Eriaruanne AKV‑ELi energiarahastu 
toetus taastuvenergiale 
Ida‑AafrikasET 2015  nr 15
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3084-3 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/856900 QJ-AB-15-014-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3030-0 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/248952 QJ-AB-15-014-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3089-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/895802 QJ-AB-15-014-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
1. foto kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Printed in Luxembourg
AKV‑ELi energiarahastu 
toetus taastuvenergiale 
Ida‑Aafrikas
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 15
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju. Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, 
tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välisabi kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja 
liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Klaus -Heiner Lehne, teda toetasid kabinetiülem Michael Weiss, üksuse 
juhataja Gérald Locatelli, auditirühma juht Thierry Cozier, juhtivaudiitorid Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga ja Joao Nuno 
Coelho dos Santos ning vanemaudiitor Jean -Louis De Neve.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
I–VII  Kokkuvõte
1–9 Sissejuhatus
1-2 Juurdepääs energiateenustele on keskseks teguriks arengueesmärkide saavutamisel
3–9 AKV‑ELi energiarahastu loodi selleks, et saavutada kohapeal kiireid tulemusi
10 -11  Auditi ulatus ja lähenemisviis
12– 40  Tähelepanekud
12–19  Komisjon seadis energiarahastu toetusele asjakohased prioriteedid, kuid kontrollitud projektidest 
veerandi puhul leiti olulisi puudusi nende kavandamisel
13-14  Valikuprotsessi kaudu toetati projekte, mis vastasid energiarahastu prioriteetidele
15–19  Neljandik kontrollitud projekte said toetust vaatamata sellele, et hindamise käigus oli leitud olulisi puudusi 
nende kavandamisel
20–31  Komisjon ei teinud kõikide projektide üle asjakohast järelevalvet
21–25  Rakenduspartnerite aruannete kvaliteet oli ebaühtlane
26–31  Komisjon ei võtnud asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid, kui mõne projekti rakendamisel esines tõsiseid 
probleeme
32–40  Suurem osa kontrollitud projektidest oli edukas ja nende jätkusuutlikkuse väljavaated olid head
33–36  Neljandik kontrollitud projektidest ei saavutanud enamikku eeldatud tulemustest
37–40  Peaaegu kõikide kontrollitud edukate projektide jätkusuutlikkuse väljavaated olid head
04 Sisukord
41–44  Järeldused ja soovitused
 I lisa. Kontrollitud projektid
 II lisa.  Hindamismetoodika
 III lisa. EUEI PDF projektid ja 11. EAFi sihtvaldkonnad riikide kaupa
 IV lisa.  Kontrollitud projektide rakendusperiood, eesmärgid ja saavutused
 V lisa. Kontrollitud projektide järelevalve
 VI lisa.  Kontrollitud projektide hindamine
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted ja lühendid
Aastatuhande arengueesmärgid . Aastatuhande arengueesmärgid on kaheksa arengueesmärki, mis pandi paika 
2000. aastal pärast ÜRO aastatuhande deklaratsiooni vastuvõtmist. Eesmärkide seas on muu hulgas äärmise vaesuse 
ja nälja kaotamine, üldise alghariduse saavutamine ja keskkonnasäästlikkuse tagamine. Eesmärkide saavutamisele 
2015. aastaks kohustusid kaasa aitama kõik ÜRO liikmesriigid ning mitu rahvusvahelist organisatsiooni.
AKV . Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid
EAFid . Euroopa arengufondid  
EAFid on peamiseks koostöövahendiks ELi arenguabi andmisel Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidele 
ning ülemeremaade ja territooriumidele (ÜMT). 23. juunil Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou 
leping) moodustab ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade ja territooriumide 
vaheliste suhete praeguse raamistiku. Leping on eelkõige suunatud vaesuse vähendamisele ja kaotamisele. 9. EAF 
hõlmab ajavahemikku 2000–2007 ning 10. EAF ajavahemikku 2008–2013.
EF. AKV-ELi energiarahastu  
2005. aastal loodud rahastamisvahend, mille eesmärk on suurendada säästvate ja soodsa hinnaga energiateenuste 
kättesaadavust AKV riikide maapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades elavate vaeste jaoks.
EF I . Esimene energiarahastu, mida rahastati 9. EAFi raames.
EF II . Teine energiarahastu, mida rahastati 10. EAFi raames.
EUEI . ELi vaesuse likvideerimise ja säästva arengu energeetikaalgatus  
EUEI on komisjoni ja liikmesriikide ühine ettevõtmine, millega luuakse sünergia nende arengupoliitika ja tegevuste 
vahel. Algatuse eesmärk on aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, võimaldades vaestele 
usaldusväärse ja soodsa hinnaga juurdepääsu säästvale energiale. See on ka osa ELi meetmetest seoses algatusega 
„Jätkusuutlik energia kõigile” (SE4All).
EUEI PDF . ELi energiaalgatuse partnerlusdialoogi vahend  
EUEI PDF käivitati komisjoni ja kuue liikmesriigi (Austria, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome) poolt 2005. aastal, 
et parandada energiasektori juhtimist. Selleks aidatakse partnerriikidel töötada välja toimiv energiapoliitika ja 
-strateegiad.
GIZ . Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (Saksamaa riiklik rahvusvahelise koostöö 
ühing)
kW. Kilovatt (võimsuse mõõtühik), üks kW võrdub 1000 vatti
06 Mõisted ja lühendid
OECD . Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon  
OECD ülesanne on edendada poliitikat, mis parandab inimeste majanduslikku ja sotsiaalset heaolu kogu maailmas.
Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat . Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadil on 
Euroopa Komisjonis järgnevad ülesanded:
– ELi arengupoliitika sõnastamine ning välisabi valdkonna poliitika määratlemine erinevates sektorites;
– EAFidest ja üldeelarvest rahastatavate välisabi vahendite mitmeaastane kavandamine koostöös Euroopa Liidu 
välisteenistusega;
– nimetatud vahendite rakendamine;
– ELi ja liikmesriikide vahelise koordineerimise edendamine arengukoostöö alal ning ELi esindamine väljaspool liitu 
nimetatud valdkonnas.
ROM . tulemustele suunatud järelevalve  
ROM -süsteem loodi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi poolt 2000. aastal. See põhineb 
välisekspertide tehtavatel lühikestel, keskendatud paikvaatlustel. Süsteem kasutab struktureeritud ja ühtlustatud 
metoodikat, et hinnata projektide tulemuslikkust viie kriteeriumi abil: asjakohasus, tõhusus, mõjusus, potentsiaalne 
mõju ja tõenäoline jätkusuutlikkus.
SE4All . algatus „Säästev energia kõigi jaoks”  
Algatuse käivitas ÜRO peasekretär 2011. aastal. Algatusel on kolm omavahel seotud eesmärki, mis tuleks saavutada 
aastaks 2030: i) tagada kõigile juurdepääs kaasaegsetele energiateenustele, ii) kahekordistada energiatõhusus kõigil 
tasanditel ja iii) kahekordistada taastuvenergia osakaal ülemaailmses energiaallikate jaotuses.
SMART . konkreetne, mõõdetav, saavutatav, realistlik ja tähtajaline ( Specific, Measurable, Achievable, Realistic and 
Time‑bound )
VVO . valitsusväline organisatsioon
WSSD . säästva arengu tippkohtumine  
Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kinnitati rahvusvahelise tegevuskava keskseks 
suunaks säästev areng.  
Valitsused kinnitasid ja leppisid kokku mitmesugused eesmärgid ja kohustused. Eelkõige kutsuti säästva arengu 
tippkohtumisel üles suurendama taastuvenergia kasutamist.
ÜRO . Ühinenud Rahvaste Organisatsioon
07
 Kokkuvõte
I
2002. aastal Johannesburgis peetud maailma säästva 
arengu tippkohtumisel ja muude rahvusvaheliste 
arengu  alaste arutelude käigus toodi esile, et arengu -
eesmärkide täitmisel on võtmeküsimuseks juurdepääs 
energiateenustele. 2004. aastal puudus kahel miljardil 
peamiselt arengumaade maal ja linnalähedastes piir -
kondades elaval inimesel piisav juurdepääs vajalikele, 
soodsa hinnaga ja säästvatele energiateenustele.
II
Juunis 2005 kiitis AKV -ELi ministrite nõukogu heaks 
AKV -ELi energiarahastu (EF), et edendada vaeste 
juurdepääsu kaasaegsetele energiateenustele. Erilist 
tähelepanu pöörati Sahara -tagusele Aafrikale ja taas -
tuvenergiale. Ajavahemikuks 2006–2013 eraldati ener -
giarahastule 9. ja 10. EAFi raames 475 miljonit eurot, 
millest suurem osa oli ette nähtud toetusteks projekti -
konkursi abil valitud projektidele. Kontrollikoja auditi 
alguse ajaks oli esimese kahe projektikonkursi raames 
eraldatud kokku 268,2 miljonit eurot, millest 106 mil -
jonit suunati projektidele Ida -Aafrikas, kus elektrile 
juurdepääsu omava elanikkonna osakaal on kogu 
Aafrika väikseim.
III
Kontrollikoda leidis, et komisjon oli enamasti edukas, 
kuid oleks saanud energiarahastut paremini kasu -
tada, et parandada Ida -Aafrika vaeste juurdepääsu 
taastuvenergiale.
IV
Komisjon eraldas taastuvenergia toetust projektidele, 
mille prioriteedid olid hästi valitud. Valikuprotsess ei 
olnud aga piisavalt range, mistõttu sai neljandik kont -
rollitud projektidest toetust, kuigi nende kavandami -
sel oli leitud olulisi puudusi.V
Komisjon ei teinud kõikide projektide üle asjakohast 
järelevalvet. Rakenduspartnerite esitatud aruannete 
kvaliteet oli ebaühtlane ning komisjon ei nõudnud 
neilt aruandekohustusest kinnipidamist. Mõne pro -
jekti puhul ei kasutanud komisjon piisavalt projektide 
kohapealseid külastusi ega tulemustele suunatud 
järelevalvearuandeid, et täiendada rakenduspartneri -
telt saadud teavet, eelkõige juhtudel, kui oli teada, et 
projektidega seoses võib esineda tõsiseid probleeme. 
Mõne projekti puhul, kus esines tõsiseid rakendamis -
probleeme, ei võtnud komisjon õigeaegselt asjakoha -
seid meetmeid.
VI
Suurem osa kontrollitud projektidest oli edukas ning 
need on tõenäoliselt ka jätkusuutlikud, kui kavandatud 
vajalikud meetmed rakendatakse ja olukord ei muutu 
oluliselt halvemaks. Veerand kontrollitud projektidest 
ei täitnud suuremat osa eeldatud tulemustest. Peami -
selt olid põhjuseks puudused kavandamisel, millega ei 
tegeldud, ning komisjonipoolne puudulik järelevalve.
VII
Kontrollikoda esitab soovitusi projektide rangemaks 
valimiseks, nende järelevalve parandamiseks ning 
jätkusuutlikkuse väljavaadete suurendamiseks.
08
 Sissejuhatus
Juurdepääs 
energiateenustele on 
keskseks teguriks 
arengueesmärkide 
saavutamisel
01 
2004. aastal puudus peamiselt arengu -
maades maal ja linnalähedastes piir -
kondades elaval kahel miljardil inime -
sel piisav juurdepääs vajalikele, soodsa 
hinnaga ja säästvatele energiateenus -
tele1. Eelkõige on energiateenustele 
juurdepääsu parandamisel problee -
miks rahvusvahelise turu ebastabiilsed 
kütusehinnad, suurenev energiatarbi -
mine arengumaades ja siirderiikides, 
ning kliimamuutus.02 
Majanduskoostöö ja Arengu Organisat -
siooni (OECD) liikmesriigid vähenda -
vad oma sõltuvust tõusvatest energia -
hindadest, samas kui suurema osa 
arengumaade puhul hinnatundlikkus 
aina suureneb, sest investeerimiskliima 
on ebaatraktiivne ning protsesside 
tõhusus väike2. 2002. aastal Johannes -
burgis peetud maailma säästva arengu 
tippkohtumisel ja muude rahvusvahe -
liste arengualaste arutelude käigus 
toodi esile seosed soodsa hinnaga ja 
säästvatele energiateenustele juurde -
pääsu puudumise ning suurema osa 
arengueesmärkide täitmisel saavuta -
tud väikese edu vahel.1. foto
Öine vaade Euroopale ja Aafrikale
©  The Visible Earth, NASA.1 KOM(2004) 711 (lõplik), 
26. oktoober 2004, „ELi 
energiaalgatuse edasise 
arendamine ning Aafrika, 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna (AKV) riikide 
energiafondi rajamise kord”, 
lk 2.
2 Arengumaad kasutavad ühe 
toodanguühiku kohta 
keskmiselt kaks korda nii palju 
naftaekvivalenti kui OECD 
riigid (KOM(2004) 711).
09 Sissejuhatus
AKV‑ELi energiarahastu 
loodi selleks, et 
saavutada kohapeal 
kiireid tulemusi
03 
Maailma säästva arengu tippkohtumise 
kontekstis ühendasid komisjon ja ELi 
liikmesriigid jõud, et luua ELi vaesuse 
likvideerimise ja säästva arengu ener -
geetikaalgatus (EUEI). Selle eesmärk on 
aidata kaasa aastatuhande arenguees -
märkide saavutamisele, võimaldades 
sotsiaal -majanduslikult kehvemate 
piirkondade vaestele juurdepääs pii -
savatele, jätkusuutlikele ja soodsa hin -
naga energiateenustele. EUEI käivitas 
dialoogi arengumaadega, et edendada 
energiasektori reformi, tehnosiiret ja 
investeeringuid ning toetada algatusi 
kliimamuutuse leevendamiseks.04 
Aastatel 2002 ja 2003 rõhutas komis -
jon vajadust rahastada arengumaade 
energiasektorit3. Vajadust tunnistasid 
ka liikmesriigid ja AKV riigid, kes tegid 
ettepaneku luua AKV -ELi energiarahas -
tu (EF)4. Juunis 2005, pärast komisjoni 
ettepanekut5, kiitis AKV -ELi ministrite 
nõukogu heaks energiarahastu loomi -
se 1. selgituses  esitatud põhiprintsiipi -
de alusel.
AKV‑ELi energiarahastu põhiprintsiibid
Energiarahastu tegevus peaks:
i) olema suunatud AKV riikidele, millel juba on usaldusväärne energiapoliitika (või mis tegelevad selle loomi -
sega) ja kus kasutatakse head valitsemistava;
ii) edendama isevastutust riiklikul tasandil (ja võimaluse korral ka piiriüleselt), tagades ühtlustatuse vastava 
valdkondliku poliitika ja vaesuse vähendamise üldise strateegiaga;
iii) võimaldama paindlikkust, et muuta võimalikuks kaasrahastamine liikmesriikidega, laenuasutustega ja era -
sektori, riigiasutuste või kodanikuühendustega;
iv) edendama innovatsiooni lahenduste leidmisel vaestele säästlike ja soodsate energiateenuste 
võimaldamiseks.1. selgitus3 KOM(2002) 408 (lõplik), 
17. juuli 2002 „Energia -alane 
koostöö arengumaadega” ja 
KOM(2003) 829 (lõplik), 
23. detsember 2003 „The 
World Summit on Sustainable 
Development one year on: 
implementing our 
commitments”.
4 Nairobis novembris 2003 
peetud konverentsil „Energy 
for Africa” ja mais 2004 
Gaborones peetud AKV -ELi 
ministrite nõukogul. Eeskujuks 
võeti AKV -ELi veerahastu. 
Veerahastu peamiseks 
eesmärgiks oli tagada vaestele 
juurdepääs puhtale joogiveele 
ja esmasele 
hügieeniinfrastruktuurile.
5 KOM(2004) 711.
10 Sissejuhatus
05 
Energiarahastu peamine eesmärk oli 
parandada maal ja linnalähedastes piir -
kondades elavate vaeste juurdepääsu 
kaasaegsetele energiateenustele, 
keskendudes eelkõige Sahara -tagusele 
Aafrikale. Rahastu abil püüti ka paran -
dada energiasektori juhtimist (ning 
ühtlasi muuta seda ka investoritele 
atraktiivsemaks), lihtsustada suure -
mahulisi investeeringuid piiriülestesse 
energiataristutesse ning edendada 
taastuvate energiaallikate kasutamist 
ja energiatõhususealaseid meetmeid.
06 
Perioodil 2006–2013 eraldati energia -
rahastule 475  miljonit  eurot: 220  mil -
jonit eurot 9. EAFi raames rahastatud 
esimesele energiarahastule (EF I) ja 
255 miljonit eurot 10. EAFi raames 
rahastatud teisele energiarahastule 
(EF II). Peaaegu 90% sellest eraldisest 
(415,7 miljonit eurot) kasutati toetuste 
eraldamiseks projektikonkursside abil 
valitud projektidele6. Ülejäänud osa 
kasutati selleks, et rahastada ELi ener -
giaalgatuse partnerlusdialoogi vahen -
dit (PDF)7, rahaliste vahendite koonda -
mise mehhanismi, millest rahastatakse 
keskmise suurusega investeerimispro -
jekte8, Aafrika -ELi infrastruktuuripart -
nerlust9 ja muid tegevusi10.
07 
Kontrollikoja auditi alguse ajaks juunis 
2014 oli esimese kahe projekti  konkursi 
raames eraldatud kokku 268,2  mil -
jonit eurot 142 projektile: 169 miljo -
nit eurot esimesest energiarahastust 
74 projektile 2006. aasta mais käivi -
tatud projektikonkursi raames ning 
99,2 miljonit eurot teisest energia -
rahastust 68 projektile 2009. aasta 
novembris käivitatud esimese projekti -
konkursi raames11.08 
Ligi 85% kahe esimese projektikon -
kursi raames valitud projektidest olid 
seotud taastuvenergiaga, 12% hübriid -
allikatega (taastuvad energiaallikad ja 
fossiilkütus) ning 3% fossiilsete ener -
giaallikatega. Peamiste tegevuste alu -
sel on projektid jagatud järgmistesse 
kategooriatesse: võrguväline väikese -
mahuline elektrienergia tootmine12 
(42%), elektrivõrkude ühendamine, 
elektri ülekanne ja jaotamine (42%), va -
litsemistava/suutlikkuse arendamine13 
(9%), elektrienergia toiduvalmistami -
seks ja muuks (7%).
09 
Kokku eraldati Ida -Aafrikas 50 projek -
tile 106  miljonit  eurot. Selle piirkonna 
elanikel on Aafrikas kõige halvem 
juurdepääs elektrile (alla 20% elanik -
konnast)14. Sama kehtib ka juurdepääsu 
osas toiduvalmistamisel kasutatavale 
muule kui tahkekütusele: see on ole -
mas alla 10 protsendil elanikkonnast. 
