olevad tulirelvad on märgistatud, kui need on toodetud väljaspool riiki. Mõned vanemad tulirelvad võivad olla märgistamata; sellisel juhul vastutab nende märgistamise eest An Garda Síochána. Tulirelvadega kaupleja peab pidama arvestust iga tulirelva võõrandamise kohta vähemalt viis aastat. Väike- ja kergrelvade kogumine ja kõrvaldamine kuuluvad An Garda Síochána ja Iirimaa kaitsejõudude pädevusse. Varude haldamine ja turvalisuse tagamine kuuluvad justiitsministeeriumi ja kaitseministeeriumi pädevusse.

1925.–2000. aasta relvaseadustesse tehti 2006. aasta kriminaalõiguse seadusega hulgaliselt muudatusi.

Õigusakti teatavaid tulirelvadega seonduvaid sätteid ei ole minister veel heaks kiitnud, sealhulgas sätteid, milles sätestatakse kolmeaastased litsentsid seaduslikele tulirelvadele, miinimumnõuded tulirelvade hoidmisele üksikisikute ja relvakaupmeeste poolt ning miinimumnõuded lasketiirudele. Samuti võib minister õigusaktiga kehtestada teatavatele tulirelvadele ja teatavale laskemoonale piirangud. Piirangutega tulirelva kohta võib taotlusi esitada An Garda Síochána politseiülemale tingimusel, et täidetakse teatavad tingimused.

ITAALIA

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Itaalias 2000. aasta juunis välisministeeriumi koordineerimisel asutatud ajutine väike- ja kergrelvade töörühm, millesse kuuluvad asjakohaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ning huvitatud riiklike tööstusliitude esindajad, kogunes 2006. aastal ühe korra.

Aruteludel keskenduti peamiselt väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemise vastase ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamisele, relvade märgistamist ja jälgimist käsitleva mitmepoolse instrumendi rakendamisele ning vahendustegevust käsitleva ELi ühise seisukoha rakendamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka muudele asjakohastele mitmepoolsetele foorumitele (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe, G8).

Jõustunud uued õigusaktid

Itaalia ratifitseeris rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollid (sealhulgas tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastase protokolli) 16. märtsi 2006. aasta seadusega nr 146/2006. Itaalia tulirelvaseadust muudeti sellele vastavalt, eelkõige seoses tulirelvi puudutava teabe säilitamisega vähemalt kümme aastat ning relvade märgistamisega tootmisriigi tähistamiseks.

1. Muud algatused

2006. aastal hävitasid Itaalia relvajõud liigseteks varudeks tunnistatud järgmiseid väike- ja kergrelvi:

— 770 Beretta püstolit, mudel „34”;

— 93 697 vintpüssi M1 Garand;

— 37 390 lahingvintpüssi FAL BM-59;

— 8 231 muud.

Kokku hävitati 140 088 väike- ja kergrelva.

LÄTI

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2006. aastal vastu ei võetud.

Lähitulevikus on kavas vastu võtta mõned muudatused kehtivatesse õigusaktidesse seoses ekspordikontrolli tõhustamisega. Näiteks määratletakse uues strateegiliste kaupade levikut käsitlevas seaduseelnõus täpsemalt kontrolliasutused, nende vastutused ja koostöö, samuti seaduses kasutatavad mõisted, muu hulgas vahendustegevus. Samuti on kavas vastu võtta uued eeskirjad, millega määratakse kindlaks kontrollialuste kaupade riiklik loend, ning erinevat liiki litsentside andmise kord.

Relvade levikut käsitlev seadus jõustus 2003. aasta jaanuaris. Sellega reguleeritakse relvadega seonduvaid küsimusi Läti Vabariigis kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega ning ühtlustatakse siseriiklikke õigusakte selles osas, määrates kindlaks füüsiliste ja juriidiliste isikute õigused ja kohustused seoses väike- ja kergrelvade, nende osade, laskemoona, lõhkeainete, lõhkeseadmete, eriseadmete ja pürotehniliste toodete levikuga Läti Vabariigis ning määrates kindlaks nende esemete klassifikatsiooni üksikisikute ja avalikkuse ohutuse tagamiseks. Seadust ei ole muudetud pärast 2003. aastat. 2003. ja 2004. aastal võeti vastu mõningad täiendavad õigusaktid relvade leviku kohta Lätis.

Relvade levikut käsitlevas seaduses sätestatakse, et kõikide väike- ja kergrelvi hõlmavate tehingute puhul on nõutav strateegiliste kaupade ekspordi-, impordi- või transiidilitsents. Neid litsentse annab välja strateegilise kauba kontrollimise komitee. Lõppkasutussertifikaadi olemasolu on üks ekspordi ja Läti Vabariigi territooriumil toimuva transiidi eeltingimusi. Sertifikaadi nõuded ja tingimused koostatakse vastavalt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi nõuetele ning need on kohustuslikud kooskõlas strateegiliste kaupade levikut käsitleva seadusega.

Strateegiliste kaupade leviku seaduse (mai 2004) eesmärk on tagada kontroll strateegiliste kaupade leviku üle kooskõlas siseriiklike ja rahvusvaheliste nõuetega nende ekspordi, impordi ja transiidi järelevalve kohta.

Politsei konfiskeeris 2006. aastal kokku 569 tulirelva. Erinevate õigusrikkumistega seoses arestis politsei ebaseaduslikult omandatud ja ladustatud tulirelvi järgmiselt: 16 püstolit/revolvrit, 16 karabiini, 14 haavlipüssi, 2 väikesekaliibrilist vintpüssi, 1 õhupüstoli, 2 isevalmistatud püstolit.

LEEDU

Leedu Vabariigi parlament muutis 6. aprillil 2006 strateegiliste kaupade kontrolli seadust, mis võeti vastu 29. aprillil 2004. Muudatusega muudeti muu hulgas litsentside andmise piirangute loetelu ning vahendustegevuse määratlust (muudatus poolpaksus kirjas). Alates 1. juulist 2006, mil muudatus jõustus, tähendab vahendustegevus läbirääkimiste pidamist tehingute üle või korralduste tegemist tehingute läbiviimiseks või tehingute sooritamist Leedu Vabariigi residendist füüsiliste isikute või Leedus registreeritud juriidiliste isikute poolt ning mis tahes välisriigi juriidilise isiku tütarettevõtte või muu organisatsiooni poolt, mille käigus võidakse ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvaid kaupu võõrandada väljapoole Leedu Vabariigi, mõne muu ELi liikmesriigi või liitu mittekuuluva riigi territooriumit mis tahes ELi mittekuuluva riigi territooriumile.

Relvade, laskemoona ja lõhkeainete vabatahtlikku loovutamist ning relvade ja laskemoona seaduslikustamist käsitlev ajutine seadus jõustus 1. oktoobril 2006 ning kehtib 31. märtsini 2007. Seadusega vabastatakse õiguslikust vastutusest isikud, kes otsustavad loovutada ebaseaduslikus omanduses olevad relvad, laskemoona ja lõhkeained. Seadusega kehtestatakse õiguslik raamistik ebaseaduslike relvade, laskemoona ja lõhkeainete tsiviilkasutusest kõrvaldamisele.

Pidevalt uuendati riikide nimekirja, kelle suhtes kehtisid ÜRO või ELi relvaembargod. Kehtiv nimekiri on toodud Leedu Vabariigi valitsuse resolutsioonis nr 237, mis käsitleb riikide nimekirja heakskiitmist, kuhu on keelatud eksportida või transiidi korras viia sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvaid kaupu ning kellega on keelatud pidada läbirääkimisi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade üle ja kelle puhul on keelatud vahendada selliste kaupadega tehtavaid tehinguid.

Relvade ja laskemoona kontrolli seadus on hetkel läbivaatamisel. Muudatustega soovitakse muu hulgas tagada täielik kooskõla tulirelvaprotokolliga.

LUKSEMBURG

2006. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi ametlikus väljaandes Mémorial. Kehtivad õigusaktid on läbivaatamisel.

