40. soovitab komisjonil viia läbi põhjaliku uuringu vaidluste lahendamise alternatiivsete meetoditega tege-
levate organisatsioonide olemasolu ja tegevuse kohta, et selgitada välja täiendavate algatuste ja toetuse vaja-dus ELi tasandil, mis võiksid täiendada Euroopa tarbijakeskuste võrgustikku ning vastata paremini uuteliikmesriikide konkreetsetele oludele;
41. julgustab kõigis liikmesriikides sõltumatute tarbijakaitse agentuuride loomist, kellel on tarbijate huvide
kaitsmiseks täielik pädevus algatada riigi kohtutes kohtumenetlusi;
42. ergutab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kui eelarvepädevaid institutsioone kaaluma suuremate raha-
liste vahendite eraldamist tarbijakaitse tugevdamiseks uutes liikmesriikides kooskõlas käesoleva resolutsioo-niga;
43. rõhutab, et ELi institutsioonid peaksid jätkuvalt keskenduma tarbijakaitsele uutes liikmesriikides, sest
seal on selles vallas ikka veel tõsiseid murettekitavaid probleeme, millele on viidatud käesolevas resolutsioo-nis;
44. soovitab, et ELi institutsioonid tähtsustaksid oma õigusloomealases ja õigusloomega mitteseotud tege-
vuses tarbijakaitse küsimusi, pöörates erilist tähelepanu uute liikmesriikide eriomasele olukorrale; rõhutab, ettarbija- ja tervisekaitse strateegia puhul on eriti oluline arvestada uute liikmesriikide eriomase olukorraga;
*
**
45. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide
valitsustele.
P6_TA(2005)0527
Otsene riigiabi kui regionaalarengu edendamise vahend
Euroopa Parlamendi resolutsioon otsese riigiabi kui regionaalarengu edendamise vahendi rolli kohta
(2004/2255(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni teatise eelnõud riikliku regionaalabi suuniste kohta 2007. –2013. aastal (regio-
naalabi suuniste eelnõu);
—võttes arvesse komisjoni konkurentsipoliitika peadirektoraadi mitteametlikku dokumenti, mis on mõel-
dud arutamiseks liikmesriikide ekspertide esimesel mitmepoolsel kohtumisel;
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 3, artiklit 158 ja artikli 299 lõiget 2;
—võttes arvesse komisjoni teatist: kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta
(KOM(2004)0107);
—võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse
kolmanda aruande kohta (1);
—võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepaneku kohta
võtta vastu määrus, millega muudetakse T šehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta,
Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust(EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (
2);
(1) ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1000.
(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0083.23.11.2006 ET C 286 E/501 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
—võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus,
millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvus-fondi kohta (
1);
—võttes arvesse Lissaboni ja Göteborgi strateegiate eesmärke;
—võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Barcelona ja Göteborgi kohtumiste järeldusi, eriti sätteid, mille koha-
selt liikmesriigid nõustusid vähendama riigiabi taset Euroopa Liidus, piirdudes ühise huvi objektiks ole-vate teemadega, kaasa arvatud majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse regionaalarengu komisjoni raportit (A6-0364/2005),
A. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ja riigiabipoliitika täiendavad teineteist ning et struktuurifonde käsit-
levad määrused ja regionaalabi suunised peaksid olema võimalikult hästi kooskõlastatud, eriti toetata-vate geograafiliste piirkondade määratlemisel;
B. arvestades, et kuna otsesel riigiabil on piirkondlikus arengus keskne osa, on see oluline tööriist ühte-
kuuluvuse esmatähtsa eesmärgi saavutamiseks, ja arvestades, et seetõttu tuleb sellele riigiabi üldisel
rakendamisel turumajanduse kontekstis teisiti läheneda;
C. arvestades, et riigiabi mõjutab ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;D. arvestades, et enamus liikmesriike on riigiabi vähendanud ja selle ELi strateegia kohaselt horisontaalse-
