EUROOPA KOMISJON Brüssel,25.6.2019 COM(2019) 299 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE





ELi 2018. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruanne



Sisukord EESSÕNA 3 KOKKUVÕTE 7 SISSEJUHATUS 21 1. JAGU – TULEMUSLIKKUS JA TULEMUSED 22 1.Tulemustele orienteeritud ELi eelarve 23 2.Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (alamrubriik 1A) 33 3.Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus (alamrubriik 1B) 70 4.Jätkusuutlik kasv: loodusvarad (eelarverubriik 2) 85 5.Julgeolek ja kodakondsus (eelarverubriik 3) 102 6.Globaalne Euroopa (eelarverubriik 4) 122 7.Erivahendid 147 2. JAGU – SISEKONTROLL JA FINANTSJUHTIMINE 151 1.ELi eelarvet hallatakse hästi 151 2.Kontrollisüsteemid on kulutõhusad 156 3.Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised näitavad, et mitmeaastane kontrollitsükkel kaitseb ELi eelarvet 167 4.Komisjoni pettustevastase võitluse strateegiat on uuendatud 172

5.Haldamine annab mõistliku kindluse ning reservatsioonide finantsmõju on piiratud 175 6.Kindlus tänu siseauditi talituse tööle 181 7.Kokkuvõte järeldustest auditi järelevalvekomitee tehtud töö kohta 183 8.Välisaudit ja heakskiitmine: minevikust õppimine tuleviku parandamiseks 186 9.Organisatsiooniline juhtimine 189 LISAD Eessõna Mul on heameel esitleda ELi 2018. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruannet. Aruandes esitatakse ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldusest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab ELi poliitika prioriteete, ning kirjeldatakse nii saavutatud tulemusi kui ka komisjoni rolli finantsjuhtimise kõrgeimate standardite täitmisel. Käesolev aruanne kuulub komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketti. See täidab meie kohustusi finantsmääruse raames ning moodustab meie kõrgelt arenenud finantsvastutuse süsteemi olulise osa. Hoolimata selle suhteliselt tagasihoidlikust suurusest, on ELi eelarvel miljonitele eurooplastele väga suur mõju. See täiendab riiklikke eelarveid ja toetab poliitilisi prioriteete valdkondades, kus sellel on tõeline väärtus ja kus see võimaldab saavutada tulemusi kõige tõhusamalt. Mina lähtun põhimõttest, et ELi eelarve peaks keskenduma valdkondadele, kus selle mõju on suurem kui riikide tasandi avaliku sektori kulutustel. Näiteks ei saa ükski liikmesriik üksi finantseerida suuri taristuid ega teadusprojekte, mis oma ulatuselt suudavad konkureerida maailma tasemel tegijatega, nagu Hiina ja USA. Mõned ELi ees seisvad väljakutsed on üleilmse ulatusega. Terrorism, organiseeritud kuritegevus, kliimamuutused, loodusõnnetused ja epideemiad ei tunne piire. Neid probleeme on kõige parem lahendada üleeuroopalisel tasandil, kasutades ELi eelarvet. Kuid ELi eelarve on hoolimata oma paindlikkusest piiratud suurusega. Seetõttu peab otsuste tegemine olema teadlikum ja põhinema senisest rohkem tõenditel, et raha eraldataks valdkondadesse, kus selle järele on kõige suurem vajadus. Käesolevas aruandes kirjeldame neid arvukaid meetmeid, mille kaudu ELi eelarve aitas 2018. aastal kaasa meie ühiste eesmärkide saavutamisele. 2018. aastal keskenduti majanduse paremale taastumisele, investeerides olulistesse valdkondadesse, mis edendavad töökohtade loomist. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil, Euroopa ühendamise rahastul ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel oli selles protsessis oluline roll. Kutsun teid avastama ELi investeeringute taga olevaid lugusid portaalist InvestEU (https://europa.eu/investeu). ELi eelarve pakkus olulist tuge ka teistes prioriteetsetes valdkondades, nagu ELi laiapõhjaline lähenemine rändele, julgeolekuliit, tipptasemel teadusuuringud ja ELi välistegevus, kuid aitas ka saavutada valdkonnaüleseid poliitikaeesmärke, nagu kliimameetmed ja bioloogiline mitmekesisus. Käesolevas aruandes kirjeldatakse ka meetmeid, mida võtame selleks, et tagada ELi eelarve haldamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise kõrgeimate standarditega. Käesoleva aruandega võtab komisjon üldise poliitilise vastutuse ELi 2018. aasta eelarve haldamise eest. Komisjon jälgib hoolikalt ELi eelarve täitmist kohapeal. Juhul kui avastatakse, et liikmesriigid või lõplikud toetusesaajad on kasutanud ELi raha vääralt, võtab komisjon kohe meetmed vigade parandamiseks ning vajaduse korral vahendite tagasinõudmiseks. Komisjoni hinnangul on 2018. aasta kulutuste jääkveatase pärast korrigeerimisi ja tagasinõudmisi väiksem kui 1 %, jäädes tunduvalt alla olulisuse künnise. 2018. aastal paranes finantsjuhtimine sarnaselt viimastele aastatele veelgi. ELi süsteemid vigade tuvastamiseks ja parandamiseks ning pettustega võitlemiseks toimivad ja on stabiilsed. Seda on tunnistanud ka Euroopa Kontrollikoda. Me säilitame valvsuse ning tagame ka edaspidi selle, et ELi eelarve on eesseisvatel aastatel asjakohaselt kaitstud. See on eriti oluline, võttes arvesse üha probleemsemat poliitilist keskkonda. Pidev ja tõhus aruandlus parandab ülevaatlikkust ELi kulutustest ning seda mitte ainult õigusaktides kehtestatud nõuete täitmiseks. See aitab ka suhetes kodanike ja teiste sidusrühmadega ning võimaldab taastada nende usalduse Euroopa Liitu. 2018. aastal tegi komisjon mais ja juunis ka ettepanekud tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Koostati põhjalik kuluaruanne,( ) milles analüüsiti kõigi programmide tulemuslikkust. Minu jaoks oli ELi lisaväärtus peamine kriteerium, millel peaksid tuginema kõik tulevased kulutused, suurendades uute prioriteetide rahastamist, moderniseerides olemasolevaid programme, võimaluse korral hõlbustades ja ühtlustades ning tagades liidule paindlikuma eelarve. Usun, et komisjon on esitanud tänapäevase, tasakaalus ja realistliku eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Tulevase raamistiku õigeaegne kokkuleppimine kinnitaks ELi institutsioonide ühist pühendumust kasutada võimalikult tõhusalt ära iga ELi eelarve kaudu investeeritud euro. Eelarve ja personali eest vastutav volinik

Günther H. Oettinger





KOKKUVÕTE Kokkuvõte Käesolevas iga-aastases ELi eelarve haldus- ja tulemusaruandes esitatakse uusim teave ELi eelarve abil saavutatud tulemuste (1. jagu) ning ELi eelarve haldamise ja kaitsmise (2. jagu) kohta. 1. jagu on struktureeritud eelarverubriikide kaupa. Selles selgitatakse, kuidas ELi rahastamisprogrammid on aidanud kaasa prioriteetsete ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele. Samuti on seal kokkuvõte programmide tulemuslikkuse viimastest hindamistulemustest. 2018. aasta oli praeguse, perioodil 2014–2020 kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku viies aasta. Mitmeaastase finantsraamistiku hilise vastuvõtmise tõttu tekkisid perioodi alguses viivitused. Nüüdseks toimivad ELi rahastamisprogrammid täielikult. Need pakuvad tugevat ja reaalset tuge ELi poliitilistele prioriteetidele mitmes valdkonnas. Alamrubriik 1A – töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamine Kui Junckeri komisjon majandus- ja finantskriisi järelmõjude tingimustes tööle asus, lubati tööhõivet suurendada. Selle lubaduse täitmiseks on koos liikmesriikidega tehtud edusamme. Tööl käib rohkem eurooplasi kui kunagi varem ehk 240,7 miljonit inimest. Üle 12 miljoni töökoha loodi pärast selle komisjoni tööle asumist. Noorte töötus on alates 2008. aastast madalaimal tasemel, kuigi paljudes ELi piirkondades on see endiselt liiga kõrge. ELi eelarve on nendele saavutustele kaasa aidanud ning on jätkuvalt oluline investeeringute allikas kogu Euroopas. Alates Junckeri komisjoni tööle asumisest on loodud üle 12 miljoni töökoha. Noorte tööpuudus vähenes 24 %-lt 2014. aastal detsembriks 2018 14 %-le. ELi 2018. aasta eelarve prioriteet oli tugineda majanduse taastamisele, seda eelkõige investeeringuid veelgi elavdades. Investeeringud kasvasid oluliselt tänu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) mobiliseeritud enam kui 408 miljardi euro ( ) suurusele investeeringule. See komisjoni 2015. aastal koos Euroopa Investeerimispanga grupiga ( ) käivitatud fond meelitab ligi erasektori vahendeid sellistes valdkondades nagu transport, energia, tervishoid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia. Nii võimendab see ELi eelarve mõju. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestust pikendati 2018. aasta keskpaigast 2020. aasta lõpuni, seades uue, 500 miljardi ( ) euro suuruse investeerimiseesmärgi. Eeldatavasti aitab see kava luua 2020. aastaks hinnanguliselt 1,4 miljonit uut töökohta, samas kui ELi sisemajanduse koguprodukt kasvab hinnanguliselt 1,3 %. Tänu nendele investeeringutele suurenes 11 miljoni võrra nende kodumajapidamiste arv, kus on kättesaadav kiire internet, rohkem kui 4 miljonit majapidamist kasutab taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat ning 30 miljonile eurooplasele on kättesaadavad paremad tervishoiuteenused. 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond mobiliseerinud üle Euroopa alates 2015. aastast üle 370 miljardi euro väärtuses investeeringuid, mis oli oluliselt rohkem kui algne eesmärk 315 miljardit eurot, ning liigutakse uue, 2020. aasta eesmärgi, 500 miljardi euro poole. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on aidanud rahastada poole miljoni soodsa eluaseme ehitamist, parandanud tervishoiuteenuseid 30 miljoni eurooplase jaoks, uuendanud raudtee- ja linnataristut 95 miljoni reisija jaoks ning toetanud 280 000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtja juurdepääsu rahastamisele. Strateegilised investeeringud on parandanud ka majanduskasvu ja konkurentsivõimet, rahastades olulist transpordi-, energia- või telekommunikatsioontaristut. Need investeeringud keskenduvad valdkondadele, kus EL võimaldab suuremat mõju kui riigi tasandi avaliku sektori kulutused. Euroopa ühendamise rahastul on selliste taristute arendamises oluline roll, samuti luuakse nendega alus vähem süsihappegaasi tekitava ELi energiavõrgu jaoks. 2018. aastal maksis selle rahastu kaudu toetustena välja 1,4 miljardit eurot, mida kombineeriti rahastamisega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist ja teistest allikatest. Euroopa ühendamise rahastu finantseerib osaliselt uut tunnelit Taani linna Rødby ja Saksamaa linna Puttgardeni vahelises 18 km laiuses Fehmarni väinas. See vähendab Kopenhaageni ja Hamburgi vahelist autosõiduaega umbes 1 tunni võrra ja kaubarongide sõiduaega 2 tunni võrra. ELi eelarve saavutab tulemusi ka tänu sellistele kosmoseprogrammidele nagu Galileo, Copernicus ja EGNOS. Ükski liikmesriik üksi ei oleks suutnud viia orbiidile 26 satelliiti, millest saab 2018. aasta lõpuks kasu 500 miljonit ( ) kasutajat üle kogu maailma. 2018. aastal lisandus neile veel neli Galileo satelliiti, mis aitavad ookeane, maad ja atmosfääri paremini jälgida. ELi kosmosesignaalid ja andmed parandavad meie elu selliste teenustega nagu parem navigeerimine, täppispõllundus, põllukultuuride järelevalve, loodusõnnetustele reageerimine, elupääste merel, avariimajakat kasutavate inimeste otsimine ja päästmine ning laevade ja naftareostuste seire. 2018. aasta lõpus kasutas 315 lennujaama pea kõigis ELi riikides Euroopa Geostatsionaarset Navigatsioonilisateenust, mis muudab maandumise rasketes ilmaoludes ohutumaks ning aitab vältida hilinemisi ja ümbersuunamisi. Alates aprillist 2018 on Galileo integreeritud kõigisse Euroopas müüdavatesse uutesse autodesse ning toetab automaatse hädaabikõne (eCall) süsteemi. Copernicus on koostanud hädaabikaardid 80 % Euroopa üleujutuste kohta. See on aidanud riikide hädaabiteenistustel saada olukorrast parema ülevaate ning teha päästetöid efektiivsemalt. 2018. aasta tähistas ka uut peatükki Euroopa kaitsekoostöös Euroopa Kaitsefondiga. 2018. aastal eraldati uuenduslike kaitsetehnoloogiate ja toodete uurimise valdkonnas tehtavaks koostööks 40 miljonit eurot. Komisjon on heaks kiitnud kaheaastased tööprogrammid ühise kaitsevõimekuse arendamise projektide kaasrahastamiseks 2019.–2020. aastal; ELi panus on 500 miljonit eurot. EL investeerib ( ) 35 miljonit eurot teadusprojekti „Ocean2020“. See projekt toob kokku 42 partnerit 15 ELi liikmesriigist ning toetab mereseire missioone, kus laevastiku tegevusse kaasatakse mehitamata õhusõidukid ja mehitamata allveelaevad. Tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine ELi eelarvest toetati endiselt ELi kohustust toetada tipptasemel teadusuuringuid ja innovatsiooni, keskendudes riikidevahelisele koostööle, tööstuslikule asjakohasusele ning mastaabisäästule. Programm „Horisont 2020“ on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm ning maailma suurim riikidevaheline teadusrahastusprogramm. Samuti on see ELi kõigi aegade suurim teadusuuringute ja innovatsiooni programm, mille ligi 80 miljardit eurot eraldatakse 7 jooksul ( ). 2018. aastal kuulutati programmi „Horisont 2020“ raames välja 10 miljardi eurot hõlmav projektikonkurss. Programmi „Horisont 2020“ vahendite abil on Teadusuuringute Ühiskeskus välja töötanud ainsa üleilmse automaatse tsunamihoiatussüsteemi ja käitab seda. See suudab kiiresti välja arvutada laine hinnangulise kõrguse ja liikumiskiiruse ning saata ülemaailmse katastroofihoiatus- ja koordinatsioonisüsteemi kaudu automaatselt hoiatusteate.

