ET Euroopa Liidu Teataja C 11/18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 11/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EÜ nr: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Muudatus(t)e liik

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Muudatus(ed)

Tootjate rühm soovib kohandada spetsifikaati selleks, et selgitada ja täpsustada teatavaid punkte (võtmaks arvesse väikeettevõtjate eripärasid, tarbijatele pakutavate toodete muutmist ja turustamisviise traditsioonilistel nuumlinnuturgudel (marchés au gras), mis peegeldavad jätkuvalt Prantsusmaa edelaosa maapiirkondade kultuuri- ja kulinaarset pärandit) ning pidada sammu valdkonna tehnoloogilise arenguga, mis on aset leidnud pärast KGT registreerimist 2000. aastal.

3.1. Toodete kirjeldus

Tehti järgmised muudatused.

1. Terve pardi (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümba lisamine. Lisati mitu toodet tervest pardist, mida Prantsusmaa edelaosa nuumlinnuturgudel (marchés au gras – nuumpartide ja -hanede ning nende jaotustükkide müügile spetsialiseerunud turud) tavapäraselt müüakse. Tegemist on terve tapetud linnuga, millel on teatavad siseelundid alles jäetud või eemaldatud ning millest saadud jaotustükid või rups on kantud 2000. aastal registreeritud spetsifikaati (toored või töödeldud tooted). Terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp turustatakse jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult. Sisikonnast ja rupsist võib KGT-ga tähistatult müüa üksnes maksa, südant ja pugu. Tootjate rühm on otsustanud alles jätta registreeritud KGT spetsifikaadis esitatud liha jaotustükkide ja rupsi loetelu. Nimetatud loetelu on kooskõlas traditsiooniliselt Prantsusmaa edelaosas turustatud nuumparditoodete ajaloolise tausta ja mainega. Rühm ei soovinud hõlmata KGT-ga jaotustükke, mida traditsiooniliselt ei tarvitatud.

2. Lisatakse võimalus müüa kõiki tooteid, v.a terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, väiksemateks tükkideks tükeldatuna. Seega saab lõpptarbijale tooteid müüa portsjonitena. Lisaks täpsustati koonddokumendis, et tooteid võib turustada ka konservidena, poolkonservidena, külmutatult või sügavkülmutatult. Tegemist on ühe punktiga kehtivas spetsifikaadis.

3. Lisatakse maitsestatud toores foie gras. Eesmärk on turustada kuumtöötlemiseks ettevalmistatud toodet. Maitsestatud toores foie gras on KGT kohane toode enne selle lõpptöötlemisetappi. Toore toote maitsestamine ei erine maitsestamisest töötlemisetapis: „sool, nitritsool, suhkur, vürtsid ja maitsetaimed, kange alkohol, liköörveinid, veinid, trühvlid (Tuber melanosporum), askorbiinhape või naatriumaskorbaat. Maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust, kusjuures suhkrut võib lisada kuni 2 grammi valmistise iga kilogrammi kohta.”

4. Lisatakse võimalus turustada toorest veenideta foie gras’d.

5. Rinnaliha trimmimise määratlus.

6. Seoses kuivatatud ja suitsutatud rinnalihaga lisati spetsifikaati ja koonddokumenti üks täpsustus: tegelikult kuivatatakse kogu rinnaliha ja lisaks võib seda ka suitsutada.

3.2. Päritolutõend

Tabelid ajakohastati vastavalt punktis „Tootmismeetod” tehtud muudatustele ja kehtivatele õigusaktidele. Täpsustati teatavate dokumentide sisu.

Lisati kohustus, mille kohaselt peab igas tootmiskohas olema raamatupidamisregister (vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 6 lõige 2).

Määratleti partiide mõiste.

3.3. Tootmismeetod

Võttes arvesse muudatusi KGT spetsifikaate käsitlevates riiklikes ja ELi õigusaktides, tehti selles osas arvukaid vormilisi ja sisulisi muudatusi.

Tehti järgmised muudatused.

1. Haudumine

Haudumisega seotud nõuded võeti üle, et täpsustada spetsifikaadi selles osas, et tegemist on Cairina moschata tõugu (muskuspardid) isaspartide või tõugude Cairina moschata ja Anas Platyrhinchos (sinikaelpart) (isane muskuspart ja emane sinikaelpart) ristandite ehk mullarditega. See ei ole muudatus, vaid spetsifikaadis juba olemas oleva sätte ümberpaigutamine.

