KOMISJONI TEATIS

Suunised põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades antava riigiabi kohta

(2022/C 485/01)

Sisukord

I OSA. ÜLDSÄTTED 4

1. PEATÜKK. Sissejuhatus 4

2. PEATÜKK. Kohaldamisala ja mõisted 4

2.1. ÜPP mõju kohaldamisalale 6

2.2. Kohaldamisala 7

2.3. Põllumajandus- ja metsandussektori ning maapiirkondade puhul kohaldatavad horisontaalsed eeskirjad ja abivahendid 9

2.4. Mõisted 10

3. PEATÜKK. Siseturuga kokkusobivuse hindamine aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel 15

3.1. Esimene tingimus: abi soodustab teatava majandustegevuse arengut 16

3.1.1. Abi saav majandustegevus 16

3.1.2. Ergutav mõju 17

3.1.3. Liidu õiguse asjaomaste sätete ja üldpõhimõtete rikkumise puudumine 19

3.2. Teine tingimus: abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega 20

3.2.1. Riigi sekkumise vajadus 20

3.2.2. Abi asjakohasus 21

3.2.3. Abi proportsionaalsus 22

3.2.4. Läbipaistvus 25

3.2.5. Negatiivse mõju vältimine konkurentsile ja kaubandusele 26

3.2.6. Abi positiivse ja negatiivse mõju kaalumine (tasakaalustatuse kriteerium) 28

II OSA. ABI LIIGID 30

1. PEATÜKK. Põllumajandusliku esmatootmise, põllumajandustoodete töötlemise ja põllumajandustoodete turustamisega tegelevate ettevõtjate toetamiseks antav abi 30

1.1. Maaelu arengu meetmetega sarnased meetmed 30

1.1.1. Investeeringuteks ettenähtud abi 30

1.1.1.1. Abi põllumajanduslikes majapidamistes tehtavateks investeeringuteks, mis on seotud põllumajandusliku esmatootmisega 30

1.1.1.2. Abi põllumajanduslikes majapidamistes asuva kultuuri- ja looduspärandi säilitamise eesmärgil tehtavateks investeeringuteks 34

1.1.1.3. Abi põllumajandustoodete töötlemise või turustamisega seotud investeeringuteks 35

1.1.2. Stardiabi noortele põllumajandustootjatele ja stardiabi põllumajanduslikuks tegevuseks 36

1.1.3. Stardiabi põllumajandussektori tootjarühmadele ja -organisatsioonidele 36

1.1.4. Abi põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste täitmiseks 38

1.1.5. Abi loomade heaolu valdkonnas võetud kohustuste täitmiseks 40

1.1.6. Abi teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite hüvitamiseks 42

1.1.7. Abi looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele 43

1.1.8. Abi mahepõllumajandusele 43

1.1.9. Abi põllumajandustoodete tootjate osalemiseks kvaliteedikavades 45

1.1.10. Abi põllumajandussektoris tehnilise toetuse andmiseks 46

1.1.10.1. Abi teadmiste vahetamiseks ja teavitustegevuseks 46

1.1.10.2. Abi nõustamisteenuste kasutamiseks 47

1.1.10.3. Abi põllumajandusettevõtetes asendusteenuste kasutamiseks 49

1.1.11. Abi põllumajandussektoris koostöö edendamiseks 49

1.2. Riskijuhtimine ja kriisiohjamine 51

1.2.1. Abi põllumajandustoodangule või põllumajanduslikele tootmisvahenditele tekkinud kahju korvamiseks ja sellise kahju vältimiseks 51

1.2.1.1. Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi 51

1.2.1.2. Abi loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks 54

1.2.1.3. Abi loomataudide, taimekahjustajate ning invasiivsete võõrliikide leviku ennetamise, tõrje ja likvideerimise kulude katmiseks ning abi loomataudide, taimekahjustajate ning invasiivsete võõrliikide tekitatud kahju korvamiseks 56

1.2.1.4. Hukkunud loomadega seotud abi 58

1.2.1.5. Abi kaitsealuste loomade tekitatud kahju korvamiseks 59

1.2.1.6. Abi kindlustusmaksete tasumiseks 61

1.2.1.7. Ühisfondidesse sissemaksete tegemiseks antav abi 61

1.3. Muud põllumajandussektoris antava abi liigid 62

1.3.1. Abi tootmisvõimsuse likvideerimiseks 62

1.3.1.1. Tootmisvõimsuse likvideerimine loomade, taimede või inimeste tervisega seotud põhjustel, sanitaarsetel, eetilistel, keskkonnaga või kliimaga seotud põhjustel 62

1.3.1.2. Tootmisvõimsuse likvideerimine muudel põhjustel 64

1.3.2. Abi põllumajandustegevuse ümberpaigutamiseks 64

1.3.3. Abi loomakasvatussektorile 65

1.3.4. Abi põllumajandustoodete müügiedendusmeetmeteks 66

1.3.5. Abi äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere väikesaartele 69

1.3.6. Abi põllumajandusmaa korralduseks 70

1.3.7. Abi teadus- ja arendustegevuseks põllumajandussektoris 70

2. PEATÜKK. Abi metsandussektorile 71

2.1. Investeeringud metsaalade arendamisse ja metsade elujõulisuse parandamisse 72

2.1.1. Abi metsastamiseks ja metsamaa rajamiseks 72

2.1.2. Abi agrometsandussüsteemide rajamiseks, uuendamiseks ja taastamiseks 74

2.1.3. Abi metsakahjustuste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks 74

2.1.4. Abi metsa ökosüsteemide vastupidavuse ja keskkonnaväärtuse parandamisega seotud investeeringuteks 75

2.1.5. Abi metsandustehnoloogiasse ning metsatoodete töötlemisse, varumisse ja turustamisse investeerimiseks 76

2.1.6. Abi metsanduse arendamise, ajakohastamise või kohandamisega seotud taristusse investeerimiseks 76

2.1.7. Abi metsades asuva kultuuri- ja looduspärandi säilitamise eesmärgil tehtavateks investeeringuteks 76

2.1.8. Metsanduses ühisfondidesse sissemaksete tegemiseks antav abi 77

2.2. Abi metsaaladel teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite hüvitamiseks 78

2.3. Abi metsanduse keskkonna- ja kliimateenuste ning metsakaitse jaoks 78

2.4. Abi metsandussektoris teadmiste vahetamiseks ja teavitustegevuseks 79

2.5. Abi metsandussektoris nõustamisteenuste kasutamiseks 80

2.6. Abi metsandussektoris koostöö edendamiseks 80

2.7. Stardiabi metsandussektori tootjarühmadele ja -organisatsioonidele 82

2.8. Ökoloogilistel, kaitse- ja puhke-eesmärkidel metsandussektorile antav muu abi 83

2.8.1. Abi konkreetseteks metsandusmeetmeteks ja -sekkumisteks, mille peamine eesmärk on aidata kaasa metsa ökosüsteemi ja elurikkuse või traditsioonilise maastiku säilimisele või taastamisele 83

2.8.2. Abi mulla kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning puude tasakaalustatud ja elujõulise kasvu tagamiseks metsandussektoris 83

2.8.3. Looduslike teeradade, maastikuelementide, maastikule iseloomulike vormide ja loomade looduslike elupaikade taastamine ja hooldamine metsandussektoris 84

2.8.4. Abi teede hooldamiseks metsapõlengute ärahoidmise eesmärgil 84

2.8.5. Abi metsades kaitsealuste loomade tekitatud kahju korvamiseks 84

2.9. Põllumajanduse abimeetmetega ühtlustatud abi metsandussektorile 85

2.9.1. Abi teadus- ja arendustegevuseks metsandussektoris 85

2.9.2. Abi metsamaa korralduseks 87

3. PEATÜKK. Maapiirkondades antav abi, mida kaasrahastatakse EAFRDst või antakse selliselt kaasrahastavate sekkumiste raames täiendava riikliku rahastamisena 87

III OSA. MENETLUSKÜSIMUSED 87

1. Abikavade kestus ja hindamine 88

2. Läbivaatamisklausel 89

3. Aruandlus ja järelevalve 89

4. Suuniste kohaldamine 90

5. Ettepanekud asjakohaste meetmete kohta 90

I OSA.

ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK.

Sissejuhatus

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „[k]ui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Kuigi aluslepingus on sätestatud põhimõte, et riigiabi on keelatud, võib sellist abi teatavatel juhtudel pidada siiski aluslepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel siseturuga kokkusobivaks.

(2) Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 2 punktile b on põllumajandus- ja metsandussektoris loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav riigiabi siseturuga kokkusobiv.

(3) Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib komisjon pidada põllumajandus- ja metsandussektori või maapiirkondade majandusarengu soodustamiseks antavat riigiabi siseturuga kokkusobivaks, kui abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

(4) Aluslepingu artiklis 42 on sätestatud, et konkurentsieeskirju, mis hõlmavad ka riigiabi eeskirju, kohaldatakse põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määratud ulatuses, võttes arvesse aluslepingu artiklis 39 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke.

(5) Käesolevates suunistes määrab komisjon kindlaks kriteeriumid sellise abi kindlakstegemiseks, mis vastab aluslepingu artikli 107 lõike 3 tingimustele ja mida võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Aluslepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt antava abi puhul esitatakse käesolevates suunistes tingimused, mille alusel loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi on siseturuga kokkusobiv.

(6) Põllumajandus- ja metsandussektori ning maapiirkondade majandusarengu soodustamiseks antav riigiabi on osa laiemast ühisest põllumajanduspoliitikast (edaspidi „ÜPP“). Liit annab ÜPP raames põllumajandus- ja metsandussektorile ning maapiirkondadele rahalist toetust. Kuna riigiabi majanduslik mõju ei muutu sõltuvalt sellest, kas abi rahastab (kasvõi osaliselt) liit või liikmesriik üksi, leiab komisjon, et poliitika, mida ta rakendab riigiabi kontrolli valdkonnas, peaks olema kooskõlaline ja sidus liidu ühise põllumajanduspoliitika alusel toetuste andmisega. Seepärast võtab komisjon konkreetsete abikavade ja üksikabi puhul käesolevate suuniste eeskirjade kohaldamisel ja tõlgendamisel arvesse ÜPP eeskirju.

(7) ÜPP raames riigiabi andmisel on eriti olulised järgmised liidu õigusaktid: (a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 1144/2014 (1); (b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 228/2013 (2) ja (EL) nr 229/2013 (3); (c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2115 (4); (d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2116 (5); (e) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013 (6).

(8) ÜPP põhineb kahel sambal (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)), mis ühiselt moodustavad liidu põllumajandustootjate ja maapiirkondade toetamise vundamendi, luues tingimused kestliku põllumajanduse säilimiseks kogu liidus.

(9) Aluslepingu artikli 39 lõike 1 kohaselt on ÜPP eesmärgid tõsta põllumajanduse tootlikkust, kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud ning tagada varude kättesaadavus ning nende jõudmine tarbijateni mõistlike hindadega. Vastavalt aluslepingu artikli 39 lõikele 2 tuleb ÜPP ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel võtta arvesse: (a) põllumajandusliku tegevuse eripära, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning põllumajanduspiirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest; (b) vajadust viia asjakohaseid kohandamisi ellu järk-järgult; (c) tõsiasja, et liikmesriikides kujutab põllumajandus endast kogu rahvamajandusega tihedalt seotud sektorit.

(10) Selleks et veelgi parandada põllumajanduse, toiduainete tootmise ja maapiirkondade kestlikku arengut, on 2020. aasta järgse ÜPP puhul seatud eesmärgiks edendada arukat, konkurentsivõimelist, vastupidavat ja mitmekesist põllumajandussektorit, mis tagab pikaajalise toiduga kindlustatuse; toetada ja tugevdada keskkonnakaitset ja kliimameetmeid, aidata kaasa liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning tugevdada maapiirkondade sotsiaal-majanduslikku struktuuri. Neid üldeesmärke täiendab valdkondadeülene eesmärk ajakohastada sektorit, edendades ja jagades teadmisi, innovatsiooni ja digiteerimist ning soodustades nende kasutuselevõttu põllumajanduses, metsanduses ja maapiirkondades. ÜPP üldeesmärke püütakse saavutada järgmiste erieesmärkide kaudu: a) toetada põllumajandusettevõtete elujõulisust tagavat sissetulekut ja põllumajandussektori vastupidavust kogu liidus, et suurendada pikaajalist toiduga kindlustatust ja põllumajanduse mitmekesisust ning tagada liidus põllumajandusliku tootmise majanduslik kestlikkus; b) suurendada turule orienteeritust ja põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet nii lühi- kui ka pikaajaliselt, pöörates suuremat tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule; c) parandada põllumajandustootjate positsiooni väärtusahelas; d) aidata kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele, sealhulgas vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja suurendada süsiniku sidumist ning edendada säästvat energiat; e) edendada kestlikku arengut ja selliste loodusvarade nagu vesi, muld ja õhk tõhusat majandamist, muu hulgas kemikaalidest sõltuvuse vähendamisega; f) elurikkuse vähenemise peatamisele ja tagasipööramisele kaasaaitamine, ökosüsteemi teenuste edendamine ning elupaikade ja maastike säilitamine; g) muuta valdkond noortele põllumajandustootjatele ja teistele uutele põllumajandustootjatele atraktiivseks ning soodustada kestliku ettevõtluse arengut maapiirkondades; h) edendada tööhõivet, majanduskasvu, soolist võrdõiguslikkust, sh naiste osalemist põllumajanduses, sotsiaalset kaasatust ja kohalikku arengut maapiirkondades, sealhulgas ringbiomajandust ja säästvat metsamajandust; i) parandada liidu põllumajanduse reageerimist ühiskonna nõudlusele toidu ja tervise osas, pidades silmas selliseid aspekte nagu kvaliteetne, ohutu ja toitev kestlikult toodetud toit ja toidu raiskamise vähendamine, samuti loomade heaolu parandamine ja antimikroobikumiresistentsusega võitlemine.

