Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Äriühingu tulumaksu roll äriühingu üldjuhtimises“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 152/03)

Raportöör: Krister ANDERSSON

Täiskogu otsus 25.3.2021 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 2 omaalgatuslik arvamus resolutsioon Vastutav sektsioon majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 23.11.2021 Vastuvõtmine täiskogus 8.12.2021 Täiskogu istungjärk nr 565 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 223/4/11

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et erasektori reageerimine ELi taastekavale ja taasterahastule on keskse tähtsusega rohe- ja digimajanduse eesmärkide täitmisel ja nende tõhusal saavutamisel. Avalik poliitika peab seetõttu pakkuma asjakohaseid stiimuleid. Majanduspoliitika, eriti maksupoliitika ja äriühingu üldjuhtimist mõjutav poliitika, peavad tagama tõhusa otsustusprotsessi ja ressursside tõhusa jaotamise, edendades sotsiaalsete eesmärkide saavutamist.

1.2. Komitee hinnangul tuleb kestliku rohe- ja digimajanduse saavutamiseks tegeleda maksustamisel võla ja omakapitali kaudu rahastamisel tekkivate moonutustega.

1.3. Komitee kutsub liikmesriike üles muutma maksusüsteemid võla ja omakapitali kaudu rahastamise küsimustes neutraalsemaks. See soodustaks rahastamisallikate mitmekesistamist ja muudaks Euroopa majanduse vastupidavamaks.

1.4. Komiteel on hea meel Euroopa Komisjoni algatuste üle esitada 2022. aasta esimeseks kvartaliks meetmed laenuvahendite kasutamise soodustamise vähendamiseks äriühingu tulumaksusüsteemides.

1.5. Komitee rõhutab, et uute ettevõtjate ja investorite jaoks, kes otsivad keskkonnahoidlikumaid ja digivaldkonna investeerimisvõimalusi, on hästi toimiv kapitaliturg hädavajalik. Komitee kutsub seetõttu üles astuma täiendavaid samme kapitaliturgude liidu väljakujundamise suunas.

1.6. Investeeringuid uude keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse peetakse väga riskantseteks ja seetõttu kasutatakse sageli omakapitali kaudu rahastamist. Dividendid aitavad suurendada turu likviidsust isegi sel määral, et neid võidakse pidada liiga lühiajalisteks, ning nad on oluline rahastamisallikas.

1.7. Komitee leiab, et kapitaliturud ja erasektori vahendid võivad täita üliolulist rolli äriühingute julgustamisel teel kestliku rohe- ja digimajanduse suunas. Kõik Euroopa seadusandja poliitikameetmed maksustamise, äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise valdkonnas peaksid seda rolli suurendama.

1.8. Komitee märgib, et riiklik äriühinguõigus – mida mõjutavad ELi direktiivid ja määrused – on iga liikmesriigi kohtusüsteemi lahutamatu osa, pannes õigused ja vastutuse õigusliku struktuuri asjakohastele tasanditele. Eeskirjad peavad olema riigipõhised ka juhatuse koosseisu puhul, lastes omanikel otsustada.

1.9. Komitee julgustab komisjoni tegema konkreetseid algatusi sarnaste süsinikdioksiidimaksude kehtestamiseks liikmesriikides, et ühtlustada jõupingutusi CO 2 heite taseme tõhusaks vähendamiseks. Ideaalse tulemuse korral peaks loodama ühtsed tingimused maksustatavate heitkoguste ja heite vähendamise valdkonnas kogu ELi ühtsel turul ning konkreetsed maksustamismeetodid ja maksumäärad, mis tagaksid võrdse mõju CO 2 tasemele atmosfääris.

1.10. Komitee kordab, et liikmesriigid peaksid eelkõige võtma vastu põhjaliku ja sümmeetrilise keskkonnamaksupoliitika, mis käsitleks CO 2 heite mõju globaalsele soojenemisele. Vaja on kehtestada nii positiivsete kui ka negatiivsete määradega maksud. CO 2 -maksudest laekuvaid tulusid tuleks kasutada CO 2 heite vähendamise meetodite rahalisteks stiimuliteks kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil.

1.11. Komitee märgib, et ehkki metsasaaduste müüki maksustatakse omaniku sissetulekuna, tuleks siiski mõista, et puude istutamine ja metsade kasv vähendab atmosfääris CO 2 sisaldust, ning seetõttu tuleks seda kliimamuutusi käsitlevas sümmeetrilises maksupõhises lähenemisviisis soodustada negatiivse CO 2 -maksuga. See oleks oluline meede kliimaeesmärkide saavutamiseks.

