Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta /* COM/2014/0185 final - 2014/0103 (NLE) */





SELETUSKIRI Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011. aastal Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL), et toetada tugevat majandusreformiprogrammi, mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel pöörduda tagasi jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. Kooskõlas otsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 hindas komisjon koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga üheteistkümnendat korda edusammusid, mida on kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud, ja kõnealuste meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Võttes arvesse hiljutisi majandus-, eelarve- ja finantssuundumusi ning poliitikameetmeid, on komisjon seisukohal, et abi andmise aluseks olevaid majanduspoliitilisi tingimusi on vaja mõningal määral muuta, et tagada programmi eesmärkide saavutamine, nagu on selgitatud nõukogu rakendusotsusesse kavandatud muudatuste põhjendustes. Otsuse 2011/344/EL artikli 1 lõikes 2 viidatakse kohandamisprogrammi kestusele, sätestades, et finantsabi antakse kolme aasta jooksul. See tähendab, et finantsabi kättesaadavuse periood lõpeb 18. mail 2014. Selleks et tagada programmi tingimustele vastavuse igakülgne ja põhjalik hindamine, on väga oluline võtta arvesse teavet, mis hõlmab perioodi kuni 2014. aasta esimese kvartali lõpuni. Seepärast ei saa Portugali programmi järgne kaheteistkümnes läbivaatamiseks tehtav kontrollkäik alata enne 2014. aasta aprilli keskpaika. See tähendab, et läbivaatamise lõpuleviimiseks ja vajalike dokumentide koostamiseks vajalikud toimingud tuleks mahutada vähestele nädalatele, mis tooks kaasa ohu, et tingimuste täitmise nõuetekohaseks hindamiseks ei jää piisavalt aega. Lisaks valitseks oht, et programmi lõpptähtajast ei suudeta kinni pidada, ning sel juhul jääks Portugal ilma viimasest osamaksest. Nende ohtude vältimiseks tundub mõistlik pikendada programmi raames ettenähtud finantsabi kättesaadavuse perioodi kuus nädalat. Tuleb märkida, et selline otsus parandab programmi kohaselt tehtavate väljamaksete prognoositavust. Ühtlasi parandab see hindamise kvaliteeti. Sellepärast leitakse, et muudatused, mis seisnevad finantsabi kättesaadavuse aja pikendamises, aitavad kaasa programmi eesmärkide täitmise tagamisele. 2014/0103 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[1] eriti selle artikli 3 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011. aastal Portugalile finantsabi nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL[2]. Finantsabi anti tugeva majandus- ja rahandusreformiprogrammi (edaspidi „programm”) toetuseks, mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel pöörduda tagasi jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. (2) Andmete kättesaadavusega seotud tehnilistel põhjustel, mis ei sõltu Portugali ametiasutuste tegevusest, ei ole võimalik kaheteistkümnendat ja ühtlasi ka viimast läbivaatamist programmi raames alustada enne 2014. aasta aprilli keskpaika. Samas lõpeb finantsabi kättesaadavuse periood praeguse seisuga 18. mail 2014. Selleks et programmi vastavust tingimustele oleks lõpliku läbivaatamise käigus võimalik nõuetekohase hoolsusega põhjalikult hinnata, mis on viimase osamakse tegemise eeltingimus, on vaja finantsabi kättesaadavuse aega pikendada kõigest kuue nädala võrra. (3) Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 20.–28. veebruaril 2014 koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga (EKP) üheteistkümnendat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on teinud programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel. (4) Reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) oli 2013. aastal programmi kümnendal läbivaatamisel prognoositust suurem ning on nüüd hinnangute kohaselt vähenenud 1,4 % (0,2 protsendipunktine kasv). Selle põhjuseks on kindel kasv 2013. aasta neljandas kvartalis ja varasemate kvartalite tulemuste statistiline ülespoole korrigeerimine. Lühiajalised näitajad viitavad sellele, et majandus jätkab sel aastal elavnemist. Aasta lõikes prognoositakse, et 2014. aastal hakkab reaalne SKP kasvama ja jätkab kasvamist ka 2015. aastal, kusjuures kasv on neil aastatel vastavalt 1,2 % ja 1,5 %. Ka tööturu väljavaated on paranenud, kuid töötus on jätkuvalt suur, kuigi prognooside kohaselt