[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.2.2006

KOM(2006) 69 lõplik

2006/0018 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega

(komisjoni esitatud) {SEK(2006) 194}

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

2005. aasta 28. jaanuaril võttis komisjon vastu teatise ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta[1], mis tugineb mõju hindamise laiendatud analüüsile[2]. Strateegias käsitletakse elavhõbeda mõju kogu maailmas ja tehakse ettepanek rakendada olelustsükli analüüsil põhinevaid meetmeid, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbedaheitmete eest, võttes arvesse tootmist, kasutamist, jäätmetöötlust ja heitkoguseid.

Et vähendada toodetes kasutatava elavhõbeda nõudlust ja kiirendada asendustoodete kasutuselevõttu, märgiti mõju hindamise laiendatud analüüsis, et oleks asjakohane piirata ühenduse tasemel tavatarbijatele ettenähtud ja tervishoiusüsteemis kasutamiseks määratud (v.a mõni erand) elavhõbedasisaldusega mõõteriistade ja juhtseadmete turustamist. Kuigi enamik kodumajapidamises kasutatavatest juhtseadmetest, nt termostaadid, kuuluvad direktiivi 2002/95/EÜ[3] (elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) reguleerimisalasse, ei vaja sellised mõõteseadmed, nagu meditsiinilised või toatermomeetrid, baromeetrid, vererõhumõõturid ja manomeetrid, nõuetekohaseks talitlemiseks elektrivoolu, mistõttu need ei kuulu eelnimetatud direktiivi reguleerimisalasse. Kõnealuseid mitteelektrilisi mõõteseadmeid käsitletakse käesolevas ettepanekus (võrdle elavhõbedaalase strateegia meetmega 7).

Direktiivi eesmärk on kehtestada elavhõbeda suhtes ühtlustatud õigusnormid, piirates mõõteseadmete kasutust ja vältides suurte elavhõbedakoguste jäätmevoogudesse sattumist, tõstes seeläbi inimeste tervise ja keskkonnakaitse taset ning säilitades samal ajal siseturu asutamislepingu artikli 95 kohaselt.

- Üldine taust

Elavhõbe ja selle ühendid on inimestele, ökosüsteemidele ja elusloodusele väga mürgised. Elavhõbedareostust, mida esialgu peeti teravaks paikseks probleemiks, käsitletakse nüüd ülemaailmse, hajusa ja kroonilise probleemina. Elavhõbe on püsiv ja võib keskkonnas muutuda kõige toksilisemaks elavhõbedaühendiks – metüülelavhõbedaks. Metüülelavhõbedaga puututakse kokku peamiselt toidu kaudu. Metüülelavhõbe ladestub ja kontsentreerub iseäranis hästi veekeskkonna toiduahelas, mis muudab eriti ohustatuks rohkesti kala ja mereande tarbiva elanikkonna (peamiselt Vahemere rannikul). Ka otsene kokkupuude elavhõbedaga, kui hingata sisse selle auru või kui see imendub läbi naha, on tervisele ohtlik.

Kuigi elavhõbedat eraldub ka looduslike allikate kaudu, on täiendav eraldumine inimtekkelistest allikatest, nagu söe põletamine ja elavhõbeda kasutamine toodetes, suurendanud oluliselt elavhõbeda kontsentratsiooni keskkonnas. Seetõttu peab vähendama elavhõbeda eraldumist keskkonda inimtekkelistest allikatest, võttes meetmeid elavhõbedaheitmete kontrollimiseks või meetmeid, mis reguleerivad elavhõbedatsükli varasemaid järke, näiteks tarneid ja kasutamist.

