ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.6.2005 
KOM(2005) 290 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel 
{SEK(2005) 891} 
 
ET 2   ET 1. M IKS ON VAJA „KODANIKUÜHISKONNA DIALOOGI “ ELI JA KANDIDAATRIIKIDE 
VAHEL  
1.1. Sissejuhatus 
Euroopa Liidu laienemine 10 uue liikmesr iigi võrra 1. mail 2004 on veelgi tugevdanud 
Euroopa kontinendi ühtsust ning edendanud rahu, st abiilsust ja turvalis ust. Varasematest 
laienemistest on siiski saadud õppetund, et ELi liikmesriikide kodanikud ei  ole olnud piisavalt 
informeeritud ega ettevalmistatud. ELi kõiki tuleva si laienemisi peab toetama tugev, sügav ja 
pidev dialoog kandidaatriikide ja ELi liikmesriikide kodanikuühi skondade vahel ning dialoog 
ELi institutsioonidega. See aitaks leevenda da infopuudust, õppida üksteist vastastikku 
paremini tundma ning lähendada kodanikke ja erinevaid kultuure, polii tilisi ja majanduslikke 
süsteeme, tuues niiviisi kaasa suurema teadlikkuse nii tulevast e ühinemiste võimalustest kui 
ka väljakutsetest. 
1.2. Tulevase laienemisega seotud dialoog 
Selles kontekstis tehti komisjoni 2004. aasta oktoobri soovituses Türgi edusammude kohta 
ühinemisettevalmistustes1 ettepanek ELi liikmesriikide ja Türgi dialoogi arendamiseks, „kus 
oleks võimalik ausalt ja  avatult oma probleeme ja seisukohti arutada.“ Soovituses märgiti, et 
„kodanikuühiskond peab etendama keskset osa sell ises dialoogis, mida EL peaks toetama“.  
Komisjon leidis, et Türgi puhul on  eriti vajalik dialoog, mis are ndaks vastastikuseid teadmisi 
ning õhutaks arutelusid mõlema poole ühiskondlike ja poliitiliste ettekujutuste üle. Türgi 
avalik arvamus toetab tugevalt ELiga ühine mist, kuid teave Euroopa Liidu ajaloost, 
toimimisest, reeglitest ja poliitikavaldkondadest  on raskesti kättesaadav. ELi sees on avalik 
arvamus selles küsimuses lõhestatud ning eriarvamus ed esinevad nii liikmesriikide sees kui ka 
nende vahel. Selles küsimuses peetav elav arutelu on käs itlenud eri teemasid, alustades 
kultuurilistest ja religioossetest ning lõpeta des praktiliste küsimuste ga. Ühest küljest on 
väidetud, et Türgi riigi ja ühiskonna väärtused ei sobi ELi standarditega. Teisest küljest on 
Türgit kirjeldatud kui riiki, mis hoolimata erinevast taustast peab demokraatlikest 
põhimõtetest kinni samamoodi kui ELi liikmesriigi d. Laialt on arutletud ka selle üle, milliseid 
tagajärgi Türgi ühinemine tõenäo liselt kaasa toob, arvest ades riigi suurust, sissetulekuid ja 
geograafilist asendit2.  
Euroopa Ülemkogu kiitis Euroopa Komisjoni soovituse 17. detsembril 2004. aastal heaks ning 
laiendas selle ulatust, märkides et „paralleelselt ühinemisläbirääkimistega alustab liit iga 
liikmesriigiga intensiivset pol iitilist ja kultuurilist dialoogi3. Ka kodanikuühiskond kaasatakse 
                                                 
1 Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile - Euroopa Komisjoni soovitus Türgi edusammude 
kohta ühinemisettevalmistustes, KOM(2004) 656.  Vastavalt 17. detsembri 2004. aasta Euroopa 
Ülemkogu lõppjäreldustele algavad ühinemisläbirääkimised Türgiga 3. oktoobril 2005, pärast seda, kui Türgi on allkirjastanud protokolli Ankara lepingu kohandamise kohta, ning eeldu sel, et kuus komisjoni 
määratud õigusakti on jõustatud (Brüsseli Euroopa Ülemkogu, 16. ja 17. detsembri 2004. Eesistujariigi 
lõppjäreldused 17.12.2004 nr. 16238/1/04 Rev1). 
2 Vaata ka komisjoni personali töödokumenti „Türgi võimaliku ühinemisega seotud küsimused“, 
SEK(2004) 1202. 
3 Türgiga peetav poliitiline dialoog toimub poliitiliste kriteeriumide regulaarse järelevalve raames, kus 
hinnatakse Türgi edusamme demokraatiat, õigusriik i, inimõigusi ja vähemuste õigusi käsitlevate 
Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel. Komisjon peab selles küsimuses Türgi ametivõimudega 
regulaarseid kohtumisi. 
 
ET 3   ET sellesse avatud dialoogi eesmärgiga ühe ndada inimesi ning tõhustada vastastikust 
mõistmist“.  
Kodanikuühiskonna dialoog4 hõlmab ka Horvaatiat5, kuigi dialoog Horvaatiaga on Türgi 
omast mõnevõrra erinev. Dialoogi s Horvaatiaga püütakse enam edendada avalikku dialoogi 
ELi liikmelisuse üle, mis suurendaks ELi väär tuste ja põhimõtete põhjal ikumat tundmist ning 
aktsepteerimist. Üldisemate poliitiliste küs imuste kõrval oleks see dialoog eriti oluline 
sellistes ühenduse õigustiku valdkondades nagu näiteks keskkond, toidu ohutus ja 
tarbijakaitse ning kohustused välisabi valdkonnas.  
Euroopa Ülemkogu Thessaloniki is tungjärgul 2003. aasta juunis r õhutas EL, et Lääne-Balkani 
tulevik on Euroopa Liidus. Olenevalt iga riig i edusammudest Kopenhaageni kriteeriumide 
ning stabiliseerimis- ja assots ieerimisprotsessi ti ngimuste täitmisel, võib Euroopa Ülemkogu 
Euroopa Komisjoni arvamuse põhjal otsustada al ustada ühinemisläbirääkimisi. Seetõttu võib 
mitmeid käimasolevaid ja tulevasi meetmei d, mis on mõeldud kandidaat riikidele, rakendada 
vajadusel ka teistes Lääne-Balkani riikides. 
Türgi ja Horvaatiaga peetava kodanikuühisko nna dialoogi peamine eesmärk on paremini 
informeerida ELi ja kandidaatriikide avalikkust tulevase laienemise võimalustest ja väljakutsetest. Dialoog Türgiga üritab elav dada arutelu mõlema poole ettekujutustest 
igapäevase kultuuri ja väärtuste kohta, mis vä ljenduvad ühiskonnas ja riigis. Selle eesmärgi 
saavutamiseks tõhustab dialoog vastastik useid vahetusi, aidates sellega kaasa 
kodanikuühiskonna laiemale osalemisele kandid aatriikide poliitilises , kultuurilises ja 
majanduslikus arengus. See aitab kandidaatri ikides arendada elujõulist ja vilgast 
kodanikuühiskonda, mis on oluline inimõiguste ja demokraatia tugevdamise seisukohalt vastavalt ühinemise poliitilistele kriteeriumidele. 
Lühidalt võib kodanikuühiskonna dialoogi  eesmärgid kokku võtta järgmiselt: 
– Tugevdada kontakte ja vastastikust koge muste vahetamist liikmesriikide ja 
kandidaatriikide kodanikuühiskondade  kõikide valdkondade vahel. 
– Tagada Euroopa Liidus paremad teadmised ja  arusaam kandidaatriikidest, kaasa arvatud 
nende ajaloost ja kultuurist, mis võimaldaks suurendada teadlikkust tulevaste laienemiste 
võimaluste ja väljakutsete kohta. 
– Tagada kandidaatriikides paremad teadmised ja arusaam Euroopa Liidust, kaasa arvatud 
väärtustest, millele EL on rajatud, selle toimisest ja poliitikast.  
                                                
