Komisjon algatas hindamise 2016. aastal. Välistöövõtja tegi uuringu, mis avaldati 2018. aastal. Uuringu käigus tuvastatud kõige olulisem piirang oli see, et hindamist alustati liiga vara, sest esimesed tulemused hakkasid ilmnema aastatel 2015–2017. Hindamise täiustamiseks laiendas komisjon seda EUIPO igasugusele määrusest tulenevale tegevusele kuni 31. detsembrini 2019.

Käesolevas aruandes hindab komisjon määruse rakendamist ja toimimist, vaadeldes, kas selle algsed eesmärgid on endiselt asjakohased ning kas neid on täidetud tõhusalt ja sidusalt. Aruanne ei hõlma EUIPO tegevust, mis jääb väljapoole määruse kohaldamisala, st kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimist, ning EUIPO üldist toimimist.

Määruses on täpsustatud, et EUIPO „korraldab, haldab ja toetab [---] intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse (edaspidi „vaatluskeskus“) egiidi all kogunevate ekspertide, ametiasutuste ja sidusrühmade kohtumisi“. 31. detsembriks 2019 oli vaatluskeskuses 123 esindajat liikmesriikide ametiasutustest, asjaomasest sektorist, tarbijaorganisatsioonidest ja kodanikuühiskonnast ning mitmesugustest rahvusvahelistest organisatsioonidest ja institutsioonidest, nagu OECD, Maailma Tolliorganisatsioon, Euroopa Patendiamet, Euroopa Parlament ja Europol. Vaatluskeskuse koosolekutel osalevad ka komisjoni eri talituste ametnikud.

Intellektuaalomand on ELi jaoks väga tähtis. Euroopa paistab silma oskusteabe, loovuse ja innovatsiooni poolest. 2016. aastal langes ELi intellektuaalomandi õiguste mahukate majandusharude arvele 82 % ELi ekspordist, mis tähendab ligikaudu 182 miljardi eurost kaubandusbilansi ülejääki. Patentide, kaubamärkide, autoriõiguste, disainilahenduste ja geograafiliste tähiste abil kaitstakse ELi tööstust ebaausa kopeerimise eest, mille taga on konkurendid, kes ei ole investeerinud loovusesse ega teadus- ja arendustegevusse. Intellektuaalomandi süsteemiga pakutakse kaitset ka kuritegelike organisatsioonide eest, kes petavad tarbijaid ja ettevõtjaid halvasti valmistatud (ja sageli ohtlike) odavate koopiatega. Võltsitud kaubad võivad avaldada tõsist mõju tarbijate tervisele ja ohutusele ning tekitada kahjulikke tagajärgi keskkonnale. Võltsimise ja piraatlusega tegelevatel kuritegelikel organisatsioonidel on üleilmne haare ning nende vastu saab võidelda vaid avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna ühiste jõupingutustega nii ELis kui ka koostöös kolmandate riikidega.

1) teadustegevus ja teabe jagamine intellektuaalomandi rolli, intellektuaalomandiga seotud rikkumiste ulatuse ja mõju ning intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise ja rikkumiste ennetamise parimate tavade kohta;

2) teadlikkus intellektuaalomandist, seahulgas võltsimise ja piraatluse riskidest ja kahjulikust mõjust;

3) koostöö ametiasutuste vahel ning ametiasutuste ja intellektuaalomandi õiguste omanike vahel, sealhulgas intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist toetavate vahendite ja tehnoloogiate väljatöötamise ja edendamise kaudu, ning

4) koostöö kolmandate riikide intellektuaalomandi ametitega intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisel.

Hindamisel jõuti järeldusele, et kõik EUIPO-le määratud ülesanded on asjakohased ka praegu.

Internetis jätkub laialdane autoriõigustega kaitstud sisu, näiteks filmide, muusika ja spordiülekannete ebaseaduslik pakkumine ja tarbimine. Aastatel 2012–2016 tekitas piraatlus muusikasalvestiste tööstusele ELis kahju keskmiselt 200 miljonit eurot aastas ja tööstus kaotas 1 300 töökohta. Võltsitud kauba import ELi suurenes 85 miljardilt eurolt 2013. aastal (5 % ELi koguimpordist) 121 miljardile eurole 2016. aastal (6,8 % ELi koguimpordist), mille tagajärjel vähenes ettevõtjate tulu ja maksutulu ning kadusid töökohad.

