[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.8.2010

KOM(2010) 438 lõplik

.

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 4-6/2010

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu 3

3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) 4

4. Märkused EAGFi 2010. aasta eelarve esialgse täitmise kohta 4

5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine 8

6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) 8

7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine 8

8. Järeldused 8

LISA: | EAGFI ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE KUNI 30.4.2010 |

Sissejuhatus

Lisatud tabelis on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2009 kuni 30. aprillini 2010 võrreldes kulude profiiliga, millele osutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitajaga.

EAGFi sihtotstarbeline tulu

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisega seotud ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nende eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

2010. aasta eelarvet käsitlevas kirjalikus muutmisettepanekus esitati nii komisjoni viimane hinnang turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike assigneeringute kohta kui ka hinnang asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjakohasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu kohta. Seepärast võttis komisjon EAGFi jaoks eraldatavate assigneeringute summat käsitlevas kirjalikus muutmisettepanekus arvesse järgneva eelarveaasta jooksul eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat, nõudes assigneeringute tegemist, mille summa arvestamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline kogusumma samaks aastaks prognoositavate EAGFi kulude kogusummast. Seejärel kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks EAGFi uue eelarve, mille assigneeringud ei hõlmanud eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

2010. aasta kirjaliku muutmisettepaneku koostamise ajal oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma komisjoni hinnangul 922 miljonit eurot. Täpsemalt:

- 2010. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 789 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600 miljonit eurot ja 91 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 98 miljonit eurot.

- 2009. eelarveaastast 2010. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 133 miljonit eurot.

2010. aasta kirjalikus muutmisettepanekus eraldas komisjon kõnealuse 922 miljoni euro suuruse tulu kahele kavale. Täpsemalt:

- 222 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

- 700 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni kirjaliku muutmisettepaneku alusel heaks vastavalt 547 miljoni euro ja 28 480 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 769 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 29 180 miljonit eurot.

Lisatud tabelis, milles on näidatud 2010. aasta eelarve esialgne täitmine seisuga 30. aprill 2009, on eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelisi tulusid, on vastavalt 720,1 miljonit ja 33 272 miljonit eurot, mis on esitatud vastavalt puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori esialgsete eelarveassigneeringute real. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2010. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 942,1 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 33 972 miljoni euroni.

Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor)

Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, mis on ette nähtud suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muu abi rahastamiseks. Igal turustusaastal alates aastast 2006/2007 kuni aastani 2008/2009 seotakse kõnealused summad igas liikmesriigis ettevõtjatele määratud suhkru, inuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega ning liikmesriikidel tuleb need fondi maksta kahes osas, vastavalt iga aasta 31. märtsiks ja 30. novembriks. 2010. aasta eelarve koostamisel hinnati kõnealuse tulu suuruseks eeloleval eelarveaastal 606,8 miljonit eurot. Samas eeldati ka, et 2009. eelarveaastast kantakse 2010. eelarveaastasse üle 717,9 miljonit eurot.

MÄRKUSED EAGFI 2010. AASTA EELARVE ESIALGSE TÄITMISE KOHTA

Esitatud on lühikommentaar teatavate eelarveartiklite kohta, mille puhul 2010. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine kõige olulisemalt praegu või aasta jooksul erinevad.

Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 241,4 miljonit eurot madalam, nagu osutas ettenähtud näitaja tase 30. aprillil 2010. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud toiduabiprogrammide ning piima ja piimatoodete sektoriga, kus praegu on assigneeringute alakasutamine. Samal ajal toimub ülekasutamine muudes sektorites, nagu näiteks puu- ja köögivili, vein ja muud taimesaadused ja meetmed.

Teravili (-12,3 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on eelkõige tingitud riiklikuks ladustamiseks ettenähtud teravilja aeglasemast sissevõtust võrreldes 2010. aastal näitaja kehtestamisel säilitatud rütmiga. Kõnealune aeglus mõjutab liikmesriikide kantud ja deklareeritud kulusid, mis on seotud kõnealuse ladustamise kuludega. Komisjon peab seda olukorda ajutiseks.

Toetused I lisas nimetamata toodetele (-27,5 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on eelkõige tingitud kuludest, mida liikmesriigid on kandnud eksporditavates töödeldud põllumajandustoodetes sisalduvate piimatoodete eksporditoetuste väljamaksmiseks. See on tingitud asjaolust, et olukord piimaturgudel on oluliselt paranenud võrreldes ajaga, kui koostati kirjalik muutmisettepanek 2010. eelarveaastaks. Selle edusammu tulemusena lõpetas komisjon piimatoodete eksporditoetuste maksmise 2009. aasta novembris. Komisjon leiab, et assigneeringute aeglasem kasutuselevõtt selles sektoris jätkub eelarveaasta lõpuni ning seega hoitakse eelarvekulusid selles sektoris kokku.

