ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht, mis on seotud ühiskomitees võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) muutmist.

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad. EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel vastutab Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu).

Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm.

Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

Lisatud EMP ühiskomitee otsusega kehtestatakse EMP EFTA riikide õigus osaleda raadiospektripoliitika töörühma – kõrgetasemeline nõustamisrühm, kes abistab Euroopa Komisjoni raadiospektripoliitika väljatöötamisel – töös, mis läheb kaugemale sellest, mida saab pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
Käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus peaks alati olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende erandite mõju. Lisaks on erimeetme kehtivusaja pikendamine kuni 31. detsembrini 2024 kooskõlas direktiivi (EL) 2020/285 nõuetega. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad kohaldama alates 1. jaanuarist 2025 siseriiklikke õigusnorme, mis neil tuleb selle direktiivi järgimiseks vastu võtta.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses võttis komisjon 2020. aasta märtsis vastu VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, milles ta kohustus jätkama tööd VKEde koormuse vähendamiseks. Eesmärk vähendada VKEde regulatiivset koormust on üks selle strateegia tugisambaid. Eelarve-eeskirjade seisukohast on kõnealune erimeede nende eesmärkidega kooskõlas. Samuti on see kooskõlas majanduse taastamise strateegiat toetava õiglase ja lihtsa maksustamise 2020. aasta tegevuskavaga, milles tunnistatakse, et maksukohustuste täitmisega seotud kulud on ELis endiselt suured ning et nõuete täitmisega seotud kulud on väikeste ettevõtete puhul tavaliselt oluliselt suuremad kui suurte ettevõtete puhul.
SELETUSKIRI

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

1. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta.

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele vabakaubanduslepingule lisatud kultuurikoostöö protokolli (edaspidi „protokoll“) artikliga 1 luuakse raamistik, mille raames teevad lepinguosalised koostööd kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks, sealhulgas audiovisuaalsektoris.

Protokoll hõlmab sätteid, mis käsitlevad lepinguosaliste vastavate kavade kohaldamist audiovisuaalse ühistoodangu suhtes.

Protokolli artikli 5 lõike 8 punktis b on sätestatud, et pärast algset kolmeaastast perioodi pikendatakse kavade kohaldamist sama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepinguosaline ei lõpeta kohaldamist, teatades sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne esialgse või mis tahes järgmise ajavahemiku lõppu.

Kooskõlas otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikega 1 selle praegusel kujul peab komisjon teatama Korea Vabariigile liidu kavatsusest mitte pikendada protokolli artiklis 5 sätestatud ühistoodangu kavade kohaldamisperioodi nimetatud protokolli artikli 5 lõike 8 punktiga b ettenähtud korras, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul neli kuud enne kohaldamisperioodi lõppu ühehäälselt jätkata nende kavade kohaldamist.

Euroopa Kohus leidis 1. märtsil 2022. aastal kohtuasjas komisjon vs. nõukogu tehtud otsusega, et nõukogu otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud menetlus ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218 osas, milles see nõuab ühehäälset otsustamist. Selliste otsuste vastuvõtmisel, mis on ette nähtud nõukogu otsuse (EL) 2015/2169 artikli 3 lõikes 1, tuli kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 esimeses lõigus sätestatud hääletamisreeglit, nimelt nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust.

Seega on vaja kustutada nõue, mille kohaselt nõukogu peab tegema otsuse kavade kohaldamise pikendamise üle ühehäälselt.

2.ÕIGUSLIK ALUS

•Õiguslik alus

Ettepanekuga muudetakse nõukogu otsust (EL) 2015/2169 ja seega tuleks selle vastuvõtmisel tugineda samale õiguslikule alusele, see tähendab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 167 lõikele 3 ja artiklile 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v; nõukogu teeb otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega pärast parlamendilt nõusoleku saamist.

•Vahendi valik

Ettepanekuga muudetakse nõukogu otsust (EL) 2015/2169.

2022/0257 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“) loodud ELi-CTC ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee“) võetav seisukoht seoses kõnealuse konventsiooni III liite teatavaid lisasid muutva otsuse kavandatava vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.Ühistransiidiprotseduuri konventsioon

Konventsiooni eesmärk on hõlbustada kaupade liikumist Euroopa Liidu ja teiste konventsiooniosaliste vahel. See sõlmiti 20. mail 1987 algselt Euroopa Ühenduse ja EFTA riikide vahel ning see jõustus 1. jaanuaril 1988.

Konventsiooniga kehtestatakse meetmed, mis hõlbustavad kaupade liikumist Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, Põhja-Makedoonia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Serbia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel.

Euroopa Liit on selle konventsiooni osaline.

Riike, kes on konventsiooniosalised, aga ei kuulu liitu, nimetatakse konventsioonis ühistransiidiprotseduuri riikideks (common transit countries – CTC).