1. Keelatud relvad

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük või eksport või selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige:

a) selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

b) teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

c) selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem kasutamiseks väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi. Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

2. Eksport

Luksemburgis ekspordiks ostetud relva kohta esitab relvasepp justiitsministeeriumile taotluse, et ostjale antaks litsents relva eksportimiseks, s.t luba transportida see ostukohast piirini. Loataotlustele spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia eksportimiseks tuleb lisada rahvusvaheline impordilitsents või lõppkasutussertifikaat. Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määruses (muudetud kujul) sätestatakse, et nende dokumentide vormi ja sisu määrab kindlaks välisasjade, väliskaubanduse ja koostöö minister.

Relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiivi 91/477/EMÜ (artikkel 11) kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nendesse toimuva ekspordi kohta antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste vastavad relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning vastav personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MALTA

Malta on võtnud asjakohaseid meetmeid, et anda välja kaks uut akti, milleks on 2006. aasta akt nr 167 ja 2006. aasta akt nr 168. Esimesena nimetatud aktiga sooviti õiguslikult hõlmata selliste seadmete import ja eksport, mida võidakse kasutada surmanuhtluseks, piinamiseks või mõneks muuks ebainimlikuks ja alandavaks kohtlemiseks. Põhimõtteliselt keelatakse kõnealuse aktiga selliste seadmete parandamise, väljatöötamise, tootmise, kokkupaneku, katsetamise ja hooldamisega seotud tehniline abi ning mis tahes muud liiki tehniline abi, mis on seotud selliste seadmete pakkumisega. Lisaks ei lubata kellelgi importida esemeid, mis on loetletud kõnealusele aktile lisatud esimeses tabelis, olenemata nende esemete päritolust.

Peale selle ei lubata ühelgi isikul saada tehnilist abi nimetatud esemetega seoses, olenemata sellest, kas taotlus tuli üksikisikult või organisatsioonilt.

Selliste esemete ekspordile kehtestati ekspordiloa nõue, olenemata nimetatud esemete päritolust. Piinamiseks kasutada võidavate esemete eksport on lubatud üksnes juhul, kui need eksporditakse ELi liikmesriiki või sõltlasterritooriumitele ning kui neid esemeid kasutavad ELi või ÜRO rahutagamisoperatsioonide liikmed konkreetses sihtkohas. Siiski jäeti tolliametile õigus omal äranägemisel kontrollida kõnealuse deklaratsiooni õigsust, kehtestades nende tingimuste rikkumise korral karistuse, milleks on kas rahatrahv kokku kuni 5 000 Malta liiri või kuni viieaastane vangistus.

2006. aasta aktiga nr 168 võeti üle ELi õigusakt 1330/2004 ning inkorporeeriti see Malta siseriiklikku õigusesse. Kõnealuse eeskirjaga jagatakse sõjavarustuse nimekiri 22 allkategooriasse ning kõigi suhtes kehtib loanõue enne nimetatud kaupade tegelikku eksporti. Loetelu sisaldab muu hulgas tavavarustust ja -laskemoona (ML1–ML5), maismaasõidukeid ja -seadmeid (ML6), keemilisi ja toksilisi aineid (ML7), energeetilisi materjale, sõjalaevu, lennukeid, elektroonikaseadmeid, kineetilise energia seadmeid, soomustatud ja kaitsevarustust.

Nende kaupade ja kahesuguse kasutusega kaupade puhul töötatakse taotlused hoolikalt läbi üksikjuhtumipõhiselt ja täielikus kooskõlas siseriikliku õiguse ja rahvusvaheliste kohustustega.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Õigusmeetmed

Relvade võõrandamist käsitlev Poola õigussüsteem ei sisalda mingeid erisätteid seoses väike- ja kergrelvadega. Kehtiva õigusaktiga (29. novembri 2000. aasta seadus, mis käsitleb riigi julgeoleku aspektist strateegilise tähtsusega kaupade, tehnoloogiate ja teenustega väliskauplemist ning rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamist (koondtekst 2004. aasta Poola ametlikus väljaandes nr 229, p 2315)) moodustati kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate, relvade ja tehnilise abi jaoks ühtne ekspordi-, impordi-, transiidi- ning nendega seonduvate teenuste kontrollisüsteem (1). Majandusministeerium vaatab seda praegu läbi, eesmärgiga viia sisse muudatused ekspordikontrollisüsteemi lihtsustamiseks ja tõhustamiseks ning muuta süsteem eksportijatele soodsamaks.

22. juuni 2001. aasta seaduse, mis käsitleb relvajõududes ja politseis kasutatavate lõhkeainete, relvade, laskemoona, toodete ja tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise valdkonnas äritegevuse teostamist (2001. aasta Poola ametlik väljaanne nr 67, p 679, koos hilisemate muudatustega), sätted viidi vastavusse 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta. 23. juuni 2006. aasta seadusega, mis käsitleb teatavate seaduste muutmist seoses Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisega (Poola ametlik väljaanne nr 133, p 935), muudeti artikli 3 sätteid lõike 5a lisamisega, millega kehtestati relvi ja laskemoona ELi territooriumil vedavatele ettevõtjatele kohustus kinnitada transpordiload ja esialgsed transpordiload. Nimetatud dokumendid on nõutavad igasugusel väike- ja kergrelvade ning laskemoona veol ELi riikidest Poola, Poolast ELi riikidesse ning Poola territooriumi läbiva transiidi korral. Eesmärk on kinnitada päritolu- ja sihtriikide ametiasutustele, et ettevõtjal on luba nimetatud dokumentides täpsustatud relvade ja laskemoonaga kauplemisega seotud tegevusteks.

Ministrite nõukogu muutis 13. juunil 2006. aastal 23. novembri 2004. aasta määruse, mis käsitleb riigi julgeoleku aspektist strateegilise tähtsusega kaupade võõrandamisele kehtestatud keelde ja piiranguid, lisa (28. juuni 2006 ametlik väljaanne nr 109, p 750). Muudetud lisa sisaldab loetelu riikidest, kuhu on keelatud relvi eksportida vastavate ELi ja ÜRO sanktsioonide tõttu. Määrusesse tehtud peamised muudatused hõlmavad relvaembargo kohaldamist Usbekistani suhtes ning sanktsioonide tühistamist Afganistani ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes.

Haldusmeetmed

Enne relvade ja laskemoona tootmisega või nendega kauplemisega seotud tegevuseks loa/heakskiidu saamist peavad ettevõtjad osalema koolitusel ja läbima asjakohased eksamid. Majandusministeerium korraldas strateegilise tähtsusega kaupade, tehnoloogiate ning teenustega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega kauplevatele ettevõtjatele relvaekspordi kontrolli ja sisekontrollisüsteemi teemal 31 seminari ja kursust. Kokku osales 2006. aastal korraldatud koolitustel 672 inimest 130st ettevõttest. Samuti käsitleti väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi ja asjakohaste ELi dokumentidega hõlmatud küsimusi.

Kuigi Poola ei ole siiani eksportinud kaasaskantavaid õhukaitsesüsteeme (MANPADSid), võeti meetmeid Wassenaari kokkuleppega tehtud soovituste (mis on esitatud dokumendis „Kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli elemendid”) täiel määral rakendamiseks; samuti võeti vastu menetlused, pidades silmas nende võimalikku eksporti tulevikus. MANPADSide ekspordilitsentsi potentsiaalseid taotlusi vaadatakse läbi kooskõlas eespool nimetatud 29. novembri 2000. aasta seadusega.

Ladustamisrajatiste eest vastutamise kõikidel tasanditel rakendati piisavad varude haldamise ja arvepidamise kontrollimise menetlused. Samuti seati sisse nimetatud tasandite vahelise regulaarse aruandluse ja suhtlemise süsteem. Iga rajatis on kohustatud säilitama nõutavad registriandmed kõikide hoitavate väike- ja kergrelvade kohta alates hetkest, mil ta võtab relvad oma kontrolli alla, kogu varude liikumise vältel ning kuni relvade kasutusest kõrvaldamise või hävitamiseni.

Jõustamine

Poola tollieeskirju aruandlusperioodil ei muudetud. Tolliteenistus tugevdas 2006. aastal veelgi kontrolle piiriületuspunktides (maa- ja merepiiril ning lennujaamades) kaupade, sealhulgas väike- ja kergrelvade salakaubaveo avastamiseks. Paigaldati mitmeid uusi läbivalgustussüsteeme autode ja samuti veoautode kontrollimiseks. Erilise tähelepanu all oli Poola idapiir. Need meetmed võimaldasid tolliametnikel avastada ja takistada 42 väikerelva (vintpüssi ja püstoli) ning 145 728 laskemoonaühiku salakaubavedu.