Kogu maailma elavhõbedanõudlus on umbes 3600 tonni aastas, sealhulgas ligikaudu 300 tonni ELis. Elavhõbeda peamisteks kasutusaladeks maailmas on kulla käsitöönduslik kaevandamine, patareid ja kloorleeliste tööstus, mis moodustavad üle 75% tarbimisest. Nende kolme hulgast on praegu ainult kloorleeliste tööstus oluline elavhõbeda kasutaja ELis, kuigi elavhõbe-elektrolüüsi kasutamine lõpetatakse järk-järgult. Teine elavhõbeda peamine kasutusvaldkond ELis on hambaamalgaam, mis kuulub meditsiiniseadmeid ning jäätmete käitlemist käsitlevate ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse. Teistest suurematest tooterühmadest hõlmavad ühenduse õigusaktid elektri- ja elektroonikaseadmeid (ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv). Peamine ühenduse õigusega seni hõlmamata elavhõbedasisaldusega tooterühm on mitteelektrilised või mitteelektroonilised mõõteriistad ja juhtseadmed.

Olemasolevail andmeil on 80–90% kogu elavhõbedast, mida tarvitatakse mõõteriistades ja juhtseadmetes, kasutusel meditsiinilistes (palaviku mõõtmiseks) või muudes, kodumajapidamises kasutamiseks ettenähtud termomeetrites. Kuigi elavhõbedat kasutatakse üha vähem, on kogused ikkagi märkimisväärsed; hinnangute järgi kasutatakse ELis mõõteriistades ja juhtseadmetes 33 tonni elavhõbedat aastas ning igal aastal satub üksnes termomeetrite kaudu olelustsüklisse umbes 25–30 tonni elavhõbedat2.

Elavhõbeda heitkoguste tase on langenud, kuna seadmeid kogutakse üha rohkem ning elavhõbedat taaskasutatakse, kuid sellele vaatamata on heitkogused ikkagi suured. RPA esitas oma 2002. aasta aruandes[4] arvamuse, et aastas eraldub õhku kaheksa tonni elavhõbedat 33 tonnist uutes mõõteriistades ja juhtseadmetes kasutatavast elavhõbedast, lisaks sellele satub vanadest seadmetest jäätmevoogudesse 27 tonni elavhõbedat. Jäätmete lõppladustamist aja jooksul on siiski keeruline täpsemalt määrata, kuna suuremal osal nimetatud seadmetest on pikk kasutusiga. Paljusid elavhõbedasisaldusega tarbekaupu ladestatakse prügilasse, mis võimaldab nende aeglast, kuid pikaajalist leostumist. Mõne elavhõbedasisaldusega mõõteriista purunemisel eluruumides voolab elavhõbe maha.

Riskijuhtimise seisukohast lähtudes on asjakohane eristada tavatarbijatele mõeldud ning teaduses ja tööstuses kasutamiseks ettenähtud mõõteseadmeid. Erialane kasutus on väga spetsiifiline. Kuigi ühe seadme elavhõbedasisaldus võib olla päris suur, on seadmete hulk piiratud ning tavaliselt kasutatakse neid asutustes, kus on tagatud tööohutus ning kus on ohtlike jäätmete käitlemine hästi korraldatud. Vastandina sellele on osutunud üliraskeks vältida tavatarbijatele ettenähtud pruugitud mõõteseadmete sattumist jäätmevoogudesse. Mõned liikmesriigid (nt Madalmaad, Prantsusmaa) teatasid, et toodetest eralduv elavhõbe on pinnavette sattuva elavhõbeda peamine allikas.

RPA 2002. aasta uuringu tulemused näitasid, et enamik (umbes kaks kolmandikku) tavatarbijatele ettenähtud mõõteriistadest tuuakse praegu ELi sisse. Suurem osa termomeetreid ja muid mõõteriistu imporditakse Hiinast, Indiast ja Jaapanist. ELis on oma suurtootjad Suurbritannias ja Saksamaal (RPA, 2002). Euroopa on peamine tehniliste või teaduslike rakendustega mõõteriistade tootmispiirkond, tähtsuselt teine piirkond on Kaug-Ida.

Kodumajapidamistes kasutatavatel mõõteseadmetel on olemas sarnaste hindadega asendustooted ning asendamine edeneb õigupoolest juba üsna hästi. Olemasolevad uuringud ja tööstuse esitatud teave näitavad, et teaduses ja tööstuses kasutatavate mõõteseadmete olukord ei ole kaugeltki nii selge. Üsna paljudel juhtudel ei ole vastavad asendustooted kättesaadavad või maksavad oluliselt rohkem.

- Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Mitu elavhõbedasisaldusega toodet on mõnes riigis, nagu Taanis, Prantsusmaal, Madalmaades ja Rootsis, juba keelatud või neile on seatud piirangud. Kuigi piirangute ulatus on erinev, ei kuulu enamik erialastest rakendustest peaaegu ühegi nimetatud riigi õigusaktide reguleerimisalasse.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev meede oleks kooskõlas õigusaktidega, mis käsitlevad elavhõbeda muid rakendusi, nagu näiteks elektrilised ja elektroonilised seadmed. Lisaks sellele aitaks meede kaasa veepoliitika raamdirektiivi rakendamisele, milles elavhõbedat käsitletakse kui üht ohtlikumat ainet.

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Elavhõbedastrateegia ettevalmistamise ajal konsulteeriti kõigi huvitatud isikutega väga laialdaste konsultatsioonide raames. Komisjon korraldas konsultatsioonide käigus liikmesriikide ja sidusrühmade koosolekuid ning käivitas Internetis avaliku arutelu, mille teemaks oli küsimus, kas EL peaks võtma lisameetmeid mõõteriistade ja juhtseadmete turustamise piiramiseks. Üldiselt toetati igati ELi meetmeid; täpsem teave on esitatud mõju hindamise laiendatud analüüsis.

Lisaks esitas ettevõtluse peadirektoraat 2. mail 2005. aastal toimunud konsultatsiooni raames kõigile huvitatud isikutele (liikmesriikidele, tööstuse esindajatele, valitsusvälistele organisatsioonidele) tutvumiseks ettepaneku esialgse eelnõu. Nimetatud eelnõud esitleti direktiivi 76/769/EMÜ (piirangute direktiivi)[5] alusel moodustatud töörühma 20. mai 2005. aasta koosolekul. Koosolekul anti huvirühmadele võimalus esitada esialgseid arvamusi arutlusdokumendi kohta; üldiselt toetati ettepanekut igati. Kõik sõnavõtnud liikmesriigid soosisid ettepanekut. Mõned neist palusid komisjonil laiendada piirangute ulatust ning hõlmata piirangutega vähemalt tervishoiusüsteemis kasutatavaid vererõhumõõtureid (välja arvatud koormusandurid). Samuti palusid nad tungivalt, et komisjon jätkaks lähiajal piirangute direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate elavhõbedasisaldusega toodete järk-järgulist kõrvaldamist ning et komisjon ei toetuks kemikaalide registreerimise, hindamise, kasutusse lubamise ja piiramise korras[6] sätestatud loa andmise menetlusele.

Liikmesriikidel paluti anda esitletud analüüsi kohta tagasisidet. Kui liikmesriik soovis, et laiendataks piirangu ulatust, siis paluti tal esitada tehnilist, teaduslikku ja majanduslikku teavet, et põhjendada piirangut ja näidata proportsionaalsust. Sellele palvele saadi viis vastust. Neli liikmesriiki taotlesid piirangu ulatuse laiendamist nii, et hõlmataks ka tervishoiusüsteemis kasutatavad sfügmomanomeetrid, kuid üks liikmesriik oli vastupidisel arvamusel.

Komisjon edastas tervishoiusüsteemis kasutatavate sfügmomanomeetritele võimaliku piirangu kehtestamise küsimuse liikmesriigi meditsiiniseadmete ekspertidele. Konsultatsioonide põhjal järeldati, et haiglates vajatakse eluohtlike haiguste, nagu hüpertooniatõve, arütmia, preeklampsia, ravis ülimat täpsust. Elavhõbedasisaldusega sfügmomanomeetrid on täpsed ja usaldusväärsed, et tagada patsientide ohutust. Alternatiivsete vererõhujälgimisseadmetega ei saa samal tasemel usaldusväärsust veel saavutada.

Kuigi elavhõbedasisaldusega sfügmomanomeetreid läheb teiste vererõhumõõturite katsetamiseks ja kalibreerimiseks tarvis ka lähitulevikus, tuleb see seisukoht üle vaadata, kui ilmneb, et sfügmomanomeetreid, mis ei sisalda elavhõbedat, võib kasutada mitte ainult vererõhu mõõtmiseks, vaid ka hüpertooniatõve diagnoosimiseks ja raviks ning kliinilistes uuringutes.

