42. ootab huviga komisjoni tellitud ja ELi börsil noteeritud ettevõtjate omandisuhete ja kontrolli vahelist
tasakaalu käsitleva komisjoni tellitud välisuuringu tulemusi, eeldades et see annab empiiriliste ja teoreetiliste
tõendite abil võimaluse objektiivselt analüüsida, milline mõju on erinevate liikmesriikide omandimudelitelmajanduslikule tasuvusele, äriühingute omanikupoolsele kontrollile ja võimalustele teha piiriüleseid tehin-guid, lubades ühtlasi teha põhjaliku äriõigusliku analüüsi liikmesriikide laiema majandusliku ja õiguslikukeskkonna ning hea ühingujuhtimise tava eri vormide kohta; rõhutab, et nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta
vajadust tagada kontrolliõiguste struktuuri läbipaistvus;
43. loodab, et komisjon ei tee põhimõtet „üks aktsia —üks hääl” käsitlevat õigusakti ettepanekut enne
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (
1)
läbivaatamise tulemuste selgumist —nagu on sätestatud kõnesoleva direktiivi artiklis 20 —ega kõnesoleva
direktiivi hindamist;
44. palub komisjonil teha ettepanek meetmete võtmiseks, et suurendada institutsiooniliste investorite läbi-
paistvust; tuletab meelde, et läbipaistvus on vajalik investeerimispoliitika, hääletamispoliitika ja aktsiaomandipuhul ning see ei tohi piirduda üksnes fondide ja üksikinvestorite vaheliste suhete läbipaistvusega; tuletabmeelde, et institutsioonilistel investoritel peavad olema teatavad avalikustamiskohustused nende äriühinguteees, millega nad on seotud, näiteks seoses nende kavatsuste ja investeeringu kavandatud kestusega;
45. palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti komisjoni poolt 2005. aasta detsembris käivitatud äriü-
hinguõiguse nüüdisajastamise ja hea ühingujuhtimise tava 2003. aasta tegevuskava edasiste prioriteetidealaste konsultatsioonide tulemustest ning selgitada üksikasjalikult nende konsultatsioonide tulemusel tehta-vaid otsuseid;
46. palub komisjonil analüüsida olemasolevate õigusaktide rakendamisega seonduvaid probleeme, et võtta
selle analüüsi tulemusi arvesse uute õigusloomega seotud ettepanekute arutamisel;
47. kutsub õiguskomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni üles jälgima komisjoni tööd;
*
* *
48. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
(1) ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.
P6_TA(2006)0296
Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele
Euroopa Parlamendi resolutsioon lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele
(2005/2249(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomi-
teele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga: „Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele”
(KOM(2005)0459);
—võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võit-
mise kohta (1);13.12.2006 C 303 E/119 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. juuli 2006ET
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433.
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismiko-
misjoni arvamust (A6-0201/2006),
A. arvestades, et EL on pühendunud eesmärgile tegeleda kliimamuutustega ja on püstitanud ülemaailmse
eesmärgi seada globaalse temperatuuri tõusu piiriks industriaalajastueelse tasemega võrreldes + 2 °C;
B. arvestades, et Euroopa Parlament kinnitas oma ülalmainitud 16. novembri 2005. aasta resolutsioonis, et
arenenud riigid peavad heitkoguseid vähendama suurel määral —2020. aastaks 30 % ja 2050. aastaks
60-80 %;
C. arvestades, et lennunduse panus kliimamuutustesse on märkimisväärne ja kasvab kiiresti;D. arvestades, et rahvusvahelise lennunduse suhtes ei kohaldata ühtegi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
kliimamuutuste raamkonventsioonist ja selle Kyoto protokollist või mõnest muust rahvusvahelisest klii-mamuutustealasest kohustusest tulenevat kohustust;
E. arvestades, et EL peaks olema kliimamuutustevastases võitluses juhtpositsioonil ning olema piirkondlike
ja varajaste meetmete võtmise kaudu eeskujuks selles osas, kuidas tegeleda lennunduse mõjuga kliimale,
1. tervitab komisjoni teatist ja seisukohta, mille kohaselt on kõikide lennunduse poolt kliimale avaldatavate