tele eesmärkidele ümber suunanud ja ümbersuunamine ühtekuuluvuseesmärkide poole on vähem mär-gatav, sest regionaalabi on vähenenud;
E. arvestades, et ühtekuuluvuse eesmärki tuleks tugevdada territoriaalse mõõtme tugevdamise teel;
F. arvestades, et teatavate ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ja majanduskasvu alade majandusliku
arengu toetuseks mõeldud piirkondliku riigiabi juures arvestatakse antud piirkonna strateegilise majan-dusliku konkurentsivõime asjakohase suurendamise vajadust (asutamislepingu artikli 87 lõike 3punkt c);
G. arvestades, et komisjon peaks piirkondliku riigiabi mõju hindamisel arvesse võtma ka selle koguväärtust
(elaniku kohta) igas konkreetses piirkonnas;
H. arvestades, et regionaalabi suuniste eelnõus on reguleeritud ainult umbes 10% kogu riigiabist ja arvesta-
des, et riigiabi võib anda positiivse tõuke mahajäänud piirkondade majandusarengule;
I. arvestades, et riigiabi andmine peaks olema täiesti läbipaistev, et see oleks õiglane vahend tasakaalusta-
tud ja püsiva regionaalarengu tagamiseks ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks,võimaldaks ühtlasi abi mõju analüüsida ja rakendada kulutustele paremini vastava tulu põhimõtet;
J. arvestades, et riigiabi kriteeriumide määramisel ja mõju hindamisel tuleks kasutada mitmesuguseid kee-
rukaid ja täpseid regionaalarengu ning konkurentsivõime näitajaid, sealhulgas regioonile antud abi kogu-summat;
K. arvestades, et majanduskasvu toetamine ja töökohtade loomine peaks olema piirkondliku abi andmise
peamine eesmärk,
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0277.C 286 E/502 ET 23.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
1. märgib komisjoni teatise eelnõu riikliku regionaalabi suuniste kohta 2007. –2013. aastal;
2. kutsub komisjoni üles regionaalabi suuniste eelnõud mitte vastu võtma enne, kui liikmesriigid on
Euroopa Liidu finantsperspektiivi kindlaks määranud ja piirkondliku ning ühtekuuluvuspoliitika eelarve üleon otsus langetatud;
3. on veendunud, et õigluse põhimõtet silmas pidades peaks abi osatähtsuse ülemmäär kõigis asutamis-
lepingu artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud kategooriates ning äärepoolseimates piirkondades jääma
uuel programmitöö perioodil samaks nagu eelnenud, 2000. –2006. aasta perioodil;
4. palub, et erinevus ei ületaks 10%, et vältida ümberpaiknemisi ja sellest tulenevat hävitavat konkurentsi
liikmesriikide ebasoodsas olukorras olevate piirkondade vahel asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti atähenduses;
5. teeb ettepaneku, et äärepoolseimad piirkonnad peaksid automaatselt saama asutamislepingu artikli 87
lõike 3 punkti a kohaldamisala alade staatuse, ühtlasi teeb samasuguse ettepaneku ka raskete ja püsivateebasoodsate looduslike, geograafiliste või demograafiliste tingimustega piirkondade kohta;
6. rõhutab kõigi ühtekuuluvuse mõõtmete tähtsust ja nõuab, et kohast tähelepanu pöörataks maapiirkon-
dadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele, allakäivatele linnapiirkondadele ning raskete japüsivate ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondadele, nagu väga hõredalt asusta-tud alad, piiriäärsed alad, saared ja mägipiirkonnad; kutsub samas komisjoni üles kaaluma erinäitajate koos-tamist, mis võimaldaksid ülalmainitud piirkondi kindlaks teha ja anda neile abi, mis vastab nende prob-leemide ulatusele;
7. on veendunud, et statistilise efekti tõttu kannatavatele piirkondadele peab jääma asutamislepingu
artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamisala alade staatus, nagu on juba nõutud ülalmainitud kolmandas aru-andes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, tagades neile samasuguse kohtlemise, nagu struk-tuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi üldsätetes on ette nähtud lähenemiseesmärgi alla kuuluvatele piirkonda-dele; nõuab seepärast, et statistilise efekti tõttu kannatavate piirkondade kohta kehtivad sätted säilitataksprogrammitöö perioodi lõpuni, st 2013. aastani, ilma et nende olukorda 2009. aastal uuesti läbi vaadataks;