Töövõtja korraldatud küsitluste tulemused ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud tagasiside näitasid suurt üksmeelt määrusega EUIPO-le määratud ülesannete asjakohasuse küsimuses.

Ehkki mõni sidusrühm – eelkõige mõni kaubamärkide omanike esindaja – väljendas kahtlust kolmandate riikide ametiasutustega tehtava koostöö suhtes, pidas 62 % avalikus konsultatsioonis osalenutest sellist koostööd siiski tähtsaks. Töövõtja küsitletud sidusrühmad olid nõus, et paljud võltsitud kaubad on pärit kolmandatest riikidest ning et palju saaks ära teha, et paremini mõista ja käsitleda võltsimist kolmandates riikides, eelkõige Hiinas, Kagu-Aasias ja Lõuna-Ameerikas. On tõsi, et võltsimise ja piraatlusega ei ole võimalik tulemuslikult võidelda, tegutsedes vaid siseturul ja eirates võltsitud toodete valmistamise kohti või turustamise kanaleid. Peale selle kahjustab Euroopa kaubamärkide võltsimine ja ELi autoriõigusega kaitstud sisu ebaseaduslik levitamine kolmandates riikides Euroopa ettevõtjaid.

Kõik sidusrühmad ei toeta ühtmoodi EUIPO ülesannet edendada jälgimis- ja jälitamissüsteeme, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest. Mõni kodanik on väljendanud muret eraelu puutumatuse pärast ning õiguste omajad peavad selliseid süsteeme üldjuhul standardimiseks sobimatuks, kuna sellist lahendust, mis sobib kõigile, ei ole. Kuigi jälgimis- ja jälitamislahendustele tuleks tagada vaba konkurents, peaks VKEdel ja tarbijatel olema hõlbus juurdepääs kasutusel olevaid tehnilisi lahendusi käsitlevale teabele. EUIPO saab suurendada teadlikkust ja parandada läbipaistvust, soosimata konkreetseid tooteid. Pool (54 %) avalikus konsultatsioonis osalenutest ning 82 % neist, kes liigitusid spetsialistide ja organisatsioonide kategooriasse, leiavad, et EUIPO ülesanded selles valdkonnas on olulised.

Hindamise käigus ei avastatud määrusega EUIPO-le määratud ülesannetes ühtki lünka.

B. Tulemuslikkus

Komisjoni taotletud vahetu tegevuseesmärk oli tagada, et vaatluskeskusel on oma tegevuse tulemuslikuks elluviimiseks vajalik taristu. Enne määruse vastuvõtmist tegelesid vaatluskeskuse haldamisega kolm komisjoni talituste töötajat. 2019. aasta lõpuks oli EUIPO vaatluskeskuses 55 töötajat. EUIPO kulutused määrusest tulenevale tegevusele olid 2012. aastal 2,4 miljonit eurot ja 2019. aastal 11,7 miljonit eurot.

EUIPO laiendas vaatluskeskuse võrgustikku, täites kodanikuühiskonna organisatsioonide ja mitme asjakohast oskusteavet omava organisatsiooni kaasamisega lüngad selle algses ülesehituses. 2019. aasta lõpuks oli vaatluskeskuses 123 esindajat, kellest kaheksa esindas tarbijaid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone. Üldjuhul kaasab EUIPO oma sidusrühmade võrgustiku aktiivselt tööprogrammide kavandamisse ja elluviimisse. Mõni sidusrühm on sellegipoolest märkinud, et mõnel üksikul erandjuhul ei konsulteerinud EUIPO nendega piisavalt.

Hinnang on positiivne ka EUIPO ellu viidud tegevusele. Samas – ehkki ta peab korralikult arvestust oma tegevuse üle – peaks EUIPO kehtestama jälgimismehhanismid, et hinnata oma tegevuse mõju ja kulutasuvust, parandada prioriteetide seadmist ja kavandamist ning toetada tulevasi hindamisi.

