Ettepanek on üks paljudest meetmetest, mis on välja töötatud vastuseks praegusele COVID-19 pandeemiale (näiteks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), ning see täiendab muid tööhõivet toetavaid rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) / InvestEU. Nähes praeguse COVID-19 puhangu ajal liikmesriikide toetamiseks ette laenuvõtmise ja laenuandmise, toimib käesolev ettepanek eelkõige teise kaitseliinina, mille kaudu rahastatakse lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, mis aitavad säilitada töökohti ning kaitsevad seega töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuks jäämise eest.

Ettepanek täiendab teist liidu õigusakti, mille alusel toetatakse liikmesriike hädaolukordades, nimelt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus (EÜ) nr 2012/2002“). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461, millega nimetatud õigusakti muudetakse, laiendades selle kohaldamisala selliselt, et see hõlmab ka ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, ja määrates kindlaks konkreetsed rahastamiskõlblikud meetmed, võeti vastu 30. märtsil 2020.

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2020/672, mille alusel see on tehtud.

a)14. märtsi 2020. aasta õigusaktiga kehtestatud erihüvitis erasektori töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Selle meetme eesmärk oli kaitsta tööhõivet äriühingutes, mis peatavad oma tegevuse riigi korralduse tõttu või kuuluvad majandussektoritesse, mida COVID-19 puhang tugevalt mõjutab, ning meetmega on nähtud ette 534 euro suurune igakuine eritoetus töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Meedet, mis kehtib alates 2020. aasta märtsi keskpaigast, on pikendatud kuni 31. jaanuarini 2022. Toetuse saamise eeltingimusena peab tööandja säilitama töösuhte sama paljude töötajatega (st samade töötajatega) ajavahemikuks, mis on sama pikk kui aeg, mille jooksul tööleping oli peatatud;

TERA määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt konsulteeris komisjon Kreeka ametiasutustega, veendumaks, et tegelike ja kavandatud kulutuste ootamatu ja järsk kasv on otseselt seotud Kreeka tööturumeetmetega, mis olid tingitud COVID-19 pandeemiast. Eelkõige puudutab see kehtivaid meetmeid, millele on osutatud nõukogu rakendusotsuses (EL) 2020/1346:

Nõukogu määruses 2020/672 (edaspidi „TERA määrus“) on sätestatud õigusraamistik liidu finantsabi andmiseks liikmesriikidele, kus COVID-19 puhangu tõttu on tõsiseid majandushäireid või on suur oht nende häirete tekkeks. TERA määruse alusel antav toetus on mõeldud selleks, et rahastada eelkõige lühendatud tööaja kavasid või muid samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning seega vähendada töötust ja sissetulekute kaotust, samuti selleks, et rahastada mõnda eelkõige töökohal kohaldatavat tervisemeedet.

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. See ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ettepaneku eesmärkide saavutamiseks.

Ettepanek on vastus liikmesriigi taotlusele ja sellega näidatakse üles Euroopa solidaarsust, andes COVID-19 puhangust mõjutatud liikmesriigile ajutiste laenudena liidu finantsabi. Selline finantsabi toimib teise kaitseliinina ja sellega toetatakse ajutiselt valitsemissektori kulutuste suurendamist seoses lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, et aidata riigil kaitsta töökohti ning seega kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuse ja sissetuleku kaotuse riski eest.

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1346, millega antakse Kreeka Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötusriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Kreeka 6. augusti 2020. aasta taotluse alusel andis nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1346 Kreekale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 2 728 000 000 eurot, maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat ja abi kättesaadavuse ajavahemik 18 kuud, et täiendada Kreeka riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

(2)Laenu pidi Kreeka kasutama selleks, et rahastada lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artiklis 3.

(3)Kreeka poolt 9. märtsil 2021 esitatud teise taotluse alusel andis nõukogu rakendusotsusega (EL) 2021/679, millega muudeti rakendusotsust (EL) 2020/1346, Kreekale täiendavat finantsabi 2 537 000 000 eurot, suurendades maksimaalset laenusummat 5 265 000 000 euroni maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 15 aastat ja abi kättesaadavuse ajavahemikuga 18 kuud, et täiendada Kreeka riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele.