peaks see 2014. aastal vähenema 15,7 %-le ja langus peaks ka edaspidi jätkuma. Makromajanduslikku väljavaadet ohustavad endiselt mõned riskid, kuna prognoositud elavnemine sõltub suurel määral kaubanduse ja finantsturgude positiivsest arengust, mis omakorda sõltub ühtlasi Euroopa majandusväljavaadetest laiemalt. (5) Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks olema 2013. aastal hinnanguliselt vähenenud umbes 4,5 %‑le ESA 95 kohaselt arvutatud SKPst (kust on välja arvatud pankade rekapitaliseerimine; sellega koos oleks tulemus umbes 4,9 %), s.t umbes 1 % SKPst allpool sihteesmärki, milleks on 5,5 % SKPst. Paremate tulemuste põhjuseks on peamiselt riigi oodatust suurem maksutulu (hõlmab ka tulu ühekordsest maksuvõlgade ja tasumata sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kavast) ja oodatust väiksemad kulutused keskvalitsuse tasandil (nt kaupade ja teenuste soetamine ning kapitalikulu). Kuid maksuväliste tulude puhul esines alalaekumist. Eelarve konsolideerimine kokku, mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena, on hinnanguliselt 1 % SKPst. (6) Siseriiklike maksevõlgnevuste hulk on vähenenud umbes 1,2 miljardit eurot (0,7 % SKPst) erinevate võla tasumist käsitlevate kavade (tervishoiu-, kohalikus ja regionaalses sektoris) tulemusel. Sellest olenemata kuhjuvad uued maksevõlgnevused, kuigi see toimub aeglasemas tempos. (7) 2013. aasta eelarve täitmisest tuleneva mõju ülekandumisel ja 2014. aasta paranenud makromajanduslikel väljavaadetel on prognooside kohaselt 2014. aastal eelarvele baasstsenaariumi kohaselt positiivne mõju suuruses 0,7 % SKPst. Umbes 0,2 % SKPst tuleneb hinnanguliselt positiivsest ülekanduvast mõjust ning 0,5 % SKPst põhjendatakse tulude ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemisega ning samuti väiksemate kulutustega töötushüvitiste maksmisel, mis tuleneb majanduskasvu ja tööhõive näitajate ülespoole korrigeerimisest ning töötuse määra allapoole korrigeerimisest. (8) 2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärki, milleks on 4 % SKPst, toetavad konsolideerimismeetmed, mis moodustavad kokku 2,3 % SKPst ning mis on ette nähtud 2014. aasta eelarves ja muudes toetavates õigusaktides. Need meetmed on eeskätt pikaajalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Meetmed mahus umbes 1,8 % SKPst põhinevad avaliku sektori kulude läbivaatamisel ning neid täiendatakse väiksemamahuliste tulusid suurendavate meetmetega mahus umbes 0,4 % SKPst ja ka mõne ühekordse tuluallikaga mahus umbes 0,1 % SKPst. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete mõju avaldub kolmel suunal: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine, võttes selleks muu hulgas selliseid meetmeid nagu ülemäärase tööhõive vähendamine konkreetsetes allsektorites ja palgaskaala läbivaatamine; 2) pensionireform, mis hõlmab eelkõige pensioniea tõstmist 66. eluaastani ja muudatuste sisseviimist toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse; ning 3) sektorispetsiifilised reformid, mille peamine eesmärk on personalikulud, vahetarbimine ja investeerimine haruministeeriumides otstarbekamaks muuta. Muud pikaajalised tulusid suurendavad meetmed hõlmavad maksutõusu ametiautode maksustamisel ning alkoholi- ja tubakaaktsiisi suurendamist. Enamik pikaajaliste konsolideerimismeetmete aluseks olevaid õigusakte on jõus alates 1. jaanuarist 2014. (9) Arvestades makromajanduslike väljavaadete ja positiivse 2013. aastast ülekanduva mõju paranemist, on 2014. aasta eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid muutunud varasemast tasakaalustatumaks, sest kavandatud meetmete puhul võetakse arvesse eelarvesurvet ja eelarve täitmisega seotud riske. Suurt eelarvesurvet võivad põhjustada eelkõige mõned tuluartiklid (näiteks tulu kinnisvaralt) ning samuti vahetarbimine ja sotsiaalsed siirded. Lisaks mõne pikaajalise meetmega seotud viivitustele on eelarve täitmisega seotud riskid ennekõike õiguslikku laadi: eelarveseadusesse lisatud neli meedet (sealhulgas palgaskaala läbivaatamist ja toitjakaotuspensioni saamise õigusi käsitlevad meetmed) on saadetud arutamiseks konstitutsioonikohtule ning on võimalik, et ka muud lisaeelarves sisalduvad meetmed vaidlustatakse. (10) Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudis 2013. aastal 128,8 %ni. Prognooside kohaselt peaks võlg alates sellest aastast järk-järgult vähenema, kusjuures 2014. aastal peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 126,7 %. Langust peaks 2014. aastal osalt toetama sularahahoiuste ulatuslikum kasutamine ning käimasolev sotsiaalkindlustusportfellis välismaiste varade riigivõlakirjadega asendamine. 