EUROOPA KOMISJON Brüssel,4.11.2022 COM(2022) 563 final 2022/0348(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppega (SIOFA) hõlmatud alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) alusel vastu võetud kaitse-, majandamis- ja kontrollimeetmeid ELi õiguses. SIOFA on kalavarude majandamise eest vastutav piirkondlik kalandusorganisatsioon SIOFA kohaldamisalas. SIOFA osaliste aastakoosolekul on volitused võtta vastu tema pädevusvaldkonda kuuluvate kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid. Need kaitse- ja majandamismeetmed on SIOFA osalistele, osalevatele kalandusüksustele ja koostööd tegevatele kolmandatele riikidele (koos edaspidi „kokkuleppeosalised“) siduvad. EL on olnud SIOFA osaline alates 2008. aastast. ELil on praegu üks aktiivne kalalaev SIOFA kohaldamisalas. Kõnealune laev peab vastama SIOFA kaitse- ja majandamismeetmetele. SIOFA artikli 8 lõike 3 kohaselt on osaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmed kokkuleppeosalistele siduvad ning iga kokkuleppeosaline peab võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada selliste meetmete jõustamine ja järgimine. Nõukogu otsusega kehtestatud viieaastaste ELi seisukohtade ja teaduslike nõuannete alusel koostab Euroopa Komisjon ELi nimel iga-aastased läbirääkimissuunised. Kooskõlas ELi seisukohaga esitatakse need suunised nõukogu töörühmale arutamiseks ja heakskiitmiseks. Selleks et võtta arvesse reaalajas toimuvaid arenguid, kohandatakse suuniseid täiendavalt osaliste koosolekute raames toimuvatel kooskõlastuskohtumistel liikmesriikidega. Kui vastuväiteid ei esitata või kui vastuväited võetakse hiljem tagasi, on kõik SIOFA meetmed siduvad. Vastuväidete esitamise menetlus on reguleeritud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, kuna SIOFA meetmetel on õiguslik toime (st need muutuvad kokkuleppeosalistele siduvaks). Enne meetmele vastuväite esitamist palub komisjon nõukogul vastuväite esitamise otsus heaks kiita. SIOFA meetmed on üldjuhul suunatud kokkuleppeosalistele, kuid nende alusel võib kehtestada kohustusi ka käitajatele (näiteks laevakaptenid). Käesolev ettepanek hõlmab meetmeid, mille osaliste koosolek on vastu võtnud alates 2016. aastast ja mida on (mõnel juhul) iga-aastastel koosolekutel muudetud. Liit peab tagama, et kohe pärast kõnealuste meetmete jõustumist järgitakse neid rahvusvaheliste kohustustena. Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada praegu kehtivaid SIOFA meetmeid ja luua mehhanism tulevaste meetmete rakendamiseks. Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse SIOFA kohaldamisalas toimuvat ELi laevade püügitegevust ridvata õngede ja põhjalähedaste õngejadadega. Piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastu võetud meetmete ELi õiguses rakendamiseks vajalik protsess kestab keskmiselt 18 kuud alates komisjoni ettepaneku esimese eelnõu esitamisest kuni lõpliku õigusakti vastuvõtmiseni nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada, et EL saaks kiiresti: i) rakendada meetmeid, mis oleksid ELi laevastikule kasulikud; ii) tagada käitajatele võrdsed võimalused; ning iii) toetada kalavarude pikaajalist kestlikku majandamist. SIOFA eeskirjade kiireks rakendamiseks nähakse käesoleva ettepanekuga esmalt ette komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 290 alusel antavad delegeeritud volitused SIOFA meetmete muutmiseks ning selle tagamiseks, et ELi kalalaevad on võrdses olukorras muude kokkuleppeosalistega. Ettepanek delegeeritud volituste kohta hõlmab järgmist: i) nõutav teave seoses laevade lubadega; ii) püügiviisi või püügivahendite muutmine; iii) püütud / tagasi heidetud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide arv ning vahemaa, mille ulatuses tuleb lõpetada põhjapüük, kui püügitegevuse käigus avastatakse tõendeid ohualdiste mereökosüsteemide kohta, mis ületavad kehtestatud piirmäära; teaduslik vaatlemine põhjapüügil ja elektroonilise vaatlusprogrammi kasutuselevõtmine; iv) meetmed kihvkalade püügiks Del Cano Rise’i ja Williams Ridge’i piirkonnas; ning v) käesoleva ettepaneku lisade muudatused. Teiseks lisatakse käesoleva ettepanekuga dünaamilised viited kaitse- ja majandamismeetmetele ja liikmesriigid peavad neid arvestama. Need dokumendid on juba kasutusel ja teada liikmesriikide haldusasutustele, kes peavad tagama nende järgimise. Komisjon saadab nende dokumentide ajakohastatud versioonid liikmesriikidele pärast seda, kui SIOFA on uued versioonid vastu võtnud. Kolmandaks esitatakse käesolevas ettepanekus SIOFA eeskirjade kiireks rakendamiseks dünaamilised viited SIOFA dokumentidele, mida liidu laevastik juba kasutab ja mis on SIOFA veebisaidil üldsusele kättesaadavad. Need kohustuslikud dokumendid hõlmavad SIOFA aruandlusvorme või andmevahetusdokumente, mis on seotud konkreetsetesse piirkondadesse sisenemise ja sealt väljumisega, püügivahendite vettelaskmise algus- ja lõpp-punktidega, ümberlaadimis- ja üleviimistoimingutega ning kolmandate riikide laevade tuvastamisega. Kuna neid nõudeid ja vorme muudetakse aeg-ajalt ning praegu tegutseb SIOFA hallatavas püügipiirkonnas ainult üks liidu kalalaev, on asjakohane, et liikmesriigid, kellel on SIOFA kalavarude püügi võimalused, esitavad püügilubade väljastamisel need nõuded ja vormid oma kalalaevadele. Käesolevas määruses on esitatud dünaamilised viited nendele dokumentidele. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek täiendab teisi selle valdkonna ELi õigusakte ja on nendega kooskõlas. Eeskätt on ettepanek kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) VI osaga (välispoliitika), milles nõutakse, et liit arendaks kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega ja tugineks oma püügitegevuses koostööle piirkondlike kalandusorganisatsioonidega. Ettepanekuga täiendatakse määrust (EL) 2017/2403, välispüügilaevastike majandamise kohta, milles on sätestatud, et ELi kalalaevadele peavad olema väljastatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide kalapüügiload vastavalt konkreetsete piirkondlike kalandusorganisatsioonide tingimustele ja normidele. Ettepanekuga täiendatakse ka nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008 ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta. Käesolev ettepanek ei hõlma ELi kalapüügivõimalusi, nagu otsustati osaliste koosolekul. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul õigus võtta vastu meetmed püügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek tugineb ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2, kuna selle kohaselt tuleb kehtestada sätted, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt d). Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. •Proportsionaalsus Käesoleva ettepanekuga tagatakse, et ELi õigus on kooskõlas osaliste koosolekul vastu võetud rahvusvaheliste kohustustega. Käesoleva ettepanekuga tagatakse ka, et EL järgib otsuseid, mille on vastu võtnud SIOFA, mille osaline ta on. Käesolev ettepanek ei lähe nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Vahendi valik Valitud vahend on määrus. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei ole asjakohane. •Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada SIOFA meetmeid, mis on kokkuleppeosalistele siduvad. Enne osaliste koosolekuid, kus meetmed vastu võeti, ja ka sellistel koosolekutel toimunud läbirääkimiste käigus konsulteeriti liikmesriikide ekspertide ja tööstusharu esindajatega. Seetõttu ei pidanud komisjon vajalikuks konsulteerida sidusrühmadega selle ettepaneku üle. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata. •Mõjuhinnang Ei ole asjakohane. Tegemist on selliste meetmete rakendamisega, mida kohaldatakse liikmesriikides vahetult. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta inimeste põhiõiguste kaitset. 4.MÕJU EELARVELE Mõju eelarvele puudub. 5.MUUD ASPEKTID •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ei kohaldata. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk sisaldab üldsätteid, milles käsitletakse ettepaneku reguleerimiseset ja kohaldamisala. Selles on esitatud ka mõisted ning sätestatud laevadele lubade andmine ja püügilubade väljastamine. II peatükis käsitletakse põhjapüügi meetmeid, sealhulgas: i) püügikoormuspiirangud ja üldmeetmed; ii) meetmed ohualdiste mereökosüsteemide kaitsmiseks SIOFA kohaldamisalas; ning iii) teaduslik vaatlemine. See hõlmab ka konkreetseid meetmeid kihvkalade püügiks Del Cano Rise’i ja Williams Ridge’i piirkonnas. III peatükis sätestatakse mereliikide kaitsemeetmed, sealhulgas: i) keelatakse suured pelaagilised triivvõrgud ja süvamere nakkevõrgud; ii) keelatakse süvamerehaide sihtpüük; ning iii) leevendatakse merelindude kaaspüüki. IV peatükis sätestatakse seire- ja kontrollimeetmed, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad järgmist: i) laevaseiresüsteem (VMS); ii) piirkonda sisenemise ja sealt väljumise aruanded; iii) kalapüügilaeva dokumendid ja märgistus; iv) mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite pardalevõtmine; v) plasti merre heitmine; ning vi) merel ümberlaadimine ja üleviimine, selle seire sadamas ja sellega seotud aruandlus. See peatükk sisaldab ka püütud saagist valmistatud külmutatud toodete märgistamise eeskirju ja teaduslike vaatlusprogrammide nõudeid. V peatükis sätestatakse eeskirjad kolmandate riikide laevade kontrollimiseks liikmesriikide sadamates ja avamerel: i) selliste laevade tuvastamine ja identifitseerimine, mis ei kuulu SIOFA osaliste, osalevate kalandusüksuste või koostööd tegevate kolmandate riikide laevade hulka; ning ii) sadamariigi meetmed ja inspekteerimine. VI peatükis käsitletakse jõustamist, sealhulgas: i) avamerel pardaleminek ja inspekteerimine, sealhulgas raskete rikkumiste määratlus ja sellega seotud jõustamine; ning ii) võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. VII peatükk hõlmab andmete kogumist ja aruandlust, teaduslike vaatlusandmete esitamist ja muud aruandlust. VIII peatükk sisaldab lõppsätteid SIOFA teatatud väidetava nõuetele mittevastavuse kohta, konfidentsiaalsuse, volituste delegeerimise ja selliste volituste teostamise kohta. 2022/0348 (COD)

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppega (SIOFA) hõlmatud alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt on ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamine aitaks saavutada pikaajalist keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kestlikkust. (2)Euroopa Liit on kiitnud nõukogu otsusega 98/392/EÜ heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni. Nõukogu otsusega 98/414/EÜ on liit kiitnud heaks nimetatud konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe, milles on esitatud mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja eeskirjad. Liit osaleb oma laiemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks tehtavates jõupingutustes. (3)Vastavalt nõukogu 29. septembri 2008. aasta otsusele 2008/780/EÜ kiitis liit heaks India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA). (4)SIOFA kokkuleppeosalised kohtuvad korrapäraselt osaliste koosolekul, et arutada kokkuleppe rakendamisega seotud küsimusi ja teha kõik asjakohased otsused. (5)Osaliste koosolek võtab vastu kaitse- ja majandamismeetmed, mis on siduvad SIOFA kokkuleppeosalistele, osalevatele kalandusüksustele ja koostööd tegevatele kolmandatele riikidele, sealhulgas liidule. Käesoleva määrusega rakendatakse aastatel 2016–2022 vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid liidu õiguses. (6)Ühise kalanduspoliitika järgimise tagamiseks on vastu võetud liidu õigusaktid, millega kehtestatakse kontrolli, seire ja rakendamise süsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Eelkõige kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 liidu kontrolli, seire ja rakendamise süsteem, kasutades globaalset ja integreeritud lähenemisviisi, et tagada ühise kalanduspoliitika kõigi eeskirjade järgimine. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 on kehtestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1005/2008 on loodud ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Seepärast ei ole vaja neid sätteid hõlmavaid kaitse- ja majandamismeetmeid käesolevasse määrusesse lisada. (7)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 29 lõikega 2 peavad liidu seisukohad piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, et tagada kalavarude majandamine kooskõlas ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga järk-järgult taastada ja hoida kalavarude populatsioonide biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ning eesmärgiga luua tingimused majanduslikult elujõulisele ja konkurentsivõimelisele kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele. (8)Selleks et rakendada liidu õiguses kiiresti edasisi kaitse- ja majandamismeetmeid, millega muudetakse või täiendatakse käesoleva määrusega kehtestatuid, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses sätete muutmisega, mis puudutavad järgmist: i) nõutav teave seoses laevade lubadega; ii) püügiviisi või püügivahendite muutmine; iii) püütud / tagasi heidetud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide arv ning vahemaa, mille ulatuses tuleb lõpetada põhjapüük, kui püügitegevuse käigus avastatakse tõendeid ohualdiste mereökosüsteemide kohta, mis ületavad kehtestatud piirmäära; teaduslik vaatlemine põhjapüügil ja elektroonilise vaatlusprogrammi kasutuselevõtmine; iv) meetmed kihvkalade püügiks Del Cano Rise’i ja Williams Ridge’i piirkonnas; ning v) käesoleva määruse lisade muudatused. (9)Lisaks sisaldab käesolev määrus dünaamilisi viiteid liikmesriikide võetavatele kaitse- ja majandamismeetmetele selliselt, et viide SIOFA dokumendile sisaldaks viidet kõnealuse dokumendi mis tahes hilisematele muudatustele. (10)Kaitse- ja majandamismeetmega on käitajatele pandud kohustus kasutada aruandlusvorme või andmevahetust, mis on seotud konkreetsetesse piirkondadesse sisenemise ja sealt väljumisega, püügivahendite vettelaskmise algus- ja lõpp-punktidega, ümberlaadimis- ja üleviimistoimingutega ning kolmandate riikide laevade tuvastamisega. Need andmenõuded ja vormid on liidu laevastikus juba kasutusel ning need on SIOFA veebisaidil üldsusele kättesaadavad. Kuna neid nõudeid ja vorme muudetakse aeg-ajalt ning praegu tegutseb SIOFA hallatavas püügipiirkonnas ainult üks liidu kalalaev, on asjakohane, et liikmesriigid, kellel on püügivõimalused SIOFA kohaldamisalas, esitavad püügilubade väljastamisel need nõuded ja vormid oma kalalaevadele. Käesolevas määruses on dünaamilised viited nendele dokumentidele esitatud selliselt, et viide SIOFA dokumendile sisaldaks viidet kõnealuse dokumendi mis tahes hilisematele muudatustele.

