Sissejuhatus

Selles aruandes tuuakse välja Maa seire Euroopa programmi Copernicus kolmandale rakendusaastale järgnenud vahehindamise olulisemad tulemused. Aruanne põhineb välisuuringul, mis tehti komisjoni tellimusel, et täita Copernicuse määruse artikliga 32 ette nähtud kohustus. Hindamine annab väärtuslikku teavet programmi rakendamise teiseks pooleks ja Copernicuse tulevaste algatuste käsitlusviisi kujundamiseks.

Komisjon ei algatanud seda mitte üksnes Copernicuse programmi kasu ja saavutuste hindamiseks, vaid ka selleks, et kontrollida, kas programmi algsed eesmärgid endiselt sobivad ning kuidas saaks programm paremini vastata uutele proovikividele ja püüdlustele, arvestades viimaste aastate järske muutusi üldises poliitilises, ühiskondlikus, teaduslikus ja majanduslikus olukorras. Eelmisel aastal heaks kiidetud Euroopa kosmosestrateegias, mille üks tugisammas on Copernicus, on juba kirjeldatud ELi kosmosetegevuse peamisi tulevikuprioriteete ning edasine areng juhindub sellest.

Uue kosmosemajanduse esiletõus on kahtlemata olnud muutuste algataja, kuid eelkõige nõuavad prioriteetide ja väljavaadete ümberhindamist ülitihedate ühendustega infoühiskond ja digitaalmajandus: andmed muudavad paljusid meie eluvaldkondi. Kosmosega seotud suurandmed avavad digitaaltehnoloogia ja pilvandmetöötlusega kombineerituna uusi põnevaid ärivõimalusi ettevõtjatele, kes kasutavad neid andmeid uuenduslike toodete, teenuste ja rakenduste väljatöötamiseks. Tegemist on tegelikult kasutatavate geograafiliselt määratletud andmete ja teabe süsteemiga, mis on sisend ja töövahend piiramatule hulgale rakendustele. Copernicuse georuumiline luure edendab juba praegu ühiskonda 4.0. Seetõttu peavad programmi eesmärgid kajastama nimetatud ühiskondlikke muutusi, tagades ühtlasi seniste saavutuste jätkumise ning luues tingimusi näiteks julgeolekuvaldkonna arenguks, soodustades samas majanduskasvu.

Seetõttu on käesolevas hindamisaruandes kasutatud uut lähenemisviisi, mis järgib Copernicuse andmete väärtusahelat: andmete kogumisest ja töötlemisest kuni andmete ja teabe levitamise ning kasutuselevõtu ja turuleviimise dünaamikani. Uus lähenemisviis kajastab Copernicuse muutuvat reaalsust, kuivõrd see on vaid paari aastaga tõusnud maailma üheks suurimaks Maa seireandmete pakkujaks ja Euroopa digitaalmajanduse mootoriks. Copernicus kui lihtne, ehkki ainulaadne Maa seirevahend on kasvamas dünaamiliseks georuumilise luure süsteemiks.

Copernicuse väärtus alates edukalt toimivast andmete edastamise taristust kuni tasuta, täielike ja avatud andmete põhimõtte alusel jagatavate andmete täpsuse ning ärirakenduste tohutu potentsiaalini on juba tõestatud ning see on toonud ELile rahvusvahelise tunnustuse. See toetab kliimamuutuste ja keskkonna, mereohutuse ja julgeoleku, põllumajanduse, katastroofiohje, linnaplaneerimise ja infrastruktuuri valdkondade poliitilisi meetmeid ning rakendusi. See aitab tsiviilvõimudel päästa elusid hädaolukordades, näiteks maavärinate, metsapõlengute või üleujutuste korral. Programm soodustab rahvusvahelist koostööd ning toetab ülemaailmseid algatusi, nagu Maa jälgimise süsteemide süsteem (GEOSS) ja Maa seire satelliitide komisjon (CEOS).

Käesolevale aruandele on lisatud talituste töödokument, mis sisaldab rohkem üksikasju ja viiteid alusuuringule. Uuring ise hõlmas sidusrühmadega peetud konsultatsioone, mille tulemused on kajastatud programmi eri komponentide lõppanalüüsis.

Hindamine hõlmab loomulikult vaid Copernicuse kolme esimest tööaastat. Kõik määruses sätestatud eesmärgid on juba selle lühikese ajaga täidetud, kuid saavutuste tase on erinev. Infrastruktuur ja teenused on kasutusele võetud plaanipäraselt ning rahuldaval viisil. Mõnda tururakenduste loomise ja ka kasutuselevõtuga seotud rakendusaspekti on veel vara ammendavalt hinnata, kuna need sõltuvad toorandmete edastamisest, mida alustati kavakohaselt mitu kuud pärast Sentinelide saatmist orbiidile. Seda, et programm on toimiv ja dünaamiline, kinnitab ka etteantud eelarve väga hea täitmine ja kasutuselevõtu rahuldav areng. Programmi klastrite (kosmoseinfrastruktuur, teenuste osutamine ja kasutajate juurdepääs) vaheliste seoste keerukus on siiski osutanud vajadusele lihtsustada protseduure ja juhtimismudeleid, et saavutada parimad tulemused tööstuspoliitika rakendamisel.