mõjudega tegelemisel vaja rakendada põhjalikku meetmete komplekti, mis sisaldab õiguslikke, majanduslikke,tehnilisi ja töökorralduslikke vahendeid, kohaldades põhimõtet, et saastaja maksab ja tagades kulude täielikuarvessevõtmise;
2. rõhutab, et valitud poliitikavahendite üldeesmärk peab olema vähendada kulutasuvalt lennunduse mõju
kliimamuutustele; leiab, et need poliitikavahendid tuleb valida selliselt, et tagada kasvuhoonegaaside heitko-
guste võimalikult suur vähendamine ja samas minimaalne konkurentsi moonutamine Euroopas asuvate
lennuettevõtjate ja ELi-väliste lennuettevõtjate vahel ning ebaausa konkurentsi vähenemine lennutranspordisektori ja muude transpordisektorite vahel ELis;
3. rõhutab, et selles osas tuleks kõrvale jätta igasugune tarbetu bürokraatlik koormus, seda eriti turul tegut-
sevatele väikestele lennuettevõtjatele mõeldes;
4. toetab täielikult komisjoni kavatsust taotleda petrooleumimaksude kasutuselevõtmist ja nõuab tungivalt,
et komisjon alustaks sellega koheselt, nõudes selleks kõigi siseriiklike ja ELi-siseste lendude maksustamist
(võimalusega vabastada sellest kõik lennuettevõtjad nendel marsruutidel, millel tegutsevad ELi-välisedlennuettevõtjad); palub komisjonil pakkuda välja kord nende ülemaailmseks sisseviimiseks;
5. rõhutab, et käimasolevatel läbirääkimistel lennunduslepingute —eelkõige USAga sõlmitava lepingu —
muutmiseks on vaja kiiresti tulemusteni jõuda, et võimaldada igasuguste eeltingimusteta ning võrdsetel
alustel maksustada nii ELi-sisestele kui ka ELi-välistele lennuettevõtjatele tarnitavat kütust;
6. rõhutab, et maksuvabastused õhutranspordile ja muu ebavõrdsus tingivad väga ebavõrdse konkurentsi
lennundussektori ja muude transpordisektorite vahel;
7. rõhutab, et see on eriti koormav raudteesektorile, kuna raudteesektori puhul kehtib lisaks maksudele ka
ELi heitkogustega kauplemise süsteem, mis suurendab märkimisväärselt selle keskkonnasõbraliku transpordi-süsteemi maksumust;
8. rõhutab, et selline konkurentsimoonutus transpordisektorite vahel toob kaasa ka konkurentsimoonutuse
turismipiirkondade vahel, misläbi kaotavad peamiselt auto, bussi või rongiga ligipääsetavad piirkonnad;
9. rõhutab, et lennundusest tingitud keskkonnaprobleemidele on vaja leida õiglane lahendus;13.12.2006 C 303 E/120 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. juuli 2006ET
10. toetab maksude juurutamist kui sammu kulude täieliku arvessevõtmise suunas, nii et maksude roll ja
suurus kajastaksid seda, kui suurel määral mingi heitkogustega kauplemise süsteem allpool kirjeldatud nõue-
teni ei küüni;
11. palub, et erilist tähelepanu pöörataks olukorrale enim eraldatud piirkondades, mis on õhutranspordi
teenustest eriti sõltuvad ning eelkõige saare- või äärepoolsematele piirkondadele, kus alternatiivsed lahen-dused on piiratud või puuduvad;
12. tervitab Euroopa Ülemkogu sel hetkel ametisoleva eesistuja ja Austria kantsleri Wolfgang Schüsseli
Euroopa Parlamendis 18. jaanuaril 2006. aastal peetud kõnet, milles ta seda teemat käsitles, ning palubametisoleval eesistujariigil töötada välja sellealased konkreetsed ettepanekud;
13. rõhutab, et CO
2heitkoguste, kondensjälgede ja kiudpilvede vähendamiseks on kiiresti vaja lennuliikluse
paremat korraldamist ning et see oleks kulutõhus meede;
14. kutsub üles edasistele jõupingutustele teadusuuringutes, et täiendada meie arusaamist lennunduse
kogumõjust kliimamuutustele; on arvamusel, et eriti oluline on välja selgitada õhusõidukite kondensjälgede(veeauru) mõju ning see, millises ulatuses vähendaks madalamal kõrgusel lendamine üldisi heitkoguseid jaseega ka kliimamõju ning hinnata stratosfääri paisatud aerosoolide heitmete soojendavat mõju;
15. nõuab tungivalt, et komisjon propageeriks biokütuste kasutuselevõttu lennunduses, et anda panus klii-
mamuutuste mõju vähendamisse;
16. rõhutab, et ka teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raampro-
grammis tuleb prioriteetseks pidada puhaste mootoritehnoloogiate ja alternatiivkütuste alast uurimis- ja