Täpsustati, et ristandite jaoks tuleb aretuslinnud valida vastavalt Prantsusmaa linnu- ja kalakasvatajate ühingu (Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (SYSAAF)) kehtestatud võrdlusalusele.

2. Kasvatamine

— Spetsifikaati muudeti, et lubada pardipoegade transporti määratletud geograafilise piirkonna ühest põllumajandusettevõttest teise (enne või pärast 42-päevaseks saamist). Sellega võetakse arvesse tootmisprotsessi korraldamist ja põllumajandusettevõtjate praegust tegevuspraktikat. See kasvatustava ei hõlma ühepäevaseid pardipoegi, vaid veidi vanemaid noorlinde.

— Jäeti välja ruumide ja jalutusalade loomkoormuse eristamine kogu kasvatusajal samades ruumides peetavate lindude ja ümberpaigutatavate lindude puhul. Selle asemel võetakse ruumi loomkoormuse puhul arvesse lindude vanust.

— Jalutusala jaotatud kasutamise mõiste võeti kasutusele nimetatud jalutusalade kvaliteedi paremaks haldamiseks, et vähendada muda teket, mis võib avaldada kahjulikku mõju lindude arengule (nt lonkamine). Jaotatud jalutusala ei tohi olla väiksem kui pool loomkoormuse normiga ettenähtud pindalast. Jalutusalade jaotamist võib kombineerida jalutusalade rotatsiooniga, mille korral lubatakse samadel põhjustel kasutada teist jalutusala. Need muudatused on seotud jalutusala puhkeajaga, mis jääb kahe linnurühma vahele (12 nädalat), ja selle asendamisega jalutusala kumuleerunud puhkeajaga, mis on 168 päeva kalendriaastas.

3. Söödaratsiooni koostamine

Määrati kindlaks lindudele enne 42-päevaseks saamist jagatava sööda ratsioon ja piirati alates 43. elupäevast jagatavate teraviljatoodete osakaalu.

Toitaineklassid määratleti vastavalt kehtivates liidu õigusaktides sätestatud terminoloogiale (komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta EMPs).

4. Sundsöötmine

Lisati mitu punkti.

— Sundsöötmisele minevate lindude miinimumkaal (lisaks keskmisele kaalule).

— Pidev sundsöötmine põllumajandusettevõttes: st eri vanuses partide samaaegne sundsöötmine.

— Sundsöötmisega seotud sanitaarnõuded (puhastamine, desinfitseerimine, kasvanduse sanitaarsetel eesmärkidel tühjana hoidmine).

— Sundsöötmise aega lühendati 12 päevalt minimaalselt 10 päevale ja 24 söödakorralt minimaalselt 20 söödakorrale. Mitmesugused teadus- ja tehnikaalased uuendused võimaldavad seda teha, ilma et see mõjutaks maksa kaalu. Võttes arvesse sulamismäära, on kvaliteedialane eesmärk saavutada maksa kaaluks ligikaudu 550 g. See kaal saavutatakse (või isegi ületatakse) praegusel ajal 10–12 päevaga. Seepärast on soovitatav lühendada sundsöötmise kestust, et anda põllumajandusettevõtjatele võimalus hallata maksa kasvu. Muudeti üksnes sundsöötmise kestust, kasvatamisperiood jäi samaks ja maksa miinimumkaal on jätkuvalt 350 g.

— Täpsustati sundsöötmisel kasutatava maisi omadusi; tegemist on tervete maisiterade ja/või jahvatatud maisiga (meski).

5. Tapmine

Kehtestati minimaalne tapavanus mullarditele (91 päeva) ja muskuspartidele (92 päeva). Täpsustus vastab minimaalse kasvatusperioodi (81 või 82 päeva) ja sundsöötmise minimaalse kestuse (10 päeva) summale.

6. Rümpasid käsitlevad sätted

— Täiendati sisikonna eemaldamise etappi, täpsustamaks, et selle käigus eemaldatakse sapipõis ja seda tehakse soojalt või külmalt. Samuti määratleti veenide eemaldamine.

— Ühtlasi nimetati maksade ja rümpade jahutamist.