Programm „Horisont 2020“ loob ühtse strateegiaraamistiku ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks. See on keskse tähtsusega tagamaks, et ELi teadus ja tehnoloogia on ka edaspidi maailmatasemel. See aitab eemaldada innovatsiooni teel seisvad takistused ning hõlbustab avaliku ja erasektori koostööd suurtele ühiskondlikele probleemidele lahenduste leidmisel. ELi toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ärgitab koostööd eri riikide teadusmeeskondade ning eri valdkondade vahel, mis on läbimurdeliste avastuste tegemisel väga oluline. See võimaldab ELil saavutada tulemusi prioriteetsetes valdkondades, nagu Pariisi kliimakokkulepe ( ). Programm „Horisont 2020“ on aidanud vahetult saavutada üldeesmärki, st tugevdada Euroopa tööstuslikku juhtpositsiooni ja konkurentsivõimet. See on olnud eriti edukas innovatsiooni stimuleerimisel väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas. 20 % osaluse üldeesmärk on koguni ületatud ( ). Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte alustas tegevust 2018. aasta novembris. See koondab ELi ja osalevate riikide ressursid eesmärgiga luua Euroopas maailma tasemel superandmetöötluse ja andmete taristu ning asjaomaste tehnoloogiate ja rakenduste konkurentsivõimeline innovatsiooni ökosüsteem. Tänu teadusele ja osalisele rahastamisele programmi „Horisont 2020“ kaudu 2018. aastal tehti ühele 45-aastasele Rootsi naisele operatsioon, mille käigus paigaldati talle püsiv robotkäsi, mida ta saab oma igapäevaelus kasutada. Noorte eurooplaste toetamine ELi eelarve on loonud võimalusi välismaal õppimiseks ja reisimiseks ning aidanud noortel töötutel leida tööd või osaleda koolitustel, mis suurendavad nende võimalusi tööd leida. Igal aastal saab enam kui 3,5 miljonit noort, kes on liitunud noortegarantiiga, töö-, õppimis- või praktikapakkumise. Alates 2014. aastat on see kava aidanud rohkem kui 14 miljonit noort. Programm „Erasmus+“ on üks peamisi viise, kuidas eurooplased saavad kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses. 2018. aastal omandas umbes 800 000 õpetajat, õppejõudu, koolitajat, haridus- ja noorsootöötajat programmi „Erasmus+“ kaudu uusi oskusi välismaal ning parandas oma tulevasi töövõimalusi. Juhtprogramm näitas oma paindlikkust, toetades Euroopa ülikoolide algatuse loomist ja „Erasmus+“ virtuaalset teabevahetust. Lisaks käivitas komisjon katsealgatuse DiscoverEU ( ), mis annab 18-aastastele noortele võimaluse Euroopas reisida, teistelt kultuuridelt õppida ja oma Euroopa identiteeti uurida. Komisjon soovib algatust DiscoverEU edasi arendada ja on seetõttu lisanud selle oma ettepanekutesse järgmise Erasmuse programmi kohta. Euroopa solidaarsuskorpuse ( ) programm sai oma eeskirjad ja eelarve ning võimaldas paljudel noortel aidata; uurida, õppida ja areneda eri tegevuste kaudu, nagu sotsiaalselt puudust kannatavate inimeste aitamine, keskkonna eest hoolitsemine ning loodusõnnetuste järel kogukondade ülesehitamine ja neile lootuse andmine. Alates Erasmuse programmi loomisest 1987. aastal on selles osalenud enam kui 10 miljonit inimest. 2018. aasta juulist oktoobrini sai umbes 15 000 noort avastada rongiga reisides Euroopat, kasutades DiscoverEU reisipassi. Veel 14 500 noort valiti välja 2018. aasta novembri kandideerimisvoorus. 2018. aasta detsembri lõpuks oli ligi 100 000 kodanikuväärtustele mõtlevat noort registreerunud Euroopa solidaarsuskorpusesse. Neist pea 11 000 toetasid abi vajavaid üksikisikuid ja kogukondi üle kogu Euroopa, enamasti vabatahtliku tegevuse kaudu. ELi eelarvest saadav toetus noortegarantii rakendamiseks on oluline ja loob noortele võimaluse õppida ja reisida välismaal ning aitab neil leida tööd või pääseda koolitustele, mis suurendavad nende võimalusi tööd leida. Alates noortegarantii loomisest ( ) on igal aastal enam kui 3,5 miljonit noort, kes on liitunud noortegarantiiga, saanud töö-, täiendõppe- või praktikapakkumise. Alamrubriik 1B – töökohtade loomise, jätkusuutliku majanduskasvu ja innovatsiooni edendamine ühtekuuluvuspoliitika kaudu Ühtekuuluvuspoliitika, mille eelarve moodustab oma 352 miljardi euroga (aastateks 2014–2020) pea kolmandiku kogu ELi eelarvest, eesmärk on vähendada ebavõrdsust ja toetada ELis majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust. Selle poliitika võimsat panust tõestab vähem arenenud liikmesriikide ja piirkondade kiire järelejõudmine ülejäänud ELile tootlikkuse ja sisemajanduse koguprodukti poolest elaniku kohta. Vahendid toetavad otseselt ELi põhiprioriteetide saavutamist ja riigipõhiste soovituste rakendamist Euroopa poolaasta raames ning tagavad vajalikud investeerimistingimused 2014.–2020. aasta programmide jaoks määratud eeltingimuste järelmeetmete kaudu. Iga ühtekuuluvuspoliitika raames perioodil 2007–2013 investeeritud euro suurendab aastaks 2023 sisemajanduse koguprodukti 2,74 euro võrra. Samal perioodil loodi umbes 1,3 miljonit töökohta. ELi eelarve toetas endiselt liikmesriike ja piirkondi nii uute kui ka vanade probleemide lahendamisel, näiteks üleilmastumise ohjamine, töötuse vähendamine, tegelemine muudatustega tööstussektoris, innovatsiooni ja digiülemineku omaksvõtt, inimeste ümberõpe, rände juhtimine pikas perspektiivis ja kliimamuutuste vastu võitlemine, sh üleminek vähem süsihappegaasi tekitavale majandusele ja transpordile. ELi investeeringud transpordisektorisse keskendusid kitsaskohtade eemaldamisele ning nendega aidati remontida ja parandada 7 500 km ulatuses vanu teid ja ehitada 3 100 km ulatuses uusi teid (kuni 2018. aasta lõpuni valitud projektid). Tänu ühtekuuluvuspoliitika investeeringutele kasutavad avalikud hooned 5,2 teravatt-tundi energiat vähem kui varem. Lisaks ehitati või parandati 748 km ulatuses trammi- ja metrooliine ning ligi 7 500 km ulatuses rongiliine. 2017. aasta lõpuks sai üle 15 miljoni inimese Euroopa Sotsiaalfondilt tuge paremate töövõimaluste leidmiseks ja oskuste arendamiseks, üle 1,7 miljoni töötu leidis töökoha ning üle 2 miljoni inimese omandas uue kvalifikatsiooni.

