Seepärast on peamised olulist energiasäästu võimaldavad sektorid kütmine kodumajapidamistes ja teenustevaldkonnas ning transport ja liikuvus, kusjuures mõningaid säästuvõimalusi võib lühiperspektiivis olla ka tööstussektorites. Eriti olulised on meetmed, mis võimaldavad kohe gaasitarbimist vähendada, sest igasugune varajane kokkuhoid aitab täita hoidlaid ja seega vähendada tarneriske talvehooajal. Samal ajal on vaja säästa ka elektrit, kuna gaasi, naftat ja kivisütt kasutatakse ka elektri tootmiseks. Naftatarbimist saab tõenäoliselt kõige rohkem vähendada erasõidukikasutuse ja lennureiside vähendamisega, aga ka tõhusama veokijuhtimisega.

Neid valikuid tuleks peamiselt teha valdkondades, kus saab kõige rohkem vähendada gaasi ja nafta tarbimist. Kütmisel on kõige tähtsamal kohal maagaas, mis moodustab umbes 42 % eluasemete ja kodumajapidamiste ruumiküttes kasutatavast energiast. Tähtsuselt teine kütmisel kasutatav fossiilkütus on nafta, mis moodustab 14 % energiast, samas kui kivisöest saadav energia moodustab umbes 3 %. Transpordisektoris kasutatakse fossiilkütuseid 288 miljoni naftaekvivalenttonni ulatuses aastas, mis katab 93 % sektori energiavajadusest. Lennutransport ja laevandus sõltuvad peaaegu täielikult fossiilkütustest, samas kui fossiilkütused moodustavad 93 % maanteetranspordis ja 23 % raudteesektoris kasutatavast energiast. Ligikaudu 25 % sõiduautoliiklusest toimub linnaliikuvuskeskonnas.

Praegust geopoliitilist ja turuolukorda arvestades ei saa ootama jääda, kuni on kehtestatud olulised struktuursed energiatõhususmeetmed. Kriisi jätkudes tuleb otsida koheseid energiatarbimise vähendamise võimalusi. Lühemas perspektiivis on enamik neist võimalustest seotud vabatahtlike valikutega, millest mõni võib anda mõju ka keskpikas ja pikas perspektiivis, kui need viivad harjumuste muutumiseni.

Nende poliitikameetmete rakendamine võimaldaks energiakasutust struktuurselt vähendada. Arvestades Venemaa sissetungi Ukrainasse, peaksid need muutused toimuma nüüd veelgi kiiremini, et suurendada kiiremini EL säilenõtkust ja energiasõltumatust.

·teabemeetmed – tagamaks, et mitmesugused energiatarbijad mõistavad energianõudluse vähendamise tähtsust ja teavad, mida nad saavad omapoolse panuse andmiseks teha;

·stimuleerivad ja toetavad meetmed – et aidata energiatarbijatel vähendada energiatarbimist, näiteks pakkudes hinnaalandusi kõige tõhusamate seadmete ostmisel.

Seda liiki meetmetest tingitud muutuste põhieelis on see, et nende mõju energiatarbimisele on kohene, need ei nõua eelnevaid investeeringuid (või nõuavad neid väga vähe) ning vaja on vaid väikest harjumuste muutmist, mis ei mõjuta kuidagi või mõjutab vaid veidi heaolu, kuna selliseid valikuid teevad vaid need, kes tahavad ja saavad neid teha.

Sellised meetmed on peamiselt vabatahtlikud ning põhinevad heal tahtel ja energiatarbijate mõjusal teavitamisel sammudest, mis annaksid parimaid tulemusi. Kuna gaasi ja nafta peamised kasutusalad on suhteliselt piiratud (gaas peamiselt kütmiseks ja nafta transpordiks), saab vastavaid sõnumeid anda üsnagi suunatult.

Suunatud teabe andmine on väga tähtis, et inimesed saaksid teha teadlikke valikuid. Edastada tuleb õigeid sõnumeid õigel ajal. Tõenäoliselt tähendab see väikest arvu laiapõhiseid meetmeid, mida toetab kättesaadav teave.

Neid meetmeid peavad võtma usaldusväärsed organid, kes tunnevad hästi kohalikke olusid ja suudavad kaasata konkreetsetesse meetmetesse suurt osa elanikkonnast. Sageli sobivad seda liiki energiasäästumeetmeid õigel ajal ja kohalikke olusid arvestades edendama liikmesriigid. Tähtis roll on ka kohalikel ametiasutustel, nt kohalike, piirkondlike ja riiklike energiaagentuuride, linnapeade pakti ning 100 kliimaneutraalse ja aruka linna missiooni kaudu.

Teabemeetmeid saab ka tugevdada, lisades energiasäästuga seotud oskused koolide õppekavadesse ja edendades oskuste omandamist sektorites, mis on kava „REPowerEU“ ambitsioonikate eesmärkide täitmisel esmatähtsad.

Mitmed liikmesriigid on juba võtnud meetmeid, et kasutada ära lühiperspektiivi energiasäästuvõimalusi, kuid teha saab rohkemat. Nende jõupingutuste toetamiseks annavad Euroopa Komisjon ja Rahvusvaheline Energiaagentuur ühiskampaania „Playing my part“ kaudu lihtsat teavet mõningate põhisammude kohta, mida eraisikud ja ettevõtjad saavad võimaluse korral vabatahtlikult astuda, et aidata vähendada energiaimporti Venemaalt.