— Ajavahemik sisikonna eemaldamise ja tükeldamise (24 tundi) ning tapmise ja külmutamise või sügavkülmutamise (48 tundi) vahel jäeti välja. Selle asemel kehtestati iga põllumajandusettevõtja jaoks spetsiifilised hügieenieeskirjad.

7. Foie gras maitsestamine

Määratleti toore foie gras maitsestamine. Maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust.

8. Foie gras töötlemine

— Täpsustati töötlemiseks ette nähtud toore foie gras esitusviis. See võib olla terve, veenideta, viilutatud või maitsestatud.

— Määratleti kolm säilitusviisi: jahutamine, külmutamine või sügavkülmutamine. Kehtestati külmutatud või sügavkülmutatud maksa tootmistingimused.

— Sarnaselt toorele foie gras’le, mida turustatakse maitsestatult, määratleti töötlemiseks ette nähtud foie gras maitsestamine ja otsustati, et maitseained võivad moodustada kuni 4 % valmistise kaalust.

— Foie gras kuumtöötlemist rätikus, mida samastati varem pošeerimisega, selgitati, lisades kasutatavat puljongit käsitlevad sätted, kuna tegemist on traditsioonilise valmistusviisiga.

— Täpsustati selliste toodete määratlusi nagu „foie gras entier” (terve foie gras) ja „foie gras”: võimalus kasutada kuni 250 g pakendis ainult üht sagarat, katteželee koostis, trühvli miinimumkogus tootes, et oleks lubatud mainida seda koostisosa müüginimetuses.

— Selgesõnaliselt nähti ette võimalus kasutada KGT-ga hõlmatud, juba töödeldud ja küpsetatud foie gras’d plokina turustatavas foie gras’s, kus selle osakaal kogumassist võib olla kuni 10 %.

— Selleks et oleks võimalik esitada märgistusel tükikeste olemasolu, katteželee koostist ja trühvli miinimumkogust, täpsustati vajalikke tingimusi.

9. Liha töötlemine

Keelati soolvee kasutamine töödeldud liha soolamisel.

— Kuivatatud suitsutatud rinnaliha puhul: — täpsustati kuivatamisprotsessi; — keelati lõhnaainete kasutamine; — suitsutamisel keelati selliste menetluste kasutamine nagu vedelsuitsuga pritsimine, sellesse kastmine või sellega pihustamine; — võeti kasutusele koostisainete loetelu (positiivne loetelu).

— Confit-meetodil valmistatud toodete puhul: — täpsustati, et sellistesse pakenditesse pakendatud confit-tooted, mida ei stabiliseerita termiliselt, tuleb läbi küpsetada; — termilist stabiliseerimist kasutatakse üksnes selliste pakendite puhul, kus see on tehniliselt võimalik; — selgitati confit-toodete müüginimetuste kasutamise eeskirju vastavalt pakendis sisalduvatele tükkidele.

3.4. Märgistus

Võttes arvesse muudatusi riiklikes õigusaktides, ei ole enam kohustuslik esitada KGT-ga hõlmatud toodete märgistusel kontrolliasutuste nime. Seega otsustas tootjate rühm selle kohustuse spetsifikaadist välja jätta.

Märgistust käsitlevad sätted vaadati läbi, et kohandada need registreeritud nimetusega.

Kasutusele võeti märgistuse ühiselemendid ja eeskirjad, mis käsitlevad toote müüginimetuses sisalduva geograafilise nimetuse tähtede suurust.

Märgistuse ühiselemendid on määratletud normidega, mille tootjate rühm on teinud kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele.

3.5. Riiklikud nõuded

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga esitatakse punkt „Riiklikud nõuded” tabelina, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad ja nende hindamismeetod.

3.6. Muu

Taotlejate rühma ja kontrolliasutuste andmed

Taotlejate rühma andmeid on ajakohastatud ja lisatud on kontrolliasutuste andmed.

Toote liik

Toote klassi pealkirja on ajakohastatud kehtivates liidu õigusaktides sisalduva terminoloogia kohaselt. See muudatus on üle viidud punkti „Toote kirjeldus”.

Geograafiline piirkond

KGT geograafilise piirkonna piire ei ole muudetud. Seevastu on muudetud piirkonna esitusviisi: kantonite loetelu on asendatud vastavate kommuunide loeteluga.