Eelarverubriik 2 – ELi eelarve aitab moderniseerida ELi põllumajandussektorit eesmärgiga tagada ohutu, kvaliteetne toit ning luua säästev põllumajandus ja maaelu areng Ühine põllumajanduspoliitika on aidanud saavutada tasakaalustatud territoriaalse arengu ja vähendada palgalõhet põllumajandussektori ja teiste sektorite ning liikmesriikide ja piirkondade vahel. See poliitika aitab säilitada ka ELi hädavajalike toiduainete tootmise jätkusuutlikkuse. Otsetoetused suurendavad põllumajandustootjate sissetulekuid ning tagavad sissetulekute suhtelise stabiilsuse märkimisväärse hinna- ja tootmisvolatiilsuse taustal. ELi eelarve pakub vajalikke vahendeid paindliku, säästva ja konkurentsivõimelise põllumajanduse jaoks. Ligi 6,5 miljonit põllumajandustootjat on saanud selle abimeetme raames otsetoetusi, mis moodustavad 38 % nende põllumajanduslikust sissetulekust. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond on alates 2014. aastast aidanud moderniseerida rohkem kui 51 400 noore põllumajandustootja põllumajandusettevõtet, koolitada enam kui 1 miljonit osalejat, toetada mahepõllumajandust ligi 16 miljonil hektaril ning investeerinud üle 255 miljoni euro taastuvenergia tootmisse. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetab keskkonnasäästlikku, ressursitõhusat, innovatiivset, konkurentsivõimelist ja teadmistepõhist kalandust ja põllumajandust. Need meetmed võimaldavad jääda ELil säästva ookeanide majandamise rahvusvaheliseks liidriks. EL on säästva arengu ja kliimapoliitika valdkonnas maailmas esirinnas Seoses endale võetud kohustusega võidelda kliimamuutustega on EL eraldanud kõigi oma programmide peale kokku 32 miljardit eurot kliimameetmeteks, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika, energia, transpordi, teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühise põllumajanduspoliitika, aga ka ELi arengupoliitika raames, mistõttu on ELi eelarve säästva arengu üheks peamiseks edasiviivaks jõuks. See moodustab 2018. aasta eelarvest 20,7 %. Viimase hinnangu kohaselt on kogu programmitöö perioodi maht 210 miljardit eurot (19,7 %). Ajavahemikus 2014 kuni 2020 investeerivad Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond 54,8 miljardit eurot ( ) kliimaküsimustega seotud eesmärkide saavutamiseks. Need investeeringud toetavad üleminekut vähese CO2-heitega majandusele, edendades taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmist ja jaotamist, energiatõhusust, nutikate jaotussüsteemide kasutuselevõttu ning uurimis- ja innovatsioonitegevust vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas, investeerides kliimamuutustega kohanemiseks, edendades investeeringuid kindlate riskidega tegelemiseks, tagades katastroofidest taastumise ning arendades katastroofide ohjamissüsteeme. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu toetatavad projektid võimaldavad renoveerida 875 000 pere eluaset ja vähendada nende energiakasutust ning ühendada tarkvõrku veel 3,3 miljonit inimest. Projektid toetasid ka taastuvenergia tootmise täiendavat tootmisvõimsust (7 670 megavatti). 2018. aastal eraldati programmile LIFE kokku 522 miljonit eurot. Selle programmi kaudu toetab ELi eelarve keskkonna- ja looduskaitseprojekte ning kliimameetmeid. Siia kuuluvad olulised investeeringud projektidesse, mis võimaldavad taaskasutada rohkem plasti. Plastjäätmete muutmine kvaliteetseks tooraineks auto-, ehitus- ja pakenditööstuse jaoks on üks viise, kuidas programm LIFE toetab praktikas Euroopa plastistrateegiat ringmajanduses. Programmi LIFE raames toetatud projektid aitasid kaasa üleminekule ressursitõhusale, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise ringmajandusele; peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja pöörata see ümber; võidelda ökosüsteemide seisundi halvenemisega, parandades keskkonna, sealhulgas õhu, vee ja pinnase kvaliteeti ning parandada keskkonna- ja kliimaalast juhtimist kõigil tasanditel. Eelarverubriik 3 – ELi eelarve on tähtis osa ELi laiapõhjalisest lähenemisest rändepoliitikale ELi eelarvest toetati edasi ka Euroopa laiapõhjalist reageerimist rändeprobleemidele ja ELi välispiiride haldamisele. 2018. aastal jätkus ELi laiapõhjaline lähenemine rändele kõigil rinnetel: tihedam koostöö partnerriikidega; välispiiride parem haldamine ning tõhusamad ja toimivad vahendid meie piiride kaitsmiseks ja rände juhtimiseks ELis, lähtudes solidaarsuspõhimõttest ja vastutusest. Kiires reageerimises rändeprobleemidele oli oluline roll selleks ette nähtud vahenditel, nagu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond koos ühtekuuluvuspoliitika sihipärase toetusega rändajate pikemaajaliseks integreerimiseks ja ELi välisrahastamisvahenditega. Töö Euroopa rände tegevuskavaga andis positiivse panuse ohtliku ja kontrollimatu rände asendamisse turvalise, korrakohase ja seadusliku rändega. ELi käimasoleva ümberasustamiskava raames on 20 liikmesriiki kohustunud asustama 2019. aasta oktoobriks ümber üle 50 000 inimese. 2018. aasta lõpuks oli see kohustus täidetud juba 24 000 isiku jaoks, kellele leiti varjupaik ELis. Pärast ELi sisserände tippaega 2015. aastal on rändevood taandunud kriisieelsele tasemele. Ebaseaduslike piiriületuste arv ELi langes 2018. aastal 150 100 juhtumile. See on 5 aasta lõikes väikseim arv. Alates 2015. aastast on suurenenud seaduslike rändekanalite arv ELi rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste jaoks. ELi ümberasustamisprogrammid on pakkunud turvalisi ja seaduslikke kanaleid pea 50 000 inimesele (31. detsembri 2018. aasta seisuga). ELi-Türgi 2016. aasta avaldus ja Türgi pagulasrahastu on endiselt üliolulise tähtsusega, aidates vähendada ebaseaduslikke ja ohtlikke piiriületusi Türgi maismaalt Kreeka saartele, päästes nii merel elusid ja edendades rahvusvahelist kaitset vajavate süürlaste ümberasustamist. EL on toetanud Türgit varjupaiga ja toetuse pakkumisel rohkem kui 4 miljonile registreeritud Süüria pagulasele. 2018. aasta lõpuks oli humanitaarabi aidanud 1,5 miljonit kõige haavatavamat pagulast hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu, mis on sotsiaalabi turvavõrgukava, ja aidanud üle 410 000 õpilasel koolis käia (tingimuslike rahaülekannetega haridusprogrammi jaoks). Veel 600 000 lapsel aidati integreeruda Türgi koolisüsteemi. Tänu Türgi pagulasrahastule on ehitatud 136 uut kooli, 410 000 pagulaslast käib nüüd koolis ning 60 000 õpilast käib järeleaitamistundides. Nüüdseks tegutseb 178 tervishoiukeskust, toetatud on 4 miljonit esmatasandi tervisenõustamist ning vaktsineeritud on 650 000 lapspagulast ( ). Nii nagu Türgi, on ka EL pakkunud olulist humanitaarabi riigisisestele põgenikele Süürias ning pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele Jordaanias ja Liibanonis, andes samuti abi Iraagis ja Egiptuses. Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond aitas 2018. aastal kokku ligi 2 miljonit Süüria pagulast ja vastuvõtvaid kogukondi. ELi eelarvest rahastatav Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on tänu oma pikendatud mandaadile oluliselt tugevdanud oma kohalolekut ELi välispiiridel. Selle eesmärk on toetada liikmesriike piirihalduses ja rakendada ELi tasandil ühiselt integreeritud piirihaldus.

2018. aastal saatis Euroopa piiri- ja rannikuvalve eesliini liikmesriikidele appi kokku 11 000 piirivalveametnikku. See võimaldas päästa 37 000 migranti, saada kätte peaaegu 1 200 inimsmugeldajat ning koordineerida/korraldada ligi 14 000 migrandi tagasisaatmine. Lisaks võimaldas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond vabatahtlikult tagasi pöörduda pea 39 500 inimesel (). ELi eelarve aitab endiselt muuta ELi turvaliseks elu- ja töökohaks Julgeolekuohud on Euroopas süvenenud ja mitmekesistunud. Need esinevad terroriaktide ja uut tüüpi organiseeritud kuritegevusena, samuti küberkuritegevusena. Üldsuse kaitsmiseks nende ohtude eest on EL pakkunud rahastust ja toetanud koostööd näiteks rahapesuga võitlemiseks, võltsitud toodete tabamiseks ja konfiskeerimiseks ning väärinfo levitamise kampaaniatega võitlemiseks. Euroopa ühendamise rahastu on loonud vabatahtliku koostööplatvormi, et parandada valmisolekut küberrünneteks ja nendele reageerimist. Nii aitab EL leida lahendust tervet liitu hõlmavale ohule, mis ei tunne riigipiire. EL on näidanud oma piirides üles solidaarsust, koordineerides ja rahastades katastroofiabi andmist, toetades põua tõttu kannatavaid põllumajandustootjaid ning töötajaid, keda puudutavad ettevõtete suured ümberstruktureerimised. Seoses põllumajandustootjate raskustega suvise põua ajal tehti neile suuremaid ettemakseid, et aidata neil loomi sööta. 2018. aastal aidati Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toel 4,5 miljoni euroga Portugali rõivasektoris koondatud 730 töötajat. Alates 2003. aastast on EL osalenud 163 ametlikul missioonil ning lähetanud 560 eksperti kaitsma inimesi kogu maailmas. 2018. aastal aitas EL Rootsis kustutada metsatulekahjusid rekordilise elanikkonnakaitse operatsiooniga: mobiliseeriti üle 360 tuletõrjuja, seitse lennukit, kuus helikopterit ja 67 sõidukit. Eelarverubriik 4 – ELi eelarve on aidanud ELil saada rahvusvahelisel areenil tugevamaks ELi eelarve võimaldas Euroopa Liidul jätkata endiselt investeerimist oma partnerite jätkusuutlikkusse ja paindlikkusse, eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu. EL aitab naaberriikidel arendada edasi stabiilseid demokraatlikke institutsioone ning samal ajal oma heaolu suurendada. See aitas saavutada stabiilsust Euroopa piiridel. 2018. aastal vedas ja toetas Euroopa Liit ühist laiaulatuslikku tegevuskava ( ), Pariisi kliimakokkulepet, ÜRO kestliku arengu eesmärke, uusi kaubanduslepinguid, milles pööratakse suurt tähelepanu arengukomponendile, koostööd Aafrika Liiduga ( ) ning suhteid ÜROga. Koos liikmesriikidega on EL maailma suurim humanitaarabi andja. See võimaldab ELil pakkuda elupäästvat abi loodusõnnetuste ja inimtekkeliste konfliktide korral kogu maailmas. 2018. aastal anti humanitaarabi enam kui 1,4 miljardi euro väärtuses rohkem kui 90 riigis. Oluline osa sellest läks konflikti tõttu kannatanutele Süürias ja naaberriikides viibivatele pagulastele. 2018. aastal eraldati veel 15 miljonit eurot selleks, et luua Myanmarist/Birmast Bangladeshi põgenenud rohingja pagulastele vajalikud tingimused vabatahtlikuks, turvaliseks ja väärikaks tagasipöördumiseks ( ). Arengukoostöö valdkonnas toetavad mitmesugused instrumendid ELi kestliku arengu tegevuskava 2030 saavutamist kooskõlas Euroopa arengukonsensusega ( ). EL püüab suunata vahendeid riikidesse, kus neid on kõige rohkem vaja. Samuti tegi EL ettepaneku muuta suunda ELi ja Aafrika vahelistes suhetes ning luua tõeline ja õiglane partnerlus, kus keskendutakse vastastikusele majandushuvile ning tagatakse täielik kooskõla Aafrika tegevuskavaga aastani 2063 ( ) ning juhtalgatustega, nagu Aafrika mandriosa vabakaubandusala. Euroopa välisinvesteeringute kava osana toetati ELi eelarvest 2018. aastal vahendite mobiliseerimist Aafrikasse ja Euroopa naabruses ( ). Selleks kasutatakse erainvesteeringute suurendamiseks Euroopa Kestliku Arengu Fondi. Komisjon allkirjastas 2018. aastal esimese garantiilepingu (Nasira riskijagamisrahastu). Kuni 75 miljoni euro suurune leping mobiliseerib eeldatavasti ettevõtjatele mõeldud investeeringud Sahara-taguses Aafrikas ja Euroopa naabruses. Sellega loodetakse luua kuni 800 000 töökohta ja aidata neid, kellel on raske saada soodsat laenu, näiteks riigisisesed põgenikud, pagulased, tagasipöördujad, naised ja noored. Komisjoni jaoks on kõige tähtsam tagada ELi eelarve asjakohane haldus ning kaitse vigade ja pettuste eest Komisjon tahab järgida tõhususe, mõjususe ja kulutasuvuse puhul finantsjuhtimise rangeimaid standardeid. Samuti soovib komisjon tagada selle, et auditid ja kontrollid oleksid kulutõhusad. Seda käsitletakse käesoleva aruande 2. jaos. Komisjoni ülesanne on tagada ELi vahendite korrektne kasutamine sõltumata sellest, kas seda teevad vahetult komisjoni talitused või rakenduspartnerid. 71 % kulutustest teevad liikmesriikide asutused eelarve jagatud täitmise raames ja 8 % kulutustest volitatud üksuste kaudu eelarve kaudse täitmise raames. Oma kohustuste täitmiseks on komisjon loonud tõhusa kindluse tagamise ja aruandluse mudeli ning range sisekontrolli raamistiku. Selles raamistikus võtavad komisjoni talitused – vajaduse korral koostöös liikmesriikide ja volitatud üksuste kaudu (lähtuvalt nende kohustusest kaitsta ELi eelarvet) – meetmed vigade, õigusnormide rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning nende esinemise korral meetmed olukorra parandamiseks. Peale selle on Euroopa Pettustevastasel Ametil õigus korraldada sõltumatuid uurimisi ELi vahenditega seotud pettuste ja korruptsiooni kohta ning töötada välja ELi poliitikaid pettustega võitlemiseks. 2018. aastal võeti vastu uus finantsmäärus, mis hõlbustab toetusesaajate jaoks oluliselt finantsreegleid. Finantstehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud risk on alla 2 %.