Lääne- ja Kesk -Aafrika piirkondades on 
see näitaja 20% ning Lõuna -Aafrikas 
üle 40%15.6 Projektikonkursse ei kasutata 
ainult energiarahastute puhul. 
Rohkem teavet on 
rahvusvahelise  koostöö ja 
arebgu peadirektoraadi 
veebisaidil http://ec.europa.
eu/europeaid/prag/
7 ELi toetus (3,5 miljonit eurot) 
suunatakse delegatsiooni -
lepingu kaudu ettevõttele 
Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit (GIZ), mis 
haldab ligi 16,5  miljoni  euro 
suurust projekti. Ülejäänud 
toetus tuleb Austrialt, 
Madalmaadelt, Prantsusmaalt, 
Rootsilt, Saksamaalt ja 
Soomelt. Partnerlusdialoogi 
vahendi abil püütakse 
arendada institutsioonilist 
suutlikkust ning parandada 
võimalusi erainvesteeringuteks 
energiasektoris.
8 Kavandati oli eraldada kuni 
40 miljonit  eurot, eraldati aga 
24,8 miljonit eurot kuuele 
projektile.
9 17 miljoni euro suurune eraldis 
riiklike võrkude piiriüleste 
ühenduste lihtsustamiseks.
10 Projektitaotluste hindamise, 
järelevalve, hindamise ja 
auditiga seotud nõustamine ja 
teenused ning ettenägematud 
kulud.
11 Viimased kaks projektikonkurssi 
käivitati teise energiarahastu 
raames vastavalt märtsis ja 
oktoobris 2013 ning lõpetati 
detsembris 2014. 31 projektile 
eraldati toetust kokku 
147,5 miljonit eurot.
12 Väga väike elektrienergiat 
tootev üksus, mis toidab 
jaotusvõrku, mis ei ole 
ühendatud peamisesse 
elektrivõrku.
13 Kõik muude kategooriate 
projektid hõlmavad 
suutlikkuse suurendamine 
komponente.
14 Aafrika teiste piirkondade 
elektrile juurdepääsu määr on 
vahemikus 34–44%. Vt 
aruannet Aafrika ja ELi vaheline 
energeetikapartnerlus 
2011/2012 ( http://www.
euei -pdf.org/
support -to-the -africa -eu-ener -
gy-partnership -aeep ).
15 Toiduvalmistamisel kasutatav 
kütus on enamasti 
petrooleum või balloonigaas, 
mida kasutatakse küttepuude 
ja puusöe asemel.
11
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
10 
Kontrollikoda hindas seda, kas ko -
misjon oli kasutanud energiarahastut 
edukalt, et parandada Ida -Aafrika vaes -
te juurdepääsu taastuvenergiale. Audit 
keskendus kolmele põhiküsimusele:
a) kas komisjon eraldas energiara -
hastust toetust hästi kavandatud 
taastuvenergia projektidele, millel 
olid hästi seatud prioriteedid?
b) kas komisjon tegi projektide üle 
asjakohast järelevalvet?
c) kas projektid saavutasid seatud 
eesmärgid?
11 
Audit keskendus taastuvenergiaprojek -
tidele16, mida rahastati kahe esimese 
projektikonkursi raames kaheteistküm -
nes Ida -Aafrika riigis17. Audit toimus 
ajavahemikus juuni 2014 kuni veebruar 
2015 ning hõlmas järgmist:
a) arengumaade energiasektoriga, 
EAFi koostööstrateegiaga ja ener -
giarahastuga seotud ELi poliitika -
dokumentide läbivaatamine;
b) intervjuud rahvusvahelise koos -
töö ja arengu peadirektoraadi 
ametnike ja lepingupartnerite 
esindajatega;
c) viies riigis (Keenia, Madagaskar, 
Mosambiik, Sambia ja Tansaania) 
ellu viidud 16 projekti läbivaata -
mine (vt I lisa )18. Valikukriteeriu -
mid hõlmasid olulisust19 ja kõigi 
kasutatud tehnikate katvust ning 
rakendus- ja tegevuspartnerite 
tüüpe20. Eesmärk oli hinnata nende 
projektide mõjusust ja seda tehti 
komisjoni tulemustele suunatud 
järelevalvesüsteemil põhineva me -
toodika abil asjakohaste kriteeriu -
mide alusel (vt  II lisa );d) auditikäigud Madagaskarile (13.–
23. oktoober 2014) ning Sambiasse 
ja Tansaaniasse (3.–20. november), 
mis hõlmasid intervjuusid ELi de -
legatsioonide töötajatega, toetust 
saavate riikide riigiasutuste esin -
dajatega ja rakenduspartneritega, 
ning kaheksa projekti kohapealset 
külastust.16 Päikeseenergia, tuuleenergia, 
hüdroenergia ja biomass;
17 Nimetatud Ida -Aafrika riigid 
on: Burundi, Djibouti, Eritrea, 
Etioopia, Keenia, Madagaskar, 
Malawi, Mosambiik, Rwanda, 
Tansaania, Uganda ja Sambia.
18 Tähelepanekutes kasutatakse 
projektidele viidates nende 
numbreid ja lühinime, nagu 
näidatud lisades.
19 Energiarahastu toetus on 
minimaalselt 
0,5 miljonit eurot.
20 Valitsusvälised 
organisatsioonid (VVOd), 
poolriiklikud ametiasutused ja 
erafirmad.
12
 Tähelepanekud
Komisjon seadis 
energiarahastu toetusele 
asjakohased prioriteedid, 
kuid kontrollitud 
projektidest veerandi 
puhul leiti olulisi puudusi 
nende kavandamisel
12 
Kontrollikoda kontrollis, kas komisjon 
oli energiarahastu toetusele seadnud 
asjakohased prioriteedid ning kas ra -
hastu toetus eraldati hästi kavandatud 
projektidele.Valikuprotsessi kaudu 
toetati projekte, mis 
vastasid energiarahastu 
prioriteetidele
13 
Projektikonkursside süsteem sisaldab 
läbipaistvat ja hästi dokumenteeritud 
valikuprotsessi (vt 2. selgitus ).
Projektitaotluste valimine
Selleks, et tagada suur osalejate arv, läbipaistvus ja nõudlusel põhinev lähenemisviis, avaldatakse projektikon -
kurss ja taotlejatele mõeldud suunised kõigile kättesaadaval viisil. Suunised sisaldavad praktilisi juhiseid taot -
lejatele ning projektikonkursi eesmärke ja prioriteete. Taotlejad peavad esitama projekti põhijooni kirjeldava 
kontseptsioonikirjelduse ning täieliku projektitaotluse, milles on esitatud kavandatud meetmed koos eelarve 
ja taotlejaid käsitleva üksikasjaliku teabega.
Projektikonkursi haldamist kontrollib hindamiskomitee21, mis vastutab projektitaotluste hindamise eest kon -
kursisuunistes esitatud valiku- ja toetuse eraldamise kriteeriumide alusel.
Kontseptsioonikirjeldust ja täielikku projektitaotlust hindavad kaks inimest  – enamikul juhtudest sõltumatu 
välishindaja ja vastava ELi delegatsiooni esindaja22. Hindamisel kasutatakse punktide andmise süsteemi ja 
standardseid hindamistabeleid, mille kriteeriumid hõlmavad projektide asjakohasuse, teostatavuse, mõjususe, 
jätkusuutlikkuse ja kulutasuvuse aspekte.
Kui kahe hindaja arvamused lähevad lahku, teeb hindamiskomitee lõpliku punktisumma saamiseks kolmanda 
hindamise.
Toetus määratakse kõige rohkem punkte saanud projektidele.
21 Energiarahastu raames esitatud projektitaotluste puhul kuuluvad komiteesse komisjoni esindajad (rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, energeetika peadirektoraat) ja AKV sekretariaat.
22 Kui projekt hõlmab tegevusi mitmes riigis, hindavad seda väliskonsultant ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vastava 
piirkondliku direktoraadi esindaja.2. selgitus
13 Tähelepanekud
14 
Esimesele kahele energiarahastu 
raames korraldatud projektikonkursi -
le esitati 975 projektitaotlust, millest 
valiti rahastamiseks 142 projekti (15%). 
Projektide asjakohasuse osas tagasid 
valikukriteeriumid vastavuse energia -
rahastu ja kahe projektikonkursi 
prioriteetidele:
a) kõigis 12-s auditiga hõlmatud 
Ida-Aafrika riigis oli olemas või 
loomisel riiklik energiapoliitika.  
11 riigile eraldati toetust ka 
EUEI -PDFi (vt punkt 6) raames, 
et parandada institutsioonilist 
suutlikkust ja ärikeskkonda inves -
teeringuteks energiasektorisse 
(vt  III lisa )23;b) prioriteetseks loeti projektid, mille 
puhul kasutati taastuvaid energia -
allikaid. Nendele eraldati 85% 
toetustest (vt punkt 8);
c) projektid olid suunatud kindlaks 
tehtud vajadustele seoses juurde -
pääsuga kaasaegsetele energia -
teenustele (vt 3. selgitus ) maal või 
linnalähedastes piirkondades, mille 
elanikkond on peamiselt vaene.
Vaese elanikkonna põhilised energiavajadused
Maal ja linnalähedastes piirkondades on majapidamiste peamisteks energiavajadusteks valgustus, mobiiltele -
fonide laadimine, raadio või televiisor, ventilatsioon ja võimaluse korral külmkapp, konditsioneer või muud 
seadmed. Küla/kogukonna tasandil on prioriteediks meditsiinikeskuste varustamine elektrienergiaga, sellele 
järgnevad haldusasutused, koolid ja vajaduse korral veepumpamine. Elektrienergia teeb võimalikuks majan -
dustegevused nagu teraviljajahvatus, riisi koorimine, saeveski, toidu ja joogi külmas hoidmine, riiete valmista -
mine ning infokeskused.
Toiduvalmistamiseks kasutatakse enamikul juhtudest endiselt küttepuid või puusütt. Pliidid, mis võimalda -
vad kütust kokku hoida, ja säästlik metsamajandus on esimesteks sammudeks tõhusamal energiakasutusel 
ja -tootmisel. Kaasaegsed energialahendused toiduvalmistamiseks hõlmavad soodsa hinnaga ja turvaliste 
gaasiballoonide kättesaadavust või biogaasi tootmist kasutuspaiga lähedal. ( Allikad : mitmesugused projekti -
dokumendid ja aruanne „Poor people’s energy outlook 2013”, http://practicalaction.org/ppeo2013-pr)3. selgitus 2. foto
Projekti „Juurdepääsu parandamine kaasaegsetele energiatee -
nustele vaesuse vähendamise eesmärgil” tähistav silt (Matadi, 
Siha piirkond, Tansaania)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda23 Kaheksa riigi puhul oli 
energeetika valitud ka 11. EAFi 
koostööstrateegia peamiseks 
valdkonnaks.
14 Tähelepanekud
Neljandik kontrollitud 
projekte said toetust 
vaatamata sellele, et 
hindamise käigus oli leitud 
olulisi puudusi nende 
kavandamisel
15 
Projektide kavandamisel kasutati as -
jakohaseid hindamiskriteeriume, mille 
abil hinnati:
i) elujõulisust (võttes arvese partne -
rite suutlikkust ja projekti rakenda -
mise metoodikat);
ii) jätkusuutlikkust (sotsiaal -majan -
duslik, finantsalane, tehniline ja 
keskkonnaalane);
iii) kulutasuvust (kulude/eeldatud 
tulemuste suhe);
iv) sobivust korduvaks läbiviimiseks 
(näitlik mõju, mida kasutada ees -
kujuks tulevaste projektide puhul).
16 
11 kontrollitud projekti puhul olid 
mõlema hindaja punktide arv ja 
analüütilised kommentaarid sarnased. 
Ülejäänud viie projekti puhul see aga 
nii ei olnud, nende projektide valiku -
protsessis esines ebajärjepidevusi, 
mida hindamiskomisjon ei avastanud:
a) ühel juhul24 ei olnud välishindaja 
antud hea hinne loogiline, arves -
tades tema leitud tõsiste kavan -
damispuuduste ja projekti kõrge 
ebaõnnestumise riskiga25. Kuna 
kahe hindaja antud punktiarv oli 
lävendist suurem, osutus projekt 
valituks;b) ülejäänud nelja projekti puhul26 
tuli taotlusele teha kolmas hin -
damine, sest välishindajad osuta -
sid mitmele projekti ohustavale 
kavandamispuudusele (nagu 
taotlejate kogemuste puudumine, 
liiga suurejoonelised eesmärgid, 
ebarealistlik rakendamise kavanda -
mine, peamiste ressursside jätku -
suutlikkuse ohustamine, puudulik 
kulutasuvus, liiga optimistlik ja/
või suurejooneline äriplaan). 
Sellegipoolest ei võetud toetuse 
eraldamist soovitanud kolmanda 
hindamise käigus asjakohaselt 
arvesse tuvastatud riske ning asja -
kohaste leevendavate meetmete 
puudumist.
17 
Neljal juhul viiest27 oli projektide eba -
õnnestumise peamisteks põhjusteks 
tõsised puudused kavandamises (vt 
punkt 36).
18 
Valikuprotsess hõlmas iga projekti loo -
gilise raamistiku hindamist28. Projekti 
eesmärgid vastasid SMART -kriteeriu -
midele29, kuid piisavate asjakohaste 
teostatavusuuringute puudumise 
tõttu ei põhinenud projektitulemuste 
mõõtmiseks mõeldud tulemusnäitajad 
alati täpsetel võrdlusandmetel ning 
läbimõeldud sihtmääradel.24 Projekt nr 5 (Up -scaling).
25 Nagu liiga suurejooneline 
projekt, liiga optimistlikud 
eeldused ja äriplaanid, 
juhtprojekt ei kinnitanud 
projekti sobivust.
26 Projektid 2 (Best Ray),  
6 (Bioenergelec), 13 (Nice 
Roll-out) ja 16 (Wood and 
charcoal).
27 Projektid 5 (Up -scaling),  
6 (Bioenergelec), 13 (Nice 
Roll-out) ja 16 (Wood and 
charcoal). Vt  VI lisa , tulp 
„Kavandamine”, projektid 
hindega C või D.
28 Hindamises on esitatud 
seosed projekti abil 
käsitletavate 
sotsiaal -majanduslike 
vajaduste ja eesmärkide, 
sisendite, tegevuste ja 
tulemuste vahel.
29 Täpsed, mõõdetavad, 
saavutatavad, asjakohased ja 
ajaliselt piiritletud.
15 Tähelepanekud
19 
13 projektist, mis olid kas lõpetatud või 
lõpetamisel, oli viie puhul vaja kohan -
dada tulemusnäitajaid, et need vastak -
sid tegelikule olukorrale30, optimeerida 
tehnilisi võimalusi31 või tegelda mõne 
ettenägematu olukorraga32 (vt IV lisa ). 
See mõjutas peamiselt esimese ener -
giarahastu projekte. Komisjon käsitles 
seda probleemi teise energiarahastu 
projektide puhul. Esimese EF II pro -
jektikonkursi raames soovitati enne 
taotluse esitamist viia läbi teostata -
vusuuring, ning teise projektikonkursi 
raames muudeti see kohustuslikuks.
Komisjon ei teinud 
kõikide projektide üle 
asjakohast järelevalvet
20 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon sai 
projektialasest aruandlusest piisavalt 
teavet, et teha järelevalvet edusam -
mude üle, ning kas komisjon võttis 
vajaduse korral asjakohaseid ja õige -
aegseid meetmeid.
Rakenduspartnerite 
aruannete kvaliteet oli 
ebaühtlane
21 
Rakenduspartneritega kokku lepitud 
toetuslepingud näevad ette toetus -
maksete tegemist pärast seda, kui ELi 
delegatsioon on vahe- ja lõpparuande 
ning finantsaruanded heaks kiitnud. 
Aruanded peaksid järgima toetus -
lepingus esitatud näidist: tuleb esitada 
läbi viidud tegevused, selgitada, miks 
teatud kavandatud tegevusi ei raken -
datud, kirjeldada tekkinud probleeme 
ja nende lahendamist ning hinnata 
saavutatud tulemusi.22 
Kontrollitud 16 projektist oli viie puhul 
aruandlus õigeaegne ja nõutava kva -
liteediga. Kõik viis projekti viisid ellu 
kogenud arengupartnerid33. Muude 
projektide puhul esinesid järgmised 
probleemid:
a) aruannetes puudus sageli teave 
eesmärkide saavutamisel tehtud 
vahepealsetest edusammudest;
b) kui edusammud ei olnud rahul -
davad, oli aruannetes sageli vähe 
teavet kavandatud või võetud 
meetmete kohta;
c) rakendamisel esinenud suurte 
viivituste puhul esitati maksetaot -
lusi ja nendega seotud aruandeid 
harvemini, mistõttu oli ELi delegat -
sioonidel veelgi vähem teavet.30 Projekti nr 5 (Up -scaling) 
puhul leiti, et olemasolevad 
ressursid ei vasta 
geograafilisele levikule ja 
varustatavate tegevuskohtade 
arvule. Projekti nr 15 (Boreale) 
puhul leiti, et tuuleparkide 
maksumus ja tehniline 
keerukus ei vasta kohalikule 
suutlikkusele ning ühes külas 
(kokku kaheksast) oli liiga vähe 
elanikke, et tagada projekti 
jätkusuutlikkus.
31 Projekti nr 8 (Sahambano) 
puhul näitas topograafiline 
uuring, et olemasolev 
hüdroenergia võimsus on 
kavandatud 460 kW asemel 
700 kW. Projekti nr 7 (rHYviere) 
puhul oli kolme rajatise 
hüdroenergia paigaldatud 
tootmisvõimsus kavandatud 
600 kW asemel 890 kW.
32 Projekti nr 6 (Bioenergelec) 
puhul hävitas tsüklon ühele 
paigale (viiest kavandatust) 
mõeldud 
metsamajandusressursid 
enne, kui elektritootmisüksuse 
ehitust oli alustatud.
33 Projektid nr 2 (Best -Ray), 
4 (Biogas), 7 (rHYviere), 
9 (Resouth) ja 15 (Boreale).