Piirivalveteenistus avastas 2006. aastal järgmiste esemete salaja üle piiri toimetamise katsed: 49 tulirelva, 1 755 tulirelva laskemoonaühikut ja 66 granaati; nendest 34 tulirelva ja 685 laskemoonaühikut konfiskeeriti väljaspool piiriületustsooni. Salakaubaveona üle piiri toimetatud relvade ja laskemoona koguväärtuseks hinnati 8 860 Poola zlotti. Piirivalveteenistus algatas 19 eeluurimist seoses salakaubaveokatsetega, millest 12 pandi toime ELi idapiiril.

PORTUGAL

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks võitluses väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu ning salakaubaveo tõkestamiseks. Kõigi asjaomaste üksuste töö paremale korraldamisele aitas kaasa koordineerimisrühma loomine 2005. aastal, kuhu kuuluvad välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajad.

Jõustunud uued õigusaktid

Nõukogu ühismeetme lisas loetletud relvaliikide impordi ja ekspordi litsentsimine kuulub peamiselt kaitseministeeriumi ülesannete hulka.

Iga väike- ja kergrelvadega seotud tehingu jaoks tuleb saada luba litsentsimisasutuselt (kaitse- või siseministeeriumist, olenevalt sellest, kas relvad on ette nähtud sõjaliseks või tsiviilkasutuseks).

Kõik taotlused vaatab läbi ka välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt, hinnates sealjuures ka ELi relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumite täitmist.

2006. aastal jõustus uus õiguslik raamistik, millega reguleeritakse väike- ja kergrelvade, nende komponentide ja laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist.

Seadusega 5/2006 nähakse ette põhjalik kord, sealhulgas kriminaalkaristused nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme lisas loetletud kõikide relvaliikide ebaseadusliku omamise, kaubanduse ja vahendamise korral.

RUMEENIA

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2006. aastal vastu ei võetud.

Õiguslikku raamistikku ja seadusandlikke meetmeid käsitlev teave, mis esitati väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi riiklikus aruandes, on endiselt kehtiv. Rumeenial on alates 1993. aastast olnud piisavad õigusaktid ja asjakohane haldussüsteem, et teostada tõhusat kontrolli väike- ja kergrelvadega kauplemise üle.

Tavarelvade riiklik ekspordikontrollisüsteem koosneb õiguslikust raamistikust, riiklikest kontrollnimekirjadest, riiklikust ekspordikontrolliasutusest ja muudest riiklikest asutustest, põhimõtetest, menetlustest, loa andmise protsessist, registreerimise, litsentsimise ja kontrolli alasest tegevusest, ekspordikontrolli dokumentidest, samuti koostööst ja rahvusvahelisest abist.

Tavarelvade ekspordi, impordi ja nendega tehtavate muude toimingute kontroll on reguleeritud valitsuse määrusega nr 158/1999, mis kiideti koos muudatustega heaks seadusega nr 595/2004. Rumeenia õigusaktid sisaldavad sätteid rahvusvahelise relvavahenduse kohta, hõlmates Euroopa Liidu Nõukogu poolt 23. juunil 2003 vastu võetud ühise seisukoha 2003/468/ÜVJP sätteid. Vahendustegevusega seoses hinnatakse kõiki sellekohaseid taotlusi, muu hulgas ka nende vastavust ELi relvaekspordi toimimisjuhendile.

Kõikide tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade taasväljaveo toimingute suhtes kohaldatakse valitsuse määrust nr 158/1999, mis kiideti koos muudatustega heaks seadusega nr 595/2004.

Rumeenia õigusnormide kohaselt tuleb esimese sammuna anda äriühingutele luba tavarelvadega kauplemiseks. Litsentsitaotluste üle otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Litsentsid antakse, võttes arvesse sõjaliste kaupade ekspordi, impordi ja muude nendega seotud kaubandustehingute kontrollimise asutustevahelise nõukogu nõuandeid. Nimetatud nõukogu koosneb kõikide asjaomaste ministeeriumite ja riigiasutuste, sealhulgas luureteenistuste esindajatest.

Tavarelvade rahvusvahelise transiidi, ümberlaadimise ja nendega seotud mittekaubandusliku tegevuse lube antakse üksikjuhtumipõhiselt.

Rumeenias osalevad väike- ja kergrelvade valdkonna siseriiklike õigusaktide rakendamises mitmed ministeeriumid ning nad on esindatud ka sellealases rahvusvahelises tegevuses, kuid ekspordikontrolli alaste õigusaktide valdkonna koordineerivaks asutuseks on endiselt riiklik ekspordikontrolliamet (ANCEX). Koostöös välisministeeriumi terrorismivastase võitluse ja relvakontrolli osakonnaga osaleb ANCEX kõigis asjakohastes rahvusvahelistes tegevustes.

Sise- ja haldusreformiministeerium — Rumeenia politsei peainspektsioon (GIRP) — kontrollib, mil moel antakse juriidilistele ja füüsilistele isikutele lube tulirelvade ja laskemoona omandamiseks, omamiseks, valdamiseks, kandmiseks ja kasutamiseks. Samas peab GIRP kooskõlas tulirelvi ja laskemoona käsitleva seadusega nr 295/2004 (mida on ühtlustatud direktiiviga 91/477/EMÜ) registrit kõikide surmavate ja mittesurmavate relvade seaduslike kandjate kohta ning ajakohastab riikliku relvaregistri andmebaasi (www.politiaromana.ro).

2006. aastal suuremaid väike- ja kergrelvadega seotud algatusi ei tehtud, kuid Rumeenia valitsus jätkas riiklikus kaitsetööstuses tegevate ettevõtete ja üksikisikute hulgas tähtsat teavitustööd, et parandada relvakontrollialaste õigusaktide alaseid teadmisi ja nende järgimist. ANCEX esitab seda teavet kauplejatele oma veebisaidi (www.ancex.ro) vahendusel ning korraldab sel teemal erinevaid loenguid ja seminare.

Lisaks lõi ANCEX võõrandatud relvade registri kooskõlas rahvusvahelise instrumendiga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 8. detsembril 2005 ning mis võimaldab riikidel õigeaegselt ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi. Kõnealune dokument sisaldab andmeid väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta, nende seerianumbreid, liiki, kogust, päritolu ja muud asjakohast teavet võõrandamiste kohta.

SLOVAKKIA

Väike- ja kergrelvi käsitleva ELi ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riikliku rakendamisega seoses on vastu võetud järgmised õigusaktid:

15. mai 1998. aasta seadusega nr 179/1998 Coll. sõjaliste kaupadega kauplemise kohta ning kaubandustegevuse seaduse nr 455/1991 Coll. muutmise kohta sätestatakse muu hulgas sõjaliste väike- ja kergrelvadega kauplemise ja vahendustegevuse tingimused ning riiklike haldusasutuste sellealane tegevus. Slovakkia rakendas 2006. aastal täiel määral kõiki asjakohaseid riiklikke õigusnorme.

Rakendamises osalevad järgmised riiklikud ametiasutused:

1 välisministeerium,

2 majandusministeerium,

3 siseministeerium,

4 kaitseministeerium,

5 tolliasutus,

6 luureteenistused.

Kauplemisloaga isik on kohustatud hoiduma sõjalise materjaliga kauplemisest, kui selline kauplemine kahjustaks Slovaki Vabariigi välispoliitilisi, julgeoleku- või kaubandushuve ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist või selliste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonide huve, mille liige Slovaki Vabariik on või mille tegevuses ta osaleb.

Sõjaliste kaupadega kauplemise seaduse rikkumine võib kaasa tuua kuni 10 miljoni Slovaki krooni suuruse trahvi ja/või kuni kaheksa-aastase vangistuse.

2006. aastal lubas Slovakkia eksportida kokku 7 908 ning importida 4 644 väike- ja kergrelva.