Komisjoni eesmärk on hoida ELi tulusid ja kulusid mõjutav maksete tegemisega seotud risk, mis prognoositakse pärast ennetavate kontrollimeetmete, kuid enne parandusmeetmete võtmist, alla 2 % – see saavutati taas 2018. aastal. Üldiselt on maksete tegemisega seotud riski hinnanguline kogusumma 2018. aastal 1,7 % asjaomastest kogukuludest. Talitused tegelevad segmentidega, mille puhul maksete tegemisega seotud risk ületab 2 %. ELi rahastamisprogrammide mitmeaastane olemus võimaldab võtta parandusmeetmeid ka aastaid pärast maksete tegemist, kuni programmide lõppemiseni. Talituste hinnangul moodustavad tulevased korrigeerimised 2018. aasta asjaomastest kogukuludest kokku 0,9 %. 2018. aastal nõudis komisjon edukalt tagasi 3,2 miljardit eurot. Finantskorrektsioonid ja tagasinõudmised on olulised ennetavad ja parandusmeetmed ELi eelarve kaitsmiseks. Komisjoni eesmärk ELi eelarve haldamisel on tagada, et pärast programmi lõppemist ja kõigi kontrollimiste tegemist on jääkrisk programmi lõpetamisel väga väike. Komisjoni hinnangul on see 2018. aasta asjaomastest kogukuludest vaid 0,8 %, st alla 1 %. 2018. aastal esitas Euroopa Kontrollikoda ELi 2017. aasta eelarvest tehtud maksete seaduslikkuse ja korrapärasuse kohta teist aastat järjest negatiivse arvamuse asemel märkusega arvamuse. See kinnitab olulist edasiminekut ning näitab, et oluline osa ELi eelarvest vastab nõuetele.



Pettustevastase võitluse tõhustamine Komisjon on kohaldanud pettuste suhtes kindlameelselt ja pikaajaliselt nulltolerantsi. Komisjoni läbi vaadatud ja parandatud pettustevastase võitluse strateegia loob tugeva poliitilise raamistiku pettuste ennetamiseks, tuvastamiseks, uurimiseks ja pettustele reageerimiseks ning aitab kaasa komisjoni talituste toimivusele ELi finantshuvide kaitsmisel. Läbivaadatud pettustevastase võitluse strateegia aitab tagada selle, et komisjoni talitused on täielikult valmis 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rakendamiseks. Uues strateegias võetakse arvesse olulisi arenguid ELi pettustevastaste võitluse õigusaktides (nt Euroopa Prokuratuuri loomine) ning Euroopa Kontrollikoja hiljutisi hindamistulemusi pettuseriski haldamisel ELi kulutustes. Läbivaadatud strateegia kasutuselevõtt parandab veelgi pettustevastast võitlust. Euroopa Pettustevastane Amet on kontrollinud ka uue rahastamisprogrammi kohta tehtud ettepanekute pettusekindlust. 2018. aasta uus finantsmäärus on tugevdanud huvide konflikti käsitlemist ning komisjon on teinud olulisi ettepanekuid ELi eelarve kaitsmiseks üldiste puuduste eest liikmesriikide õigussüsteemides, sh seades ELi maksete jätkamise ka edaspidi sõltuvusse õigusriigi põhimõtete järgimisest. Varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi on veelgi parandatud. Need meetmed kaitsevad ELi eelarvet eesseisvatel aastatel veel paremini. Haldus annab mõistliku kindluse ning komisjon võtab poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest Lähtuvalt komisjoni deklaratsioonile kindlust andvatest põhialustest andsid kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad piisava kinnituse, et (1) nende aasta tegevusaruandes sisalduv teave annab õige ja õiglase ülevaate; (2) nende tegevusele eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja (3) kehtestatud kontrollimenetlused annavad piisava kindluse, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed – vajaduse korral lisati reservatsioon(id) täieliku läbipaistvuse ja edasiste meetmete kohta. Lisati 40 reservatsiooni, mis on kahe võrra rohkem kui möödunud aastal. Iga reservatsiooni jaoks on olemas tegevuskava, mis käsitleb peamisi nõrkusi ja leevendab nendega seotud riske. Pool reservatsioonidest puudutab pärandiprogramme aastatest 2007–2013 ning nende finantsmõju on väga väike. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajate kinnitavate avalduste alusel võtab volinike kolleegium poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest. ELi uus pikaajaline eelarve hoiab, võimestab ja kaitseb Paralleelselt eelarve täitmisega alustati 2018. aastal ka uue mitmeaastalise finantsraamistiku koostamist Euroopa Liidu jaoks. 2018. aasta mais tutvustas komisjon oma ettepanekuid ELi uue moodsa pikaajalise eelarve jaoks perioodiks 2021–2027. Ettepanekute eesmärk on saavutada need poliitilised prioriteedid, milles ELi juhid Bratislavas ja Roomas kokku leppisid. Nende ettepanekute kohaselt suurendataks rahastamist mitmes Euroopa tuleviku jaoks olulises valdkonnas, sh Euroopa kooskõlastatud lahendus rändeprobleemile, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, digiüleminek, kliimameetmed, noorteprogrammid ning teadusuuringud ja innovatsioon, tagades selle, et ühtekuuluvuspoliitika puhul moderniseeritakse traditsioonilisi poliitikavaldkondi, mis toetavad liidu peamist eesmärki ehk solidaarsust, ja nende sisuline rahastustase säilib kõigis liikmesriikides ja piirkondades. Komisjoni ettepanekud põhinevad praeguste ja varasemate programmide kuluaruandel, milles hinnatakse põhjalikult saadud kogemusi. See võimaldas teha komisjonil ettepanekuid oluliste uuenduste kohta: ·selge keskendumine Euroopa lisaväärtusele ning piisavate vahendite tagamine uutele ja kiireloomulistele prioriteetidele, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, digimajandus, noored, ränne ja piirihaldus, julgeolek, kaitsepoliitika ja välistegevus, samuti suurem rõhuasetus kestlikkusele, sealhulgas kliimameetmete integreerimisel seatud eesmärgi suurendamine; ·tulevase eelarve ühtlustatud ja läbipaistvam struktuur;

·otsustav programmide arvu vähendamine ja uute integreeritud programmide loomine valdkondades, nagu investeerimine inimestesse, ühtne turg, strateegilised investeeringud, õigused ja väärtused ning välistegevus, samuti suurema rõhu asetamine rahastamisvahendite koostoimele; ·rahastamiseeskirjade lihtsustamine, et vähendada toetusesaajate ja korraldusasutuste jaoks bürokraatiat, ning suurem keskendumine tulemuslikkusele ja tulemustele ning ·paindlikum eelarve, et suuta reageerida maailmas toimuvatele kiiretele muutustele. Eurorühmas saavutati kokkulepe euroala lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi omaduste osas. Sellest rahastamisvahendist tugevdatakse majandus- ja rahaliidu vastupanuvõimet, et edendada liidus ühtekuuluvust. Üldiselt ollakse nõus ka sellega, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev kokkulepe peab ühtlasi hõlmama uue mehhanismi loomist, mis tagaks, et süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises ei ohustaks eelarvet. Edenes ka töö seoses komisjoni ettepanekutega ELi eelarve tulude poole moderniseerimise kohta. Kokkuleppe saavutamine tulevase raamistiku kohta on eesseisvate kuude peamine prioriteet, samal ajal jätkatakse tööd selle nimel, et praegused rahastamisprogrammid aitaksid paremini kaasa ELi heaolule ja julgeolekule. Komisjoni üldjuhtimise tugevdamine Komisjon kiitis 2018. aasta novembris heaks sihtmeetmed üldjuhtimise tugevdamiseks. See reform tugevdab komisjoni finantsvastutuse väljakujunenud ja tõhusat mudelit, mis põhineb poliitika, üldjuhtimise ja talituste tasandi vastutuse selgel eristamisel. Reformi keskmes on üldjuhtimisorganite ratsionaliseerimine kõrgema taseme üldjuhatuse – kelle esimees on peasekretär – üldise juhtimise all. Üldjuhatus jälgib ja annab strateegilisi juhiseid sellistes valdkondades nagu inimressursside eraldamine, riskijuhtimine, strateegiline planeerimine ja programmitöö, andmekaitse, julgeolek ja toimepidevus, üldine kommunikatsioon ja pettustevastane poliitika. See reform lihtsustab ka infotehnoloogia juhtimist ja julgeolekumaastikku, tugevdab üldist riskijuhtimist ning muudab selgemaks auditi järelevalvekomitee rolli. 2018. AASTA HALDUS- JA TULEMUSARUANNE Sissejuhatus ELi eelarve 2018. aasta haldus- ja tulemusaruanne on komisjoni peamine sisend eelarve täitmisele heakskiidu andmise ( ) menetluses, millega Euroopa Parlament ja nõukogu kontrollivad ELi eelarve täitmist. Komisjon peab väga oluliseks ELi eelarve vastutustundlikku ja korrektset haldamist ning kõigi osalistega koostöö tegemist, et eelarve annaks kohapeal reaalsed tulemused. Aruandes antakse ülevaade eelarve tulemuslikkuse uusimatest andmetest. Samuti sisaldab see ELi eelarve halduse ja kaitsega seotud küsimuste üksikasjalikku aruandlust. Käesolev aruanne sisaldab järgmist kahte põhijagu. 1. jaos kirjeldatakse koos näidetega seda, kuidas ELi eelarve toetab ELi poliitilisi prioriteete. Esitatakse uusimad olemasolevad andmed kuni 2018. aasta lõpuni saavutatud tulemuste kohta. Aruanne põhineb 2018. aasta tegevusaruannetes oleval teabel, mille on koostanud kõik komisjoni talitused, ja muudel allikatel, nagu ELi programmide tegevusaruanded, hindamisaruanded, uuringud ja rakendusaruanded. Selle jao keskne küsimus on, kas ELi eelarvet täidetakse parimal võimalikul viisil, et see saavutaks reaalseid tulemusi kõigi eurooplaste jaoks. Komisjon ei saa seda tagada üksinda, vaid kannab kõnealust vastutust ühiselt koos liikmesriikide, piirkondade, vabaühenduste, toetusesaajate ja kõigi teistega, kes osalevad ELi eelarve täitmises. See jagu hõlmab ELi finantside hindamist ( ) lähtuvalt saavutatud tulemustest. Täpsemad tulemuslikkuse andmed leiab programmide tegevusaruannetest ja programmide tulemuslikkuse ülevaatest, mille komisjon avaldab koos aastaeelarve projektiga. 2. jaos esitatakse ülevaade sisekontrolli, finantsjuhtimise ja ELi eelarve kaitsmise valdkonnas toimunud arengutest. See jagu põhineb samuti iga-aastastel tegevusaruannetel, mille on koostanud kõik komisjoni talitused ning milles on üksikasjalikult kirjeldatud sisekontrollikeskkonda ja sellega seonduvaid küsimusi. Kui aasta jooksul ilmnes probleeme, kirjeldatakse aruandes seda, kuidas komisjoni talitused need lahendasid. Selles jaos esitatakse kokkuvõte järgmisest teabest: ·seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide juhtimisest; ·kontrollimeetmete kulutõhususe haldamine ja pettustevastase võitluse strateegiate läbivaatamine; ·ELi eelarve kaitsmine ning ·volinike kolleegiumile esitatud liidu vahendite haldaja kinnitus. Käesoleva aruande üldjäreldus põhineb kõikidelt talitustelt saadud vahendite haldamise kinnitustel ja siseauditi käigus saadud kinnitusel. See aruandega kinnitatud järeldus võimaldab komisjonil võtta üldise poliitilise vastutuse ELi 2018. aasta eelarve haldamise eest. ELi eelarve 2018. aasta haldus- ja tulemusaruanne kuulub integreeritud finants- ja vastutusaruannete laiemasse paketti ( ). See sisaldab ka raamatupidamise aastaaruannet ( ), vahendite tulevase sisse- ja väljavoolu pikaajalist prognoosi ( ) järgmise viie aasta kohta, siseauditite aruannet ( ) ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete ( ) aruannet. 1. jagu