16 Tähelepanekud
23 
Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraat sõlmis ühe konsultat -
sioonifirmaga lepingu ELi delegatsioo -
nide abistamiseks rakenduspartnerite 
aruandluse hindamisel, rakendus -
protsessi kohta andmete kogumisel, 
energiarahastu struktureeritud järele -
valvevahendi loomisel ja energiarahas -
tu üldiste tulemuste kohta aruannete 
esitamisel. Kui konsultatsioonifirma 
leidis puudusi aruannete õigeaegsuse, 
kvaliteedi või täielikkuse osas, teavitati 
rakenduspartnereid ja ELi delegatsioo -
ni ning esitati vajaduse korral soovitusi 
rakendamise lihtsustamiseks. Konsul -
tatsioonifirma ülevaade partnerite 
aruannete kohta valmis enamasti ühe 
kuni viie kuu jooksul pärast aruande 
hõlmatavat perioodi. Tänu lepingu 
hilinenud pikendamisele oli aga DMG 
tegevuses mitmekuuline paus, mis -
tõttu viibis mõnel juhul ka aruannete 
tegemine (vt V lisa ).
24 
Selline ühe ettevõtte koostatud stan -
dardne ülevaade oli teatud määral 
abiks rakenduspartnerite aruandluse 
ühtlustamisel ja parandamisel. Konsul -
tatsioonifirmal puudusid aga volitused 
esitatud soovituste jõustamiseks ning 
leping ei näinud ette ressursse raken -
duspartnerite esitatud teabe kohapeal -
seks kontrollimiseks. Teavet oli võima -
lik kontrollida vaid siis, kui olid olemas 
ka muud teabeallikad34.25 
Kontrollitud projektide eelarved nägid 
ette, et rakenduspartnerid peavad 
korraldama kohustuslikud vahe- ja 
lõpphindamised, mille viivad läbi välis -
konsultandid. Läbi viidi vaid pooled 
vahehindamised. Esimese energia -
rahastu 11st kontrollitud projektist viie 
puhul vahehindamist ei tehtud, kuigi 
projekte alustati 2008. aastal ning 
auditi ajal oli lõpetamiseni jäänud ligi -
kaudu aasta35. Üks teise energiarahastu 
projekt36 oli kestnud ligi kolm aastat 
ning selle lõpuni oli jäänud alla aasta, 
kuid ka selle puhul ei olnud tehtud 
vahehindamist (vt  V lisa ).
Komisjon ei võtnud 
asjakohaseid ja õigeaegseid 
meetmeid, kui mõne projekti 
rakendamisel esines tõsiseid 
probleeme
26 
Projektide aruandluses esinevad 
puudused toodi esile veebruaris 2012 
avaldatud aruandes rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraadi 
korraldatud esimese projektikonkursi 
vahehindamise kohta37. Komisjon ei 
võtnud selle leiu osas järelmeetmeid: 
ei koostanud parandusmeetmete kava, 
ajakava ega ülesannete jaotust38.34 Aruanded ELi delegatsiooni 
programmijuhi kohapealsetest 
külastustest, tulemustele 
suunatud järelevalve 
aruanded ja välishindamised.
35 Projekti nr 6 (Bioenergelec) 
vahehindamine viidi läbi 
märtsis 2013, st viis aastat 
pärast projekti algust, ning 
projekti esialgne 
rakendusperiood pidi olema 
kolm aastat.
36 Projekt nr 16 (Wood and 
charcoal).
37 9. EAFi raames rahastatud 
energiarahastu esimese 
projektikonkursi 
vahehindamine.
38 Tegu ei ole vaid käesolevas 
hindamises täheldatud 
probleemiga. Nagu märgitud 
eriaruandes nr 18/2014 
EuropeAidi hindamisele ja 
tulemustele suunatud 
järelevalvesüsteemide kohta, 
esineb hindamistulemustega 
seotud järelmeetmete osas 
puudusi (punktid 56–60).
17 Tähelepanekud
27 
Juhul, kui lepingupartnerid ei täida 
oma aruandekohustust, on rahvus -
vahelise koostöö ja arengu peadirek -
toraadil lepingust tulenevalt õigus 
nõuda mis tahes ajal täiendavat teavet, 
mis tuleb esitada ühe kuu jooksul, ning 
lõpetada leping ja nõuda tagasi juba 
makstud, kuid põhjendamata summad. 
Rahvusvahelise koostöö ja arengu pea -
direktoraat ei ole seda õigust asjakoha -
selt kasutanud.
28 
Kolme kontrollitud ELi delegatsiooni 
puhul oli vähe tõendeid sellest, et 
projektijuhid oleksid projekte koha -
peal külastanud, isegi juhtudel, mil 
ELi delegatsioonid olid teadlikud 
tõsistest probleemidest (nagu esimese 
energiarahastu kahe ebaõnnestunud 
projekti puhul)39. Põhjustena nimetati 
piiratud ressursse ja asjaolu, et EFi 
projekte peeti EAFi partnerriikidega 
koostööstrateegia raames ellu viidud 
programmidest vähem oluliseks40.
29 
Nende projektide puhul, mida delegat -
sioonide töötajad külastavad harva või 
millega esineb probleeme, võivad ELi 
delegatsioonide programmijuhid palu -
da arengu ja koostöö peadirektoraadil 
võtta plaani tulemustele suunatud 
järelevalvealane külastus. Kontrollitud 
16 projektist tehti 10 puhul vähemalt 
üks kord tulemustele suunatud järele -
valvet41 (vt  V lisa ). Seda võimalust ei 
kasutatud aga piisavalt projektide pu -
hul, mille rakendamisel esines tõsiseid 
ja teadaolevaid probleeme:
a) projekti nr 5 (Up -scaling) puhul, 
mis algas jaanuaris 2008, viidi läbi 
vaid üks tulemustele suunatud 
järelevalve (juunis 2013). Aruandes 
juhiti tähelepanu kaootilisele olu -
korrale, kuid parandusmeetmete 
võtmiseks oli liiga hilja.b) Projekti nr 6 (Bioenergelec) puhul, 
mis algas aprillis 2008, tulemustele 
suunatud järelevalvet ei tehtud, 
seda vaatamata ulatuslikele viivi -
tustele projekti rakendamisel42 ja 
kehvadele tulemustele.
30 
Kui komisjon on seisukohal, et lepin -
gut ei ole võimalik enam mõjusalt 
ega asjakohaselt täita, võib komisjon 
püüda olukorra lahendada koos ra -
kenduspartneriga ja lõpetada lepingu, 
kui lahendust ei leita. Komisjon seda 
lahendust ei kasutanud, kuigi 2010. 
aasta keskpaigaks oli selge, et kumba -
gi punktis 29 mainitud projekti ei ole 
võimalik kavakohaselt ellu viia:
a) Projekti nr 5 (Up -scaling) puhul 
oleks võinud märgatavalt vähen -
dada projekti geograafilist ulatust 
ja varustatavate külade arvu ning 
kaaluda uuesti jatropha kasvatami -
se kava jätkamist43;
b) Projekti nr 6 (Bioenergelec) puhul 
oleks võinud projektikava ümber 
hinnata, võttes arvesse asjaolu, 
et varem sama partneri poolt 
Madagaskaril ellu viidud sarnasel 
projektil olid kehvad tulemused44.39 Projektide nr 5 (Up -scaling) ja 
nr 6 (Bioenergelec) puhul 
pikendati rakendusperioodi 
vastavalt 78 ja 81 kuud (vt 
V lisa ). 
Projekti nr 6 (Bioenergelec) 
puhul ei olnud kontrollikojale 
kontrollimiseks võimalik 
esitada kohapealse külastuse 
dokumente. 
40 Kohapealsete külastuste 
ebapiisav arv on probleemiks 
ka muude kui energiarahastu 
projektide puhul. Nagu 
märgitud rahvusvahelise 
koostöö ja arengu 
peadirektoraadi 2014. aasta 
tegevusaruandes, ei 
saavutanud peadirektoraat 
oma eesmärki külastada 
kohapeal vähemalt 80% 
käimasolevatest projektidest 
ja lepingutest (lk 112 ja lisa 10, 
lk 297–299). 2014. aastal oli 
kogutulemus 69%, mis on 
väiksem kui 2013. aasta 
tulemus (72%). Üheks 
põhjuseks on märgitud 
töötajate puudus.
41 Kolme projekti puhul tehti 
kolm tulemustele suunatud 
järelevalvealast külastust.
42 Algselt 36-kuulist 
rakendusperioodi pikendati  
81 kuuni.
43 Jatrofa on taim, mille õli 
sisaldavad seemned 
töödeldakse ümber biodiisliks.
44 Kaks aastat varem alustatud 
projekt ei saavutanud 
rahuldavaid tulemusi, eelkõige 
ebausaldusväärsete masinate 
tõttu, mis olid samad, mida 
kasutati 
projekti nr 6 (Bioenergelec) 
puhul.
18 Tähelepanekud
31 
Teise energiarahastu projek -
ti nr 6 (Wood and charcoal) rakendab 
mitmes riigis üks metsandusega 
tegelev erafirma. Projekt algas märt -
sis 2012. Kui selle kavandatud lõpuni 
(juuli 2015) oli jäänud vähem kui aasta, 
ei olnud innovatiivne puusöe kom -
ponent45 üldse edenenud ning selle 
realiseerumine oli ebatõenäoline. 
Asjaomaste riikide ELi delegatsioonid 
ei ole püüdnud välja selgitada projekti 
ebaõnnestumise põhjuseid ega ole ka 
võtnud meetmeid olukorra paranda -
miseks. Kuna puusütt hõlmav innovaa -
tiline komponent oli see, mille alusel 
sai projektile energiarahastust toetust 
määrata, tähendab selle komponendi 
täitmata jätmine seda, et komisjon 
võiks osa toetusest tagasi nõuda.
Suurem osa kontrollitud 
projektidest oli edukas ja 
nende jätkusuutlikkuse 
väljavaated olid head
32 
Kontrollikoda kontrollis, kas kavanda -
tud projektitulemused saavutati ning 
kas need olid jätkusuutlikud.Neljandik kontrollitud 
projektidest ei saavutanud 
enamikku eeldatud 
tulemustest
33 
Projektitaotlustes märgitud ja hiljem 
toetuslepingutes määratud rakendus -
perioodide puhul enamasti alahinnati 
projekti rakendamiseks kuluvat aega46. 
Esimese energiarahastu 11 projektist 
üheksa puhul tuli rakendusperioodi 
pikendada ja kahe puhul algse ajaga 
võrreldes kahekordistada (vt IV lisa ).
34 
Kontrollitud 16 projektist olid edu -
kad 12: viis ületasid või tõenäoliselt 
ületavad esialgsed eesmärgid, kaks 
täitsid või tõenäoliselt täidavad ees -
märgid ning viis tõenäoliselt ei täida 
eesmärke, kuid tulemused on siiski 
rahuldavad47 (vt IV lisa  ja VI lisa , tulp 
„Tulemused”, projektid hindega A või 
B). 4. selgituses  tuuakse näiteid eduka -
test projektidest
Näiteid edukatest projektidest
Projekt nr 4 (Biogas) . Keenias rakendatud projekti puhul püüti koguda metaani sõnnikuhoidlatest väikestes 
põllumajandusettevõtetes, kus peetakse 3–10 lehma. Biogaasi kasutatakse kütusena toiduvalmistamisel põllu -
majanduslikes majapidamistes. See aitab hoida kokku küttepuid ja puusütt, vähendab oluliselt siseõhu saastet 
ning parandab sõnniku väetamisomadusi. Projektis osalesid ka mikroettevõtted ja avaliku sektori arendajad, 
et teha kindlaks projekti korratavus. Projekti raames paigaldati viies Keenia provintsis 765 sõnnikuhoidlat 
(eesmärgiks oli 460).
Projekt nr 14 (Small -scale solar) . Projekti eesmärk oli anda ligi 18 000 inimesele (või 4000 perekonnale) või -
malus kasutada säästlikku väikese päikeseenergiajaama toodetud elektrit kahes Mosambiigi maapiirkonnas. 
Päikeseenergia abil laetavad laternad asendavad puidu või petrooleumi kasutamist valgustuseks. Laternaid saab 
väikese päevatasu eest väikeettevõtetest (laadimisjaamad), mida peavad projekti raames erikoolituse saanud 
kohalikud ettevõtjad. 25 külla paigaldati 41 laadimisjaama ning 14 760 inimest (82% eesmärgist) saavad kasutada 
säästlikku puhtal energial põhinevat valgustust. Pooled ettevõtjatest on naised. Päikeseenergia abil toimivates 
laadimisjaamades saab laadida ka mobiiltelefone ja muid väikeseid seadmeid, nagu raadiod ja juukselõikurid.4. selgitus45 Tööstusahjude kasutamine 
vähese tootlikkusega 
isetehtud ahjude asemel.
46 Nagu teostatavusuuringud, 
ehituslubade taotlused ja 
hankeprotsessid (vt ka 
punkt 19).
47 Tulemused on üle 75% 
sihtmäärast või pärast projekti 
lõpuleviimist oli märgata 
positiivseid arenguid (näiteks 
elektrivõrguga liidetud 
majapidamiste arv suureneb 
progressiivselt).
19 Tähelepanekud
35 
Maapiirkondade elektrifitseerimise 
projektid hõlmavad majapidamiste 
ja kohalike avalike hoonete energia -
teenustega varustamist (liites need 
minivõrkudesse külades või kasutades 
eraldi asetsevaid päikesejaamu haja -
asustuse puhul). Sellistel projektidel oli 
väga positiivne mõju maapiirkondade 
kogukondade igapäevaelule, isegi kui 
eeldatud uued majandustegevused 
tekkisid aeglaselt. Täiendavad tee -
nused ja mugavus julgustasid olulisi 
kvalifitseeritud töötajaid, nagu õpe -
tajad, arstid, kohtunikud, võtma vastu 
tööpakkumise kaugemas piirkonnas. 
See omakorda parandas avalike tee -
nuste kättesaadavust ja lõi sellega seo -
tud töökohti, mis on oluliseks teguriks 
vaesuse vähendamisel48.48 Näiteks projekt nr 2 (Best Ray), 
nr 3 (Majaua), nr 7 (rHYviere), 
nr 10 (Rural electrification) ja 
nr 12 (Green energy).3. ja 4. foto
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
Võrgu laiendamine Kamilambo kliinikuni, („Maapiirkon -
dade elektrifitseerimine ja väikesemahulised projektid” , 
Mumbwa piirkond, Sambia)Madalpingetrafo ühendamine jaotusvõrku Sahasi -
naka külas, projekt rHYviere (Fianarantsoa  provints, 
Madagaskar)
20 Tähelepanekud
36 
Neli projekti aga ei saavutanud suu -
remat osa kavandatud eesmärkidest, 
peamiselt oli põhjuseks puudulik 
kavandamine ja komisjonipoolne eba -
piisav järelevalve projektide rakenda -
mise üle (vt VI lisa , tulp „Tulemused”, 
projektid hindega D):
a) viieaastase rakendusperioodi ajal 
suudeti projekti nr 5 (Up -scaling) 
raames tagada juurdepääs kaas -
aegsetele energiateenustele ka -
vandatud 120 külast ainult 11-le49. 
Osa ostetud varustusest jäi kasuta -
mata ja aegus;
b) projekti nr 6 (Bioenergelec) 
eesmärk oli kasutada biomassi 
elektrienergia tootmiseks, peami -
selt põletades puitu katlas, mis on 
ühendatud aurumasinaga, millega 
pannakse tööle generaator. Mitu 
projektide valimisetapis kindlaks 
tehtud olulist riski on materialisee -
runud50. Metsa hävimine tsükloni 
tõttu ühes viiest valitud projekti -
paigast oli aga oluline risk, mida 
ei olnud määratletud. Kuus aastat 
pärast projekti algust oli valmis 
vaid üks seade ning seegi toimis 
sporaadiliselt51. Viie seadme pai -
galdamise kavandamine enne mõ -
jusa tagasiside saamist juhtprojekti 
tulemustest oli väga ennatlik52;
c) projekt nr 13 (Nice Roll -out) 
eesmärk oli laiendada Gambias 
päikeseenergia abil juba toimivat 
internetikeskust enam kui 50 paika 
Sambias ja Tansaanias. Projekt 
tuli katkestada rakenduspartneri 
likvideerimise tõttu 2013. aastal. 
Projektitaotluse hindamisetapis 
peeti erasektori osalemist hõlma -
vat ärimudelit oluliseks riskiks;d) projekt nr 16 (Wood and charcoal) 
eesmärk oli küttepuude ja puusöe 
säästlik tootmine maapiirkonda -
des. Rakenduspartner oli rohkem 
huvitatud kasumlikust puidutöös -
tusest kui uuenduslikust puusöe 
komponendist, mille alusel eraldati 
projektile energiarahastust toetust.
Peaaegu kõikide kontrollitud 
edukate projektide 
jätkusuutlikkuse väljavaated 
olid head
37 
Kontrollitud 12 edukast projektist ühe 
puhul oli probleeme jätkusuutlikkuse -
ga, sest projekt oli tehniliselt keerukas 
ning kohalik suutlikkus puudulik. Oli 
oht, et lühikese või keskmise pikku -
sega ajavahemikul tekivad tehnilised 
probleemid53. Ülejäänud 11 projekti on 
tõenäoliselt jätkusutlikud, kui vajalikud 
kavandatud meetmed rakendatakse 
vastavalt kavale ja keskkond54 ei muutu 
oluliselt halvemaks (vt VI lisa , tulp 
„Jätkusuutlikkus”, projektid hindega B).49 Näiteks hankemenetluste pikk 
kestus, logistilised piirangud, 
nõudluse loomine konkurentsi 
tõttu muude tehnoloogiatega 
ja ebatõhus jatrofa 
kasvatamine. Projekti mõjutab 
ka partneri ja varustaja 
vaheline juriidiline vaidlus. 
Tarnija ei täitnud oma 
kohustusi, kuid keeldub raha 
tagasi maksmast.
50 Projekt kannatas ka varustuse 
tarnija ja riikliku 
maapiirkondade 
elektrifitseerimisasutuse (mis 
oli samuti projektipartner) 
vahelise vaidluse tõttu.
51 Brasiilia päritolu masinad on 
pigem prototüübid, mis 
sõltuvad endiselt olulisel 
määral tootjast.
52 Ettepanek nägi ette kuue 
seadme rajamise, 
toetuslepingus vähendati 
nende arvu viieni.
53 Projekt nr 9 (Resouth) sai 
hindeks C, kuna selle 
tuuleturbiini komponent oli 
keerukas ning projekt asus 
väga äärepoolses piirkonnas.
54 Välised tegurid, mis võivad 
projekte otseselt või kaudselt 
mõjutada, nagu 
sotsiaal -majanduslikud 
tingimused, julgeolek, suured 
muutused valdkondlikus 
poliitikas või keskkonnakahju.