 
4 See, mida käesolevas dokumendis nimetatakse "kodanikuühiskonna dialoogiks“, moodustas komisjoni 
soovituses kolmanda samba Türgile suunatud kolme samba poliitikas. Esimene sammas keskendus 
poliitiliste reformide tõhustamisele Türgis, teine sammas käsitles ühine misläbirääkimistel kasutatavat 
muudetud metoodikat ning kolmas sammas ELi-Türgi dialoogi. 
5 Pärast Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. juuni 2004 otsust, et Horvaatia on kandidaatriik, otsustas 16. ja 17. 
detsembri 2004 Euroopa Ülemkogu, et ühinemisläbirääkimisi alustatakse 17. märtsil 2005, eeldusel, et 
Horvaatia teeb täielikku koostööd Haagis asuva ÜRO endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise 
kriminaalkohtuga (EJRK). Kuna koostöö ei ole olnud täielik, siis otsustas üldasjade ja välissuhete 
nõukogu  16. märtsil 2005. aastal läbirääkimiste alguse edasi lükata, kuni nõukogu saab kinnitada, et 
Horvaatia teeb EJRKga täielikku koostööd. 
 
ET 4   ET 1.1. Kodanikuühiskonna määratlus 
Ehkki kodanikuühiskonna mõistet võib määratle da mitmeti, kasutatakse kodanikuühiskonna 
dialoogi puhul sellist määratlust, mis on kõige laiem ja hõlmavam6. Kodanikuühiskond 
hõlmaks seega tööturu osapooli (ametiü hingud ja tööandjate organisatsioonid), 
organisatsioone, mis esindava d laiapõhjaliselt sotsiaal- ja  majanduselus osalejaid (nt 
tarbijaorganisatsioonid), vali tsusväliseid organisatsioone ja  kogukondlikke organisatsioone, 
s.t rohujuure tasandi organisatsioone, m ille kaudu kodanikud osalevad kohalikus elus (nt 
noorte- või perede ühendused),  usukogukondi ja meediat.  
Kõiki valitsuse ja avaliku halduse väliseid ühiskondlikke struktuure, milles osalemine on 
vabatahtlik või kohustuslik (näiteks mõnede ri ikide kaubanduskojad), innustatakse dialoogis 
osalema. Dialoogi kaasatakse ka kohali kud kogukonnad ja omavalitsused, olulisteks 
valdkondadeks on ilmselt ka meedia ja kultuur. L õpetuseks sisaldab dialoog ka mõttevahetust 
siseriiklike ja Euroopa institutsioonide arvamu sliidrite vahel, nagu on selgitatud allpool.  
Käesoleva teatisega sätestatak se ELi ja kandidaatriikide vahelise kodanikuühi skonna dialoogi 
arendamise poliitiline raamistik. Esiteks kesken dutakse mõningate käim asolevate siseriiklike 
ja ELi tasandi meetmete tugevdamisele. S eejärel pakutakse välj a uued meetmed, mille 
eesmärk on dialoogi arendada.  
2. K ÄIMASOLEVATE MEETMETE TUGEVDAMINE  
2.1. Horvaatia 
Horvaatia kodanikuühiskond on loomulikult arenenud omaenda spetsiifilises kontekstis. EL 
on töötanud koos Horvaatia kodanikuühis konnaga oma Lääne-Balkani poliitika – 
stabiliseerimis- ja assotsieer imisprotsessi – raames. Kodani kuühiskonna dialoogis on mitmeid 
osalisi, muuhulgas parlament, meedia, hari dusasutused, vähemused, kutseorganisatsioonid 
ning muud valitsusvälised organi satsioonid. Pärast ELi ja Horvaatia stabiliseerimis- ja 
assotsieerimislepingu jõustumist 1. veebruar il. 2005. aastal on dialoogi tugevdatud. Näiteks 
toimus 3. ja 4. märtsil 2005 Zagrebis ELi ja Horvaatia parlamentaarse ühiskomitee esimene 
koosolek.  
Kodanikuühiskonna dialoogi edendab ka Horvaa tia osalemine ühenduse programmides, nagu 
teadusuuringute ja tehnoloog iaarenduse kuues raamprogr amm, Noored, soolise 
võrdõiguslikkuse programm, Tempus, tööhõivepr ogramm, kolmandatele  riikidele suunatud 
Life, mida toetatakse stabiliseerimis- ja asso tsieerimislepingu ja ühinemiseelse abi raames. 
Kuna Horvaatia ühineb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammiga 
1. jaanuaril 2006 (koos esialgse tegevuskava ga), siis on neil teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse valdkonnas samad õigused, mis liikmesriikidel. See annab hea võimaluse arendada Horvaatia kodanikuühi skonna teadusvaldkonna lõimumist ELi 
teadusruumi. Programmi Tempus alusel eralda b komisjon igal aastal 4 miljonit eurot, et 
edendada projekte ELi ja Horvaatia kõrgemate õppeasutuste vahel, milles osalevad ka kodanikuühiskonna organisatsioonid. Lisaks osalev ad ka mitmed liikmesriigid kahepoolsete 
                                                
 
6 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee määratleb kodanikuühiskona organisatsioone kui „kõiki 
organisatsioonilisi struktuure, mille liikmete eesmärgid ja vastutus on üldise kasu huvides ning mis 
tegutsevad vahendajana ametivõimude ja kodanike vahel.“  
 