(11)On eriti tähtis, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (12)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas ametlikud märkused []. Käesoleva määruse raames töödeldavaid isikuandmeid tuleks käsitleda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 ja määruse (EL) 2018/1725 kohaldatavate sätetega. Et tagada käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmine, tuleks isikuandmeid säilitada kümme aastat. Kui kõnealuseid isikuandmeid on vaja rikkumise järelmeetmete, kontrolli või kohtu- või haldusmenetluse jaoks, on neid lubatud säilitada kauem kui kümme aastat, kuid mitte kauem kui 20 aastat. (13)Käesoleva määrusega ettenähtud volituste delegeerimine ei tohiks takistada tulevaste kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist liidu õiguses seadusandliku tavamenetluse kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED Artikkel 1

Reguleerimisese Käesolevas määruses sätestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed seoses kalapüügiga India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppega (SIOFA) hõlmatud alal. Artikkel 2

Kohaldamisala Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes: (1)liidu kalalaevad, mis tegelevad kalapüügiga kokkuleppealal; (2)liidu kalalaevad, mis laadivad ümber kokkuleppealal püütud saaki; (3)liidu kalalaevad, mis tegelevad laevapere, püügivahendite või muude tarvikute üleviimisega merel kas lossiva või vastuvõtva laevana ja kui üks üleviimisega seotud laevadest on tegelenud kalapüügiga või kavatseb kokkuleppealal tegeleda kalapüügiga; (4)kolmanda riigi kalalaevad, mis taotlevad juurdepääsu liidu sadamatesse või mida kõnealustes sadamates inspekteeritakse ja mille pardal on kokkuleppealal püütud liigid. Artikkel 3

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„kokkulepe“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe; (2)„kokkuleppeala“ – kokkuleppe artikli 3 lõikes 1 sätestatud ala; (3)„kalapüük“ – kokkuleppe artikli 1 punktis g määratletud püügitegevus; (4)„kalavarud“ – kokkuleppe artikli 1 punktis f määratletud kalavarud; (5)„kalalaev“ – laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kalapüügiks, sealhulgas emalaev, ja muud laevad, mis on kalapüügiga otseselt seotud või tegelevad ümberlaadimisega;

(6)„liidu kalalaev“ – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; (7)„kolmanda riigi kalalaev“ – kalalaev, mis ei ole liidu kalalaev; (8)„kalapüügivõimalused“ – püügikoormus või kvoodid, mis on liikmesriigile eraldatud asjaomase piirkonna kalavarusid käsitleva kehtiva liidu õigusaktiga; (9)„register“ – SIOFA register, kuhu kantakse laevad, kellel on luba kokkuleppealal kala püüda; (10)„laevaseiresüsteem“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikes 1 osutatud laevaseiresüsteem; (11)„ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük“ – ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 2 punktides 1–4; (12)„kaitse- ja majandamismeede“ – osaliste koosolekul kokkuleppe artikli 6 kohaselt vastu võetud kaitse- ja majandamismeede; (13)„põhjapüük“ – kalapüük, kus püügivahendid puutuvad tavaliste püügitoimingute käigus tõenäoliselt kokku merepõhja või merepõhjaorganismidega; (14)„BFIA“ – põhjapüügi mõju hinnang; (15)„EU BFIA“ – põhjapüügi mõju hinnang, mille Euroopa Liit esitab SIOFA sekretariaadile enne teaduskomitee 2018. aasta korralise koosoleku algust ja mida aeg-ajalt muudetakse; (16)„SIOFA BFIAS“ – põhjapüügi mõjuhinnangu standard, mis võeti vastu SIOFA osaliste neljandal koosolekul 2017. aastal ja mida aeg-ajalt muudetakse; (17)„märkimisväärne kahjulik mõju“ – märkimisväärne kahjulik mõju, millele on osutatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerepüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste (FAO, 2009; FAO süvamerepüügi suunised) punktides 17–20; (18)„ohualdis mereökosüsteem“ – mere ökosüsteem, mis on kindlaks määratud FAO avamerel süvamerepüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste (FAO, 2009; FAO süvamerepüügi suunised) punktis 42 kirjeldatud kriteeriumide alusel; (19)„kihvkalade püük“ – liikide Dissostichus mawsoni ja/või Dissostichus eleginoides sihtpüük, mis on ühiselt määratletud kui Dissostichus spp.; (20)„elektrooniline vaatlusprogramm“ – programm, mis kasutab elektroonilisi seireseadmeid laeva pardal viibiva vaatleja või vaatlejate asemel või nendega koos ning mis on võimeline genereerima ja säilitama andmeid ning edastama neid pädevatele asutustele; (21)„kalapüügi seire keskus“ – maismaal asuv lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskus; (22)„Del Cano Rise’i piirkond“ – FAO alapiirkond 51.7, mille piirideks on 44 ° ja 45 ° lõunalaiust ning idas ja läänes külgnevad majandusvööndid; (23)„Williams Ridge’i piirkond“ – FAO alapiirkond 57.4, mis piirneb nelja punkti koordinaatidega: punkt 1: 52o 30’00’’S ja 80o 00’00’’E; punkt 2: 55o 00’00’’S ja 80o 00’00’’E;

punkt 3: 55o 00’00’’S ja 85o 00’00’’E; punkt 4: 52o 30’00’’S ja 85o 00’00’’E; (24)„suur pelaagiline triivvõrk“ – nakkevõrk või muu võrk või kombineeritud võrgud, mille pikkus on üle 2,5 kilomeetri ja mille eesmärk on veepinnal või vees triivimisega põhjustada kalade võrku mähkumine, kinnijäämine või takerdumine; (25)„süvamere nakkevõrk“ – ühest, kahest või kolmest vertikaalsest võrgulinast koosnev kompleks, mis asub tavaliselt merepõhjas või põhja lähedal ning millesse kala nakkub, takerdub või end mähib. Ühes püügivahendis võib olla kombineeritud mitut liiki võrke. Selliseid võrke võib kasutada kas ühekaupa või korraga mitmekaupa ritta seatuna (võrgujadad), mis on tavalisem. Püügivahend võib olla põhja kinnitatult paigal või jäetud vabalt või laeva külge kinnitatuna triivima; (26)„satelliitseireseade“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikes 1 osutatud seade; (27)„plast“ – tahke materjal, mis sisaldab olulise koostisosana ühte või mitut suure molekulmassiga polümeeri ning mis vormitakse (kujundatakse) soojuse ja/või rõhu mõjul kas polümeeri tootmise või lõpptoote valmistamise käigus; (28)„ümberlaadimine“ – kõigi või osade kalalaeva pardal olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale merel või sadamas; (29)„kokkuleppeosalised“ – SIOFA osalised, osalevad kalandusüksused ja koostööd tegevad kolmandad riigid, nagu on määratletud kokkuleppes; (30)„kalalaeva ametiasutused“ – selle kokkuleppeosalise ametiasutused, kelle lipu all kalalaev tegutseb; (31)„volitatud inspektor“ – SIOFA osalise ametiasutuste määratud inspektor, kes vastutab pardalemineku ja inspekteerimise eest ning on määratud teostama pardalemineku ja inspekteerimisega seotud toiminguid vastavalt käesolevale määrusele ja kaitse- ja majandamismeetmele CMM 2021/14 (muudetud kujul); (32)„inspekteerimislaeva ametiasutused“ – selle SIOFA osalise ametiasutused, kelle lipu all inspekteerimislaev tegutseb; (33)„volitatud inspekteerimislaev“ – kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/14 (muudetud kujul) punkti 14 kohasesse SIOFA volitatud inspekteerimislaevade ja kontrolliasutuste registrisse kantud laev, millel on õigus teostada kõnealuste menetluste kohaselt pardaleminekut ja inspekteerimist; (34)„SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgne nimekiri“ – SIOFA sekretariaadi koostatud nimekiri laevadest, mis eeldatavalt tegelesid kokkuleppealal ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga (ETR-kalapüügiga). Kõnealune nimikiri edastatakse kokkuleppeosalistele ja kolmandatele riikidele, kelle laevad on nimekirja kantud enne osaliste koosolekut; (35)„muud ohustatud liigid“ – need liigid, mille SIOFA teaduskomitee võib aeg-ajalt sellistena määratleda; (36)„riiklik aruanne“ – kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) punktis 9 määratletud aruanne. Artikkel 4

Laeva luba (1)Liikmesriigid väljastavad kokkuleppeala kalavarude püügi loa nende lipu all sõitvatele kalalaevadele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2403 artikliga 21. (2)Liikmesriigid esitavad komisjonile nende lipu all sõitvate laevade kohta, kellel on luba kokkuleppealal kala püüda vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 7 ja määruse (EL) 2017/2403 artiklis 5 sätestatud tingimustel, elektrooniliselt järgmise teabe: (a)laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja registreerimissadam;

(b)eelmine lipuriik (kui neid on), kasutades riigikoode; (c)rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas); (d)Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (kui IMO seda nõuab); (e)omaniku või omanike nimed ja aadressid; (f)laeva tüüp (kasutades asjakohast ISSCFV koodi); (g)pikkus ja pikkuse tüüp (nt kogupikkus (LOA), vööri- ja ahtriperpendikulaari vaheline kaugus – loodsirgete vaheline pikkus (LBP)); (h)käitaja(te) või haldaja(te) nimi ja aadress (kui see on olemas); (i)püügiviis või -viisid (kasutades asjakohaseid rahvusvahelisi püügivahendite ühtse klassifikatsiooni koode); (j)kogumahutavus (GT); (k)peamasina või -masinate võimsus (kW); (l)kalatrümmi mahutavus (kuupmeetrites); (m)külmutusseadmete liik (kui neid on); (n)külmutusseadmete arv (kui neid on); (o)külmutusseadmete mahutavus (kui neid on); (p)laeva sideliigid ja -numbrid (INMARSATi A, B ja C numbrid ning VSATi numbrid); (q)kõikide kalatrümmide kinnitatud joonised või kirjeldus; (r)VMS-süsteemi andmed (mark, mudel, omadused ja tunnus) ning (s)kvaliteetsed, kõrgresolutsiooniga digitaalpildid laevast, millel on asjakohane eredus ja kontrast ning mis ei ole vanemad kui viis aastat; üks digitaalpilt, millel on näha laeva kogupikkus ja laevakere ehituslikud elemendid; üks digitaalpilt laeva pakpoordist, millel on näha laeva kogupikkus ja laevakere ehituslikud elemendid; ja üks digitaalpilt ahtrist, millel on näha vaid laeva ahter. (3)Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud andmeid nende lipu all sõitvate laevade kohta, kellel on lubatud kokkuleppealal kala püüda, ajakohastatakse. (4)Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest muudatustest, mis on seotud laevaandmetega, sealhulgas praegustele kalalaevadele ja registrisse kantud uutele laevadele antud loa staatusega, kümne päeva jooksul pärast muudatuste tegemist.