8. tunnustab komisjoni kavatsust kasutada abikõlblike piirkondade puhul, mille liikmesriigid asutamis-
lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alla kuuluvaks loevad, lisanäitajana tööpuuduse määra, kuid rõhutabvajadust kasutusele võtta näitajad, mis tõstaksid esile mitmesuguseid erinevusi piirkondlikus arengus, võimal-dades liikmesriikidel täpsemalt mõõta nende piirkondade suhtelise jõukuse astet ja seega nende abikõlblik-kust;
9. võtab teadmiseks täiendava abikõlblike piirkondade määramise asutamislepingu artikli 87 lõike 3
punkti c kohaldamisala alade staatuse saamiseks vastavalt komisjoni määratud riiklikele piirmääradele jaarvestades ka piirkondade erinevusi tööpuuduse määra poolest; seoses kogu elanikkonna ülemmääraga kut-sub siiski komisjoni üles võtma vastu jagamiskriteeriume, mis arvestavad teatavate liikmesriikide suhtelistebasoodsat olukorda, et mitte kehtestada karme sanktsioone neile, kelle puhul ilmnevad veel olulised jaobjektiivsed sisemised erinevused, mis tulenevad osaliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vas-tava staatusega vähearenenud piirkondade olemasolust; nõuab seetõttu samade jagamiskriteeriumide vastu-võtmist ja samade korrektiivide sätestamist kehtivates suunistes ning 25 liikmega ELi piirkondliku abi kõl-buliku elanikkonna ülemmäära vajaliku mõõduka suurendamise lubamist;
10. arvab, et majanduslikult arenevatel piirkondadel peaks olema õigus asutamislepingu artikli 87 lõike 3
punktis c sätestatud abi osatähtsuse maksimumtasemele, et abi taseme järsk muutus ei takistaks neid saavu-tatud edu kindlustamast;
11. kinnitab veel kord, et mööndusena asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alla kuuluvaks loetud
piirkondlik abi peab kuuluma liikmesriikide sidusasse ja ühtsesse regionaalpoliitikasse;23.11.2006 ET C 286 E/503 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
12. palub komisjonil õhutada liikmesriike läbipaistval viisil visandama nii majanduslikke põhimõtteid kui
ka statistilisi kriteeriume, mida nad kavatsevad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c vastavate piir-kondade lõplikul määratlemisel kasutada; tuletab liikmesriikidele meelde, et artikli 87 lõike 3 punktile cvastavate piirkondade määratlemisel riigi tasandil tuleb konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsus-tega;
13. palub komisjonil tagada, et piirkondade pädevad asutused saaksid partnerluse põhimõtet rakendades
seada esikohale oma piirkonnale eriti olulisi investeerimisprojekte, nagu regionaalabi suuniste eelnõus öel-dud;
14. tervitab komisjoni kavatsust rakendada täiendavat turvavõrku, et ükski liikmesriik ei kaotaks ajavahe-
mikul 2000 –2006 üle 50% kaetud rahvastikust, kuid soovitab, et komisjon muudaks turvavõrku 50% läve
vähendamise teel, et vältida ajavahemikul 2007 –2013 kaetud rahvastiku olulist vähenemist;
15. nõuab, et hõlmatava elanikkonna liiga järsu vähenemise vältimiseks seataks asutamislepingu artikli 87
lõike 3 punktile c vastavate piirkondade jaoks sisse üleminekusüsteem sarnaselt artikli 87 lõike 3 punkti aalusel abikõlblike piirkondade jaoks sisse seatud üleminekumehhanismiga;
16. kutsub komisjoni üles viima sisse piiratud abiga üleminekuperioodi praeguste artikli 87 lõike 3
punkti c piirkondade osas, mis uue ettepaneku kohaselt muutuksid abi mittesaavateks piirkondadeks;
17. avaldab rahulolu komisjoni ettepanekuga lubada liikmesriikidel kasutada piirkondlikku riigiabi konk-
reetsete majandusprobleemide lahendamiseks, kaasa arvatud kohalikud piirkondlikud erinevused allpoolNUTS III tasandit, mis väljenduvad madalama (sisemajanduse kogutoodangu) SKT, suurenenud tööpuudusevõi muude tunnustatud majandusnäitajate kaudu, võimaldades neil anda riigiabi ka suurtele ettevõtetele;
tervitab sellega seoses sobivate soodustuste rakendamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde)
puhul;
18. rõhutab siiski muude näitajate tähtsust, mis võimaldavad paremini hinnata teatavates piirkondades
ilmnevaid arenguraskusi;