Taust

Copernicus on Euroopa Liidu Maa seire ja jälgimise programm, mis loodi 2014. aastal, et jätkata eelnenud kosmoseprogrammi GMES . Selle üldeesmärgid toetavad keskkonna- ja kodanikukaitset ning tsiviiljulgeolekut. Programmi eesmärk on saada maksimaalset sotsiaal-majanduslikku kasu, tagada Euroopa sõltumatu juurdepääs keskkonnateadmistele ning soodustada konkurentsivõimelise Euroopa kosmose- ja teenusetööstuse arengut. Copernicusel on kolm põhikomponenti: kosmosetaristu (sh satelliidid ja maapealsed andmete vastuvõtu ja töötlemise seadmed), teenused temaatiliste andme- ja teabetoodete loomiseks ja levitamiseks ning koordineeritud juurdepääs in situ andmetele. Enamik kosmosekomponendi töö korraldamise, projektijuhtimise, koordineerimise ja rakendamisega seotud ülesandeid on delegeeritud Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) ning osaliselt ka Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioonile (EUMETSAT), teenuseid aga toetavad Teadusuuringute Ühiskeskus ning erinevad teenuse operaatorid, kellega on sõlmitud delegeerimislepingud. Nende hulgas on Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA), Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskus (ECMWF), Mercator Océan, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (FRONTEX), Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) ning Euroopa Liidu Satelliidikeskus. Copernicus päris GMESilt tugeva sünergia programmiga INSPIRE, millega koos korraldatakse põhiteenuste ja andmelevitamisplatvormide toimimist. Copernicuse ühilduvus programmi INSPIRE internetipõhiste teenustega ja koostalitlusvõime on kohustuslikud, et tagada tõhus ja tulemuslik lõimimine teiste georuumiliste andmeressurssidega.

Hindamise peamised tulemused

Vastavalt hindamisreeglitele hinnati programmi rakendamise tulemusi

viie kriteeriumi alusel: tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus (koos seonduva vastastikuse täiendavuse ja koostööga) ning Euroopa lisaväärtus. Hindamine lähtus määruses sätestatud tulemuslikkuse põhinäitajatest ja eri delegeerimislepingutest.

Andmete kogumine

Copernicus kogub andmeid eri allikatest: satelliitidelt, kohapealsetelt anduritelt ja teistelt missioonidelt. Kosmoseandmetele, mida Sentinelid (Copernicuse satelliidid) maapealsele segmendile edastavad, lisanduvad mujalt kui kosmosest pärinevad geograafilise mõõtmega andmed, sealhulgas maapinnal, merel ja õhus paiknevate sensorite kaudu saadud seireandmed ning samuti võrdlusandmed ja lisaandmed, mille kasutamiseks on luba või mis on edastatud Copernicuse raames kasutamiseks (peamiselt liikmesriikide või EUMETNETi ning teiste Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste andmeallikatest) ehk in situ andmed. Hindamine kinnitas, et programmi kosmosekomponent, mis on delegeeritud ESA-le ja EUMETSATile, on programmi arenenuim element, arvestades satelliitide kasutuselevõttu ning edastatud ja edasijagamiseks töödeldud andmete mahtu ja kvaliteeti. Enne avaldamist kõik satelliitide kogutud andmed kontrollitakse, kalibreeritakse in situ andmete järgi ja valideeritakse, mis tagab ühtlase kvaliteeditaseme. Paljud kasutajad näevad just selles Copernicuse programmi põhiväärtust.

2017. aasta esimese kvartali lõpuks on orbiidil viis Sentinelide satelliiti, mis töötavad väga hästi. Vaid kahe puhul neist tekkis väike viivitus, mis tulenes kanderakettide saadavusest: mõlemad satelliidid (Sentinel -3A ja Sentinel -2B) oli kavas saata orbiidile Venemaa Rokotiga, mis kanderakettide hanke ajal oli majanduslikult soodsaim lahendus. Orbiidile saatmise ajakava pärssis poliitilise tausta halvenemine ja selle mõju tarneahelale. Et lõpetada orbiidile saatmise viivitus vähemalt ühel kahest satelliidist (Sentinel 2B), otsustati kasutada teist kanderaketti (Vega), millega õnnestus satelliit 7. märtsil 2017 edukalt orbiidile saata. Nimetatud viivitused on suuremahulise kosmoseprogrammi kontekstis siiski väheolulised ning kasutuselevõtu ajakavast on üldiselt kinni peetud.