2. PEATÜKK.

Kohaldamisala ja mõisted

2.1. ÜPP mõju kohaldamisalale

(11) Aluslepingu artikli 42 kohaselt kohaldatakse aluslepingu artiklites 107, 108 ja 109 sätestatud riigiabi eeskirju aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete suhtes ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määratud ulatuses, võttes arvesse aluslepingu artiklis 39 sätestatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke.

(12) Vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 145 lõikele 1 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 211 lõikele 1 kohaldatakse riigiabi eeskirju põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes. Sellest üldpõhimõttest tehakse siiski mitmesuguseid erandeid, mis on muu hulgas sätestatud määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 23, määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 17, määruse (EL) 2021/2115 artikli 145 lõikes 2, määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 211 lõikes 2 ja määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 27.

(13) Seoses määruse (EL) 2021/2115 alusel antava toetusega on kõnealuse määruse artikli 145 lõikes 2 sätestatud, et riigiabi eeskirju ei kohaldata toetuse suhtes, mida liikmesriigid annavad kõnealuse määruse alusel ja kooskõlas kõnealuse määrusega, ega täiendava riikliku rahastamise suhtes, mis kuulub aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse.

(14) Seega ei kohaldata riigiabi eeskirju maaelu arengu toetuse kaasrahastamise (nii EAFRD osa kui ka riigi osa) suhtes ega sellisele toetusele lisanduva täiendava riikliku rahastamise suhtes, tingimusel et kõnealune sekkumine on seotud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluva põllumajandusliku tegevusega ja moodustab osa ÜPP strateegiakavast.

(15) Küll aga kohaldatakse riigiabi eeskirju täiel määral kõigi selliste kaasrahastatavate sekkumiste (nii EAFRD osa kui ka riigi osa) suhtes ning nende sekkumiste täiendava riikliku rahastamise suhtes, mis ei kuulu aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse, kuid kuuluvad määruse (EL) 2021/2115 kohaldamisalasse, s.t järgmistel juhtudel: a) sekkumised, millega toetatakse tegevust maapiirkondades, ja b) sekkumised metsandussektoris.

(16) Riigiabi eeskirju kohaldatakse juhul, kui liikmesriik kavatseb ainuüksi riigi vahenditest (s.t ilma EAFRD kaasrahastamiseta) rahastada meedet, mis on suures osas kavandatud vastavalt konkreetse maaelu arengusse sekkumise tingimustele („maaelu arengu meetmega sarnane meede“), olenemata sellest, kas meede kuulub aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse või mitte.

2.2. Kohaldamisala

(17) Komisjon kohaldab käesolevaid suuniseid abikavade ja üksikabi suhtes.

(18) Komisjon kohaldab käesolevaid suuniseid riigiabi suhtes, mida antakse põllumajanduslikule esmatootmisele, põllumajandustoodete töötlemisele, mille tulemuseks on muu põllumajandustoode, ja põllumajandustoodete turustamisele.

(19) Lähtudes käesoleva osa jaos 2.1 esitatud üldistest kaalutlustest ning selleks, et tagada sidusus maaelu arengu poliitikaga ja toetada riigiabi eeskirjade järgimist, on asjakohane suunistega hõlmata ka teatavad aluslepingu artikli 42 kohaldamisalast välja jäävad maaelu arengusse sekkumised, olenemata sellest, kas neid kaasrahastatakse EAFRDst või täiendava riikliku rahastamisega, ning maaelu arengu meetmetega sarnased meetmed, mida rahastatakse üksnes riigi vahenditest. Seega esitatakse käesolevates suunistes lisaks põllumajandussektorile siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid ka metsandussektorile antava riigiabi ning maapiirkondades tegutsevatele ettevõtjatele antava abi puhul, mis jääb aluslepingu artikli 42 kohaldamisalast välja.

(20) Analüüsides riigiabi ja selle kokkusobivust siseturuga kooskõlas riigiabi üldpõhimõtetega, mis on sätestatud käesolevate suuniste I osa 3. peatükis, võtab komisjon võimaluste piires arvesse määruses (EL) 2021/2115 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud tingimusi.

(21) Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluvad järgmised abi liigid: (a) järgmised põllumajandussektoris võetavad meetmed, mida rahastatakse üksnes riigi vahenditest ja mis hõlmavad ühte järgmistest: i) maaelu arengu meetmetega sarnased meetmed, mida ei võeta ÜPP strateegiakava raames (II osa jagu 1.1); ii) muud kui alapunktis i osutatud meetmed, mis ei kuulu määruse (EL) 2021/2115 kohaldamisalasse, nagu teatavad riskijuhtimise ja kriisiohje meetmed, abi loomakasvatussektorile ja teatavad müügiedendusmeetmed (II osa, jaod 1.2 ja 1.3); (b) metsandussektorile antav abi (II osa 2. peatükk), mis hõlmab ühte järgmistest: i) anda ÜPP strateegiakava raames või sellise maaelu arengusse sekkumise täiendava riikliku rahastamisena; ii) rahastada üksnes riigi vahenditest; (c) maapiirkondades tegutsevatele ettevõtjatele antav abi, mida antakse ühes järgmistest vormidest: i) ÜPP strateegiakavas sisalduva sekkumisena, mida kaasrahastatakse EAFRDst vastavalt määrusele (EL) 2021/2115 ja kooskõlas kõnealuse määrusega, kui teatamisele kuuluv riigiabimeede on identne ÜPP strateegiakavas esitatud sekkumisega (II osa 3. peatükk); ii) ÜPP strateegiakava raames toimuva sekkumisega seotud täiendava riikliku rahastamisena (II osa, 3. peatükk).

(22) Käesolevaid suuniseid kohaldatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava abi suhtes ja põhimõtteliselt ka suurettevõtjatele antava abi suhtes. Suurettevõtjad on aga üldiselt turutõrgetest vähem mõjutatud kui VKEd. Peale selle on põllumajandus- ja metsandussektori ning maapiirkondade suurettevõtjad tõenäoliselt kaalukad turuosalised ning seetõttu võib suurettevõtjatele antav abi teatavatel juhtudel olulisel määral moonutada konkurentsi ja kaubandust siseturul. Kuna põllumajandus- ja metsandussektori ja maapiirkondade suurettevõtjatele ning muudele suurettevõtjatele antav abi võib põhjustada sarnaseid konkurentsimoonutusi, viiakse suurettevõtjate suhtes kohaldatavad riigiabi eeskirjad käesolevates suunistes kooskõlla üldiste riigiabi eeskirjadega ja nende puhul kohaldatakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast siseturuga kokkusobivuse hindamist, mida kirjeldatakse käesoleva osa 3. peatükis. Käesolevate suuniste II osa jao 1.3.1 kohaste loomakasvatussektorile suunatud abimeetmete puhul, mis ei kuulu määruse (EL) 2021/2115 kohaldamisalasse, jääb komisjon oma varasema poliitika juurde, mille kohaselt peaksid suurettevõtjad suutma ise rahastada nende meetmete kulusid. Seega peaks loomakasvatussektorile eraldatav abi piirduma VKEdega.

(23) Raskustes olevad ettevõtjad jäävad käesolevate suuniste kohaldamisalast välja, välja arvatud juhul, kui on kohaldatavad käesolevas punktis osutatud erandid. Komisjon on seisukohal, et raskustes olevaid ettevõtjaid, kui nende olemasolu on sattunud ohtu, ei saa käsitada sobivate vahenditena avaliku poliitika muude eesmärkide edendamiseks enne, kui on tagatud nende ettevõtjate elujõulisus. Seega, kui abisaaja on punkti (33) alapunktis 63 määratletud raskustes olev ettevõtja, hinnatakse abi vastavalt suunistele raskustes olevate ettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ( 7 ) . Põhimõtet, mille kohaselt riigiabi ei anta rahalistes raskustes olevatele ettevõtjatele, ei kohaldata siiski II osa jagudes 1.2.1.1 ja 2.1.3 osutatud loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abi suhtes, tingimusel et see abi on aluslepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv. Kui põllumajandus- või metsandussektoris tegutseva ettevõtja rahalised raskused on tingitud II osa jaos 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 või 2.8.5 osutatud riskisündmusest, võib käesolevate suuniste kohaselt anda abi sellistest riskisündmustest tingitud kahju korvamiseks ja taimekahjustajate likvideerimise kulude katmiseks ning selline abi loetakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Rahvatervise kaitse ja sellist liiki abiga seotud hädaolukorra tõttu ei tuleks ettevõtja majanduslikku olukorda arvesse võtta ka II osa jaos 1.2.1.4 osutatud abi puhul, mida antakse hukkunud loomade hävitamiseks ja kõrvaldamiseks, ega II osa jao 1.2.1.3 punktides (370) ja (371) osutatud abi puhul, mida antakse loomataudide ja taimekahjustajate ennetamise, tõrje ja likvideerimise meetmete rakendamiseks. Samuti ei kohaldata seda põhimõtet II osa jagudes 1.1.10.1 ja 2.4 osutatud teavitustegevuse suhtes ega II osa jaos 1.3.4 osutatud üldist laadi müügiedendusmeetmete suhtes.

(24) Käesolevate suuniste kohaldamisalasse ei kuulu WTO põllumajanduslepingu 1. lisas määratletud põllumajandustoodete jaoks antav abi, mis kujutab endast kõnealuses lepingus määratletud ekspordisubsiidiumi. Samuti jäetakse käesolevate suuniste kohaldamisalast välja kõnealuste toodete jaoks antav abi, mis kujutab endast ekspordi rahastamise toetust, mida annab valitsus või mis tahes avalik-õiguslik asutus ja mis kuulub WTO ministrite 19. detsembri 2015. aasta ekspordikonkurentsi käsitleva otsuse ( 8 ) kohaldamisalasse, kui see abi ei vasta nimetatud otsuse punktis 15 esitatud asjakohastele nõuetele maksimaalse tagasimaksetähtaja ja omafinantseerimise kohta.

(25) Hinnates abi ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, võtab komisjon arvesse veel tagasimaksmata abisummat ( 9 ) . Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 2 punktile b ei kehti see loodusõnnetustest ja erakorralistest sündmustest tingitud kahju korvamiseks antava abi suhtes ega II osa jao 1.2.1.3 punktide (370) ja (371) kohaselt loomataudide ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks antava abi suhtes.

(26) Liikmesriikidele tuletatakse meelde, et rahastamise süsteemist, näiteks maksutaolistest tasudest rahastamise süsteemist, tuleb teatada, kui see süsteem on abimeetme lahutamatu osa ( 10 )

(27) Komisjon hindab käesolevate suunistega või muude asjakohaste riigiabi eeskirjadega hõlmamata abimeetmeid igal üksikjuhul eraldi vahetult aluslepingu artikli 107 lõike 2 punkti b ja artikli 107 lõike 3 alusel, võttes arvesse aluslepingu artiklites 107, 108 ja 109 sätestatud eeskirju, ÜPP eeskirju ja võimaluse korral analoogia põhjal käesolevaid suuniseid. Liikmesriigid, kes teatavad käesolevate suunistega hõlmamata riigiabist, peavad tõendama, et kõnealune riigiabi on käesolevate suuniste 3. peatüki kohaselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c kooskõlas. Komisjon kiidab sellised meetmed heaks üksnes juhul, kui positiivne panus sektori arengusse kaalub siseturul konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise riski selgelt üles.

(28) Kui meede peab vastama määruses (EL) 2021/2115 sätestatud tingimustele, tuleb Põhja-Iirimaal antava abi puhul esitada samaväärne teave teatises, mis saadetakse komisjonile aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt.

2.3. Põllumajandus- ja metsandussektori ning maapiirkondade puhul kohaldatavad horisontaalsed eeskirjad ja abivahendid

(30) Punktis (29) osutatud horisontaalseid eeskirju kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamise suhtes, kui käesolevates suunistes ei ole ette nähtud erieeskirju. Käesolevad suunised hõlmavad erieeskirju keskkonnaga seotud abimeetmete kohta, nagu abi põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste ning loomade heaoluga seotud kohustuste täitmiseks (II osa, jaod 1.1.4 ja 1.1.5), abi teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite hüvitamiseks (II osa, jagu 1.1.6) ja mahepõllumajanduseks antav abi (II osa, jagu 1.1.8). Abi, mis on ette nähtud investeeringuteks keskkonnaeesmärkide saavutamiseks põllumajandusliku esmatootmise valdkonnas, hinnatakse vastavalt II osa jaos 1.1.1.1 osutatud eeskirjadele. Põllumajandustoodete töötlemise ja põllumajandustoodete turustamisega tegelevate ettevõtjate toetamiseks keskkonnakaitse eesmärgil antavat abi võib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi 2022. aasta suuniste tingimustele. Energiatõhususe, biokütuste ja taastuvenergeetika valdkonnas investeeringuteks ettenähtud abi ei kuulu II osa 2. ja 3. peatüki kohaldamisalasse, kuna selline abi peaks olema kooskõlas kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi 2022. aasta suunistega, välja arvatud juhul, kui see abi on teatamiskohustusest vabastatud. Põllumajandusliku esmatootmise valdkonnas võib põllumajanduslikes majapidamistes taastuvatest energiaallikatest energia tootmisega või biokütuste tootmisega seotud investeeringuteks ettenähtud abi siiski kuuluda käesolevate suuniste kohaldamisalasse, kui tootmismaht ei ületa asjaomase põllumajandusliku majapidamise aasta keskmist kütuse- või energiatarbimist (II osa jagu 1.1.1.1).