Artikkel 5

Kalapüügilube väljastavate liikmesriikide kohustused (1)Liikmesriigid tagavad, et registrisse kandmata laevadel on keelatud püüda kokkuleppega hõlmatud kalavarusid. (2)Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest tõenditest, mis näitavad, et on alust kahtlustada, et kokkuleppealal tegutsevad registrisse kandmata laevad. (3)Liikmesriigid: (a)lubavad nende lipu all sõitvatel laevadel tegutseda kokkuleppealal ainult siis, kui laevad suudavad täita käesolevast määrusest, kokkuleppest ja määrusest (EL) 2017/2403 tulenevaid nõudeid ja kohustusi; (b)võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende lipu all sõitvad laevad järgivad käesolevat määrust, kokkulepet ja määrust (EL) 2017/2403; (c)võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende lipu all sõitvad ja registrisse kantud laevad hoiavad pardal laeva kehtivat registreerimistunnistust ning kehtivaid kalapüügilube; (d)tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis on kantud registrisse, ei ole varem tegelenud ebaseadusliku, teatamata, reguleerimata kalapüügiga, või kui nad on varasemalt sellega tegelenud, siis uued omanikud on esitanud piisava dokumenteeritud tõendusmaterjali, et eelmised omanikud ja käitajad ei oma nendes mingisugust õiguslikku, kasusaamisega seotud või rahalist osalust või kontrolli nende üle, või et kogu asjakohase teabe põhjal nende laevad ei osale ebaseaduslikus, teatamata, reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud; (e)tagavad võimaluste piires, et nende lipu all sõitvate ja registrisse kantud laevade omanikud ja käitajad ei tegele ega ole seotud püügitegevusega kokkuleppealal registrisse kandmata laevade poolt; ning (f)võtavad vajalikke meetmeid, tagamaks võimalikult suures ulatuses, et nende lipu all sõitvad ja registrisse kantud laevade omanikud ja/või käitajad oleksid nende jurisdiktsiooni kuuluvad kodanikud, residendid või juriidilised isikud, nii et vajaduse korral saab nende suhtes võtta mis tahes täite- või karistusmeetmeid. II PEATÜKK

PÕHJAPÜÜK Artikkel 6

Põhjapüügi püügikoormuspiirangud ja luba (1)Liikmesriigid piiravad oma lipu all sõitvate ja alal tegutsevate laevade iga-aastast põhjapüügi koormust nende aastate keskmisele aastasele tasemele vaatlusperioodi jooksul, mil nende laevad kõnealuses piirkonnas tegutsesid, ning kookõlas kalapüügivõimalustega ja komisjoni poolt SIOFA-le korrapäraselt esitatud teadetega. (2)Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis tegelevad kokkuleppealal põhjapüügiga: (a)kasutavad üksnes ridvata õngesid ja põhjalähedasi õngejadasid; (b)ei oma märkimisväärset kahjulikku mõju ohualdistele mereökosüsteemidele, võttes vajaduse korral arvesse EU BFIAd, ja mis tahes piirkondadele, kus teadaolevalt leidub või võib leiduda ohuohualteid mereökosüsteeme; ning (c)ei püüa kala mitte üheski kohas püügikeelualal ega tegele kokkuleppealal põhjalähedase püügiga, mis ei vasta käesoleva artikli nõuetele. (3)Erandina lõigetest 1 ja 2 esitavad liikmesriigid, kelle laevad kavatsevad kokkuleppealal tegeleda põhjapüügiga ja kes ei vasta lõigete 1 ja 2 nõuetele, komisjonile taotluse loa saamiseks hiljemalt 45 päeva enne SIOFA teaduskomitee korralist koosolekut, kus nad soovivad taotluse läbivaatamist. (4)Komisjon saadab selle taotluse edasi SIOFA sekretariaadile hiljemalt 30 päeva enne SIOFA teaduskomitee korralist koosolekut. Taotlus sisaldab järgmist: (a)hinnang kavandatava püügitegevuse mõju kohta;

(b)mis tahes kavandatud meetmed punkti a kohase mõju leevendamiseks ning (c)mis tahes muu teave, mida SIOFA teaduskomitee vajab oma hinnangu andmiseks. (5)Lõike 4 punktis a osutatud hinnang peab: (a)olema ette valmistatud võimalikult suures kooskõlas FAO avamerel süvamerepüügi korraldamise rahvusvaheliste suunistega; (b)vastama SIOFA BFIASe standarditele; (c)võtma arvesse kindlakstehtud piirkondi, kus teadaolevalt leidub või võib leiduda ohuohualteid mereökosüsteeme; (d)võtma arvesse EU BFIAd; (e)olema ajakohastatud, kui püügitegevuses on toimunud oluline muudatus, nii et on tõenäoline, et kalapüügiga seotud risk või mõju on muutunud; (f)tegema võimalikult suures ulatuses kindlaks kogu kokkuleppealal toimuva põhjalähedase püügi varasema ja eeldatava kumulatiivse mõju, kui see on asjakohane; (g)käsitlema, kas kavandatud tegevusega saavutatakse kokkuleppe eesmärk ja eesmärk edendada piirkonnas süvamere kalavarude, sealhulgas sihtliikide ja mittesihtliikide kestlikku majandamist ning tagada mereökosüsteemi kaitse, sealhulgas ka ohualteid mereökosüsteeme mõjutava olulise kahjuliku mõju vältimine; ning (h)pärast valmimist olema avaldatud SIOFA veebisaidil. (6)Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki osaliste koosoleku otsusest, mis käsitleb loa andmist põhjapüügiks kokkuleppealal vastavalt lõike 4 kohasele taotlusele, sealhulgas vajaduse korral seda, millises ulatuses on põhjapüük lubatud, ning kõiki meetmeid või tingimusi, mida kohaldatakse tagamaks, et mis tahes lubatud tegevus on kooskõlas lõike 4 punktis g sätestatud eesmärkidega. Artikkel 7

Ohualdiste mereökosüsteemide kaitse (1)Põhjapüügiga tegelevad liidu laevad, kes kasutavad ridvata õngesid ja põhjalähedasi õngejadasid, kohaldavad ohualdiste mereökosüsteemidega kokkupuutumisel piirmäära, mis tähendab vähemalt kümmet I lisas loetletud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliiki, mis ühes õngejadas on püütud või tagasi heidetud. (2)Kui püügitegevuse käigus esineb tõendeid ohualdiste mereökosüsteemide olemasolust ja need ületavad lõikes 1 kehtestatud piirmäära, lõpetavad liidu kalalaevad põhjapüügi ühe meremiili raadiuses sellise õngejada lõigu keskpunktist, mis koosneb 1 000 õngekonksust või 1 200 meetri pikkusest õngejadast, olenevalt sellest, kumb on lühem. (3)Liikmesriigid teatavad komisjonile ohualdiste mereökosüsteemide esinemisest kooskõlas kaitse- ja majandamismeetmega CMM 2020/01 (muudetud kujul) 2. lisas ja artiklis 41 sätestatud suunistega hiljemalt 15 päeva enne teaduskomiteele riikliku aruande esitamise tähtaega. Komisjon esitab kõnealuse teabe teaduskomiteele riikliku aruande osana. (4)Liidu kalalaevad ei tegele põhjapüügiga lõikes 3 määratletud piirkonnas, mille kohta on teatatud ohualdiste mereökosüsteemide esinemisest, välja arvatud juhul kui ja seni kuni põhjapüügi jätkamine on lubatud. (5)Liidu kalalaevad ei tohi põhjalähedaste õngejadadega püüda madalamas vees kui 500 meetrit. Artikkel 8

Teaduslik vaatlemine (1)Põhjapüügiga tegelevatel liidu kalalaevadel, kes kasutavad ridvata õngesid ja põhjalähedasi õngejadasid, peab igal kalandusaastal olema vaatlejate kohalolek 20 %, väljendatuna protsendina jälgitavate õngekonksude või päevade koguarvust.

(2)Ridvata õngesid ja põhjalähedasi õngejadasid kasutavate liidu kalalaevade pardal peab alati olema teaduslik vaatleja, kui põhjapüük toimub piirkondades, mis on määratud II lisas loetletud ajutiste kaitsealadena. (3)Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusakti elektroonilise vaatlusprogrammi kasutuselevõtuks. Artikkel 9

Kihvkala püük Del Cano Rise’i piirkonnas (1)Liidu kalalaevad, kes kasutavad põhjalähedast õngejada, võivad püüda kihvkala Del Cano Rise’i piirkonnas, tingimusel et: (a)püügitegevus toimub püügihooajal, s.o 1. detsembrist kuni 30. novembrini (mõlemad kuupäevad kaasa arvatud); (b)laevaseiresüsteemi andmed edastatakse nende kalapüügiseirekeskusele automaatselt vähemalt kord tunnis, kui kõnealused laevad asuvad Del Cano Rise’i piirkonnas; (c)laeva pardal on kogu püügitegevuse jooksul vähemalt üks teaduslik vaatleja. Vaatleja peab püügivahendite kasutamise ajal iga hiivatud õngejada puhul jälgima 25 % õngekonksudest; (d)kihvkalade isendid märgistatakse ja vabastatakse vähemalt viis kala kogu püütud eluskaalu tonni kohta. Kui on püütud 30 või enam kihvkala isendit, kohaldatakse märgistamise suhtes vähemalt 60 % ulatuses minimaalse kattumise statistikat; (e)laevadel on kuni 3 000 õngekonksu õngejada kohta ja õngejadad asuvad üksteisest vähemalt kolme meremiili kaugusel; (f)SIOFA sekretariaati teavitatakse iga päev põhjaõngejadade algus- ja lõpp-punktidest, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) II lisas esitatud vormi; (g)õngejadad on lastud üle 1 000 meetri sügavusele; (h)õngejadasid ei hiivata mõõkvaalade (Orcinus orca) ja hammasvaalade (Odontoceti) juuresolekul. Kui hiivamise ajal on näha mõõkvaalu, lõpetavad laevad hiivamise, seovad õngejada poiga ja lahkuvad tegevuspiirkonnast. Laevad võivad õngejada lahti siduda alles siis, kui mõõkvaalad ei ole enam õngejada lähedal. (2)Nende liidu laevade puhul, mis ei püüa kõnealust liiki sihtliigina, ei või kihvkalasaak püügihooaja jooksul ületada 0,5 tonni. Kui muid liike kui kihvkala püüdvad liidu kalalaevad saavutavad kihvkala piirnormi 0,5 tonni, suletakse Del Cano Rise’i piirkond nende laevade jaoks lõike 1 punktis a määratletud ajavahemikuks. (3)Liikmesriigid saadavad komisjonile iga kuu aruande kihvkalade püügi kohta, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) I lisas esitatud vormi. Komisjon edastab selle teabe viivitamata SIOFA sekretariaadile. Artikkel 10

Kihvkalade püük William Ridge’i piirkonnas (1)Liidu kalalaevad, kes kasutavad põhjalähedasi õngejadasid, võivad püüda kihvkala Williams Ridge’i piirkonnas, tingimusel et: (a)püügitegevus toimub püügihooajal, s.o 1. detsembrist kuni 30. novembrini (mõlemad kuupäevad kaasa arvatud); (b)kihvkalade isendid märgistatakse ja vabastatakse vähemalt viis kala kogu püütud eluskaalu tonni kohta. Kui on püütud 30 või enam kihvkala, kohaldatakse märgistamise suhtes vähemalt 60 % ulatuses kattumise statistikat; (c)niipea, kui laev siseneb kihvkala püüdmiseks võrguruutu, teavitab liidu kalalaeva kapten sellest SIOFA sekretariaati, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) V lisas esitatud vormi ning selline eelnev teavitamine toimub ka väljaspool SIOFA sekretariaadi tööaega; (d)kalapüük ei toimu võrguruudus enne, kui on saadud SIOFA sekretariaadilt kinnitus selle kohta, et kõnealusel hooajal ei ole selles võrguruudus olnud juba kahte õngejada ja et seal ei püüa praegu mõni teine kalalaev;

(e)SIOFA sekretariaati teavitatakse punktis d täpsustatud võrguruutu lastud ja/või hiivatud õngejadade arvust (kui on) niipea, kui asjaomased laevad sellest võrguruudust väljuvad, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) VII lisas esitatud vormi; (f)laevadel ei ole rohkem kui 6 250 õngekonksu õngejada kohta ning õngejadad ei ulatu võrguruudust välja; (g)iga püügitegevuses osaleva laeva pardal on kogu püügitegevuse jooksul vähemalt üks teadusvaatleja. Vaatleja peab püügivahendite kasutamise ajal iga hiivatud õngejada puhul jälgima 25 % õngekonksudest; (h)korraga võib konkreetses võrguruudus püüda kihvkala ainult üks kalalaev, kusjuures võrguruut suletakse kalapüügiks teistele laevadele, kui laev õngejada vette laseb või selle hiivab või kui laev on õngejada vette lasknud ega ole seda hiivanud; õngejada hiivamiseks ja teise õngejada vettelaskmiseks võrguruutu sisenev laev võib enne punktis d osutatud kinnituse saamist esimese õngejada hiivata, kuid ei tohi teist õngejada vette lasta; (i)SIOFA sekretariaati teavitatakse iga päev põhjaõngejadade algus- ja lõpp-punktidest, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) IV lisas esitatud vormi; kõnealune teade saadetakse ka lipuliikmesriigile; (j)kihvkala püügihooaja jooksul ei tohi võrguruudu kohta olla rohkem kui kaks õngejada. Kui konkreetses võrguruudus on püügitegevuses kaks õngejada, suletakse see ülejäänud püügihooajaks; (k)Williams Ridge’i tehtavate järjestikuste püügireiside vahel peab olema vähemalt 30 päeva; (l)õngejadasid ei hiivata kašeloti (Physetes catodon) juuresolekul. Kui hiivamise ajal on näha kašelotte, lõpetavad laevad hiivamise, seovad õngejada poiga ja lahkuvad tegevuspiirkonnast. Laevad võivad õngejada lahti siduda alles siis, kui kašelotid ei ole enam õngejada lähedal. (2)Laevade puhul, mis ei püüa kihvkala sihtliigina, ei või kihvkalasaak püügihooaja jooksul ületada 0,5 tonni. Kui muid liike kui kihvkala püüdvad laevad saavutavad kihvkala piirnormi 0,5 tonni, suletakse Williams Ridge’i piirkond nende laevade jaoks lõike 1 punktis a määratletud püügiperioodiks. (3)Liikmesriigid saadavad komisjonile iga päev aruande kihvkalade püügi kohta, kasutades kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/15 (muudetud kujul) III lisas esitatud vormi. Komisjon edastab selle teabe viivitamata SIOFA sekretariaadile. III PEATÜKK

MERELIIKIDE KAITSE Artikkel 11

Suured pelaagilised triivvõrgud ja süvamere nakkevõrgud Kokkuleppealal on keelatud kasutada suuri pelaagilisi triivvõrke ja süvamere nakkevõrke. Artikkel 12