1.12. Komitee rõhutab, et OECD ja G20 maksupaketis tuleb ülemaailmselt kokku leppida ja selle rakendamist üle maailma koordineerida. Euroopa majanduse digiülemineku edendamiseks on oluline, et Euroopa ühepoolsed eeskirjad ei takistaks uute ärimudelite edasist kohandamist.

2. Sissejuhatus

2.1. COVID-19 puhang tekitas Euroopa majanduses nii tarnešoki, katkestades tarneahelad, kui ka nõudlusšoki, mille põhjustas madalam tarbijanõudlus. Selle tulemusel vähenesid pandeemia ajal Euroopa ettevõtjate investeeringud oluliselt, samas kui pangahoiuste üldsumma on kasvanud.

2.2. Taastumine on siiski hoogu sisse saamas ja kenasti käimas. Euroopa majanduse ümberkujundamiseks vastavalt komisjoni seatud eesmärkidele saavutada kestlikum rohe- ja digimajandus, peavad investeeringud toetama keskkonnaeesmärke, samas kui digiüleminek aitab kaasa tootlikkuse kasvule, võttes arvesse tööturu muutumist. Keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks on vaja nii era- kui ka avaliku sektori algatusi.

2.3. ELi pikaajalise eelarvega, sealhulgas taastekava ja taasterahastu vahenditega, rakendatakse suurim avaliku sektori stiimulite pakett, mida Euroopas kunagi on rahastatud.

2.4. Erasektori reageerimine on rohe- ja digimajanduse eesmärkide täitmiseks ja tõhusaks saavutamiseks keskse tähtsusega. Avalik poliitika peab seetõttu pakkuma asjakohaseid stiimuleid. Majanduspoliitika, eriti maksupoliitika ja äriühingu üldjuhtimist mõjutav poliitika, peab tagama tõhusa otsustusprotsessi ja ressursside tõhusa jaotamise.

2.4.1. COVID-19 pandeemiale reageerimiseks liikmesriikidele eraldatud vahendite osas tuleb kehtestada põhinäitajad, et mõista, kuidas investeeritud raha igas liikmesriigis kulutatakse ( 1 )

2.5. Rahvusvahelisel maksumaastikul on toimumas viimase sajandi suurimad muutused. Mõnede väga suurte ettevõtjate maksustatav kasum paigutatakse asukohariigist riiki, kus toimub müük ning kaupade ja teenuste tarne. Lisaks on ligikaudu 136 riiki leppinud OECD kõikehõlmavas raamistikus kokku äriühingu tegeliku tulumaksu 15 %-ses miinimummääras. Teine oluline muudatus on see, et käibemaks tuleb Euroopas sisse nõuda sihtriigis maksustamise põhimõttel.

3. Asjakohaste stiimulite tähtsus

3.1. Keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tuleb ettevõtjatele, kodumajapidamistele ja investoritele pakkuda asjakohaseid stiimuleid hindade kujul, mis kajastavad nappust ja välismõjusid. Majanduslikke või sotsiaalseid eesmärke sätestav majanduspoliitika peaks kajastuma hindades, millega era- ja avaliku sektori investorid turul silmitsi seisavad.

3.2. Äriühingu tulumaksusüsteemides koheldakse võla kaudu rahastamist soodsamalt kui omakapitali kaudu rahastamist, kuna intressimaksed saab tulust maha arvata, kuid omakapitali kaudu rahastamise kulu ei saa maha arvata. Selle tulemuseks on finantsvõimenduse (võlataseme) suurenemine ja seega ettevõtjate haavatavus majanduse rahututel aegadel.

3.3. Kestliku rohe- ja digimajanduse saavutamiseks tuleb tegeleda võla kaudu ja omakapitali kaudu rahastamise moonutustega. Dividendid, mida maksustatakse topelt (esialgselt äriühingute ja seejärel aktsionäride tasandil), ei ole olulised mitte ainult pensionäride sissetuleku ja teadusasutuste rahastamise seisukohast, vaid eelkõige uutesse projektidesse tehtavate investeeringute ( greenfield -investeering) rahastamisallikana.

3.4. Investeeringud uutesse keskkonnahoidlikumatesse investeerimisprojektidesse on seotud kõrge riskitasemega. Seepärast on eelistatud rahastamisallikas omakapitali kaudu rahastamine. Peamine valdkond, mille abil suurendada erasektori osalust keskkonnahoidlikes ja digivaldkonna investeeringutes, on takistuste kõrvaldamine uue investeerimiskapitali allikatelt.