ET 5   ET haridus- ja kultuurikontaktid e edendamisel ning teevad Horvaatiaga koostööd muudes 
vormides. 
2.2. Türgi 
Türgil on Euroopa Liidu institu tsioonidega tihedad poliitilise d ja majanduslikud sidemed, mis 
sõlmiti juba assotsieerumislepinguga 1963. aastal, mille tulemusena jõuti tolliliidu loomiseni 
1995. aastal. Tihe kahepoolne side on olnud nii institutsioonide kui rohujuure tasandil alates 60ndate algusest ning see on tugevnenud pärast  seda, kui Türgist sai 1999. aastal ametlik 
kandidaatriik. Nagu allpool näha, on nii riikli kud kui ka Euroopa institutsioonid arendanud 
Türgiga mitmeid kahepoolseid meetmei d, mis kuuluvad kodanikuühiskonna dialoogi 
valdkonda. Neid meetmeid peab jätkama, tugevd ama ja mõnel juhul sujuvamaks muutma ning 
paremini propageerima. 
2.2.1. Riiklikud avalik-õigus likud institutsioonid 
2.2.1.1. Kahepoolsed suhted Liikmesriigid edendavad küllaltki aktiivse lt vastastikuseid vahe tusi, kaasa arvatud 
vahetusprogrammid, stipendiumid, meedia ar endamine, rahaline abi valitsusväliste 
organisatsioonide arendamiseks, vahetuse d ametiorganisatsioonide vahel, koolide 
sõprussuhted jne. Lisaks on liikmesriikide ja  Türgi vahel tihedad kultuurisuhted, mis on 
mõnel juhul saanud tuge liikmesriikide kultuuriesi nduste rajamisest Türki. Türgi valitsus on 
samuti aktiivselt toetanud kultuuriüritusi, s uhtekorraldustegevust ja parlamentaarseid 
sidemeid. Eeldatakse, et kõik need meet med tulevikus jätkuvad, tugevnevad ning 
mitmekesistuvad, arendades seel äbi kodanikuühiskonna dialoogi . 
2.2.1.2. Türgi kogukonnad liikmesriikides 
Liikmesriigid ning Türgi ametiasutused on koos töös valitsusväliste ja kodanikuühiskonna 
organisatsioonidega üritanud aktiivselt hõlbustada türgi kogukondade lõimumist asukohariikides. Türgi kodakondsusest isikud moodustavad ELis ülivõimsalt suurima 
kolmandate riikide kodanike rühma ning sellised kogukonnad mõjutavad Türgi kuvandit 
ELis
7. Tuleb tõhustada meetmeid, et julgustada liikmesriikides elavaid türgi kogukondi 
aktiivsemalt osalema ELi ja Türgi dialoogis. Liikmesriigid peaksid edaspidigi kandma 
juhtrolli projektide rakendamisel koostöös võima likult paljude partnerite ga, alates kohalikest 
ühendustest kuni prominentsete türgi soost isikuteni asukohariigis ning akadeemiliste 
ekspertideni. 
2.2.2. Parlamendid, Euroopa majandus- ja so tsiaalkomitee ning regioonide komitee 
Parlamentidevahelised suhted, kaasa arvatud suhted poliitiliste parteide vahel, ning 
parlamendiliikmete püsivad isiklikud kontak tid edendavad vastastikust mõistmist ning 
moodustavad kodanikuühiskonna di aloogi olulise osa. Euroopa  Parlamendil ja Türgi 
parlamendil on olnud dialoogi arendamisel olulin e roll. EL-Türgi parlamentaarne ühiskomitee 
on pakkunud mitme aasta jooksul võimalust mõlema  poole valitud esi ndajatele arvamuste 
                                                 
7 Türgi liikmelisuse küsimusi käsitlevas komisjoni personali töödokumendis sedastatakse, et ELi 
viieteistkümnes liikmesriigis oli 2002. aastal kokku umbes 3 miljonit ametlikult registreeritud türgi 
rahvusest isikut. Peamised vastuvõtjariigid olid Saksamaa (77,8%, 2,3 miljonit inimest), Prantsusmaa 
(7,9%, 230000 inimest), Austria (4,7%, 135000 inimest) ja Madalmaad (4,4%, 128000 inimest). 
 
ET 6   ET vahetamiseks. Ka riikide parlamentide va helised vahetused on olnud tulemuslikud. 
Eeldatakse, et selline tegevus  tiheneb. Lisaks peaks koos tama tõhusa programmi Türgi 
parlamendiliikmete abide praktiseerimisek s liikmesriikide parlamentides ja Euroopa 
Parlamendis. Lõpetuseks peaks toetama Türgi ja ELi poliitiliste parteide noorsoo- ja naisorganisatsioonidevahelisi vahetusi. 
ELi institutsioonid, nagu majandus- ja sotsiaalkomitee, on loonud aktiivselt sidemeid Türgiga. 
Juba kümme aastat tagasi lõi majandus- ja sotsiaalkomitee koos Türgiga ühise 
nõuandekomitee, mille eesmärk oli edendada mõ lema poole majanduslike ja sotsiaalsete 
huvigruppide dialoogi ja koostööd. Nõuandekom itee osaleb tihedalt kodanikuühiskondade 
vahelises dialoogis ja üritab teha  algatusi selle edasiseks ar enguks. Regioonide komiteel peaks 
olema samasugune roll, eriti Türgi ja liik mesriikide kohalike kogukondade vahelise dialoogi 
edendamisel. 
2.2.3. Käimasolevad ELi rahastatud meetmed 
2.2.3.1. Kodanikuühiskonna arendamine 
Viimasel paaril aastal on kodanikuühisk ond Türgis märkimisväärselt arenenud. 
Valitsusvälised organisatsioonid katavad järj est suuremaid alasid ning on muutunud järjest 
häälekamaks, võideldes selles eest, et saada so tsiaalse ja poliitilise mõju keskusteks. Alates 
2001. aastast on EL rakendanud kodanikuühiskonna arendusprogrammi, millest suur osa on mõeldud Türgi valitsusväliste or ganisatsioonide tugevdamiseks
8. Lisaks on Türgile 
keskendunud Euroopa inimõiguste- ja demokraa tiaalgatus, mis on toet anud valitsusväliseid 
organisatsioone mikro- ja ma kroprojektide kaudu. Ühinemiseel ne ELi finantsabi programm 
Türgi abistamiseks peab jätkuvalt ühinemi svabadust ja kodanikuühiskonna arendamist 
programmi tulevastes ülesannetes prior iteediks. 2005. aastal on selle valdkonna jaoks 
eraldatud 8 miljonit eurot. 
2.2.3.2. Sotsiaaldialoog, tööhõive ja sotsiaalvaldkond 
Tööturu osapooled ja sotsiaal sed valitsusvälised organisats ioonid mängivad tähtsat rolli ELi 
õigusaktide väljatöötamises ja rakendami ses sellistes valdkondades nagu tööõigus, 
töötervishoid ja -ohutus, sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine9. Nad on aktiivsed 
osalised ka tööhõive, sotsiaalse kaasamise ja  sotsiaalkaitse strateegiate ja poliitika 
väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves . Komisjon on alati pööranud tõsist tähelepanu 
suhete arendamisele Türgi sotsiaalvaldkonna kod anikuühiskonna organisa tsioonide ja tööturu 
osapooltega, eelkõige selleks et lähendada neid ELi standarditele ning kindlustada 
ametiühingute õiguste täielikku austam ist, nagu on määratlenud Rahvusvaheline 
Tööorganisatsioon.  
Komisjon jätkab oma poliitikat, arendades tihedaid sidemeid ning võrgustike loomise 
meetmeid vastavate organisatsioonidega Türgis . Lisaks sellele tõhustab see Türgi osalemist 
                                                 