Süvamere haid (1)Liidu kalalaevad ei tohi püüda mitte ühtegi III lisas loetletud süvamere hailiiki. (2)Liidu kalalaevad registreerivad ja esitavad IV lisa (andmestandardid) kohased andmearuanded kõigi süvamerehaide kohta võimalikult madalal taksonoomilisel tasemel. Artikkel 13

Merelinnud (1)Põhjalähedaste õngejadadega kala püüdvad liidu kalalaevad kohaldavad lõuna pool 25° lõunalaiust järgmisi leevendusmeetmeid: (a)valgustuse asukoht ja tase peab olema seadistatud nii, et laevast väljapoole suunatud valgustus oleks võimalikult väike, ja olema kooskõlas laeva ohutu käitamise ja meeskonna ohutusega; (b)teave lindudega kokkupõrgete või püügivahenditega püütud lindude kohta registreeritakse vastavalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) B lisale „Vaatlusandmed“ ning

(c)tuleks teha kõik vajalik, et püügivahenditesse elusana kinnijäänud linnud vabastataks elusana ja et õngejadade puhul eemaldataks võimaluse korral konksud ilma asjaomase linnu elu ohtu seadmata. (2)Põhjalähedaste õngejadadega kala püüdvad liidu kalalaevad kohaldavad lõuna pool 25° lõunalaiust ka järgmisi leevendusmeetmeid: (a)kui ühel hooajal on laeva püügivahendisse sattunud juba kolm (3) merelindu, on lubatud üksnes püügivahendi öine vettelaskmine (st püügivahend lastakse vette ainult pimedal ajal kahe nautilise hämariku vahel); (b)õngejadade vettelaskmisel kasutatakse vähemalt ühte V lisa kohast linnutõrjeliini ja vähemalt ühte lindude tõrjumise seadet (BED) vastavalt VI lisale niivõrd, kuivõrd seda lubavad valitsevad ilmastikuolud, et vältida lindude sisenemist hiivamisalale; (c)vahetult enne püügivahendite sisselaskmist või väljavõtmist ning nende kasutamise ajal on keelatud tagasiheide või rupsi vette laskmine; (d)automatiseeritud õngejadasid kasutavad kalalaevad lisavad õngeliinile raskusi või kasutavad õngejadade puhul integreeritud raskustega õngekonkse; (e)Hispaania süsteemi kasutavad kalalaevad vabastavad raskused enne kui pealiin on pingul; kasutatakse vähemalt 8,5 kg massiga tavapäraseid raskusi (kivist või betoonist), mis paigutatakse kuni 40-meetriste vahedega, või vähemalt 6 kg massiga tavapäraseid raskusi, mis paigutatakse kuni 20-meetriste vahedega, või vähemalt 5 kg massiga täisterasest raskusi, mis paigutatakse kuni 40-meetriste vahedega; (f)kalalaevad, mis kasutavad üksnes põhjaõngejada (mitte põhjaõngejada ja Hispaania süsteemi korraga ühel õngejadal), kasutavad raskusi üksnes põhjaõngejada äärmiste rippköite küljes. Raskused on vähemalt 6 kg massiga tavapärased raskused või vähemalt 5 kg massiga täisterasest raskused; ning (g)kalalaevad, mis kasutavad vaheldumisi Hispaania süsteemi ja põhjaõngejadasid, kasutavad: (a)Hispaania süsteemi puhul: õngejadade raskused peavad vastama punkti f nõuetele; (b)põhjaõngejada puhul: õngejadade raskused, milleks on kas 8,5 kg massiga tavapärased raskused või 5 kg massiga terasest raskused, mis paigutatakse kuni 80-meetriste vahedega põhjaõngejada kõigi rippköite sellesse otsa, kuhu on kinnitatud konks. (3)Erandina lõikest 2 kohaldavad liidu kalalaevad, mille pikkus on alla 25 meetri ja mis kasutavad põhjalähedasi õngejadasid, vähemalt ühte järgmistest meetmetest: (a)õngejadade vettelaskmisel kasutatakse vähemalt ühte linnutõrjeliini (vastavalt V lisale) ja vähemalt ühte lindude tõrjumise seadet (BED, vt kirjeldus VI lisas) niivõrd, kuivõrd seda lubavad valitsevad ilmastikuolud, et vältida lindude sisenemist hiivamisalale; (b)automatiseeritud õngejadasid kasutavad kalalaevad lisavad pealiinile raskusi või kasutavad õngejadade puhul integreeritud raskustega pealiine. Õngejadade integreeritud raskused on vähemalt 50 g/m või integreeritud raskusteta õngejadade puhul paigutatakse vähemalt 5 kg massiga raskused iga 50–60 meetri tagant; või (c)õngejadad lastakse vette üksnes öösel (s.o kahe nautilise hämariku vahelisel pimedal ajal). Nautilise hämariku täpsed kellaajad on esitatud käsiraamatu „Nautical Almanac“ tabelites iga laiuskraadi, kohaliku aja ja kuupäeva kohta. IV PEATÜKK

SEIRE- JA KONTROLLIMEETMED Artikkel 14

Laevaseiresüsteem (VMS) (1)Liidu kalalaevad ei tohi siseneda kokkuleppealasse defektse satelliitseireseadmega. (2)Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvale laevale paigaldatud satelliitseireseadme tehnilise tõrke või mittetoimimise korral parandatakse või asendatakse seade juhtumist alates ühe kuu jooksul. (3)Kui reis kestab kauem kui üks kuu, parandatakse või asendatakse seade niipea kui võimalik pärast sadamasse sisenemist. Kui satelliitseireseadet ei ole parandatud või asendatud 90 päeva jooksul pärast tehnilist tõrget või mittetoimimist, annab lipuliikmesriik laevale korralduse lõpetada kalapüük, stoovida püügivahendid ja pöörduda viivitamata sadamasse tagasi, et rike kõrvaldada.

Artikkel 15

Piirkonda sisenemise ja sealt väljumise aruanded Liidu kalalaevad, millel on lubatud kokkuleppealal kala püüda, teatavad SIOFA sekretariaadile 24 tunni jooksul e-posti teel või muud vahendit kasutades igast alasse sisenemisest või sealt väljumisest vormil, mis on esitatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) I lisas. Artikkel 16

Kalapüügilaeva dokumendid ja märgistus (1)Liikmesriigid peavad tagama, et: (a)nende lipu all sõitvate laevade pardal on kehtivad kalapüügiload, mille on välja andnud nende pädev asutus vastavalt artikli 4 lõikele 1, ja nende pädeva asutuse väljastatud kehtivad dokumendid, mis sisaldavad artikli 4 lõikes 2 loetletud ajakohastatud teavet; (b)nende lipu all sõitvad laevad on märgistatud nii, et neid oleks võimalik hõlpsasti identifitseerida kooskõlas üldtunnustatud rahvusvaheliste standarditega, näiteks FAO kalalaevade märgistamise ja identifitseerimise standardnõuetega, nagu on nõutud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 8; (c)nende lipu all sõitvate laevade kasutatav kinnitatud püügivahend on märgistatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 8 ning: (a)võrkude, õngejadade ja merepõhja kinnitatud püügivahendite otsad peavad päeval olema märgistatud lipu- või radarpeegeldiga poidega ning öösiti valguspoidega, mis osutavad nende asukohale ja ulatuvusele. Selline valgustus peaks hea nähtavuse korral paistma vähemalt kahe meremiili kaugusele; (b)märgistuspoid ja samalaadsed pinnal ujuvad objektid, mis tähistavad kinnitatud püügivahendite asukohta ja/või päritolu, ning võimaluse korral püügivahend ise peavad olema selgelt märgistatud laeva nime ja rahvusvahelise raadiokutsungiga. (2)Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe nende lipu all sõitvate laevade kasutatavate kinnitatud püügivahendite märgistamise kohta. Komisjon edastab selle teabe SIOFA sekretariaadile. Artikkel 17

Mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite pardale võtmine (1)Liidu kalalaevade kaptenid ei tohi püügivahendeid tahtlikult maha jätta ega muul moel kõrvale heita, välja arvatud ohutusega seotud põhjustel, eelkõige juhul, kui nad on merehätta sattunud ja/või kui elu on ohus. (2)Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 48 lõike 3 kohasel pädeva asutuse teavitamisel esitavad liidu kalalaevade kaptenid järgmise teabe: (a)laeva nimi, IMO number ja raadiokutsung; (b)mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendi liik; (c)mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendite kogus; (d)püügivahendi mahajätmise, kaotamise või muul moel kõrvaleheitmise aeg (kooskõlas IV lisaga); (e)mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvaleheidetud püügivahendi asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), (kooskõlas IV lisaga); (f)meetmed kaotatud püügivahendi pardale võtmiseks ning (g)kui on teada, siis teatada asjaolud, miks püügivahend maha jäeti, kaotati või muul moel kõrvale heideti.

(3)Kui on pardale võetud mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvale heidetud püügivahend, teatavad liidu kalalaevade kaptenid oma pädevale asutusele järgmisest: (a)püügivahendi pardale võtnud laeva nimi, IMO number ja raadiokutsung; (b)kui on teada, siis püügivahendi maha jätnud, kaotanud või muul moel kõrvale heitnud laeva nimi, IMO number ja raadiokutsung; (c)pardale võetud püügivahendi liik; (d)pardale võetud püügivahendite arv; (e)püügivahendi pardale võtmise aeg (kooskõlas IV lisaga); (f)püügivahendi pardale võtmise asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), (kooskõlas IV lisaga); ning (g)võimaluse korral fotod pardale võetud püügivahenditest. (4)Lipuliikmesriik esitab viivitamatult komisjonile lõigetes 2 ja 3 nimetatud teabe. (5)Komisjon saadab selle teabe viivitamata SIOFA sekretariaadile. Artikkel 18

Plasti merre heitmine (1)Liidu laevadel on keelatud merre heita mis tahes plasti, sealhulgas, kuid mitte ainult, sünteetilised köied, sünteetilised kalavõrgud, plastprügikotid ja plasttoodete põletustuhk. Kogu pardal olev plast hoitakse laeva pardal seni, kuni seda on võimalik lossida sobivates sadama vastuvõtuseadmetes. (2)Lõiget 1 ei kohaldata: (a)kui laevalt plasti merre heitmine oli vajalik laeva ja laeva pardal olijate ohutuse tagamiseks või merel elu päästmiseks; (b)kui plasti, sünteetiliste köite ja kalavõrkude kaotamine toimus juhuslikult, tingimusel et võeti kõik mõistlikud ettevaatusabinõud sellise kaotuse ennetamiseks. Artikkel 19

Merel toimuv ümberlaadimine ja üleviimine (1)Liidu kalalaevad laadivad kalavarusid merel ümber üksnes selliste laevadega, mis on kantud registrisse. (2)Liidu kalalaevad, kes laadivad merel ümber kooskõlas lõikega 1: (a)teatavad sellest oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt seitse päeva enne 14-päevase ajavahemiku algust, mille jooksul merel ümberlaadimine on kavandatud, kasutades selleks kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) II lisas esitatud ümberlaadimisteatist; (b)teatavad sellest oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tundi enne eeldatavat merel ümberlaadimise aega, kasutades vastavat ümberlaadimisteatist;

(c)teatavad 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimist oma pädevale asutusele kõik toimingu üksikasjad, nagu on täpsustatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) IV lisas esitatud ümberlaadimisdeklaratsioonis. (3)Lõike 2 kohaldamisel tagavad liikmesriigid, et: (a)nende pädev asutus edastab lõike 2 punktides a ja b osutatud teated komisjonile, kes edastab need viivitamata SIOFA sekretariaadile; (b)tema poolt volitatud erapooletu ja kvalifitseeritud vaatleja viibib vastuvõtva laeva või lossiva laeva pardal ning jälgib võimalikult suures ulatuses ümberlaadimist ja täidab ümberlaadimisega seotud püügipäevikulehe võimalikult suurel määral vastavalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) III lisale ümberlaaditavate liikide (FAO liigi/rühma kood / teaduslik nimetus) koguste kohta; (c)punktis b osutatud vaatleja esitab ümberlaadimisega seotud kõnealuse püügipäevikulehe koopia vaadeldud laeva pädevale asutusele; (d)nende pädev asutus esitab punktis c osutatud püügipäevikulehel olevad vaatlusandmed seoses ümberlaadimisega komisjonile hiljemalt kümne päeva jooksul pärast vaatleja laevast lahkumist; vaatleja edastab SIOFA sekretariaadile püügipäevikulehel olevad vaatlusandmed seoses ümberlaadimisega hiljemalt 15 päeva jooksul pärast laevast lahkumist. (4)Liidu kalalaevad, mis tegelevad kütuse, laevapere liikmete, püügivahendite või muu varustuse merel üleviimisega kas lossiva või vastuvõtva laevana, kui üks või mõlemad laevad on kõnealusel püügireisil osalenud või kavatsevad tegeleda kalapüügiga kõnealuses piirkonnas, välja arvatud hädaolukorras, teatavad oma pädevale asutusele kavandatavast üleviimisest vähemalt 24 tundi ette. (5)Lõikes 4 osutatud teated sisaldavad asjakohast kättesaadavat teavet üleviimise kohta kooskõlas kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) V lisas esitatud üleviimisteatisega. (6)Lipuliikmesriigi pädev asutus edastab teate komisjonile, kes edastab selle viivitamata SIOFA sekretariaadile. (7)Liidu kalalaevad teatavad kõik üleviimistöö üksikasjad oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele, nagu on täpsustatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) VI lisas esitatud üleviimisdeklaratsioonis. Lipuliikmesriigi pädev asutus edastab 24 tunni jooksul pärast üleviimistööd teatise komisjonile, kes edastab selle viivitamata SIOFA sekretariaadile. (8)Merel ümberlaadimises või üleviimises osalevad lipuliikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et kontrollida käesoleva artikli kohaselt saadud teabe õigsust. Artikkel 20

Sadamates toimuvate ümberlaadimiste jälgimine (1)Liidu kalalaevad laadivad sadamas ümber üksnes juhul, kui neil on eelnev luba oma lipuliikmesriigilt ja sadamariigilt. (2)Iga sadamas toimuva kalavarude ümberlaadimise kohta esitab lossiva laeva lipuliikmesriigi pädev asutus sadamariigile ja, kui see on teada, vastuvõtva laeva lipuriigile vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe: (a)ümberlaadimise kuupäev, kellaaeg ja sadam; (b)lossiva laeva nimi ja lipuriik; (c)vastuvõtva laeva nimi ja lipuriik ning (d)ümberlaaditavate kalavarude kaal (kilogrammides) liikide kaupa (FAO liigi/rühma kood / teaduslik nimetus). (3)Vastuvõtva laeva lipuliikmesriigi pädev asutus teatab sadamariigi pädevale asutusele pardal oleva saagi kogused 24 tundi enne ümberlaadimist ja uuesti 24 tundi pärast ümberlaadimist. (4)Lossiva laeva lipuliikmesriik nõuab, et laev esitaks 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimist kaitse- ja majandamismeetme CMM 2019/10 (muudetud kujul) IV lisas sätestatud ümberlaadimisdeklaratsiooni oma ja sadamariigi pädevale asutusele ning selle koopia ka vastuvõtvale laevale.