(31) Sektori eripära tõttu ei kohaldata põllumajandusliku esmatootmise suhtes regionaalabi suuniseid ( 19 ) . Küll aga kohaldatakse neid suuniseid põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes käesolevates suunistes osutatud ulatuses.

(32) Metsandussektoris või maapiirkondades tegutsevate ettevõtjate suhtes võivad olla kohaldatavad nii üldised riigiabi eeskirjad kui ka käesolevate suuniste konkreetsemad sätted. Metsandussektoris või maapiirkondades tegutsevatele ettevõtjatele antavat abi võidakse pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi käsitlevate liidu üldiste eeskirjade (eelkõige regionaalabi suuniste, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku ning kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi 2022. aasta suuniste) alusel, kui need on kohaldatavad.

2.4. Mõisted

(33) Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „aktiivne põllumajandustootja“ – liikmesriigi ÜPP strateegiakavas (20) määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 5 kohaselt määratletud põllumajandustootja; (2) „sihtotstarbeline üksikabi“ – abi, mida ei anta abikava alusel; (3) „loodusõnnetusega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimused“ – ebasoodsad ilmastikutingimused, nagu külm, torm, rahe, jää, tugev või pikaajaline vihm või ränk põud, mille tõttu põllumajanduses hävib üle 30 % keskmisest aastatoodangust, mis arvutatakse eelneva kolme- või nelja-aastase perioodi põhjal või eelneva viie- või kaheksa-aastase perioodi kolme aasta keskmisena, jättes arvutamisel välja kõige suurema ja kõige väiksema näitaja; metsanduses – üle 20 % metsanduspotentsiaalist; (4) „nõustamine“ – terviklik nõustamisprotsess ühe ja sama lepingu raames; (5) „põllumajanduslik tegevus“ – liikmesriigi ÜPP strateegiakavas määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 2 kohaselt määratletud tegevus; (6) „põllumajandusmaa“ – liikmesriigi ÜPP strateegiakavas määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 3 kohaselt määratletud maa; (7) „põllumajanduslik majapidamine“ – põllumajanduslikuks esmatootmiseks kasutatav üksus, mis koosneb maast, ruumidest ja rajatistest; (8) „põllumajandustoode“ – aluslepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (21) I lisas loetletud kalapüügi- ja vesiviljelustooted; (9) „põllumajandussektor“ – kõik põllumajandusliku esmatootmise, põllumajandustoodete töötlemise või põllumajandustoodete turustamisega tegelevad ettevõtjad; (10) „agrometsandussüsteemid“ – maakasutussüsteemid, mille puhul puid kasvatatakse samal maal kombinatsioonis põllumajandusliku tegevusega; (11) „abi“ – meede, mis vastab kõikidele aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; (12) „abi osakaal“ – abi kogusumma, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest enne maksude või muude tasude mahaarvamist; (13) „abikava“ – mis tahes dokument, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ning mis tahes dokument, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses; (14) „reaalturutingimuste põhimõte“ – põhimõte, mille kohaselt ei tohi lepinguosaliste vahelise tehingu tingimused erineda sõltumatute ettevõtjate vahel sõlmitud tehingu tingimustest ning need tingimused ei tohi sisaldada salalepete elemente; iga tehing, mis tuleneb avatud, läbipaistvast ja tingimusteta menetlusest, loetakse reaalturutingimuste põhimõttele vastavaks; (15) „bioturvameetmed“ – korralduslikud ja füüsilised meetmed, mille eesmärk on vähendada riski seoses a) taudi sissetoomisega loomapopulatsiooni, selle arenguga populatsiooni sees ja levimisega sealt välja või b) taudi sissetoomisega ettevõttesse, tsooni, bioturvarühmikusse, veovahendisse või muusse rajatisse, hoonesse või kohta, selle arenemisega seal ja levimisega sealt välja; (16) „tõuraamat“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1012 (22) artikli 2 punktis 12 määratletud tõuraamat; (17) „ÜPP strateegiakava“ – määruse (EL) 2021/2115 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud ÜPP strateegiakava; (18) „kapitaliseeritud tööd“ – põllumajandustootja poolt isiklikult või tema töötajate poolt põllumajandusettevõttes tehtavad tööd, millega luuakse vara; (19) „süsinikku siduva põllumajanduse kavad“ – maa majandamisega seotud abikavad, mille tulemusena suureneb CO2 säilitamine elavas biomassis, surnud orgaanilises aines ja mullas, suurendades süsinikdioksiidi kogumist ja/või vähendades süsinikdioksiidi eraldumist atmosfääri; (20) „katastroof“ – inimtegevusest põhjustatud ootamatu biootilist või abiootilist laadi sündmus, millega kaasnevad olulised häired metsastruktuurides, põhjustades metsandussektorile olulist majanduslikku kahju; (21) „klaster“ – sõltumatute ettevõtjate, sealhulgas idufirmade, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suurettevõtjate, samuti nõustamis- või teadusasutuste rühm, mille eesmärk on ergutada majandus-/innovatsioonitegevust, edendades intensiivset koostööd, vahendite ühiskasutust ning teadmiste ja oskusteabe vahetamist, samuti aidates tulemuslikult kaasa teadmussiirdele, võrgustikutööle ja teabe levitamisele klastrisse kuuluvate ettevõtjate vahel; (22) „tõrje- ja likvideerimismeetmed“ – meetmed, mis on seotud loomataudidega, mille puhangut liikmesriigi pädev asutus on ametlikult tunnistanud, või taimekahjustajatega või invasiivsete võõrliikidega, mille esinemist liikmesriigi pädev asutus on ametlikult kinnitanud; (23) „abi andmise kuupäev“ – kuupäev, mil abisaajal tekib kohaldatava siseriikliku õiguse alusel seaduslik õigus abi saada; (24) „keskkonnajuhtum“ – konkreetse sündmusega seotud ja piiratud geograafilise ulatusega reostus, saastumine või keskkonnakvaliteedi halvenemine, mille tõttu hävib üle 30 % asjaomase põllumajandusettevõtja keskmisest aastatoodangust, mis arvutatakse eelneva kolmeaastase perioodi põhjal või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisena, jättes arvutamisel välja kõige suurema ja kõige väiksema näitaja; metsanduses – üle 20 % metsanduspotentsiaalist; see ei hõlma üldisi keskkonnaohte, mis ei ole seotud kindla sündmusega, nagu kliimamuutused või õhusaaste; (25) „hindamiskava“ – dokument, milles käsitletakse üht või mitut abikava ja mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente: hinnatavad eesmärgid, hindamisküsimused, tulemusnäitajad, kavandatud hindamismeetod, andmekogumisnõuded, hindamise kavandatud ajakava, sealhulgas vahearuannete ja lõpliku hindamisaruande esitamise kuupäev, hindamist tegeva sõltumatu asutuse kirjeldus või valikukriteeriumid ning hindamise üldsusele kättesaadavaks tegemise kord; (26) „hukkunud loomad“ – loomad, kes on põllumajandusettevõttes, mis tahes rajatises või transportimise ajal hädatapu korras konkreetse diagnoosi alusel või ilma kindla diagnoosita tapetud või surnud, sealhulgas surnult sündinud ja sündimata jäänud loomad, kuid kes ei ole tapetud inimtoiduks; (27) „kiire kasvuga puud“ – lühikese raieringiga mets, kus kahe raiekoristuse vaheline aeg on minimaalselt 8 ja maksimaalselt 20 aastat; (28) „maksumeetme kava järglaskava“ – maksusoodustuste vormis kava, mis kujutab endast eelneva maksusoodustuste vormis kava muudetud versiooni ja millega asendatakse eelnev kava; (29) „toidu- ja söödakultuuripõhine biokütus“ – biokütus, mis on toodetud toidu- ja söödakultuuridest, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (23); (30) „toiduained“ – toiduained, mis ei ole põllumajandustooted ja mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (24) I lisas; (31) „mets“ – üle 0,5 hektari suurune maa-ala, millel kasvavad üle 5 meetri kõrgused puud, mille võrastiku liitus on suurem kui 10 %, või puud, mis suudavad in situ kõnealuste künnisteni jõuda, välja arvatud maa, mis on peamiselt kasutuses põllumajandusliku või linnamaana, või mets, nagu seda määratleb ja kohaldab liikmesriik või piirkond, lähtudes olemasolevatest siseriiklikest õigusaktidest või inventuurisüsteemist, ja selline määratlus on esitatud komisjonile saadetud teatises; ja maaelu arengusse sekkumise puhul määratlus, mis on esitatud ÜPP strateegiakavas; (32) „brutotoetusekvivalent“ – abi summa, kui see antaks abisaajale toetuse vormis, enne maksude või muude tasude mahaarvamist; (33) „üksikabi“ – sihtotstarbeline üksikabi ja abikava raames üksikutele abisaajatele antav abi; (34) „immateriaalne vara“ – vara, millel ei ole füüsilist või rahalist kehastust, näiteks patendid, litsentsid, oskusteave või muu intellektuaalomand; (35) „invasiivne võõrliik“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 (25) artikli 3 punktis 3 ja artikli 3 punktis 4 määratletud liidu jaoks probleemne invasiivne võõrliik või liikmesriigi jaoks probleemne invasiivne võõrliik; (36) „suurettevõtjad“ – ettevõtjad, kes ei vasta komisjoni määruse (EL) 2022/2472 (26) I lisas sätestatud kriteeriumidele; (37) „kohalik turg“ – hõlmab ühte järgmistest: (a) turg, mis asub toote päritoluettevõttest 75 km raadiuses, mille piires toimub töötlemine ja müük lõpptarbijale; (b) turg, mille kohta liikmesriik on esitanud veenva alternatiivse määratluse ja mis ei asu kaugemal kui 100 km raadiuses; (38) „põllumajandustoodete turustamine“ – toodete omamine või väljapanemine müügi eesmärgil, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muul viisil turule laskmine, välja arvatud põllumajandustootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele ja mis tahes tegevus, millega toodet selliseks esmamüügiks ette valmistatakse; esmatootjalt lõpptarbijale müümist käsitatakse põllumajandustoodete turustamisena juhul, kui see toimub selleks ettenähtud eraldi hoones või rajatises; (39) „ühisfond“ – liikmesriigi poolt tema õiguse kohaselt akrediteeritud skeem, millega liituvad põllumajandustootjad, metsavaldajad ja metsamajandajad saavad end kindlustada, nii et liitunud põllumajandustootjatele, metsavaldajatele ja metsamajandajatele hüvitatakse nende kantud majanduslik kahju; (40) „mittetootlik investeering“ – investeering, millega ei kaasne põllumajandusliku majapidamise väärtuse või kasumlikkuse märkimisväärset kasvu; (41) „tööstuslikule töötlemisele eelnevad toimingud“ – puude langetamine, puhastamine, tükeldamine, ladustamine, kaitsev töötlemine ja kuivatamine ning kõik muud toimingud enne tööstuslikku saagimist saeveskis; samuti saeveskis saagimine, kui saetava ümarpuidusisendi maht ei ületa 20 000 m3 aastas; (42) „muud ebasoodsad ilmastikutingimused“ – ebasoodsad ilmastikutingimused, mis ei kujuta endast loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi; (43) „äärepoolseimad piirkonnad“ – aluslepingu artikli 349 esimeses lõigus nimetatud piirkonnad; (44) „taimekahjustajad“ – kõik taimedele või taimsetele saadustele kahjulike taimede, loomade või patogeensete organismide liigid, tüved või genotüübi grupid; (45) „ennetusmeetmed“ – meetmed, mis on seotud loomataudiga, taimekahjustajaga või invasiivse võõrliigiga, mida ei ole veel esinenud; (46) „põllumajandustoodete esmatootmine“ – aluslepingu I lisas loetletud põllundus- ja loomakasvatussaaduste tootmine ilma kõnealuste toodete olemust muutva täiendava töötlemiseta; (47) „põllumajandustoodete töötlemine“ – põllumajandustoodete töötlemine, mille puhul töötlemise saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mis on vajalik loomse või taimse saaduse ettevalmistamiseks esmamüügiks; (48) „tootjarühm või -organisatsioon“ – rühm või organisatsioon, mis on loodud vähemalt ühel järgmistest eesmärkidest: (a) kohandada rühma või organisatsiooni kuuluvate tootjate tootmisprotsessi ja toodangut turunõuetele; (b) lasta kaupa ühiselt turule, sealhulgas kaupa müügiks ette valmistada, müüki tsentraliseerida ja hulgiostjaid varustada; (c) töötada välja ühised eeskirjad toodangut käsitleva teabe kohta, esmajoones seoses saagikoristuse ja kättesaadavusega; (d) edendada tootjarühma või -organisatsiooni muud tegevust, nagu äri- ja turustusoskuste arendamine, uuendusprotsesside korraldamine ja hõlbustamine, liikmete maa ühine majandamine ning keskkonnahoidlike viljelustavade ja tootmismeetodite ning loomade heaoluga seotud heade tavade ja meetodite kasutamine; (49) „kaitsealune loom“ – liidu või siseriiklike õigusaktide kohaselt kaitse all olev loom, sealhulgas loomaliik, kelle kohta on siseriiklikes õigusaktides sätestatud erieeskirjad populatsiooni säilitamiseks; (50) „tagasimakstav ettemakse“ – projekti jaoks antav laen, mis makstakse välja ühe või mitme osamaksena ja mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad projekti tulemustest; (51) „teadus- ja teadmiste levitamise organisatsioon“ – üksus (nt ülikool või uurimisinstituut, tehnoloogiasiirde agentuur, innovatsioonivahendaja, teadusuuringutele pühendunud füüsiline ja/või virtuaalne koostööüksus), mille peamine eesmärk on sõltumatult teostada alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust, nagu on määratletud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikus, või laialdaselt levitada sellise tegevuse tulemusi õpetamise, avaldamise või teadmussiirde kaudu, olenemata selle õiguslikust staatusest ja rahastamise viisist; kui selline üksus tegeleb ka majandustegevusega, tuleb majandustegevuse rahastamine, kulud ja tulud arvestada eraldi. Ettevõtjatel, kes võivad sellist üksust otsustavalt mõjutada näiteks aktsionäride või liikmetena, ei tohi olla eelisjuurdepääsu üksuse saavutatud tulemustele; (52) „lühike tarneahel“ – tarneahel, mis hõlmab piiratud arvul ettevõtjaid, kes kohustuvad tegema koostööd ja arendama kohalikku majandust ning tihedaid geograafilisi ja sotsiaalseid suhteid tootjate, töötlejate ja tarbijate vahel; (53) „väiketaristu“ – taristu, mille rahastamiskõlblikud kulud on kuni 2 miljonit eurot; (54) „väikeettevõtja“ – komisjoni soovituses 2003/361 (27) määratletud mikroettevõtja või füüsiline isik, kes ei tegele abi taotlemise hetkel majandustegevusega; (55) „Egeuse mere väikesaared“ – määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõikes 2 nimetatud väikesaared; (56) „VKEd“ ehk „mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ – ettevõtjad, kes vastavad komisjoni määruse (EL) 2022/2472 I lisas sätestatud kriteeriumidele; (57) „projekti või tegevusega seotud tööde alustamine“ – kas investeeringuga seotud tegevuse või ehitustööde alustamine või esimene õiguslikult siduv kohustus tellida seadmeid või kasutada teenuseid või muu kohustus, mis muudab projekti või tegevuse pöördumatuks, olenevalt sellest, kumb on varasem; tööde või tegevuse alustamiseks ei peeta maa ostmist ja ettevalmistustöid, näiteks lubade saamist või teostatavusuuringute tegemist; projekti või tegevusega seotud tööde alustamiseks loetakse punkti (153) alapunktis a ja punkti (502) alapunktis c osutatud maa ostmist, kui rahastamiskõlblikud maaostukulud moodustavad 100 % rahastamiskõlblikest investeerimiskuludest; (58) „säästev metsamajandamine“ – metsamaade hooldamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, mis säilitab nende elurikkuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus sobivaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, riigi ja üleilmsel tasandil ning mis ei kahjusta muid ökosüsteeme; (59) „materiaalne vara“ – maast, hoonetest ja tootmisrajatistest, masinatest ja seadmetest koosnev vara; (60) „tehingukulu“ – kohustuse täitmisega seotud lisakulu, mis ei tulene otseselt kohustuse täitmisest või mida ei lisata otseselt hüvitatavate kulude või saamata jäänud tulude hulka ning mida võib arvutada standardkulu alusel; (61) „transmissiivse spongiformse entsefalopaatia ja veiste spongiformse entsefalopaatia testide kulud“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (28) X lisa C peatüki kohaseks proovivõtmiseks ja laborianalüüsiks vajalike proovide võtmise, transportimise, analüüsimise, säilitamise ja hävitamisega seotud kulud ning testikomplektide kulud; (62) „lühikese raieringiga madalmetsa puud“ – CN-koodi 06 02 9041 alla kuuluvad puuliigid, mille määratlevad liikmesriigid ja mis hõlmavad puittaimi, mitmeaastaseid taimi, pookealuseid või pärast koristamist mulda jäävaid juuremugulaid, mis järgmisel hooajal ajavad uusi võrseid, ning mille maksimaalse raietsükli määravad kindlaks liikmesriigid; (63) „raskustes olev ettevõtja“ – ettevõtja, kes vastab kriteeriumidele, mis on esitatud raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate komisjoni suuniste jaos 2.2; (64) „liidu standard“ – liidu õigusaktides sätestatud kohustuslik standard, millega määratakse kindlaks üksikettevõtjatele kohustuslikud eesmärgid, eelkõige seoses keskkonna, hügieeni ja loomade heaoluga; seega ei käsitata liidu standarditena selliseid liidu tasandil kehtestatud standardeid või eesmärke, mis on kohustuslikud liikmesriikidele, kuid mitte üksikutele ettevõtjatele; (65) „noor põllumajandustootja“ – liikmesriigi ÜPP strateegiakavas määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 6 kohaselt määratletud põllumajandustootja; (66) geneetiliste ressursside säilitamine põllumajanduses ja metsanduses: a) „in situ säilitamine“ põllumajanduses – geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide või looduslike liikide elujõuliste populatsioonide säilitamine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas ning kodustatud loomatõugude või kultuurtaimeliikide puhul põllumajanduskeskkonnas, kus on välja kujunenud nende eriomadused; b) „in situ säilitamine“ metsanduses – geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas; c) „säilitamine põllumajandusettevõttes või metsakinnistul“ – in situ säilitamine ja arendamine põllumajandusettevõtte või metsakinnistu tasandil; d) „ex situ säilitamine“ – põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali säilitamine väljaspool selle looduslikku elupaika; e) „ex situ kogu“ – põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali kogu, mida hoitakse väljaspool selle looduslikku elupaika.