3.5. Uute ettevõtjate ja investorite jaoks, kes otsivad keskkonnahoidlikumaid ja digivaldkonda investeerimise võimalusi, on hästi toimiv kapitaliturg hädavajalik. Kapitali kättesaadavus on eduka tulemuse saavutamiseks ülioluline. Dividendid aitavad suurendada turu likviidsust.

3.6. Kestlikkus on juba turupõhine konkurentsitegur, mis on keskse tähtsusega ettevõtjate suutlikkuse jaoks tõmmata ligi kliente, töötajaid ja investoreid. Kestlikkusega arvestamine on hea ettevõtja pikaajalise ellujäämise jaoks. Regulatiivsed vahendid peavad olema kavandatud viisil, mis toetaks nende eesmärkide saavutamist kooskõlas äritegevuse aluspõhimõtetega.

3.7. Ehkki dividendipoliitikasse ei tohiks sekkuda ega põhjendamatult mõjutada juhatuste koosseisu ega kehtestada juhatuse liikmete vastutust ettevõtja ees, on rohemajanduse jaoks vaja asjakohaseid stiimuleid. Äriühingu juhtimisel tuleb arvesse võtta ettevõtja sotsiaalset vastutust, asjakohaseid ELi direktiive ja OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele.

3.8. Globaalne soojenemine tekitab muret meile kõigile ning ettevõtjad peaksid maksma heitkoguste ja atmosfääris CO 2 vähendamise eest õiget turuhinda. See ei tähenda mitte üksnes CO 2 heitkoguste maksustamist, vaid ka toetusi nendele tegevustele, mis vähendavad CO 2 atmosfääris.

3.9. Veel üks oluline valdkond rohe- ja digimajanduse eesmärkide saavutamiseks on üha enam digitaalsena tegutsevate ettevõtjate maksustamine. Vaja on globaalset ja üksmeelel põhinevat lahendust ning eeldatavasti sõlmitakse kõikehõlmav kokkulepe enne aasta lõppu. Digiteenuste maksud ei tohiks kahjustada innovatsiooni ega takistada investeeringuid digitehnoloogiasse.

4. Laenuvahendite kasutamise soodustamine äriühingute maksustamisel

4.1. Laenuvahendite kasutamise soodustamine äriühingute maksusüsteemides mõjutab nii sotsiaal-majanduslikke kulusid kui ka ettevõtjate finantsvõimendust ja äriühingu üldjuhtimist. Liigne sõltuvus võla kaudu rahastamisest võib kahjustada Euroopa Komisjoni eesmärkide saavutamist, sest ettevõtjad muutuvad rahaliselt kaitsetuks ja see mõjutab negatiivselt võimalust teha uusi riskantseid keskkonnahoidlikke investeerimisprojekte. Nii väheneb võime maksta dividende, et investorid saaksid otsustada, kas investeerida uutesse projektidesse.

4.2. Kehtivad maksueeskirjad võimaldavad laenudelt makstavad intressid maksubaasist maha arvata, samas kui omakapitalist tehtud väljamaksete puhul see nii ei ole. Omakapitalist tehtavad väljamaksed koosnevad kahest osast: dividendimaksetest ja kapitalikasumist. Asjaomased liikmesriikide eeskirjad muudavad võla kaudu rahastamise omakapitali kaudu rahastamisest selgelt soodsamaks.

4.3. Sihtotstarbeline toetus, mille eesmärk on, et ettevõtjaid maksustataks omakapitali kaudu rahastava investeeringu puhul sarnasemalt praegu kehtiva võla kaudu rahastatava investeeringu maksustamisega, võib vähendada äriühingute haavatavust ja olla kasulik vahend kestliku, keskkonnahoidlikuma ja digitaalvaldkonda investeerimise edendamiseks.

4.4. Väärib märkimist, et kui äriühingu seadusjärgsed tulumaksumäärad tõusevad, on ettevõtjal majanduslikult kasulikum investeerida laenude abil, julgustades ettevõtjaid varasemast veelgi enam keskenduma võla kaudu rahastamisele. Kõrgemal inflatsioonimääral ja kõrgematel intressimääradel oleks sarnane mõju – need suurendavad stiimuleid investeerimiseks laenude abil.