2014. aasta lõpuks peaks puhasvõlg olema umbes 118,1 % SKPst. (11) Eelarve korrigeerimist toetavad mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse kontrolli valitsemissektori kulutuste üle ja tulude laekumist: – Avaliku sektori finantsjuhtimine: uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, sest välditakse uute maksevõlgnevuste kuhjumist, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et kohustuste katteks oleks vajalikud vahendid olemas ja et ei koguneks uusi maksevõlgnevusi. Uued maksevõlgnevused kogunevad peamiselt struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu mõnes riigi omandis olevas haiglas ja ka raudtee-ettevõtjas Comboios de Portugal. Nende riigi osalusega ettevõtjate rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja uute maksevõlgnevuste tekkimise takistamiseks 2014. aastal plaanitakse märtsi lõpuks koostada strateegilised kavad. Eelarveraamistiku seaduse ulatuslik reform edeneb. Esimese sammuna tuleks eelarveraamistiku seadust muuta 2014. aasta märtsi lõpus eesmärgiga tagada fiskaalkokkuleppe ja kuuest seadusandlikust aktist koosneva paketi täielik ülevõtmine. – Ehkki avaliku ja erasektori partnerluste üle uuesti peetavad läbirääkimised on olnud edukad, ei suudetud neid 2013. aasta lõpuks lõpule viia, nagu algselt plaanitud oli. Kuid kokkuhoid, mida 2013. aastal ei suudetud saavutada, peaks realiseeruma sellel aastal, olles täienduseks 2014. aastal ja edaspidi oodatavale olulisele kokkuhoiule. Riigi osalusega ettevõtjate tegevus jõudis üldiselt tasakaalu nii 2012. kui ka 2013. aastal ning nende tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi reforme. Erastamine on edenenud hästi ja tulud on programmi eesmärkidest suuremad. – Jätkuvad reformid nõuete mittejärgimisest tuleneva riski juhtimise tänapäevase mudeli arendamiseks. Uus riskihindamisüksus on oma tegevust juba alustanud ja keskendub esmajärjekorras teatavate maksumaksjate rühmade, näiteks FIEde ja väga jõukate isikute maksukohustuse täitmise parandamisele. Maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastane võitlus jätkub selliste algatustega nagu hiljuti käivitatud n‑ö käibemaksuloterii. – Jätkatakse avaliku halduse reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet ja asutusi. Mitmete avaliku halduse põhireformidega toetatakse avaliku sektori kulude läbivaatamist ja need on aluseks 2014. aasta konsolideerimisstrateegiale. Need hõlmavad järgmist: avaliku sektori tööhõivet käsitlevad meetmed, mille eesmärk on tasakaalustada avaliku sektori töötajate koosseis, nii et avalikus sektoris töötaksid kõrgelt kvalifitseeritud ja parema koolituse saanud avalikud teenistujad (näiteks kasutades töösuhte lõpetamist vastastikusel kokkuleppel ja ümberõppekavasid); palgaskaala läbivaatamine ja ühtse lisatasude skaala väljatöötamine (peaks jõustuma 2014. aasta juuni lõpuks); uue üldise avaliku sektori tööseaduse abil olemasolevate avaliku sektori tööhõivet käsitlevate eeskirjade kooskõlla viimine erasektori tööseadustiku ülesehitusega; ning avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi ühildamine üldise korraga. Muud hiljutised reformid avalikus halduses hõlmavad jagatud teenuste strateegia rakendamist rahaliste vahendite valdkonnas kõigis algatusega hõlmatud struktuurides. (12) Tervishoiusektori poliitika rakendamine ja reformid edenevad ja annavad kokkuhoidu, kuna tõhusus on suurenenud. Oluliste maksevõlgnevuste olemasolu on suures osas (ehkki mitte üksnes) tingitud riigi osalusega haiglate pidevast alarahastamisest, arvestades nende pakutavate teenuste mahtu. Ametiasutused on endiselt pühendunud poolelioleva haiglareformi elluviimisele ning ravimite, tsentraliseeritud hangete ja esmatasandi arstiabiga seotud meetmete pidevale täiustamisele. (13) Täiendavaid edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Ametiasutused on võtnud töötuse vähendamiseks ja tööturu tõhususe suurendamiseks vastu täiendavad meetmed. Arutatakse võimalusi veelgi parandada palgaläbirääkimiste süsteemi ja vähendada tööturu killustatuse kõrget taset. Pärast seda, kui konstitutsioonikohus oli tühistanud varasemad tööseadustikku tehtud muudatused, esitati parlamendile seaduseelnõu, millega