2.5. Teatamisele kuuluv abi

(34) Kui aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimused on täidetud, peavad liikmesriigid põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades antavast abist vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3 komisjonile teatama. Liikmesriigid ei tohi kavandatud meedet jõustada enne, kui aluslepingu artikli 108 lõikes 2 osutatud teatamismenetluse tulemusel on tehtud lõplik otsus, välja arvatud meetmete puhul, mis vastavad määruses (EL) 2022/2472

(35) Abikava alusel antava üksikabi puhul kehtib aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustus, kui abi ületab järgmisi teatamiskünniseid: (a) II osa jao 1.1.1.3 kohane eraldi teatamisele kuuluv investeeringuteks ettenähtud abi põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks: rahastamiskõlblikud kulud ületavad 25 miljonit eurot või brutotoetusekvivalent ületab 12 miljonit eurot; (b) II osa jao 1.3.4 kohane abi müügiedenduskampaaniate jaoks: müügiedenduskampaaniad, mille aastaeelarve ületab 5 miljonit eurot.

3. PEATÜKK.

Siseturuga kokkusobivuse hindamine aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel

(36) Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

(37) Selleks et hinnata, kas põllumajandusele, metsandusele ja maapiirkondadele antavat riigiabi saab pidada siseturuga kokkusobivaks, teeb komisjon seega kindlaks, kas abimeede soodustab teatava majandustegevuse arengut (esimene tingimus) ja kas see mõjutab ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (teine tingimus).

(38) Käesolevas jaos selgitab komisjon, kuidas ta hindab kokkusobivust siseturuga. Selles esitatakse üldised siseturuga kokkusobivuse tingimused ning vajaduse korral eritingimused abikavade puhul ja lisatingimused üksikabi puhul, mille suhtes kehtib teatamiskohustus.

(39) Punktis (37) osutatud hindamisel kaalub komisjon järgmisi aspekte. (a) Esimene tingimus: abi soodustab majandustegevuse arengut: i) asjaomase majandustegevuse kindlaksmääramine (jagu 3.1.1); ii) ergutav mõju: abi peab muutma asjaomase ettevõtja käitumist nii, et ta hakkab tegelema lisategevusalaga, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või teistmoodi (jagu 3.1.2); iii) abi ei ole vastuolus liidu õiguse asjaomaste sätete ja üldpõhimõtetega (jagu 3.1.3). (b) Teine tingimus: abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega: i) riigi sekkumise vajadus: abimeetmega peab kaasnema oluline paranemine, mida turg üksi ei suudaks saavutada, näiteks turutõrke kõrvaldamine või asjakohasel juhul võrdsete võimaluste või ühtekuuluvusega seotud probleemi lahendamine (jagu 3.2.1); ii) abimeetme asjakohasus: kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend majandustegevuse arengu soodustamiseks (jagu 3.2.2); iii) abi proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): abi summa ja osakaal peavad piirduma miinimumiga, mis on vajalik selleks, et ajendada asjaomast ettevõtjat (asjaomaseid ettevõtjaid) tegema lisainvesteeringut või hakkama tegelema lisategevusalaga (jagu 3.2.3); iv) abi läbipaistvus: liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja avalikkusel peab olema hõlbus juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele (jagu 3.2.4); v) abi tõttu konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju vältimine (jagu 3.2.5); vi) abi tõttu konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduda võiva positiivse ja negatiivse mõju kaalumine (tasakaalustatuse kriteerium) (jagu 3.2.6).

(40) Teatavate kategooriate kavade üldise tasakaalustatuse uurimiseks võidakse täiendavalt kehtestada järelhindamise nõue, nagu on kirjeldatud punktides (639)–(645). Sellistel juhtudel võib komisjon piirata kõnealuste kavade kestust (harilikult neljale aastale või veelgi lühemale ajale), võimalusega hiljem teatada nende pikendamisest.

(41) Neid üldisi kokkusobivuskriteeriume kohaldatakse igasuguse käesolevate suunistega hõlmatud abi suhtes, välja arvatud juhul, kui käesoleva osa jagudes 3.1 ja 3.2 on põllumajandussektoris kohaldatavate erikaalutluste tõttu ette nähtud erandid.

3.1. Esimene tingimus: abi soodustab teatava majandustegevuse arengut

3.1.1. Abi saav majandustegevus

(42) Komisjon teeb liikmesriigi esitatud teabe põhjal kindlaks, millist majandustegevust teatatud meetmega toetatakse.

(43) Liikmesriik peab tõendama, et abi eesmärk on soodustada kindlaksmääratud majandustegevuse arengut.

(44) Liikmesriigid peavad ka kirjeldama, kas ja kuidas aitab abi kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele ja ühise põllumajanduspoliitika raames määruse (EL) 2021/2115 eesmärkide saavutamisele, ning kirjeldama täpsemalt abist saadavat eeldatavat kasu.

(45) Komisjon leiab, et abi, mida antakse riskijuhtimise ja kriisiohje meetmeks kooskõlas käesolevate suuniste II osa jaoga 1.2, võib soodustada kindlaksmääratud majandustegevuse või piirkonna arengut, sest ilma abita ei pruugi selline areng toimuda samas ulatuses.

Lisatingimused kava alusel antava ja eraldi teatamisele kuuluva abi puhul

(46) Kui abi antakse abikava alusel eraldi teatamisele kuuluvatele investeerimisprojektidele, nagu osutatud punktis (35), peab abi andev asutus tõendama, et valitud projekt aitab kaasa kava eesmärgi saavutamisele ning seega põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades antava abi eesmärkide saavutamisele. Selleks peaksid liikmesriigid viitama teabele, mille on esitanud abi taotleja ja milles kirjeldatakse investeeringu positiivset mõju.

3.1.2. Ergutav mõju

(47) Põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades antavat abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui abil on ergutav mõju. Ergutav mõju esineb siis, kui abi muudab ettevõtja käitumist nii, et ta hakkab tegelema sektori arengut toetava lisategevusalaga, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või teistmoodi. Abiga ei tohi siiski subsideerida tegevuse kulusid, mida ettevõtja oleks igal juhul kandnud, ega hüvitada majandustegevuse tavalist äririski.

(48) Kui liidu õigusaktides või käesolevates suunistes ei ole sõnaselgelt sätestatud erandeid, käsitatakse riigiabimeetmeid, mille eesmärk on lihtsalt parandada ettevõtjate finantsseisundit, kuid mis ei aita mingil viisil kaasa sektori arengule, eelkõige abi, mida antakse üksnes hinna, koguse, tootmisühiku või tootmisvahendite ühiku alusel, siseturuga kokkusobimatu tegevusabina. Lisaks kahjustab selline abi oma olemuselt tõenäoliselt ka siseturukorralduse mehhanisme.

(49) II osa jagude 1.2 ja 2.8.5 alusel antav abi peaks piirduma selliste põllumajandus- ja metsandussektoris tegutsevate ettevõtjate abistamisega, kes on silmitsi mitmesuguste raskustega vaatamata sellele, et nad on asjaomaste riskide vähendamiseks teinud mõistlikke jõupingutusi. Riigiabi ei tohiks ahvatleda ettevõtjaid põhjendamatuid riske võtma. Põllumajandus- ja metsandussektoris tegutsevad ettevõtjad peaksid ise vastutama tootmismeetodite või toodete järelemõtlematu valiku tagajärgede eest.

(50) Punktis (47) selgitatud põhjustel leiab komisjon, et abil ei ole abisaajale ergutavat mõju, kui asjaomase projekti või tegevusega seotud töö on alanud juba enne, kui abisaaja esitab riiklikele ametiasutustele abitaotluse.