21 Tähelepanekud
38 
Nende projektide puhul, mis hõlmavad 
detsentraliseeritud elektritootmis -
üksust ja jaotusvõrku55, on jätkusuut -
likkuse eelduseks tegevuste asjakoha -
ne haldamine (elektrienergia tootmine 
ja müük) ning regulaarne tehniline 
hooldus56. Kõikide projektide raames 
korraldati koolitusi tulevaste käitajate 
juhtimisalaste ja tehniliste oskuste 
parandamiseks. Kohalikku suutlikkust 
arvestades on aga ka pärast projekti 
lõppemist vaja perioodilist koolitust, 
et tagada tootmisüksuste optimaalne 
juhtimine57.55 Projekt nr 1 (Mwenga), 
nr 3 (Majaua), nr 7 (rHyviere), 
nr 8 (Sahambano), 
nr 9 (Resouth), nr 10 (Rural 
electrification) ja 
nr 15 (Boreale).
56 Teatud juhtudel on vaja 
pöörata erilist tähelepanu 
puudustele rajatud 
infrastruktuuri ning 
paigaldatud varustuse 
kvaliteedile.
57 Pikaajalised rakenduspartnerid 
on mõnikord andnud pärast 
lepingu lõppemist toetust 
omal kulul, näiteks projekti 
nr 9 (Resouth) puhul.5. ja 6. foto
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
Päikesepaneelid kooli katusel ja juhised, projekt „Elektriteenustele juurdepääsu parandamine” (Kalomo 
piirkond, Sambia)
22 Tähelepanekud
39 
Mõned projektid suurendasid kesk -
konnaalast teadlikkust (vt 5. selgitus ) 
ja võimaldasid koolitust mikroette -
võtete loomiseks, mis muutus võima -
likuks tänu elektri olemasolule.
40 
Elektrijaamadel, mis müüvad elektrit 
ainult ühele kliendile (st peavõrku, 
mida tavaliselt haldab poolriiklik 
ameti  asutus), võivad kliendi makse -
raskused seada ohtu projekti jätku -
suutlikkuse58. See risk on üldtuntud 
ning riikliku energiapoliitika reformide 
käigus püütakse järk -järgult tagada pa -
remate tavade kasutamine ning muuta 
riiklike võrkude haldajad stabiilsemaks 
ja parandada nende võimet tarnijatele 
tasuda59.
Primaarenergia allikate kaitsmine on jätkusuutlikkuse seisukohast keskse 
tähtsusega
Projekti nr 7 (rHyviere)  eesmärk oli rajada väikeseid hüdroelektrijaamu ühes Madagaskari mägipiirkonnas. 
Mägipiirkondade jõgede jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja vesikonna looduslikku floorat ja põllumajandust 
mõistlikult hallata, et vihmavesi saaks pidevalt läbi aluspinnase imenduda. Projekt hõlmas primaarenergia 
allikate (jõgede) kaitsmiseks olulisi koolitus- ja teavituskomponente ning kasulikku keskkonnakava, milles 
osalesid ametiasutused. Kava hõlmas toetusi vesikonna alal elavatele talunikele, et kohandada nende põlluha -
rimise viise floora kaitsmiseks, eelkõige metsade hävitamise vältimiseks (alepõletamine ja puusöe tootmiseks 
tehtav raie). Kohalike talunike toetuseks vajalikud pikaajalised vahendid saadi seeläbi, et seati sisse erimaks 
(2,5%) hüdroenergia abil toodetud ja orus asuvasse linna müüdud elektri eest.5. selgitus58 Projektid nr 7 (rHYviere, üks 
projektipaik kolmest) ja 
nr 8 (Sahambano).
59 Näiteks Tansaanias ja 
Madagaskaril toetab 
Maailmapank suuri 
programme, et viia läbi 
energiasektori reform.
23
 Järeldused  
ja soovitused
41 
Kontrollikoda leidis, et komisjon oli 
enamasti edukas, kuid oleks saanud 
energiarahastut paremini kasutada, et 
parandada Ida -Aafrika vaeste juurde -
pääsu taastuvenergiale.
42 
Komisjon eraldas energiarahastust 
toetust taastuvenergia projektidele, 
millel olid hästi seatud prioriteedid. 
Projektikonkursside käigus kasutati 
asjakohaseid valikukriteeriume, et 
tagada vastavus energiarahastule 
seatud prioriteetidele. Neljandik 
kontrollitud projektidest sai toetust, 
kuigi valikuprotsessi käigus oli leitud 
olulisi kavandamispuudusi. Nende -
le projektidele antud punktiarvu ja 
hindajate analüütiliste kommentaari -
de vaheline ühtlustamatus näitab, et 
valikuprotsess ei olnud piisavalt range 
(vt punktid 12–19).
1. soovitus  
Projektide valimisel tuleb 
olla rangem
Komisjon peaks konkursikutseid kasu -
tades valikuprotsessi käigus paremini 
hindama:
i) meetmete kavandamisega seotud 
riske ning kavandatavaid leevenda -
vaid meetmeid;
ii) partnerite suutlikkust projekti 
rakenduskavast kinni pidada.43 
Komisjon ei teinud kõikide projektide 
üle asjakohast järelevalvet. Rakendus -
partnerite aruannete kvaliteet oli 
ebaühtlane ning rahvusvahelise koos -
töö ja arengu peadirektoraadi poolt 
aruandluse parandamiseks palgatud 
konsultandi toetuse mõju oli positiiv -
ne, kuid piiratud. Mõne projekti puhul, 
kus esines tõsiseid rakendamisprob -
leeme, ei võtnud komisjon õigeaegselt 
asjakohaseid meetmeid:
a) komisjon ei nõudnud toetuslepin -
gutes esitatud aruandekohustusest 
kinnipidamist;
b) komisjon ei kasutanud piisavalt 
projektide kohapealseid külas -
tusi ega tulemustele suunatud 
järelevalvet, et täiendada raken -
duspartneritelt saadud teavet, 
eelkõige juhtudel, mil oli teada, et 
projektidega seoses võib esineda 
probleeme;
c) vaatamata sellele, et komisjon oli 
teadlik, et osa projekte ei raken -
data kavakohaselt, ei püütud 
rakenduspartneritega lahenduses 
kokkuleppele jõuda või projekti 
lõpetada (vt punktid 20–31).
24 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus  
Projektide järelevalvet 
peab parandama
Komisjon peaks:
i) kontrollima põhjalikult toetus-
lepingutest kinnipidamist seoses 
finantsaruannete ja aruannete 
ning hindamiste õigeaegsuse ja 
kvaliteediga;
ii) katkestama toetusmaksete tegemi -
se ja paluma rakenduspartneritel 
esitada vajalik teave, kui lepingu -
nõudeid ei täideta;
iii) tundlike projektide puhul suuren -
dama projektijuhtide kohapeal -
sete külastuste arvu ja tegema 
rohkem tulemustele suunatud 
järelevalvet, kasutades riskipõhist 
lähenemisviisi;
iv) kui projektide kavakohaselt raken -
damine ei ole tõenäoline, püüdma 
rakenduspartneritega lahenduses 
kokkuleppele jõuda;
v) kui lahendust ei leita, kasutama 
mõistlikku väljumisstrateegiat ja 
lepingu katkestama.44 
Enamik kontrollitud projekte oli edu -
kas ning projektid on tõenäoliselt ka 
jätkusuutlikud, kui kavandatud vajali -
kud meetmed rakendatakse ja olukord 
ei muutu oluliselt halvemaks. Uued 
majandustegevused tekkisid maapiir -
kondades pärast elektrifitseerimist küll 
aeglaselt, kuid inimeste elukvaliteet 
paranes märgatavalt, eelkõige tänu 
avalike teenuste paremale kättesaa -
davusele. Veerand kontrollitud pro -
jektidest ei saavutanud suuremat osa 
eeldatud tulemustest. Peamiselt olid 
põhjuseks puudused kavandamisel, 
millega ei tegeldud, ning komisjoni -
poolne puudulik järelevalve (vt 
punktid 32–40).
3. soovitus  
Projektide jätkusuutlikkuse 
väljavaadeteid tuleb 
parandada
Keerukate projektide lõpetamisel (eel -
kõige infrastruktuuriga seotud inves -
teeringuid hõlmavad projektid) peaks 
komisjon:
i) nõudma, et rakenduspartnerid 
esitavad lõpparuandes hinnangu 
võimalikust vajadusest jätkata 
tehnilise abi andmist projekti 
käitajatele;
ii) arvestama võimalusega, et selleks 
tuleb toetust eraldada, näiteks 
toetuslepingu muudatuse kaudu.
25 Järeldused ja soovitused 
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 6. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

26
 Lisad
Kontrollitud projektid
Projekti 
number ja  
lühendCRIS Nr.EF Nr.  
(CfP Nr.)Taotluse nrTaotluse punktiarv3 
(protsentides)Meetme pealkiri RiikEelarve  
(mln eurot)ELi toetus  
(mln eurot )Protsent ELi 
toetusest  
/eelarveLühikirjeldusKülasta ­
tud  
(või ainult 
kontrolli ­
tud riigis)Projektide paikvaatlused
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 7, 81 3,60 46,1%Väikese hüdroelektrijaama rajamine, et tagada kindel 
elektrienergiaga varustamine teetootjale ja 14 külalejahProjekt Mufindis (Iringa piirkonnas);  
Kohtumised kohalike ametnikega Mafingas
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3rdE: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)Tansaania 1,50 1,13 75,3%Päikesepaneelide paigaldamine 8050 majapidamisele 
(ja asutustele) üheksas külas. Mõnes kohas kasutati 
mikrohüdroelektrijaama minivõrguga ja biogaasi.jahCERC ja Mpambano kooperatiiv Oldonyo -
sambus;  
koolituskeskus Mkurus;  
Projekt Ngarenyanuki keskkoolis Olkung’wa -
dos;  
Arusha tehnikakolledž Arushas.
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 2,49 1,87 75,1%Minihüdroelektrijaama taastamine (praegu ei ole töökor -
ras) ja kohaliku elektrivõrgu rajamine 5000 majapidamise 
ühendamiseks.ei E/K
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up-scaling smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKeenia 1,97 1,22 61,9%Biogaasi tehnoloogia kasutamine toiduvalmistamiseks 
maapiirkondades 330 põllumajandustootjale viies 
provintsis.ei E/K
Projekt nr 5 
(Up-scaling).2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up-scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reductionTansaania 3,05 2,29 75,0%Biokütust (jatrofaõli) kasutavate diiselmootorite abil 
toimivate mitmeotstarbeliste energiateenuste keskuste 
rajamine 120 külas kuues piirkonnas.jahMatadi MFP Projekt – Mji Mwema, Siha 
piirkond – Kilimanjaro piirkond;  
ladustamispaik Moshis
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3rdE: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9%Elektritootmine biomassist kuue küla jaoks (neljas 
piirkonnas) ning parem koksistamine.(jah)Külastusi ei tehtud,1 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi ja rakenduspartnerit
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere - Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1%Kolme jõevoolu toel toimiva hüdroelektrijaama rajamine 
+ minivõrk kaheksa idapoolse maapiirkonna küla 
ühendamiseks. jahKaks projektipaika kolmest: Sahasinaka ja 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanao -
va sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9%Jõevoolu toel toimiva hüdroelektrijaama rajamine +  
20 km võrgulaiendust ühe linna ja kahe küla 
ühendamiseks.jah Üks projektipaik: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies re -
nouvelables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0%Kahe küla elektrifitseerimine lõunapoolses piirkonnas 
kahe tuuleturbiini ja päikesepaneelide abil.(jah)Külastusi ei tehtud,2 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsSambia 36,51 10,00 27, 4%Võrgu laiendus ja väikese hüdroelektrijaama rajamine 
ning 2000 päikeseenergiaseadet kodumajapidamistele, 
et varustada elektriga 27 000 majapidamist, 700 kooli ja 
tervisekeskust.jah Üks projektipaik kahest: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Sambia 33,00 10,00 30,3%Võrgu laiendamine, et lihtsustada juurdepääsu taastu -
vatele energiaallikatele maal ja linnalähipiirkondades 
Sambias (65 000 toetusesaajat).jahKolm projektikohta 24st: Kabwe, Kanyama 
alajaam ja KalomoI lisa
27 Lisad
Kontrollitud projektid
Projekti 
number ja  
lühendCRIS Nr.EF Nr.  
(CfP Nr.)Taotluse nrTaotluse punktiarv3 
(protsentides)Meetme pealkiri RiikEelarve  
(mln eurot)ELi toetus  
(mln eurot )Protsent ELi 
toetusest  
/eelarveLühikirjeldusKülasta ­
tud  
(või ainult 
kontrolli ­
tud riigis)Projektide paikvaatlused
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 7, 81 3,60 46,1%Väikese hüdroelektrijaama rajamine, et tagada kindel 
elektrienergiaga varustamine teetootjale ja 14 külalejahProjekt Mufindis (Iringa piirkonnas);  
Kohtumised kohalike ametnikega Mafingas
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3rdE: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas)Tansaania 1,50 1,13 75,3%Päikesepaneelide paigaldamine 8050 majapidamisele 
(ja asutustele) üheksas külas. Mõnes kohas kasutati 
mikrohüdroelektrijaama minivõrguga ja biogaasi.jahCERC ja Mpambano kooperatiiv Oldonyo -
sambus;  
koolituskeskus Mkurus;  
Projekt Ngarenyanuki keskkoolis Olkung’wa -
dos;  
Arusha tehnikakolledž Arushas.
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 2,49 1,87 75,1%Minihüdroelektrijaama taastamine (praegu ei ole töökor -
ras) ja kohaliku elektrivõrgu rajamine 5000 majapidamise 
ühendamiseks.ei E/K
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up-scaling smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKeenia 1,97 1,22 61,9%Biogaasi tehnoloogia kasutamine toiduvalmistamiseks 
maapiirkondades 330 põllumajandustootjale viies 
provintsis.ei E/K
Projekt nr 5 
(Up-scaling).2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up-scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reductionTansaania 3,05 2,29 75,0%Biokütust (jatrofaõli) kasutavate diiselmootorite abil 
toimivate mitmeotstarbeliste energiateenuste keskuste 
rajamine 120 külas kuues piirkonnas.jahMatadi MFP Projekt – Mji Mwema, Siha 
piirkond – Kilimanjaro piirkond;  
ladustamispaik Moshis
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3rdE: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9%Elektritootmine biomassist kuue küla jaoks (neljas 
piirkonnas) ning parem koksistamine.(jah)Külastusi ei tehtud,1 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi ja rakenduspartnerit
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere - Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1%Kolme jõevoolu toel toimiva hüdroelektrijaama rajamine 
+ minivõrk kaheksa idapoolse maapiirkonna küla 
ühendamiseks. jahKaks projektipaika kolmest: Sahasinaka ja 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanao -
va sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9%Jõevoolu toel toimiva hüdroelektrijaama rajamine +  
20 km võrgulaiendust ühe linna ja kahe küla 
ühendamiseks.jah Üks projektipaik: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies re -
nouvelables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0%Kahe küla elektrifitseerimine lõunapoolses piirkonnas 
kahe tuuleturbiini ja päikesepaneelide abil.(jah)Külastusi ei tehtud,2 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsSambia 36,51 10,00 27, 4%Võrgu laiendus ja väikese hüdroelektrijaama rajamine 
ning 2000 päikeseenergiaseadet kodumajapidamistele, 
et varustada elektriga 27 000 majapidamist, 700 kooli ja 
tervisekeskust.jah Üks projektipaik kahest: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Sambia 33,00 10,00 30,3%Võrgu laiendamine, et lihtsustada juurdepääsu taastu -
vatele energiaallikatele maal ja linnalähipiirkondades 
Sambias (65 000 toetusesaajat).jahKolm projektikohta 24st: Kabwe, Kanyama 
alajaam ja Kalomo
28 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendCRIS Nr.EF Nr.  
(CfP Nr.)Taotluse nrTaotluse punktiarv3 
(protsentides)Meetme pealkiri RiikEelarve  
(mln eurot)ELi toetus  
(mln eurot )Protsent ELi 
toetusest  
/eelarveLühikirjeldusKülasta ­
tud  
(või ainult 
kontrolli ­
tud riigis)Projektide paikvaatlused
12 
Green energy2011/231-578EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Keenia 2,32 1,74 75,0%Päikesepaneelide paigaldamine 56 koolile ja 32 tervise -
keskusele Keenia maapiirkondades. ei E/K
13 
Nice Roll -out2011/231-937EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)183EE: 47  
EUD: 87  
3rdE: 82NICE Roll -OutSambia,  
Tansaania, 
Gambia8,44 2,50 29,6%Äritegevuse edendamine päikesepaneelide abil toimivate 
IKT-seadmete abil (frantsiislepingu alusel loodud NICE 
keskused 50 maapiirkonnas ja linnalähipiirkonnas Gam -
bias, Tansaanias ja Sambias).ei E/K
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)620EE: 83  
EUD: 81 Enabling 18.000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMosambiik 0,79 0,59 75,0%Tagada 4000 majapidamisele võimalus kasutada väikese 
päikesenergiajaama toodetud säästlikku elektrit kahes 
piirkonnas.ei E/K
15 
Boreale2011/280-322EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 2,30 1,72 74,8%Päikesepaneelide paigaldamine 10 koolile ja kaheksale  
tervisekeskusele ning 900 majapidamisele kaheksas külas 
lõunapoolses piirkonnas.(jah)Külastusi ei tehtud,2 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)542EE: 59  
EUD: 87  
3rdE: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMosambiik, 
Tansaania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0%Säästlik biomassi tootmine ja energiatõhususe saavu -
tamine 2000 majapidamise koolitamise kaudu puude 
istutamise alal ja puusöe tootmisjaama rajamine.jah 
(Tansaania)Istandused ja Green Resources  kontorid Sao 
Hillis (Iringa piirkond Tansaanias)I lisa
29 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendCRIS Nr.EF Nr.  