SLOVEENIA

Sloveenias osalevad väike- ja kergrelvade valdkonna siseriiklike õigusaktide rakendamises ning sellealases rahvusvahelises tegevuses mitmed ministeeriumid. Rakendamist ja rahvusvahelist tegevust koordineerivaks ametkonnaks väike- ja kergrelvade valdkonnas on endiselt välisministeerium. Siseministeerium teostab kontrolli väike- ja kergrelvade ekspordi ja impordi üle ning kaitseministeerium vastutab sõjaliseks kasutuseks mõeldud väike- ja kergrelvade ekspordi ja impordi kontrollimise eest.

Relvade eksporti ja importi käsitlevad iga-aastased aruanded avaldatakse kaitseministeeriumi veebisaidil. Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. 2006. aastal menetles politsei 238 kuritegu seoses relvade või lõhkeainete ebaseadusliku tootmise ja kaubandusega (2005. aastal 152) ning algatas kriminaalasja 261 kuriteos kahtlustatava isiku vastu (2005. aastal 161). 2006. aastal tuvastati 22 juhtu, mil kuriteo toimepanijateks osutusid organiseeritud kuritegevuse rühmitised, samas kui 2005. aastal registreeriti selliseid juhte ainult 4. Politsei avastas oma tegevuse käigus 192 (127) kuritegu. Politsei hävitas 2006. aastal 637 konfiskeeritud tulirelva; konfiskeeritud tulirelvadest 72 annetati Riiklikule Kaasaja Ajaloo Muuseumile.

Väike- ja kergrelvade teemal toimuvad regulaarsed kohtumised ja valdkonna küsimusi koordineeritakse ministeeriumite vaheliselt ning iga ministeerium osaleb aktiivselt oma pädevuste piires.

Sloveenia võttis väike- ja kergrelvi käsitlevad põhiõigusaktid vastu 90. aastatel. Väike- ja kergrelvi käsitleva riikliku õigusliku raamistiku põhjalik ülevaade esitati 2005. aastal ÜRO-le ÜRO tegevusprogrammi rakendamise riiklikus aruandes. Pärast seda ning konkreetsemalt 2006. aastal ei ole uusi õigusakte vastu võetud. Siiski esitas siseministeerium ametlikult justiitsministeeriumile algatuse karistusseadustiku artikli 310 (relvade ja lõhkeainete ebaseaduslik tootmine ja kaubandus) muutmiseks, eesmärgiga sätestada karistusseadustiku kohaldatavus väljaspool Sloveenia territooriumit seda liiki kuritegude väidetava toimepanemise korral. Sellise kavandatava muudatuse tegemise karistusseadustikku tingis asjaolu, et selline kuritegu võidakse panna toime, kui teo toimepanija toob ebaseaduslikult relvi Sloveenia Vabariiki ja/või on seotud välisriigist toodavate relvade edasimüügiga. Kavandatav karistusseadustiku muudatus peaks jõudma valitsuse kooskõlastusringile ja parlamenti lugemisele 2007. aastal.

HISPAANIA

Viimased sündmused seoses uute õigusaktide ja/või eeskirjade kehtestamisega on olnud järgmised:

a) 12. jaanuaril 2006 võeti vastu korraldus ITC/60/2006, millega ajakohastatakse 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 (kaitsematerjali ja muu materjali ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega väliskauplemise kontrollieeskirjade kohta) I lisa ning millega viiakse lisasse sisse kokkulepitud muudatused, mis on tehtud kontrollnimekirjades asjakohaste rahvusvaheliste laskemoonanimekirjade (s.t raketitehnoloogia kontrollirežiimi ja Wassenaari kokkuleppe) raames.

b) 2005. aasta oktoobris kutsus Hispaania parlament valitsust tungivalt üles võtma ühe aasta pärast vastu relvakaubanduse seaduse. Sellega sooviti ajakohastada eespool nimetatud 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 sätteid. Uus seadus peaks järgima ÜRO tegevusprogrammi väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta ning sellega seotud ÜRO Peaassamblee resolutsioone, samuti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokolli, mida tuntakse ÜRO tulirelvaprotokollina (vastu võetud ÜRO Peaassambleel 31. mail 2001), ning neile selgesõnaliselt viitama. Pärast parlamendilt nimetatud taotluse saamist kiitis Hispaania valitsus 29. detsembril 2006 heaks uue kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemise seaduse ettepaneku. Kõnealune ettepanek on praegu parlamendis läbivaatamisel ja muutmisel ning see peaks jõustuma 2007. aasta keskpaigaks. Ettepaneku kõige olulisemad aspektid võib kokku võtta järgmiselt: — Esiteks, Hispaania kõnealuse valdkonna õigusaktiks saab seadusega võrdväärne õigusnorm, millega kehtestatakse instrument, mis tagab kontrollide tõhusama teostamise. — Teiseks, seadusega ajakohastatakse kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemist käsitlevad eeskirjad vastavalt Hispaania poolt rahvusvahelistel foorumitel ja leviku tõkestamise kordade raames võetud kohustustele. — Kolmandaks, uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooniga 55/225 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu. — Neljandaks, seadusega järgitakse selgesõnaliselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumit ning samuti OSCE vastu võetud kriteeriume väike- ja kergrelvade alase tegevuse kohta. — Viimaseks, seaduse tekst sisaldab selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele. Sellega seoses peame tuletama meelde, et Hispaania oli üks 26. oktoobril heaks kiidetud projekti 117st sponsorist.

c) Hispaania viis 2006. aastal lõpule riikliku ratifitseerimisprotsessi ÜRO tulirelvaprotokolli vastuvõtmiseks ning andis 9. veebruaril 2007 ÜRO peasekretärile hoiule ühinemisinstrumendi. Protokoll jõustub Hispaanias 11. märtsil 2007.

Haldus- ja õiguskaitseasutustele ning õigusasutustele korraldatud koolitus

Hispaania õiguskaitseasutused jätkasid nagu eelmistelgi aastatel kursuste ja tööseminaride korraldamist tulirelvade ja lõhkeainete kriminaalkorras menetlemise ning tulirelvade ja lõhkeainete kontrolli eesmärgil infotehnoloogia rakendamise teemal. Neid seminare korraldatakse regulaarselt teadmiste levitamiseks relvade salakaubaveo tõkestamise ja sellega võitlemise eeskirjade ja õigussätete kohta ning nende eesmärk on asjaomastes asutustes töötavate politseiametnike teadmiste värskendamine ja ajakohastamine antud teemadega seoses.

Muud algatused või tegevused

1969. aasta juuli konventsiooni (mis käsitleb ühtsete eeskirjade kehtestamist tulirelvade ametlike markeeringute vastastikuseks tunnustamiseks) raames ja kooskõlas selle täitevasutuse, väikerelvade märgistamise alalise rahvusvahelise komisjoni kehtestatud sätetega märgistas Hispaania riiklik märgistamisasutus Banco Oficial de Pruebas de Armas de Eibar (BOPE) kõik tsiviilkasutuseks mõeldud kaasaskantavad relvad, mis toodeti Hispaanias 2006. aastal. Relvade märgistamine on üks tegevusi, mis on soovitatavad väike- ja kergrelvade edasise jälgimise ja nende salakaubanduse eest vastutusele võtmise eesmärgil; markeering sisaldab järgmisi andmeid: tootja nimi, relva seerianumber, valmistamisaasta ja BOPE tunnusmärgid ja logod. Hispaanias toodeti 2006. aastal 280 püstolit, 22 942 vintpüssi (see arv sisaldab üheraudseid vintpüsse) ja 28 138 haavlipüssi, mis kõik märgistati BOPE poolt. Lisaks hävitas BOPE 2006. aastal 1 276 kaasaskantavat tulirelva (peamiselt püstolid ja revolvrid).

Hispaania pädevad ametivõimud arestisid 2006. aastal koostöös tsiviilkaardi relvade ja lõhkeainete keskinspektsiooniga (Hispaania tulirelvade halduskontrolli keskagentuur) 7 015 ebaseaduslikku tulirelva. Praegu on Hispaania ametivõimude ladudes kokku 291 196 erinevat tüüpi tulirelva (tolli poolt hoiule võetud, arestitud ja konfiskeeritud); 22 392 tulirelva müüakse 2006. aastal oksjonil ja 40 772 relva hävitatakse.