(51) Abitaotlus peab sisaldama vähemalt taotleja nime ja ettevõtja suurust, projekti või tegevuse kirjeldust, sealhulgas selle asukohta ning algus- ja lõppkuupäeva, projekti läbiviimiseks vajalikku abisummat ja rahastamiskõlblikke kulusid.

(52) Lisaks peavad suurettevõtjad taotluses kirjeldama olukorda juhul, kui abi ei antaks (s.t vastupidist stsenaariumi või alternatiivset projekti või tegevust), ning esitama taotluses kirjeldatud vastupidise stsenaariumi toetuseks dokumentaalsed tõendid. Seda nõuet ei kohaldata selliste omavalitsuste suhtes, mis on autonoomsed kohalikud omavalitsused, mille aastaeelarve on alla 10 miljoni euro ja mille territooriumil on alla 5 000 elaniku.

(53) Taotluse saamisel peab abi andev asutus kontrollima vastupidise stsenaariumi usutavust ja veenduma, et abil on nõutav ergutav mõju. Vastupidine stsenaarium on usutav, kui see on ehtne ja seotud otsustusprotsessi mõjutavate teguritega ajal, mil abisaaja teeb asjaomase projekti või tegevuse kohta otsuse.

(54) Maksusoodustusena antaval abil on ergutav mõju, kui abikava kohaselt antakse õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumidega ja ilma liikmesriigi täiendava kaalutlusõiguseta ning abikava on heaks kiidetud ja jõustunud enne abi saava projekti või tegevusega seotud tööde alustamist. Viimati nimetatud nõuet ei kohaldata maksumeetme kava järglaskavade puhul, tingimusel et tegevus oli juba hõlmatud eelmiste maksusoodustuskavadega.

(55) Erandina punktidest (50)–(54) ei pea järgmistel abi liikidel olema ergutavat mõju või neil loetakse olevat ergutav mõju: (a) II osa jagude 1.3.6 ja 2.9.2 kohased maakorralduse abikavad ning II osa jao 2.8 kohased ökoloogilise, kaitse- ja puhke-eesmärgiga abikavad, kui on täidetud järgmised tingimused: i) abikavaga nähakse ette õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumidega, ilma et liikmesriik saaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutada; ii) abikava on vastu võetud ja jõustunud enne, kui abisaaja kannab II osa jagudes 1.3.6, 2.8 ja 2.9.2 osutatud rahastamiskõlblikke kulusid; iii) abikava hõlmab üksnes VKEsid; (b) II osa jao 1.1.6 kohane abi teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite hüvitamiseks; (c) II osa jao 1.1.7 kohane abi looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele; (d) II osa jao 1.1.10.1 kohane abi põllumajandussektori teavitustegevuseks, mis seisneb teabe kättesaadavaks tegemises kindlaksmääramata arvul abisaajatele; (e) II osa jao 1.2.1.1 kohane abi loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks; (f) II osa jao 1.2.1.2 kohane abi loodusõnnetusega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest tingitud kahju korvamiseks; (g) II osa jao 1.2.1.3 kohane abi loomataudide ja taimekahjustajate ennetamise, kontrolli ja likvideerimisega seotud kulude katmiseks ning kõnealuste loomataudide ja taimekahjustajate tekitatud kahju korvamiseks; (h) II osa jao 1.2.1.4 kohane abi hukkunud loomade kõrvaldamise ja hävitamisega seotud kulude katmiseks; (i) II osa jao 1.2.1.5 kohane abi kaitsealuste loomade tekitatud kahju korvamiseks; (j) II osa jao 2.8.5 kohane abi õigusaktides reguleeritud loomade poolt metsades tekitatud kahju korvamiseks; (k) II osa jao 2.4 kohane abi metsandussektori teavitustegevuseks, mis seisneb teabe kättesaadavaks tegemises kindlaksmääramata arvul abisaajatele; (l) II osa jao 1.1.1.2 kohane abi põllumajandusliku majapidamise territooriumil asuva kultuuri- ja looduspärandi säilitamiseks, välja arvatud üksikabi, mille suurus ületab 500 000 eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; (m) punkti (468) alapunktide b, c ja d kohane abi müügiedendusmeetmete jaoks; (n) punktide (480) ja (481) kohane abi täiendavate transpordikulude hüvitamiseks; (o) II osa jao 1.3.7 ja jao 2.9.1 kohane abi teadus- ja arendustegevuseks põllumajandus- ja metsandussektoris; (p) II osa jao 2.1.3 kohane abi metsapõlengutest, loodusõnnetustest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest, taimekahjustajatest, loomataudidest, katastroofidest ja kliimamuutustega seotud sündmustest tingitud metsakahjustuste kõrvaldamiseks; (q) II osa jao 2.8.1 kohane abi kahjurite ja puuhaiguste leviku ärahoidmise ja töötlemismeetmete kulude katmiseks ning kahjuritest ja puuhaigustest tingitud kahjude korvamiseks.

Lisatingimused eraldi teatamisele kuuluva investeeringuteks ettenähtud abi puhul

(56) Lisaks käesolevas jaos ette nähtud nõuetele peab liikmesriik eraldi teatamisele kuuluva investeeringuteks ettenähtud abi puhul esitama selged tõendid selle kohta, et abi mõjutab reaalselt investeerimisotsust. Põhjaliku hindamise võimaldamiseks peab liikmesriik esitama lisaks teabele toetatava projekti kohta ka põhjaliku kirjelduse vastupidise stsenaariumi kohta, mis põhineb eeldusel, et abisaaja ei saa abi üheltki avaliku sektori asutuselt.

(57) Liikmesriike kutsutakse üles tuginema kehtivatele ja ametlikele juhtorganite dokumentidele, riskihindamistele (sealhulgas asukohaspetsiifiliste riskide hindamistele), finantsaruannetele, asutusesisestele äriplaanidele, eksperdiarvamustele ja muudele hinnatava investeerimisprojektiga seotud uuringutele. Need dokumendid peavad pärinema investeeringu või selle asukohaga seotud otsustusprotsessiga samast ajast. Ergutavat mõju võivad liikmesriikidel aidata tõendada dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudluse prognooside, kuluprognooside ja finantsprognooside kohta, investeerimiskomiteele esitatavad ja erinevaid investeerimisstsenaariume käsitlevad dokumendid või finantsasutustele esitatavad dokumendid.

(58) Seejuures võib kasumlikkuse taset hinnata meetoditega, mis on asjaomases sektoris tavapärased ja mis võivad hõlmata meetodeid projekti nüüdispuhasväärtuse, ( 29 ) sisemise tulumäära ( 30 ) või investeeritud kapitali keskmise tootluse hindamiseks. Projekti kasumlikkust tuleb võrrelda tavapäraste tulumääradega, mida abisaaja kohaldab muude sarnaste investeerimisprojektide puhul. Kui need määrad ei ole teada, tuleb projekti kasumlikkust võrrelda ettevõtja kapitali kulukuse määraga tervikuna või asjaomases sektoris tavapäraselt täheldatud tulumääradega.

(59) Kui konkreetne vastupidine stsenaarium ei ole teada, võib ergutava mõju olemasolu eeldada rahastamispuudujäägi korral, s.t kui eelnevalt koostatud äriplaani alusel ületavad investeerimiskulud investeeringu oodatava tegevuskasumi nüüdispuhasväärtust.

(60) Kui abi ei muuda abisaaja käitumist, stimuleerides lisainvesteeringuid, puudub abil positiivne mõju asjaomase sektori arengule. Seetõttu ei loeta abi siseturuga kokkusobivaks, kui ilmneb, et sama investeering tehtaks ka ilma abita.

3.1.3. Liidu õiguse asjaomaste sätete ja üldpõhimõtete rikkumise puudumine

(61) Kui riigiabimeetmest, sellega seotud tingimustest (sh rahastamise meetodist, kui see meetod on riigiabimeetme lahutamatu osa) või rahastatavast tegevusest tuleneks asjaomase liidu õiguse rikkumine, ei saa sellist abi pidada siseturuga kokkusobivaks ( 31 )

(62) Kuigi üldiselt kohaldatakse põllumajandussektori suhtes riigiabi eeskirju, lähtutakse selle sektori eripära tõttu ( 32 ) riigiabi eeskirjade kohaldamisel ÜPP esimese samba alla kuuluvate määruste sätetest. Teisisõnu ei saa riigiabimeetmed liikmesriikide jaoks olla ülimuslikud määruse (EL) nr 1308/2013 ( 33 ) suhtes. Seepärast ei luba komisjon anda riigiabi, mis ei ole kooskõlas ühist turukorraldust reguleerivate sätetega või mis häiriks ühise korralduse nõuetekohast toimimist.

(63) Lisaks ei saa riigiabi tunnistada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui abi andmise tingimuseks on abi saava ettevõtja kohustus kasutada omamaiseid tooteid või teenuseid, ning sellise abi puhul, millega piiratakse abi saava ettevõtja võimalust kasutada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi teistes liikmesriikides.

(64) Komisjon ei luba anda abi kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse suunatud ekspordiga seotud tegevusele, mis on otseselt seotud eksporditavate kogustega, ega abi, mille andmise tingimus on omamaiste kaupade eelistamine imporditud kaupadele; samuti ei luba komisjon anda abi turustusvõrgu loomiseks ja toimimiseks ega muude eksporditegevusega seotud kulutuste katteks. Abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue või juba olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud, ei loeta üldjuhul ekspordiabiks.

3.2. Teine tingimus: abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

(65) Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatuava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kuid üksnes juhul, „kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

(66) Käesolevas jaos kirjeldatakse meetodit, mille kohaselt komisjon kasutab kaalutlusõigust siseturuga kokkusobivuse hindamisel punkti (39) alapunktis b osutatud teise tingimuse alusel.

(67) Oma olemuselt moonutab iga abimeede konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks et teha kindlaks, kas abi moonutav mõju piirdub miinimumiga, kontrollib komisjon, kas abi on vajalik, asjakohane, proportsionaalne ja läbipaistev.

(68) Seejärel hindab komisjon kõnealuse abi moonutavat mõju konkurentsi- ja kaubandustingimustele. Seejärel kõrvutab komisjon abi positiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõjuga. Kui positiivne mõju kaalub negatiivse mõju üles, tunnistab komisjon abi siseturuga kokkusobivaks.

(69) Abi vastavust käesoleva peatüki jagudes 3.2.1–3.2.5 esitatud tingimustele tuleb hinnata ÜPP konkreetses kontekstis.

3.2.1. Riigi sekkumise vajadus

(70) Selleks et hinnata, kas riigiabi on kavandatud tulemuse saavutamiseks vajalik, tuleb kõigepealt teha kindlaks lahendust vajava probleemi olemus. Riigiabi peab olema suunatud olukordadele, kus abiga võib kaasneda oluline areng, mida turg ei suuda saavutada, näiteks abi saavat tegevust või investeeringut mõjutava turutõrke kõrvaldamine. Riigiabimeetmed võivad teatavatel tingimustel tõepoolest korrigeerida turutõrkeid, aidates seeläbi kaasa turgude tõhusale toimimisele ja suurendades konkurentsivõimet.

(71) Käesolevate suuniste kohaldamisel leiab komisjon, et ilma riigi sekkumiseta ei saavuta turg oodatud eesmärke abimeetmete puhul, mis vastavad I osas esitatud eritingimustele. Seepärast tuleks sellist abi pidada vajalikuks.

3.2.2. Abi asjakohasus

(72) Kavandatav abimeede peab olema asjakohane poliitikavahend asjaomase poliitilise eesmärgi saavutamiseks. Oluline on meeles pidada, et nende eesmärkide saavutamiseks võib olla muid, sobivamaid vahendeid, nagu reguleerimine, turupõhised vahendid, taristu arendamine ja ettevõtluskeskkonna parandamine. Selleks peab liikmesriik tõendama, et abi ja selle ülesehitus on meetme eesmärgi saavutamiseks asjakohased.

Asjakohasus võrreldes alternatiivsete poliitikavahenditega

(73) Komisjon leiab, et põllumajandus- ja metsandussektoris antav abi, mis vastab II osa asjaomastes jagudes esitatud eritingimustele, on asjakohane poliitikavahend.

(74) Kui liikmesriik otsustab rakendada maaelu arengu meetmega sarnast abimeedet, mida rahastatakse üksnes riigi vahenditest, kui samal ajal on sama sekkumine ette nähtud asjakohases ÜPP strateegiakavas, peaks liikmesriik tõendama sellise riikliku abivahendi eeliseid võrreldes asjaomase ÜPP strateegiakavas ette nähtud sekkumisega.

Asjakohasus võrreldes muude abivahenditega

(75) Abi võib anda mitmesuguses vormis. Liikmesriik peaks siiski tagama, et abi antakse vormis, mis kaubandust ja konkurentsi tõenäoliselt kõige vähem moonutab.

(76) Kui II osas kirjeldatud abimeetme jaoks on ette nähtud konkreetne vorm, peetakse selles vormis antavat abi käesolevate suuniste tähenduses asjakohaseks abivahendiks.

(77) Kui abi antakse lõplikule abisaajale subsideeritud teenusena, st kaudselt ja mitterahaliselt ning seda makstakse kõnealuse teenuse osutajale või tegevuse teostajale, kohaldatakse lõpliku abisaaja suhtes aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast siseturuga kokkusobivuse hindamist, mida kirjeldatakse käesolevas osas, ning käesolevates suunistes esitatud eritingimusi.