Erieeskirjad pakendamise kohta

Täpsustati, et kõik tootmisetapid alates kasvatamisest kuni pakendamiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Kohustus pakendada määratletud piirkonnas on selgesõnaliselt esitatud spetsifikaadi punktis „Geograafiline piirkond”.

See kohustus oli juba kaudselt esitatud kehtiva spetsifikaadi järgmistes punktides:

— lk 34: „les viandes confites sont conditionnées dans le contenu final” (confit-meetodil valmistatud lihatooted pakendatakse lõpp-pakendisse);

— lk-d 32 ja 34: nähakse ette rinnaliha ja foie gras pakendamine vaakumpakendisse;

— lk 32: foie gras’st valmistatud toodete termiline lõpptöötlus leiab aset pärast pakendamist.

Pakendamine geograafilises piirkonnas võimaldab säilitada toodete omadusi.

Pardiliha ja -rups on õrnad tooted, mis õhu käes kergesti oksüdeeruvad. Pakendamine geograafilises piirkonnas lühendab tootmise ja pakendamise vahele jäävat aega ning aitab seega ära hoida toodete kvaliteedi halvenemist.

Töödeldud foie gras ja confit-meetodil valmistatud toodete puhul on pakendamine valmistamisprotsessi lahutamatu osa, kuna nimetatud tooteid kuumutatakse pärast pakendamist stabiliseerimise eesmärgil.

Pakendamine geograafilises piirkonnas hõlbustab toodete jälgitavust ja kontrolli.

Sõnastusega seotud muudatused, eelkõige punktis „Seos geograafilise piirkonnaga”

Kõnealuse punkti sõnastust on muudetud, et näidata lisatud uute toodete seost geograafilise piirkonnaga ja vastata kehtivatele sõnastusalastele nõuetele.

See punkt koosneb kolmest alapunktist, mida muudeti järgmiselt.

1. Punkt „Geograafilise piirkonna eripära” kirjutati ümber ja seda uuendati, et: — paremini määratleda geograafilist piirkonda, mille piirid on esitatud lähtuvalt seda ümbritsevatest geograafilistest või haldusüksustest; — täpsemalt kirjeldada geograafilist piirkonda iseloomustavaid looduslikke tegureid, st kliimatingimusi, maastikku ja valdavat maisikasvatust. Mulla omadused jäeti välja, kuna maisiviljeluse levik tuleneb peamiselt geograafilise piirkonna kliimatingimustest. Alapunktile lisati täpsed arvnäitajad; — kirjeldada üksikasjalikumalt inimtegureid, mis kajastavad Prantsusmaa edelaosa linnukasvatuse traditsioonilisi omadusi alates keskajast ning toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” turustamise arengut.

2. Kõikide KGT-ga hõlmatud toodete eripära täpsustati punktis „Toote eripära”. Eelkõige kirjeldati tooteid, mis lisati muutmistaotluse raames (terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp).

3. Punkt „Põhjuslik seos” kirjutati ümber, et see põhineks peaasjalikult toote mainel, mida tõendatakse täpsemate elementide abil.

Traditsioonilised elemendid, st maisi külvamine ja kasvatamine nimetatud piirkonnas, nuumpartide kasvatamisel põhinev talumajandus ja eriline säilitamistehnoloogia on alles jäetud, kuid neid on ümber paigutatud ja täpsustatud.

Põhjuslik seos põhineb seega järgmistel elementidel:

— geograafilises piirkonnas on maisiviljeluseks sobivad tingimused;

— maisiviljelusega tehti piirkonnas algust XVI sajandil ning sellest sai kiiresti kõigi lindude ja eelkõige partide peamine sööt;

— selle teravilja levik võimaldas linnukasvatajatel keskenduda nuumpartide kasvatamisele ja töötada välja oskusteave spetsiifiliseks linnukasvatuseks, mis põhineb partide järkjärgulisel sundnuumamisel (sundsöötmine);

— nuumpartide eripära (suure rasvasisaldusega liha ja hästi arenenud lihased) tuleneb kõnealusest kasvatusmeetodist;

— nimetatud kasvatusmeetod käib käsikäes originaalsete säilitamistehnikatega (confit-meetod ja konservide steriliseerimine);

— need säilitamistehnikad on võimaldanud spetsialiseerunud ettevõtetel nimetatud tooteid laialdasemalt turustada;

— selliste ettevõtete turuletulek on aidanud kaasa toote „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” maine kujundamisele nii päritolupiirkonnas kui ka üleriigilisel ja rahvusvahelisel areenil.