(CfP Nr.)Taotluse nrTaotluse punktiarv3 
(protsentides)Meetme pealkiri RiikEelarve  
(mln eurot)ELi toetus  
(mln eurot )Protsent ELi 
toetusest  
/eelarveLühikirjeldusKülasta ­
tud  
(või ainult 
kontrolli ­
tud riigis)Projektide paikvaatlused
12 
Green energy2011/231-578EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Keenia 2,32 1,74 75,0%Päikesepaneelide paigaldamine 56 koolile ja 32 tervise -
keskusele Keenia maapiirkondades. ei E/K
13 
Nice Roll -out2011/231-937EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)183EE: 47  
EUD: 87  
3rdE: 82NICE Roll -OutSambia,  
Tansaania, 
Gambia8,44 2,50 29,6%Äritegevuse edendamine päikesepaneelide abil toimivate 
IKT-seadmete abil (frantsiislepingu alusel loodud NICE 
keskused 50 maapiirkonnas ja linnalähipiirkonnas Gam -
bias, Tansaanias ja Sambias).ei E/K
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)620EE: 83  
EUD: 81 Enabling 18.000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMosambiik 0,79 0,59 75,0%Tagada 4000 majapidamisele võimalus kasutada väikese 
päikesenergiajaama toodetud säästlikku elektrit kahes 
piirkonnas.ei E/K
15 
Boreale2011/280-322EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 2,30 1,72 74,8%Päikesepaneelide paigaldamine 10 koolile ja kaheksale  
tervisekeskusele ning 900 majapidamisele kaheksas külas 
lõunapoolses piirkonnas.(jah)Külastusi ei tehtud,2 kuid intervjueeriti 
sidusrühmi
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)542EE: 59  
EUD: 87  
3rdE: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMosambiik, 
Tansaania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0%Säästlik biomassi tootmine ja energiatõhususe saavu -
tamine 2000 majapidamise koolitamise kaudu puude 
istutamise alal ja puusöe tootmisjaama rajamine.jah 
(Tansaania)Istandused ja Green Resources  kontorid Sao 
Hillis (Iringa piirkond Tansaanias)
1  Külastuseks valitud kohas oli projekti elluviimine veel liiga varajases etapis (valmis oli vaid üks hoone, taastuvenergia tootmiseks vajalikke seadmeid ei 
olnud veel paigaldatud). Ainus valmis projekt asus liiga kaugel, et mahtuda kontrollikoja auditikavva.
2 Külastusi ei tehtud turvakaalutlustel.
3 Taotlust hindas välisekspert (EE), ELi delegatsioon (EUD) ning mõnel juhul ka kolmas hindaja (3rdE).
30 Lisad
Hindamismetoodika
Auditi käigus hinnati kavandamist, tulemusi ja potentsiaalset jätkusuutlikkust, kasutades komisjoni tulemustele 
suunatud järelevalve metoodikat. Kasutatud kriteeriumid on loetletud allpool:
Kavandamine
AProjekti kontseptsioon (sh valitud tehnika) on realistlik ja asjakohane oma kontekstis. Riskid ja kohalikud piirangud olid hästi määratletud, rakenda -
tavad leevendavad meetmed põhjalikult kirjeldatud. Selge ja hästi struktureeritud loogiline raamistik, SMART -eesmärgid (teostatavusuuringu järel 
vajalik võimalik võrdlusandmete ja sihtmäärade kohandamine ei mõjuta punktiarvu), esitatud tulemusnäitajad on asjakohased.
BAsjakohane sekkumisloogika. Kontseptsiooni või valitud tehnika osas esineb puudusi, loetletud riskid ja piirangud ei ole ammendavad ja/või ei ole 
nende leevendamiseks mõeldud meetmed täiesti veenvad. Eesmärke ja/või näitajaid tuleb muuta.
C Sekkumisloogika osas esineb probleeme, mis võib oluliselt mõjutada eeldatud tulemusi, eeltoodud elementidega seoses on küsimusi/probleeme.
D Sekkumisloogika on puudulik ning vähendab märgatavalt projekti eduväljavaateid, või ohustavad projekti muud küsimused/probleemid.
Tulemused
AKõik tulemused on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse kvaliteetselt, mis edendab väljundite kavakohast saavutamist; tegevuste üle tehakse 
regulaarset järelevalvet ning need viiakse läbi õigeaegselt (viivitusi ei esine või on need vähesed ning loogiliselt seletatavad).
BTulemused saavutatakse tõenäoliselt vastavalt kavale, kuid kvaliteedi, eeldatud kvantiteedi või ajastuse osas on paranemisruumi. Viivitused ei 
takista aga tulemuste saavutamist.
COsa tulemusi ei saavutata õigeaegselt, nende kvantiteet või kvaliteet ei ole tasemel. Tuleb võtta parandusmeetmeid. Meetmete võtmisel esineb 
viivitusi või ei vasta need teatud osas sekkumisloogikale ega kavale.
DTulemuste saavutamises ja kvaliteedis on või saab tõenäoliselt olema tõsiseid puudusi. Tuleb teha suuri muudatusi, tagamaks, et saavutatakse 
vähemalt peamised tulemused. Esineb tõsiseid viivitusi ja tegevus erineb märkimisväärselt sekkumisloogikast ja kavadest. Edasiste probleemide 
vältimiseks tuleb kavandada väljumisstrateegia.
Jätkusuutlikkus
ATulemused on pikas perspektiivis jätkusuutlikud ja projekti potentsiaalne korratavus on tagatud projekti või muude sekkumiste abil loodud soodsa 
olukorra ja/või seonduvate meetmete abil.
 BTulemused (või suurem osa nendest) on tõenäoliselt pikas perspektiivis jätkusuutlikud, kui vajalikud kavandatud meetmed rakendatakse vastavalt 
kavadele ning olukord ei muutu oluliselt halvemaks.
CTulemused (või suurem osa nendest) ei ole keskmises või pikas perspektiivis jätkusuutlikud, kui kavandatud meetmeid ei parandata või täiendata 
vastavalt, eriti kui olukord võib halveneda.
D Tulemused (või suurem osa nendest) ei ole tõenäoliselt jätkusuutlikud keskpikas perspektiivis, vaatamata praegustele võetud meetmetele.II lisa

32 Lisad
EUEI PDF projektid ja 11. EAFi sihtvaldkonnad riikide kaupa
RiikEUEI PARTNERLUSDIALOOGI VAHEND (PDF)11. EAF  
(sihtvaldkonnad ja vastu võetud või auditi ajaks tõenäoliselt vastu võetav hinnanguline eelarve)
Olemasolevad 
energiapoliitikadPDF projekt energiasektoris Sidusrühmad Kuupäevad1. 
sihtvaldkondEelarve 
(mln 
eurot)2. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)3. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)4. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)Mittesiht ­
valdkondEelarve  
(mln 
eurot)Eelarve 
kokku  
(mln 
eurot)
BurundiJaanuar 2011 (+ maapiirkon -
dade elektrifitseerimise kava 
1993, muudetud 1997)Energeetika- ja kaevandusministeeriumi abistamine 
riikliku energiasektori poliitika, rakendusstrateegia ja 
investeerimiskava väljatöötamisel.Energeetika- ja 
kaevandusministeeriumNovember 2009–
aprill 2011Säästev maaelu 
areng toiduga 
kindlustatuse 
tagamiseks80 Tervishoid 87Õigusriik ja 
haavatavus143 Energeetika 105Kodanikuühis -
kond17 432
Djibouti 2005Abistada loodusvarade eest vastutavat energeetika -
ministeeriumit (MERN) energeetikasektori riikliku 
strateegia ja tegevuskava ning elektriseaduse eelnõu 
koostamisel.Ministeeriumid, Electricité 
de Djibouti – tehinilised ja 
finantspartnerid, rahastajadNovember 2012–
juuli 2014Vesi, kanalisat -
sioon ja tahked 
jäätmed52Toiduga 
kindlustatus35Kodaniku-ühis -
kond ja riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine18 105
Eritrea 1997 – – –Energeetika – 
(not decided 
but Gov's will)PõllumajandusMajanduse 
juhtimine0
Etioopia 1994 (muudetud 2012)Abistada Etioopia valitsust selge pikaajalise visiooni 
sõnastamisel biomassist energia tootmise osas ning 
biomassist energia tootmise strateegia ja tegevus -
kava koostamisel.Vee-, niisutus- ja 
energeetikaministeeriumJuuli 2012–  
veebruar 2014Säästev 
põllumajandus 
ja toiduga 
kindlustatus252 Tervishoid 200Teed ja ener -
giale üleminek230Kodanikuühis -
kond63 745
Keenia 2004 (muudetud 2014)Kavandada toetav meede, mida rakendatakse 
pikaajaliste ekspertide abil, kes pakuvad otsenõus -
tamisteenuseid regulatiivse raamistiku alal väikese 
ulatusega taastuvenergia tootmiseks.EnergeetikaministeeriumJaanuar 2013–
märts 2014Toiduga 
kindlustatus 
ja vastupanu -
võime kliima -
muutusele190Jätkusuutlik ta -
ristu (transport 
ja energeetika)175Avaliku sek -
tori asutuste 
vastutus60 60Riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine10 495
Madagaskar 1974 (muudeti seaduseks 
1998)Kaasajastada Madagaskari poliitika ja riiklik 
energiastrateegia; valmistada ette Madagaskari 
energiasektori strateegia.EnergeetikaministeeriumJuuli 2014–  
juuli 2015Juhtimistava ja 
organisatsioonid143 Maaelu areng 140Infrastruktuur 
(energia 
kättesaadavuse 
suurendamine 
majandus -
liku arengu 
parandamiseks)230Riiklike eelarve -
vahendite 
käsutajad ja 
tehnilise koos -
töö rahastu5 518
Malawi 2003 (muudetud 2009)Toetada biomassist energia tootmise strateegia aren -
damist, et tagada jätkusuutlik biomassist toodetud 
energiavaru ning edendada juurdepääsu kaasaeg -
setele kütustele toiduvalmistamiseks ja tõhusale 
biomassi põletamise tehnikale.EnergeetikaministeeriumVeebruar 2008–
veebruar 2009Juhtimine 120 Haridus 110 Põllumajandus 250Kodanikuühis -
kond30 510
Mosambiik 1998 (muudetud 2009 ja 2011)Toetus biomassist energia tootmise riikliku strateegia 
kavandamiseks ja rakendamiseks, keskendudes 
eelkõige puusöega tarneahelale ning käsitledes nii 
tarnimist kui ka nõudlust.Energeetikaministeerium 
ning riiklik uue ja taastuv-
energia direktoraatJaanuar 2011–
detsember 2012Hea juhtimis -
tava ja areng367Maaelu areng 
(sh energeeti -
ka: 50 miljonit 
eurot)330 697III lisa
33 Lisad
EUEI PDF projektid ja 11. EAFi sihtvaldkonnad riikide kaupa
RiikEUEI PARTNERLUSDIALOOGI VAHEND (PDF)11. EAF  
(sihtvaldkonnad ja vastu võetud või auditi ajaks tõenäoliselt vastu võetav hinnanguline eelarve)
Olemasolevad 
energiapoliitikadPDF projekt energiasektoris Sidusrühmad Kuupäevad1. 
sihtvaldkondEelarve 
(mln 
eurot)2. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)3. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)4. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)Mittesiht ­
valdkondEelarve  
(mln 
eurot)Eelarve 
kokku  
(mln 
eurot)
BurundiJaanuar 2011 (+ maapiirkon -
dade elektrifitseerimise kava 
1993, muudetud 1997)Energeetika- ja kaevandusministeeriumi abistamine 
riikliku energiasektori poliitika, rakendusstrateegia ja 
investeerimiskava väljatöötamisel.Energeetika- ja 
kaevandusministeeriumNovember 2009–
aprill 2011Säästev maaelu 
areng toiduga 
kindlustatuse 
tagamiseks80 Tervishoid 87Õigusriik ja 
haavatavus143 Energeetika 105Kodanikuühis -
kond17 432
Djibouti 2005Abistada loodusvarade eest vastutavat energeetika -
ministeeriumit (MERN) energeetikasektori riikliku 
strateegia ja tegevuskava ning elektriseaduse eelnõu 
koostamisel.Ministeeriumid, Electricité 
de Djibouti – tehinilised ja 
finantspartnerid, rahastajadNovember 2012–
juuli 2014Vesi, kanalisat -
sioon ja tahked 
jäätmed52Toiduga 
kindlustatus35Kodaniku-ühis -
kond ja riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine18 105
Eritrea 1997 – – –Energeetika – 
(not decided 
but Gov's will)PõllumajandusMajanduse 
juhtimine0
Etioopia 1994 (muudetud 2012)Abistada Etioopia valitsust selge pikaajalise visiooni 
sõnastamisel biomassist energia tootmise osas ning 
biomassist energia tootmise strateegia ja tegevus -
kava koostamisel.Vee-, niisutus- ja 
energeetikaministeeriumJuuli 2012–  
veebruar 2014Säästev 
põllumajandus 
ja toiduga 
kindlustatus252 Tervishoid 200Teed ja ener -
giale üleminek230Kodanikuühis -
kond63 745
Keenia 2004 (muudetud 2014)Kavandada toetav meede, mida rakendatakse 
pikaajaliste ekspertide abil, kes pakuvad otsenõus -
tamisteenuseid regulatiivse raamistiku alal väikese 
ulatusega taastuvenergia tootmiseks.EnergeetikaministeeriumJaanuar 2013–
märts 2014Toiduga 
kindlustatus 
ja vastupanu -
võime kliima -
muutusele190Jätkusuutlik ta -
ristu (transport 
ja energeetika)175Avaliku sek -
tori asutuste 
vastutus60 60Riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine10 495
Madagaskar 1974 (muudeti seaduseks 
1998)Kaasajastada Madagaskari poliitika ja riiklik 
energiastrateegia; valmistada ette Madagaskari 
energiasektori strateegia.EnergeetikaministeeriumJuuli 2014–  
juuli 2015Juhtimistava ja 
organisatsioonid143 Maaelu areng 140Infrastruktuur 
(energia 
kättesaadavuse 
suurendamine 
majandus -
liku arengu 
parandamiseks)230Riiklike eelarve -
vahendite 
käsutajad ja 
tehnilise koos -
töö rahastu5 518
Malawi 2003 (muudetud 2009)Toetada biomassist energia tootmise strateegia aren -
damist, et tagada jätkusuutlik biomassist toodetud 
energiavaru ning edendada juurdepääsu kaasaeg -
setele kütustele toiduvalmistamiseks ja tõhusale 
biomassi põletamise tehnikale.EnergeetikaministeeriumVeebruar 2008–
veebruar 2009Juhtimine 120 Haridus 110 Põllumajandus 250Kodanikuühis -
kond30 510
Mosambiik 1998 (muudetud 2009 ja 2011)Toetus biomassist energia tootmise riikliku strateegia 
kavandamiseks ja rakendamiseks, keskendudes 
eelkõige puusöega tarneahelale ning käsitledes nii 
tarnimist kui ka nõudlust.Energeetikaministeerium 
ning riiklik uue ja taastuv-
energia direktoraatJaanuar 2011–
detsember 2012Hea juhtimis -
tava ja areng367Maaelu areng 
(sh energeeti -
ka: 50 miljonit 
eurot)330 697
34 Lisad
RiikEUEI PARTNERLUSDIALOOGI VAHEND (PDF)11. EAF  
(sihtvaldkonnad ja vastu võetud või auditi ajaks tõenäoliselt vastu võetav hinnanguline eelarve)
Olemasolevad 
energiapoliitikadPDF projekt energiasektoris Sidusrühmad Kuupäevad1. 
sihtvaldkondEelarve 
(mln 
eurot)2. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)3. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)4. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)Mittesiht ­
valdkondEelarve  
(mln 
eurot)Eelarve 
kokku  
(mln 
eurot)
Rwanda 2004 (muudetud 2009)Geotermilise energia alasektori poliitikate ja stra -
teegiate arendamise toetamine ning geotermilise 
energia institutsioonilise, õigusliku ja regulatiivse 
raamistiku toetamine, keskendudes eelkõige era -
sektori osaluse võimalustele.TaristuministeeriumDetsember 2013–
jaanuar 2015Jätkusuutlik 
põllumajandus 
ja toiduga 
kindlustatus200 Säästev energia 200Vastutustund -
lik juhtimine40Kodanikuühis -
kond20 460
Tansaania 1992 (muudetud 2003 ja 2014)Riikliku biomassist energia tootmise strateegia 
väljatöötamise toetamine, mille abil määratletakse 
vahendid jätkusuutlikuma biomassist toodetud 
energiavaru tagamiseks, edendatakse juurdepääsu 
alternatiivsetele energiaallikatele ning tagatakse 
rakendamiseks vajalik institutsiooniline keskkond.RahandusministeeriumMärts 2012–  
aprill 2014Hea juhtimis -
tava ja areng291 Energeetika 180Jätkusuutlik 
põllumajandus140Kodanikuühis -
kond15 626
Uganda 2002 (muudetud 2007)Koostada soovitused ja potentsiaalsete energeetika -
projektide nimiekiri, mida toetada SE4ALL raames 
(säästev energia kõigi jaoks)Energeetikaministeerium, 
eraettevõtted, kodanikuühis -
kond, arengupartneridMai 2012–  
juuni 2012Transpordi 
infrastruktuur 
(energeetika 
võidakse 
lisada pärast 
vahehindamist)230Toiduga 
kindlustatus ja 
põllumajandus130Hea 
juhtimistava168Kodanikuühis -
kond50 578
Sambia 1994 (muudetud 2008)Organiseerida nõustamine, et integreerida juurde -
pääs energiateenustele riiklikusse arengukavasse ja 
pikaajalisse visiooni. Energeetika- ja veemajandu -
se ministeeriumSeptember 2005–
august 2006Energeetika 244 Põllumajandus 110 Juhtimine 100Riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine30 484
Ida-AafrikaKaasaegsele energiale juurdepääsu mahu hindamine 
Ida-Aafrikas.Ida-Aafrika Ühendus November 2010–
juuli 2011E/KIII lisa
35 Lisad
RiikEUEI PARTNERLUSDIALOOGI VAHEND (PDF)11. EAF  
(sihtvaldkonnad ja vastu võetud või auditi ajaks tõenäoliselt vastu võetav hinnanguline eelarve)
Olemasolevad 
energiapoliitikadPDF projekt energiasektoris Sidusrühmad Kuupäevad1. 
sihtvaldkondEelarve 
(mln 
eurot)2. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)3. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)4. 