2006. aasta jooksul viisid Hispaania ametivõimud läbi 23 727 kontrollimist tulirelvi ja/või lõhkeaineid valmistavates või ladustavates rajatistes (sealhulgas tehased, kaubandusrajatised, laskerajatised, eraturvafirmad jne), kusjuures 8 071 kontrollimist viidi läbi tulirelvadega seotud rajatistes ja 15 656 kontrollimist lõhkeaineid valmistavates või ladustavates rajatistes.

Lisaks külastasid tolli- ja maksuametnikud relvaekspordi käigus relvade salakaubaveo vastu võitlemise kava raames mitmeid sadamaid ja lennujaamu.

ROOTSI

Väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte muudeti mõnes punktis, nt ei ole nüüdsest enam salastatud riiklikus relvavahendajate registris olevate relvavahendajate kontaktandmeid käsitlev teave.

1. juulil 2006 jõustunud uue määruse kohaselt on Rootsi toll kohustatud teavitama Rootsi politseid kõikidest relvadest, mis tuuakse üle Rootsi piiri Rootsi.

Parlament kiitis 2006. aasta lõpus heaks ajutist tulirelvaamnestiat käsitleva õigusakti ning see jõustus 1. märtsil 2007. Amnestia kehtis 1. märtsist31. maini 2007. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Rootsis.

EUROOPA LIIT

2006. aastal rakendati direktiivi välisriikide lennuettevõtjate ohutuse hindamise kohta ning esitati kolm seadusandlikku ettepanekut ELi territooriumil kehtivate regulatiivmeetmete kohta:

— EÜ relvadirektiivi (91/477) ajakohastamine;

— ettepanek EÜ tulirelvadirektiivi kohta, et rakendada ÜRO tulirelvaprotokolli;

— komisjoni teatis lõhkeainete, detonaatorite, pommide valmistamiseks vajaliku varustuse ja tulirelvade ohutuse kohta ELis.

II. RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2006. AASTAL

AUSTRIA

OSCE

Austria toetas väike- ja kergrelvi ning tavarelvade laskemoonavarusid käsitlevate OSCE dokumentide edasist rakendamist. Austria korraldas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia esimese tutvustuse OSCE julgeolekukoostöö foorumi julgeolekudialoogi raames 29. märtsil 2006. Selle ettevõtmise eesmärk oli eelkõige tutvustada osalevatele riikidele väike- ja kergrelvade alast regulatiivset raamistikku ja tegevust ning vastavasisulisi ELi projekte; teiseks, panna alus tõhustatud koordineerimisele ja koostööle OSCE ja ELi vahel, et tagada, et tugevad küljed ja erinev suutlikkus kasutatakse ära kõige tõhusamal moel, ning et vältida topelttööd.

Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu (EAPC)

Austria toetas rahaliselt väike- ja kergrelvade ja MANPADSide hävitamise projekti Kasahstanis. USA juhitav projekt käivitati 2006. aasta aprillis.

2006. aastal jätkus väike- ja kergrelvade, MANPADSide ja laskemoona hävitamise projekti elluviimine Ukrainas, mida samuti rahastas Austria.

ÜRO

ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgul toetas Austria järgmiseid väike- ja kergrelvade alaseid resolutsioone:

„Abi riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja selliste relvade kokkukogumiseks”, „Tavarelvade laskemoona üleliigsete varude kogunemisest tekkivad probleemid”. Austria hääletas resolutsiooni „Väike- ja kergrelvade salakaubandus kõikides selle aspektides” poolt.

BELGIA

Belgia toetab mitmeid väike- ja kergrelvi käsitlevaid projekte maailmas, nimelt:

Aafrika

Lõuna-Aafrika: 216 700 eurot — Safer Africa

Projekti eesmärk on suurendada ja tugevdada Lõuna-Aafrika politsei õiguskaitsealast suutlikkust, vähendades kergrelvade arvu riskipiirkondades.

Burundi — KDV — Rwanda: 400 000 eurot — RECSA-GRIP

Projekt „Toetuse ja suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade riiklike tegevuskavade väljatöötamisele Burundis, Rwandas ja KDVs”.

Ladina-Ameerika

Costa Rica, Panama, Nicaragua, El Salvador, Honduras, Guatemala: 107 800 eurot — Arias Foundation

Projekt, mille eesmärk on tõsta nimetatud kuue riigi kõige haavatavamate ühiskonnaliikmete (noored) teadlikkust tulirelvade mõjust nende elus, korraldades teadlikkuse tõstmise üritusi keskkoolides.

Brasiilia: 70 467 eurot — UNODC

Projekt, mille eesmärk on tõhustada Brasiilia Liiduringkonna kogukonna jõupingutusi uimastitest ja tulirelvade levikust põhjustatud vägivalla ennetamiseks.

Aasia

Bangladesh, Nepal ja Sri Lanka: 100 000 eurot — Safer World

Projekt, mille eesmärk on tugevdada valitsuse ja kodanikuühiskonna suutlikkust võidelda kergrelvade levikuga Bangladeshis, Nepalis ja Sri Lankal (ÜRO väikerelvade tegevusprogrammi kohaldamine).

Ida- ja Kagu-Euroopa

Valgevene: 55 370 eurot — OSCE

Suutlikkuse suurendamine kergrelvade varude majandamise ja ohutuse tagamise valdkonnas.

Kosovo: 94 543 eurot — KOSSAC

ÜRO arenguprogrammi projekt nimega KOSSAC e KOSovo Small Arms Control Initiative.

Ukraina: 25 000 eurot

Novobogdanovka laskemoonaladu ümbritseva ala taastamine ja kaitsmine.

BULGAARIA

Bulgaaria rahastas projekti 1 897 väike- ja kergrelva hävitamiseks, mis olid ebaseaduslikult tsiviilisikute valduses ning mille Montenegro siseministeerium oli konfiskeerinud. Bulgaaria annetas Montenegro siseministeeriumile 7 588 USA dollarit projekti lõpuleviimiseks. Relvade hävitamine viidi lõpule 28. veebruaril 2006.

Bulgaaria korraldas 22.–23. mail 2006. aastal Sofias rahvusvahelise seminari teemal „Kahesuguse kasutusega kaupade ja relvade ekspordikontroll: tööstuse panus”. Sofias 2006. aastal toimunud seminar oli osa Ungari ja Bulgaaria ühise tegevuskava jätkuvast rakendamisest Austraalia Rühma (Australia Group) teavitamisprogrammi raames, mis on suunatud rühma töös mitteosalevatele riikidele.

Sofia seminar andis Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Serbiast ja Montenegrost pärit osalejatele võimaluse vahetada teavet, kogemusi ja saada koolitust ettekannete ja interaktiivsete arutelude näol.

Kooskõlas oma poliitikaga aidata nii palju kui võimalik NATO partnereid julgeoleku ja kaitsega seotud küsimustega tegelemisel osales Bulgaaria 2006. aastal käimasolevast kümnest NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi projektist üheksas. Viis nendest projektidest olid pühendatud väike- ja kergrelvade kokkukogumisele ja hävitamisele:

1. Sihtfond „Serbia ja Montenegro II”1 320 620 jalaväemiini hävitamiseks Serbias ja Montenegros: 30 000 eurot.

2. Sihtfond „Ukraina II” laskemoona, väike- ja kergrelvade ja MANPADSide hävitamiseks Ukrainas: 25 000 eurot.

3. Sihtfond väike- ja kergrelvade ning MANPADSide hävitamiseks Kasahstanis: 10 226 eurot.

4. Sihtfond „Albaania II” väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamiseks Albaanias: 25 000 eurot.

5. Sihtfond 569 hektari suuruse maa-ala demineerimiseks ning lõhkemata lahingumoona kahjutuks tegemiseks Aserbaidžaanis: 15 000 eurot.

Bulgaaria kaitseministeerium on esitanud teabe, et 2006. aastal rahutagamisoperatsioonides osalenud Bulgaaria relvajõudude ülesannete hulka ei kuulunud väike- ja kergrelvade kogumine ja hävitamine.

KÜPROS

Küpros osaleb aktiivselt ÜRO ja OSCE poolt kõnealuses valdkonnas tehtavas töös.