arendustegevust; on arvamusel, et tuleks püüelda integreeritud lähenemisviisi poole, milles oleks ühendatud
nii heitkogustega kauplemine kui ka puhaste mootorite ja kütuste väljatöötamine, et vähendada lennundus-sektoris peale CO
2ka muude ainete heitkoguseid;
17. peab ühtlasi oluliseks järgida jätkuvalt teaduslikke ja tehnilisi eesmärke õhusõidukite ja helikopterite
energiatõhususe parandamiseks;
18. rõhutab, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi
raames võetavad meetmed tehnoloogiliste uuenduste soodustamiseks kosmose- ja lennundussektoris ningühtse Euroopa õhuruumi (Single European Sky) õigusaktidest tulenev lennuliikluse täiustatud korraldus onheitkoguste vähendamisel määrava tähtsusega;
19. kutsub komisjoni üles näitama initsiatiivi lennujuhtimise ja lennuliikluse korraldamise täiustamiseks
SESARi (ühtse Euroopa õhuruumi lennuliikluse korraldamise teadusuuringute) projekti ning ühtse Euroopaõhuruumi õigusaktide raames, eesmärgiga saavutada lendude suurem energiatõhusus ning auru kondensjäl-gede vähendamine või ärahoidmine;
20. kutsub komisjoni üles tagama, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seits-
menda raamprogrammi raames tehtaks uurimisalase koostöö kontekstis eraldisi eesmärgiga suurendada
õhusõidukite ja helikopterite mootorite keskkonna- ja energiatõhusust;
Lennunduse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaasamine
21. tunnustab, et heitkogustega kauplemine võib etendada oma rolli osana põhjalikus meetmete
komplektis, mis on mõeldud selleks, et tegeleda lennunduse mõjuga kliimale, kuid seda tingimusel, et see onasjakohaselt kavandatud;
22. rõhutab, et mis tahes heitkogustega kauplemise süsteemi keskkonnaalane tulemuslikkus sõltub selle
piisavalt laiast geograafilisest ulatusest, rangest piiritlemisest, algse jaotuse täielikust kontrollimisest, jaotuse
juures arvesse võetud tehnilisest tasemest ja varajastest meetmetest ning täieliku kliimamõjuga tegelemisest;13.12.2006 C 303 E/121 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. juuli 2006ET
23. palub komisjonil esitada viivitamatult oma kujunduslike ettepanekute eriparameetrite mõju hindamine,
nt lennunduse heitkoguste ülempiir, nõuetele vastavus, osaleva üksuse valik (õhusõiduki käitajad, lennuette-
võtjad või lennuväljad) ning esitada ettepanekud, mis tagaksid et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saabkohaldada lennuettevõtjatele väljastpoolt ELi;
24. teeb siiski ettepaneku kehtestada lennunduse heitkoguste jaoks eraldi erisüsteem, tunnistades, et kuna
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonis ja selle Kyoto protokollis puuduvadrahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes siduvad kohustused, ei saaks lennundussektor heitkoguseid
tegelikkuses ELi heitkogustega kauplemise süsteemi müüa;
25. märgib, et arvepidamist lihtsustaks märgatavalt eraldiseisev, suletud süsteem; on arvamusel, et kui
lennuettevõtjatel võimaldataks ELi heitkogustega kauplemise süsteemist heitkoguseid osta, peaks seevõimalus olema rangelt piiratud;
26. rõhutab, et kui lennundus peaks lõpuks laialdasema ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga liituma,
peaks sellele vähemalt katseetapina eelnema eraldi süsteem ajavahemikuks 2008-2012;
27. teeb ettepaneku, et kui lennundus peaks lõpuks laialdasema ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga
liituma, tuleb kohaldada eritingimusi tagamaks, et see ei moonuta turgu vähem kaitstud sektorite kahjuks:lennundusel turult osta lubatavate heitekvootide ülemmäära ja nõuet heitkoguste vähendamiseks teatud osavõrra ilma ostu-müügita, enne kui ta tohib heitelubasid osta;
28. kutsub komisjoni üles pakkuma paralleelselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemile välja muid polii-
tikavahendeid lennunduse muude saasteainete kui CO
2mõjudega tegelemiseks; on arvamusel, et kui mingite
mõjude osas valitseb ebakindlus, peaks poliitika põhinema ettevaatuspõhimõttel; leiab, et lisaks kliimamõju-