sihtvaldkondEelarve  
(mln 
eurot)Mittesiht ­
valdkondEelarve  
(mln 
eurot)Eelarve 
kokku  
(mln 
eurot)
Rwanda 2004 (muudetud 2009)Geotermilise energia alasektori poliitikate ja stra -
teegiate arendamise toetamine ning geotermilise 
energia institutsioonilise, õigusliku ja regulatiivse 
raamistiku toetamine, keskendudes eelkõige era -
sektori osaluse võimalustele.TaristuministeeriumDetsember 2013–
jaanuar 2015Jätkusuutlik 
põllumajandus 
ja toiduga 
kindlustatus200 Säästev energia 200Vastutustund -
lik juhtimine40Kodanikuühis -
kond20 460
Tansaania 1992 (muudetud 2003 ja 2014)Riikliku biomassist energia tootmise strateegia 
väljatöötamise toetamine, mille abil määratletakse 
vahendid jätkusuutlikuma biomassist toodetud 
energiavaru tagamiseks, edendatakse juurdepääsu 
alternatiivsetele energiaallikatele ning tagatakse 
rakendamiseks vajalik institutsiooniline keskkond.RahandusministeeriumMärts 2012–  
aprill 2014Hea juhtimis -
tava ja areng291 Energeetika 180Jätkusuutlik 
põllumajandus140Kodanikuühis -
kond15 626
Uganda 2002 (muudetud 2007)Koostada soovitused ja potentsiaalsete energeetika -
projektide nimiekiri, mida toetada SE4ALL raames 
(säästev energia kõigi jaoks)Energeetikaministeerium, 
eraettevõtted, kodanikuühis -
kond, arengupartneridMai 2012–  
juuni 2012Transpordi 
infrastruktuur 
(energeetika 
võidakse 
lisada pärast 
vahehindamist)230Toiduga 
kindlustatus ja 
põllumajandus130Hea 
juhtimistava168Kodanikuühis -
kond50 578
Sambia 1994 (muudetud 2008)Organiseerida nõustamine, et integreerida juurde -
pääs energiateenustele riiklikusse arengukavasse ja 
pikaajalisse visiooni. Energeetika- ja veemajandu -
se ministeeriumSeptember 2005–
august 2006Energeetika 244 Põllumajandus 110 Juhtimine 100Riiklike 
eelarvevahen -
dite käsutajate 
toetamine30 484
Ida-AafrikaKaasaegsele energiale juurdepääsu mahu hindamine 
Ida-Aafrikas.Ida-Aafrika Ühendus November 2010–
juuli 2011E/K
36 Lisad
Kontrollitud projektide rakendusperiood, eesmärgid ja saavutused
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Pikendamine  
(kuudes)Piken ­
duse %Pikenduse põhjendusEsialgsed eesmärgid muudetud  –  
(saavutused)
1
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 22.12.2007 22.12.2012 esialgne: 60 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – (toetusesaajaid oli 14 345 võrreldes kavanda -
tud 24 700 (58%), kuid arv suureneb)
2
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tansaania 1.4.2008 30.6.2011 esialgne: 36 – pikendatud: 39 8%Pikenduse põhjenduseks toodi vajadus „täiendada 
paremini peamisi projektitegevusi, keskendudes pea -
miselt institutsioonilistele ja jätkusuutlikkusega seotud 
aspektidele”.Ei – (toetusesaajaid oli 7600 võrreldes kavanda -
tud 8050, st 94,4%) 
3
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 1.12.2007 30.11.2012 esialgne: 36 – pikendatud: 60 67%Kokku taotleti kolme pikendust, kuid viimane (mille 
kohaselt pikendatuks projekti kuni 30.11.2013) lükati EUD 
poolt tagasi.Ei – (2014 hindas EUD ühenduste arvuks +–500; 
eesmärgiks seatud 5000 saavutamiseks on vaja ligi 
kolm aastat)
4
BiogasEF I Up-scaling smaller biogas plants for agricultural producers and processors Keenia 1.1.2008 1.1.2011 esialgne: 36 – pikendatud 45 25% Viia saavutatavad eesmärgid lõpule eelarvet ületamata.Ei – (esialgne: rajada 350 katelt – projekti lõpp: 
ehitati 765)
5 (Up-scaling). EF IUp-scaling access to integrated modern energy services for poverty 
reductionTansaania 1.1.2008 30.6.2014 esialgne: 60 – pikendatud: 78 23% Püüda püsida kava raames.Jah – 200 MPESCs -> 125  
(ainult 11 paigaldati 2013. aasta juuni seisuga)
6
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 esialgne: 36 – pikendatud 81 125%Lepingualased probleemid partneritega (9 kuud) Esialgne 
uuring (9 kuud). Preparation DAO (ei olnud kavandatud) 
ja läbirääkimised AGMIN-ADER (jaanuar 2010–detsember 
2011) – ERD seadmed ei olnud täies mahus tarnitud 
(kolm  projektikohta viiest puudus) – lepinguga seotud 
probleemid ADMIN-ADER (leping kirjutati alla 9.1.2012).Jah – esialgne1: viis projektikohta 80–100 kW  
(400–500 kW), eesmärgid oktoobris 2014:  
neli projektikohta 70 kW (280 kW) – eelarvet vähen -
dati 100 000 euro võrra – (auditi ajal oli varustatud 
vaid üks  projektikoht)
7
rHYviereEF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l'environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 esialgne: 48 – pikendatud 84 75%Rider 1. Politiitiline olukord (12 kuud) Rider 3. Tsüklonid 
piirkonnas ja ADERi ümberstruktureerimine (12 kuud)  
Rider 4-5. Pangapoolne vastus laenu suhtes erainvestorile 
(Tectra) turbiini ostmiseks + kaablite vargus sadamahoo -
netest (6+6 kuud)Jah – esialgne: kolm projektikohta: T: 2x60, S:3x80 
A:3x80: 600 kW – eesmärgid oktoobris 2014: kolm 
projektikohta T: 2x50, S:2x65 A:2x330: 890 kW – 
(kaks projekti olid valmis auditi ajal)
8
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 esialgne: 30 – pikendatud 82 173%Otsuse puudumine projektipaiga arenduse kohta: 12  teh -
nilist võimalust, uus Zecca projektijuht aastal 2009, polii -
tiline ebastabiilsus, halb ilm, viivitused kontsessiooni  loa 
saamisel, maksuvabastus, luba kasutada dünamiiti kanali 
kaevamiseks.Jah – (esialgne: 460 kW – eesmärk oktoobris 2014: 
700 kW)
9
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 esialgne: 60 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad. Ei – (esialgne: 5000 toetusesaajat-> 5500)
10
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small-Scale Projects Sambia 10.3.2008 31.12.2015 esialgne: 70 – pikendatud: 94 34%Teostatavusuuring, ebaõnnestunud projektikonkursi 
uuesti korraldamine, viivitused materjali/varustuse 
kättesaamisel; kohalike partnerite ja töövõtjate ebapiisav 
suutlikkus.Ei – (eesmärke projekti lõpuks ei saavutata, kuid 
progress kestab edasi)IV lisa
37 Lisad
Kontrollitud projektide rakendusperiood, eesmärgid ja saavutused
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Pikendamine  
(kuudes)Piken ­
duse %Pikenduse põhjendusEsialgsed eesmärgid muudetud  –  
(saavutused)
1
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 22.12.2007 22.12.2012 esialgne: 60 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – (toetusesaajaid oli 14 345 võrreldes kavanda -
tud 24 700 (58%), kuid arv suureneb)
2
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tansaania 1.4.2008 30.6.2011 esialgne: 36 – pikendatud: 39 8%Pikenduse põhjenduseks toodi vajadus „täiendada 
paremini peamisi projektitegevusi, keskendudes pea -
miselt institutsioonilistele ja jätkusuutlikkusega seotud 
aspektidele”.Ei – (toetusesaajaid oli 7600 võrreldes kavanda -
tud 8050, st 94,4%) 
3
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 1.12.2007 30.11.2012 esialgne: 36 – pikendatud: 60 67%Kokku taotleti kolme pikendust, kuid viimane (mille 
kohaselt pikendatuks projekti kuni 30.11.2013) lükati EUD 
poolt tagasi.Ei – (2014 hindas EUD ühenduste arvuks +–500; 
eesmärgiks seatud 5000 saavutamiseks on vaja ligi 
kolm aastat)
4
BiogasEF I Up-scaling smaller biogas plants for agricultural producers and processors Keenia 1.1.2008 1.1.2011 esialgne: 36 – pikendatud 45 25% Viia saavutatavad eesmärgid lõpule eelarvet ületamata.Ei – (esialgne: rajada 350 katelt – projekti lõpp: 
ehitati 765)
5 (Up-scaling). EF IUp-scaling access to integrated modern energy services for poverty 
reductionTansaania 1.1.2008 30.6.2014 esialgne: 60 – pikendatud: 78 23% Püüda püsida kava raames.Jah – 200 MPESCs -> 125  
(ainult 11 paigaldati 2013. aasta juuni seisuga)
6
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 esialgne: 36 – pikendatud 81 125%Lepingualased probleemid partneritega (9 kuud) Esialgne 
uuring (9 kuud). Preparation DAO (ei olnud kavandatud) 
ja läbirääkimised AGMIN-ADER (jaanuar 2010–detsember 
2011) – ERD seadmed ei olnud täies mahus tarnitud 
(kolm  projektikohta viiest puudus) – lepinguga seotud 
probleemid ADMIN-ADER (leping kirjutati alla 9.1.2012).Jah – esialgne1: viis projektikohta 80–100 kW  
(400–500 kW), eesmärgid oktoobris 2014:  
neli projektikohta 70 kW (280 kW) – eelarvet vähen -
dati 100 000 euro võrra – (auditi ajal oli varustatud 
vaid üks  projektikoht)
7
rHYviereEF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l'environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 esialgne: 48 – pikendatud 84 75%Rider 1. Politiitiline olukord (12 kuud) Rider 3. Tsüklonid 
piirkonnas ja ADERi ümberstruktureerimine (12 kuud)  
Rider 4-5. Pangapoolne vastus laenu suhtes erainvestorile 
(Tectra) turbiini ostmiseks + kaablite vargus sadamahoo -
netest (6+6 kuud)Jah – esialgne: kolm projektikohta: T: 2x60, S:3x80 
A:3x80: 600 kW – eesmärgid oktoobris 2014: kolm 
projektikohta T: 2x50, S:2x65 A:2x330: 890 kW – 
(kaks projekti olid valmis auditi ajal)
8
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 esialgne: 30 – pikendatud 82 173%Otsuse puudumine projektipaiga arenduse kohta: 12  teh -
nilist võimalust, uus Zecca projektijuht aastal 2009, polii -
tiline ebastabiilsus, halb ilm, viivitused kontsessiooni  loa 
saamisel, maksuvabastus, luba kasutada dünamiiti kanali 
kaevamiseks.Jah – (esialgne: 460 kW – eesmärk oktoobris 2014: 
700 kW)
9
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 esialgne: 60 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad. Ei – (esialgne: 5000 toetusesaajat-> 5500)
10
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small-Scale Projects Sambia 10.3.2008 31.12.2015 esialgne: 70 – pikendatud: 94 34%Teostatavusuuring, ebaõnnestunud projektikonkursi 
uuesti korraldamine, viivitused materjali/varustuse 
kättesaamisel; kohalike partnerite ja töövõtjate ebapiisav 
suutlikkus.Ei – (eesmärke projekti lõpuks ei saavutata, kuid 
progress kestab edasi)
 ületasid või tõenäoliselt ületavad esialgsed eesmärgid   saavutasid või tõenäoliselt saavutavad eesmärgid
 eesmärkide saavutamine ei ole tõenäoline, kuid väljundid on siiski rahuldavad  ei saavutanud eeldatud väljundeid
38 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Pikendamine  
(kuudes)Piken ­
duse %Pikenduse põhjendusEsialgsed eesmärgid muudetud  –  
(saavutused)
11
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Sambia 11.12.2008 15.12.2015 esialgne: 60 – pikendatud: 84 40%Teostatavusuuring, rakenduspartner alahindas hanke -
menetluse kestust ja keerukust; kohalike partnerite 
ebapiisav suutlikkus.Ei – (suurem osa kavandatud tulemustest saavuta -
takse tõenäoliselt muudetud tulemusperioodi lõpuks)
12
Green energyEF II
(1. projekti -
konkurss)Community Based Green Energy Project Keenia 1.11.2011 31.10.2015 esialgne: 48 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Jah – (esialgne: 56 kooli ja 32 tervisekeskust; aas -
tal 2014 oli päikesepaneelidega varustatud 88 kooli 
ja 42 tervisekeskust)
13
Nice Roll-outEF II
(1. projekti -
konkurss)NICE Roll-OutSambia, 
Tansaania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015 esialgne: 48 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – (rajati vaid üks keskus 50st, projekt katkestati 
partneri likvideerimise tõttu)
14
Small scale 
solarEF II
(1. projekti -
konkurss)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMosambiik 20.7.2011 19.9.2014 esialgne: 36 – pikendatud: 39 6% Varuosade tarnimine viibis.Ei2 – (toetusesaajaid oli 14 760 võrreldes kavandatud 
18 000, st 82%)
15
BorealeEF II
(1. projekti -
konkurss)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 esialgne: 36 – pikendatud: 60 25%Sotsiaal-majanduslik uuring on saadaval aasta pärast 
projekti algust.Jah – tuuleturbiini võimalus tühistati ja varustati 
kaheksa  küla asemel seitse.
16
(Wood and 
charcoal).EF II
(1. projekti -
konkurss)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMosambiik, 
Tansaania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 esialgne: 39 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – kuid võimalus, et puusöe komponent realiseeri -
takse, on väga väikeIV lisa
39 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Pikendamine  
(kuudes)Piken ­
duse %Pikenduse põhjendusEsialgsed eesmärgid muudetud  –  
(saavutused)
11
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Sambia 11.12.2008 15.12.2015 esialgne: 60 – pikendatud: 84 40%Teostatavusuuring, rakenduspartner alahindas hanke -
menetluse kestust ja keerukust; kohalike partnerite 
ebapiisav suutlikkus.Ei – (suurem osa kavandatud tulemustest saavuta -
takse tõenäoliselt muudetud tulemusperioodi lõpuks)
12
Green energyEF II
(1. projekti -
konkurss)Community Based Green Energy Project Keenia 1.11.2011 31.10.2015 esialgne: 48 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Jah – (esialgne: 56 kooli ja 32 tervisekeskust; aas -
tal 2014 oli päikesepaneelidega varustatud 88 kooli 
ja 42 tervisekeskust)
13
Nice Roll-outEF II
(1. projekti -
konkurss)NICE Roll-OutSambia, 
Tansaania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015 esialgne: 48 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – (rajati vaid üks keskus 50st, projekt katkestati 
partneri likvideerimise tõttu)
14
Small scale 
solarEF II
(1. projekti -
konkurss)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMosambiik 20.7.2011 19.9.2014 esialgne: 36 – pikendatud: 39 6% Varuosade tarnimine viibis.Ei2 – (toetusesaajaid oli 14 760 võrreldes kavandatud 
18 000, st 82%)
15
BorealeEF II
(1. projekti -
konkurss)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 esialgne: 36 – pikendatud: 60 25%Sotsiaal-majanduslik uuring on saadaval aasta pärast 
projekti algust.Jah – tuuleturbiini võimalus tühistati ja varustati 
kaheksa  küla asemel seitse.
16
(Wood and 
charcoal).EF II
(1. projekti -
konkurss)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMosambiik, 
Tansaania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 esialgne: 39 – ei pikendatud 0% Andmed puuduvad.Ei – kuid võimalus, et puusöe komponent realiseeri -
takse, on väga väike
1 Taotluses kavandati rajada kuus üksust. Toetuslepingus vähendati arvu viieni.
2 Taotluses oli toetusesaajate arv 25 000. Toetuslepingus vähendati nende arvu 18 000ni.
 ületasid või tõenäoliselt ületavad esialgsed eesmärgid   saavutasid või tõenäoliselt saavutavad eesmärgid
 eesmärkide saavutamine ei ole tõenäoline, kuid väljundid on siiski rahuldavad  ei saavutanud eeldatud väljundeid
40 Lisad
Kontrollitud projektide järelevalve
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Projekti 
kestus 
(aasta ­
tes)Kohustuslikud hindamised
Tulemustele 
suunatud 
järelevalveDanish Management Group (DMG) 
Vahe­
hindamine Lõplik  
(kavandatud)EelarveridaRakendus ­
partnerite 
aru annete arvDMG üle vaadete 
arvViivitused ra ­
kenduspartne ­
rite aruannete 
läbivaatamiselKõige viimane 
kontrollitud 
aruanne? 
(aruandeaasta)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 ei eijah (märgi -
tud ainult 
lõpphindamine)juuni 2011  
juuni 201312 11 1–16 kuud jah (2012)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tansaania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 märts 2010 august 2011jah (ainult 
2500  eurot kokku)ei 12 7 0,5–7 kuud jah (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 1.12.2007 30.11.2012 5,0 ei veebruar 2014eelarve lisa ei 
olnud saadudoktoober 2013 5 3 1,3–10 kuud ei (2014)
4 
BiogasEF IUp-scaling smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKeenia 1.1.2008 1.1.2011 3,0 aprill 2010 november 2011jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)november 2009 7 7 0–7 kuud jah (2011)
5 (Up -scaling). EF IUp-scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTansaania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 ei eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)juuni 2013 6 3 4–10 kuud ei (2014)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 märts 2013 (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 6 2 6–13 kuud ei (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktoober 2011 (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)september 2011  
oktoober 20136 3 6–18 kuud ei (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 ei (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 3 1 9 kuud ei (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 veebruar 2011märts 2013  
(järelhindamine 
2015. aasta lõpus)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)september 2011  
september 20135 4 3,5–9 kuud ei (2012)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale Projects Sambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 juuli 2013 eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)mai 2010 34 1 1,5 kuud ei (2013)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Sambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0detsember 2011,  
jaanuar 2012eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 16 5 1–4 kuud ei (2014)V lisa
41 Lisad
Kontrollitud projektide järelevalve
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Projekti 
kestus 
(aasta ­
tes)Kohustuslikud hindamised
Tulemustele 
suunatud 
järelevalveDanish Management Group (DMG) 
Vahe­
hindamine Lõplik  
(kavandatud)EelarveridaRakendus ­
partnerite 
aru annete arvDMG üle vaadete 
arvViivitused ra ­
kenduspartne ­
rite aruannete 
läbivaatamiselKõige viimane 
kontrollitud 
aruanne? 