19. rõhutab sellega seoses, et on tähtis tagada tugev sünergia ümberkorraldustest põhjustatud konk-
reetsete majandusprobleemide lahendamiseks mõeldud tulevase globaliseerumisfondi ja regionaalabi suunistevahel;
20. mõistab, et piisav tegevusabi struktuuriliselt ebasoodsate oludega piirkondadele on sobiv viis neile
piirkondadele antava investeerimisabi täiendamiseks, ning tervitab komisjoni soovi liikmesriikidele sellesküsimuses paindlikkust lubada;
21. eeldab, et komisjon kaalub tegevusabi lubamist piirkondadele, mis alates 2007. aastast kaotavad
asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastava staatuse, ning sobivate täiendava tegevusabi summadevõimaldamist looduslikult, geograafiliselt või demograafiliselt ebasoodsate tingimuste tõttu kannatavatelepiirkondadele;
22. tervitab asjaolu, et komisjon määras tõhusa maksimaalse abidiferentsiaali vähem toetust saavatele
piirkondadele, millel on ühine maismaapiir rohkem toetust saava piirkonnaga, ning soovitab seda sätetkohaldada ka piirkondadele, millel on ühine merepiir, vähendamata abi ülemmäära suuremat toetust saavatespiirkondades;
23. peab kiiduväärseks, et komisjon lubab liikmesriikidel anda VKEdele piirkondliku riigiabi korras mär-
kimisväärseid lisasummasid; teeb ettepaneku ümardada suurenemist ülespoole ühtse 20% määra kehtestami-sega nii väikestele kui ka keskmise suurusega ettevõtetele, et mitte pärssida kasvu väikeettevõtete hulgas;
24. on veendunud, et ka horisontaalse abi suunistes tuleb arvesse võtta territoriaalseid erinevusi, et mitte
ohustada ühtekuuluvuse eesmärke –mistõttu tuleks säilitada sellise abi praegune suurussuhe;C 286 E/504 ET 23.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
25. nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon veelgi tõstaks riigiabi osatähtsust, et vaesemate piirkondade
kasuks piirkondlikku komponenti arvesse võtta, juhul kui riigiabi antakse uute horisontaalse abi suunistekohaselt; seda abisoodustust horisontaalse abi korral tuleks eristada vastavalt piirkondliku abi osatähtsuseliigitusele, mis on toodud regionaalabi suuniste eelnõu lõigetes 41 –46;
26. toetab esialgse investeeringu määratlust, mille komisjon välja pakkus, ja eriti abikõlblike kulutuste
eristust VKEde ning suurte ettevõtete vahel, nagu regionaalabi suuniste eelnõu lõikes 31 ja järgnevates onsätestatud, kuid loodab suuremale paindlikkusele, mis võimaldaks arvestada eriolukordi, kui see on õigusta-tud; kutsub aga komisjoni üles selgitama, kas regionaalabi suuniste eelnõu alusel on teenuste osutamine jatoodete tarnimine abikõlblikud; lisaks sellele arvab, et algse investeeringu määratlemisel tuleks jätkuvaltkasutada praegust nõuet, et investeering peaks kaasa tooma põhjalikke muudatusi seoses toote või tootmis-protsessi ratsionaliseerimise, mitmekesistamise või moderniseerimisega, kuna see näib vähem piirav kui nõuetuua turule täiesti uus toode;
27. teeb ettepaneku, et praegust tava arvestades lubaks komisjon ühisraha mitte kasutusele võtnud
liikmesriikidel kohaldada vastuvõetud programmide osaks olevatele projektidele “abitaotluse vastuvõtmise
kuupäeva ”vahetuskurssi, sest abi konkreetset taset on vaja teada juba projekti hindamise ajal, mitte alles
otsustamise päeval;
28. kutsub komisjoni üles täpsemalt määratlema, mis on abikõlblikud kulutused, et neid saaks täpsemalt
liigitada ja et kulutuste abikõlblikkuse üle otsustamise võiks jätta liikmesriikidele;
29. tervitab komisjoni mööndust, et piirkondliku abi vormid võivad olla erinevad, ning palub komisjonil
korraldada uuring, et selgitada, millist tüüpi riigiabi näib olevat piirkondliku arengu soodustamiseks kõigesobivam ning millega kaasneks väiksem konkurentsi moonutamise oht;
30. tervitab komisjoni kavatsust nõuda, et abikõlblik immateriaalne vara peab jääma abikõlblikku piir-
konda, mis tagatakse mitmete regionaalabi suuniste eelnõu lõikes 53 sätestatud tingimustega; nõuab aga
selgitust, kas ettevõtte viimine ühest abikõlblikust piirkonnast teise kujutab endast ka konkreetse investee-