Neljast valitsusvälisest organisatsioonist koosnev rühm väitis, et ettepanekut tuleb laiendada, et hõlmata kõik tavatarbijate ning erialased rakendused.

Euroopa Meditsiiniseadmete Assotsiatsioon ning kaks baromeetrite tootjat avaldasid ettepanekule vastuseisu.

Täpsem teave kommentaaride kohta esitatakse lisatud mõju hindamise aruandes [SEK(2006) 194, 21.2.2006].

- Mõju hindamine

Mõõteriistad on suurim tooterühm ELis, milles kasutatakse elavhõbedat ning mis on ühenduse elavhõbedaalaste õigusaktidega reguleerimata. Selle tooterühma puhul uuriti kahte peamist võimalust: lisameetmete võtmatajätmise võimalust ning turustus- ja kasutuspiirangute kehtestamise võimalust. Viimane keelustaks mõõteriistade ja juhtseadmete turustamise, tehes muudatuse direktiivis 76/769/EMÜ. Kõnealuse direktiivi alusel vastuvõetava piirangu ulatuse kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kavandatud riskijuhtimise meetme teostatavust ja proportsionaalsust. Komisjonile kättesaadavat teavet võib pidada piisavaks, et võtta see kõikide tavatarbijatele ettenähtud meditsiiniliste termomeetrite ja muude mõõteriistade keelustamisel aluseks. Erialased rakendused ei kuulu käesoleva ettepaneku reguleerimisalasse. Vastavad asendustooted ei ole alati kättesaadavad ning enamik erialastest rakendustest ei kuulu enamike liikmesriikide õigusaktide reguleerimisalasse. Selle võimaluse kulusid ja kasu on lühidalt kirjeldatud allpool.

- Kulud

Kavandatud piirangu majanduslik mõju on eeldatavasti väike. Kodumajapidamistes kasutatavatel mõõteseadmetel on olemas sarnaste hindadega asendustooted. Olemasoleva teabe põhjal piirdub ELis järelejäänud tootjate arv väikese hulga ettevõtetega. Seda näitab ka tõsiasi, et majandussektorist Euroopa või liikmesriigi tasemel rääkida ei saa. Elavhõbeda jäätmekäitlusse viimisega ja heitmete mõjudega tegelemisega seotud kulude vältimine tasakaalustab tootjatele avalduvat negatiivset mõju. Seetõttu saab kõnealust meedet pidada mõne muu juba võetud meetmega (nt patareides või elektrilampides sisalduva elavhõbeda piiranguga) võrreldes majanduslikult tõhusaks.

Kavandatud piirangu eeldatav sotsiaalne mõju piirdub suuresti töökohtade kaotusega tootjate puhul, kes ei suuda kohaneda uute oludega ega hakata tootma asendustooteid. Konsultatsioonide käigus saadud kommentaarid näitavad, et negatiivne mõju tööhõivele oleks üsna väike.

Mis puutub kaubandusse, siis mõju sellele oleks neutraalne. Mõned välistarnijad kaotaksid oma toodete turu, kuid samal ajal laieneks turg elavhõbedata asendustooteid tootvatele välistarnijatele.

- Kasu

Põhiline kasu, mida võiks teatavate mõõteseadmete turustamise piiramisest saada, oleks elavhõbeda vähenemine olmejäätmevoogudes. Lisaks mõjuks see soodsalt ka tervishoiuasutuste jäätmevoogudele. Üldine tulemus oleks tõhusam jäätmekäitlus ning jäätmete ladestamisest ja põletamisest tulenevate heitkoguste vähenemine.

Elavhõbeda heitkoguste vähendamisest saadav põhiline pikaajaline kasu on madalam elavhõbedatase keskkonnas. See omakorda vähendaks inimeste kokkupuuteid elavhõbedaga, sealhulgas kalades leiduva metüülelavhõbedaga, mis mõjuks soodsalt tervisele. Samuti vähendab meede elavhõbeda mõju pinnasele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

Lisaks sellele hoiab elavhõbedasisaldusega mõõteseadmete kasutamise vähendamine kodumajapidamistes ära elavhõbeda mahavoolamise eluruumides. Kuigi selline mahavoolamine mõjutab inimese tervist otseselt harva, põhjustab see kokkupuudet ja heitmeid, mis tuleks viia miinimumini.