Paljudes kohtades muudeti sõnastust (ümbersõnastamine, täpsustused, lõikude ümbertõstmine, üleliigsete lõikude väljajätmine).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EÜ nr: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1 Värske liha (ja rups)

Klass 1.2 Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Pardid „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” on isased muskuspardid või isased mullardid.

Parte „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kasvatatakse vabas õhus ja seejärel sundsöödetakse neid 81 päeva (mullardid) ja 82 päeva (muskuspardid) vanusest alates.

Nimetatud parte sundsöödetakse vähemalt 10 päeva ja 20 söötmiskorra vältel.

Seejärel linnud tapetakse ning vajaduse korral tükeldatakse ja töödeldakse.

Partide „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” nahk ja rasv on määrdunudvalge kuni kollase värvusega.

Partidest „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” valmistatakse järgmisi tooteid.

— Värske liha ja rups: terve part (maksaga või ilma) ja ilma siseelunditeta rümp, foie gras (rasvamaks), rinnaliha, koivad, fileelõiked, süda, pooltiivad, pugu. Terve, maksaga part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid on eemaldamata. Terve, ilma maksata part on terve tapetud lind, kes on kitkutud, kuid siseelundid, v.a maks, on eemaldamata. Rümp, millest on eemaldatud siseelundid, on terve tapetud lind, kes on kitkutud ja kellelt on eemaldatud kõik siseelundid. Toores foie gras on pehme, ühtlast värvi ja vigastusteta. See kaalub vähemalt 350 g ja seda võidakse turustada maitsestatuna. Rinnaliha on filee, mis on eraldatud rinnakust (see ei hõlma lihast, millest saadakse fileelõikeid). Rinnaliha tükk kaalub vähemalt 300 g ja seda turustatakse koos naha ja nahaaluse rasvaga. Rasvasisaldus (rasv + nahk/kogumass) jääb vahemikku 25–45 %. Rinnaliha tükid kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt. Lõiked peavad olema korrapärased ja ringikujulised ning jätma lihaküljel nähtavale väikese koguse rasva. Koivad hõlmavad kõiki lihatükke, nahka ja rasva, mis ümbritsevad reieluud, sääreluud ja pindluud. Kaks lõiget tuleb teha liigeste juurest. Nendel ei tohi olla verevalumeid ega kriimustusi. Koivad kitkutakse ja trimmitakse hoolikalt ja suletüükad eemaldatakse nõuetekohaselt. Fileelõiked saadakse rümba külge kinnitunud rinnalihase sisemisest osast. Neil ei tohi olla verevalumeid ja neid turustatakse tervena. Südant turustatakse tervena, vigastusteta ja ilma aordita. Pooltiib koosneb esimesest tiivalülist. See on nõuetekohaselt trimmitud, ilma murdude, luukildude ja verevalumiteta. Pugu on pardi söödav teine magu, mis kujutab endast paksust lihasest koosnevat seedeelundit. Selle sisemine kiht ja väline rasv peavad olema nõuetekohaselt eemaldatud ja see ei tohi sisaldada söögitoru tükke. Tooteid võib tarbijatele turustada jahutatult, külmutatult või sügavkülmutatult. Neid võib turustada tükeldatult, välja arvatud terve part ja rümp.

— Lihatooted: terve foie gras, foie gras, foie gras plokina (tükikestega või ilma), kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud), confit-meetodil valmistatud tooted (tiivad, koivad, rinnaliha, pooltiivad, pugud). Terve foie gras on toode, mis koosneb ühest tervest rasvamaksast või rasvamaksa ühest või mitmest sagarast ja maitseainetest. Foie gras on toode, mis koosneb rasvamaksa sagarate tükikestest (ühe rasvamaksa sagara tüki kaal valmistootes peab olema vähemalt 20 g) ja maitseainetest. Foie gras plokina (tükikestega või ilma) on toode, mis koosneb töödeldud rasvamaksast ja maitseainetest, millele võib lisada rasvamaksa tükikesi. Kuivatatud rinnaliha (või kuivatatud ja suitsutatud) valmistatakse rinnalihast, mida on soolatud kuivsoolaga ja kuivatatud (või kuivatatud ja suitsutatud) ja millele võib olla lisatud muid koostisosi. Confit-meetodil valmistatud tooted saadakse kuivsoolaga soolatud pardiliha tükkide keetmisel üksnes pardirasvas. Selleks võib kasutada ainult koibi, tiibu (rinnaliha koos tiiva õlaosaga), rinnaliha, pooltiibu ja pugu. Nimetatud tooteid võib tarbijatele turustada konservidena, poolkonservidena (või poolkuivatatult), külmutatult või sügavkülmutatult. Neid võib turustada väiksemate tükkidena.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Rasvamaksast valmistatud toodete (terve foie gras, foie gras, foie gras plokina tükikestega või ilma) tooraineks peab olema KGT-ga rasvamaks.