(5)Vastuvõtva laeva lipuliikmesriigi pädev asutus esitab saadud ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia 48 tundi enne ümberlaaditud kalavarude lossimist selle sadamariigi pädevale asutusele, kus lossimine toimub. (6)Sadamas toimuvas ümberlaadimises osalevad lipuliikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et kontrollida käesoleva artikli kohaselt saadud teabe õigsust. Artikkel 21

Merel toimunud ümberlaadimiste ja üleviimiste aruandlus (1)Liikmesriigid esitavad iga aastal komisjonile nende lipu all sõitvate laevade kõigi merel toimunud ümberlaadimiste ja üleviimiste kohta vähemalt 30 päeva enne vastavuskomitee iga koosolekut järgmise teabe seoses nende tegevusega viimase 12 kuu jooksul: (a)ümberlaadimise või üleviimise kuupäev, kellaaeg ja koht vastavalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) (andmestandardid) spetsifikatsioonidele; (b)ümberlaadimis- või üleandvate laevade nimed, lipuriigid ja registreerimisnumber / raadiokutsung; (c)ümberlaaditud kalavarude kogus tonnides, sealhulgas liigi/rühma nimi (FAO liigi/rühma kood / teaduslik nimetus); (d)üleviimiste liik ja kirjeldus; ning (e)muu asjakohane teave. (2)Komisjon saadab lõikes 1 osutatud teabe SIOFA sekretariaadile vähemalt 14 päeva enne vastavuskomitee iga koosolekut. Artikkel 22

Külmutatud kalandustoodete märgistamine Liikmesriigid tagavad, et töötlemisel märgistatakse kõik kokkuleppealal püütud liigid järgmiselt: (a)kui kogu kalasaak või kalalaeva pardal olevast saagist toodetud kalandustooted külmutatakse, tuleb need varustada selgelt loetava märgise või pitseriga. Sellise kalasaagi või saagist toodetud külmutatud kalandustoodete igale kastile, karbile, konteinerile, kotile või plokile (edaspidi „pakend“) märgitakse kalaliik (nt tavanimetus / teaduslik nimi / FAO kolmetäheline kood/koodid vastavalt SIOFA teaduskomitee määratlusele), esitusviis, tootmiskuupäev ja püügilaeva identifitseerimisnumber. Kui pakend sisaldab mitut liiki, esitatakse märgisel või templil kõik pakendis sisalduvad liigid ja kogus kilogrammides; (b)märgistus kinnitatakse tugevalt, tembeldatakse, trükitakse või kirjutatakse pakendile lasti paigutamisel ning märgistuse suurus peab võimaldama inspektoritel seda oma tavapäraste ülesannete täitmise käigus selgelt lugeda; (c)märgistus kantakse tindiga kontrastsele taustale. ning (d)iga pakend sisaldab ainult ühte liiki (tavanimetus / teaduslik nimetus / FAO kolmetäheline kood või koodid vastavalt teaduskomitee määratlusele), välja arvatud juhul, kui pakend: (a)sisaldab väikestes kogustes segaliike, mis on ette nähtud inimtoiduks ning mille kaal ei ületa 25 kg loomuse kohta mis tahes üksikute liikide puhul, või (b)sisaldab kalavarusid, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui inimtoiduks (näiteks kalajahu). Märgistusel peavad olema sõnad „ei ole ette nähtud inimtoiduks“; (e)punktis d osutatud pakendeid hoitakse kalalaeva pardal viisil, mis võimaldab vaatlejatel ja inspektoritel täita oma ülesandeid. Vaatlejad registreerivad pardal olles mitut liiki sisaldavate pakendite kaalu ja liigilise koosseisu; (f) punkti d sätted ei piira IV lisa alusel nõutavate andmete kogumist ja esitamist.

Artikkel 23

Teaduslik vaatlusprogramm Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel kokkuleppealal tegutsevatel laevadel viibivad teadusvaatlejad on kvalifitseeritud ja volitatud täitma oma ülesandeid ja registreerima kõik nõutud andmed. V PEATÜKK

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KONTROLL LIIKMESRIIKIDE SADAMATES JA AVAMEREL Artikkel 24

Kolmandate riikide laevade tuvastamine ja identifitseerimine (1)Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad teatavad mis tahes eeldatavast püügitegevusest, sealhulgas ümberlaadimisest, mida alal teostavad laevad, mis sõidavad sellise riigi või kalandusüksuse lipu all, mis ei ole kokkuleppeosaline või ei tee kokkuleppeosalistega muul viisil koostööd. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvate laevade aruanded sisaldavad võimaluse korral järgmist teavet: (a)laeva nimi; (b)laeva registreerimisnumber / raadiokutsung; (c)laeva lipuriik; (d)tuvastamise kuupäev, kellaaeg ja asukoht kooskõlas kaitse- ja majandamismeetmes CMM 2022/02 (muudetud kujul) kirjeldatud andmenõuete standarditega; ning (e)muu asjakohane teave tuvastatud laeva kohta, sealhulgas fotod. (2)Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud teabe viivitamatult komisjonile. Komisjon edastab kõnealuse teabe SIOFA sekretariaadile. Artikkel 25

Sadamariigi meetmed (1)Liikmesriigid nõuavad, et nende lipu all sõitvad laevad teeksid käesoleva määruse, kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete kohaselt teostatavate inspekteerimiste käigus koostööd sadamariigiga. (2)Sadamaliikmesriigid haldavad tõhusat sadamariigi kontrollisüsteemi kõigi laevade suhtes, mis on tegelenud kokkuleppealal kalapüügiga, välja arvatud konteinerilaevad, mis ei vea kalasaaki. Kalasaaki vedavate konteinerilaevade suhtes ei kohaldata sadamariigi kontrollimeetmeid üksnes juhul, kui kalasaak on eelnevalt lossitud, tingimusel et ei ole selget alust kahtlustada, et selline laev on seotud püügitegevusega, mis toetab ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki. (3)Kui liikmesriigil on alust arvata, et tema lipu all sõitev laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ning soovib siseneda teise kokkuleppeosalise sadamasse või on selle sadamas, taotleb ta vajaduse korral, et sadamariik inspekteeriks laeva või võtaks muid asjakohaseid meetmeid. (4)Kui liikmesriik saab pärast sadamas toimunud inspekteerimist inspekteerimisaruande, millest nähtub, et on alust arvata, et tema lipu all sõitev laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või seda toetava tegevusega, uurib ta seda küsimust viivitamata ja põhjalikult ning võtab piisavate tõendite korral viivitamata täitemeetmed kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega. (5)Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad on võtnud seoses nende lipu all sõitvate laevadega, mille puhul on käesoleva määruse kohaselt võetud sadamariigi meetmete tulemusena kindlaks tehtud, et nad on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Komisjon edastab selle teabe SIOFA sekretariaadile. (6)Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande lõike 3 kohaste meetmete kohta, mida nad on võtnud sadama- või lipuriigina. (7)Liikmesriigid esitavad lõigetes 5 ja 6 osutatud aruanded komisjonile vähemalt 30 päeva enne vastavuskomitee iga korralist koosolekut. Komisjon saadab kõnealused aruanded SIOFA sekretariaadile hiljemalt 14 päeva enne vastavuskomitee iga korralist koosolekut. (8)Liikmesriigid, kes soovivad anda kolmandate riikide kalalaevadele juurdepääsu oma sadamatesse, peavad määrama:

(a)sadama, kuhu võidakse taotleda kolmanda riigi kalalaeva sisenemist vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 5; (b)kontaktpunkti eelteatise vastuvõtmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 6; (c)kontaktpunkti inspekteerimisaruannete vastuvõtmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikele 3. (9)Liikmesriigid edastavad kõik nende määratud sadamate ja kontaktpunktide nimekirja tehtud muudatused komisjonile vähemalt 45 päeva enne muudatuste jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse teabe SIOFA sekretariaadile vähemalt 30 päeva enne muudatuste jõustumist. (10)Liikmesriigid tagavad, et nende määratud sadamatel on piisav suutlikkus viia läbi inspekteerimisi, mis on kooskõlas kokkuleppe ja käesoleva määruse nõuetega. Artikkel 26

Kolmanda riigi laevade sadamasse sisenemise eelteade ja sadamasse sisenemise luba või sellest keeldumine (1)Iga sadamaliikmesriik nõuab enne kolmanda riigi laeva oma sadamasse sisenemist miinimumstandardina kaitse- ja majandamismeetme CMM 2020/08 (muudetud kujul) I lisas esitatud teavet koos püügireisi kuupäevadega, mis tuleb esitada vähemalt kolm tööpäeva enne eeldatavat sadamasse saabumise aega. Kui sellise laeva pardal on värsked kalandustooted, esitatakse teave neli tundi enne eeldatavat saabumisaega. (2)Kui sadamasse sisenemist taotleva kolmanda riigi laeva pardal on kalandustooteid, nõuab sadamaliikmesriik, et lõikes 1 osutatud teabega peab kaasas olema määruse (EÜ) nr 1005/2008 III peatüki kohaselt kinnitatud püügisertifikaat. (3)Pärast lõike 1 ja vajaduse korral lõike 2 kohaselt nõutava teabe saamist otsustab sadamaliikmesriik, kas lubada või keelata kolmanda riigi laeva sisenemine oma sadamasse, ning edastab selle otsuse laeva kaptenile või laeva esindajale. (4)Sisenemise lubamise korral nõuab sadamaliikmesriigi pädev asutus laeva kaptenilt või tema esindajalt, et sisenemise luba esitatakse, kui laev siseneb sadamasse. (5)Sisenemisest keeldumise korral edastab sadamaliikmesriigi pädev asutus oma otsuse laeva lipuriigile ja komisjonile. Komisjon edastab selle teabe SIOFA sekretariaadile. (6)Kui sadamaliikmesriigil on tõendeid selle kohta, et tema sadamasse siseneda sooviv laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, näiteks on kantud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, mille on vastu võtnud SIOFA, teised kokkuleppeosalised, muud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR), keelab ta sellisel laeval siseneda oma sadamatesse. (7)Sadamaliikmesriik võib lubada oma sadamatesse siseneda lõikes 6 osutatud laeval üksnes selle inspekteerimiseks ja kooskõlas rahvusvahelise õigusega muude asjakohaste meetmete võtmiseks, mis on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise seisukohast vähemalt sama tõhusad kui sadamasse sisenemise keelamine. Kui selline laev on mis tahes põhjusel juba sadamas, keelab sadamaliikmesriik tal kasutada oma sadamaid saagi lossimiseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks ja töötlemiseks ning muudeks sadamateenusteks, sealhulgas tankimiseks ja varustamiseks, hoolduseks ja kuivdokki viimiseks. Sellistel juhtudel kohaldatakse artikli 27 lõikeid 2 ja 3 mutatis mutandis. Artikkel 27

Sadamate kasutamine kolmandate riikide laevade poolt (1)Kui kolmanda riigi laev on sisenenud ühte sadamaliikmesriigi sadamatest, keelab sadamaliikmesriik kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas kokkuleppega, kasutada sadamat varem lossimata saagi lossimiseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks ja töötlemiseks ning muudeks sadamateenusteks, sealhulgas tankimiseks ja varustamiseks, hoolduseks ja kuivdokki viimiseks, kui: (a)laeval ei ole kehtivat ja kohaldatavat luba tegeleda kalapüügiga või sellega seotud tegevusega, mida nõuab tema lipuriik; või (b)riik, kelle lipu all laev sõidab, ei kinnita sadamariigi taotlusel mõistliku aja jooksul, et pardal olev kalasaak on püütud kooskõlas kokkuleppe ja kaitse- ja majandamismeetmetega; või (c)on põhjust arvata, et laev on muul moel seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või sellist kalapüüki toetava tegevusega, välja arvatud juhul, kui laeva omanik/käitaja suudab tõendada: (a)et ta tegutses kooskõlas asjakohaste kaitse- ja majandamismeetmetega; või (b)kui on tegemist meeskonna, kütuse, püügivahendite ja muude varude täiendamisega merel, et varude täiendamise ajal ei olnud see laev artikli 26 lõikes 6 osutatud laev.