muudetakse üksikisiku põhjendatud vallandamise mõiste määratlust. Tööotsimisel abistamise ja töötute aktiveerimise süsteemi on veelgi täiendatud. (14) Praeguseks on rakendatud asjakohased reformid haridussüsteemis. Portugali ametiasutused on võtnud kohustuse neid reforme pidevalt hinnata ja nende üle järelevalvet teha. Portugal on heaks kiitnud ka dekreetseaduse, millega nähakse ette lühiajalised koolitused, ning lisaks on ettevalmistamisel veel üks dekreetseadus, mille abil soovitakse läbi vaadata ja ühtlustada võrdlusaluseks olevaid kutsekoole käsitlevad eeskirjad. (15) Valitsus kehtestas energiaettevõtjatele uue maksu, mille üle tuleb teha põhjalikku järelevalvet eesmärgiga vältida selle ülekandumist lõpptarbijate hindadesse. Hinnalisade vähendamise meetmed, mille eesmärk on kustutada 2020. aastaks energiatariifi võlg ja tagada süsteemi jätkusuutlikkus, tunduvad ebapiisavad. Valitsus esitab täiendavad meetmed. (16) Olenemata mõnest positiivsest arengust hindamisperioodi jooksul on transpordireformide puhul tehtud edusammud oodatust väiksemad. Tuleb välja töötada transpordisüsteemi selge pikaajaline visioon, kuigi tänu taristuprojektide prioriteetsele kohale seadmisele on olukord mõnevõrra paranenud. Peale selle on jõutud lõpule transpordivaldkonna reguleerivat asutust käsitleva õigusraamistiku koostamisega ning eelduste kohaselt kiidetakse see heaks 2014. aasta märtsis. Portugali konkurentsivõime suurendamiseks on vaja viia läbi täiendavad poliitikareformid sadamasektoris. Raudtee- ja linnatransporditeenustega seoses peavad ametiasutused suurendama jõupingutusi, et tugevdada nende teenuste rahalist jätkusuutlikkust, konkurentsivõimet ja tõhusust. (17) Jätkatud on samme Euroopa Parlamendi ja nõukogu teenuste direktiivi 2006/123/EÜ[3] ülevõtmiseks vajalike seadusandlike muudatuste vastuvõtmise suunas, kuigi tagasihoidliku tempoga. Avalik-õiguslikke kutseühinguid käsitleva horisontaalse raamseaduse vastuvõtmise järel on tekkinud lisaviivitused seoses ehitussektori õigusaktide ja ülikoolide õiguskorda muutva seadusega ning kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjade esitamisega parlamendile. Ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks muutmisel täheldati edusamme. (18) Pärast uue õigusraamistiku täielikku rakendamist on käimas linnaalade üürireform. Sellest olenemata tuleb reformi mõju pidevalt hinnata. (19) Pärast seda, kui võeti vastu raamseadus, milles sätestatakse riigi reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, muudetakse nende asutuste põhimääruseid sellele vastavalt. Mõned neist on juba heaks kiidetud. (20) Litsentsimiskeskkonna parandamise ja halduskoormuse vähendamise meetmeid on täiendatud ja koormavate eeskirjade läbivaatamine jätkub. Kuid viivitusi esineb uute eeskirjade puhul sellise reegli rakendamisel, mille kohaselt iga uue eeskirja kehtestamisega kaasneb mõne olemasoleva tühistamine, samuti seoses territoriaalse planeerimise ja keskkonnameetmetega ning geoloogiliste uuringute ja kaevanduslubade väljastamise korra läbivaatamisel. (21) Pankade omavahendite suhtarvud võimaldasid pankadel jätkuvalt probleemideta täita Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kehtestatud regulatiivsete kapitalipuhvrite nõudeid ning samuti saavutada programmieesmärk suurendada esimese taseme põhiomavahendeid 10 %ni. Ka siis, kui hinnata pankade omavahendeid uues kapitalinõuete direktiivis (CRD IV) sätestatud eeskirjade alusel, on need kapitalipuhvrid veel täiesti piisavad. Neid uusi kapitalieeskirju kohaldatakse alates 2014. aasta jaanuarist ning kõikide pankade suhtes kehtib esimese taseme põhiomavahenditele 7 % künnis, millele nelja suurima panga puhul on lisatud veel üks protsendipunkt. Kogu süsteemi laenude ja hoiuste suhtarv vähenes 117,0 %ni ning väheneb tõenäoliselt veelgi kuni 2014. aasta lõpuni. (22) Pidevalt tugevdatakse jõupingutusi rahastamisallikate mitmekesistamiseks ettevõtlussektoris. Valitsus nimetas eksperdid komiteesse, mille ülesanne on luua arengufinantsasutus. Komitee vastutab nimetatud asutuse asutamisdokumentide, eelkõige põhimääruse ettevalmistamise, strateegilise äriplaani koostamise ja kõnealuse uue üksuse struktuuri ettenägemise eest. Arengufinantsasutuse eesmärk on ühtlustada ja tsentraliseerida nende rahastamisvahendite rakendamist, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning mis on seotud rahastamise pakkumisega