Eelkõige annab Küpros ÜRO-le aru ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamise kohta. Lisaks on ta andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) (vastavalt otsusele 124/2004) teavet väike- ja kergrelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

Küpros annab ka OSCE-le teavet tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiate riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta (FSC. DEL/269/06, 27.6.2006), tavarelvade võõrandamise kohta (FSC. DEL/432/06, 26.9.2006) ning väike- ja kergrelvade kohta (FSC. DEL/14/07, 24.1.2007).

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik osaleb aktiivselt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi elluviimises. Tšehhi Vabariik eraldas 2006. aastal praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi tegevuse rahastamiseks 1 000 000 Tšehhi krooni (47 308,17 USA dollarit = 34 910 eurot). Antud summat kasutatakse selleks, et toetada CASA andmebaasi teist etappi, mida rakendatakse ajavahemikus november 2006 — november 2007. Üks peamistest CASA andmebaasi eesmärkidest on järelevalve teostamine selle üle, kuidas iga ÜRO liikmesriik ÜRO tegevusprogrammi ellu viib.

Asutustevaheline koordineerimine keskendus 2006. aastal eelkõige väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamisele ning mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka muudel asjakohastel mitmepoolsetel foorumitel peetud aruteludele (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe).

Muu hulgas tegi Tšehhi Vabariik 147 juhtumi osas, mis hõlmasid 1 791 relva, koostööd Interpoli riiklike büroodega Limas ja Wiesbadenis.

TAANI

Taani õiguskaitseasutused osalevad mitmetes relvakontrolli ja relvade salakaubaveo alastes rahvusvahelistes ja piirkondlikes algatustes.

Alates 2006. aasta novembrist on Taani politsei osalenud operatsioonis „Crossfire II”, mis käsitleb relvade salakaubavedu Läänemere koostöörühma raames.

Taani toetab endiste võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist, taasintegreerimist ja rehabiliteerimist Libeerias ÜRO arenguprogrammi sihtfondi kaudu kokku 2,7 miljoni euroga (2004–2006).

Taani toetab endiste võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist, taasintegreerimist ja rehabiliteerimist Afganistanis ÜRO arenguprogrammi sihtfondi kaudu kokku 1,1 miljoni euroga (2005–2006).

EESTI

Eesti sõdurid konfiskeerisid Iraagis 2006. aastal patrulloperatsioonide käigus mitmel korral relvi ja laskemoona. Operatsioonid toimusid koostöös USA ja Iraagi maavägede üksusega.

SOOME

— Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2006. aastal kokku 250 000 euroga. Sarnane summa eraldatakse 2007. ja 2008. aastal, suurendades Soome toetust 750 000 euroni.

— Anti toetust OSCE missioonile Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot).

— Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi teine etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot).

— Anti rahalist toetust ÜRO arenguprogrammi hallatavale väike- ja kergrelvade alasele projektile Albaanias. Projekti esialgne eesmärk oli „relvad arengu vastu”-laadne vahetus, et koguda kokku ebaseaduslikus omandis olev laskemoon ja väikerelvad, mis varastati sõjaväe relvaladudest 1990. aastate lõpu kriisi ajal. Kokkukogumine tehti võimalikuks valitsuse vastu võetud amnestiaseadustega. Hiljem projekti ulatust laiendati ühiskondliku korravalve arendamisele, mille eesmärgiks on luua usaldus õiguskaitseasutuste ja avaliku teenistuse ning tavakodanike vahel. Soome toetas projekti 2006. aastani, mil see lõppes.

Muud algatused

Soome aitas kaasa Acehi järelevalvemissiooni mandaadi kohaselt läbi viidud desarmeerimisprotsessile, lähetades 11 eksperti. Nende kulud olid umbes 545 000 eurot. Vaba Acehi Liikumise (GAM) desarmeerimine algas 15. septembril 2005 ning see viidi neljas etapis lõpule 31. detsembriks 2005. Indoneesia Vabariigi valitsuse ja GAMi vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt nõustus GAM Acehi järelevalvemissiooni abiga kõrvaldama kasutuselt kõik GAMis osalejate valduses olevad relvad, laskemoona ja lõhkeained. GAM andis Acehi järelevalvemissioonile üle 840 relva, mis läbisid edukalt desarmeerimisprotsessi. Kõik kasutuselt kõrvaldatud relvad hävitati.

PRANTSUSMAA

ÜRO: Prantsusmaa toetas 2006. aastal ÜRO Aafrika rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse (UNREC) erifondi Lomés (77 000 eurot).

Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS): Prantsusmaa osales kergrelvade kontrollimist ECOWASi liikmesriikides käsitlevas toetusprogrammis (260 000 dollarit).

Tadžikistan: ajavahemikul september 2005 kuni aprill 2006 lähetati Tadžikistani OSCE egiidi all toimuva operatsiooni raames neli Prantsuse eksperti (koolitus, järelevalve varude loomise üle, ebastabiilse laskemoona hävitamisoperatsioonide kontroll).

Ukraina: mais 2006 osaleti hindamis- ja nõuandemissioonis Ukrainas Novobogdanovkas asuva objekti puhastamiseks (liigsete laskemoonavarude hävitamine). 2006. aasta septembris ja oktoobris viidi Ukrainas läbi pommide kahjutustamisekspertide koolitusmissioon liigsete laskemoonavarude hävitamiseks (3 eksperti).

Liibanon: märtsis 2006 viidi läbi Liibanoni relvajõudude laskemoonavarude turvaaudit. Auditi järgselt korraldasid sõjaväe pommide kahjutustamiseksperdid Liibanoni relvajõududele koolituse.

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitmete institutsioonide ja organisatsioonide raames ja nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema aja jooksul kui kalendriaasta. 2006. aasta peamised tegevused on järgmised:

Afganistan (2004.–)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise protsessi ning DIAG protsessi Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist. Üldine eelarve: 3 000 000 eurot.

Albaania (2006)

Saksamaa toetas 2006. aastal NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi väike- ja kergrelvade, MANPADSide ja laskemoona hävitamiseks Albaanias. Toetussumma: 107 000 eurot.

Angola (2003.–2006.)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Jätkusuutliku taasintegreerimise tagamiseks on võetud kogukonnapõhine lähenemisviis. Ümberasumine ühendatakse maaelu arendamise ja põllumajandusprogrammidega. Kõnealune programm hõlmab samuti teede rekonstrueerimist ning seeläbi luuakse töökohti vastuvõtvates kogukondades ja endiste võitlejate jaoks. Kohalike omavalitsuste ja administratsiooni suutlikkust suurendatakse, et töötada välja taasintegreerimisprogrammid ja neid rakendada. Üldine eelarve: 11 990 332 eurot.

Burundi (2003.–2007.)

Saksamaa toetab Burundi riiklikku demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi. Projekt hõlmab nelja peamist elementi: kogukonda taasintegreerimise struktuuride tugevdamine, põllumajandustootmise elavdamine, sissetulekute suurendamine ja infrastruktuuri taastamine. Üldine eelarve: 15 940 000 eurot.

Kambodža (2006.–)

2. Saksamaa viis 2006. aasta detsembris läbi hindamisvisiidi, et teha kindlaks laskemoona varudega seonduvad probleemid ning töötada välja ettepaneku kavand rakendamiseks 2007.–2008. aastal, mis käsitleb varude haldamise ja ohutuse tagamise parandamist ning samuti liigse laskemoona hävitamist.

Kongo Demokraatlik Vabariik — KDV (2004.–2007.)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (NDRP). Pärast planeerimise ja koordineerimise riikliku tehnilise komitee (Comité Technique de Planification et de Coordination — CTPC) toetamist on Saksamaa eraldanud vahendeid demobiliseerimise ja taasintegreerimise riikliku komiteega (Commission Nationale de Démobilisation et Réinsertion — CONADER) tehtavale kolmeaastasele koostööle. Üldine eelarve: 2 500 000 eurot.

Kongo Demokraatlik Vabariik — KDV (2005.–2011.)

Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis. Üldine eelarve: 12 000 000 eurot.