(2)Olenemata lõikest 1 ei keela sadamaliikmesriigid kõnealuses lõikes osutatud laeval kasutada sadamateenuseid, mis: (a)on olulised laevapere ohutuse või tervise või laeva ohutuse seisukohast, tingimusel et need vajadused on nõuetekohaselt tõendatud; või (b)on mõeldud vajaduse korral laeva vanametalliks lammutamiseks. (3)Kui sadamaliikmesriik on lõike 1 kohaselt keelanud oma sadama kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata riiki, kelle lipu all laev sõidab, ja komisjoni, kes edastab selle teabe viivitamata SIOFA sekretariaadile. (4)Sadamaliikmesriik tühistab laevale lõike 1 kohaselt kehtestatud sisenemiskeelu, kui on piisavalt tõendeid, mis kinnitavad, et sisenemiskeelu põhjused olid ebapiisavad või ekslikud või ei kehti enam. (5)Kui sadamaliikmesriik on lõike 4 kohaselt oma keelu tühistanud, teavitab ta sellest riiki, kelle lipu all laev sõidab, ja komisjoni, kes edastab selle teabe viivitamata SIOFA sekretariaadile. Artikkel 28

Inspekteerimine sadamas (1)Sadamaliikmesriigid tagavad, et nende sadamates asuvaid laevu inspekteerivad nõuetekohaselt volitatud ja koolitatud inspektorid, kes järgivad käesolevat määrust, kokkulepet ja asjaomaseid kaitse- ja majandamismeetmeid. (2)Sadamaliikmesriigid võtavad seoses inspektorite koolitusprogrammidega arvesse kaitse- ja majandamismeetme CMM 2020/08 (muudetud kujul) II lisas sätestatud elemente. (3)Kõiki liidu sadamatesse sisenevaid kihvkala vedavaid või lossivaid kalalaevu inspekteeritakse. (4)Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 9 inspekteerivad sadamaliikmesriigid kolmandate riikide laevu oma sadamates, kui: (a)teine kokkuleppeosaline, mis tahes piirkondlik kalandusorganisatsioon või CCAMLR või komisjon taotleb, et konkreetset kalalaeva tuleb inspekteerida, eelkõige kui sellisele taotlusele on lisatud tõendid, et asjaomane laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, ja on selgelt alust kahtlustada, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga; (b)laev ei ole esitanud teavet, nagu on nõutud artikli 26 lõikega 1. (5)Enne inspekteerimist esitab inspektor laeva kaptenile asjakohase isikut tõendava dokumendi. (6)Sadamaliikmesriigid tagavad, et nende sadamates inspekteeritakse laevu vastavalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2020/08 (muudetud kujul) III lisas sätestatud korrale. (7)Sadamaliikmesriik võib kutsuda teiste kokkuleppeosaliste inspektoreid liituma tema enda inspektoritega ning jälgima kolmanda riigi laeva püütud saagi lossimise ja ümberlaadimise inspekteerimist. (8)Inspekteerimine teostatakse 72 tunni jooksul pärast sadamasse sisenemist, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused või muud asjaolud muudavad laeva inspekteerimise ohtlikuks. Sellisel juhul teostatakse inspekteerimine esimesel võimalusel ja kiiresti ning inspekteerimisaruandes märgitakse viivituse põhjus. (9)Sadamaliikmesriik tagab, et tema inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ning tagavad, et kontroll häiriks inspekteeritavat laeva nii vähe kui võimalik ning et kalasaagi kvaliteet ei halveneks. (10)Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab komisjonile iga inspekteerimise tulemuste kohta kirjaliku aruande, mis sisaldab vähemalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2020/08 (muudetud kujul) IV lisas sätestatud teavet. Komisjon saadab aruande inspekteeritud laeva pädevale asutusele ja SIOFA sekretariaadile. (11)Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab inspekteerimisaruande komisjonile 25 päeva jooksul pärast inspekteerimise lõpetamist või niipea kui võimalik, kui on ilmnenud võimalikke nõuete täitmisega seotud probleeme või kui on probleeme, mis nõuavad inspekteeritud laeva pädeva asutuse tähelepanu. Kui inspekteerimisaruannet ei saa edastada kõnealuse tähtaja jooksul, teatab sadamaliikmesriik komisjonile sama tähtaja jooksul viivituse põhjused ja aja, mil aruanne esitatakse.

(12)Komisjon edastab inspekteerimisaruande inspekteeritud laeva pädevale asutusele ja SIOFA sekretariaadile 30 päeva jooksul pärast inspekteerimise lõpetamist või niipea kui võimalik, kui on ilmnenud võimalikke nõuete täitmisega seotud probleeme või kui on probleeme, mis nõuavad inspekteeritud laeva pädeva asutuse tähelepanu. Kui inspekteerimisaruannet ei saa edastada kõnealuse tähtaja jooksul, teatab komisjon SIOFA sekretariaadile sama tähtaja jooksul viivituse põhjused ja aja, mil aruanne esitatakse. VI PEATÜKK

JÕUSTAMINE Artikkel 29

Üldpõhimõtted (1)Liikmesriigid võivad kokkuleppealal teostada pardaleminekut ja inspekteerimist kokkuleppeosalise lipu all sõitvatel kalalaevadel, mis tegelevad kalapüügiga või mille puhul seda kahtlustatakse. Inspekteerivad liikmesriigid tagavad, et nende volitatud inspektorid järgivad käesoleva määruse kohaselt teostataval mis tahes pardaleminekul ja inspekteerimistegevusel käesolevat määrust. (3)Liidu kalalaevad aktsepteerivad SIOFA osaliste korraldatud pardaleminekut ja inspekteerimist ning hõlbustavad seda. (4)Liikmesriigid tagavad, et nad suudavad reageerida, kui nende lipu all sõitev kalalaev, selle kapten või meeskond sekkub volitatud inspektori või volitatud inspekteerimislaeva tegevusse. Artikkel 30 Komisjoni teavitamine (1)Liikmesriik, kellel on kavas pardaleminek ja inspekteerimine, teatab sellest kavatsusest komisjonile ning esitab järgmised andmed: (a)iga volitatud inspekteerimislaeva puhul: (a)laeva andmed (nimi, kirjeldus, foto, registrinumber, registreerimissadam, laevakerele märgitud sadam, kui see erineb registreerimissadamast, rahvusvaheline raadiokutsung), välja arvatud juhul, kui seda ei kohaldata sõjaväelaevade puhul; ning (b)teade selle kohta, et inspekteerimislaev on selgelt märgistatud ja identifitseeritav kui valitsuse teenistuses olev laev, millel on selgelt nähtav SIOFA inspekteerimislipp, mis on sätestatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/14 (muudetud kujul) 2. lisas; (b)liikmesriigi määratud volitatud inspektorite puhul: (a)pardalemineku ja inspekteerimise eest vastutava(te) asutus(t)e nimi (nimed); (b)volitatud inspektoritele väljastatud volikirja näidis; (c)teade selle kohta, et volitatud inspektorid tunnevad inspekteeritavaid liike ja püügitegevust ning käesoleva määruse, kokkuleppe ja kehtivate kaitse- ja majandamismeetmete asjakohaseid sätteid; (d)teade selle kohta, et volitatud inspektorid on saanud ja läbinud koolituse merel ohutuks pardaleminekuks ja inspekteerimiseks. Selline koolitus peaks hõlmama juhiseid kommunikatsioonitõkete ületamise ja pingete leevendamise meetodite kohta; ning (e)teade selle kohta, et kõik relvi kandvad volitatud inspektorid on saanud ja läbinud vajalikul tasemel koolituse kõnealuste relvade kasutamise kohta. (2)Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist eelmise lõike kohaselt esitatud teabes tehtud muudatustest.

(3)Komisjon edastab lõigete 1 ja 2 kohaselt saadud teabe SIOFA sekretariaadile. (4)Olenemata artikli 29 lõikest 3 võib komisjon teatada osaliste koosolekule, et käesoleva määruse sätteid avamerel pardalemineku ja inspekteerimise kohta kohaldatakse täies ulatuses liidu ja kokkuleppes määratletud osaleva kalandusüksuse vahel. Artikkel 31

Avamerel pardalemineku ja inspekteerimise kord (1)Volitatud inspekteerimislaevad, mis teostavad kokkuleppealal avamerel pardaleminekut ja inspekteerimist, kannavad kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/14 (muudetud kujul) 2. lisas sätestatud SIOFA inspekteerimislippu, mis on selgelt nähtav. (2)Volitatud inspektoril on ametlik ja kehtiv isikutunnistus, mis tõendab, et inspektor on volitatud pardaleminekuks ja inspekteerimiseks. (3)Volitatud inspekteerimislaev, mis kavatseb alal teostada pardaleminekut ja inspekteerimist kalalaeval, mis tegeleb kalapüügiga või mille puhul seda kahtlustatakse, teeb enne pardaleminekut ja inspekteerimist järgmist: (a)esitab vastava teate kalalaeva ametiasutustele, kui see on teada; (b)teeb kõik endast oleneva, et võtta kalalaevaga ühendust raadio teel, asjakohase rahvusvahelise signalisatsioonikoodi abil või muude lubatud hoiatusteadete kaudu; (c)esitab kalalaevale järgmise teabe, et teda saaks tuvastada volitatud inspekteerimislaevana: nimi, registreerimisnumber, rahvusvaheline raadiokutsung, inspekteerimislaeva ametiasutus, raadiosagedus; ning (d)teatab laeva kaptenile oma kavatsusest laeva pardale minna ja seda inspekteerida vastavalt käesolevale määrusele. (4)Pardaleminekul ja inspekteerimisel teevad volitatud inspektorid kõik endast oleneva, et suhelda kalalaeva kapteniga talle arusaadaval viisil. Kui see on vajalik volitatud inspektori ja kalalaeva kapteni vahelise suhtluse hõlbustamiseks, kasutab volitatud inspektor kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/14 (muudetud kujul) 3. lisas esitatud standardküsimustiku asjakohaseid osi ning SIOFA veebisaidil avaldatud tõlkeid. (5)Volitatud inspektoril on õigus inspekteerida, koguda tõendeid ja näidiseid ning registreerida andmeid kalalaeva, selle litsentsi, püügivahendite, seadmete, püügi- ja tootmisdokumentide, rajatiste, kalavarude ja muude dokumentide kohta, mis võivad olla olulised käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks. (6)Inspekteerivad liikmesriigid tagavad, et volitatud inspekteerimislaeva inspekteerimisrühma koosseisust määratakse pardale minema kuni neli volitatud inspektorit, välja arvatud juhul, kui volitatud inspekteerimislaeva kapten otsustab, et inspekteerimise eeldatava keerukuse tõttu on vaja täiendavaid volitatud inspektoreid. Igal juhul võib pardale minna ainult selline arv volitatud inspektoreid, mis on vajalik tõhusa inspekteerimise ohutuks ja turvaliseks teostamiseks. (7)Inspekteerivad liikmesriigid tagavad, et pardaleminek ja inspekteerimine toimub viisil, (a)millega välditakse ohtu kalalaevade ja meeskonna ohutusele, sealhulgas tagades, et volitatud inspekteerimislaev asub inspekteerimise ajal kalalaevast ohutus kauguses; (b)mis ei takista põhjendamatult kalalaeva seaduslikku tegutsemist; (c)millega välditakse tegevust, mis kahjustab püügivahendeid või kahjustab saagi kvaliteeti; ning (d)mis ei ahista kalalaeva juhtkonda, meeskonda ega vaatlejaid. (8)Pardaleminekul ja inspekteerimisel peab iga volitatud inspektor: (a)esitama oma isikutunnistuse laeva kaptenile;