Kuivatatud (või kuivatatud ja suitsutatud) rinnaliha tuleb valmistada KGT-ga rinnalihast.

Confit-meetodil valmistatud tooted saadakse KGT-ga lihatükkidest, mis on eelnevalt kuivsoolaga soolatud ja pardirasvas keedetud.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Partide sööt koosneb kuni 42. päevani vähemalt 50 % ulatuses teraviljadest või neist saadud toodetest ja kaunviljade seemnetest. Seejärel koosneb sööt kuni sundsöötmiseni vähemalt 70 % ulatuses teraviljadest või neist saadud toodetest ja kaunviljade seemnetest, sisaldades vähemalt 15 % maisi ja kuni 40 % nisu.

Sundsööda ratsioon koosneb vähemalt 95 % ulatuses Prantsusmaa edelaosa (Sud-Ouest) geograafilises piirkonnas kasvavatud maisist. Parte sundsöödetakse tervete maisiterade või jahvatatud maisiga vähemalt 10 päeva ja 20 söödakorra vältel.

Selline tegutsemisviis põhineb traditsioonidel. Kuna mais on tuntud lindude nuumamiseks sobivate omaduste poolest, pandi maisi kasutuselevõtmise ja kasvatamisega Prantsusmaa edelaosas alus ka nuumlindude kasvatamisele.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Parte „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kasvatatakse, sundsöödetakse, tapetakse ja, vajaduse korral, tükeldatakse ja töödeldakse geograafilises tootmispiirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine geograafilises piirkonnas võimaldab säilitada toodete omadusi.

Pardiliha ja -rups on õrnad tooted, mis õhu käes kergesti oksüdeeruvad. Pakendamine geograafilises piirkonnas lühendab tootmise ja pakendamise vahele jäävat aega ning aitab seega ära hoida toodete kvaliteedi muutumist.

Töödeldud foie gras ja confit-meetodil valmistatud toodete puhul on pakendamine valmistamisprotsessi lahutamatu osa, kuna nimetatud tooteid kuumutatakse pärast pakendamist stabiliseerimise eesmärgil.

Pakendamine geograafilises piirkonnas hõlbustab toodete jälgitavust ja kontrolli.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Turustatava toote märgistusel peab olema järgmine teave:

— nimetus „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”;

— toote määratlus, millele järgneb üks järgmistest geograafilistest nimedest: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord või Quercy. Sellisel juhul on lõpptoode valmistatud pardist, kes on kasvatatud, sundsöödetud, tapetud, tükeldatud, töödeldud ja pakendatud nimetatud tootmispiirkondades;

— märgistuse ühiselemendid, mis on sätestatud tootjate rühma kehtestatud kehtivate ühisnormidega ja tehtud kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele. Märgistuse muutmisest tuleb teavitada kõiki ettevõtjaid, kontrolliasutust ja pädevaid kontrolliorganeid.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond koosneb järgmistest piirkondadest, departemangudest ja/või kantonitest:

AKVITAANIA (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques),

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron),

LIMOUSIN: Corrèze ja Haute-Vienne’i piirialal asuvad kantonid: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonid: Castelnaudary-Sud ja Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux

CHALOSSE koosneb järgmistest Landesi kantonitest: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE koosneb järgmistest departemangudest – Gers, Landes, Hautes-Pyrénées ja Saint-Gaudensi ringkonnast (Haute-Garonne).

GERS vastab Gersi haldusdepartemangule.

LANDES vastab Landesi haldusdepartemangule.