Tulemuslikkus ja tulemused Lisaväärtuse saamine igast kulutatud eurost on komisjoni jaoks kõige olulisema tähtsusega. President Juncker määras oma mandaadi alguses tooni: „Ei piisa sellest, et eraldame raha targalt. Me peame vähemaga rohkem ära tegema. Me peame eelarvet maksimaalselt kasutama ja raha arukalt kulutama. […] Inimesed soovivad, et saavutaksime tulemusi. Samuti soovivad nad teada, kuidas me kulutame maksumaksja raha.“ ( )

ELi eelarve keskendub valdkondadele, kus kõigi eurooplaste ühiste probleemide lahendamiseks vahendite koondamine võib anda tulemusi, mida liikmesriigid üksi tegutsedes ei saaks sama tõhusalt või tulemuslikult saavutada. Need valdkonnad võivad olla sedavõrd erinevad nagu piiriülene taristu, välispiiri haldamine, suured kosmoseprojektid ja üleeuroopalised teadusuuringud. Komisjoni ettepanekutes 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta keskendutakse ELi lisaväärtusele. See jagu algab ülevaatega ELi eelarvest ja selle tulemusraamistikust. Ülevaatele järgneb kokkuvõte sellest, kuidas praegune ja tulevane pikaajaline eelarve aitab kaasa ELi poliitilisele kavale, milles ELi juhid Bratislavas, Roomas ja Sibius kokku leppisid, samuti rahvusvahelistele prioriteetidele, nagu kliimaga seotud eesmärgid ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid. Seejärel esitatakse jaos värskeim teave ELi eelarve täitmisel 2018. aasta lõpuks saavutatud tulemustest. See teave on liigendatud vastavalt kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rubriikidele. Samuti kirjeldatakse aruandes nende programmide panust Junckeri komisjoni poliitiliste prioriteetide saavutamisse. Esitatavate andmete liik sõltub sellest, kui kaugele programmide rakendamisega on jõutud: mõnel juhul on tegu sisendandmetega, aga mõnel juhul saab osutada juba käesoleva perioodi alguses tehtud kulutuste tulemustele. Programmide mõju lõplikke hinnanguid veel pole, mistõttu saab lõpliku tulemusaruande koostada hiljem. Aruanne kajastab valdkondi, kus tulemus ei vasta ootustele või kus programmis on hindamiste ja auditi käigus tuvastatud puudusi. Selle info alusel tehakse rakendusotsuseid praeguste rahastamisprogrammide kohta ning seadusandjad saavad selle alusel kujundada tulevast pikaajalist eelarvet. Tulemustele orienteeritud ELi eelarve ELi eelarve. ELi eelarve on liidu poliitika ja prioriteetide elluviimise peamine vahend. Erinevalt riikide eelarvetest keskendub ELi eelarve peamiselt keskmise ja pika perspektiiviga strateegiliste investeeringute toetamisele ning oma mõjujõu kasutamisele teistest avalikest ja eraallikatest pärit investeeringute võimendamiseks. See täiendab riikide eelarveid liikmesriikide ühiste probleemide lahendamiseks ning võimaluste loomiseks ELi kui terviku jaoks. ELi rahastamisprogramme haldab mõnel juhul vahetult komisjon, näiteks teadusuuringute valdkonnas, või hallatakse koos liikmesriikidega (jagatud eelarve täitmine), näiteks ühtekuuluvuspoliitika raames. Umbes kaht kolmandikku ELi eelarvest hallatakse jagatud eelarve täitmine põhimõttel. EL kasutab uuenduslikke rahastamisvahendeid ELi eelarvevahendite arukaks eraldamiseks. Uuenduslikud rahastamisvahendid meelitavad teisi avaliku või erasektori investoreid rahastama majanduslikult elujõulisi projekte valdkondades, kus esineb turutõrkeid või investeerimislünki. Näitena võib tuua suure majanduskasvuga sektorid või uuendusliku majandustegevuse. Asjaolu, et EL investeerib teatud fondi riskikapitali või katab osa teatud tüüpi projektidega seotud riskist, võib anda teistele investoritele kindlustunde ning julgustada neid koos ELiga investeerima. Laenude tagamise rahastu ja kasvuetapi omakapitalirahastu ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames kasvamiseks on selliste rahastamisvahendite parimad näited. Rahastamisvahendeid kasutatakse ka teistes ELi programmides, nagu „Horisont 2020“, ELi tööhõive ja sotsiaalne innovatsiooni programm, programm „Loov Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu, ning ELi välispoliitika programmides. ELi eelarve tulemusraamistik ELi eelarve selge tulemusraamistik on tulemustele orienteeritud ja hästi juhitud ELi programmide eeltingimus. Mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 sisalduvad tulemusraamistikud on lisatud uue kohustusliku elemendina kõigi rahastamisprogrammide õiguslikus aluses. See on tugevdanud tulemustele keskendumist kogu eelarve ulatuses. Neis raamistikes on seatud selged ja mõõdetavad eesmärgid ja näitajad, samuti vajaliku jälgimise, aruandluse ja hindamise kord. Need raamistikes kasutatavad näitajad koos muude kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemuslikkuse andmete allikatega (nt hinnangud) loovad tugeva aluse programmi tulemuslikkuse hindamiseks ning koos sellega kokkulepitud eesmärkide saavutamise hindamiseks. Lisaks aitavad need ennetada ja lahendada programmide rakendamises tekkida võivaid probleeme. Programmi rakendamise esimestel aastatel põhinevad tulemuslikkuse andmed sisendandmetel (st rahaeraldised konkreetsele programmile) ning seejärel järk-järgult väljunditel (st konkreetse projekti otsesed tulemused). Seda tüüpi teave annab hea esialgse ülevaate sellest, kuidas ja milleks ELi eelarvet kasutatakse. Programmi rakendamise käigus saadakse teavet tulemuste ja vähemal määral kulutuste pikemaajalise mõju kohta. Selleks et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid saaksid keskenduda rohkem tulemustele, on ette nähtud tulemusreserviga mehhanism. See reserv vabastatakse 2019. aastal programmidele, mis olid 2018. aasta lõpuks saavutanud neile seatud vahe-eesmärgid. Programmide ja prioriteetide puhul, mis ei olnud oma vahe-eesmärke saavutanud, jagatakse ressursid ümber teistele prioriteetidele. Lisaks tulemusraamistikule aitavad programmide tulemuslikkust ning ELi vahendeid haldavate asutuste ja institutsioonide tegevuste, juhtimissüsteemide ning menetluste tõhusust ja mõjusust parandada ka sise- ja välisaudiitorite auditid. Auditeerimine on aidanud komisjonil parandada oma tulemusaruandluse kvaliteeti. Euroopa Kontrollikoja hiljutised soovitused on toonud kaasa tasakaalustatumad aastaaruanded, kus pööratakse rohkem tähelepanu tekkinud probleemidele, andmete usaldusväärsusele ja kvaliteedile ning antakse selgemaid selgitusi selle kohta, kuidas on tulemuslikkuse andmeid kasutatud tulemuslikkuse parandamiseks. Ettepanekud uue, moodsa ja fokusseeritud pikaajalise eelarve koostamiseks, mis on tihedalt seotud poliitiliste prioriteetidega Komisjoni talitused koostasid ELi 2017. ja 2018. aasta eelarve kohta põhjaliku kuluaruande, kus esitati tõendeid ja toetati analüütiliselt komisjoni ettepanekuid tulevase mitmeaastase finantsraamistiku ja sellega kaasnevate valdkondlike programmide kohta. Aruande eesmärk oli tuvastada praeguste programmide elemendid, mis õigustasid ennast ja mida tuleks tulevastes rahastamisprogrammides korrata või laiendada. Samuti tuvastati valdkonnad, mida tuleks ELi eelarve täieliku potentsiaali ärakasutamiseks reformida. Need ettevõtjad olid: i) keskendumine ELi lisaväärtusele; ii) eelarve ühtlustamine ja programmidevahelise sünergia ärakasutamine; iii) lihtsustamine ja usaldusväärne finantsjuhtimine; iv) paindlikkus ja kriisidele reageerimise võime; v) keskendumine tulemuslikkusele ning vi) kooskõla peamiste poliitiliste eesmärkide ja väärtustega. Nendes ettepanekutes keskendus komisjon üha enam ELi kulutuste Euroopa lisaväärtusele. Ettepanekud sisaldasid ka meetmeid üldise tulemusraamistiku parandamiseks, näiteks programmide arvu ühtlustamine ja nende omavahelise koostöö parandamine, paindlikkuse suurendamine ning väiksema arvu ja kvaliteetsemate näitajate kasutamine programmi tulemuslikkuse jälgimiseks ja aruande koostamiseks. ELi eelarve kajastab ELi ühiselt kokkulepitud prioriteete ja näitab, kuidas neid saavutada. Poliitiline kava, milles Euroopa juhid Bratislavas ja Roomas kokku leppisid, on aluseks tulevasele pikaajalisele eelarvele, mille komisjon esitas ( ) 2018. aasta mais ja mis hõlmab perioodi 2021–2027. Ettepanekud moderniseerivad eelarvet, suurendades oluliselt rahastust mitmes strateegiliselt olulises valdkonnas. Eelarvest saavad raha valdkonnad, kus sellest sõltub kõige rohkem: innovatsioonist digitaalmajanduseni, noorte koolitusest ja tööhõivest kliima- ja keskkonnameetmeteni, rände- ja piirihaldusest julgeoleku-, kaitse- ja välismeetmeteni. Järgmine pikaajaline eelarve peaks olema ka lihtsam ja läbipaistvam, et sidusrühmad saaksid seda maksimaalselt ära kasutada. Seda on palunud nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu, aga ka suured ja väikesed toetusesaajad ning komisjon on seda palvet kuulda võtnud ja esitanud drastiliselt lihtsustatud eelarve. ELi uue eelarve põhielemendid on järgmised:

Prioriteetsete valdkondade suurem rahastamine Uus mehhanism, et kaitsta ELi eelarvet finantsriskide eest, mis on seotud õigusriigi põhimõttega Tugev keskendumine Euroopa lisaväärtusele ja tulemuslikkusele Vähem bürokraatiat toetusesaajate jaoks Paindlikum ja kohanemisvõimelisem ning samal ajal selgema ja kergema ülesehitusega eelarve ELi eelarve ja strateegia „Euroopa 2020“ Kehtiv pikaajaline eelarve toetab aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020“. Eesmärkide saavutamise eest vastutavad EL ja liikmesriigid ühiselt ning see eeldab mitme poliitikavahendi, sealhulgas ELi ja riikide eelarvete kombineeritud kasutamist. Komisjon kasutab strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide jälgimiseks üheksat näitajat ( ). Nende näitajatega seotud edusamme käsitlevat teavet ajakohastatakse korrapäraselt ja see avaldatakse Eurostati veebisaidil. Järgnevas tabelis on esitatud nende näitajate kohta värskeimad saadaolevad andmed. Liikmesriigid teevad 9 aastat tagasi strateegia „Euroopa 2020“ raames seatud eesmärkide saavutamisel edusamme. Üldiselt on EL lähenemas eesmärkidele hariduse, energia, kliima ja tööhõive valdkonnas. 14 liikmesriiki on juba saavutanud riiklikud eesmärgid haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ja kolmanda taseme haridusega inimeste osakaalu suurendamise vallas. 11 liikmesriiki on juba saavutanud taastuvenergia osakaalu, mis vastab nende 2020. aasta eesmärgile. Eeldusel et praegune suundumus jätkub, on ELi eesmärk – 75 % tööhõive määr 2020. aastaks – saavutatav ning seitse liikmesriiki on oma riiklikud eesmärgid juba saavutanud. See on märkimisväärne saavutus, võttes arvesse kriisi tõsist mõju tööhõivele. Kuid suhtelises vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arv jõudis haripunkti 2012. aastal, aga on pärast seda vähenenud umbes kriisieelsele tasemele. Seepärast ei ole eesmärgi saavutamine 2020. aastaks tõenäoline. Samuti ollakse veel kaugel eesmärgist investeerida 3 % sisemajanduse koguproduktist teadus- ja arendustegevusse ning selle saavutamiseks tuleb veel palju vaeva näha. Toetus „Euroopa 2020“ strateegiale ei peaks jääma ühe programmi piiresse. Seda tuleks vaadelda ELi eelarve kui terviku vastastikuse toetusena. Üldise hinnangu kohaselt oli ELi eelarve 2018. aasta kulukohustustest 59 % seotud strateegiaga „Euroopa 2020“. Strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk ELi jaoks 2010. aasta andmed Viimased saadaolevad andmed 2020. aastal, lähtudes viimastest suundumustest 1. Suurendada 20−64aastaste tööhõive määra vähemalt 75 %-le 68,6 % 73,5 % (III kv, 2018) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 2. Teadus- ja arendustegevuses avaliku ja erasektori ühendatud investeeringute suurendamine 3 %-ni sisemajanduse koguproduktist 1,93 % 2,07 % (2017) Eesmärki tõenäoliselt ei saavutata 3a. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 20 % võrreldes 1990. aastaga 14,2 % suurune vähendamine 22 % suurune vähendamine Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 3b. Suurendada taastuvenergiaallikate osakaalu energia lõpptarbimises 20 %-le 12,5 % 17,5 % (2017) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 3c. Energiatõhusust suurendatakse: eesmärk 20 %() 11,8 % (erinevus primaarenergia tarbimise 2020. a. eesmärgist) 5,3 % (2017) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 4a. Viia haridus- ja koolitussüsteemist varakult väljalangemise määr 18–24aastaste hulgas alla 10 % 13,9 % 10,6 % (2017) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 4b. Vähemalt 40 %-l inimestest vanuses 30–34 on kolmanda taseme haridus 33,8 % 39,9 % (2017) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 5. Vähemalt 20 miljoni inimese väljaaitamine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust Kasv 1,4 mln võrra (võrreldes vaatlusaastaga 2008) Vähenemine 5,2 mln võrra 2017. a. (võrreldes vaatlusaastaga 2008) Eesmärki tõenäoliselt ei saavutata Tabel. Edusammud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel. Allikas: COM(2019) 150 final, 27. veebruar 2019. Kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisusega seotud valdkonnaülesed kulutused ELi eelarve on ka oluline vahend, et toetada selliste valdkonnaüleste poliitikaeesmärkide saavutamist nagu kliimameetmed ja bioloogiline mitmekesisus. Kliimamuutustega seotud probleemidele ja investeerimisvajadustele reageerimiseks on EL otsustanud, et vähemalt 20 % liidu eelarvest perioodil 2014–2020 – ehk 200 miljardit eurot kogu perioodi jooksul – tuleb kulutada kliimamuutustega seotud meetmetele. Seda lähenemist nimetatakse kliimaküsimuste peavoolustamiseks. Selle saavutamiseks lõimitakse leevendamis- ja kohanemismeetmed kõikidesse peamistesse ELi rahastamisprogrammidesse, eelkõige regionaalarengu, Ühtekuuluvusfondi, energia, transpordi, teadusuuringute ja innovatsiooni, ühise põllumajanduspoliitika ning ELi arengupoliitika valdkonnas. Kliimaga seotud kulutuste kohta tehtud prognoose jälgitakse aastapõhiselt ELi kliimanäitajate abil, mis on kohandatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Rio näitajate põhjal. 2018. aastal oli see summa üle 32 miljardi euro ehk 20,7 % () 2018. aasta eelarvest. Kliimaküsimuste peavoolustamise kumulatiivne kogusumma oli 2018. aasta lõpuks üle 141 miljardi euro. Viimase hinnangu kohaselt () on kogu programmitöö perioodi maht 210 miljardit eurot (19,7 %). Diagramm. Kliimameetmete peavoolustamine 2018. aastal. Kõik diagrammi summad on miljonites eurodes. Allikas: Euroopa Komisjoni EL teeb ühiseid jõupingutusi bioloogilise mitmekesisuse toetamiseks. 2018. aasta eelarves oli see summa üle 13 miljardi euro ehk 8,5 % ( ) kogueelarvest. Nende vahendite eesmärk on piirata bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ELis ja pöörata see ümber, andes olulise panuse strateegia „Euroopa 2020“ jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisse. ELi eelarve ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid Kestliku arengu eesmärgid on kõigi jaoks parema ja säästvama tuleviku saavutamise kavaks. Need eesmärgid puudutavad üleilmseid probleeme, millega me silmitsi seisame, näiteks neid, mis on seotud vaesuse, ebavõrdsuse, kliima, keskkonna halvenemise, heaolu, rahu ja õiglusega. ÜRO kiitis need eesmärgid heaks 2015. aasta septembris oma kestliku arengu tegevuskava 2030 raames. See tegevuskava andis uue tõuke üleilmsetele jõupingutustele kestliku arengu saavutamiseks. ELil oli 2030. aasta tegevuskava kujundamisel oluline roll tänu avalikele konsultatsioonidele, oma partneritega peetud dialoogile ja põhjalikule uurimistööle. EL soovib kestliku arengu eesmärkide suunas liikumisele aktiivselt kaasa aidata, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises ( ) „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“. Kestliku arengu eesmärkidel on kindel kandepind ELi aluslepingutes ning need on lõimitud kõigisse liidu programmidesse, valdkondlikesse poliitikameetmetesse ja algatustesse. EL jätkab oma poliitika ja regulatiivsete vahenditega aasta aastalt kestliku arengu eesmärkide poole püüdlemist ning tal on oluline roll liikmesriikide poliitika toetamisel, koordineerimisel ja täiendamisel, muu hulgas ka rahaliselt ELi eelarve kaudu.

2018. aasta programmide tegevusaruannetes toodi eriti esile uusimad ja asjakohased algatused, mis toetavad kestliku arengu eesmärke, kuigi see toimub sageli kaudselt ja ei ole arvudes mõõdetav. Need elemendid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil ning ei kujuta endast ametlikku aruannet ELi eelarve panusest kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Kuna kestliku arengu eesmärgid on omavahel seotud, võivad paljud ELi meetmed toetada mitut kestliku arengu eesmärki. ELi 2018. aasta eelarve 2018. aasta oli mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rakendamise viies aasta. 2018. aasta eelarve jaoks sõnastati kaks prioriteeti. Üks oli Euroopa reageerimine keerulisest geopoliitilisest keskkonnast tulenevatele uutele probleemidele alates rände haldamisest kuni ELi välispiiride kaitsmise ja oma kodanike julgeolekuni. Teine prioriteet oli strateegiline investeerimine ja jätkusuutlik majanduskasv eesmärgiga toetada majanduslikku sidusust ja luua töökohti, eelkõige noortele. ( ) Täpsemat teavet programmide edusammudest erinäitajate ja -eesmärkide saavutamisel leiab programmide tulemuslikkuse ülevaatest ( ), mis on võetud eelarveprojektile lisatud programmide tegevusaruannetest. Diagramm. ELi 2018. aasta eelarve, kulukohustuste assigneeringud eelarverubriikide kaupa. Kõik summad on miljonites eurodes. Allikas: Euroopa Komisjoni 2018. aastal moodustas ELi eelarvest täidetud kulukohustuste kogusumma koos paranduseelarvetega 160 miljardit eurot ( ). Umbes pool sellest (50 % ehk 77,5 miljardit eurot) eraldati eelarverubriigile 1 „Arukas ja kaasav majanduskasv“, mis jagunes alamrubriigiks 1A „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ (28 %) ja alamrubriigiks 1B „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus“ (72 %). Eelarverubriik 2 „Jätkusuutlik kasv: loodusvarad“ oli 58,8 miljardi euroga suuruselt teine eelarvevaldkond, moodustades eelarvest 37 %. 3,5 miljardit eurot kulutati eelarverubriigile 3 „Julgeolek ja kodakondsus“, mis hõlmas liidu välispiiride tugevdamist ning pagulaskriisi ja ebaseadusliku rände probleemide lahendamist. 10,4 miljardit eurot eraldati väljaspool liitu rakendatavatele meetmetele ning 9,5 miljardit eurot kulutati ELi institutsioonide haldustegevusele. 2018. aastal võeti vastu kuus paranduseelarve projekti. Peale tavapärase tulude poole korrigeerimise võeti vastu kaks paranduseelarve projekti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rakendamiseks. Selles aruandes kirjeldatakse paljusid juhtumeid, kus kõnealune fond toetas ELi riike, mida olid tabanud loodusõnnetused, ja aitas neil kiiresti taastuda. ELi eelarvet tuli veel korrigeerida seoses Türgi pagulasrahastule eraldatud vahenditega. See hõlmas Türgi toetamisega seotud reservi tühistamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendis ning Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi tugevdamist lisameetmete rahastamiseks, näiteks seoses Vahemere keskosa rändeteega.