ettevõtlussektorile. (23) Ametiasutused nõustusid valmistama Portugali keskpangaga (Banco de Portugal) konsulteerides ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust. (24) Rakendati meetmeid valitsemise, tõhususe ja riskijuhtimistavade parandamiseks valitsuse toetatud krediidiliine haldavas riiklikus garantiisüsteemis. Tagatud laenude puhul kohaldatakse praegu uut intressimäära ülempiiride määramise metoodikat. (25) Neid arengusuundi arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Rakendusotsust 2011/344/EL muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Finantsabi antakse kolme aasta ja kuue nädala jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.” 2. Artikli 3 lõiked 8 ja 9 asendatakse järgmistega: „8. Portugal võtab 2014. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed: (a) valitsemissektori eelarvepuudujääk ei ületa 2014. aastal 4 % SKPst ja uute maksevõlgnevuste tekkimine peatatakse. Eelarvepuudujäägi eesmärgi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Selle eesmärgi saavutamiseks võtab Portugal konsolideerimismeetmeid mahus 2,3 % SKPst vastavalt 2014. aasta eelarveseaduses ja sel eesmärgil vastu võetud toetavates õigusaktides määratletule; (b) kulude võimalike kõrvalekallete kontrollimiseks jälgib valitsus tähelepanelikult seda, kuidas ministeeriumides peetakse kulude piirmääradest kinni, ja esitab selle kohta nõukogule igal kuul aruande; (c) Portugal määratleb ja rakendab märtsi keskpaigaks viivitamata toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse kavandatud muudatused ning raamseaduse eelnõu, millega reguleeritakse internetipõhiste hasartmängude litsentside müümise tingimusi. Lisaks astub Portugal otsustavaid samme teatavate sadamate käitamise kontsessioonide müügikokkulepete rakendamiseks; (d) äriühingu tulumaksu ulatuslikku reformi rakendatakse olemasolevate eelarvevahendite piires, et järgida eelarve konsolideerimise eesmärke; (e) maksukulude külmutamine keskvalitsuse, piirkondlikul või kohalikul tasandil säilib. Maksudest kõrvalehoidumise ja igasuguse maksupettuse vastast võitlust tugevdatakse veelgi, muu hulgas kontrollides e-arveldamise süsteemi. 2014. aasta esimeses kvartalis viiakse läbi uuring kinnisvaraturu varimajanduse kohta, et otsida viise, kuidas vähendada maksudest kõrvalehoidumist üüriturul; (f) kui kahjulikud õiguslikud või muud eelarve täitmisega seotud riskid peaksid realiseeruma, kohaldab Portugal eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmiseks kvaliteetseid kompenseerivaid meetmeid; (g) valitsus määrab kindlaks, milliseid meetmeid on vaja võtta selleks, et saavutada eelarvepuudujäägiga seoses seatud eesmärk, milleks on maksimaalselt 2,5 % SKPst 2015. aastal. Üksikasjalikud kavad esitatakse 2014. aasta eelarvestrateegia dokumendis, mis avaldatakse 2014. aasta aprilli lõpuks ja milles täpsustatakse ka üksikasjalikud kulude piirmäärad haruministeeriumide lõikes. ELi eelarveraamistiku nõuete täitmise eesmärgil esitatakse selles dokumendis ka keskpika perioodi eelarvekavade üksikasjad; (h) 2015. aasta konsolideerimisstrateegiat toetatakse muu hulgas järgmiste meetmetega: ühtne palgaskaala, mille valitsus töötab välja 2014. aastal eesmärgiga rakendada see 2015. aastal ning mis on suunatud tasustamispoliitika ratsionaliseerimisele ja ametiteülese ühtsuse tagamisele avalikus sektoris; ühtne lisatasude skaala, mida hakatakse rakendama oodatavalt 2014. aastal ja mille täielik mõju eelarvele avaldub 2015. aastal; laiaulatuslik pensionireform eesmärgiga parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Hiljuti moodustatud pensionireformikomitee töötab välja reformi konkreetsed üksikasjad. Reform hõlmab lühiajalisi meetmeid, mille abil seotakse pensioniõigused veelgi enam demograafiliste ja majanduslike kriteeriumidega, järgides samas ka progressiivsuse põhimõtteid kooskõlas konstitutsioonikohtu hiljutise otsusega, milles käsitleti avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi lähendamist üldisele korrale. Selle reformi spetsiifilist ülesehitust tutvustatakse kaheteistkümnenda läbivaatamise ajal seaduseelnõu kujul, mis esitatakse parlamendile aasta esimeses pooles. Kindlaks määratakse täiendavad sammud, mille abil tagada pensionisüsteemide pikaajaline jätkusuutlikkus. Peale selle tagab valitsus, et hiljuti tõstetud pensioniiga kohaldatakse 2015. aastal tulemuslikult pensionäride suhtes, kes on hõlmatud avaliku