(aruandeaasta)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tansaania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 ei eijah (märgi -
tud ainult 
lõpphindamine)juuni 2011  
juuni 201312 11 1–16 kuud jah (2012)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tansaania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 märts 2010 august 2011jah (ainult 
2500  eurot kokku)ei 12 7 0,5–7 kuud jah (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mosambiik 1.12.2007 30.11.2012 5,0 ei veebruar 2014eelarve lisa ei 
olnud saadudoktoober 2013 5 3 1,3–10 kuud ei (2014)
4 
BiogasEF IUp-scaling smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKeenia 1.1.2008 1.1.2011 3,0 aprill 2010 november 2011jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)november 2009 7 7 0–7 kuud jah (2011)
5 (Up -scaling). EF IUp-scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTansaania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 ei eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)juuni 2013 6 3 4–10 kuud ei (2014)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 märts 2013 (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 6 2 6–13 kuud ei (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktoober 2011 (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)september 2011  
oktoober 20136 3 6–18 kuud ei (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 ei (2015. aasta lõpp)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 3 1 9 kuud ei (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 veebruar 2011märts 2013  
(järelhindamine 
2015. aasta lõpus)jah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)september 2011  
september 20135 4 3,5–9 kuud ei (2012)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale Projects Sambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 juuli 2013 eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)mai 2010 34 1 1,5 kuud ei (2013)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Sambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0detsember 2011,  
jaanuar 2012eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 16 5 1–4 kuud ei (2014)
42 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Projekti 
kestus 
(aasta ­
tes)Kohustuslikud hindamised
Tulemustele 
suunatud 
järelevalveDanish Management Group (DMG) 
Vahe­
hindamine Lõplik  
(kavandatud)EelarveridaRakendus ­
partnerite 
aru annete arvDMG üle vaadete 
arvViivitused ra ­
kenduspartne ­
rite aruannete 
läbivaatamiselKõige viimane 
kontrollitud 
aruanne? 
(aruandeaasta)
12 
Green energyEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Community Based Green Energy Project Keenia 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)detsember 2013 5 2 4 kuud ei (2014)
13 
Nice Roll -outEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)NICE Roll -OutSambia,  
Tansaania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0andmed 
puuduvadandmed 
puuduvadei ei 2 2 1–7 kuud jah (2012)
14 
Small scale 
solarEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMosambiik 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktoober 2013 august 2014jah 
(vahehindamine)juuli 2012 4 3 1,5–2 kuud ei (2014)
15 
BorealeEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Elect -
ricity (BOREALE)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 2015. aasta lõpp eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 3 3 4–5 kuud jah (2013)
16  
(Wood and 
charcoal)EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam -
bique, Malawi and TanzaniaMosambiik,  
Tansaania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 ei eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)oktoober 2013 5 2 1–4 kuud jah (2014)V lisa
43 Lisad
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikAlguskuu ­
päevLõppkuu ­
päev Projekti 
kestus 
(aasta ­
tes)Kohustuslikud hindamised
Tulemustele 
suunatud 
järelevalveDanish Management Group (DMG) 
Vahe­
hindamine Lõplik  
(kavandatud)EelarveridaRakendus ­
partnerite 
aru annete arvDMG üle vaadete 
arvViivitused ra ­
kenduspartne ­
rite aruannete 
läbivaatamiselKõige viimane 
kontrollitud 
aruanne? 
(aruandeaasta)
12 
Green energyEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Community Based Green Energy Project Keenia 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)detsember 2013 5 2 4 kuud ei (2014)
13 
Nice Roll -outEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)NICE Roll -OutSambia,  
Tansaania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0andmed 
puuduvadandmed 
puuduvadei ei 2 2 1–7 kuud jah (2012)
14 
Small scale 
solarEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMosambiik 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktoober 2013 august 2014jah 
(vahehindamine)juuli 2012 4 3 1,5–2 kuud ei (2014)
15 
BorealeEF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Elect -
ricity (BOREALE)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 2015. aasta lõpp eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)ei 3 3 4–5 kuud jah (2013)
16  
(Wood and 
charcoal)EF II –  
(1. projek -
tikonkurss)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam -
bique, Malawi and TanzaniaMosambiik,  
Tansaania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 ei eijah 
(vahehindamine 
+ lõpphindamine)oktoober 2013 5 2 1–4 kuud jah (2014)
44 Lisad
Kontrollitud projektide hindamine
Projekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP Nr.)Meetme pealkiri RiikELi toetus 
(mln eurot)LühikirjeldusKa­
van ­
dami ­
neTule ­
mu­
sedJätku ­
suut ­
likkus
1
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro 
Power PlantTansaania 3,60Väikese hüdroelektrijaama rajamine, 
et tagada kindel elektrienergiaga 
varustamine teetootjale ja 14 külaleA B B
2
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy 
Services to Tanzanian 
Rural Areas)Tansaania 1,13Päikesepaneelide paigaldamine  
8050 majapidamisele üheksas külas.B B B
3
MajauaEF IElectrificaçao da comuni -
dade de MajauaMosambiik 1,87Minihüdroelektrijaama taastamine 
(praegu ei ole töökorras) ja kohaliku 
elektrivõrgu rajamine 5000 majapida -
mise ühendamiseks.A B B
4
BiogasEF IUp-scaling smaller biogas 
plants for agricultural 
producers and processorsKeenia 1,22Biogaasi tehnoloogia kasutamine 
toiduvalmistamiseks maapiirkonda -
des 330 põllumajandustootjale viies 
provintsisB A B
5
(Up-scaling).EF IUp-scaling access to 
integrated modern energy 
services for poverty 
reductionTansaania 2,29Biokütust (jatrophaõli) kasutavate 
diiselmootorite abil toimivate 
mitmeotstarbeliste energiateenuste 
keskuste rajamine 120 külas kuues 
piirkonnas.C D E/K
6
BioenergelecEF IBioenergelec (bioénergie 
électricité)Madagaskar 1,96Elektritootmine biomassist kuue küla 
jaoks (neljas piirkonnas) ning parem 
koksistamine.D D E/K
7
rHYviereEF IProgramme rHYviere - 
Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de 
l'environnementMadagaskar 1,73Kolme jõevoolu toel toimiva hüdro -
elektrijaama rajamine + minivõrk 
kaheksa idapoolse maapiirkonna küla 
ühendamiseks. A B B
8
SahambanoEF IAménagement hyd -
roélectrique du Site de 
Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 2,48Jõevoolu toel toimiva hüdroelektrijaa -
ma rajamine + 20 km võrgulaiendust 
ühe linna ja kahe küla ühendamiseks.A B B
9
ResouthEF IElectrification rurale 
décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud 
de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 0,87Kahe küla elektrifitseerimine lõuna -
poolses piirkonnas kahe tuuleturbiini 
ja päikesepaneelide abil.B B C
 Kriteerium täidetud   Tõsised puudused n/a ei kohaldata
 Mõningad puudused   Kriteeriumid ei ole täidetudVI lisa
45 Lisad VI lisaProjekti 
number ja  
lühendEF Nr.  
(CfP 
Nr.)Meetme pealkiri RiikELi toetus 
(mln eurot)LühikirjeldusKa­
van ­
dami ­
neTule ­
musedJätku ­
suut ­
likkus
10 
Rural elect -
rificationEF IRural Electrification Infra -
structure and Small-Scale 
ProjectsSambia 10,00Võrgu laiendus ja väikese hüdro -
elektrijaama rajamine ning 2000 
päikeseenergiaseadet kodumaja -
pidamistele, et varustada elektriga 
27 000 majapidamist, 700 kooli ja 
tervisekeskust.B B B
11 
Increase 
accessEF IIncreased Access to 
Electricity ServicesSambia 10,00Võrkude laiendamine, et lihtsustada 
juurdepääsu taastuvenergiale maal ja 
linnalähipiirkondades Sambias  
(65 000 toetusesaajat).B B B
12
Green 
energyEF II
(1. pro -
jektikon -
kurss)Community Based Green 
Energy ProjectKeenia 1,74Päikesepaneelide paigaldamine  
56 koolile ja 32 tervisekeskusele 
Keenia maapiirkondades. B A B
13
Nice 
Roll-outEF II
(1. pro -
jektikon -
kurss)NICE Roll-OutSambia, 
Tansaania, 
Gambia2,50Äritegevuse edendamine päikesepa -
neelide abil toimivate IKT-seadmete 
abil (franchised NICE keskused  
50 maapiirkonnas ja linnalähipiirkon -
nas Gambias, Tansaanias ja Sambias).D D E/K
14
Small scale 
solarEF II
(1. pro -
jektikon -
kurss)Enabling 18.000 people 
to access sustainable 
small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo 
DelgadoMosambiik 0,59Tagada 4000 majapidamisele võima -
lus kasutada väikese päikesenergia 
jaama toodetud säästlikku elektrit 
kahes piirkonnas.B B B
15
BorealeEF II
(1. pro -
jektikon -
kurss)Best Options for Rural 
Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 1,72Päikesepaneelide paigaldamine  
10 koolile ja kaheksale tervisekeskuse -
le ning 900 majapidamisele kaheksas 
külas lõunapoolses piirkonnas.B B B
16
Wood and 
charcoalEF II
(1. pro -
jektikon -
kurss)Sustainable Wood and 
Charcoal Production 
in Rural Mozambique, 
Malawi and TanzaniaMosambiik, 
Tansaania, 
(Malawi)2,40Säästlik biomassi tootmine ja 
energiatõhususe saavutamine 2000 
majapidamise koolitamise kaudu 
puude istutamise alal ja puusöe 
tootmisjaama rajamine.C D E/K
Selgitus:  Hindamismetoodika alusel, mis on esitatud lI lisas , on pandud paika järgmine hindamisskaala:
 Kriteerium täidetud   Tõsised puudused E/K ei kohaldata
 Mõningad puudused   Kriteeriumid ei ole täidetud
46
V
Komisjon teostas projektide üle järelevalvet mitme -
suguste saadaolevate vahendite ja meetodite abil, 
luues muu hulgas alalise järelevalveasutuse.
Üldiselt on komisjon kõige kriitilisemates rakendus -
etappides taganud tiheda järelkontrolli, soodusta -
nud lahenduste leidmist ja parandusmeetmeid nii 
palju kui võimalik ning kooskõlas kehtivate ees -
kirjade ja menetlustega. Mõnel konkreetsel juhul 
saanuks kohapealset järelevalvet tugevdada.
VI
75% kontrollikoja kontrollitud projektidest on juba 
jõudnud eeldatud tulemusteni või nendest isegi 
kaugemale. Teatud projektide puhul on enamik 
eeldatud tulemustest veel saavutamata. Peamiselt 
on seda põhjustanud toetusesaajate suutlikkusega 
seotud probleemid või ebasoodsad asjaolud, mis ei 
ole võimaldanud järgida projektide esialgset kava 
ja on muutnud ettenähtud riskileevendusmeetmed 
ebatõhusaks.
Komisjon märgib, et teatud määral ei saagi suut -
likkuse probleemi välistada, eriti kui ühest küljest 
on sihtprojektid uuenduslikud ja nõudlikud ning 
teisest küljest on toetusesaajad vaesed. Niisuguses 
olukorras ei ole võimalik eeldada täiuslikke projekte.
VII
Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja soovituste 
üle. Ta on juba võtnud meetmeid, et tugevdada 
projektide järelevalvet ja jätkusuutlikkust. Seoses 
sellega sooviks komisjon rõhutada kontrollikoja 
soovituste järgi juba võetud järgmiste sammude 
olulisust:
– hilisemas energiarahastu projektikonkursis teh -
tud täiendused, mille eesmärk oli kindlustada 
projektide teostatavus;
– energiarahastu alalise järelevalvefunktsiooni 
tugevdamine;Kokkuvõte
III
Komisjon tunneb kontrollikoja aruande üle hea -
meelt. Arvestades arenguriikide tohutuid vajadusi 
(48 miljardit USA dollarit aastas), on energiarahastu 
loomine võimaldanud komisjonil pöörata oma aren -
gukoostöös esimest korda suuremat tähelepanu 
energia kättesaadavusele1. Komisjon on energiara -
hastut kasutanud tõhusalt ja nagu kontrollikoja aru -
andest nähtub, on enamik kontrollitud projektidest 
olnud edukad ja nende jätkusuutlikkuse väljavaated 
on head. See on märkimisväärne saavutus, pidades 
silmas, kui keerulistes oludes tuleb arengukoostööd 
ellu viia. Üksnes neljandik kontrollitud projektidest 
ei ole eeldatud tulemusi saavutanud. Osalt on see 
tingitud ebasoodsatest asjaoludest, mis ei võimal -
danud järgida projektide esialgset kava ja mille 
tõttu osutusid ettenähtud riskileevendusmeetmed 
ebatõhusaks. Samuti teab komisjon, et on veel 
ruumi teha mõningaid täiustusi, eeskätt projektide 
kohapealse järelevalve vallas. Komisjon on osa 
meetmeid juba võtnud ja teeb edasisi täiustusi, 
nagu kontrollikoda on soovitanud.
IV
Komisjon kohaldas järjekindlalt ja rangelt projekti -
konkurssi reguleerivaid eeskirju ja menetlusi 
ning eraldas toetust hästi valitud prioriteetidega 
projektidele.
Tegelikult oli ootuspärane, et energiarahastu 
ettepanekutes, millega edendatakse uuenduslike 
lahenduste leidmist, et võimaldada vaestele jätku -
suutlikke ja soodsa hinnaga energiateenuseid, 
esines riske ja puudusi.
Enne kui anti lõplik punktisumma, mille alusel seati 
ettepanekud sidusalt ja erapooletult paremusjärjes -
tusse vastavalt projektikonkursi suunistes kehtesta -
tud kriteeriumidele, eesmärkidele ja prioriteetidele, 
kaalus pädev hindamiskomitee neid hinnatud ette -
panekutes tuvastatud riske ja puudusi nõuetekoha -
selt, pidades silmas asjaomaste taotlejate esitatud 
asjakohaseid riskileevendusmeetmeid.
1  Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „Energia kõigile  – 
energia vaestele kättesaadavaks muutmise rahastamine”, 
eriväljavõte ülevaatest „World Energy Outlook”, Rahvusvaheline 
Energiaagentuur, 2011.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 47
Komisjon valis rahastatavad projektid välja projekti -
konkursi suunistes esitatud selgete hindamiskritee -
riumide alusel, mille hulka kuulusid asjakohasus, 
taotleja ja partnerite tegevus- ja finantssuutlikkus, 
teostatavus, jätkusuutlikkus, kulutasuvus, ning 
võttis arvesse seda, kas selliste keeruliste arendus -
projektidega olemuslikult kaasnevate riskide või 
puuduste leevendamiseks oli kavandatud asjakoha -
seid meetmeid.
16
Mis puudutab kontrollikoja nimetatud viit projekti, 
siis hindamiskomitee  – kellel on erinevalt üksikhin -
dajatest tervikpilt kõigist projektikonkursile esitatud 
ettepanekutest ning kõigi ettepanekute eelistest 
ja puudustest, arvestades projektikonkursi suunis -
tes esitatud kriteeriume – on võtnud arvesse iga 
hindaja märkusi ja punktisummasid. Komisjon on 
kehtestanud nõutavad menetlused ning kontrolli- ja 
tasakaalusüsteem, tagamaks et iga hindamiskomi -
tee kohaldab projektide hindamist reguleerivaid 
eeskirju rangelt ja nii, et kindlustatud oleks kogu 
hindamisprotsessi terviklikkus ja järjepidevus, 
vaatamata igasugustele puudustele, mis võivad 
ilmneda üksikute ekspertide hinnangutes.
16 a)
Hindajad hindasid ettepanekut ning kajastasid 
seda oma vastavates punktisummades ja märkus -
tes, võttes arvesse kõiki projektikonkursi suunistes 
esitatud hindamiskriteeriume. Teatavatele leitud 
puudustele vaatamata tuvastasid hindajad ka pea -
mised tugevad küljed, näiteks: ettevõtlustegevuse 
elavdamine, head teadmised riigist, erasektori väga 
hea kaasamine, rahalise jätkusuutlikkuse potent -
siaal ja kogukonna hea kaasamine. Mõlema hindaja 
antud punktisummad näitasid, et ühtegi probleemi 
ei peetud piisavalt tõsiseks, et ettepanek selle alusel 
tagasi lükata.
Läbivaatamise tulemusena andis hindamiskomitee 
lõpliku punktisumma, milles võeti arvesse nii ette -
paneku tugevaid kui ka nõrku külgi, nagu on selgi -
tatud ka eespool komisjoni vastuses punktile 16.– koos uue energiakoostöö programmiga kasutu -
sele võetud uuendused, nimelt elektrifitseerimi -
se rahastamise algatus ElectriFi, mis töötati välja 
koos sektori ja arengurahastajatega ning mille 
eesmärk on suurendada vaestele jätkusuutliku 
energia kättesaadavust võimaldava ELi toetuse 
teostatavust, jätkusuutlikkust ja võimendust.
Sissejuhatus
04
Alates 2011. aastast on ELi energiapoliitikas antud 
arengut käsitlevaid üldsuuniseid „Muutuste tege -
vuskavas” sisalduvate juhiste abil. Tegevuskavas 
nimetatakse energiat kaasava ja jätkusuutliku 
majanduskasvu peamiseks liikumapanevaks jõuks.
05
Arvestades arenguriikide tohutuid vajadusi (Rahvus -
vahelise Energiaagentuuri hinnangul 48 miljardit 
USA dollarit aastas), on energiarahastu loomine 
võimaldanud komisjonil pöörata oma arengukoos -
töös esimest korda suuremat tähelepanu energia 
kättesaadavusele.
Tähelepanekud
Komisjon uuris põhjalikult kõigi energiarahastu 
raames esitatud projektiettepanekute eeliseid ja 
puudusi ning seadis esmatähtsale kohale toetuse 
andmise parimatele ettepanekutele, mis ületasid 
kaugelt kõigis projektikonkursi suunistes kehtesta -
tud üldised kvaliteedistandardid.
Ehkki alati esinevad teatud riskid ja puudused, peab 
komisjon kaaluma iga projektikonkursi üldeesmärki -
dele vastamiseks toetuse andmist uuenduslikele ja 
nõudlikele projektidele, mis on valitud asjaomaste 
eeskirjade ja menetluste kohaselt.
Komisjoni vastus 48
22 a)
Kui komisjon tuvastas aruandluse kvaliteediga 
seotud probleemi, võttis ta vajalikke meetmeid selle 
lahendamiseks, sealhulgas andis toetusesaajatele 
kirjeldavate vahe- ja lõpparuannete ning ka finants-
aruannete vormid. Suutlikkus esitada kvaliteetseid 
aruandeid on toetusesaajate kaupa tõepoolest 
erinev ning selle tulemusel on teise energiarahastu 
puhul lisatud toetuslepingule kirjeldavate aru -
annete ja finantsaruannete täiustatud mudelid.
22 b)
Vt komisjoni vastus punkti 22 alapunktile a.
22 c)
Vt komisjoni vastus punkti 22 alapunktile a.
23
Komisjon on nõuetekohaselt pikendanud lepingut 
konsultatsioonifirmaga, et see osutaks asjakohaseid 
järelevalveteenuseid nii käimasolevate energiara -
hastu projektide puhul kui ka teise energiarahastu 
(elektrifitseerimine ja ebakindlus maapiirkondades) 
viimasel kahel projektikonkursil valitud projektide 
puhul.