(78) Komisjon leiab, et abi, mida antakse vastava maaelu arengusse sekkumise jaoks ette nähtud vormis, mida kaasrahastab EAFRD või mida antakse selliste kaasrahastatavate maaelu arengusse sekkumiste täiendavaks rahastamiseks, on asjakohane abivahend.

(79) Kui tegemist on investeeringuteks ettenähtud abiga, mis ei sisaldu ÜPP strateegiakavas või mida antakse maaelu arengusse sekkumisel täiendava rahastamisena vormis, mis annab otsest rahalist kasu (näiteks otsetoetused või maksude, sotsiaalkindlustusmaksete või muude kohustuslike maksete tasumisest vabastamine või nende maksete vähendamine jms), peab liikmesriik põhjendama, miks muud potentsiaalselt vähem moonutavad abivormid, nagu tagasimakstavad ettemaksed, või võla- või kapitaliinstrumentidel põhinevad abivormid (näiteks madala intressiga laenud, intressitoetused, riigigarantiid või alternatiivne kapitali andmine soodsatel tingimustel), on vähem asjakohased.

(80) II osa jaos 2.8 osutatud metsandusmeetmete puhul peavad liikmesriigid tõendama, et nende seatud ökoloogilisi, kaitse- ja puhke-eesmärke ei ole võimalik saavutada II osa jagudes 2.1–2.7 osutatud maaelu arengu meetmega sarnaste metsandusmeetmetega.

(81) Mitme abiliigi puhul, nagu abi turu-uuringute, tootekontseptsioonide ja -kavandite väljatöötamise ning kvaliteedikavade tunnustamise taotluste ettevalmistamisega seotud kulude katmiseks, abi teadmussiirdeks ja teavitustegevuseks, abi nõustamisteenuste kasutamiseks, abi põllumajandusettevõttes asendusteenuste kasutamiseks, abi müügiedendusmeetmeteks, abi loomataudide ja taimekahjustajate ning invasiivsete võõrliikide leviku ennetamise ja likvideerimise kulude katmiseks ning loomakasvatussektorile antav abi, tuleb lõplikele abisaajatele abi anda subsideeritud teenuste kaudu. Nendel juhtudel makstakse abi asjaomase teenuse osutajale või tegevuse teostajale.

(82) Abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamine ei piira kohaldatavate riigihanke-eeskirjade ega teenuseosutaja valimise menetluses läbipaistvuse, avatuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete kohaldamist.

3.2.3. Abi proportsionaalsus

(83) Abi peetakse proportsionaalseks, kui abisumma abisaaja kohta piirdub abi saava tegevuse elluviimiseks vajaliku miinimumiga.

Abi ülemmäärad ja maksimaalsed abisummad

(84) Komisjon leiab, et selleks, et abi oleks proportsionaalne, ei tohiks abisumma põhimõtteliselt ületada rahastamiskõlblikke kulusid. See ei piira II osa jagudes 1.2.2, 2.1.4 ja 2.3 sõnaselgelt sätestatud keskkonnaalaste või muude avaliku sektori stiimulite eeskirjade kohaldamist.

(85) Prognoositavuse ja võrdsete tingimuste tagamiseks kohaldab komisjon abi ülemmäärasid. Kui abi ülemmäära ei saa kehtestada, näiteks noorte põllumajandustootjate stardiabi ja väikeste põllumajandusettevõtete arendamise puhul, nähakse abi proportsionaalsuse tagamiseks ette nimiväärtuses määratletud maksimaalne abisumma.

(86) Kui rahastamiskõlblikud kulud on õigesti välja arvutatud ning II osas esitatud abi ülemmääradest või maksimaalsetest abisummadest on kinni peetud, loetakse proportsionaalsuse kriteerium täidetuks.

(87) Abi ülemmäära ning abisumma peab arvutama abi andev asutus abi andmise ajal. Rahastamiskõlblike kulude tõendamiseks tuleb esitada dokumentaalsed tõendid, mis peaksid olema selged, konkreetsed ja ajakohased. Abi osakaalu ja rahastamiskõlblike kulude arvutamisel tuleb kõigi kasutatavate arvnäitajate puhul lähtuda summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud.

(88) Käibemaks ei ole rahastamiskõlblik, välja arvatud juhul, kui see ei ole siseriikliku käibemaksuõiguse kohaselt tagastatav.

(89) Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abisummaks abi brutotoetusekvivalent.

(90) Mitmes osas makstav abi diskonteeritakse abi väärtusesse abi andmise aja seisuga. Rahastamiskõlblikud kulud diskonteeritakse nende väärtusesse abi andmise aja seisuga. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise kuupäeval kohaldatavat diskontomäära.

(91) Tulevikus makstav abi, sealhulgas mitmes osas makstav abi, diskonteeritakse abi väärtusesse abi andmise aja seisuga.

(92) Kui abi antakse maksusoodustuse vormis, siis diskonteeritakse abi osad diskontomäärade alusel, mis on kohaldatavad maksusoodustuse jõustumise eri kuupäevadel.

(93) II osa jagudes 1.1.4, 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.1.4, 2.2 ja 2.3 osutatud meetmete või tegevuse liikide puhul võivad liikmesriigid määrata abisumma kindlaks lisakulude ja saamata jäänud tulu standardprognooside alusel. Liikmesriigid peaksid tagama, et arvutused ja vastav abi vastavad kõigile järgmistele tingimustele: a) sisaldavad ainult kontrollitavaid elemente; b) põhinevad asjakohast oskusteavet kasutades kindlaks määratud arvnäitajatel; c) osutavad selgelt kasutatud arvnäitajate allikale; d) on diferentseeritud, et võtta asjakohasel juhul arvesse piirkondlikke või kohalikke asukohatingimusi ja tegelikku maakasutust; e) ei sisalda investeeringukuludega seotud elemente.

(94) Ilma et see piiraks punkti (93) kohaldamist, võib abi anda järgmiste lihtsustatud kuluvõimaluste alusel, välja arvatud II osa jagudes 1.2 ja 2.8.5 osutatud abi puhul: (a) ühikuhinnad; (b) kindlasummalised maksed; (c) ühtse määra alusel rahastamine.

(95) Eespool punktis (94) osutatud abisumma tuleb kindlaks määrata ühel järgmistest viisidest: (a) aus, õiglane ja kontrollitav arvutusmeetod, mis põhineb ühel või mitmel järgmistest: i) statistilised andmed, muu objektiivne teave või eksperdihinnang; ii) individuaalsete abisaajate varasemat tegevust käsitlevad kontrollitud andmed; iii) individuaalsete abisaajate tavapäraste kuluarvestustavade kohaldamine; (b) kooskõlas vastavate ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtse määra rakendamise eeskirjadega, mida kohaldatakse liidu poliitikavaldkondades sarnast liiki tegevuse suhtes.

(96) Kaasrahastatavate meetmete puhul võib rahastamiskõlblike kulude summa arvutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 ( 34 ) ja määruses (EL) 2021/2115 sätestatud lihtsustatud kuluvõimalustele.

(97) Abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon arvesse abisaaja sõlmitud kindlustuslepingut või kindlustuslepingut, mille abisaaja oleks võinud sõlmida. Loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks antava abi puhul tuleks konkurentsi moonutamise ohu vältimiseks anda abi ülemmäära ulatuses abi ainult ettevõtjale, kelle puhul selliseid kahjusid ei ole võimalik kindlustuse abil hüvitada. Seepärast tuleb riskijuhtimise edasiseks parandamiseks ergutada abisaajaid igal võimalusel kindlustust sõlmima.

Lisatingimused eraldi teatamisele kuuluva investeeringuteks ettenähtud abi puhul ja teatatud abikavade alusel suurettevõtjatele antava investeeringuteks ettenähtud abi puhul

(98) Üldjuhul peetakse eraldi teatamisele kuuluvat investeeringuteks ettenähtud abi miinimumiga piirduvaks, kui abisumma vastab asjaomases piirkonnas investeeringu tegemise täiendavatele netokuludele, võrreldes vastupidise stsenaariumiga, kus abi ei anta, ( 35 ) ja kui ei ületata abi ülemmäära. Ka teatatud abikavade alusel suurettevõtjatele antava investeeringuteks ettenähtud abi puhul peavad liikmesriigid tagama, et abisumma piirdub miinimumiga, võttes aluseks täiendavatel netokuludel põhineva lähenemisviisi ja lähtudes abi ülemmääradest.

(99) Abisumma ei tohiks ületada projekti piisavat kasumlikkust tagavat miinimumi. Näiteks ei tohiks abisumma viia projekti sisemise tulumäära suurenemiseni üle tavapäraste tulumäärade, mida asjaomane ettevõtja kohaldab muude sarnaste investeerimisprojektide puhul, või kui need määrad ei ole teada, siis sisemise tulumäära suurenemiseni üle ettevõtja kapitali kulukuse määra tervikuna või üle asjaomases sektoris tavapäraselt täheldatavate tulumäärade.

(100) Teatatud abikavade alusel suurettevõtjatele antava investeeringuteks ettenähtud abi korral peab liikmesriik tagama, et abisumma vastab asjaomases piirkonnas investeeringu tegemise täiendavatele netokuludele võrreldes vastupidise stsenaariumiga, kus abi ei anta. Punktis (99) esitatud meetodi kasutamisel tuleb lähtuda abi ülemmääradest.

(101) Eraldi teatamisele kuuluva investeeringuteks ettenähtud abi puhul kontrollib komisjon, kas abisumma ületab projekti piisava kasumlikkuse tagamiseks vajalikku miinimumi, kasutades punktis (99) kirjeldatud meetodit. Ergutava mõju analüüsimiseks kasutatud arvutusi võib kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamiseks. Liikmesriik peab tõendama proportsionaalsust punktis (57) osutatud dokumentide alusel.

(102) Punkte (98)–(101) ei kohaldata omavalitsuste suhtes, mis on autonoomsed kohalikud omavalitsused aastaeelarvega alla 10 miljoni euro ja mille territooriumil on alla 5 000 elaniku.

Abi kumuleerimine

(103) Abi võib anda samaaegselt mitme abikava alusel või kumuleerida seda sihtotstarbelise üksikabiga tingimusel, et riigiabi kogusumma tegevuse või projekti jaoks ei ületa käesolevates suunistes esitatud abi ülemmäärasid.

(104) Kindlaksmääratavate rahastamiskõlblike kulude põhjal antavat abi võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, kui asjaomased abimeetmed hõlmavad erinevaid kindlaksmääratavaid rahastamiskõlblikke kulusid. Kindlaksmääratavate rahastamiskõlblike kulude põhjal antavat abi võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga samade osaliselt või täielikult kattuvate rahastamiskõlblike kulude korral üksnes juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ei ületata suurimat abi osakaalu või abisummat, mida käesolevate suuniste kohaselt seda liiki abi suhtes kohaldatakse.

(105) II osa jao 1.1.2 kohast abi, mida ei anta kindlaksmääratavate rahastamiskõlblike kulude põhjal, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabimeetmega, mille puhul lähtutakse kindlaksmääratavatest rahastamiskõlblikest kuludest. Abi, mida ei anta kindlaksmääratavate rahastamiskõlblike kulude põhjal, võib kumuleerida muu riigiabiga, mida ei anta kindlaksmääratavate rahastamiskõlblike kulude põhjal, kuni kogurahastamise asjakohase ülemmäärani, mis on iga juhtumi puhul kindlaks määratud käesolevates suunistes või muudes riigiabi suunistes, grupierandi määruses või komisjoni vastuvõetud otsuses.

(106) Põllumajandussektorile antavat riigiabi ei tohiks samade rahastamiskõlblike kulude puhul kumuleerida määruse (EL) 2021/2115 artiklites 145 ja 146 osutatud maksetega, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületaks abi osakaal või abisumma käesolevates suunistes esitatud osakaalu või summat.

(107) II osa jagude 1.1.4, 1.1.5 ja 1.1.8 alusel antavat riigiabi ei tohiks kumuleerida määruse (EL) 2021/2115 artiklis 31 osutatud maksetega, mida tehakse samade rahastamiskõlblike kulude katteks, kui sellise kumuleerumise tulemusel ületaks abi osakaal või abisumma käesolevates suunistes esitatud osakaalu või summat.

(108) Kui koos riigiabi andmisega toimub liidu institutsioonide, asutuste, ühisettevõtete või muude liidu organite poolt keskselt hallatav liidu rahastamine, mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriigi kontrolli all, võetakse arvesse ainult riigiabi, et määrata kindlaks, kas teatamiskünniseid ning abi ülemmäärasid ja maksimaalseid abisummasid on järgitud, eeldusel et avalikust sektorist saadud toetuse kogusumma, mida antakse samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks, ei ületa kõige soodsamat rahastamise määra, mis on sätestatud kohaldatavates liidu õigusnormides.

(109) Käesolevate suuniste kohaselt lubatud abi ei tohiks kumuleerida samade rahastamiskõlblike kulude katteks antava vähese tähtsusega abiga, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületaks abi osakaal või abisumma käesolevates suunistes esitatud osakaalu või summat.

(110) Punkti (152) alapunktis d osutatud investeeringuteks ettenähtud abi põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamiseks ei tohiks kumuleerida abiga, mida antakse II osa jagudes 1.2.1.1, 1.2.1.2 ja 1.2.1.3 osutatud varalise kahju hüvitamiseks.