sektori töötajate pensionisüsteemiga; muud meetmed, mis peaksid aitama saavutada eesmärki 2,5 % SKPst, määratakse kindlaks enne aprilli keskpaika; (i) keskpika perioodi eelarvestrateegia tugineb täiendavatele reformidele, mis on muu hulgas esitatud riigi reformi käsitlevas ettepanekus. Nende reformide eesmärk on parandada avaliku sektori tõhusust ja selle teenuste kvaliteeti. Tööturu osapooltega toimunud konsultatsioonide esimesele voorule tuginedes arutatakse selles küsimuses tehtud edusamme kaheteistkümnenda läbivaatamise käigus; (j) Portugal avaldab 2014. aasta eelarve osana maksukulude aruande, mis hõlmab keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutusi; (k) Portugal moodustab 2014. aasta juuni lõpuks rahandusministeeriumis raamatupidamisarvestuse üksuse, et parandada avaliku sektori raamatupidamis- ja aruandlusraamistikku. Muu hulgas on selle üksuse ülesanne tagada nõuetekohase raamatupidamisarvestuse pidamine selliste tulude, kulude, varade ja kohustuste üle, mis on seotud valitsemissektori pangakontode ja võla ning avaliku ja erasektori partnerlustega; (l) kohustuste kontrollimise seadus jõustatakse täiel määral kõigis avaliku sektori asutustes eesmärgiga vältida uute maksevõlgnevuste tekkimist; (m) Portugal võtab lisameetmeid, et täiendavalt tugevdada oma riiklikku finantsjuhtimissüsteemi. Portugal vaatab märtsi lõpuks üle eelarveraamistiku seaduse, et asjakohased Euroopa Liidu õigusaktid täiel määral siseriiklikku õigusesse üle võtta. Lisaks vaatab Portugal nimetatud seaduse põhjalikumalt läbi eesmärgiga vähendada eelarve killustatust eelarveüksuste arvu piiramise ja omatulude liigitamise läbivaatamise abil, lihtsustada eelarveassigneeringute struktuuri, suurendada vastutust ja täiendavalt kinnitada riigi rahandus keskpika perioodi raamistikus. Uue seaduse põhipunktid ja ülesehitus töötatakse välja 2014. aasta aprilli lõpuks. Portugal tagab, et meetmeid, mida kasutatakse uue eelarveraamistiku rakendamiseks keskvalitsuse tasandil, kohaldatakse ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; (n) Portugal rakendab täielikult avaliku ja erasektori partnerluste uue õigusliku ja institutsionaalse raamistiku. Avaliku ja erasektori partnerluste üle uuesti peetavad läbirääkimised jätkuvad mitmes sektoris, et ohjata nende mõju eelarvele. Kõnealustest partnerlustest ja kontsessioonidest tulenevaid fiskaalriske hinnatakse põhjalikult avaliku ja erasektori partnerlusi käsitlevates iga-aastastes aruannetes, mis esitatakse piisavalt varakult selleks, et neid saaks eelarvega seotud fiskaalriskide hindamisel arvesse võtta. Järgides uut riigi osalusega ettevõtjaid käsitlevat raamseadust ja kooskõlas rahandusministeeriumi tõhustatud osanikurolliga, suurendatakse riigi osalusega ettevõtjate kontrollimisega tegeleva tehnilise üksuse töötajate arvu. Valitsus jätkab riigi osalusega ettevõtjate ulatuslikku restruktureerimisprogrammi, et säilitada tegevuses jätkusuutlik tasakaal ja seda veelgi tugevdada. Portugali valitsus jätkab pooleliolevate erastamistega; (o) Portugal jätkab reformikava, et jõuda kaasaegse ja tõhusama tulude haldamiseni, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega. 2014. aasta märtsiks teatab Portugal nende 50 % kohalike maksuasutuste nimekirja, mis suletakse 2014. aasta maiks. Maksuametis revideerimiseks ettenähtud inimressurssi suurendatakse kaheteistkümnenda läbivaatamise ajaks vähemalt 30 % võrra kogu personalist. Maksuametis luuakse uus maksumaksja teenuste osakond, kuhu koondatakse maksumaksjatele mõeldud erinevad teenused. Riskijuhtimisüksus hakkab täielikult tööle 2014. aasta esimeses kvartalis ja keskendub esialgu sihtprojektidele, mille abil parandada FIEde ja jõukate isikute maksukohustuste täitmist. Maksukohustuste täitmist kontrollitakse pidevalt. Rahapesuvastast õigus- ja regulatiivset raamistikku tugevdatakse, et võidelda tõhusamalt rahapesuga ja sellega seonduvate kuritegudega, sealhulgas maksukuritegudega; (p) Portugal esitab aruande järgmiste eesmärkidega: (i) teha kindlaks keskvalitsuse ja kohalikul tasandil osutatavate teenuste ja nende tasandite õiguspädevuse kattumised ja muud ebatõhususe põhjused ning (ii) korraldada ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber peamiselt Lojas do Cidadão (ametiasutuste ja kommunaalteenuste ühtsed kontaktpunktid) võrgu abil ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste osutamist ja arendada