8 Selle raames loodi näiteks kodanikuühiskonna arenduskeskus, mis peab pakkuma abi ja toetust 
valitsusvälistele organisatsioonidele; rahastati ka mitmeid mikroprojekte, nagu kohalik ühiskondlik algatus ja Kreeka-Türgi ühiskondlik dialoog. 
9 Sotsiaalsel dialoogil on ELi õigustiku sotsiaalvaldkonnas oluline osa ning tööturu osapooltel suur roll ELi tasandi õigusloomeprotsessis asutamislepingu artiklis 138 sätestatud kohustusliku konsultatsiooni kaudu ning võimalus lepingute sõlmimiseks, mida saab rakendada nõukogu direktiivide kaudu. Lisaks 
on tööturu osapooled ja kodanikuühiskonna organisa tsioonid olulisel kohal poliitika kooskõlastamisel 
sellistes valdkondades nagu tööhõive, sotsiaalne kaasamine ja sotsiaalkaitse. 
 
ET 7   ET ühenduse selle valdkonna programmides. Türg i osaleb juba ühenduse programmides, mis 
tegelevad soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja tööhõivet stimul eerivate meetmetega. Sellega seoses peaks Türgi täielikult 
osalema riikidevahelise koostöö kõikides va ldkondades, mis võimaldaksid Türgi üksustel 
otseselt osaleda konkursikutsetel ning tõstak sid programmide kodani kuühiskonna dialoogi 
potentsiaali. Sellest tulenevat tõusu Türgi finantsosaluses tuleks rahastada ühinemiseelsetest fondidest. 
2.2.3.3. Ühenduse programmid Socrates, Noored, Leonardo da Vinci 
Haridusvaldkonna meetmete abil võib tõenäolise lt kõige paremini kodanikke lähendada ning 
lisada vastastikuseid teadmisi ja vastastikust arusaamist. Alates 2004. aasta aprillist on Türgi 
osalenud täisliikmena ühenduse programmides Socrates, Noored ja  Leonardo da Vinci . 
Programm Socrates edendab ha riduse Euroopa mõõdet riikid evaheliste projektide ning 
töötajate ja õpilaste liikuvuse abil kõikides osalev ates riikides ja kõikidel haridustasanditel 
(kool, kõrgkool ja täiskasvanute õpe). Progr amm Noored annab noorte le, noorsootöötajatele 
ja noorteorganisatsioonidele võimaluse arendada riikidevahelisi vahetusi ning mitteformaalset õppetegevust. Kutseõppe programm Leonardo da  Vinci propageerib erinevate riikide 
kutseõppeasutuste koostööd liikuvuse suurendamiseks, innovatsiooni edendamiseks ja koolituskvaliteedi parandamiseks.  
Taotluste ja osavõtjate suur hulk esimesel aastal ning pakkumistaotluste märgatav kasv 2005. 
aastal näitavad, et avalik kusel on suur huvi nende programmide  vastu. Esimesel aastal osales 
nendes kolmes programmis Türgis hinnanguliselt 9000 inimest. Türgi r iikliku ametiasutuse 
hinnangu kohaselt kahekordistub osalejate arv 2006. aastaks. Nendel programmidel on palju 
võimalusi riigis, kus on 17 miljonit õpilast ja ül iõpilast. Vastastikuse kasu saamiseks on veel 
palju teha, sest teistest riikidest Türki õppima  asunud õpilaste arv oli 2004. aastal väga väike. 
Üldeelarve Türgi osalemiseks nendes kolmes programmis oli 2005. aastal umbes 30 miljonit 
eurot (sellest kaks kolmandikku tuli ühenduse ühinemiseelsest abist ning kolmandik Türgi 
riigieelarvest). Komisjon soovib tõhustada Tü rgi osalemist nendes programmides, näiteks 
uurides võimalust anda lisaks programmi alusel  antavatele toetustele täiendavat toetust 
ühinemiseelsetest fondidest. 
2.2.3.4. Muud käimasolevad meetmed akadeemilises valdkonnas 
Jean Monnet’ stipendiumiprogr amm, mida haldab ELi delega tsioon Ankaras, rahastab 
kraadiõppe stipendiume, mille eesmärk on  Türgi noorte Euroopa integratsioonialase 
asjatundlikkuse suurendamine ning sidemete tugevdamine Türgi ja ELi kodanike vahel. 
Programm on kestnud umbes 15 aastat ning võimal danud mitmesajal Türgi teadlasel tutvuda 
Euroopa integratsiooni ja tsiv ilisatsiooni teemadega. Program mil on olnud ka tähtis roll 
sidemete tugevdamisel ELi ja Türgi akadeemiliste  institutsioonide vahel. Komisjon kavatseb 
tulevikus programmi tugevdada eelarvelisi eral disi suurendades. Kaalumisele tulevad ka 
teised algatused, nagu Jean Monnet’ vilistlas ühenduse loomine ning programmi laiendamine, 
et sooviavaldajad EList saaksid õppida Türgis. 
Jean Monnet’ projekt „Euroopa integratsioon ü likooliõppes“, mida juhi b Euroopa Komisjon 
(hariduse ja kultuuri peadirektoraat), on algatus, kus võivad osaleda nii liikmesriigid kui ka kolmandad riigid. Projekti eesmärk on s timuleerida akadeemilist arengut Euroopa 
integratsiooni alases õppes ning edendada akadeemilist arutelu Euroopa integratsioonipoliitika priorite etide üle. Algatusega toetatak se kõrgetasemelisi konverentse ja 
teemale pühendunud töögruppe, tuue s kokku Jean Monnet’ professo rid, poliitiliste otsuste 
 