2.2.ELi-CTC ühiskomitee

ELi-CTC ühiskomitee ülesanne on konventsiooni hallata ja tagada selle nõuetekohane rakendamine. Komitee võtab otsuste abil vastu konventsiooni liidete muudatused.

Konventsiooniosalised võtavad ühiskomitee otsused vastu vastastikuse kokkuleppe alusel.

2.3.ELi-CTC ühiskomitee kavandatav otsus

ELi-CTC ühiskomitee võtab eelseisval istungil või kirjaliku menetluse teel vastu ELi-CTC ühistransiidi ühiskomitee otsuse nr 3/2022 eelnõu.

Otsuse eelnõu eesmärk on võtta arvesse Ukraina ühinemist ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga. See hõlmab seda riiki käsitlevate uute keeleviidete lisamist ning Ukraina nime lisamist vastavates tagatisdokumentides esitatud riikide loetellu. See on vajalik ühistransiidiprotseduuri rakendamiseks konventsiooniosaliste vahel.

Ühiskomitee otsus, millega muudetakse konventsiooni, muutub konventsiooniosalistele siduvaks kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 2 lõikega 1, milles on sätestatud, et „[K]äesolev otsus jõustub päeval, mil Ukrainast saab selle konventsiooni osaline“.

Kooskõlas konventsiooni artikli 15 lõikega 3 rakendavad konventsiooniosalised seda liiki otsuseid kooskõlas oma õigusaktidega.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Esildatud seisukoht käsitleb konventsiooni III liite mõne lisa muutmist, et kohandada tagatisdokumente ja lisada teatavad ukrainakeelsed tehnilised terminid Ukraina konventsiooniga ühinemiseks. Need muudatused on tehnilist laadi.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise lepingu (mis käsitleb vastastikust õigusabi kriminaalasjades) I, II ja III lisa muutmist.

Kõnealuse lepingu eesmärk on tõhustada Euroopa Liidu ja Jaapani vahelist koostööd kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabi valdkonnas. Lepingu kohaselt peab taotluse saanud riik taotluse esitanud riigi taotluse korral andma vastastikust õigusabi seoses uurimiste, süüdistuse esitamiste ja muude menetlustega (sealhulgas kohtumenetlustega) kriminaalasjades.

Leping allkirjastati 30. novembril ja 15. detsembril 2009, eeldusel et see sõlmitakse. Leping sõlmiti nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta otsusega 2010/616/EL ja see jõustus 2. jaanuaril 2011.

Lepingu lisades on loetletud lepinguosaliste keskasutused (I lisa); asutused, kes on asjaomaste riikide õigusnormide kohaselt pädevad väljastama lepingu kohaseid vastastikuse õigusabi taotlusi (II lisa); ja aktsepteeritavad keeled (III lisa).

Lepingu artikli 30 kohaselt on lisad lepingu lahutamatu osa.

Nüüd on aeg lepingu lisasid ajakohastada, sest arvesse tuleb võtta mõningaid liikmesriikide ametiasutusi puudutavaid muudatusi. Liikmesriigid on teatanud selliste muudatuste vajadusest nõukogu peasekretariaadile. Käesolev otsus sisaldab liikmesriikide välja pakutud muudatusi.

Peale selle jõustus 20. novembril 2017 nõukogu delegeeritud määrus (EL) 2017/1939. Kõnealuse määruse artikli 104 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Prokuratuurile on siduvad rahvusvahelised lepingud ühe või mitme kolmanda riigiga, mis liit on Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvates valdkondades sõlminud või millega ta ühineb kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218. Seda sätet silmas pidades on vaja lepingu lisasid ajakohastada, et Euroopa Prokuratuuri tunnustataks asutusena, kes on pädev väljastama ja saatma lepingu kohaseid vastastikuse õigusabi taotlusi ning neid vastu võtma ja neile vastama, kui ta kasutab oma pädevust, mis on sätestatud nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artiklites 22, 23 ja 25.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

See on ainus ELi tasandi rahvusvaheline leping kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö kohta, mille lisad sisaldavad pädevate ja keskasutuste loetelu ning aktsepteeritavaid keeli. Peale selle on nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 104 lõikes 3 sätestatud õiguslik alus Euroopa Prokuratuuri tunnustamiseks keskse ja pädeva asutusena lepingu kohaldamisel.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesolev ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktil d koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Energiatoodete ja elektrienergia maksustamist reguleeritakse Euroopa Liidus nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (edaspidi „energia maksustamise direktiiv“ või „direktiiv“).

Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu lisaks artiklites 5, 15 ja 17 sätestatule komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada, et liikmesriik kehtestab teatavatel poliitilistel kaalutlustel täiendava maksuvabastuse või vähendab maksustamistaset.