24
Üheainsa üksuse standardülevaadete kasutamine 
on aidanud rakenduspartnerite aruandlust teatud 
määral ühtlustada ja parandada ning lepingus 
konsultatsioonifirmaga võidakse ette näha ressur -
sid neis aruannetes esitatud teabe kohapealseks 
kontrollimiseks. Seetõttu on komisjon astunud 
vajalikke samme ja pikendanud lepingut konsultat -
sioonifirmaga nii, et selles nähakse vajaduse korral 
ette projektide järelevalveteenuste osutamine riigis 
kohapeal toimuvate missioonide käigus.
Vastavalt toetuslepingute sätetele jäävad nõuete -
kohaste soovituste jõustamise volitused energia -
rahastu toetusesaajate puhul siiski ELi delegatsioo -
nidele ja neid volitusi ei saa konsultatsioonifirmale 
üle anda.16 b)
Nagu eespool selgitatud, on hindamiskomitee eri -
nevalt üksikhindajatest ainulaadses olukorras, sest 
tal on tervikpilt kõigist projektikonkursil esitatud 
ettepanekutest ning kõigi ettepanekute eelistest, 
arvestades projektikonkursi suunistes esitatud 
kriteeriume.
Kontrollikoja nimetatud nelja projekti puhul viis 
vastutav hindamiskomitee lõpule kolmanda ja vii -
mase hindamise ning avaldas arvamust, et tuvasta -
tud riskide ja puuduste leevendamiseks vajalikud 
meetmed on olemas ja vastuvõetavad.
17
Kontrollikoja nimetatud projektidega ei saavuta -
tud seatud eesmärke peamiselt ebasoodsate ja 
kontrollimatute väliste tegurite tõttu (muu hulgas 
turutingimused, tehnoloogia areng, looduslikud 
tingimused jne).
18
Seoses sellega rõhutab komisjon hilisema, teise 
energiarahastu raames toimunud projektikonkursi 
puhul kasutusele võetud täienduste olulisust, sest 
selles nõuti lisaks ettepanekule ka teostatavus -
uuringu esitamist.
Komisjon teostas projektide üle järelevalvet mitme -
suguste saadaolevate vahendite ja meetodite abil, 
luues muu hulgas alalise järelevalveasutuse. Mõnel 
konkreetsel juhul saanuks kohapealset järelevalvet 
tugevdada.
Rakenduspartnerite aruannete kvaliteet oli eba -
ühtlane, sest see olenes toetusesaajate erinevast 
aruandlussuutlikkusest.
Komisjoni vastus 49
28
Peamine projekti järelevalve ja järelkontrolli viis on 
teha võimaluse korral korrapäraseid käike koha -
peale. Projektide järelevalves on delegatsioonide 
käsutuses hulk erinevaid vahendeid, sealhulgas 
kaugkontroll, mis põhineb aruannetel, telekonve -
rentsidel, kontoritööl, teabe vahetamisel toetuse -
saajaga jne. Kohapeal käimiste korrapärasus oleneb 
muu hulgas töökoormusest, projekti asukohast 
ja juurdepääsetavusest, julgeolekuküsimustest, 
saadaolevatest ressurssidest jne. Loomulikult on 
vastutav delegatsioonijuht see, kes otsustab, milline 
on iga projekti kõige sobivam järelevalve- või järel -
kontrollimeetod ning kuidas/kas teevad teatava ELi 
delegatsiooni ametnikud korrapäraseid käike ener -
giarahastu projekti asukohta või mitte, sest temal 
on tervikpilt kõigist delegatsiooni täidetavatest 
ülesannetest ja igale ülesandele määratud prioritee -
dist, võttes arvesse inimressursside olukorda ning 
mitmesuguseid piiranguid.
29
Tulemustele suunatud järelevalve on vaid üks pro -
jekti järelevalveks olemas olev vahend ja komisjon 
on seda asjakohaselt kasutanud lisaks muudele 
järelevalvevahenditele, sealhulgas alalise energia -
rahastu järelevalveülesandele, mida kasutati vasta -
valt konsultatsioonifirmaga sõlmitud lepingule.
29 a)
Kuigi kontrollikoja nimetatud projekti üle teostati 
tulemustele suunatud järelevalvet vaid 2013. aastal, 
oli ELi delegatsioon Tansaanias projekti olukorrast 
alati teadlik tänu korrapärasele teabe- ja kirjavahe -
tusele ning võttis meetmeid olukorra parandami -
seks. Näiteks lisaks lepinguga nõutavatele vahearu -
annetele koostasid rakenduspartnerid iga kuue kuu 
järel projekti kohta sisemisi järelevalvearuandeid 
vastavalt tavale, mille delegatsioon oli 2012. aastal 
järelevalve tugevdamiseks kehtestanud. Delegat -
sioonil oli pidev kontakt projektiga ja ta pakkus 
toetust lahenduste leidmisel.25
Mõne projekti vahekokkuvõte jäi tegemata, sest ellu 
polnud viidud piisavalt palju meetmeid.
Komisjon kasutas projektide rakendamise toe -
tamiseks kõiki saadaolevaid vahendeid ja võttis 
lepinguid reguleerivate eeskirjadega seatud piirides 
asjakohaseid meetmeid.
Tegelikult ei ole lepinguid reguleerivate eeskirjade 
kohaselt võimalik teha projektitegevuses suuri 
muudatusi, sest nendes sätestatakse muu hulgas, et 
võimaliku „paranduse otstarve või mõju ei või olla 
seotud eesmärgiga teha käesolevasse lepingusse 
muudatusi, mis seaksid kahtluse alla toetuse and -
mise otsuse või läheksid vastuollu taotlejate võrdse 
kohtlemise põhimõttega”.
26
Edaspidiseid teise energiarahastu projektikonkursse 
kavandades võeti arvesse asjaomaseid soovitusi 
projektiaruandluse kvaliteedi parandamise kohta.
27
Komisjon (ja oma lepingu ulatuses ka järelevalve -
eksperdid) nõudsid mitmel korral lisateavet või 
selgitusi ja kui neid ei esitatud, peatati maksed 
vastavalt lepinguid reguleerivatele eeskirjadele.
Lepingu lõpetamise võimalus on äärmuslik meede, 
mis võib põhjustada juba tehtud suurte investee -
ringute/jõupingutuste luhtumist ja mida kaalutakse 
vaid juhul, kui kõik muud võimalikud alternatiivid 
on läbi kukkunud, pidades silmas lõplike toetuse -
saajate tegelikke huve ning usaldusväärse finants -
juhtimise põhimõtet.
Komisjoni vastus 50
36
Nelja kontrollikoja kontrollitud projekti puhul jäi 
enamik eeldatud tulemusi saavutamata. Seda põh -
justasid toetusesaajate suutlikkusega seotud prob -
leemid ja ebasoodsad asjaolud, mis ei võimaldanud 
järgida projektide esialgset kava ning muutsid 
leevendavad meetmed ebatõhusaks.
Komisjon märgib, et teatud määral ei saagi suut -
likkuse probleemi välistada, eriti kui ühest küljest 
on sihtprojektid uuenduslikud ja nõudlikud ning 
teisest küljest on toetusesaajad vaesed. Niisuguses 
olukorras ei ole võimalik täiuslikke projekte eeldada.
36 c)
Projekti hindamisel järgiti kohaldatavat menetlust, 
mille kohaselt peeti erasektori osalust projektide 
jätkusuutlikkuse seisukohast heaks näitajaks.29 b)
Selle projekti puhul ei esitatud ettepanekut lisada 
see 2010. ja 2011. aasta tulemustele suunatud järe -
levalve loendisse, sest selleks ajaks polnud saavu -
tatud piisavalt edusamme. Kuigi 2012. aastal tehti 
esialgu ettepanek lisada projekt tulemustele suu -
natud järelevalve loendisse, otsustati seda loendis 
mitte hoida, sest kohapeal polnud ikka veel toimu -
nud piisavalt tegevust, ja pealegi oli pärast seda, 
kui rakendusperioodi pikendati 24 kuu võrra, juba 
kavandatud vahekokkuvõte 2012. aasta alguseks.
30
Nagu eespool punktis 27 selgitatud, kaalutakse 
lepingu lõpetamise võimalust üksnes juhul, kui kõik 
muud võimalikud alternatiivid on läbi kukkunud. 
Kontrollikoja nimetatud kahe projekti järelevalve 
eest vastutavad talitused ei olnud siis veel kinnita -
nud, et nii ongi juhtunud ja et neid projekte ei saa 
enam ühelgi võimalikul viisil ellu viia.
30 a)
Projekti eest vastutav delegatsioon otsustas pärast 
võimalike parandusmeetmete kaalumist, et projekti 
geograafilise ulatuse vähendamine ei oleks olnud 
parim valik.
31
Mosambiigi delegatsioon oli kogu aeg olnud teadlik 
projektiga seotud raskustest. Valdkondades, mis 
on kohalikus mõttes suhteliselt uued, tekib uuen -
duslike projektide algusetapis sageli probleeme. 
Aja jooksul sai aga üha selgemaks, et programmi 
eesmärke ei saavutata, ja olles sellele arusaamisele 
jõudnud, üritas delegatsioon leida sobivaid lahen -
dusi. Arutati arvukaid ettepanekuid projektiga 
seotud probleemide kohta, aga ühtegi soovitatud 
lahendust ei peetud teostatavaks ning projekt tuli 
lõpetada. 2015. aasta aprillis käis delegatsioon koha -
peal (nii seoses tegevuse, rahaliste vahendite kui ka 
lepingutega seotud küsimustega), pärast mida lepiti 
kokku projekti lõpetamises.
75% kontrollikoja kontrollitud projektidest on juba 
jõudnud eeldatud tulemusteni või nendest isegi 
kaugemale.
Komisjoni vastus 51
Enne kui anti lõplik punktisumma, mille alusel seati 
ettepanekud sidusalt ja erapooletult paremusjärjes -
tusse vastavalt projektikonkursi suunistes kehtesta -
tud kriteeriumidele, eesmärkidele ja prioriteetidele, 
kaalus pädev hindamiskomitee hinnatud ettepane -
kutes tuvastatud riske ja puudusi nõuetekohaselt, 
pidades silmas asjaomaste taotlejate esitatud asja -
kohaseid riskileevendusmeetmeid.
1. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja on võtnud 
asjakohaseid meetmeid.
i) Kooskõlas ELi välistegevuse raames lepingute 
sõlmimise korda käsitleva 2014. aasta praktilise 
juhendi vormidega on ettepanekute hindami -
sel otsustav roll meetme kavandamisele antud 
hinnangul. Kontseptsioonikirjeldusele antavast 
võimalikust 50 punktist 10 on seotud meetme 
kavandamisega. Enamikul juhtudel põhjustavad 
suured kavandamispuudused ettepaneku välja -
jätmise juba kontseptsioonikirjelduse etapis.
ii) Taotlejate suutlikkust meetmeid rakendada 
hinnatakse täieliku projektitaotluse esitamise 
etapis. Hiljuti hakati hindama ka kaastaotlejate 
ja sidusüksuste tegevussuutlikkust. Arvestades 
selle aspekti olulisust, võttis komisjon lepingute 
sõlmimise korda käsitlevas 2014. aasta praktilises 
juhendis kasutusele miinimummäära, millega nä -
hakse ette, et taotlejad peavad suutlikkuse eest 
antavast võimalikust 20 punktist saama vähemalt 
12, et kaalutaks neile toetuse andmist.
43
Komisjon teostas projektide üle järelevalvet mitme -
suguste saadaolevate vahendite ja meetodite abil, 
luues muu hulgas alalise järelevalveasutuse.
Üldiselt on komisjon kõige kriitilisemates rakendus -
etappides taganud tiheda järelkontrolli, soodusta -
nud lahenduste leidmist ja parandusmeetmeid nii 
palju kui võimalik ning kooskõlas kehtivate ees -
kirjade ja menetlustega. Mõnel konkreetsel juhul 
saanuks kohapealset järelevalvet tugevdada.Järeldused ja soovitused
41
Komisjon tunneb kontrollikoja aruande üle hea -
meelt. Arvestades arenguriikide tohutuid vajadusi 
(48 miljardit USA dollarit aastas), on energiarahastu 
loomine võimaldanud komisjonil pöörata oma aren -
gukoostöös esimest korda suuremat tähelepanu 
energia kättesaadavusele2. Komisjon on energiara -
hastut kasutanud tõhusalt ja nagu kontrollikoja aru -
andest nähtub, on enamik kontrollitud projektidest 
olnud edukad ja nende jätkusuutlikkuse väljavaated 
on head. See on märkimisväärne saavutus, pidades 
silmas seda, kui keerulistes oludes tuleb arengu -
koostööd ellu viia. Üksnes neljandik kontrollitud 
projektidest ei ole eeldatud tulemusi saavutanud. 
Osalt on see tingitud ebasoodsatest asjaoludest, 
mis ei võimaldanud järgida projektide esialgset 
kava ning mille tõttu osutusid mis tahes ettenähtud 
riskileevendusmeetmed ebatõhusaks. Komisjon 
teab aga, et on veel ruumi teha mõningaid täiustusi, 
eeskätt projektide kohapealse järelevalve vallas. 
Komisjon on osa meetmeid juba võtnud ja teeb 
edasisi täiustusi, nagu kontrollikoda on soovitanud.
42
Komisjon kohaldas järjekindlalt ja rangelt projekti -
konkurssi reguleerivaid eeskirju ja menetlusi 
ning eraldas toetust hästi valitud prioriteetidega 
projektidele.
Hindamiskomitee oli iga ettepaneku riskidest ja 
puudustest teadlik. Tegelikult oli ootuspärane, et 
energiarahastu raames esitatud ettepanekutes, mis 
olid muu hulgas ette nähtud innovatsiooni edenda -
miseks, kuid millega kaasnesid samal ajal raskused, 
et võimaldada vaestele jätkusuutlikke ning soodsa 
hinnaga energiateenuseid, esines riske ja puudusi.
2  Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „Energia kõigile  – 
energia vaestele kättesaadavaks muutmise rahastamine”, 
eriväljavõte ülevaatest „World Energy Outlook”, Rahvusvaheline 
Energiaagentuur, 2011.
Komisjoni vastus 52
44
Vaid neljandik kontrollitud projektidest ei ole 
eeldatud tulemusi saavutanud. Peamiselt on seda 
põhjustanud toetusesaajate suutlikkusega seotud 
probleemid või ebasoodsad asjaolud, mis ei ole 
võimaldanud järgida projektide esialgset kava ja 
on muutnud ettenähtud riskileevendusmeetmed 
ebatõhusaks.
3. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Kasulik oleks hinnata mis tahes jätkuva tehnilise abi 
vajadusi, et selgitada välja võimalikud toetusvaja -
dused pärast energiarahastust toimuva rahastamise 
lõppu. Praeguse energiarahastu programmi raa -
mes ei ole võimalik algset toetussummat suuren -
dada. Sellegipoolest uurib komisjon, kuidas sellele 
küsimusele läheneda, et kindlustada tehtud inves -
teeringute väärtust. Lisaks uurib komisjon, kuidas 
rakendada seda soovitust selliste uute ja innovatiiv -
sete programmide raames nagu elektrifitseerimise 
rahastamise algatus  – ElectriFi.43 a)
Komisjon käsitles aruandluse puudujääke iga 
lepingu puhul eraldi ning võttis kasutusele ka 
kirjeldavate vahe- ja lõpparuannete ning finants  aru-
annete parandatud vormid.
43 b)
Komisjon on taganud tiheda järelkontrolli nii 
kohapeal käimise kui ka projektide erinevate järele -
valvevahendite abil, mille hulka kuulub kaugkont -
roll, mis põhineb aruannetel, telekonverentsidel, 
andme  analüüsil jne. Kohapeal käimiste korrapärasus 
oleneb muu hulgas töökoormusest, projekti asuko -
hast ja juurdepääsetavusest, julgeolekuküsimustest, 
saadaolevatest ressurssidest jne. Otsuse korraldada 
korrapäraseid käike energiarahastu projekti asu -
kohta teeb üksnes vastutav delegatsioonijuht, kellel 
on tervikpilt kõigist delegatsiooni täidetavatest 
ülesannetest ning igale ülesandele määratud prio -
riteedist, võttes arvesse inimressursside olukorda ja 
mitmesuguseid piiranguid.
Tulemustele suunatud järelevalve on vaid üks 
projekti üle järelevalve teostamise vahend ning kui 
tegemist on projektiga, mille puhul ei käida tule -
mustele suunatud järelevalve eesmärgil kohapeal, 
on ette nähtud muud järelevalvevahendid.
43 c)
Komisjon on alati püüdnud toetada projektide edu -
kat rakendamist ja leida lahendusi (koos toetusle -
pingukohaste toetusesaajatega) igasugustest prob -
leemidest ülesaamiseks. Toetuslepingu lõpetamist 
on seepärast peetud viimaseks valikuks, et mitte 
lasta investeeringutel/pingutustel ja energiarahastu 
lõplike toetusesaajate võimalikul kasul kaotsi minna.
2. soovitus – Ühine vastus punktidele 
i)–v)
Komisjon nõustub soovitusega. Projektide järele -
valve tugevdamisel on veel parandamisruumi. 
Komisjon on sellega juba järjepidevalt tegelnud 
ning kaalutakse täiendavaid meetmeid, et või -
maldada delegatsioonidel tugevdada projektide 
järelevalvet, võttes arvesse ka nende rahalisi ja 
inimressursside piiranguid.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
2004. aastal puudus ligi kahel miljardil inimesel küllaldane 
juurdepääs piisavatele, soodsa hinnaga ja säästvatele 
energiateenustele, millel on omakorda oluline osa 
arengueesmärkide täitmise poole püüdlemisel. 2005. aasta 
juunis loodud AKV -ELi energiarahastu peamine eesmärk oli 
parandada maal ja linnalähedastes piirkondades elavate 
vaeste juurdepääsu kaasaegsetele energiateenustele, 
keskendudes eelkõige Sahara -tagusele Aafrikale ja 
taastuvenergiale. Käesolevas aruandes järeldab kontrollikoda, 
et komisjon oli enamasti edukas, kuid oleks saanud AKV -ELi 
energiarahastut paremini kasutada, et suurendada 
Ida-Aafrika vaeste juurdepääsu taastuvenergiale. 
Kontrollikoda esitab soovitusi projektide rangemaks 
valimiseks, nende järelevalve parandamiseks ning 
jätkusuutlikkuse väljavaadete suurendamiseks .
EUROOPA
KONTROLLIKODA