ET 8   ET tegijad ja kodanikuühiskonna. Praegu on Türgi ü likoolides 7 Jean Monnet’ õppetooli ja 26 
Jean Monnet’ kursusemoodulit. Tugevdamaks Eu roopa integratsiooni alast dialoogi Türgi 
akadeemilise ringkonna ning Euroopa Liidu teadusringkondade vahel, kutsub Euroopa Komisjon Türgi ülikoole üles edasisele osalemisele. 
2.2.3.5. Inimressursside ning nende liikum ise uuringud (Marie Curie projektid) 
Kuna Türgi on täielikult ühinenud tea dusuuringute, tehnol oogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse raamprogrammiga, siis annavad Marie Curie projektid võimaluse 
teadustöötajate struktur eeritud liikuvuskavade rakendamiseks, mis on suunatud 
teaduspädevuse arendamisele ja üleandmisele, teadlaste karjääriväljavaadete konsolideerimisele ja laiendamisele ning tippt aseme edendamisele Euroopa teadustöös.  
3. U
UED MEETMED  
Allpool kirjeldatud meetmete eesmärk on käimasolevate meetmete täiendamine. 
Kodanikuühiskonna dialoogi aren damine on pikk protsess, mi da jätkatakse tulevikus 
paralleelselt ühinemisläbirääkimistega. Selle sisu ei saa täielikult ette määrata, sest dialoog 
peab arenema vastavalt kodanikuühiskonna vajadustel e ja ettepanekutele. 
Kõikide meetmete puhul on Euroopa Komisj oni ülesanne hõlbustada ja toetada 
kodanikuühiskonna dialoogi raames teostatavaid projekte. Komisjon aitab ka projektide 
tulemusi propageerida. Kodanikuühiskonna organi satsioonide ülesanne on ise teha algatusi, 
valida arendatavad teemad ning olla  aktiivne dialoogi pidamisel. 
3.1. Horvaatia 
Horvaatiaga peetavat kodanikuühiskonna dialoogi  mõjutavad mitmed asjaolud, näiteks ELi ja 
Horvaatia suhete süvenemine, regiona alse koostöö lisandumine ning piirkonna 
lepitusprotsessi edenemine. Paljusid käimasolev aid ja tulevasi meetmeid, mida on kirjeldatud 
eespool Türgiga seoses, võib kasutada või edas i arendada ka Horvaatia puhul. Näiteks oleks 
kasulik, kui Horvaatiaga peetav kodanikuühis konna dialoog areneks aladel, mida ELiga 
ühinemise protsess otseselt mõjutab. Sellega seoses mõistetaks paremini ELiga ühinemise 
häid ja halbu külgi ning edendataks dialoogi ELi põhiväärtuste üle. Selleks peab tihendama 
sidemeid majanduspartnerite ja t ööturu osapoolte, valitsusväliste  organisatsioonide, kutse- ja 
äriorganisatsioonide ning ELi ja Horvaatia  meedia vahel, kaasates ka muid 
kodanikuühiskonna organisatsi oone, nagu näiteks usukogukonnad. 
3.2. Türgi 
3.2.1. Valitsusvälised organisatsioonid, töötur u osapooled ja kutseorganisatsioonid. 
3.2.1.1. Pikaajaline partnerlus Lähtudes kogemustest, mis on saadud Türgi kodanikuühiskonna arendamisel, kavatseb 
komisjon luua kodanikuühiskonna dialoogi toet usprogrammi, mille eesmärk on anda abi 
valitsusvälistele ja muudele kodanikuühisko nna orgnisatsioonidele, et kaasrahastada 
vahetusprojekte asjaomaste ELi asutustega üksteise paremaks tundmaõppimiseks ja koostöö 
edendamiseks, vahetades eelkõige häid tavasid.  
 
ET 9   ET Selliste rahvusvaheliste kokkupuudete eesmärk on aidata Türgi valitsusvälistel 
organisatsioonidel saada tugevamaks ning osaleda aktiivsemalt ELi aruteludes. Organisatsioone, mis tegutsevad aktiivselt se llistes tähtsates valdkondades nagu noorsugu, 
sooline võrdõiguslikkus, tarbijat e õigused, kodaniku- ja inimõigus ed ning sotsiaalse tõrjutuse 
ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine, peab eriti julgustama alustama dialoogi ELi samalaadsete organisatsioonidega. Prioriteetsete ks peetakse projekte, mille eesmärk on luua 
pikaajalised ja kestvad suhted ELi ja Türgi valitusväliste organisatsioonide rühmade vahel. 
Projektide väljatöötajate ja part nerite ringi üritatakse kaasata kõrvalistes piirkondades asuvaid 
või ELi rahastatud projektides vähesel määral  osalenud valitsusvälis eid organisatsioone. 
Kodanikuühiskonna dialoogi on plaanis laienda da nii, et seal osaleksid ettevõtted, 
kutseorganisatsioonid ja tööturu osapooled. Seet õttu toetab komisjon pikaajalist partnerlust 
Türgi ja ELi organisatsioonide vahel. Lisaks to etatakse partnerlussuhete arendamist mõlema 
poole eri valdkondade organisa tsioonide ning Türgi ja ELi liikmesriikide riiklike 
organisatsioonide vahel. Vahetusi tu leks arendada eelkõige ELi ja Türgi 
põllumajandusorganisatsioonide, kohtunike ja advokaatide organisatsioonide ning 
võrdõigulikkusega tegelevate organisatsioonide vahel. 
3.2.1.2. Sooline võrdõiguslikkus 
Luues tihedad sidemed naiste õiguste ja võrde te võimaluste organisatsioonide vahel ELis ja 
Türgis, aitab kodanikuühiskonna dialoog tugevdada naiste pos itsiooni ja osalemist Türgi 
ühiskonnas ning võidelda sel liste probleemide vastu nagu pere vägivald, mida on esile tõstetud 
naiste rolli Türgi ühiskondlikus, majanduslikus  ja poliitilises elus  käsitleva Euroopa 
Parlamendi hiljutise aruande soovitustes
10. Erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste esindatusele 
tööturul ning poliitiliste otsust e tegemisel nii riiklikul  kui ka regionaalsel ja kohalikul tasandil. 
Komisjon kavatseb soolise võrdõiguslikkuse ja  võrdsete võimaluste temaatika lülitada 
kõikidesse käesoleva teatis ega hõlmatud meetmetesse. 
3.2.2. EL-Türgi ettevõtlusnõukogu 
Ettevõtlussektor on peetud läbirääkimiste jooksul mänginud olulist rolli kahepoolse 
kaubanduse ja investeemisvoogud e arendajana, vahetuste to etajana ning vastastikuste 
teadmiste suurendajana. Kaalutakse võimalust  moodustada Kesk-Euroopa kandidaatriikides 
ühinemisläbirääkimiste ajal edukaks  osutunud projektide eeskujul EL-Türgi 
ettevõtlusnõukogu. Nõukogu võiks olla tähtsamate Tü rgis tegutsevate ELi ettevõtete ja nende 
Türgi partnerite foorumiks, mille eesmärk oleks moodustada kaubandust ja investeeringuid 
soodustav ühenduslüli Euroopa institutsioonide  ja Türgi ettevõtjate ühenduste vahel. 
3.2.3. Sõpruskogukonnad ja -linnad 
Koostöö erinevate riikid e kogukondade vahel on olul ine tegur rahu, stabii lsuse ja demokraatia 
arengus. Sõprusomavalitsuste idee on pärast Teist maailmasõda Euroopas tugevalt arenenud; see aitab ületada naaberriikide tüliküsimusi, lä hendada inimesi ning t ugevdada vastastikuseid 
sidemeid. Siiani on sõprussuhteid sõlminud peaaegu 13000 omavalitsust ELis, kaasa arvatud 
uutes liikmesriikides.  
                                                