(b)kindlasti laskma kaptenil suhelda kalalaeva ametiasutustega; (c)koguma ja dokumenteerima tõendeid, mis nende arvates viitavad käesoleva määruse, kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete rikkumisele; (d)esitama kaptenile enne laevalt lahkumist koopia pardalemineku ja inspekteerimise vahearuandest, mis võib olla elektrooniline aruanne, sealhulgas kõik vastuväited või avaldused, mille kapten soovib vahearuandele lisada ja mis võivad olla muus keeles kui inglise keel; ning (e)viima inspekteerimise lõpule nelja tunni jooksul pärast pardaleminekut, välja arvatud juhul, kui leitakse tõendeid raske rikkumise kohta või kui kaptenilt vastavate dokumentide saamiseks läheb kauem aega. Erijuhtudel, mis on seotud kalalaeva suuruse ja pardal hoitava kala kogusega, võib inspekteerimine kesta eespool sätestatust kauem. Sellises olukorras ei tohi pardalemineku rühm mingil juhul jääda kalalaeva pardale kauem, kui on vaja inspekteerimise lõpuleviimiseks. (9)Kui toimub pardaleminek ja inspekteerimine, siis liidu kalalaevade kaptenid ja meeskond: (a)väldivad riske volitatud inspekteerimislaevade ja inspektorite ohutusele; (b)võtavad vastu ja hõlbustavad volitatud inspektorite kiiret ja ohutut pardaletulekut, kui selleks on antud korraldus või kui pardalemineku ja inspekteerimise kavatsusest on teatatud; (c)teevad koostööd ja aitavad kaasa laeva ohutule inspekteerimisele; (d)hoiduvad volitatud inspektorite ründamisest, neile vastupanu osutamisest, nende hirmutamisest, ning segamisest, takistamisest või viivitamisest nende tööülesannete täitmisel; (e)võimaldavad volitatud inspektoritel soovi korral viivitamata suhelda volitatud inspekteerimislaeva meeskonnaga, inspekteerimislaeva ametiasutustega, vaatlejatega kalalaeva pardal ning kalalaeva meeskonna ja ametiasutustega; (f)võtavad meetmeid, mis võivad olla vajalikud inspektorite pandud plommide puutumatuse tagamiseks ja pardale jäävate tõendite terviklikkuse säilitamiseks; (g)allkirjastavad inspekteerimisaruande osa, milles kinnitatakse plommide panemist, et tagada tõendite säilimine, kui on pandud plommid ja/või kogutud tõendid; (h)lõpetavad taotluse korral kalapüügi ega jätka püüki enne, kui: (a)volitatud inspektorid on lõpetanud inspekteerimise ja kogunud kõik tõendid ning (b)kapten on allkirjastanud inspekteerimisaruande asjakohase osa, millele on osutatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2021/14 (muudetud kujul) 1. lisas, kusjuures allkirja võib anda ka elektrooniliselt; (i)tagavad pardal olvatele volitatud inspektoritele mõistlikud vahendid; ning (j)hõlbustavad volitatud inspektorite ohutut ja kiiret laevalt lahkumist, kui seda palutakse. (10)Kui liidu kalalaeva kapten või meeskond keeldub lubamast volitatud inspektoril teostada pardaleminekut ja inspekteerimist vastavalt käesolevale määrusele, peab kõnealune isik ja kapten või vahitüürimees selgitama keeldumise põhjust. (11)Inspekteeriv liikmesriik teatab kalalaeva lipuriigile ja komisjonile viivitamata ja samal ajal igast keeldumisest lubada volitatud inspektoril teostada pardaleminekut ja inspekteerimist vastavalt käesolevale määrusele, lisades selgitused. Komisjon saadab selle teate viivitamata SIOFA täitevsekretärile. (12)Lipuliikmesriik annab tema lipu all sõitva kalalaeva kaptenile korralduse pardaletulekut ja inspekteerimist aktsepteerida, välja arvatud juhul, kui üldiselt tunnustatud meresõiduohutust käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjade, menetluste ja tavade tõttu on vaja pardaletulekut ja inspekteerimist edasi lükata. Kui kapten ei järgi sellist korraldust, peatab asjaomane lipuliikmesriik laeva kalapüügiloa ja annab korralduse viivitamata sadamasse tagasi pöörduda.

(13)Lipuliikmesriik teatab viivitamata komisjonile meetmetest, mida ta on võtnud lõikes 12 osutatud asjaoludel. Komisjon saadab selle teabe viivitamata inspekteerimislaeva ametiasutustele ja SIOFA täitevsekretärile. (14)Tuleb vältida jõu kasutamist, välja arvatud juhul ja ulatuses, mis on vajalik volitatud inspektorite ohutuse tagamiseks, või juhul, kui volitatud inspektoreid on nende ülesannete täitmisel takistatud. Ei tohi rakendada suuremat jõudu, kui antud asjaoludel põhjendatult vaja on. (15)Kõikidest jõu kasutamisega seotud juhtumitest teatatakse viivitamata ja samal ajal kalalaeva ametiasutustele, inspekteerimislaeva ametiasutustele ja komisjonile. Komisjon saadab selle teabe viivitamata SIOFA täitevsekretärile. (16)Pardalemineku rühma liikmete kantavate relvade kasutamise suhtes kehtivad lõikes 14 sätestatud jõu kasutamise piiranguid. Kõik pardalemineku rühma liikmed kannavad relvi kogu pardalemineku ja inspekteerimise ajal mitteagressiivses asendis, kui ohutuse ja julgeoleku tagamiseks ei ole vaja teisiti. Artikkel 32

Avamerel pardalemineku ja inspekteerimise aruandluse kord (1)Volitatud inspektorid koostavad iga pardalemineku ja inspekteerimise kohta aruande, kasutades pardalemineku ja inspekteerimise aruandevormi andmevälju (CMM 2021/14 1. lisa, muudetud kujul). Inspekteeriv liikmesriik edastab pardalemineku- ja inspekteerimisaruande elektroonilise koopia sama ajal kalalaeva ametiasutustele ja komisjonile kolme tööpäeva jooksul pärast pardalemineku ja inspekteerimise lõpetamist. Kui inspekteerival liikmesriigil ei ole tehniliselt võimalik seda aruannet kalalaeva ametiasutustele ja komisjonile kõnealuse aja jooksul esitada, teatab inspekteeriv liikmesriik sellest samal ajal kalalaeva ametiasutustele ja komisjonile ning täpsustab ajavahemiku, mille jooksul aruanne esitatakse. Komisjon saadab aruande viivitamata SIOFA täitevsekretärile. (2)Aruandes märgitakse volitatud inspektori(te) nimi ja ametiasutused ning kõik täheldatud tegevused või olukorrad, mida volitatud inspektorid peavad käesoleva määruse, kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete rikkumiseks, ning esitatakse konkreetsed faktilised tõendid iga väidetava rikkumise kohta. (3)Liikmesriigi pädevad asutused esitavad komisjonile kõik tõendid, mis on saadud pardalemineku ja inspekteerimise käigus seoses käesoleva määruse, kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete rikkumisega kalalaeva poolt, ning komisjon edastab need meetmete võtmiseks kalalaeva ametiasutustele. Artikkel 33

Rasked rikkumised (1)Käesoleva artikli tähenduses on raske rikkumine käesoleva määruse, kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete rikkumine, st: (a)kalapüük ilma lipuriigi väljastatud litsentsi, loa või püügiloata või nende esitamata jätmine, kui seda taotleb volitatud inspektor; (b)aruandlusnõuete kohaste püügikoormuse, püügiandmete ja püügiga seotud andmete kohta piisava arvestuse pidamata jätmine või selle kohta valeandmete esitamine; (c)kalapüük keelualal; (d)kalapüük keeluajal; (e)kokkuleppe, käesoleva määruse või mis tahes kohaldatava kaitse- ja majandamismeetmega vastuolus oleva liigi tahtlik püüdmine või pardal hoidmine; (f)kehtiva püügikoormuse ja/või püügipiirangute või kvootide oluline rikkumine; (g)keelatud püügivahendite kasutamine; (h)kalalaeva pardatähise, nime ja/või registreerimisandmete võltsimine, tahtlik varjamine või tahtlik eemaldamine; (i)käesoleva määruse või kaitse- ja majandamismeetmete alusel teostatud uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või hävitamine, sealhulgas plommide lõhkumine või rikkumine ja plommiga suletud alale juurdepääsu saamine; (j)laevaseiresüsteemi puudumine või selle töö tahtlik häirimine või rikkumine;

(k)volitatud inspektorile võltsitud dokumentide või tahtlikult valeteabe esitamine, mis võib takistada raske rikkumise avastamist; (l)arvukad rikkumised, mis üheskoos moodustavad kokkuleppe, käesoleva määruse või kaitse- ja majandamismeetmete raske eiramise; (m)volitatud inspektori ohutu ja kiire pardaletulekust ja inspekteerimise lubamisest või hõlbustamisest keeldumine, välja arvatud artikli 31 lõikes 10 sätestatud juhtudel; (n)volitatud inspektori ründamine, talle vastupanu osutamine, tema hirmutamine, seksuaalne ahistamine, põhjendamatu takistamine või viivituste tekitamine tema ülesannete täitmisel; ning (o)vaatlejate ohutust tagavate nõuete rikkumine. (2)Kui volitatud inspektorid täheldavad, et kalalaeva tegevus või olukord võib kujutada endast rasket rikkumist lõike 1 tähenduses, teatab inspekteeriv liikmesriik sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teavitab kalalaeva ametiasutusi otse ja SIOFA täitevsekretäri kaudu. (3)Kui liidu kalalaeva lipuliikmesriik on saanud lõike 2 kohase teate väidetava raske rikkumise kohta, esitab ta viivitamata ja igal juhul hiljemalt kolme tööpäeva jooksul esialgse vastuse inspekteerimislaeva ametiasutustele ja komisjonile, kes saadab esialgse vastuse SIOFA tegevsekretärile, (a)teatades, et lipuliikmesriik uurib väidetavat rasket rikkumist; või (b)lubades inspekteerimislaeva ametiasutustel teha uurimise väidetava raske rikkumise kohta. (4)Lõike 3 punktis a kirjeldatud juhul esitab inspekteeriv liikmesriik võimalikult kiiresti oma volitatud inspektorite kogutud konkreetsed tõendid komisjonile, et need kalalaeva ametiasutustele edastada. (5)Liidu kalalaeva lipuliikmesriik esitab komisjonile uurimise aruande ühe kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teate saamisest ja juhul, kui tõendid seda nõuavad, võtab asjaomase kalalaeva suhtes täitemeetmeid ja teavitab komisjoni kõigist sellistest täitemeetmetest nelja kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teavitamise kuupäevast. (6)Komisjon saadab uurimise aruande inspekteerimislaeva ametiasutustele ja SIOFA täitevsekretärile ühe kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teate saamisest ning teavitab neid kõigist võetud täitemeetmetest kuue kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teate saamisest. (7)Lõike 3 punktis b kirjeldatud juhul, kui inspekteeriv liikmesriik otsustab teha uurimise, tagab ta, et tema volitatud inspektorite kogutud konkreetsed tõendid koos mis tahes uurimise tulemustega esitatakse komisjonile viivitamata pärast uurimise lõpetamist ja igal juhul hiljemalt viie kuu jooksul pärast inspekteerimise kuupäeva. Komisjon saadab kogutud tõendid koos uurimise tulemustega viivitamata ja igal juhul hiljemalt kuus kuud pärast inspekteerimise kuupäeva kalalaeva ametiasutustele ja SIOFA tegevsekretärile. (8)Olenemata lõigetest 4–7, kui liikmesriik saab taotluse uurida väidetavat rasket rikkumist käesoleva sätte tähenduses, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile vastuse, sealhulgas üksikasjad väidetava raske rikkumisega seoses võetud või kavandatavate meetmete kohta, niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast sellise taotluse saamist. (9)Komisjon edastab vastuse teistele kokkuleppeosalistele niipea kui võimalik ja igal juhul kahe kuu jooksul pärast sellise taotluse saamist. Kui uurimine on lõpetatud, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile ka aruande uurimise tulemuste kohta. Komisjon edastab selle SIOFA täitevsekretärile, kes saadab aruande kõikidele kokkuleppeosalistele osaliste järgmisel koosolekul käsitlemiseks. Artikkel 34

Avamerel pardaleminekut ja inspekteerimist käsitlevad sätted, mis on seotud kolmandate riikidega (1)Inspekteerivad liikmesriigid tagavad, et nende volitatud inspekteerimislaevade eesmärk käesoleva määruse kohase tegevuse käigus on teha kindlaks piirkonnas kalastavad kolmandate riikide laevad, kellel ei ole selleks luba või kes on tuvastamata. Liikmesriigid teatavad kõigist sellistest laevadest komisjonile, kes teatab neist SIOFA täitevsekretärile. (2)Kui inspekteeriva liikmesriigi volitatud inspekteerimislaev on proovinud teatada lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud kalalaevale, et on täheldatud või kindlaks tehtud, et laev võib tegeleda kalapüügiga, mis kahjustab kokkuleppe või kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, tagab inspekteeriv liikmesriik, et kõnealune teave saadetakse komisjonile. Komisjon edastab selle teabe asjaomase lipuriigi ametiasutustele ja SIOFA täitevsekretärile. (3)Kui liikmesriigi volitatud inspektorid taotlevad lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud kalalaevalt luba pardaleminekuks ja laeva kapten või lipuriigi ametiasutused annavad pardaleminekuks nõusoleku, edastab inspekteeriv liikmesriik kõigi edasiste inspekteerimiste tulemused komisjonile. Komisjon edastab need andmed SIOFA tegevsekretärile. Artikkel 35

Sõjalaevad

Kui liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse kohaseks pardaleminekuks ja inspekteerimiseks sõjalaevu, tagavad nad, et pardaleminek ja inspekteerimine teostatakse ohutult selliste inspektorite poolt, kes on saanud täieliku väljaõppe kalandusalaste täitemenetluste alal ja kes on selleks siseriiklike õigusaktide kohaselt nõuetekohaselt volitatud, ning pardaletulek sellistelt sõjalaevadelt volitatud inspektorite poolt on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud korraga. Artikkel 36

Teave laevade kohta, mis eeldatavasti tegelesid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga (1)Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal ja vähemalt 110 päeva enne osaliste iga korralist koosolekut teabe laevade kohta, mis eeldatavalt tegelesid kokkuleppealas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, lisades kõik olemasolevad tõendid kõnealuse eelduse kohta, kasutades selleks kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/06 (muudetud kujul) I lisas esitatud aruandevormi. (2)Komisjon vaatab lõikes 1 osutatud teabe läbi ja edastab selle SIOFA sekretariaadile vähemalt 90 päeva enne osaliste järgmist korralist koosolekut. Enne seda või samal ajal esitab komisjon kas otse või SIOFA täitevsekretäri kaudu asjaomasele lipuriigile nõuetekohaselt dokumenteeritud asjakohase teabe koopia ja teate selle kohta, et laev võidakse kanda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja, nõudes, et lipuriik kinnitaks viivitamata kõnealuse teate kättesaamist. Artikkel 37