Ida-Aafrika Ühendus (2004.–)

Saksamaa toetab poliitilise, õigusliku ja institutsionaalse raamistiku väljatöötamist Ida-Aafrika Ühenduses, et saada kontrolli alla väike- ja kergrelvade takistamatu levik. Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaadiga läbi viidav projekt hõlmab organisatsiooni arendamist, et luua väikerelvade kontrolli piirkondlik teabekeskus, poliitikate ja õigusaktide ühtlustamist, koolitust, väike- ja kergrelvade probleemi süsteemse hindamise arendamist, harimist ning teadlikkuse suurendamist koostöös kodanikuorganisatsioonidega Ida-Aafrika Ühenduse liikmesriikides.

Ida-Aafrika järvede piirkond (2003.–2006.)

Saksamaa toetab Ida-Aafrika järvede piirkonda Maailmapanga hallatava mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) sihtfondi kaudu. Üldine eelarve: 9 900 000 eurot.

Araabia Riikide Liiga (2004.–)

Saksamaa jätkab koostööd Araabia Riikide Liigaga (AL), andes abi väike- ja kergrelvadega seonduvaks tööks erinevatel tasanditel. Toetati liiga riikide väike- ja kergrelvade teabekeskuste kohtumist. Jätkus väike- ja kergrelvade küsimusi käsitlevate OSCE dokumentide tõlkimine araabia keelde. ALi sekretariaadi töötajatele korraldati 2006. aasta oktoobris õppevisiidid Berliini, Viini (OSCE) ja Geilenkirchenisse (Saksamaa relvajõudude kontrollikeskus). ALi liikmesriikidega tehtava konkreetse koostöö näiteks on 2006. aasta detsembris Tuneesias Saksamaa poolt korraldatud kahepäevane koolituskursus relvavarude haldamisest ja ohutuse tagamisest.

Libeeria (2005.–2007.)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (DDRR). Programmi raames saavad psühholoogilist abi sõja ajal seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langenud inimesed Libeerias ning sellega toetatakse koju tagasipöörduvate põgenike ja endiste võitlejate taasintegreerimist infrastruktuuri töömahuka taastamise kaudu. Üldine eelarve: 10 750 000 eurot.

Lõuna-Aafrika Arenguühendus (2004.–)

Saksamaa toetab Lõuna-Aafrika Arenguühendust (SADC) tema tulirelvade, laskemoona ja teiste nendega seotud materjalide kontrolli käsitleva protokolli rakendamisel. Selle koostöö osana lähetas Saksamaa Lõuna-Aafrika Arenguühenduse sekretariaati rahu- ja julgeolekuküsimuste nõustaja, et toetada piirkondliku teabekeskuse loomist. Projekt hõlmab järgmisi elemente: poliitikate ja õigusaktide ühtlustamine, suutlikkuse suurendamine, õiguskaitseasutuste töötajate koolitamine ning koostöö kodanikuühiskonna osalejatega.

Rwanda (2003.–2007.)

Saksamaa toetab Rwanda demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjoni (RDRP) ning Rwanda endiste võitlejate sotsiaalse taasintegreerimise protsessi. Üldine eelarve: 8 773 000 eurot.

Senegal (2005.–2006.)

Saksamaa toetas väikerelvade alase teadlikkuse tõstmise programme Casamance piirkonnas. Programm tugines mitmete kohalike valitsusväliste organisatsioonide võrgustikule, mis on töötanud välja väike- ja kergrelvade kontrollimatu leviku probleemiga tegelemiseks põhjaliku strateegia. Tegevus algas 2005. aastal koordineerimisalase seminariga ja suutlikkuse suurendamisega. Pearõhk oli teadlikkuse tõstmisel elanike ja valitsusametnike hulgas piiriregioonis.

Sierra Leone (2004.–2006.)

Saksamaa toetab relvastatud konfliktidest mõjutatud laste ja noorte, sealhulgas varasemalt Sierra Leone relvajõududega seotud laste haridust ja ametikoolitust. Üldine eelarve: 12 000 000 eurot.

Kagu-Euroopa/RACVIAC (2005.–)

Saksamaa jätkas väike- ja kergrelvade alaste seminaride toetamist relvakontrolli piirkondlikus keskuses. Konkreetsed algatused hõlmasid relvavahendust ja varude haldamist.

Uganda (2005.–2007.)

Saksamaa toetab väikerelvade riiklikku teabekeskust väikerelvade kontrolli käsitleva riikliku tegevuskava elluviimisel suutlikkuse suurendamise ja teadlikkuse tõstmise valdkondades. Kooskõlas ÜRO väikerelvade tegevusprogrammiga ja muude piirkondlike kokkulepetega on Uganda valitsus loonud väikerelvade kontrolli koordineerimise büroo.

UNGARI

2.1.1.1. Ülemaailmsed meetmed

Ungari Vabariik on olnud seotud rahvusvaheliste läbirääkimistega, mille eesmärk on olnud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamine, tõkestamine ja likvideerimine nii piirkondlikul kui rahvusvahelisel tasandil. Ungari litsentsimispoliitika järgib rangelt kõiki ÜRO Julgeolekunõukogu embargosid ja muid OSCE ja Euroopa Liidu väljakuulutatud embargosid ning toetab selliseid moratooriume nagu ECOWASi puhul.

Partnerluses teiste riikidega on Ungari andnud tehnilist ja rahalist abi ÜRO tegevusprogrammis sisalduvate meetmete piirkondliku rakendamise toetamiseks. Ungari on samuti aktiivselt osalenud teiste organisatsioonide raames läbiviidavates muudes tegevustes, näiteks NATO rahupartnerlusprogramm, Kagu-Euroopa stabiilsuspakt jne.

Ungari on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames võtnud väike- ja kergrelvade suhtes mitmeid poliitiliselt siduvaid kohustusi. Väike- ja kergrelvi käsitlev OSCE dokument on üldiseks raamistikuks väike- ja kergrelvadega seotud probleemidega tegelemisel, sätestades meetmed, normid ja põhimõtted järgmistes valdkondades:

— tootmine, märgistamine ja arvepidamine;

— ühised ekspordikriteeriumid ja ekspordikontrollid;

— varude haldamine, liigsete varude vähendamine ja hävitamine;

— varajane hoiatamine, konfliktide ennetamine, kriisiohje ja konfliktijärgne rehabiliteerimine.

Väike- ja kergrelvade küsimuse eriaspekte käsitlevad täiendavad kohustused on sätestatud järgmistes OSCE dokumentides:

— OSCE kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli põhimõtted;

— OSCE väike- ja kergrelvade vahendustegevuse kontrolli põhimõtted;

— lõppkasutajate sertifikaatide standardelemendid ning väike- ja kergrelvade ekspordi kontrollimise menetlus.

Tavarelvade võõrandamist reguleerivad OSCE põhimõtted on asjakohased ka relvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli jaoks.

Ungari kaasrahastas koos Soome, Venemaa Föderatsiooni, Türgi ja Ameerika Ühendriikidega lõppkasutajate sertifikaatide elementide OSCE raames ühtlustamise otsuse eelnõud. Kõnealune otsus võeti vastu 17. novembril 2004.

Ungari koordineeris 2004. aastal OSCE jõupingutusi osalisriikide väike- ja kergrelvade probleemidega seonduvatele abitaotlustele vastamisel.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt teavet riiklike märgistamissüsteemide kohta enne 30. juunit 2001. Seda teavet ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et kajastada riiklikes märgistamissüsteemides tehtavaid muudatusi.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt alates 2002. aastast ja seejärel igal aastal teavet nende territooriumil eelmise kalendriaasta jooksul tuvastatud ja/või arestitud või hävitatud väikerelvade kategooriate, alakategooriate ja koguste kohta, samuti väikerelvade ekspordi kohta teistesse osalisriikidesse või nendest importimise kohta.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt enne 30. juunit 2001 teavet järgmise kohta:

— väikerelvade tootmise riiklikud kontrollimenetlused;

— asjakohased siseriiklikud õigusaktid ja kehtiv tava seoses ekspordipoliitika, menetluste, dokumentide ja riigisisese vahendustegevuse kontrolliga;

— üldine teave varude riikliku haldamise ja ohutuse tagamise menetluste kohta;

— väike- ja kergrelvade hävitamise meetodid ja kord.

Seda teavet ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et kajastada siseriiklikes õigusaktides ja menetlustes tehtavaid muudatusi.