 
10 Euroopa Parlamendi aruande eelnõu (A6-0175/2005) lõplik. 
 
ET 10   ET Türgil puudub veel üldine raamistik, mis võima ldaks luua sellise kasuliku koostöövahendi, 
kuigi viimastel aastatel on sõlmitud mõningaid  sõpruslinnade lepi nguid ELi linnadega. 
Kodanikuühiskonna dialoogi raames kavatseb ko misjon uurida, kuidas toetada mestimist ELi 
ja Türgi linnade vahel eesmärgiga õppida üks teist paremini tundma, arendada ühiseid 
projekte, korraldada seminare ühiselt olulistes küsimustes ni ng ergutada osalemist rohujuure 
tasandil. Nii nagu muude selles teatises käsitl etavate meetmete puhul,  panustatakse eelkõige 
sellele, et projektides osaleksid kõrva liste ja ebasoodsate regioonide kogukonnad.  
Komisjon on teinud ettepaneku ühenduse program mi „Euroopa kodanikud“ kohta perioodiks 
2007–2013, mille eesmärk on propageerida Euroopa kodanikuaktiivsust. Programm edendab koostööd eri riikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsi oonide vahel. Keskendutakse 
riikidevahelistele vahetustele, eriti praegus te ja tulevaste liik mesiikide kodanike ja 
organisatsioonide vahetustele. Umbes 40%  programmist pühendatakse sõpruslinnade 
tegevusele ja kodanike projektidel e. Türgi võib sell es programmis osaleda vastavalt ühenduse 
programmides osalemise raamlepingus säte statud tingimustele ning Türgi osalemist 
rahastatakse osaliselt ühi nemiseelsetest fondidest. 
3.2.4. Noorsoo, ülikoolide ja kutsealased vahetused 
Komisjon paneb tugevat rõhku vahetuste arendami sele ELi ja kandidaa triikide vahel selles 
valdkonnas, suurendades nende või malusi osaleda käimasolevates ELi vahetusprogrammides, 
nagu eespool kirjeldati. Valdkonna uute algatuste saamiseks alustab komisjon 
konsulatatsioone ELi ja Türgi kõr g- ja üldharidussektoriga. 
Üldhariduse valdkonnas hindab komisjon, kas prae gused mehhanismid on piisavad kõikide 
sihtrühmadeni jõudmiseks. Rohkem võib toetad a näiteks keskkooliõpila ste vahetusi ning 
projekte, mille eesmärk on edendada teise poole ajaloo tundmist. M uud võimalikud projektid 
võiksid sisaldada on-line tegevusi alla 18-aastastele õpilastele, nagu  osalemine ELi 
ühinemisläbirääkimiste on-line  aruteludes.  
Komisjon kavatseb toetada ELi ja Türgi ü likoolide tihedamat institutsionaalset koostööd 
eesmärgiga mitte ainult kogemusi vahetada ja õppekavasid arendada, vaid luua ka ühiseid 
sõltumatuid akadeemilisi asutusi, mis oleksi d avatud mõlema poole üliõpilastele. Nendes 
asutustes tegeldaks ELi ja Türgi identiteedi, ajal oo, kultuuri ja tsivilisat siooni alase teadus- ja 
õppetööga ning arendataks õppekavu ELi lõimumises t. Sellega seoses võib komisjon toetada 
mainekate ELi ja Türgi akadeemiliste asutuste kohalike esinduste loomist. Teise võimalusena võib komisjon toetada koostööd Euroopa õpi ngutele keskenduvate Tü rgi ülikoolide ja 
vastavate ELi ülikoolide ja kr aadiõppeasutuste vahel eesmärgig a luua ühiseid osakondi või 
instituute.  
Lisaks toetab komisjon otsest koostööd ELi ja Türg i akadeemiliste asutuste  vahel, eriti õiguse, 
majanduse, sotsiaalteaduste ja ajaloo valdko nnas, mis on otseselt seotud ELi ja Türgi 
dialoogiga. Kõikides nendes valdkondades toetatakse Türgi ja ELi teadlaste akadeemilist uurimistööd ja selle avaldamist. Toetatakse ka intellektuaalsete arutelude, nagu seminaride, 
konverentside ja õpikodade korraldamist. Teadlikkust tõstvad meetmed, mille eesmärk on laialt levitada uurimistulemusi, saavad samuti toetust. Komisjon hindab ka võimalust luua 
programm, mis võimaldaks erinevat e ametialade noorte esindajate lühiajalist praktiseerimist.  
 