ringu rahastamiseks kavandatud abi võimaldamise tingimuse rikkumist või saab sätestatud sanktsioonidekohaldamise aluseks olla ainult investeeringu üleviimine mitteabikõlblikku piirkonda;
31. tervitab asjaolu, et ajutise ja väheneva tegevusabi andmine asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a
alla kuuluvatele piirkondadele on ka edaspidi lubatav, tingimusel, et see on suunatud selgelt määratletudprobleemide lahendamisele piirkondlikus arengus ja on proportsionaalne; nõuab aga tungivalt, et komisjontegevusabi kõlblikkuse kriteeriume täpsemalt määratleks;
32. tervitab asjaolu, et püsivalt ebasoodsate tingimustega piirkondades lubatakse jätkuvalt tegevusabi, mis
ei ole ei vähenev ega ajaliselt piiratud;
33. on veendunud, et transpordiga seotud lisakulusid kattev tegevusabi peaks jääma endiselt lubatavaks
äärepoolseimates ja väikese rahvastikutihedusega piirkondades, kui see vastab teatavatele regionaalabi suu-niste eelnõu lõikes 79 määratletud objektiivsetele kriteeriumidele ning tingimusel, et riigihanke eeskirjadtagavad riigiabi saavate ettevõtete õiglase hinnakujunduse; on samuti veendunud, et abi andmist tulekslubada piirkondliku arengu ergutamiseks ELi püsivate geograafiliselt ebasoodsate tingimustega piirkondades,nagu saared ja mägialad, kuna see soodustaks ELi tihedamat lõimumist;
34. soovitab tegevusabi lubada valikuliselt teatavatel tingimustel, pidades silmas määratletud lisakulusid ja
võrdset juurdepääsuvõimalust turule, ka tõsiste ja püsivate looduslikult või demograafiliselt ebasoodsatetingimustega piirkondadele, nagu väga hõredalt asustatud alad, väheneva rahvastikuga alad ning saared, piiri-äärsed ja mägipiirkonnad; nõuab siiski tungivalt, et komisjon määratleks täpselt tegevusabikõlblikkusekriteeriumid mainitud piirkondades;23.11.2006 ET C 286 E/505 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
35. nõuab tunnustust asjaolule, et transpordi otsetoetus võib kaasa aidata saarepiirkondade paremale
majanduslikule integreerimisele ELiga ning võimaldada neil ära kasutada oma geograafilist asendit ELi ümb-ritsevatel merealadel;
36. tervitab asjaolu, et komisjon kehtestas maksimaalse protsendimäära riigiabi kogusummast, mida
antakse teatavatele suurte ettevõtete immateriaalsesse varasse investeerimise projektidele, et piirata nenderahastamise maksimummäära koguinvesteeringute suhtes;
37. rõhutab, et üldine nõue riigiabiga toetatavaid investeeringuid kindlas piirkonnas säilitada peaks vas-
tama struktuurifondide nõuetele;
38. tunnistab, et kohustus investeeringuid antud piirkonnas hoida on määratud üldjuhul minimaalselt
viieks aastaks pärast nende teostamist; nõuab, et seda reeglit rakendataks mõningase paindlikkusega, etmitte takistada uuendusi sisseseade või seadmete väljavahetamise kaudu, mis on sellel viieaastasel ajavahe-
mikul kiirete tehnoloogiliste muutuste tõttu vananenud;
39. nõuab tungivalt, et komisjon määratleks proportsionaalsuse põhimõtte alusel regionaalabi eeskirjad
abi tagasinõudmiseks, juhul kui neid kohustusi ei täideta;
40. leiab, et ELi abi ettevõtete ümberpaigutamiseks ei anna Euroopale lisaväärtust ning seda tuleb seetõttu
vältida;
41. rõhutab, et kõiki majandussektoreid tuleks kohelda võrdselt ning et tuleks säilitada kõigi asjakohaste
õiguslike vahendite sidusus;
42. tervitab põhimõtteliselt komisjoni kavatsust integreerida mitut valdkonda hõlmav raamprogramm
uute regionaalabi suunistega, vähendamata seal näidatud abimäärasid;
43. hoiatab, et komisjoni ettepanek lähtuda abi maksimaalse protsendimäära üle otsustamisel üldisest
toetuste tasemest (erinevalt eelmisest perioodist, mil toetuse netoekvivalendi (NGE) valemi abil võeti arvesseerinevaid maksustamissüsteeme) võib suurendada erinevusi abi suuruses, mida firmad võivad erinevateliikmesriikide piirkondades saada, ega pea silmas ühtekuuluvuskriteeriume;
44. märgib murelikult, et ülemmäärade vähendamine abi maksimaalse osatähtsuse määratlemiseks (SKT
elaniku kohta) koos arvutusmeetodi muutmisega (netoabi asemel bruto) toob tegelikkuses kaasa abi väga