Arvestades elavhõbeda ülemaailmset ning piiriülest mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, toetaks käesolev ettepanek ka ELi algatusi rahvusvahelisel tasemel elavhõbeda kasutamise vähendamiseks kogu maailmas.

Täpsem teave uuritud võimaluste ning ettepaneku majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaga seotud mõjude kohta esitatakse lisatud mõju hindamise aruandes [SEK(2006) 194, 21.2.2006].

Ettepaneku õiguslik külg

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase, säilitades samal ajal siseturu asutamislepingu artikli 95 kohaselt. See saavutatakse ühtlustatud õigusnormide kehtestamisega, mis piiravad elavhõbeda kasutamist mõõteseadmetes, vältides nii suurte elavhõbedakoguste sattumist jäätmevoogudesse.

- Õiguslik alus

Ettepanek, mille õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95, seisneb direktiivi 76/769/EMÜ muutmises seoses ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiranguga.

Ettepanek esitatakse asutamislepingu artikli 95 kohaselt ning kaasotsustamismenetluse alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Samuti konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Kõik arvamuse esitanud liikmesriigid toetasid ühenduse elavhõbedaalaseid piiranguid nii töörühma arutelul direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise üle kui ka seisukohtades komisjoni elavhõbedat käsitleva arutlusdokumendi suhtes. Kõnealust küsimust ei ole asjakohane lahendada eesmärkidest lähtudes, selline heakskiit põhjustaks erisuguste meetmete võtmist liikmesriikide tasemel, mis tähendaks siseturu moonutusi ning üldiselt vähemtõhusaid meetmeid inimeste tervise ja keskkonna kaitseks. Teatavatele elavhõbedasisaldusega mõõteseadmetele piirangu kehtestamine ühenduse tasemel on tõhusam kui selliste meetmete jätmine ainuüksi liikmesriikide hooleks. Kavandatud direktiiviga kehtestataks ühtsed reeglid, mis reguleeriksid toodete ringlust siseturu piires. Lisaks sellele soodustab kavandatud meede inimeste tervise ja keskkonna kaitse taseme tõusu. Kokkuvõttes on kavandatud direktiivi 76/769/EMÜ muudatus ainus viis nimetatud eesmärkide täielikuks saavutamiseks.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Suhteliselt suured elavhõbedakogused, mida mõõteseadmete tootmises siiani kasutatakse, ning nende kasutuses peituv oht õigustavad ühenduse meetmete võtmist selles valdkonnas. Tavatarbijatele ettenähtud meditsiiniliste termomeetrite ja teiste mõõteseadmete kasutamise piirangud hõlmavad suuremat osa elavhõbeda kasutusalast ja selle tooterühma heitkogustest. Muudes teaduse ja tööstuse erialastes rakendustes usaldusväärsed asendustooted kas puuduvad või on väga kallid. Selle tooterühma kasutamise piirangud oleksid ebaproportsionaalsed. Lisaks toimivad kõnealusel kasutusalal äravisatud elavhõbeda kogumise ja taaskasutuse süsteemid. Selline käsitlusviis on tehniliselt ja majanduslikult asjakohane abinõu elavhõbeda kõrvaldamiseks olmejäätmevoogudest, kuna allikate arv on üsna piiratud. Kavandatud direktiiv tooks kõnealuse aine suhtes võetavate üldiste riskijuhtimise meetmete osana kasu inimeste tervisele ja keskkonnale. See saavutatakse üsna vähese kuluga.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt on direktiiv, millega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ.

mõju eelarvele

Kavandatud direktiiv ei mõjuta ühenduse eelarvet.