ELi eelarve aitab poliitilisi prioriteete ellu viia. Seetõttu suunab EL raha sinna, kus seda vaja on. ELi 2018. aasta eelarve ehk kõigi eelarve lõi rohkem töökohti, kasvatas majandust ja investeeringuid.



Käesolevas aruandes hõlmatud programmide loend Programm „Horisont 2020“ Euratom Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond Euroopa ühendamise rahastu Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm „ERASMUS+“

Euroopa solidaarsuskorpus Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon Kosmos (Copernicuse programm, Galileo programm ja Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm Programm „Toll 2020“ Programm „Fiscalis 2020“ Programm Herakles III Programm „Perikles 2020“ Pettusevastane infosüsteem () ISA2 programm – Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks loodud koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm Euroopa statistikaprogramm Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Bulgaarias, Slovakkias ja Leedus Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond Euroopa Sotsiaalfond Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond Euroopa Merendus- ja Kalandusfond Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja kalanduskokkulepped LIFE – keskkonna ja kliimameetmete programm

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond Sisejulgeolekufond Terviseprogramm Toit ja sööt Tarbijakaitseprogramm Loov Euroopa Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm Õigusprogramm Programm „Kodanike Euroopa“ Liidu elanikkonnakaitse mehhanism Ühinemiseelse abi rahastamisvahend Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend Arengukoostöö rahastamisvahend Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) ELi humanitaarabi programm Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse algatus Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend Ühine välis- ja julgeolekupoliitika Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend Partnerluse rahastamisvahend

Koostöö Gröönimaaga Rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend Türgi pagulasrahastu Välistegevuse tagatisfond Liidu elanikkonnakaitse mehhanism Hädaabireserv Paindlikkusinstrument Euroopa Liidu Solidaarsusfond Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond



Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (alamrubriik 1A) Kui president Juncker pani oma mandaadi alguses paika enda poliitilised suunised, ütles ta: „Esimene prioriteet, millega kavatsen komisjoni presidendina tegeleda, on Euroopa konkurentsivõime tugevdamine ja töökohtade loomisele suunatud investeeringute ergutamine.“ Komisjon on täitnud lubaduse tõsta tööhõivet. Tööl käib rohkem eurooplasi kui kunagi varem ning alates 2014. aastast on loodud 12,4 miljonit uut töökohta, töötuse määr on langenud 6,8 %-ni ning noorte töötus (14 %) 2008. aasta tasemele. Investeeringud on saavutanud peaaegu kriisieelse taseme ning riikide rahandus on võla- ja eelarvepuudujäägi taseme poolest paranenud. ELi eelarve on nendele saavutustele kaasa aidanud ning on oluline investeerimisallikas kogu Euroopas. 2018. aastal eraldati alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ programmidele 22 miljardit eurot (kulukohustused alamrubriigis 1A) ehk ligi 14 % aastaeelarve kogukulust. See aruanne hõlmab kõigepealt teadusuuringute ja innovatsiooni programme (raamprogramm „Horisont 2020“, Euratom ja ITER). Sellele järgnevad programmid, mille eesmärk on strateegilised investeeringud (Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, Euroopa ühendamise rahastu üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja digivõrkude arendamiseks), ja programmid, mis toetavad ühtset turgu (konkurentsivõime, pettustevastane võitlus, eelarve koordineerimine). Haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“, võimaldas umbes 600 000 noorel ja 190 000 haridusasutuste ja noorteorganisatsioonide töötajal osaleda õpitegevustes. Diagramm. 2018. aastal alamrubriigi 1A „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ raames rahastatud põhiprogrammid. Kõik summad on miljonites eurodes. Kategooria „Muud programmid“ hõlmab muu hulgas tuumaohutust ja tuumarajatiste dekomisjoneerimist, tolli, Fiscalise programmi ja pettustevastase võitluse meetmeid, energiaprojekte majanduse elavdamiseks (Euroopa majanduse elavdamise kava), detsentraliseeritud asutusi, muid meetmeid ja programme, katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid, komisjoni pädevuse ja talle antud erivolituste raames rahastatavaid meetmeid. Allikas: Euroopa Komisjoni Euroopa tulevane jõukus sõltub praegustest investeerimisotsustest. Järgmist mitmeaastast finantsraamistikku silmas pidades on komisjon teinud ettepaneku suurendada investeeringuid otsustava tähtsusega valdkondades, nagu teadusuuringud, strateegiline taristu ja digiüleminek.

Selle eelarverubriigi programmid toetavad eelkõige Junckeri komisjoni järgmisi prioriteete: „Töökohad, majanduskasv ja investeeringud“, „Digitaalne ühtne turg“, „Energialiit ja kliimameetmed“ ning „Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit“. Konkurentsivõime parandamine ning jätkusuutlike töökohtade ja jätkusuutliku majanduse edendamine on tuleviku strateegilise tegevuskava üle peetavate arutelude keskmes. Programm „Horisont 2020“ Programmi eesmärgid Programm „Horisont 2020“ on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm ning maailma suurim riikidevaheline teadusuuringute rahastamise programm. Samuti on see ELi kõigi aegade suurim teadusuuringute ja innovatsiooni programm, millele eraldatakse 7 aasta jooksul ligi 80 miljardit eurot (2014 kuni 2020). Lisaks sellele on programm „Horisont 2020“ kaasanud ligi 13 miljardit eurot erasektori vahendeid ning mobiliseerinud 29,6 miljardit eurot laenude rahastamise kaudu. Programmil on keskne roll ühtse strateegilise raamistiku loomisel ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks. Selle eesmärk on tagada Euroopas maailmatasemel teaduse tegemine ja tehnoloogia tootmine, et eemaldada innovatsiooni teel seisvad takistused ning et avalikul ja erasektoril oleks lihtsam teha omavahel koostööd lahenduste leidmisel olulistele probleemidele, millega meie ühiskond silmitsi seisab. ELi toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile lisab väärtust, soodustades koostööd eri riikide teadusmeeskondade ning eri valdkondade vahel, mis on läbimurdeliste avastuste tegemiseks väga oluline. See võimaldab ELil täita selliseid prioriteete nagu Pariisi kliimalepe. Selle programmi üldine eesmärk on luua kogu ELis teadmistel ja innovatsioonil põhinev ühiskond ja majandus, soodustades ühtlasi säästvat arengut. Erieesmärgid on järgmised: Tipptasemel teaduse tegemine ning osaluse laiendamine Euroopa tööstuse juhtpositsiooni edendamine Ühiskondlike probleemide lahendamine Teaduse edendamine koos ühiskonnaga ja ühiskonna jaoks Rakendamine ja viimased saavutused 2018. aasta lõpuks oli programmi „Horisont 2020“ raames toimunud 679 projektikonkurssi. Toetusesaajad osalesid neil konkurssidel aktiivselt ja esitasid ligi 192 000 nõuetele vastavat projektiettepanekut, taotledes ELi rahalist panust kokku 290 miljardi euro ulatuses . Rahastamiseks valiti välja 23 250 taotlust, mis tähendab, et esimesel 5 aastal oli nõuetele vastavate täielike taotluste üldine edukuse määr 12 %. 2018. aasta detsembri lõpuks oli allkirjastatud 21 599 toetuslepingut, milleks eraldati ELi eelarvest vahendeid 39 miljardi euro ulatuses. Selle eraldise summa ilmselt suureneb, sest osa 2018. aasta projektikonkursside toetuslepingutest allkirjastatakse 2019. aastal. Avastatud on uusi planeete Vähiravis on tehtud suuri edusamme Saadaval on 1,6 miljonit Ebola viiruse vaktsiini Välja on töötatud aku, mis on tavalisest akust 100 korda võimsam Meie linnades katsetatakse vesinikkütuseelementidel põhinevaid uusi tehnikaid energia salvestamiseks Programmi mõju sõltub kõige rohkem teadusuuringute- ja innovatsioonialaste andmete ja tulemuste levitamisest ja kasutuselevõtust. Selliste andmete ja tulemuste kättesaadavuse parandamiseks on tööprogrammi seetõttu veelgi täiustatud. 2018. aastal loodi ka algatusi turustatava innovatsiooni edendamiseks, kõige märkimisväärsem neist on Euroopa Innovatsiooninõukogu katsealgatus, mille eelarve on 2,7 miljardit eurot. Tuhandetel programmi „Horisont 2020“ projektidel on otsene reaalne mõju Kvanttehnoloogiad Kvanttehnoloogiad kasutavad kvantefekti – molekulide, aatomite ja veel väiksemate osakeste ehk kvantosakeste vastasmõju – omadusi praktiliste rakenduste loomiseks paljudes eri valdkondades. Kvanttehnoloogia juhtalgatus käivitati 2018. aasta oktoobris. See on üks Euroopa Komisjoni ambitsioonikamaid pikaajalisi ja laiapõhjalisi teadusuuringute ja innovatsioonialgatusi ning hõlmab rohkem kui 5 000 teadurit. Selle eesmärk on viia Euroopa teadusuuringud teise kvantrevolutsiooni eesliinile ning käivitada Euroopas konkurentsivõimeline kvanttehnoloogia tööstus, mis loob eeliseid teadusele, tööstusele ja ühiskonnale. Kosmosetehnoloogia Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude Euroopa strateegiliste huvide kaitsmisel olulist rolli. Väikesed ja kerged satelliidid on kosmosepõhise ühenduvuse, internetiteenuste ning Maa pildindamise ja positsioneerimise edendamisel olulise tähtsusega. Seetõttu on EL välja pannud 10 miljoni euro suuruse auhinna uuendusliku ja kaubanduslikult tasuva lahenduse leidmiseks, mis pakub kergetele satelliitidele soodsat orbiidile saatmise teenust. Auhind toetab komisjoni ELi kosmosestrateegia eesmärkide saavutamist , millega soovitakse tugevdada Euroopa autonoomiat kosmosesse pääsemisel ning edendada soodsate orbiidile saatmise teenuste kommertsturgude arendamist. Euroopa ühistranspordilahendused 2050. aastaks elab kaks kolmandikku maailma rahvastikust linnades. Autoliiklusega kaasnev saaste on paljudes linnades suur probleem, kuid me ei saa sõidukitest täielikult loobuda. Isejuhtivad sõidukid muudavad meie elu samamoodi, kui tegid seda aururongid ja autod enne seda. 1. mail 2018 käivitati ELi poolse rahastamise toel programmi „Horisont 2020“ raames projekt AVENUE. Projekt AVENUE näitab autonoomsete sõidukite majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset potentsiaali nii ettevõtetele kui ka ühistranspordi kasutajatele ning hindab samal ajal sõidukite liikluskäitumise ohutust. Foto: © Euroopa Liit Üks süsinikuvaba lahendus, mida Euroopa linnades praegu katsetatakse, on vesinikkütuseelementidega bussid. Need näevad välja nagu tavalised bussid, aga töötavad kütuseelemenditehnoloogia abil toodetud elektri jõul. Selle tehnoloogia töötas tööstusharu välja ELi toetusel. Need elemendid vajavad üksnes vesinikku ja õhku ning tekitavad ohutut veeauru. Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte on eraldanud olulisel hulgal ressursse elektrolüüsiprotsessi täiustamiseks, mille tulemusel on Euroopa nüüd selle võtmetehnoloogia – prootonvahetusmembraani – valdkonnas üleilmne liider. Nüüd luuakse vesiniku tootmisrajatisi kogu Euroopas. Rootsis Göteborgis näitasid projektipartnerid kena sisekujundusega ja ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuva siseruumides bussipeatuse teostatavust ja potentsiaali. See tähendab, et kindel sihtkoht, näiteks raamatukogu, haigla või ostukeskus võib olla tulevikus ka bussipeatus. Revolutsioonilised muudatused busside kujunduses, töös ja hoolduses muudavad drastiliselt seda, kuidas me ühistransporti kasutame. Esimene pilt mustast august EL toetas mitu aastat kestnud teadusuuringuid ja teadlaste enneolematut rahvusvahelist koostööd, et moodustada osa sündmuste horisondi teleskoobi (EHT) konsortsiumist. Teadlastel õnnestus saada sündmuste horisondi teleskoobi vaatluste käigus esimene pilt mustast august. Pildil on näha heledat rõngast, mis moodustub tugeva gravitatsiooni mõjul valguse paindumisel ümber musta augu, mis on 6,5 miljardit korda suurem kui Päike. See kauaoodatud pilt on seni parim tõestus ülimassiivsete mustade aukude olemasolust ning avab uue akna mustade aukude, nende sündmuste horisondi ja gravitatsiooni uurimisse. Foto: © CC/ Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration Luba: Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018 Hindamine ja analüüs 2017. aasta vahehindamisel ( ) tõsteti esile, et programm „Horisont 2020“ on väga atraktiivne ja asjakohane teadusuuringute rahastamise programm. Kuid see atraktiivsus ja jätkuv asjakohasus on päädinud tohutu ületaotlemisega. Hindamise käigus leiti, et edukuse määr oli vaid 11,6 %; võrdlusena oli programmi eelkäija ehk seitsmenda raamprogrammi edukuse määr 18,5 %. Kõigi taotluste rahastamiseks, mis täitsid sõltumatu hinnangu kohaselt rangeima kvaliteedikünnise, oleks vaja veel 62,4 miljardit eurot. Alternatiivkulud ressursside raiskamise tähenduses selliste taotlejate puhul, kes esitavad kvaliteetse projekti, kuid projekt ebaõnnestub, on 636 miljonit eurot aastas ( ). Vahehinnangus soovitati ka programmi veelgi rohkem lihtsustada. Euroopa Kontrollikoda tunnistas oma eriaruandes nr 28/2018 ( ), et programm „Horisont 2020“ on võrreldes seitsmenda raamprogrammiga muutunud juba oluliselt lihtsamaks. Teadustoetuste taotlejate ja haldajate halduskoormust on vähendatud ning uue programmi „Euroopa horisont“ projekti on veel rohkem lihtsustatud. Rahastamiseeskirjade lihtsustamine uue mitmeaastase finantsraamistiku raames on uue põlvkonna programmide oluline omadus. Näiteks kindlasummaline rahastamine võimaldaks teha makseid kokkulepitud eesmärkide saavutamise alusel, mitte rahastamiskõlblike kulude alusel. See lihtsustamine hõlbustab haldust ja vähendab veariski. Seda meetodit katsetati 2018. aastal katselistes projektikonkurssides ning katsetamine jätkub ka 2019. aastal. 2018. aastal tegi komisjon ettepaneku teadusuuringute ja innovatsiooni tulevaseks raamprogrammiks „Euroopa horisont“ ( ). See aitab Euroopal püsida teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas maailma esirinnas. Nagu rõhutatakse Pascal Lamy juhitava kõrgetasemelise töörühma aruandes ( ), võimaldab investeerimine teadusuuringutesse ELil konkureerida teiste arenenud ja tärkavate majandustega, tagada oma kodanikele jõukas tulevik ning säilitada oma ainulaadne sotsiaalne mudel. Programmi „Horisont 2020“ edule toetudes jätkab uus programm tippteaduse edendamist ning tugevdab innovatsiooni toetamist, näiteks prototüüpide, immateriaalse vara, teadmiste ja tehnosiirde arengut. Uuest Euroopa Innovatsiooninõukogust saab ühtne kontaktpunkt suure potentsiaaliga ja murrangulistele novaatoritele ning selle eesmärk on viia Euroopa turguloova innovatsiooni esirinda. Euratom Programmi eesmärgid