ET 11   ET 3.2.5. Kultuurivahetus 
Kultuuridevahelise vahetuse ar endamine on oluline osa koda nikuühiskonna dialoogist ning 
seda peetaksegi prioriteetseks. Komisjoni  Ankara delegatsiooni  juhitud uue põlvkonna 
programmidega European Horizons ja Mo saic, mis nüüd on üheks programmiks kokku 
pandud, toetab komisjon Türgi valitsusväliste or ganisatsioonide ja nende ELi partnerite 
piiriülest koostööd kultuuri ja  kunsti valdkonnas. Selle raames rahastatakse näiteks ühiseid 
õpikodasid ja on-line  kultuurifoorumeid. Tegevuse võib jagada kahte rühma: esimesse 
kuuluvad lastele suunatud meetmed (näiteks saab juba toetust Türgi-Euroopa lasteorkester) 
ning teise, laiemasse rühma, täiskasvanut ele suunatud meetmed, mille valdkonnad ulatuvad 
kujutavast kunstist kultuurialase koolituseni ning pärimuskultuurist popkultuurini. 
Komisjon toetab ka regulaarseid  kultuuriüritusi, na gu näitused, festiv alid, konverentsid, 
kunstnike vahetused, et levitada ELis teadmisi Tü rgi kunstist ja vastupidi. Lisaks hakatakse 
välja andma ELi ja Türgi ühist kultuuriauhinda  ning toetatakse Türg i kultuurivaldkondade 
osalemist olemasolevate ELi kultuuriauhindade  jagamisel. Komisjon toetab kultuurialal 
tegutsevate Türgi valitsusvälis te organisatsioonide osalemis t ELi võrgustikes ning ühenduse 
hoidmist ELi partneritega ning nende teavit amist piiriülese koostöö võimalustest. 
3.2.6. Osalemine ühenduse kultuuri ja meedia programmides 
Türgi ei osale praegu ühenduse programmides Kultuur 2000 ja MEDIA Plus, milles 
osalemine annaks hea võimaluse edendadada ELi ja Türgi suhteid kahel väga olulisel alal. 
Programmiga Kultuur 2000 antakse toetusi koostööprojektidele kõikides kunsti ja kultuuri 
valdkondades (näite- ja kujutav kunst, kirjandus, kultuuripärand ja -ajalugu jne). Programmi 
MEDIA Plus eesmärk on tõsta Euroopa audiovisuaaltööstuse  konkurentsivõimet erinevate 
toetusmeetmete abil nagu ala professionaalidele suunatud koolitused, tootmisprojektide arendamine (mängufilmid, teledraamad, dokumentaalfilmid, animafilmid ja uus meedia) ning Euroopa audiovisuaalteoste levitamine ja propageerimine.  
Komisjon soovib, et Türgi osaleks programmi s Kultuur 2000 ning sellele järgnevates 
programmides, sest see edendaks ELi ja Türg i kultuuridevahelist di aloogi ja vastastikust 
tundmaõppimist. Komisjon toetab ka Türgi osalemist programmis MEDIA Plus, mille 
eesmärk oleks tõsta euroopaliku si suga tele- ja kinofilmide toot mist. Siiski on kandidaatriigi 
osalemine MEDIA programmis veel lahtine, se st see eeldab vastav alt õiguslikule alusele 
kandidaatriigi õiguskorra ja ühe nduse audiovisuaalõigusaktide sobivuse eelnevat hindamist. 
Komisjon on õhutanud Türgi ametivõime oma sea dusi võimalikult ruttu ühtlustama, et Türgi 
saaks kasutada MEDIA program mi pakutavaid võimalusi.  
3.2.7. Keeleõpe 
Suur takistus Türgi kodanikuühisk onna organisatsioonide ja ne nde ELi partnerite vahelise 
koostöö tõhustamises, eelkõige Türgi kaugema tes maakondades asuvate organisatsioonide 
puhul, on võõrkeelteoskuse puudumine. See probl eem mõjutab kõiki valitsusväliseid 
organisatsioone, ka kultuurivalla s, ning kõiki teatises käsitleta vaid valdkondi. S eetõttu toetab 
komisjon keelteõppele suunatud meetmeid ning propa geerib tõlkimist türgi keelde ja keelest. 
Komisjon teeb keeleõppe võimaldamiseks koost ööd liikmesriikide kultuur iorganisatioonidega 
ning määratleb prioriteetsed valdkonnad. 
 
ET 12   ET 3.2.8. Avalike arutelude, kaasarvatud on-line arutelude toetamine 
Vastastikuse mõistmise arendamiseks teeb kom isjon kõik võimaliku, et edendadada mõlema 
osapoole osalemist lainemisprotsessi, Türgi võimaliku ühinemise ning muude 
kodanikuühiskonnaga seotud kultuuriliste, poliitil iste ja institutsiooniliste teemade üle 
peetavates aruteludes. Läbirääkijariikide ja ELi tähtsamaid arvamusliidreid kutsutakse osalema ELi liikmesriikide erinevates meediakanalites toimuvates aruteludes. Aruteludesse tuleks kaasata ka valitsusvälis eid organisatsioone ja rohujuure  tasandi organisatsioone ning 
need peaksid tekitama üldist huv i ja laiemat avalikku dialoogi. 
Komisjon kavatseb ka toetada kodanikuühiskonda kä sitlevate virtuaalsete arutelude loomiseks 
vajalikke internetikeskkondi. Luuakse veeb isait, kus antakse teavet Türgi ja 
laienemisprotsessi, samuti kodanikuühiskon na meetmete kohta ning kus on viidad 
valitusvälistele organisatsioonidele, koolidel e, ülikoolidele ja uurimiskeskustele. Luuakse 
jututubasid, mis käsitlevad regulaarselt ühi nemisega seotud teemasid ning kus osalevad 
võtmeisikud ning muud huvitatud pooled. 
3.2.9. Massiteabevahendid 
ELis jätkatakse eelkõige audivisuaalsete vahe ndite abil teavitamist Türgit käsitlevates 
küsimustes, peamiselt selleks, et tõsta teadlikkust muudel aladel kasutatavatest 
kodanikuühiskonna dialoogi meetmetest. Komisjon to etab ja kaasrahastab teleprogramme, 
mis valgustavad Türgi ja ELi riikide elu ja  ühiskonda erinevatest vaatenurkadest ning 
informeerivad Türgi televaatajaid EList, selle re eglitest ja poliitikast ning mis on suunatud nii 
Türgi kui ka ELi tavalisele te levaatajale, sealhul gas türgi sisserändajate kogukondadele 
Euroopa Liidus. Erilist rõhku pannakse region aalsete ja kohalike meediafirmade toodetud 
programmidele. Lisaks toetatak se osapoolte partnerlusproj ekte, mille eesmärk on ühiste 
saadete tootmine. 
3.2.10. Ajakirjanike vahetus ning nende teadlikkuse tõstmine 
ELi ja Türgi ajakirjanikele korraldatakse seminaride programm, millega antakse ajakirjanikele 
võimalus saada rohkem teada Türgi ühinemisega  seotud küsimustest, arendada vastastikust 
mõistmist ning anda võimalus heade tavade vahetuseks.  
Programmi võib arendada ajakirjanike ühenduste  ja muude ELi tasandi mittetulundusühingute 
abiga. Et koolitusprogrammil oleks tugeva m mõju liikmesriikidele, peab komisjon 
prioriteetseks otseste kontakti de loomist ELi ja Türgi ajakir janike kutseorganisatsioonide 
vahel vastastikuste külastuste ja ühiste seminari de abil. Programmi võib jagada kaheks osaks: 
esimene on suunatud noortele ajakirjanikele ni ng teise eesmärk on korraldada regulaarselt 
kõrgetasemelisi kohtumisi ELi ja Türgi juhtivate ajakirjanike ja tähtsa te poliitikategelaste 
vahel. 
3.2.11. Usuühendused ja kogudused 
Komisjoni 2004. aasta oktoobri soovituse koha selt peab kodanikuühiskonna dialoog käsitlema 
ka usutemaatikat. Seetõttu toetat akse avatud, läbipaistvat ja re gulaarset dialoogi kirikute ning 
muude usuühenduste või -organisatsioonidega, austad es täielikult nende identiteeti ja panust.  
Euroopa Komisjon on alates 1980. aastatest pida nud Euroopa lõimumise al ast dialoogi ühelt 
poolt ühinevate riikide ja liikmesriikide kirikute ja religioonide ning teiselt poolt Euroopa 
 