dele tuleks erilist tähelepanu pöörata õhu- ja mürasaastele õhusõidukite õhkutõusmisel ja maandumisel;kutsub komisjoni üles ergutama uurimisprogramme teaduslike teadmiste suurendamiseks lennunduse muudesaasteainete kui CO
2mõjudest ning toetama Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni tegevust standar-
dite väljatöötamisel lämmastikoksiididele;
29. ei välista kohalike lisameetmete võtmise vajadust tulevikus;
30. rõhutab, et kui sellist meetmetekomplekti ei õnnestu paralleelselt kasutusele võtta, tuleks keskkonna
puutumatus tagada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi abil, korrutades CO2heitkogused kordajaga;
Lennunduse süsteemi kohaldamisala
31. on veendunud, et lennunduse süsteem peaks esimese sammuna hõlmama kõiki mis tahes ELi lennuväl-
jale saabuvaid ja sealt väljuvaid lende (võimaluse korral ka ELi õhuruumi läbivaid kontinentidevahelisi lende)olenemata vastava lennuettevõtja päritoluriigist, et tagada erinevaid liine teenindatavatele lennuettevõtjatele
võrdsed tingimused, et vältida turumoonutusi väljaspool ELi asuvate sihtkohtadega lendude kasuks, et tagada
selle keskkonnaalane tulemuslikkus, et vältida ristsubsideerimist ning et mõjutada õhusõidukiehitust;rõhutab, et võimalikult kiiresti tuleb kasutusele võtta ülemaailmne heitkogustega kauplemise süsteem;
32. tunnistab, et komisjon on pärast hoolikat hindamist arvamusel, et selline lai kohaldamisala on koos-
kõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, nt WTO reeglitega; palub komisjonil ja nõukogul kaitsta seda seisu-kohta kolmandate riikide võimalike rünnakute vastu rahvusvahelistes organisatsioonides;
Algne jaotus
33. rõhutab, et algse jaotuse koguhulk tuleks määrata kindlaks vastavalt Kyoto protokollis võetud kohus-
tuste sihtarvule ja ei tohi seetõttu võimaldada heitkoguste kasvu üle baasaasta taseme;13.12.2006 C 303 E/122 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. juuli 2006ET
34. on veendunud, et algselt jaotatav kogus tuleb kindlaks määrata ELi tasandil, kuna selle liikmesriikide
tasandil kindlaksmääramise puhul valitseb liiga suurte lähtesuuruste määramise oht, mis moonutaks turgu ja
vähendaks süsteemi keskkonnaalast tulemuslikkust;
35. rõhutab, et jaotusmeetod ei tohiks otseselt ega kaudselt karistada neid ettevõtteid, mis juba kasutavad
tõhusaid lennukeid, seega tuleb varajasi meetmeid igal juhul tunnustada ja peamiselt tuleb muudatuste tege-
miseks survet avaldada neile lennuettevõtjatele, kelle kütusesäästlikkus on puudulik;
Jaotusmeetod
36. on veendunud, et lubade jaotuse parimaks viisiks on enampakkumine, kuna see kajastab sektori
dünaamilist olemust ega kahjusta uusi turule tulijaid ega neid piirkondi, mis peavad selles sektoris veelarenema;
37. märgib, et enampakkumine vastab ka põhimõttele, et saastaja maksab ning annab tulude õige jaota-
mise korral keskkonnale täiendavat kasu; ning et sellega premeeritakse lennuettevõtjaid automaatselt niiseniste kui ka tulevaste heade tulemuste eest;
38. rõhutab, et lõpuks saavutatav lubade osaline tasuta jaotus kas trendimeetodi või erinäitajate põhjal ei
tohiks diskrimineerida ettevõtjaid, kes liituvad süsteemiga pärast algse jaotuse perioodi; on seetõttu arva-musel, et uute sisenejate kohandamiseks oleks vaja kehtestada erisätted;
39. täheldab tõenäosust, et lubade tasuta jaotus kas trendimeetodi või erinäitajate põhjal annaks sektorile
tarbija kulul erakorralisi kasumeid tänu sellele, et tasuta jaotusele vaatamata määratakse hinnad lubade turu-hinna alusel arvutatud piirkulude põhjal; rõhutab, et see ei ole poliitika eesmärk;
40. on arvamusel, et tasuta jaotus eelneva perioodi heitkoguste põhjal on kõige halvem võimalus, kuna
see karistab lennuettevõtjaid varajaste meetmete võtmise eest, ja et tasuta jaotus erinäitajate põhjal on teoree-tiliselt natuke parem, kuid siin tekib liigse keerukuse ja bürokraatlikkuse oht ning kõigi arvutusmeetoditepuhul esineb raskusi parimate tegelike tulemusnäitajate väljaselgitamisel;
*
* *
41. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide
valitsustele ja parlamentidele.13.12.2006 C 303 E/123 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 4. juuli 2006ET