Portugal taotleb luba ajutiselt vähendada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja pliivaba bensiini riiklikke maksumäärasid allapoole direktiivi artiklis 7 ja I lisa tabelis A sätestatud madalaimaid maksustamistasemeid.

Loa taotletav kehtivusaeg on kuni 31. detsembrini 2022, mis jääb energia maksustamise direktiivi artikli 19 lõikega 2 lubatud maksimaalse ajavahemiku piiresse.

Oma kavatsusest nimetatud ajutist meedet kohaldada teatasid Portugali ametiasutused komisjonile 2. mai 2022. aasta kirjas. Lisateavet anti 11. ja 23. mail 2022 ja 8. juunil 2022.

Portugali ametiasutuste sõnul on meetme eesmärk leevendada mootorikütuste kõrgeid jaehindu, mis tulenevad hiljutisest geopoliitilisest arengust ning mõjutavad otseselt nii kodumajapidamisi kui ka ettevõtteid.

Mis puutub energiahindadesse ja nende suundumustesse, siis Portugali ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on gaasiõli ja kõige populaarsema pliivaba bensiini (gasolina 95) (maksustamiseelsed) hinnad alates aasta algusest märkimisväärselt tõusnud.

Portugali ametiasutuste esitatud alljärgnevas tabelis on toodud ära kuu lõpu keskmine jaehind koos hinnakomponentidega iga kuu kohta 2022. aasta jaanuarist maini.

Portugali sõnul näib aktsiis olevat ainus hinnakomponent, mille puhul on võimalik sekkuda, et jaehindu lühiajaliselt alandada. Seega on Portugali arvates erand vajalik, et leevendada praegust energiahindade tõusu Portugalis.

Portugali ametiasutuste sõnul ei ole eespool esitatud tabelis toodud kaht esimest hinnakomponenti (st Brenti ja nafta tuletisinstrumentide (CIF) rahvusvahelised hinnad ning mahalaadimis- ja ladustamiskulud) võimalik vähendada, sest need määratakse kindlaks rahvusvahelistel turgudel konkurentsil põhineva pakkumise ja nõudluse alusel.

Mis puudutab eespool esitatud tabelis toodud kolmandat hinnakomponenti (biokütuse lisamise kulud), siis Portugali ametiasutuste sõnul oleks biokütuse lisamise eesmärkide vähendamisel või peatamisel järgmine negatiivne mõju:

i) II taastuvenergia direktiivi eesmärkide mittesaavutamine (kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad tulenevalt fossiilkütuste osakaalu suurenemisest kütustes);

ii) biokütusetööstuse ja loomasöödatööstuse kahjustamine; ning

iii) energiasõltuvuse suurenemine imporditud fossiilkütuste suurema kasutamise tõttu.
Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega kehtestatakse ühine kalanduspoliitika, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, milles sätestatakse, et nõukogu peab läbirääkija ettepanekul võtma vastu otsuse, millega antakse luba lepingule alla kirjutada ja vajaduse korral seda ajutiselt kohaldada enne, kui ELi ja kolmandate riikide vahelised lepingud jõustuvad.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalne ühist kalanduspoliitikat käsitleva määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 31 kehtestatud eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artiklile 32, milles on käsitletud kolmandale riigile antavat finantsabi.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Komisjon tegi 2021. aastal Mauritiusega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli (2017–2021) järelhindamise ja protokolli võimaliku uuendamise eelhindamise.

Protokolli (2017–2021) hindamisel jõuti järeldusele, et see täiendas muid piirkonnas sõlmitud juurdepääsukokkuleppeid, võimaldades ELi laevadel optimeerida pika rändega kalavarude püüki, järgides India Ookeani Tuunikomisjoni kehtestatud piirkondlikke eeskirju. See oli ELi sidusrühmade vajaduste seisukohast asjakohane, kuna andis ELi laevaomanikele prognoositava juurdepääsu produktiivsele püügipiirkonnale, kus on palju sihtliike. Juurdepääs Mauritiuse vetele annab Réunionis asuvatele ELi triivõngelaevadele võimaluse laiendada püügipiirkondi naabervetesse. ELi tuunipüügilaevastiku tegevus Mauritiuse vetes ja India ookeanis laiemalt on avaldanud Mauritiusele märkimisväärset positiivset sotsiaal-majanduslikku mõju ning ELi rahaline toetus on üldjoontes kooskõlas kasutatud kalapüügivõimalustega. Valdkondliku toetuse osas märgiti hindamises, et programmi rakendati viivitustega ja tulevase valdkondliku toetusprogrammi eesmärk peaks olema eelkõige tugevdada Mauritiuse suutlikkust täita oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis on seotud teaduslike vaatluste, püügiproovide võtmise ja sadamate inspekteerimisega. Tulevane valdkondlik toetusprogramm võiks ka aidata arendada riiklikku kalandussektorit, toetades väikekalureid ja pooltööstusliku sektori arengut. Hindamise käigus soovitati eraldada osa olemasolevatest vahenditest välise tehnilise assistendi töölevõtmiseks, et koordineerida ja hõlbustada valdkondliku toetusprogrammi rakendamist.