ET 13   ET institutsioonide vahel. Järjest enam usuorganisatsioone on määranud selle töö tegemiseks oma 
esindaja Brüsselisse, kes võib dialoogi seda mõõdet mä rkimisväärselt edendada. 
4. R AKENDUSVIISID  
4.1. Juhtivate isikute nõuanded 
Komisjon konsulteerib regulaarselt ELi ja Türgi juhtivate isikut ega, kes on valitud vastavalt 
nende asjatundlikkusele ELi ja Türgi suhete alal ning nende seotus ele kodanikuühiskonnaga, 
eesmärgiga saada nõu tulevaste meetmete ettepane kuteks. Neid isikuid võib kutsuda osalema 
ka konverentsidel, seminaridel ja muudel kodanikuühiskona raamistikku kuuluvatel üritustel. 
4.2. Rahaline toetus 
Käesolevas teatises kavandatud meetmeid kaas rahastatakse üldiselt as jaomase kandidaatriigi 
ühinemiseelse abi eelarvest, järgides kehtiv aid eeskirju ja menetluskorda. Sündmusi ja 
meetmeid võivad rahastada ka meediaettevõtte d, äriorganisatsioonid ja tööturu osapooled, 
kultuuriasutused või era- või avalik-õigusli kud organisatsioonid üldisemalt. Komisjon võib 
selliseid üritusi toetada, kui need vastavad  kodanikuühiskonna dialoogi eesmärkidele. ELi ja 
kandidaatriikide valitsuste sponsitud ja rahastatud kahe- ja mitmepoolseid meetmeid 
jätkatakse ja tugevdatakse tulevikus.  
Türgit käsitlevaid meetmeid rahastab EL Türgi ühinemiseelse abiprogrammi vahenditest, mis 
tõusevad 300 miljonilt eurolt 2005. aastal 500 miljoni euroni 2006. aastal. Komisjon püüab eraldada kodanikuühiskonna dialoogi kavand atud meetmeteks vajalikud vahendid ning 
sellega laiendada meetmeid, mida hetkel rahastatakse ühinemiseelse rahalise abi 
planeerimisdokumendi rubriigi „P oliitiline ja kultuur iline dialoog“ alt. Esialgsete hinnangute 
kohaselt vajatakse kodanikuühiskonna dialoogi meetmete, sealhulgas ühenduse programmides 
osalemise rahastamiseks 8–10% iga-aastasest üldsummast. 2006. aasta programmi koostamiseks kavandatud üldsumma on 40 miljonit eurot.  
Ühenduse programmide eelarvesse maksavad oma osa ka kandidaatriigid. Osamakseid 
rahastatakse osaliselt kandida atriigi eelarvest ja osalise lt ühinemiseelsetest fondidest. 
Tugevdamaks osalemist käimasolevates progra mmides, eraldab komisjon tulevikus vajaliku 
osa ühinemiseelsest abist kandidaatriikide osalemisele. Lühemas ajaperspektiivis võib kavandada ka muid lisarahastamise vorme. Komisjon õhutab kandidaatriike osalema ka 
muudes programmides, kus nad praegu ei osale,  ning annab toetust programmide sujuvuse ja 
tulemuslikkuse tagamiseks. Teiste meetmete puhul võib komisjon vajadusel maksta mõnele 
toetusesaajatele otse seid toetusi kodanikuühi skonna dialoogi erieesmärkide saavutamiseks 
vastavalt finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele.  
Ka laienemise kommunikatsioonistrateegia eesmä rk on edendada avalikku arutelu tulevasest 
laienemisest ELis ja kandidaatriikides ning niimoodi toetab see koda nikuühiskonna dialoogi 
mitmes mõttes. Sellega seoses võib kasutada kandidaatriikides olevat ele delegatsioonidele 
eraldatud kommunikatsiooni- ja infoeelarve vahendeid ning programmi „Prince“ 
laienemiseelarvet, mis on mõeldud meetmeteks Euroopa Liidu sees. 
Kodanikuühiskonna dialoogi  projektide juhtimises ja rakendamises toetub komisjon nii 
Brüsselis kui ka liikmesriikides asuvate delega tsioonide olemasolevatele struktuuridele ja 
ressurssidele ning kandidaatrikkide  asjaomastele organitele. M uude struktuuride loomine võib 
 
ET 14   ET kõne alla tulla vaid juhul, kui neid on vaja tu levasi arengusuundumusi silmas pidades. Heaks 
näiteks võiksid olla olemasolevad fondid, mille eesmärk on edendada vastastikust tundmaõppimist ning kultuurivahetusi ELi ja muude maailma piirkondade vahel. 
4.3. Viisaküsimus 
Türgi kodanikelt nõutakse praegu viisat, mis või b pidurdada osalemist osades käesolevas 
teatises nimetatud meetmetes, eriti siis, kui v iisataotluste hulk kasvab lühikese aja jooksul 
kiiresti. Seetõttu tuleks koda nikuühiskonna dialoogis osalejate v iisasaamist lihtsamaks muuta. 
Kodanikuühiskonna dialoogi sujuv edenemine eeldab liikmesriikide (kes vastutavad viisade 
andmise eest) täielikku koostööd, tagamaks, et osal ejatel oleks võimalik viisa saada kiiresti 
ning täiendavaid dokumente esitamata. 
5. J
ÄRELEVALVE JA ARUANDLUS  
Käesolev teatis on a lles esimene samm Türgi ja Horv aatia ning ELi kodanikuühiskonna 
dialoogi tugevdamisel. Kuna di aloog edeneb paralleel selt ühinemisläbirääkimistega, siis 
võivad vajadused ja eesmärgid aja jooksul  areneda ning vajada ümbersuunamist. 
Komisjon teostab regulaarset järelevalvet m eetmete arengu ning saavutatud eesmärkide üle. 
Iga-aastased korralised aruanded Türgi e dusammudest sisaldavad spetsiaalset 
kodanikuühiskonna dialoogi osa, kus käsitletakse põhilisi meetmeid ja tulemusi. Lisaks on 
plaanis ELi veebiportaalil Europa avada veebileht, kust saab teavet kodanikuühiskonna 
dialoogi käsitlevate käimasolevate projektide ja algatuste kohta.  
Kui välja arvata laiaulatusli kud uuringud, mis näitavad rahva toet ust ELiga ühinemisele, siis 
on olemas väga vähe infot ELi ja Türgi kult uurisuhete kohta ja sell e kohta, millised on 
vastastikused ettekujutused teineteisest. Se lle puuduse kõrvaldamiseks kavatseb komisjon 
rajada süsteemi, kus jälgitakse regulaarselt ELi ja Türgi kodanikuühiskonda ja vastatikust 
suhtumist, et sellest tulevi kus dialoogi arendamisel juhinduda . Kõne alla võib tulla ka 
eriuuringu tellimine ELi ja Türgi va stastikustest ettekujutustest.