4.5. Komitee kutsub liikmesriike üles muutma maksusüsteemid võla ja omakapitali kaudu rahastamise küsimustes neutraalsemaks. See soodustaks rahastamisallikate mitmekesistamist ja muudaks Euroopa majanduse vastupidavamaks.

4.6. Ettepanekus vaadata läbi 2016. aasta direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta kehtestati majanduskasvu ja investeerimise soodustus, et vähendada laenuvahendite kasutamise soodustamist ning edendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Majanduskasvu ja investeerimise soodustus tehakse nii, et omakapitali kasv arvatakse teatud tingimustel maksubaasist maha ( 2 )

4.7. Komisjon teatas, et laenuvahendite kasutamise soodustamist käsitlev direktiivi eelnõu esitatakse 2022. aasta esimeses kvartalis ( 3 ) . Komitee ootab huviga üksikasjalikku ettepanekut ja kavatseb esitada selle kohta märkusi.

5. Äriühingu üldjuhtimine äriühinguõiguses

5.1. Lisaks maksudele võib õiguslik reguleerimine tugevdada või vähendada muude vahenditega loodud stiimulite mõju. Otsesed õigusaktid, mis reguleerivad omandiõigust ja võimalust kasutada vahendeid nii, nagu investorid ja äriühingute juhatused sobivaks peavad, võivad takistada mõne soovitud eesmärgi saavutamist.

5.2. Hästi toimiva majanduse jaoks on oluline asjakohaste õigusnormide olemasolu, mis mõjutavad ettevõtjate ja turgude toimimist. Aktsionärid peaksid võtma äriühingu juhatuse vastutusele, kui vahendeid kasutatakse isikliku kasu saamiseks ja mitte äriühingu väärtuse suurendamiseks ( 4 ) . Mitmed seadused reguleerivad äriühingute aktsepteeritavat käitumist maksupettuste, maksustamise vältimise ja rahapesu vastu võitlemisel, ( 5 ) samuti ulatuslikke kokkuleppeid äriühingute käitumist käsitlevate turueeskirjade kohta liikmesriikides. Nagu tehti teatavaks Euroopa rohelises kokkuleppes ja komisjoni teatises (COVID-19) taastekava kohta, on oluline, et kestlikkus oleks integreeritud äriühingu üldjuhtimise raamistikku. Komisjon korraldas avaliku konsultatsiooni, et koguda sidusrühmade arvamusi äriühingu kestlikku üldjuhtimist käsitleva võimaliku algatuse kohta ( 6 )

5.3. Komitee jagab nägemust, et tulevikus iseloomustab Euroopat keskkonnahoidlikum digimajandus, õiglus, majanduskasv ja tõhus maksustamine, luues seeläbi investeeringuid ja töökohti loovat majanduskasvu soodustava keskkonna. Investeerimisvoogude ümbersuunamiseks on ülimalt oluline, et uuele rohemajandusele oleks kapital kättesaadav. Kättesaadavad investeerimisvahendid ning kindlus eeskirjade ja õigusriigi põhimõtte järgimise suhtes on Euroopa majanduse eduka ülemineku olulised tegurid.

5.4. Komitee jagab komisjoni seisukohta, et ettevõtjad peaksid aitama kaasa kestliku rohe- ja digimajanduse saavutamisele, keskendudes seeläbi pikaajalistele eesmärkidele ning rikkuse õiglasele jaotusele riikide ja kodanike vahel.

5.5. Komitee on kindlalt veendunud, et aktsionäridel peaks olema lõplik kontroll äriühingu tegevuse üle ja vastutus selle eest. Äriühingu omanikud peaksid vastutama. Liikmesriikide äriühingu üldjuhtimise eeskirjade ja äriühinguõiguse praegune süsteem tugineb tõepoolest aktsionäridele, kes on ettevõtte omanikud ja teostavad lõplikku kontrolli äriühingu strateegiate ja prioriteetide üle, nimetades ettevõtte juhatuse. See aruandekohustus tähendab, et aktsionärid vastutavad äriühingu vahendite ja käitumise eest ning nad peaksid kaotama kapitali, kui äriühing teenib kahjumit. Sellist väljakujunenud aluspõhimõtet ei tohiks muuta ega kahjustada.