digitaalset valitsust; (q) Portugal jätkab jagatud teenuste strateegia rakendamist avalikus halduses, eelkõige inimressursi (GeRHuP) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; (r) Portugal jätkab avalikus halduses inimressursi juhtimise reformide rakendamist. Lisatasusid käsitleva uuringu ja aruande alusel esitatakse ühtset lisatasude skaalat käsitleva õigusakti eelnõu kaheteistkümnenda läbivaatamise ajaks eesmärgiga rakendada see 2014. aasta juuniks. Uus üldine avaliku sektori tööseadus, millega lihtsustatakse tööhõivet avalikus sektoris käsitlevaid kehtivaid eeskirju ja koostatakse need kooskõlas erasektori tööseadustiku ülesehitusega, jõustatakse 2014. aasta märtsiks; (s) Portugal tagab tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse, jätkates teenuste ratsionaalset kasutamist ja kulude, sealhulgas ravimitele ja haiglaravile tehtavate riiklike kulutuste kontrollimist ja kõrvaldades maksevõlgnevused; (t) Portugal jätkab juba alustatud haiglatevõrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerides, koondades ja jagades selleks ümber haiglateenuseid, ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise; (u) Portugal jätkab tööturu suure killustatuse probleemi lahendamiseks ette nähtud meetmete rakendamist; (v) Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtjate konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega; (w) Portugal tagab jätkuvalt oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamise vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist; (x) Portugal jätkab oma tegevuskavades sätestatud meetmete rakendamist kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamiseks ning suurendab ettevõtjate kaasatust kutseõppe- ja haridussüsteemi; (y) Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia logistikateenuste ettevõtja loomise kava; (z) Portugal rakendab piisavaid meetmeid, et kõrvaldada energiatariifi võlg ja tagada riikliku elektrienergiasüsteemi jätkusuutlikkus; (aa) Portugal võtab meetmed transpordisüsteemi toimimise parandamiseks; täiel määral rakendatakse aastaid 2011–2015 hõlmav strateegiline transpordikava, sealhulgas võetakse pikaajalised meetmed, mille abil tagada tõhusus ja jätkusuutlikkus; (bb) Portugal jätkab ELi raudteepakettide ülevõtmist; (cc) Portugal jätkab sadamate juhtimise süsteemi parandamist ning selle süsteemi majanduslikku reguleerimist ja käitamist; (dd) Portugal jätkab turule sisenemise tõkete kaotamist, kehtivate tegevusloa taotlemise nõuete leebemaks muutmist ja halduskoormuse vähendamist teenuste sektoris; (ee) Portugal viib lõpule ehitussektori õigusnormide ja muude selliste seni tegemata sektoripõhiste muudatuste vastuvõtmise, mida on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ[4] täielikuks rakendamiseks, ning esitab need vajaduse korral parlamendile; (ff) valitsus esitab Portugali parlamendile kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjad; (gg) Portugal parandab ärikeskkonda ja viib sel eesmärgil lõpule pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid, muutes eelkõige ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks eesmärgiga tagada kooskõla teenuste direktiiviga ja kutsekvalifikatsioonide direktiiviga, lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendab majanduses muud halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamised takistused; (hh) pärast uue linnaalade üüriseaduse nr 6/2006 muudatuste ja renoveerimisega seotud haldusmenetluse lihtsustamist käsitleva dekreetseaduse vastuvõtmist hindab Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist; (ii) valitsus kiidab heaks vastavad muudatused riigi reguleerivate asutuste põhimäärustes ja tagab konkurentsiameti rahastamismudeli tõhusa toimimise; (jj) Portugal hindab käibemaksu kassapõhist arvestamist käsitleva vabatahtliku korra kasutamise mõju; (kk) Portugal rakendab edasi laiaulatuslikku programmi eesmärgiga lihtsustada koormavaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendada muud halduskoormust majanduskeskkonnas. 