PERIGORD koosneb Dordogne’i departemangust ja Haute-Vienne’i piirialal asuvatest kantonitest (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze’i piirialal asuvatest kantonitest (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot’ piirialal asuvatest kantonitest (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) ja Lot-et-Garonne’i piirialal asuvatest kantonitest (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

QUERCY koosneb Lot’ departemangust ja Tarni ning Garonne’i järgmistest kantonitest: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus ja Saint-Antonin-Noble-Val.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

a) Looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond vastab üldjoontes Akvitaania piirkonna geoloogilisele tervikule. Tegemist on mesosoikumis moodustunud tohutu settebasseiniga, mis katab suuremat osa Edela-Prantsusmaast. Läänes piirneb ala Atlandi ookeaniga, lõunas Pürenee mäeahelikuga, idas Keskmassiivi ja Castelnaudary linna vahel asuva joonega ning põhjas Poitou-Charentes’i piirkonna halduspiiriga.

Piirkonda iseloomustab haritavate tasandike ja küngaste vahelduvus ning pehme poolmereline kliima.

Temperatuur on suhteliselt kõrge ja suviti sajab palju. Sademete hulk on kõikjal piirkonnas keskmiselt üle 900 mm (allikas: Météo France ajavahemikul 1981–2010).

Tänu kliimatingimustele on piirkond olnud ajalooliselt sobiv maisi kasvatamiseks: „Teise teraviljana kasvatame peamiselt maisi, kuna see vajab vett alles veidi hiljem. Edelapiirkond on selle teravilja parim kasvatuspiirkond […]. Maisil on üksnes seal […] vajalikud temperatuuri- ja niiskustingimused” (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Paris: Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique).

b) Inimtegur

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” traditsiooniline kasvatamine geograafilises piirkonnas

Edelapiirkonnas on alates keskajast leidunud peamiselt väikesi põllumajandusettevõtteid ja kasutatud loonusrenti. Nuumhanede ja -partide pidamine kodumajapidamistes on sellest ajast peale olnud edelapiirkonna põllumajandusettevõtetele iseloomulik.

Kodulindude kasvatamine on oluline tegur põllumajandustootja ja tema pere sissetuleku tagamisel. Lisaks põhineb kodulinnupidamine juba alates XVI sajandist maisikasvatusel, millega vahetati juba XVI sajandil, mil see edelapiirkonnas kasutusele võeti, välja harilik hirss ja vitshirss nii piirkonna loomade kui ka inimeste toidulaual.

Kuni VII sajandi lõpuni nuumavad pardid ise end maisiga, mida neil on hämaras ruumis piiramatus koguses. Sundsöötmise tehnoloogia väljatöötamine XVIII sajandi lõpus muudab loomade nuumamisviisi. Söötmine muutub intensiivsemaks ja kasutusele võetakse toores või keedetud mais jahu või klimpidena.

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” ja neist saadud toodete endisaegne turustamine

Lisaks tüüpilisele kasvatusmeetodile hakati XVII sajandil Edela-Prantsusmaa põllumajandusettevõtetes kasutama erilist säilitusmeetodit, nn confit-meetodit, mille käigus pardiliha tükke ja rupsi keedeti rasvas. Partidest „Canard à foie gras du Sud-Ouest” saadud toodete turustamine arenes märkimisväärselt XVIII sajandi lõpus, mil Nicolas Appert leiutas konservide steriliseerimise, mis hõlbustas pardilihast ja -rupsist valmistatud toodete (eelkõige foie gras ja confit-meetodil valmistatud tooted) turustamist konservidena ja võimaldas leida uusi turustusvõimalusi väljaspool Edela-Prantsusmaa piire.

Alates XVIII sajandi lõpust arenes tervete või ilma sisikonnata nuumpartide müük nuumlinnuturgude (marchés au gras) raames, mis olid loodud üksnes nimetatud toodete müügiks ja mida korraldati sügise lõpu ja kevade alguse vahelisel ajal.

Veel tänagi on need turud alles paljudes Edela-Prantsusmaa linnades, nagu Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) või Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Sellistel traditsioonilistel turgudel pakutakse tootjatele võimalust müüa otse terveid parte (maksaga või ilma), ilma sisikonnata rümpasid, lisaks ka kõiki partide jaotustükke ja rupsi, nagu toores rasvamaks (foie gras), pugud ja südamed.

5.2. Toote eripära

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” eripära seisneb nende kõrges rasvasisalduses, mis tuleneb loomade järkjärgulisel nuumamisel põhinevast spetsiifilisest kasvatus- ja söötmisviisist.