Liidu kalalaeva kandmine SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja (1)Kui komisjon saab SIOFA sekretariaadilt ametliku teate, et liidu kalalaev on kantud SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja, edastab ta teate, sealhulgas tõendavad dokumendid ja SIOFA sekretariaadi esitatud muu dokumenteeritud teabe asjaomasele lipuliikmesriigile temapoolsete märkuste saamiseks hiljemalt 55 päeva enne osaliste järgmist korralist koosolekut. (2)Lipuliikmesriik esitab komisjonile hiljemalt 45 päeva enne osaliste järgmist korralist koosolekut märkused, sealhulgas kontrollitavad tõendid ja muu täiendava teabe selle kohta, et SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laev ei ole tegutsenud kaitse- ja majandamismeetmeid rikkudes, samuti puudus tal võimalus tegelda kokkuleppealal kalapüügitegevusega. Komisjon vaatab lipuliikmesriigi märkused läbi ja edastab need SIOFA sekretariaadile vähemalt 40 päeva enne osaliste järgmist korralist koosolekut. (3)Pärast lõike 1 kohaselt komisjoni teate saamist teatavad lipuliikmesriigi ametiasutused kalalaeva omanikule, et laev on kantud SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja, samuti teatavad nad tagajärgedest, mis kaasnevad, kui laeva kandmine osaliste koosolekul vastu võetud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust. Artikkel 38

SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri (1)Kui osaliste koosolek võtab vastu SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, teatab komisjon sellest liikmesriikidele, kes: (a)teavitavad nende lipu all sõitva laeva omanikku selle kandmisest SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ning tagajärgedest, mis kaasnevad SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kandmisega; ning (b)võtavad määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 37 ette nähtud meetmed SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud kalalaevade suhtes alates hetkest, mil komisjon sellest neile teatab, ning teavitab komisjoni kõnealustest meetmetest; (c)keelavad selliste laevade prahtimise, mis on kantud SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja; (d)keelavad laevapere vahetamise laevadel, mis on kantud SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja; (e)koguvad ja edastavad komisjonile asjakohast teavet SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevade kohta, mille komisjon edastab SIOFA sekretariaadile, et vahetada seda kokkuleppeosalistega. (2)Kui SIOFA ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laev on mis tahes põhjusel liidu sadamas, keelab sadamaliikmesriik sellisel laeval kasutada oma sadamaid kala lossimiseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks ja töötlemiseks ning muudeks sadamateenusteks, sealhulgas tankimiseks ja varustamiseks, hoolduseks ja kuivdokki viimiseks, välja arvatud määruse 1005/2008 artikli 37 lõigetes 5, 6 ja 11 sätestatud juhtudel. Artikkel 39

SIOFA teave väidetava nõuetele mittevastavuse kohta (1)Kui komisjon saab SIOFA sekretariaadilt teavet, mis viitab sellele, et liikmesriik või liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev ei pruugi olla järginud kokkulepet või kaitse- ja majandamismeetmeid, edastab komisjon kõnealuse teabe viivitamata asjaomasele liikmesriigile. (2)Liikmesriik esitab komisjonile väidetava nõuete täitmata jätmise suhtes algatatud uurimise tulemused ja probleemi lahendamiseks võetud meetmed vähemalt 75 päeva enne osaliste järgmist korralist koosolekut. (3)Komisjon saadab selle teabe edasi SIOFA sekretariaadile hiljemalt 30 päeva enne osaliste korralist koosolekut.

VII PEATÜKK

ANDMETE KOGUMINE JA ARUANDLUS Artikkel 40

Andmete kogumine (1)Liidu kalalaevad peavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 14 ja 15 kohast elektroonilist või paberkandjal püügipäevikut, mis sisaldab IV lisas sätestatud teavet. (2)Liidu kalalaevad esitavad oma pädevale asutusele püügipäeviku andmed võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tundi pärast lossimist või oma pädeva asutuse taotlusel. (3)Lipuliikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatelt laevadelt kogutakse kooskõlas IV lisa asjakohaste jagudega andmeid püügitegevuse kohta, sealhulgas andmeid siht- ja mittesihtliikide ning sihtliikidega seotud või nendest sõltuvate liikide kohta, nagu mereimetajad, mereroomajad, merelinnud või muud ohustatud liigid, nagu on määratletud SIOFA teaduskomitees. (4)Lipuliikmesriigid koguvad püügiandmeid ja püügikoormuse andmeid loomuste kaupa, välja arvatud püük ridvata õngega, mille puhul püügiandmeid ja püügikoormuse andmeid kogutakse püügipõhiselt, kusjuures püügitegevusena käsitatakse emalaeva igapäevast tegevust, sealhulgas püügipaadid, ja kus püügina käsitatakse päevast saaki ning püügikoormusena aktiivsete kalurite ja õngede arvu päevas. (5)Lipuliikmesriigid esitavad lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutud andmed komisjonile iga aasta 15. maiks. (6)Lipuliikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 15. maiks ka eelmise kalendriaasta jooksul kokkuleppealal püütud liikide/rühmade püügiandmete kokkuvõtted. Püügiandmete kokkuvõttel on järgmine teave: (a)kalendriaasta; (b)FAO statistiline piirkond; (c)liigi/rühma nimi (tavanimetus ja teaduslik nimetus); (d)liigi/rühma kood (FAO kolmetäheline kood 19) (kui on olemas); (e)aastane kogupüük tonnides, väljendatuna eluskaaluna. (7)Komisjon edastab lõigetes 3, 4 ja 6 osutatud andmed SIOFA sekretariaadile iga aasta 31. maiks. (8)Lipuliikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis tegelevad kokkuleppealas põhjapüügiga või kavatsevad seda teha, rakendavad pardal FAO identifitseerimisjuhendit India ookeani süvamere kõhrkalade kohta. Artikkel 41

Riiklik aruanne (1)Lipuliikmesriigid esitavad komisjonile vähemalt 40 päeva enne teaduskomitee iga korralise koosoleku algust iga-aastase riikliku aruande oma püügi-, teadus- ja majandamistegevuse kohta vastavalt järgmisele: (a)esimese aruande puhul: riiklik aruanne sisaldab viimase viie kalendriaasta tegevuste üksikasju; (b)kõigi järgnevate aruannete puhul: riiklik aruanne sisaldab eelmise kalendriaasta tegevuste üksikasju ning (c)mõlemal juhul võetakse riiklikus aruandes arvesse SIOFA teaduskomitee koostatud suuniseid selliste aruannete koostamiseks.

(2)Komisjon saadab lõikes 1 osutatud teabe SIOFA sekretariaadile vähemalt 30 päeva enne teaduskomitee iga korralist koosolekut. Artikkel 42

Teaduslikud vaatlusandmed (1)Lipuliikmesriigid rakendavad riiklikke teaduslikke vaatlusprogramme, et koguda nende lipu all sõitvate laevade püügitegevuse kohta järgmisi andmeid: (a)laeva andmed, püügikoormus ja püügiandmed seoses kokkuleppealal toimuva püügitegevusega, sealhulgas sihtliigid, mittesihtliigid, sihtliikidega seotud ja nendest sõltuvad liigid, sealhulgas mereimetajad, mereroomajad, merelinnud või muud SIOFA teaduskomitee määratletud ohustatud liigid; (b)bioloogilised või muud andmed ja teave, mis on olulised kokkuleppeala kalavarude majandamiseks, nagu on täpsustatud kaitse- ja majandamismeetmes CMM 2022/02 (muudetud kujul) või nagu on kindlaks määratud teaduskomitee poolt (muudetud kujul) või osaliste koosoleku kohaste menetluste kaudu; ning (c)kaitse- ja majandamismeetmete rakendamisega seotud asjakohane teaduslik teave. (2)Teadusliku vaatleja funktsiooni ja ülesandeid on kirjeldatud kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) D lisas. (3)Lipuliikmesriigid esitavad oma riiklikus aruandes komisjonile iga-aastase vaatlusprogrammi rakendamise aruande, mis peaks sisaldama kokkuvõtlikke osi, milles käsitletakse järgmist: vaatlejate koolitus, programmi kavandamine ja ulatus, kogutud andmete liik ning eelmise kalendriaasta jooksul ilmnenud probleemid. (4)Lipuliikmesriigid koguvad kõikide vaadeldud püügireiside kohta vaatlusandmeid vastavalt kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) B lisa asjakohastele jagudele. (5)Lipuliikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 15. maiks kõik eelmise kalendriaasta kohta kogutud vaatlusandmed. Komisjon saadab eelmist kalendriaastat käsitleva teabe SIOFA sekretariaadile hiljemalt iga aasta 31. maiks. Artikkel 43

Andmete kontrollimine ja esitamine (1)Lipuliikmesriigid: (a)tagavad vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 109, et kalandusandmeid kontrollitakse asjakohase andmekontrollimehhanismide süsteemi abil; (b)töötavad välja, rakendavad ja täiustavad andmekontrollimehhanisme, mis võivad hõlmata järgmist: (a)asukoha kontrollimine laevaseiresüsteemide abil; (b)sõltumatu seire, sealhulgas teaduslikud vaatlusprogrammid ja heakskiidetud elektroonilised vaatlusprogrammid, et kontrollida tööstusharu andmeid saagi, püügikoormuse, saagi koostise (siht- ja mittesihtliigid), tagasiheite ja muude püügitoimingute üksikasjade kohta; (c)laeva püügireisi, lossimise ja ümberlaadimise aruanded; ning (d)proovivõtmine sadamas. (c)esitavad komisjonile artikli 41 lõikes 1 osutatud riikliku aruande kaudu iga-aastase andmekontrolliaruande, mis peaks sisaldama teavet andmekontrollimehhanismide väljatöötamise ja rakendamise kohta. (2)Liikmesriigid esitavad komisjonile kõik käesoleva määrusega nõutavad andmed vastavalt vormile, mida on kirjeldatud kaitse- ja majandamismeetmes CMM 2022/02 (muudetud kujul), sealhulgas selle lisades:

(a)ajad, pikkus- ja laiuskraad ning mõõtühikud tuleb esitada kaitse- ja majandamismeetme CMM 2022/02 (muudetud kujul) C lisas kirjeldatud vormingus; (b)liikide kirjeldamiseks kasutada FAO kolmetähelisi liigikoode; (c)püügiviise kirjeldada rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooni (ISSCFG, 29. juuli 1980) koodidega; ning (d)kalalaeva tüüpi kirjeldada rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooni (ISSCFV) koodidega. Artikkel 44

Vastavusaruandlus (1)Liikmesriigid, kes inspekteerivad sadamaid või kelle laevad tegelevad kokkuleppealal püügitegevusega või teostavad avamerel pardaleminekut ja inspekteerimist, esitavad komisjonile hiljemalt 90 päeva enne osaliste iga korralist koosolekut teabe käesoleva määruse järgimise kohta, hõlmates kõiki oma laevastike suhtes toimunud kontrolle ning kõiki seire-, kontrolli- ja vastavusmeetmeid, mis on kehtestatud kõnealuste kontrollide järgimise tagamiseks (vastavusaruanne), sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga seotud tegevused ja meetmed. (2)Komisjon saadab lõikes 1 osutatud teabe SIOFA sekretariaadile vähemalt 60 päeva enne osaliste iga korralist koosolekut. VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED Artikkel 45

Konfidentsiaalsus ja andmekaitse (1)Lisaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 112 ja 113 sätestatud kohustustele tagavad liikmesriigid ja komisjon SIOFA sekretariaadile edastatud ning sealt saadud elektrooniliste aruannete ja teadete konfidentsiaalsuse. (2)Kõiki käesoleva määruse alusel kogutud, edastatud ja säilitatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määrustega (EL) 2016/679 ja (EL) 2018/1725. (3)Käesoleva määruse kohaselt töödeldud isikuandmeid ei säilitata kauem kui kümme aastat, välja arvatud juhul, kui need isikuandmed on vajalikud rikkumiste puhul võetavate järelmeetmete, inspekteerimise või kohtu- või haldusmenetluste või teadusuuringute jaoks. Sellistel juhtudel võib isikuandmeid säilitada 20 aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse kauem, tuleb need muuta anonüümseks. Artikkel 46

SIOFA vorm, andmevahetusdokumendid ja juhised (1)Komisjon annab liikmesriikidele, kellel on kalapüügivõimalused SIOFA kokkuleppealal, kõik kaitse- ja majandamismeetmed või juhendid, eelkõige: (a)ümberlaadimisteatis (CMM 2019/10 II lisa); (b)ümberlaadimist käsitlev püügipäevikuleht (CMM 2019/10 III lisa); (c)ümberlaadimisdeklaratsioon (CMM 2019/10 IV lisa); (d)üleviimisteatis (CMM 2019/10 V lisa); (e)igapäevased andmed põhjaõngejadade algus- ja lõpp-punktide kohta (CMM 2021/15 II lisa); (f)vorm SIOFA sekretariaadi teavitamiseks võrguruutu sisenemisest (CMM 2021/15 V lisa);

(g)igapäevane teave SIOFA sekretariaadile põhjaõngejadade algus- ja lõpp-punktide kohta, kasutades vastavat vormi (CMM 2021/15 IV lisa); (h)teade iga kokkuleppealale sise