9. Eesmärgiga taastada usaldus finantssektori vastu püüab Portugal säilitada asjakohase kapitalitaseme oma pangandussektoris ning tagab nõuetekohase finantsvõimenduse vähendamise protsessi vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tähtaegadele. Seoses sellega rakendab Portugal finantsstabiilsuse tagamiseks pangandussektori toimimise strateegiat, mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga. Eelkõige teeb Portugal järgmist: (a) tagab, et pankade kapitalipuhvrid on jätkuvalt piisavad ja kooskõlas uute kapitalieeskirjadega, mis on kehtestatud kapitalinõuete direktiivi IV paketiga; (b) soovitab oma pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid; (c) kohustub ka edaspidi toetama vajaduse korral pangandussüsteemi, julgustades pankasid leidma erasektoripõhiseid lahendusi, samal ajal kui pankade maksevõime toetusfondist on vahendid elujõuliste pankade täiendavaks toetamiseks kättesaadavad rangetel tingimustel kooskõlas liidu riigiabi eeskirjadega; (d) tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on esmatähtis selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus ja vähendada sõltuvust eurosüsteemipoolsest rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis; (e) jätkab Portugali keskpanga (Banco de Portugal) tehtava järelevalve korralduse tugevdamist, optimeerib tema järelevalvemenetlusi ning arendab ja rakendab uusi järelevalvemeetodeid ja -vahendeid. Portugali keskpank vaatab üle viivislaene käsitlevad standardid, et vastavalt liidu tasandil kehtestatud ajakavale saavutada lähenemine Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase tehnilise standardi tingimustele; (f) jätkab igas kvartalis pankade võimalike kapitalivajaduste kontrollimist, kasutades selleks stressiolukordi arvessevõtvat tulevikku suunatud lähenemisviisi, muu hulgas integreerides kvaliteedi tagamise protsessi uue ülevalt alla toimiva stressitestimise raamistiku, mis võimaldab vaadata üle tulemuste peamised ajendid; (g) tagab riigilt kapitalitoetust saanud finantseerimisasutuste restruktureerimiskavades kokku lepitud meetmete rakendamise; (h) tagab tütarettevõtjate ja vara õigeaegse võõrandamise kõigis kolmes riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus, sealhulgas kahe valitud teenuseosutaja kaudu; (i) analüüsib pankade maksevõime taastamise kavasid ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamise kavade kohta kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomaste tehniliste standarditega (standardite eelnõudega) ja tulevase liidu direktiiviga krediidiasutuste maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kohta ning koostab pankade esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad; (j) koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; jälgib jätkuvalt finantsasutuste raamistiku rakendamist kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks ja muudab ettevõtjate võla restruktureerimise raamistiku kohaldamise sujuvamaks. Portugali keskpangaga konsulteerides valmistab ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust; (k) jätkab ettevõtlus- ja kodumajapidamiste sektori kõrge võlataseme jälgimist, koostades selleks igas kvartalis aruande, ning uue võla restruktureerimise raamistiku rakendamist, et tagada selle võimalikult tulemuslik toimimine; (l) innustab juba esitatud ettepanekutele tuginedes ettevõtlussektori rahastamisalternatiivide mitmekesistamist ning töötab välja ja rakendab ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi pakkuvad lahendused mitmesuguste meetmete abil, mille eesmärk on parandada selle sektori juurdepääsu kapitaliturgudele; (m) hindab jätkuvalt valitsuse garantiiga krediidiinstrumentidesse sisse viidud paranduste mõju tegelikele intressimääradele; on valmis vajaduse korral järgima alternatiivset poliitikat eesmärgiga tagada, et valitsuse garantiiga laenud hinnastatakse konkurentsivõimelisel ja läbipaistval viisil lõppkasutajate huvidest lähtuvalt; annab korrapäraselt aru tehtud edusammude kohta; (n) loob arengufinantsasutuse, mille ülesandeks on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate rahastamisvahendite rakendamise ühtlustamine ja tsentraliseerimine programmitöö perioodil 2014–2020. Kõnealune asutus ei tohi võtta üldsuselt vastu hoiuseid ega muid tagasimakstavaid vahendeid, tegeleda otse laenamisega, investeerida valitsemissektori võlainstrumentidesse ega anda valitsemissektorile laene. Arengufinantsasutuse ärimudeli projekt ja põhimäärus koostatakse nii, et see ei tekita riigi rahandusele mis tahes täiendavat koormust ega riske.” Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. [2] Nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, 17. mai 2011, Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36). [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).