5.6. Ettevõtjad peaksid oma igapäevases tegevuses ja investeerimisotsuste tegemisel muidugi nõuetekohaselt arvestama pikaajaliste eesmärkide ja positiivse sotsiaalse välismõjuga. Seda nõuavad üha enam turustandardid, tootmist reguleerivad valdkondlikud eeskirjad ja investorid kogu maailmas, kes sageli nõuavad keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud standardeid äriühingute sees ( 7 )

5.7. Riiklik äriühinguõigus – mida mõjutavad ELi direktiivid ja määrused – on iga liikmesriigi kohtusüsteemi lahutamatu osa, jagades õigused ja vastutuse õigusliku struktuuri asjakohastele tasanditele. Eeskirjad peavad olema riigipõhised ka siis, kui tegemist on juhatuse koosseisuga. ELi juhtimine ja soovitused peaksid äriühingu tegevuses tagama ausa konkurentsi ja õiglased väärtused.

5.8. Et soodustada erasektori vahenditest rahastamise tugevat rolli komisjoni prioriteetide täitmisel, on ülitähtis, et kapitali ei hoitaks äriühingutes kinni ja vahendeid oleks lihtne investeerida ELi määratletud olulistesse sektoritesse.

5.9. Hästi toimiv kapitaliturg ELis on eriti oluline uute investeeringute jaoks. Komitee kutsub seetõttu üles astuma täiendavaid samme kapitaliturgude liidu väljakujundamise suunas ( 8 )

5.10. Kapitalituru likviidsus on investeeringute tegemiseks oluline. Dividendimaksed – ka ulatuses, mil neid võib pidada liiga lühiajalisteks – aitavad kaasa vahendite kogumisele, mis on kättesaadavad uuteks investeeringuteks rohe- ja digisektoritesse ( 9 ) . Seetõttu on need hästitoimiva kapitalituru jaoks üliolulised, kui neid investeeritakse kas uutesse ettevõtetesse või dividende maksvasse äriühingusse. Kui investorile makstakse dividende, võib investor alati valida reinvesteerimise olemasolevasse äriühingusse või mõnda muusse äriühingusse. Kasumi jaotamata jätmise korral peab aga investor aktsiad realiseerima, mis on ainus võimalus investeerida uutesse ettevõtmistesse. Säilitatud kapitali väärtuse suurenemine võib olla kasulik vanadele ettevõtetele ja investoritele, kuid see ei tee uusi vahendeid kättesaadavaks uuteks ettevõteteks või uuteks investeeringuteks.

5.11. Dividendimaksed annavad investoritele võimaluse oma investeerimisstrateegiat pidevalt täiustada, aidates kaasa rohelistele, kestlikele, eetilistele ja digivaldkonna projektidele. Seda on juba paljudel juhtudel täheldatud nii kapitaliturgudel kui ka börsivälise kapitali valdkonnas (näiteks investeerimine elektriautode akude tootmisse või süsinikusisalduseta terase tootmisse).

5.12. Uutel ettevõtjatel tuleks täielikult lubada kasvada ja otsida rahastust olemasolevate kaua tegutsenud ettevõtjate aktsionäridele makstavatest dividendidest, võimaldades seeläbi kapitali uut jaotamist kooskõlas komisjoni prioriteetidega. Kaaluda võiks maksusoodustusi uutele keskkonnahoidlikele investeeringutele.

5.13. Komitee leiab, et kapitaliturud ja erasektori vahendid võivad täita üliolulist rolli äriühingute julgustamisel teel kestliku rohe- ja digimajanduse suunas. Kõik Euroopa seadusandja poliitikameetmed äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise valdkonnas peaksid seda rolli suurendama.

6. Stiimulid CO2 vähendamiseks

6.1. 2 vähendamine atmosfääris võimalikult väikeste kuludega. Euroopa majanduse ümberkujundamise toetamiseks ja kliimaeesmärkide saavutamiseks tuleks kasutada makse ( 10 ) . Oluline on kohaldada ettevõtjate ja kodumajapidamiste suhtes samasuguseid stiimuleid, et saavutada COvähendamine atmosfääris võimalikult väikeste kuludega.

6.2. Komitee julgustab komisjoni tegema konkreetseid algatusi sarnaste süsinikdioksiidimaksude kehtestamiseks liikmesriikides, et ühtlustada jõupingutusi CO 2 heite taseme tõhusaks vähendamiseks. Ideaalse tulemuse korral peaks loodama ühtsed tingimused maksustatavate heitkoguste ja heite vähendamise valdkonnas kogu ELi ühtsel turul ning konkreetsed maksustamismeetodid ja maksumäärad, mis tagaksid võrdse mõju CO 2 tasemele atmosfääris.