(111) II osa jaos 1.1.3 osutatud stardiabi põllumajandussektori tootjarühmadele ja -organisatsioonidele ei tohiks kumuleerida määruse (EL) 2021/2115 artiklis 77 osutatud vastava toetusega põllumajandussektori tootjarühmadele ja -organisatsioonidele. II osa jaos 1.1.2 osutatud stardiabi noortele põllumajandustootjatele, stardiabi väikeste põllumajandusettevõtete arendamiseks ja stardiabi põllumajanduslikuks tegevuseks ei tohiks kumuleerida määruse (EL) 2021/2115 artiklis 75 osutatud vastava toetusega, kui kumuleerimise tulemusel ületaks abisumma käesolevates suunistes esitatud summat.

3.2.4. Läbipaistvus

(112) Liikmesriigid peavad tagama järgmise teabe avaldamise Euroopa Komisjoni läbipaistvusmoodulis ( 36 ) või riikliku või piirkondliku tasandi ülevaatlikul riigiabi veebisaidil: (a) abikava terviktekst ja rakendussätted või üksikabi õiguslik alus või link eeltoodule; (b) abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed); (c) individuaalsete abisaajate nimed, (37) igale abisaajale antava abi liik ja summa, abi andmise kuupäev, ettevõtja liik (VKE/suurettevõtja), piirkond, kus abisaaja asub (NUTS II tasandil) ja põhiline majandussektor, milles abisaaja tegutseb (NACE grupi tasandil). Sellest nõudest võib loobuda üksikabi puhul, mis ei ületa järgmisi künniseid: i) 10 000 eurot põllumajandusliku esmatootmisega tegelevate abisaajate puhul; ii) 100 000 eurot abisaajate puhul, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise või turustamisega või kes tegutsevad metsandussektoris või aluslepingu artikli 42 kohaldamisalast välja jääval tegevusalal.

(113) Maksusoodustuse vormis antava abi kavade puhul võib teabe üksikabi summade kohta esitada järgmistes vahemikes (miljonites eurodes): 0,01–0,1 üksnes põllumajandusliku esmatootmise puhul; 0,1–0,5; 0,5–1; 1–2; 2–5; 5–10; 10–30; 30 ja üle selle.

(114) See teave tuleb avaldada pärast abi andmise otsuse tegemist, seda tuleb säilitada vähemalt 10 aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav ( 38 )

(115) Läbipaistvuse huvides peavad liikmesriigid tagama aruandluse ja läbivaatamise, nagu on osutatud III osa 2. peatükis.

3.2.5. Negatiivse mõju vältimine konkurentsile ja kaubandusele

(116) Põllumajandus- ja metsandussektorile ning maapiirkondadele antav abi võib põhjustada tooteturu moonutusi. Selleks et abi oleks siseturuga kokkusobiv, tuleb minimeerida abimeetme negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

(117) Komisjon teeb kindlaks turu(d), mida abi mõjutab, võttes arvesse liikmesriigi antud teavet asjaomaste tooteturgude, s.t abisaaja käitumise muutusest mõjutatud turgude kohta. Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon konkurentsimoonutuste analüüsis prognoositavale mõjule, mida põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades antav abi avaldab ettevõtjatevahelisele konkurentsile mõjutatud tooteturul (-turgudel) ( 39 )

(118) Esiteks, kui abi on sihipärane ja proportsionaalne ning piirdub täiendavate netokuludega, siis abi negatiivne mõju kahaneb ja risk, et abi moonutab konkurentsi, on väiksem. Teiseks kehtestab komisjon abi ülemmäärad või maksimaalsed abisummad. Eesmärk on vältida riigiabi kasutamist projektides, mille puhul abisumma suhet rahastamiskõlblikesse kuludesse peetakse väga kõrgeks ja väga tõenäoliselt moonutavaks. Üldiselt on abi ülemmäär seda kõrgem, mida suurem on abi saava projekti tõenäoline kasulik mõju ja tõenäoline vajadus abi järele.

(119) Isegi kui abi on vajalik ja proportsionaalne, võib abi siiski tuua kaasa abisaaja käitumise muutumise selliselt, et moonutatakse konkurentsi. See on tõenäolisem põllumajandussektoris, mis erineb muudest turgudest põllumajandusliku esmatootmise erilise struktuuri poolest, mida iseloomustab väikeettevõtjate suur arv. Sellisel turul on konkurentsi moonutamise oht suur isegi siis, kui eraldatavad abisummad on väikesed.

Põllumajandustoodete töötlemise ja põllumajandustoodete turustamise ning metsandussektoriga seotud investeeringuteks ettenähtud abi kavad

(120) Kuna põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele ning muudes sektorites, näiteks toiduainete töötlemise sektoris tegutsevatele ettevõtjatele antav investeeringuteks ettenähtud abi kaldub avaldama konkurentsile ja kaubandusele sarnast moonutavat mõju, tuleks üldiseid konkurentsipoliitilisi kaalutlusi konkurentsi- ja kaubandusmõju kohta kohaldada kõigi nende sektorite suhtes võrdselt. Seepärast tuleb investeeringuteks ettenähtud abi puhul, mida antakse põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ning metsandussektoris, järgida punktides (121)–(133) kirjeldatud tingimusi.

(121) Abikavad ei tohi tekitada olulisi konkurentsi- ja kaubandusmoonutusi. Isegi juhul, kui individuaalsel tasandil võib moonutusi pidada piiratuks (eeldusel, et kõik investeeringuteks ettenähtud abi tingimused on täidetud), võivad investeeringuteks ettenähtud abi kavad kumulatiivselt tekitada olulisi moonutusi. Juhul kui investeeringuteks ettenähtud abi kavas keskendutakse teatavatele sektoritele, on selliste moonutuste risk veelgi suurem.

(122) Seetõttu peab asjaomane liikmesriik tõendama, et kõiki negatiivseid mõjusid piiratakse miinimumini, võttes arvesse näiteks asjaomaste projektide suurust, individuaalseid ja kumulatiivseid abisummasid, eeldatavaid abisaajaid ning sihtvaldkondade omadusi. Selleks et võimaldada komisjonil hinnata tõenäolist negatiivset mõju, palutakse liikmesriigil esitada talle kättesaadavad mõjuhindamised ning sarnaste kavade järelhindamised.

Eraldi teatamisele kuuluv investeeringuteks ettenähtud abi põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ning metsandussektoris

(123) Investeeringuteks ettenähtud üksikabi negatiivse mõju hindamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu negatiivsele mõjule, mis on seotud languses olevatel turgudel liigse tootmisvõimsuse tekkimise, turult lahkumise takistamise ja märkimisväärse turujõuga. Seda negatiivset mõju kirjeldatakse punktides (124)–(133) ja seda peab tasakaalustama abi positiivne mõju.

(124) Võimalike konkurentsi- ja kaubandusmoonutuste kindlakstegemiseks ja hindamiseks peaksid liikmesriigid esitama tõendid, mis võimaldavad komisjonil määrata kindlaks asjaomased tooteturud (s.t tooted, mida abisaaja käitumise muutumine mõjutab) ning mõjutatud konkurendid ja kliendid/tarbijad. Asjaomane toode on tavaliselt investeerimisprojektiga hõlmatud toode ( 40 ) . Kui projekt on seotud vahetootega ja olulist osa toodangust turul ei müüda, võib asjaomane toode olla tootmisahela järgmise etapi toode. Asjaomane tooteturg hõlmab asjaomast toodet ja selle asendustooteid, mida peab asendustoodeteks kas tarbija (toodete omaduste, hindade ja kasutusotstarbe põhjal) või tootja (lähtuvalt tootmisseadmete paindlikkusest).

(125) Komisjon kasutab võimalike moonutuste hindamiseks mitmesuguseid kriteeriume, nagu asjaomase toote turu struktuur, turu tõhusus (kahanev või kasvav turg), abisaaja valimise protsess, takistused turule sisenemisel ja turult lahkumisel ning toodete diferentseeritus.

(126) Kui ettevõtja tugineb süstemaatiliselt riigiabile, võib see näidata, et ta ei suuda ise konkurentsis püsida või et ta saab konkurentide ees ebaõiglaseid eeliseid.

(127) Komisjon eristab tooteturgude puhul kaht peamist võimaliku negatiivse mõju allikat: (a) tootmisvõimsuse oluline suurenemine, mis toob kaasa liigse tootmisvõimsuse või suurendab juba tekkinud liigset tootmisvõimsust veelgi, eriti languses oleval turul; (b) olukord, kus abisaajal on märkimisväärne turujõud.

(128) Selleks et hinnata, kas abi loob või säilitab ebatõhusaid turustruktuure, võtab komisjon arvesse projektiga loodud täiendavat tootmisvõimsust ning seda, kas turg on ebatõhus.

(129) Kui kõnealune turg kasvab, on tavaliselt vähem põhjust muretseda, et abi mõjutab negatiivselt dünaamikastiimuleid või takistab ebaõiglasel viisil turult lahkumist või turule sisenemist.

(130) Suurem mure on õigustatud juhul, kui turg on languses. Komisjon eristab juhtumeid, kus turg on pikas perspektiivis struktuurses languses (s.t see tõmbub kokku), ning juhtumeid, kus turg on suhtelises languses (s.t see veel kasvab, kuid ei ületa võrdlusaluseks olevat kasvumäära).

(131) Turu ebatõhusust mõõdetakse üldjuhul lähtuvalt Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) SKPst projekti algusele eelneva kolme aasta jooksul (võrdlusmäär). Seda saab mõõta ka järgmise kolme kuni viie aasta prognoositud kasvumäärade alusel. Näitajateks võivad olla asjaomase turu eeldatav kasv, sellest tulenev eeldatav tootmisvõimsuse rakendamise määr ning tootmisvõimsuse kasvu tõenäoline mõju konkurentidele hindade ja kasumimarginaalide seisukohast.

(132) Teatavatel juhtudel ei ole abi kogu mõju hindamiseks asjakohane hinnata üksnes tooteturu kasvu EMPs, eriti juhul, kui geograafiline turg on ülemaailmne. Sellistel juhtudel kaalub komisjon abi mõju asjaomastele turustruktuuridele, eelkõige selle potentsiaali tõrjuda välja EMP tootjad.

(133) Märkimisväärse turujõu hindamiseks võtab komisjon arvesse abisaaja seisundit teataval perioodil enne abi saamist ja tema prognoositavat turuseisundit pärast investeeringu tegemist. Komisjon võtab arvesse abisaaja turuosa, tema konkurentide turuosa ja muid asjakohaseid tegureid. Näiteks hindab ta turustruktuuri, uurides turukontsentreerumist, võimalikke takistusi turule sisenemisel, ( 41 ) ostja jõudu ( 42 ) ning turu laienemise või turult väljumise takistusi.

3.2.6. Abi positiivse ja negatiivse mõju kaalumine (tasakaalustatuse kriteerium)

(134) Komisjon hindab, kas abimeetme positiivne mõju kaalub üles kindlakstehtud negatiivse mõju konkurentsi- ja kaubandustingimustele. Komisjon võib lugeda abimeetme siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui positiivne mõju kaalub negatiivse mõju üles.

(135) Kui kavandatava abimeetmega ei kõrvaldata selgelt kindlaks määratud turutõrget asjakohasel ja proportsionaalsel viisil, kaalub negatiivne moonutav mõju konkurentsile harilikult üles meetme positiivse mõju, mistõttu komisjon tõenäoliselt järeldab, et kavandatav abi on siseturuga kokkusobimatu.

(136) Osana abi positiivse ja negatiivse mõju hindamisest võtab komisjon arvesse abi mõju määruse (EL) 2021/2115 artiklites 5 ja 6 sätestatud ÜPP selliste üld- ja erieesmärkide saavutamisele, mille abil edendatakse arukat, konkurentsivõimelist, vastupidavat ja mitmekesist põllumajandussektorit, toetatakse ja tugevdatakse keskkonnakaitset, sealhulgas elurikkust ja kliimameetmeid, aidatakse kaasa liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning tugevdatakse maapiirkondade sotsiaal-majanduslikku struktuuri.

(137) Põhimõtteliselt leiab komisjon sektori arengule avalduva positiivse mõju tõttu, et abi puhul, mis vastab II osa asjakohastes jagudes esitatud tingimustele ega ületa vastavaid abi ülemmäärasid või maksimaalseid abisummasid, on negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele minimaalne.

(138) Riigiabi puhul, mida kaasrahastatakse määruse (EL) 2021/2115 alusel või mida rahastab liit, leiab komisjon, et sellega seotud positiivne mõju on kindlaks tehtud.

(139) Kõik riigiabiteatised peaksid sisaldama hinnangut selle kohta, kas abi saaval tegevusel on eeldatavasti keskkonna- ja/või kliimamõju või mitte, võttes arvesse keskkonnakaitsealaseid õigusakte ( 43 ) ja määruse (EL) 2021/2115 kohaseid hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardeid. Kui tõendatakse, et abil on positiivne mõju keskkonnale ja kliimale, leiab komisjon, et sellise abi positiivne mõju on kindlaks tehtud. Aluslepingu artiklis 11 on sätestatud, et „[liidu] poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist“. Keskkonnakaitse eesmärkide edendamisel vastavalt aluslepingu artiklile 11 võetakse liidus arvesse ka põhimõtet „saastaja maksab“. Seetõttu tuleks riigiabiteatistes pöörata erilist tähelepanu keskkonna- ja kliimaküsimustele.

(141) Kui käesolevate suuniste alusel antakse abi investeeringuteks, pöörab komisjon erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 ( 50 ) artiklile 3, sealhulgas olulise kahju ärahoidmise põhimõttele, või muudele võrreldavatele meetoditele.

II OSA.