(4)Täiendavat laenu pidi Kreeka kasutama selleks, et rahastada lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2021/679 (millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1346) artiklis 3.

(5)Olulisel osal Kreeka tööjõust on tööhõives osalemine COVID-19 puhangu tõttu jätkuvalt takistatud. See on kaasa toonud Kreeka avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise kasvu, mis on tingitud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktides a ja b osutatud meetmetest.

(6)COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Kreeka rakendas aastatel 2020, 2021 ja 2022, et seda puhangut ohjeldada ning selle sotsiaal-majanduslikke ja tervishoiualaseid tagajärgi leevendada, on avaldanud ja avaldavad jätkuvalt ränka mõju riigi rahandusele. Aastal 2020 oli Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,2 % ja võlg 206,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning 2021. aasta lõpuks vähenesid need näitajad vastavalt 7,4 %-ni ja 193,3 %-ni. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt oleks Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg 2022. aasta lõpuks eeldatavasti vastavalt 4,3 % ja 185,7 % SKP-st. Komisjoni 2022. aasta suve vaheprognoosi kohaselt kasvab Kreeka SKP 2022. aastal 4,0 %.

(7)1. septembril 2022 taotles Kreeka liidult jälle finantsabi summas 900 000 000, et jätkata 2020., 2021. ja 2022. aastal võetud riiklike meetmete täiendamist, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele. Eelkõige pikendas Kreeka taas lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, millele on osutatud põhjendustes 8 ja 9.

(8)Täpsemalt on Kreeka taotlus seotud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis a osutatud 14. märtsi 2020. aasta õigusaktiga, millega kehtestati erihüvitis erasektori töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Selle meetme eesmärk on kaitsta tööhõivet äriühingutes, mis peatavad oma tegevuse riigi korralduse tõttu või kuuluvad majandussektoritesse, mida COVID-19 puhang tugevalt mõjutab, ning meetmega on ette nähtud 534 euro suurune igakuine eritoetus töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Toetuse saamise eeltingimusena peab tööandja säilitama töösuhte sama paljude töötajatega (st samade töötajatega) ajavahemikuks, mis on sama pikk kui aeg, mille jooksul tööleping oli peatatud. Meedet on pikendatud kuni 31. jaanuarini 2022.

(9)Peale selle hakkas riik rahastama põhjenduses 8 osutatud erihüvitist saavate töötajate sotsiaalkindlustuskaitset, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis b. Toetuse saamise eeltingimusena peab tööandja säilitama töösuhte sama paljude töötajatega (st samade töötajatega) ajavahemikuks, mis on sama pikk kui aeg, mille jooksul tööleping oli peatatud.

(10)Kreeka vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Kreeka on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 kasvanud 6 477 014 989 euro võrra. See on järsk ja oluline kasv, sest see on seotud ka sellega, et olemasolevaid riiklikke meetmeid, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, mis hõlmavad olulist osa Kreeka ettevõtjatest ja tööjõust, on pikendatud. Kreeka kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 312 014 989 euro ulatuses oma vahenditest.

(11)Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Kreekaga konsulteerinud ja veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsku ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, nagu on osutatud 1. septembri 2022. aasta taotluses.

(12)Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Kreekal tulla toime COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks vastu võtma otsused osamaksete tagasimaksetähtaegade, suuruse ja väljamaksmise ning osade suuruse kohta tihedas koostöös liikmesriikide ametiasutustega.

(13)Arvestades, et rakendusotsuses (EL) 2020/1346 märgitud abi kättesaadavuse aeg on möödunud, on täiendava finantsabi jaoks vaja uut kättesaadavusaega. Rakendusotsusega (EL) 2020/1346 ette nähtud 18 kuu pikkust finantsabi kättesaadavuse aega tuleks pikendada 21 kuu võrra ja seega oleks abi kättesaadavuse aeg kokku 39 kuud alates rakendusotsuse (EL) 2020/1346 jõustumisele järgnevast päevast.