ELi jaoks on oluline säilitada vahend, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on oluline majanduspartner ja ELi kalatoodete tarnija, kelle sidusrühmad on tegusad rahvusvahelisel areenil ja kellel on ELi laevastikule huvi pakkuvad püügipiirkonnad.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek tunnistada kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ esitatakse komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) ning paremat õigusloomet käsitleva kohustuse alusel. Eesmärk on tagada otstarbekohane ja kvaliteetne õigusraamistik, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Sellega seoses on komisjon kindlaks teinud, et kõnealune õigusakt on aegunud, ning teeb ettepaneku see kehtetuks tunnistada. Komisjon teatas oma 2017. aasta tööprogrammis kavatsusest nõukogu direktiiv 86/629/EMÜ kehtetuks tunnistada.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikel 2 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 80 lõige 2 ja endine Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 84 lõige 2) põhineva nõukogu direktiiviga 89/629/EMÜ lubati teatavate asjaomast mürastandardit ületavate lennukite käitamist jätkata juhul, kui need olid juba kantud liikmesriigi registrisse. Pärast direktiivi jõustumist ei lubatud selliseid kõrge müratasemega lennukeid enam registrisse kanda.

Direktiiviga 2006/93/EÜ nähti ette, et kõik kõrge müratasemega lennukid, sh nõukogu direktiiviga 89/629/EMÜ hõlmatud lennukid, kõrvaldatakse järk-järgult täielikult kasutuselt, olenemata sellest, kas need olid juba registreeritud või mitte. Seetõttu on tekkinud olukord, et asjaomasele müraemissiooni standardile mittevastavad lennukid ei tohi enam Euroopa Liidu õhuruumis lennata ja need on tulnud liikmesriikide registritest kustutada.

Võttes arvesse, et 1989. aastal kehtinud lähenemisviis, millega nähti ette kõrge müratasemega lennukite registrisse lisamise keeld, asendati 2006. aastal asjaomasele mürastandardile mittevastavate lennukite järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega ning et kõnealused lennukid on liikmesriikide registritest kustutatud ega tohi enam Euroopa Liidu õhuruumis lennata, on nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ aegunud ja tuleks kehtetuks tunnistada.

2022/0282 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3, milles on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste eraldamise kohta.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

•Proportsionaalsus

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Komisjon tegi 2021. aastal Mauritiusega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli (2017–2021) järelhindamise ja protokolli võimaliku uuendamise eelhindamise.

Protokolli (2017–2021) hindamisel jõuti järeldusele, et see täiendas muid piirkonnas sõlmitud juurdepääsukokkuleppeid, võimaldades ELi laevadel optimeerida pika rändega kalavarude püüki, järgides India Ookeani Tuunikomisjoni kehtestatud piirkondlikke eeskirju. See oli ELi sidusrühmade vajaduste seisukohast asjakohane, kuna andis ELi laevaomanikele prognoositava juurdepääsu produktiivsele püügipiirkonnale, kus on palju sihtliike. Juurdepääs Mauritiuse vetele annab Réunionis asuvatele ELi triivõngelaevadele võimaluse laiendada püügipiirkondi naabervetesse. ELi tuunipüügilaevastiku tegevus Mauritiuse vetes ja India ookeanis laiemalt on avaldanud Mauritiusele märkimisväärset positiivset sotsiaal-majanduslikku mõju ning ELi rahaline toetus on üldjoontes kooskõlas kasutatud kalapüügivõimalustega. Valdkondliku toetuse osas märgiti hindamises, et programmi rakendati viivitustega ja tulevase valdkondliku toetusprogrammi eesmärk peaks olema eelkõige tugevdada Mauritiuse suutlikkust täita oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis on seotud teaduslike vaatluste, püügiproovide võtmise ja sadamate inspekteerimisega. Tulevane valdkondlik toetusprogramm võiks ka aidata arendada riiklikku kalandussektorit, toetades väikekalureid ja pooltööstusliku sektori arengut. Hindamise käigus soovitati eraldada osa olemasolevatest vahenditest välise tehnilise assistendi töölevõtmiseks, et koordineerida ja hõlbustada valdkondliku toetusprogrammi rakendamist.

ELi jaoks on oluline säilitada vahend, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on oluline majanduspartner ja ELi kalatoodete tarnija, kelle sidusrühmad on tegusad rahvusvahelisel areenil ja kellel on ELi laevastikule huvi pakkuvad püügipiirkonnad.