järsu vähenemise, kusjuures ei võeta arvesse abi tõhusust lähenemise ja ühtsuse vahendina; kutsub seetõttukomisjoni üles –abi korraldamise läbipaistvuse huvides –seda muutust objektiivselt põhjendama;
45. nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks NGE valemi kasutamist selleks, et hinnata riigiabi tegelikku
mõju piirkondlikule arengule;
46. tervitab abisaavate piirkondade väikeettevõtetele mõeldud uut abiliiki ning väikese rahvastikutihedu-
sega piirkondade ja väikesaartega seotud erimeetmeid selle abiga kokkusobivuse kriteeriumide kontekstis;
47. tervitab komisjoni kavatsust laiendada grupierandeid, vabastades läbipaistvad piirkondliku investeeri-
misabi vormid etteteatamiskohustusest, ja soovitab, et grupierandite ülemmäära paikapanekul arvestataksinflatsiooniga;
48. rõhutab, et erandeid käsitlevad eeskirjad peaksid selgesõnaliselt sisaldama liikmesriikide võimalust
teatada abiprojektidest ja komisjoni võimalust hinnata paindlikumaid kriteeriume kasutades nende sobivust,et võtta arvesse piirkonna või sektori võimalikke eriomadusi ning uuenduslikku lähenemist;
49. eeldab, et komisjon muudab grupierandite eeskirjad lihtsaks ja läbipaistvaks, ühtlasi aga kehtestab
vajaliku kontrollmehhanismi, et vältida nende erandite kuritarvitamist;C 286 E/506 ET 23.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005
50. kutsub komisjoni üles uurima, kas praegu 100 000 eurole kinnitatud miinimummäära on võimalik
suurendada, mis oleks VKEdele ja uutele ettevõtetele kergenduseks ning vähendaks bürokraatiat;
51. rõhutab, et riigiabi on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse oluline rahastamis-
vahend ning tuleb seetõttu liita vastava riikliku tugiraamistikuga ja mitmeaastase riikliku programmi osanaheaks kiita;
52. peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust suurendada piirkondliku riigiabi läbipaistvust laienenud ELis
ja toetab kõigi huvitatud osaliste lihtsat juurdepääsu kõigi ELis rakendatavate piirkondliku abi kavade täieli-kule tekstile;
53. nõuab struktuurifondidega seotud riigiabi põhieeskirjade lisamist nõukogu määrusesse, millega
nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta;
54. tänab komisjoni parlamendi seisukohtade arvessevõtmise eest konsultatsiooniperioodil, mille tulemu-
sel koostati regionaalabi suuniste eelnõu;
55. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja regioonide
komiteele.
P6_TA(2005)0528
Euroopa Liidu arengupoliitika
Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esin-dajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitleva ühisavalduse
“Arengut käsitlev Euroopa konsensus ”kohta
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse, et 21. ja 22. novembril 2005. aastal jõudsid üldasjade ja välissuhete nõukogu kokku-
leppel komisjoniga konsensusele “Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esinda-
jate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitleva ühisavalduse “Arengut
käsitlev Euroopa konsensus ””osas;
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse arengupoliitika aruannet, mille nõukogu ja komisjon võtsid vastu
10. novembril 2000. aastal;
—võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal sõlmitud AKV-EÜ partnerluslepingut ja muutvat lepin-
gut, mis allkirjastati Luxembourgis 25. juunil 2005;
—võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande
arengueesmärgid rahvusvahelise üldsuse ühiselt kehtestatud kriteeriumidena vaesuse kõrvaldamiseks;
—võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni
Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitleva ühisavalduse “Euroopa konsensus ”kohta (
1), 17. novembri
2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (2) ja 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni
Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (3);
—võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0446.
(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0445.
(3) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0115.23.11.2006 ET C 286 E/507 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 15. detsember 2005