Pärast pikka vabapidamisperioodi (vähemalt 81 päeva) nuumatakse parte „Canard à foie gras du Sud-Ouest” järk-järgult vähemalt 10 päeva vältel söödaga, mis koosneb vähemalt 95 % ulatuses maisist.

Sellise traditsioonilise tootmisetapi järel tapetud partide rümpade rasv ja nahk on määrdunudvalget kuni kollast värvi ning rasvasisaldus on kõikides jaotustükkides kõrge, mistõttu nt rinnaliha rasvasisaldus on 25–45 % ja tänu partide heale kehaehitusele on jaotustükid üpris rasked (nt rinnaliha tükkide miinimumkaal on 300 g ja rasvamaksal 350 g).

Lisaks hakkasid XVIII sajandil nuumlindudelt saadud foie gras’d hindama ka kokad, kes tegid selle tuntuks.

Pardid „Canard à foie gras du Sud-Ouest” on juba väga ammu laialdaselt tuntud ja seda ka väljaspool nii Prantsusmaa edelaosa kui ka kogu Prantsusmaad.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” seos päritolupiirkonnaga põhineb peaasjalikult nimetatud partide ja nendest saadud toodete mainel.

Maine on eelkõige seotud asjakohase piirkonna traditsiooniga kasutada partide nuumamiseks maisi.

Tänu sobivatele kliimatingimustele on maisi geograafilises piirkonnas kasvatatud juba alates XVI sajandist ja sellest on saanud peamine teravili eelkõige partide nuumamiseks. Paljudes teostes räägitakse selle söötmistava ja toote maine vahelisest seosest: „need kogu Euroopas tuntud pardimaksad on nii suurepärased üksnes tänu sellele teraviljale” (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Abt Rozier kirjutab sellest seosest oma põllumajandusülevaates aastal 1787: „iga liiki linnud […] koguvad tublisti rasva ja nende liha omandab peene ja hõrgu maitse; parimad isendid pärinevad piirkondadest, kus seda teravilja laialdaselt kasvatatakse”.

Maisiviljelus võimaldas tootjatel keskenduda nuumlindude kasvatamisele ja töötada välja oskusteave, mis põhineb nimetatud teraviljaga söötmisel ja järkjärgulisel nuumamisel. See oskusteave, mida seostatakse pikaajalise vabapidamisega, mis on võimalik tänu aastaringselt pehmele ja mõõdukale kliimale, võimaldab kasvatada hea kehaehitusega loomi, kelle liha rasvasisaldus on märkimisväärselt suur. Maisiga söötmine nuumamisetapis määrab kindlaks naha ja rasva värvi vastavalt kasutatud maisiliigile (valge või kollane mais).

Partide „Canard à foie gras du Sud-Ouest” ja neist saadud toodete maine kujunes välja tänu toodete kohalike ja algupäraste konserveerimismeetodite kasutamisele (confit-meetod ja konservide steriliseerimine), mis võimaldas turustada tooteid Prantsusmaa edelapiirkonnast väljaspool ja luua piirkondlikud ja riiklikud turustusvõrgustikud.

Sellega seoses on foie gras mainet juba ammu tunnustatud paljudes teostes, nagu Aussy 1787. aastal avaldatud teos L’histoire de la vie privée des français, milles mainitakse, et Toulouse’i maine põhineb pardi foie gras’l, või 1926. aasta Larousse Ménager, milles väidetakse, et „foie gras’d kasutatakse peamiselt teatavate piirkondade spetsialiteetide – pasteetide ja terriinide – valmistamisel. […] Toulouse’i pasteete valmistatakse pardimaksast ja need võistlevad Strasbourgi pasteetidega”.

XVIII sajandi lõpul nimetatud geograafilises piirkonnas asutatud ja tänaseni tegutsevad nuumlinnuturud (marchés au gras) on tõestuseks sellest, et kõikide toodete, nii terve pardi (millest valmistatakse sööki kodudes) kui ka jaotustükkide ja juba ette valmistatud rupsi tootmine ja turustamine on kultuuriliselt juurdunud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) ELT L 369, 23.12.2006, lk 1. Asendatud komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 1151/2012 rakenduseeskirjad.

(4) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(5) Vt joonealune märkus 4.