Toiduabiprogrammid (-109,6 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest assigneeringute kasutuselevõtt on tingitud toiduainete jaotamise 2010. aasta kava hilisest heakskiitmisest komisjoni poolt. 2010. aasta kavas ettenähtud riiklikest varudest teravilja ja suhkru väljavõtmine on olnud aeglane ning samas kavas ettenähtud piimatoodete väljavõtmine algas alles pärast 1. maid 2010. Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt on selline eelarve täitmise viis ajutine ning ta arvab, et assigneeringute kasutamine kiireneb eelarveaasta jooksul.

Suhkur (+8,9 miljonit eurot)

Peamised käesoleva aasta eelarvest rahastatavad meetmed on suhkru eksporditoetuse sertifikaatide alusel tasumisele kuuluvate maksete tegemine (hinnanguliselt 12,0 miljonit eurot) ja kulud seoses riiklikult ladustatud suhkru koguse väljavõtmisega, mis jaotatakse toiduainete jaotamise 2010. aasta kava alusel enim puudustkannatavatele isikutele (hinnanguliselt 11 miljonit eurot). Kui lisada muude suhkrukavade jääksummade tasumine (hinnanguliselt 0,5 miljonit eurot), siis suhkrusektori lõplik eelarve moodustas 1,5 miljonit eurot. Praegu on EAGFi maksed kõnealusele sektorile siiski peamiselt suhkru eksporditoetuse sertifikaatide alusel tasumisele kuuluvad väljamaksed mahus 9,4 miljonit eurot. Riiklikest varudest suhkru väljavõtmine ei ole veel toimunud. Seepärast moodustavad juba tehtud maksed praegu kõnealuses sektoris suure ületäitmise lõhe võrreldes näitajaga.

Puu- ja köögivili (+27,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Eelarve täitmise tase on peamiselt tingitud liikmesriikide tehtud maksetest tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2010. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 30.4.2010 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

NB! Lugeja jaoks lisas komisjon joonealuse märkuse * assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse, mis on lisatud. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 30.04.2010 oleks kohaldatud kõigi assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, siis selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis koosneb eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 720,1 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 222,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 942,1 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis ilmneks eelarve alatäitmine 48,3 miljonit eurot.

Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt on selline olukord ajutine ning ta leiab, et 2010. aasta eelarvet rakendatakse nii nagu ette nähtud.

Viinamarjakasvatussaadused (+33,3 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringutega seisuga 30. aprill 2010, tuleneb eelarveassigneeringute ülekasutamine liikmesriikide poolt maksete tegemise kiiremast tempost peamiselt väljajuurimiskava puhul. Liikmesriikide tehtud maksete sooritamise kiirenemist on täheldatud ka riiklike toetusprogrammide puhul, kuid aeglasemas tempos. Kuna selle sektori esmaste kulutuste (NB: riiklikud toetusprogrammid ja väljajuurimiskava) suhtes kehtivad kindlaksmääratud ülemmäärad, peab komisjon olukorda ajutiseks.

Muud taimesaadused ja meetmed (+9,9 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringutega seisuga 30. aprill 2010, tuleneb eelarveassigneeringute ülekasutamine liikmesriikide maksete kiiremast tempost peamiselt POSEI programmide puhul. Tuginedes eelmise aasta kogemustele, leiab komisjon, et olukord on ajutine.

Piim ja piimatooted (- 154,7 miljonit eurot)

Olukord piimaturgudel on oluliselt paranenud võrreldes ajaga, kui koostati kirjalik muutmisettepanek 2010. eelarveaastaks. Selle tulemusena on komisjon lõpetanud piimatoodete eksporditoetuste maksmise. Peale selle on turuhinnad ELis oluliselt tõusnud ning seega on peatunud lõssipulbri ja või riikliku ladustamise suurenemine, sest mõlema toote ladustatud kogused on stabiliseerunud. Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on tingitud eespool osutatud tegurite tõttu madalamatest tehtud kulutustest kõnealuses sektoris. Seetõttu leiab komisjon, et assigneeringute aeglasem kasutuselevõtt selles sektoris jätkub eelarveaasta lõpuni ning seega hoitakse eelarvekulusid selles sektoris kokku.

Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja tasemega (30.4.2010 seis) 728,4 miljonit eurot kõrgem.

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+865,4 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Assigneeringute alakasutamine on peamiselt tingitud liikmesriikide tehtud maksetest ühtsele otsemaksete kavale, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2010. aasta eelarves sellele kavale ettenähtud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 30.4.2010 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

NB! Lugeja jaoks lisas komisjon joonealuse märkuse * assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse, mis on lisatud. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 30.4.2010 oleks kohaldatud kõigi assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 33 272 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 700 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 33 972 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis oleks eelarve ülekasutamine piirdunud 190,3 miljoni euroga.

Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt võimaldab see kava võrreldes 2009. aastaga 2010. aastal paremat täitmist.

Muud otsetoetused (-138,5 miljonit eurot)

Eelarve täitmise tase tuleneb peamiselt liikmesriikide poolt näitaja osutatud tasemest aeglasemas tempos tehtud maksetest teatavate kavade puhul (toetus ammlehmade, tubaka ja kõva nisu eest). Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt on selline olukord ajutine.

Põllumajanduskulude audit

Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+115 miljonit eurot)

Eelarve praegune täitmine võrreldes 30. aprilli 2010 vastava näitajaga on tingitud raamatupidamisarvestuse juba teostatud korrigeerimistest. Samas tuleks märkida, et kõiki käesolevaks eelarveaastaks kavandatud otsuseid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta ei ole veel avaldatud. Seepärast peab komisjon sellist eelarve täitmisviisi praegu ajutiseks.

Sellest olenemata tuleks märkida, et kuigi komisjon oma kirjalikus muutmisettepanekus tegi ettepaneku teha korrektsioone mahus -80,0 miljonit eurot, leppisid eelarvepädevad institutsioonid kokku summas -310,0 miljonit eurot. Praegu on komisjon arvamusel, et eeldatavad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta eelarvepädevate institutsioonide poolt kehtestatud märkimisväärset summat ning see võib põhjustada negatiivsete eelarveassigneeringute olulise puudujäägi, mis komisjonil oleks vaja katta positiivsete eelarveassigneeringutega selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2010. aastal.

EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine

Lisatud tabel näitab, et 30. aprilli 2010. aasta seisuga oli sihtotstarbelisi tulusid laekunud kokku 522,7 miljonit eurot. Täpsemalt:

- vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 188,8 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 92,4 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

- praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille suurus on esialgselt prognoositud 98 miljoni euro asemel 100 miljonit eurot;

- esialgselt prognoositud 133 miljoni euro asemel kanti 2009. aastast 2010. aastasse tegelikult üle 141,5 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid.

Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 30. aprilli 2010. aasta seisuga 522,7 miljonit eurot. Komisjon eeldab praegu, et 2010. aastal kogub ta 2010. aasta eelarvesse täies mahus sihtotstarbeliste tulude summa 789 miljonit eurot.

Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor)

2009. aasta novembris maksid liikmesriigid 2008/2009. turustusaasta eest tasumisele kuuluvate ajutiste ümberkorraldusmaksete teise osana 606,8 miljonit eurot, mis vastab täielikult esialgselt prognoositud summale. Erinevalt esialgse hinnangu kohasest 717,9 miljonist eurost kanti sihtotstarbelisi tulusid 2009. aastast 2010. aastasse üle tegelikult 768,3 miljonit eurot. Seega on 2010. aastal eelarves ajutiste ümberkorraldusmaksetena tegelikult kokku 1 375,1 miljonit eurot saadaolevat sihtotstarbelist tulu.

Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine

2010. aasta aprilli lõpu seisuga olid liikmesriigid maksnud 91,1 miljonit eurot suhkrutööstuse ümberkorraldamise, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusi.

Järeldused

EAGFi 2010. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 30. aprillini 2010 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad ettenähtud näitaja taset ligikaudu 571,2 miljoni euro võrra. See ülekasutamine tuleneb eelkõige otsetoetuste kuludest, samal ajal kui põllumajandusturgudel sekkumistega seotud kulude puhul hoitakse piimaturu paranenud olukorra tõttu kokku nii piimatoodete eksporditoetuste prognoositud kulusid kui ka või ja lõssipulbri riikliku ladustamise prognoositud kulusid.

Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuvat sihtotstarbelist tulu kasutatakse peamiselt tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamiseks, nagu eeldati eelarve koostamise ajal.

Tulenevalt eelarvepädevate institutsioonide poolt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud korrigeerimiste suurendamisest -230,0 miljoni euro võrra kokku -310,0 miljoni euroni, eeldab komisjon, et komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega määratud ning muudest liikmesriikide maksetähtaegade eiramise eest määratud korrektsioonidest ei piisa nende negatiivsete kulude rahastamiseks. Komisjon eeldab, et see negatiivsete kulude rahastamata osa kaetakse nii eespool nimetatud võimalikust kokkuhoiust põllumajandusturgudel, eelkõige piimasektoris ja I lisas nimetamata toodete sektorites, kui ka 2010. aastal saadaolevast sihtotstarbelisest tulust.

LISA

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).