6.3. Eelkõige peaksid liikmesriigid vastu võtma tervikliku ja sümmeetrilise keskkonnamaksupoliitika CO 2 mõju kohta globaalsele soojenemisele. Vaja on kehtestada nii positiivsete kui ka negatiivsete määradega maksud. CO 2 -maksudest laekuvaid tulusid tuleks kasutada CO 2 heite vähendamise meetodite rahalisteks stiimuliteks kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil.

6.4. Ehkki metsasaaduste müüki maksustatakse omaniku sissetulekuna, tuleks siiski mõista, et puude istutamine ja metsade kasv vähendab atmosfääris CO 2 sisaldust, ning seetõttu tuleks seda kliimamuutusi käsitlevas sümmeetrilises maksupõhises lähenemisviisis soodustada negatiivse CO 2 -maksuga. See oleks oluline meede kliimaeesmärkide saavutamiseks.

6.5. Ideaalse tulemuse korral peaks loodama ühtsed tingimused maksustatavate heitkoguste ja heite vähendamise valdkonnas kogu maailmas ning konkreetsed maksustamismeetodid ja maksumäärad, mis tagaksid võrdse mõju CO 2 tasemele atmosfääris.

7. Digiüleminekut takistavate asjaolude vältimine

7.1. Andmete ja uute ärimudelite kasutamine on tekitanud vajaduse vaadata läbi rahvusvahelised maksustamise põhimõtted selle kohta, kuidas jaotada maksutulu riikide vahel. Tähtis on jõuda ülemaailmse konsensuseni ja seda rakendada ( 11 )

7.2. Maksupakett sisaldab ettepanekut äriühingu tulumaksu 15 % miinimummäära kohta. OECD ja G20 kokkuleppe eesmärk on piirata maksukonkurentsi, eelkõige riikides, kus maksumäärad jäävad allapoole künnist. Kokkuleppes märgitakse, et mitmepoolse konventsiooni kohaselt peavad kõik osalised kaotama kõik digiteenuste maksud ja muud sarnased meetmed kõigi äriühingute suhtes ning võtma kohustuse selliseid meetmeid tulevikus mitte kehtestada. Asjakohaste samalaadsete meetmete üksikasjalik määratlus sätestatakse mitmepoolse konventsiooni ja selle seletuskirja vastuvõtmise käigus ( 12 )

7.3. Komitee peab oluliseks asjakohaste eeskirjade kehtestamist, millega edendada Euroopa majanduse edasist digiüleminekut, et saavutada rohe- ja digimajanduse eesmärk.

Brüssel, 8. detsember 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) Tõhususe tagamiseks peab rahastamine olema kulutasuv ja raha liikmesriikides hästi kulutatud, aidates kaasa investeeringutele, mida ilma nende ülekanneteta ei oleks tehtud.

(2) Maksubaasist arvatakse maha summa, mis võrdub majanduskasvu ja investeerimise soodustuse omakapitali baasi suurendamise kindlaksmääratud tootlusega. Kindlaksmääratud tootlus oleks võrdne euroala 10-aastase tähtajaga riigi võrdlusvõlakirja tootlusega asjaomasele maksuaastale eelneva aasta detsembris ning seda suurendatakse kahe protsendipunktise riskipreemia võrra. Vt nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) Laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsioon, teatis „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“, COM(2021) 251 final.

(4) Keelata tuleb äriühingu rahaliste vahendite kasutamine juhtide luksuskuludeks, mis ei ole seotud ärieesmärkidega.

(5) Vt komitee arvamus „ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 6).

(6) Consultion on Sustainable corporate governance, period 26 October 2020 – 08 February 2021.

(7) Keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumite alla peetakse silmas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimise tegureid, mida võetakse arvesse äriühingusse investeerimisel. Kuigi need kriteeriumid pärinevad aastakümnete tagusest ajast, on neist viimastel aastatel saanud sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise võrdlusalus.

(8) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ (ELT C 155, 30.4.2021, lk 20).

(9) Selle, kas dividendipoliitikas sisaldub lühiajalisus, on paljud teadlased vaidlustanud, vt nt „Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data“ (2021), Martin Carlsson-Wall et al., Stockholm School of Economics. Nende empiirilised järeldused, mis põhinevad aastatel 2000–2019, 786 ettevõtjal ja 7 389 majandusaastal, ei näita olulisi märke finantsalasest lühiajalisusest.

(10) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Maksustamismehhanismid CO2 heite vähendamiseks“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 21)..

(11) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ (ECO/558).

(12) OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 8. oktoober 2021, lk 7.