Lisaks võtab komisjon selleks, et aidata tarbijatel valida tõhusamaid seadmeid, kasutusele Euroopa energiamärgisega toodete andmebaasi (EPREL) tarbijaliidese. Komisjon valmistab ette ka teabekampaaniat, et pakkuda teadlikkuse suurendamiseks teavet ja materjale, mida saavad inimeste teavitamisel kasutada muud organid. Liikmesriigid peaksid kasutama kõigiti ära oma energiatõhususe edendamise võimalusi, näiteks vähendatud käibemaksumäär suure tõhususega küttesüsteemidele, millega tagatakse, et energiahinnakujundus soodustab soojuspumpade kasutamist ja tõhusamate seadmete ostmist. Liikmesriikidel on kõige parem ise kindlaks teha nende olusid arvestades kõige mõjusamad ja õiglasemad energiatõhususe edendamise võimalused.

Meetmete võtmiseks saab anda mitmesuguseid koheseid soovitusi ja selle näitlikustamiseks on lisas esitatud võimalikud meetmeliigid koos nende hinnangulise energiasäästupotentsiaaliga. Kõige tähtsamad neist on võetud kokku allolevas tabelis.

Naftasääst (miljonit naftaekvivalenttonni) Gaasisääst (miljardit kuupmeetrit) Gaasisäästumeetmed Sääst tänu kütte vähemaks keeramisele, selle mahakeeramisele kasutamata tubades, tuuletõmbe tõkestamisele jne. ≈1,5 ≈6 Anda teavet kondensatsioonikatelde temperatuuri hoidmise kohta alla 60 kraadi ja julgustada inimesi oma katlaid kontrollima. ≈3 Anda teavet katelde hoolduse, lihtsate isolatsioonimeetmete ning akna- ja uksetihendite, radiaatori termoventiilide ja kütteregulaatorite paigaldamise kohta, samuti kannustada inimesi meetmeid võtma. ≈0,3 ≈1 Kaaluda energiahinnakujunduse muutmist ning astmeliste tariifisüsteemide ja muude lahenduste kasutuselevõtmist, et soodustada energiasäästu ja üleminekut gaasilt elektrile. ≈1 Tööstussektor Soodustada energiaauditeid ja nende tulemuste rakendamist, et vältida soojuskadu kõrgel temperatuuril toimuvatest protsessidest ning toetada seega fossiilkütustest loobumist. ≈2 Transpordisektori meetmed Soovitada vähendada kiirteedel sõidukiirust. ≈8 Soodustada linnapiirkondades kõndimist, jalgrattasõitu, ühistranspordi kasutamist ja mikromobiilsust. ≈5 Soodustada raudteetransporti. ≈2 Hinnanguline säästupotentsiaal ≈16 ≈13

Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul võivad sellised gaasiga seotud lühiperspektiivi meetmed aidata vähendada gaasi (lõpp)tarbimist 5 % (umbes 13 miljardit kuupmeetrit) aastas. Samamoodi võivad meetmed olenevalt liikmesriigist ja selle üldisest nõudlusest transpordi järele aidata vähendada nafta (lõpp)tarbimist kuni 5 % (umbes 16 miljoni naftaekvivalenttonni võrra), takistamata seejuures vajalikke sõite.

Nende jõupingutuste toetamiseks teeb komisjon järgmist:

·töötab osana ELi reageerimisest Venemaa Ukraina-vastase sõja mõjule ja kõrgetele energiahindadele välja kampaania, et suurendada teadlikust ja pakkuda materjale muudele organitele kasutamiseks;

·levitab teavet üksikisikute energiasäästumeetmeid tutvustava kampaania „Playing my part“ kohta ning teeb koostööd sidusrühmade rühmadega, et suurendada nende teabemeetmete haaret ja tagada võimalikult suurt mõju;

·võtab kasutusele Euroopa energiamärgisega toodete andmebaasi (EPREL) tarbijaliidese, et aidata tarbijatel ja hankijatel valida tõhusamaid seadmeid.

3.Struktuursete keskpika ja pika perspektiivi energiatõhususmeetmete kiirendamine ja tugevdamine

ELi praegused energiatõhususeesmärgid aitavad märkimisväärselt kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele. 20-20-20 eesmärgid ja Euroopa kliimamääruse kohased 2030. aasta kliimaeesmärgid on selged näited selle kohta, kuidas energiatõhususmeetmed on võimaldanud majanduskasvul ja energiatarbimisel kulgeda käsikäes ning mänginud olulist rolli kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi saavutamisel. Teadusuuringud on kinnitanud, et energiatõhususpoliitika on toonud laiematki kasu, mida saab erineval määral rahas väljendada. See hõlmab sellised aspekte nagu energiaostuvõimetuse vähenemine, tervise ja heaolu paranemine ning ettevõtjate konkurentsivõime ja energiajulgeoleku suurenemine.

Liikmesriigid on kehtestanud oma varasemate ja praeguste energiatõhususeesmärkide saavutamiseks vajalikud raamistikud ja institutsioonilise korralduse. Riiklike energia- ja kliimakavade kaudu on loodud juhtimisstruktuur, et tagada nende eesmärkide kooskõla üldiste ELi eesmärkidega. Nüüd on vaja kiiresti sellist energiatõhususe suurendamist hoogustada, et muuta EL säilenõtkemaks. Arvestades et kõrgemad energiahinnad vähendavad energiatõhususse tehtavate investeeringute tasuvusperioodi, on vaja teha uusi jõupingutusi, et kõrvaldada selliseid tulusaid investeeringuid takistavad likviidsus- ja teabepiirangud.