Täiendav teave

Käesolev direktiiv piirab uute mõõteseadmete turuleviimist. Piirang ei kehti juba kasutuses olevate või pruugituna müüdud mõõteseadmete suhtes. Lühiajaline eesmärk on vähendada keskkonda eralduva elavhõbeda kogust. Kuna olemasolevates kodumajapidamisseadmetes sisalduv elavhõbedakogus on uute, müügisolevate seadmete kogusest suurem, kavatseb komisjon korraldada selle küsimuse lahendamiseks täiendava uuringu (vt elavhõbedaalase strateegia meedet 10).

Keskmises kuni pikemas perspektiivis tuleks elavhõbeda mis tahes allesjäänud kasutuse jaoks taotleda luba kavandatud REACH-määruse alusel (vt elavhõbedaalase strateegia meedet 8).

2006/0018 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],

vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[9]

ning arvestades järgmist:

1. Komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta[10], mis käsitles kõiki elavhõbeda kasutusalasid, järeldati, et oleks asjakohane kehtestada ühenduse tasemel teatavate elavhõbedasisaldusega mitteelektriliste või elektrooniliste mõõteriistade ja juhtseadmete (mis on peamine elavhõbedasisaldusega tooterühm, mis on seni ühenduse meetmetega reguleerimata) turustamise piirangud.

2. Elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piiramine oleks elavhõbeda jäätmevoogudesse sattumise vältimise kaudu kasulik keskkonnale ja pikemas perspektiivis ka inimeste tervisele.

3. Olemasolev tõendusmaterjal mõõteriistade ja juhtseadmete kohta, võttes arvesse tehnilist ja majanduslikku otstarbekust, näitab, et piirangud peaksid kehtima ainult elanikkonnale ettenähtud mõõteseadmete ning tervishoiusektori ühes valdkonnas kasutatavate mõõteseadmete suhtes.

4. Käesoleva direktiiviga tuleks piirata ainult uute mõõteseadmete turuleviimist. Seetõttu ei tohiks kõnealuseid piiranguid rakendada juba kasutuses olevate või pruugituna müüdud seadmete suhtes.

5. Erinevused liikmesriikide vastuvõetud mitmesugustes mõõteriistades ja juhtseadmetes sisalduva elavhõbeda piiramist käsitlevate õigus- ja haldusnormide vahel võivad luua kaubandustõkkeid, kahjustada ühendusesisest konkurentsi ning mõjutada otseselt siseturu rajamist ja toimimist. Seetõttu on osutunud vajalikuks ühtlustada liikmesriikide mõõteriistade ja juhtseadmete valdkonna õigusaktid, kehtestades ühtlustatud õigusnormid, mis käsitlevad kõnealuseid elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning millega säilitatakse siseturg, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme.

6. Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega)[11] tuleks vastavalt muuta.

7. Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, millega on kehtestatud töötajate turvalisuse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ[12] töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ[13] töötajate kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt xx xx 200x [ üks aasta pärast direktiivi jõustumiskuupäeva ]. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates xx xx 200x [kaheksateist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt 19a:

“19a Elavhõbe CAS nr: 7439-97-6 | Ei tohi turustada: (1) meditsiinilistes termomeetrites (2) muudes elanikkonnale müügiks ettenähtud mõõteseadmetes (nt manomeetrid, baromeetrid, sfügmomanomeetrid, mittemeditsiinilised termomeetrid).” |

[1] KOM(2005) 20 (lõplik), 28.01.2005.

[2] SEC(2005) 101, 28.01.2005.

[3] 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

[4] RPA (2002). Elavhõbedat sisaldavate toodete kasutamisega seotud ohust tervisele ja keskkonnale. Risk and Policy Analysts Ltd aruanne. Esitatud Euroopa Komisjoni ettevõtluse peadirektoraadile.

[5] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

[6] 2003. aasta 29. oktoobri ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutusse lubamist ja piiramist, Euroopa Kemikaalide Agentuuri asutamist ning millega muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja määrust (EÜ) {püsivate orgaaniliste saasteainete kohta}, KOM(2003) 644 (lõplik), 29.10.2003.

[7] ELT C xx

[8] ELT C xx

[9] ELT C xx

[10] KOM(2005) 20 (lõplik), 28.1.2005.

[11] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

[12] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

[13] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11-23.