Töövõtja uuringus jõuti järeldusele, et EUIPO panustas selgelt intellektuaalomandi õiguste tulemuslikku kaitsmisse, aidates saavutada asjaomasest sektorist sõltumatul viisil kõiki eesmärke. Samamoodi leidis 43 % avalikus konsultatsioonis osalenutest, et EUIPO on saavutanud head või väga head tulemused intellektuaalomandi õiguste kaitse parandamisel. Spetsialistide ja organisatsioonide seas oli sellega nõustunute määr kõrgem (68 %).

EUIPO töötas välja läbipaistva metoodika intellektuaalomandi õiguste rikkumise ulatuse ja mõju kindlaksmääramiseks, mis on väga oluline ülesanne. Samuti on EUIPO vaadelnud oma teadustegevuses intellektuaalomandi õiguste mahukate sektorite panust majandusse ja intellektuaalomandi rolli ettevõtjate tulemuslikkuses. Paljude muude teemade hulgas on EUIPO andnud väärtuslikku teavet selle kohta, kui palju on intellektuaalomandi õigusi VKEdel ja milliste raskustega puutuvad nad kokku intellektuaalomandi süsteemist täiel määral kasu saamisel, samuti selle kohta, milline ettekujutus on intellektuaalomandist tarbijatel ja noortel ning kuidas nad käituvad võltsitud ja piraattoodetega. EUIPO ulatuslik teadus- ja avaldamistegevus aitab kujundada ELi ja liikmesriigi tasandi poliitikat. EUIPO määruse kohaselt koostatavad väljaanded on kättesaadavad veebis. EUIPO peab siiski parandama juurdepääsu oma arvukatele väljaannetele. Praegune väljaannete esitlemine ja seonduv otsingufunktsioon ei ole rahuldavad.

Oma avaldamistegevusega aitab EUIPO suurendada teadlikkust. EUIPO uuringuid nimetati peaaegu 2 000 avaldatud artiklis ja nende reklaamiväärtus oli 8,3 miljonit eurot. Peale selle on EUIPO investeerinud 1,5 miljonit eurot erinevatesse ulatuslikesse teadlikkuse suurendamise kampaaniatesse. 2018. ja 2019. aastal ellu viidud kampaaniatega jõuti 60 miljoni eurooplaseni.

EUIPO pakub koolitust võltsimise ja piraatluse vastases võitluses osalevatele õiguskaitseametnikele. Koolitust pakutakse koostöös komisjoni asjakohaste õiguskaitseasutustega, nagu nt Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), muude ELi asutustega (nagu CEPOL, Europol ja Eurojust) ning mitmesuguste liikmesriikide ja rahvusvaheliste ametiasutuste ja organisatsioonidega. EUIPO koolitusprogrammiga on täidetud lünk vajalike teadmiste arendamises. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise alast koolitust ei pakuta enam üksnes tolliametnikele. See jõuab ka poltseinike, kohtunike ja prokurörideni, kusjuures koolitusel osalenute keskmine rahulolu määr on 97,4 %.

EUIPO saavutas sisukad tulemused vahendite väljatöötamisel intellektuaalomandi õiguste omajate ja õiguskaitseasutuste jaoks. 2019. aasta lõpuks oli saanud juurdepääsu EUIPO intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise portaalile 63 õiguskaitseasutust, sealhulgas kõik ELi tolliasutused, Europol, OLAF ja 17 liikmesriigi politseijõud. Lisaks muudele funktsioonidele koondab portaal komisjoni talituste kogutud andmed piiril toimunud kinnipidamiste kohta, liikmesriikide õiguskaitseasutuste edastatud andmed siseturul toimunud kinnipidamiste kohta ja enam kui 800 ettevõtja edastatud andmed.

EUIPO-l on oluline roll ELi rahastatavate projektide elluviimisel kolmandates riikides. Avalikus konsultatsioonis ja uuringus hinnati EUIPO rahvusvahelist koostööd üldiselt positiivselt, kuid madalamalt kui EUIPO tegevust muudes valdkondades. Töövõtja sõnul ei olnud mõni sidusrühm teadlik vaatluskeskuse kohustustest kolmandate riikidega tehtava rahvusvahelise koostöö valdkonnas. Seepärast peaks EUIPO tugevdama oma kolmandate riikidega seotud tegevust ja vaatluskeskuse esindajate tehtavat järelevalvet selle tegevuse üle.