ABI LIIGID

1. PEATÜKK.

Põllumajandusliku esmatootmise, põllumajandustoodete töötlemise ja põllumajandustoodete turustamisega tegelevate ettevõtjate toetamiseks antav abi

1.1. Maaelu arengu meetmetega sarnased meetmed

1.1.1. Investeeringuteks ettenähtud abi

(142) Käesolevat jagu kohaldatakse põllumajanduslikes majapidamistes tehtavate investeeringute suhtes, mis on seotud põllumajandusliku esmatootmisega, ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringute suhtes.

(143) Käesoleva osa jagude 1.1.1.1, 1.1.1.2 ja 1.1.1.3 kohast investeeringuteks ettenähtud abi ei tohi anda, kui see on vastuolus määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud keeldude või piirangutega, isegi kui nende keeldude ja piirangute puhul on osutatud üksnes kõnealuses määruses sätestatud liidu toetusele.

1.1.1.1. Abi põllumajanduslikes majapidamistes tehtavateks investeeringuteks, mis on seotud põllumajandusliku esmatootmisega

(144) Komisjon peab põllumajanduslikes majapidamistes põllumajandusliku esmatootmisega seoses tehtavateks investeeringuteks antavat abi aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks juhul, kui see vastab käesolevate suuniste I osa 3. peatükile, investeeringuteks ettenähtud abi andmise üldtingimusele, mis on esitatud punktis 134, ja käesoleva jao tingimustele.

(145) Käesolevat jagu kohaldatakse abi suhtes, mida antakse põllumajandusliku esmatootmisega seoses põllumajanduslike majapidamiste materiaalsesse või immateriaalsesse varasse tehtavateks investeeringuteks. Investeeringu teeb üks või mitu abisaajat või see on seotud ühe või mitme abisaaja kasutatava materiaalse või immateriaalse varaga.

(146) Käesolevat jagu kohaldatakse ka materiaalsesse või immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute suhtes, mis on seotud põllumajanduslikes majapidamistes biokütuste või taastuvatest energiaallikatest energia tootmisega ning mis vastavad ühele järgmistest tingimustest: (a) kui investeering tehakse põllumajanduslikus majapidamises biokütuste tootmiseks vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 33 määratletule, võib taastuvenergia tootmise rajatiste jaoks abi anda üksnes juhul, kui nende aastane tootmisvõimsus ei ole suurem kui põllumajandusliku majapidamise keskmine aastane kütusetarbimine; toodetud biokütust ei tohiks turul müüa; (b) kui investeering tehakse põllumajanduslikus majapidamises taastuvatest energiaallikatest soojusenergia ja/või elektrienergia tootmiseks, võib taastuvenergia tootmise rajatiste jaoks abi anda üksnes juhul, kui eesmärk on rahuldada põllumajandusliku majapidamise enda energiavajadust ning rajatiste aastane tootmisvõimsus ei ole suurem kui soojusenergia ja elektrienergia keskmine aastane kogutarbimine põllumajanduslikus majapidamises; elektri müümine võrku on lubatud ainult juhul, kui peetakse kinni keskmise aastase omatarbimise piirmäärast.

(147) Kui taastuvatest energiaallikatest energia tootmisse investeerib mitu põllumajanduslikku majapidamist, et rahuldada oma energiavajadusi või toota majapidamises biokütuseid, loetakse keskmiseks aastaseks tarbimiseks kõigi abisaajate keskmise aastase tarbimise näitajate summat.

(148) Investeeringute puhul, mis tehakse energiat tarbivasse või tootvasse taastuvenergiataristusse, peavad liikmesriigid nõudma vastavust energiatõhususe miinimumstandarditele, kui sellised standardid riigi tasandil kehtivad.

(149) Kui investeerida kavatsetakse rajatistesse, mille peamine funktsioon on elektri tootmine biomassist, võib abi anda üksnes juhul, kui kasutatakse ära teatav liikmesriigi kindlaksmääratav minimaalne protsent toodetud soojusenergiast.

(150) Liikmesriigid peavad kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 26 kehtestama eri liiki rajatiste puhul bioenergia, sh biokütuste tootmiseks kasutatavate teravilja- ja muude tärkliserikaste kultuuride, suhkru- ja õlikultuuride maksimaalse osakaalu piirmäärad. Bioenergiaprojektidele antav abi peab piirduma bioenergiaga, mis vastab kohaldatavatele kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud liidu õigusaktides, sealhulgas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29.

(151) Kui rajatise tootmisvõimsus on suurem kui abisaaja(te) keskmine aastane tarbimine, nagu on osutatud punktides (146) ja (147), peavad liikmesriigid järgima kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi 2022. aasta suuniseid, välja arvatud juhul, kui asjaomane abi on teatamiskohustusest vabastatud.

(152) Investeering peab täitma vähemalt üht järgmistest eesmärkidest: (a) põllumajandusliku majapidamise üldise tulemuslikkuse ja kestlikkuse parandamine, eelkõige tootmiskulude vähendamise või tootmise täiustamise ja ümberpaigutamise abil; (b) looduskeskkonna, hügieenitingimuste või loomade heaolu standardite parandamine; (c) põllumajanduse arendamise, kohandamise ja ajakohastamisega seotud taristu loomine ja parandamine, sealhulgas juurdepääs põllumaale, maakorraldus ja -parandus, säästva energiaga varustamine, energiatõhusus ning veevarustus ja vee säästmine; (d) loodusõnnetuste, erakorraliste sündmuste, loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste, loomataudide, taimekahjustajate või kaitsealuste loomade tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamine ning nimetatud sündmustest ja teguritest tingitud kahju ennetamine ja riskide maandamine; (e) kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele kaasaaitamine, sealhulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, CO2 sidumise suurendamise ning säästva energia ja energiatõhususe edendamise kaudu; (f) kestlikule ringbiomajandusele kaasaaitamine ning loodusvarade (nt vesi, muld ja õhk) kestliku arendamise ja tõhusa majandamise edendamine, sealhulgas kemikaalidest sõltumise vähendamise kaudu; (g) elurikkuse vähenemise peatamisele ja tagasipööramisele kaasaaitamine, ökosüsteemi teenuste edendamine ning elupaikade ja maastike säilitamine.

Rahastamiskõlblikud kulud

(153) Abi hõlmab järgmisi rahastamiskõlblikke kulusid: (a) kinnisasja ehitamine, soetamine, sealhulgas liisimine, või parendamine, sealhulgas investeeringud andmesidevõrkude passiivsesse hoonesisesesse juhtmestikku või struktureeritud kaabeldusse ning vajaduse korral eraomandis oleval kinnistul olevasse hoonevälisesse passiivse võrgu lisaosasse, kusjuures maa ostmine on rahastamiskõlblik ainult ulatuses, mis ei ületa 10 % asjaomase tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest; nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib lubada suuremat protsenti tegevuse puhul, mis on seotud keskkonnakaitsega ja süsinikurikaste muldade säilitamisega, või noorte põllumajandustootjate poolt finantsinstrumentide abil maa ostmisel; (b) masinate ja seadmete ostmine või liisimine ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni; (c) punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, näiteks arhitektide, inseneride ja konsultantide tasud, keskkonnaalase ja majandusliku kestlikkuse alase nõustamisega seotud tasud, sealhulgas teostatavusuuringud; teostatavusuuringud jäävad rahastamiskõlblikuks ka siis, kui nende tulemuste põhjal punktide a ja b kohaseid kulusid ei kanta; (d) arvutitarkvara, pilvelahenduste ja sarnaste lahenduste soetamine või arendamine või kasutustasud ning patentide, litsentside, autoriõiguste ja kaubamärkide omandamine; (e) eespool punkti (152) alapunktides e, f ja g nimetatud eesmärkide saavutamiseks tehtavate mittetootlike investeeringute kulud; (f) loodusõnnetuste, erakorraliste sündmuste, loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmastikutingimuste, loomataudide, taimekahjustajate või kaitsealuste loomade tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamiseks tehtavate investeeringute korral võivad rahastamiskõlblikud kulud hõlmata kulusid, mida kantakse tootmispotentsiaali taastamiseks enne nende nähtuste esinemist valitsenud tasemeni, sealhulgas kapitaliseeritud tööde tegemiseks; abisaajad peaksid asjakohasel juhul püüdma taastamise käigus rakendada kliimamuutustega kohanemise meetmeid; (g) loodusõnnetustest, erakorralistest sündmustest, loodusõnnetustega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest, loomataudidest, taimekahjustajatest või kaitsealustest loomadest tingitud kahju ennetamiseks tehtavate investeeringute korral võivad rahastamiskõlblikud kulud hõlmata kulusid, mida kantakse konkreetsete ennetusmeetmete rakendamiseks, mille eesmärk on vähendada selliste võimalike sündmuste tagajärgi. Loodusõnnetusega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest või taimekahjustajatest tingitud kahju korral peaksid abisaajad asjakohasel juhul püüdma taastamise käigus rakendada kliimamuutustega kohanemise meetmeid, et minimeerida tulevikus sarnaste sündmuste tõttu kantavat kahju.

(154) Abi ei tohi anda järgmisteks eesmärkideks: (a) põllumajandusliku tootmise õiguste ja toetusõiguste ostmine; (b) üheaastaste taimede ostmine ja istutamine; (c) loomade ostmine; (d) kehtivatele riiklikele või liidu standarditele vastavuse tagamiseks tehtavad investeeringud; (e) liisingulepingutega seotud kulud (välja arvatud punktis (153) osutatud kulud), nagu liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud; (f) käibekapital; (g) andmesidevõrkude juhtmestik või kaabeldus väljaspool eraomandis olevat kinnistut.

(155) Erandina punkti (154) alapunktist b võib abi anda üheaastaste taimede ostmiseks ja istutamiseks seoses punkti (152) alapunktis d kehtestatud eesmärgiga ning üheaastaste taimede ostmiseks ja istutamiseks seoses geneetilise erosiooni ohus olevate taimesortide säilitamisega vastavalt punktis (210) osutatud kohustustele.

(156) Erandina punkti (154) alapunktist c võib abi anda järgmiste kulude katmiseks: (a) loomade ostmine punkti (152) alapunktis d osutatud eesmärgil; (b) määruse (EL) 2016/1012 artikli 2 punktis 24 määratletud ohustatud tõugu loomade ostmine seoses punktis (207) osutatud kohustustega; (c) põllumajandusloomi suurkiskjate eest kaitsvate karjakoerte ostmine.

(157) Uute ja olemasolevate niisutatavate alade niisutamise puhul käsitatakse rahastamiskõlblikuna üksnes investeeringuid, mis vastavad järgmistele tingimustele: (a) komisjonile on esitatud direktiivi 2000/60/EÜ kohane vesikonna majandamiskava kogu ala kohta, kus investeering tehakse, samuti muude alade kohta, mille keskkonda investeering võib mõjutada; kõnealuse direktiivi artikli 11 kohaselt vesikonna majandamiskava alusel rakendatavaid meetmeid, mis on põllumajandussektori seisukohast olulised, on täpsustatud asjakohases meetmeprogrammis; (b) investeeringu puhul on ette nähtud veearvestid, mis võimaldavad mõõta veekasutust toetatud investeeringu tasandil; (c) investeering olemasoleva niisutusrajatise või niisutustaristu elemendi parendamisse on rahastamiskõlblik üksnes juhul, kui: i) eelnevalt on hindamise tulemusena kindlaks tehtud, et see võimaldab olemasoleva rajatise või taristu tehnilisi parameetreid kajastavat veesäästu; ii) kui investeering mõjutab põhja- või pinnaveekogusid, mille seisund on asjaomases veemajanduskavas vee kogusega seotud põhjustel tunnistatud vähem kui heaks, või kui kliimatundlikkuse ja kliimariskide tipptasemel hindamine osutab, et mõjutatavad heas seisundis veekogud võivad kliimamuutuste mõjust tingitult vee kogusega seotud põhjustel kaotada oma hea seisundi, siis tuleb saavutada veekasutuse tegelik vähenemine, mis aitab kaasa vastavate veekogude hea seisundi saavutamisele ja säilimisele, nagu on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikes 1. iii) Liikmesriigid peavad rahastamiskõlblikkuse tingimusena kehtestama potentsiaalse veesäästu ja veekasutuse tulemusliku vähendamise protsendimäärad, tagamaks, et: 1. potentsiaalne veesääst on vähemalt 5 %, kui olemasoleva rajatise või taristu tehnilised parameetrid juba tagavad suure tõhususe, ja vähemalt 25 %, kui senine tõhusus (enne investeeringut) on väike ja/või kui investeering tehakse piirkonnas, kus vee säästmine on kõige vajalikum, et tagada vee hea seisund (kui seda ei ole veel saavutatud) ja vältida veekogude seisundi halvenemist; 2. veekasutuse tegeliku vähenemise määr on kogu investeeringu tasandil vähemalt 50 % potentsiaalsest veesäästust, mida on olemasolevasse niisutusrajatisse või taristuelementi investeerimisega võimalik saavutada. Punkti c tingimusi ei tohiks kohaldada olemasolevasse rajatisse tehtava investeeringu suhtes, mis mõjutab üksnes energiatõhusust, veehoidla rajamiseks tehtava investeeringu suhtes ega taaskasutusvee kasutamisse tehtava investeeringu suhtes, mis ei mõjuta põhja- või pinnaveekogu; (d) investeeringuteks taaskasutusvee kasutamisse alternatiivse veevarustusena võib abi anda üksnes juhul, kui sellise veega varustamine ja selle kasutamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/741 (51); (e) in