2.1.1.2. Piirkondlikud meetmed

Ungari on pühendunud tegevuskava elluviimisele, mille konkreetseks eesmärgiks on vastata Kagu-Euroopa vajadustele ning mida teatakse kui väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise piirkondlikku rakenduskava. Piirkondlik rakenduskava on Kagu-Euroopa stabiilsuspakti raames tehtud algatus. Alates 2000. aasta novembrist on peamised sidusrühmad kogunenud kolmel korral iga-aastasele konsultatsioonikohtumisele, et vaadata läbi väike- ja kergrelvade leviku tõkestamiseks tehtavad piirkondlikud jõupingutused, omandada teadmisi ja töötada välja praktilisi projekte Szegedi väikerelvade protsessi (SSAP) raames. Szegedi väikerelvade protsess on mitteametlik foorum, mis võimaldab valitsustel, kodanikuühiskonnal ja rahvusvahelistel organisatsioonidel töötada välja poliitikaid ja praktilisi projekte väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise tõkestamiseks kogu Kagu-Euroopas. SSAP algatasid koos Ungari välisministeerium ja Saferworld, mis on Londonis asuv sõltumatu välispoliitika ekspertrühm, 2000. aasta novembris Szegedis, Ungaris, toimunud konverentsil. Pärast stabiilsuspakti piirkondliku rakenduskava vastuvõtmist 2001. aasta novembris on SSAP olnud täiendavaks koostööraamistikuks valitsuste ja kodanikuühiskonna vahel.

2.1.1.3. Rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö

Ungari välisministeerium korraldas koos USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga 2003. aasta juunis Szegedis, Ungaris, ekspordikontrolli alase seminari Kagu-Euroopa riikidele. Kõnealusel konverentsil tutvustati tõhusa ekspordikontrolli süsteemi aluseid ning see andis võimaluse arutada piirkondlikke lähenemisviise ja muresid. Mureks oli peamiselt see, kuidas lahendada piirkonnas väike- ja kergrelvadega seotud probleeme.

Koostöös USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga viis Ungari välisministeerium 15.–17. septembril 2003 Budapestis, Ungaris, läbi viienda rahvusvahelise ekspordikontrolli konverentsi. (Konverents oli viies üritus Oxfordi protsessina tuntud ürituste sarjas). Sellest võtsid osa üle 180 ekspordikontrolliametniku rohkem kui 40 riigist, samuti mitmepoolsete ekspordikontrollirežiimide, asjaomase sektori ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Ühena konverentsi peamistest teemadest arutati uusi lähenemisviise tavarelvade, eriti teatavat liiki väike- ja kergrelvade, näiteks kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide kontrollimisel.

Ka viimase aja tähtsaim sündmus oli rahvusvahelise koostöö tulemus. Ungari viis 2006. aasta veebruaris lõpule 1 540 Strela-2 tüüpi kaasaskantava õhukaitsesüsteemi kasutusest kõrvaldamise/hävitamise. Osaliselt oli projekt Ameerika Ühendriikide algatus, mida nad ka vastavalt kaasrahastasid.

Väike- ja kergrelvade salakaubandusega tegelevate rühmitiste ja isikute väljaselgitamiseks teeb Ungari politsei koostööd INTERPOLi ja EUROPOLiga ning on Kagu-Euroopa koostööalgatuse piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondlikus keskuse liige, mille ülesanne on välja töötada Kagu-Euroopa riikide jaoks süsteem teabe vahetamiseks ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise üle.

IIRIMAA

— 500 000 eurot Maailmapanga sihtfondile Ida-Aafrika järvede piirkonna mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi projektideks endiste võitlejate küsimusega tegelemiseks.

— 200 000 eurot rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Ukrainas ja Albaanias.

— 89 000 eurot projektile Safer Africa väike- ja kergrelvade leviku vähendamiseks Aafrikas.

— 10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) osalemiseks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastase tegevusprogrammi läbivaatamise ÜRO konverentsil, mis toimus 2006. aasta juunis–juulis New Yorgis.

— 10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) selle veebisaidi, mis on väike- ja kergrelvadega seotud küsimustega tegelejatele väärtuslikuks ressursiks, paremaks muutmiseks.

ITAALIA

Itaalia võttis 2006. aastal aktiivselt osa mitmetest piirkondlikest ja ülemaailmsetest kohtumistest, mille eesmärgiks oli vahetada teavet siseriiklike menetluste kohta ning leida ühiseid lahendusi väike- ja kergrelvade salakaubaveoga seotud probleemidele.

Itaalia osales järgmistel üritustel:

— väike- ja kergrelvade vähendamist ja kontrolli käsitlev seminar Bosnias ja Hertsegoviinas, mille korraldas ÜRO arenguprogramm 21. märtsil 2006 Sarajevos;

— relvavahenduse alane seminar, mille korraldasid RACVIAC, OSCE, Saksamaa, Madalmaad ja Norra 29.–30. märtsil 2006 Zagrebis;

— väike- ja kergrelvade alane OSCE erikohtumine tegevusprogrammi käsitleva ÜRO läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks 17. mail 2006 Viinis;

— Iisraeli korraldatud MANPADSide alane seminar 5.–6. aprillil 2006 Jeruusalemmas;

— väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli alane seminar, mille korraldasid valitsusvälised organisatsioonid Oxfam, Saferworld ja Amnesty International 20. aprillil 2006 Brüsselis.

3. Muud Algatused

Mitmepoolsetes rahuoperatsioonides osalevad Itaalia relvajõud kogusid 2006. aastal kokku ja/või arestisid ja hävitasid järgmised väike- ja kergrelvad:

Iraagis:

— 12 lahingvintpüssi AK-47;

— 4 granaadiheitjat RPG;

— 4 raketiheitjat;

— 1 kergekuulipilduja;

— 1 mortiir;

— 14 muud relva.

Kokku hävitati 36 väike- ja kergrelva.

Kosovos:

— 14 lahingvintpüssi AK-47;

— 28 vintpüssi;

— 2 karabiini;

— 1 vintpüss M59;

— 6 vintraudset jahipüssi;

— 1 granaadiheitja RPG;

— 7 raketiheitjat;

— 4 kergekuulipildujat;

— 1 RPG 2;

— 2 mortiiri;

— 1 musket;

— 18 püstolit;

— 575 muud relva.

3.2.1.1. Kokku hävitati 658 väike- ja kergrelva.(please check layout and font).

Bosnias:

— 82 vintpüssi;

— 9 raketiheitjat;

— 115 muud relva.

Kokku hävitati 207 väike- ja kergrelva.

Kokku hävitati 901 väike- ja kergrelva.

LÄTI

Septembris 2006 korraldas Läti Vabariigi välisministeerium koostöös USA riikliku tuumaohutuse ametiga Läti ettevõtetele ja ekspordikontrolliga tegelevatele ametnikele seminari „Ekspordikontrolli areng ELi ja ülemaailmsest vaatenurgast”. Osalejad viidi kurssi Läti Vabariigis kehtivate õigusaktidega ja relvakontrolli menetlustega.

LEEDU

a. Rahvusvahelised aruandluskohustused

Leedu esitas 2006. aastal järgmised riiklikud aruanded ja küsitluste vastused:

— vabatahtlik aruanne ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveoga võitlemise tegevusprogrammi raames;

— teave ÜRO tavarelvade registrile;

— ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne;

— iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta;

— OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiaga seotud poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta;

— korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel;

— riiklik aruanne, mis käsitleb kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli Wassenaari kokkuleppe alusel;

— ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR), ÜRO Desarmeerimisküsimuste osakonna (UNDDA) ja väikerelvauurimuse („Small Arms Survey”) küsimustik ebaseadusliku väikerelvade vahenduse kohta.

b. Rahvusvaheline abi

Leedu on toetanud OSCE/ELi projekti 10 000 euroga Ukrainas Novobogdanovkas laskemoona ladustamisel toimunud õnnetuse toimumiskoha puhastamiseks.

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastasid aastatel 2001.–2004. Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tugevdamiseks. Kõnealune projekt hõlmab rahukultuuri, rahutagamise ja väikerelvade leviku vastase võitluse valdkonnas tegutsevate Kesk- ja Lääne-Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku loomist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 223 00