Tuumatehnoloogia ja ioniseeriva kiirguse tehnoloogia täidab jätkuvalt olulist rolli, olgu siis tegu energia ja sellega varustuse kindlusega, kiirguse kasutamisega meditsiinis ja tööstuses või kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega. Nende tehnoloogiate ohutu ja turvaline kasutamine on üliolulise tähtsusega ning teadusuuringute programmid aitavad kaasa selle valdkonna kõrgeimate ohutus-, turva- ja kaitsemeetmete standardite täitmisele. Euratomi programmi ( ) raames keskendutakse ka tuumasünteesienergia arendamisele, mille näol on tegu potentsiaalselt ammendamatu ja kliimasõbraliku energiaallikaga. Programm rahastab kolmandate isikute kaudseid meetmeid ning komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse otseseid meetmeid. Rakendamine ja viimased saavutused Enamik valitud tuumalõhustumisprojektidest on tuumaohutuse (41 %), teadustöö taristute (22 %), jäätmekäitluse (15 %) ja kiirguskaitse (13 %) valdkonnast. Kõrgtemperatuurilise ülijuhi arendamine võitis 2016. aastal Euratomi tuumasünteesialaste teadusuuringute innovatsiooniauhinna. Nüüd saab seda valmistada 7 meetri pikkusena. Samuti on seda katsetatud külmas, vedela lämmastiku temperatuuril ja tugevvoolu all, nt tuumasünteesi tingimustes. Teadusuuringute Ühiskeskus on toetanud andmete hindamise rahvusvahelist koostööorganisatsiooni (CIELO) ehk algatust, mille eesmärk on hinnatud tuumaandmete üleilmne standardimine ühtlustatud ohutushindamiste koostamiseks tuumaenergia valdkonnas. Hindamine ja analüüs 2017. aasta vahehindamisest ( ) nähtub, et Euratomi kaudsetest meetmetest saadava Euroopa lisaväärtuse olulise osa moodustab asjaolu, et ELi käsutuses on suuremal hulgal ja rohkemate valdkondade tipptasemel tuumaenergiaalaseid teadusuuringuid ja oskusteavet, kui oleks võimalik saada üksikul liikmesriigil. Teadusuuringute- ja innovatsioonialase koostöö kaudu võimaldab Euratomi programm parandada üleeuroopaliselt ka tuumaohutust ja kiirguskaitset kõigis rakendusvaldkondades. See täiendab Euratomi direktiive tuumaohutuse, radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja põhiliste ohutusnormide kohta ning sellega kaasneb kõigis valdkondades tõendatav teaduse ja tehnoloogia areng, mis ei oleks olnud võimalik ilma üleeuroopalise koostööta. Euratomi programm võimaldab ka laiapõhjalisemat hariduse ja koolituse koordineerimist kogu Euroopas ning teadustöö taristute ja rahvusvahelise koostöö kasutamist. See on eriti kasulik väiksematele liikmesriikidele, sest üleeuroopaline ühiskasutus võimaldab kasutada mastaabisäästu eeliseid. Ettevalmistused Euratomi tulevase teadus- ja koolitusprogrammi jaoks hõlmasid kaht hindamisuuringut, komisjoni abistanud kaht kõrgetasemelist eksperdirühma, avalikku konsulteerimist sidusrühmadega ning programmi „Euroopa horisont“ mõjuhinnangu toetamist ( ). Programmi hindamise käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks lihtsustati uut Euratomi programmi ettepanekut (näiteks vähendati eesmärkide arvu 14-lt neljale) ning kasutatakse paremini ära sünergiat programmiga „Euroopa horisont“ (nt terviseuuringutes ja Marie Skłodowska-Curie meetmetes). Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) Programmi eesmärgid ITER on üks ambitsioonikamaid energiaprojekte tänapäeva maailmas. Projekt algatati seitsme osapoole koostöös: EL, Hiina, India, Jaapan, Korea, Venemaa ja USA. Eesmärk on ehitada ja panna tööle katseline tuumasünteesi reaktor, mida kasutatakse tuumasünteesi uurimiseks ja selle kui energiaallika teadusliku ja tehnoloogilise kasutatavuse tõestamiseks ( ). ITER ei tooda elektrit, sest selle eesmärk on katselisemat laadi: kriitiliste teaduslike ja tehnoloogiliste probleemide lahendamine, et viia tuumasüntees punkti, kus oleks võimalik projekteerida tööstuslike rakendusi. Loodetakse, et ITERist saab esimene tuumasünteesi seade maailmas, mis toodab rohkem energiat, kui sinna sisse pannakse, ning et selle toimimine leiab tõestust, avades ukse järgmise etapini: tuumasünteesi näidiselektrijaam ( ). Rakendamine ja viimased saavutused ( ) ITERi ehitamist alustati 2007. aastal. EL ehitab sellest 45 %. Selle arendamises osalevad kõrgtehnoloogia- ja tsiviilehitustööstused. Praeguseks on 24 riigi ettevõtetega, sh väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega sõlmitud lepingute ja eraldatud toetuste arv üle 700 ning nende koguväärtus ligi 5 miljardit eurot. Objekti ehitus edeneb silmnähtavalt ja pidevalt ning valmidusaste on 2018. aasta novembri seisuga 60 %. Tokamaki hoone biovarjestus on valmis ning selle tellingud eemaldati 2018. aasta veebruaris. Selle all saadi graafikukohaselt augustis valmis krooni ehitus, mis on Euratomi vastutusalasse kuuluv ülioluline komponent. Samal kuul paigaldati kolm USAst toodud äravoolumahutit ja neli Hiinast toodud aurusurvestusmahutit. Esimene vaakummahuti sektor, mida ehitatakse Koreas, on üle 80 % ulatuses valmis. Venemaa on valmis saanud poloidaalvälja juhi ITERi magnetsüsteemi jaoks ning India on Cadarache’is kohapeal peaaegu valmis saanud krüostaadi alumise silindri ja aluse. Toroidaalse välja mähisepakettide tootmine ning külmkatsetamine ja sisestamine täppisümbristesse on Euroopas ja Jaapanis hästi edenenud. Üldiselt on kõigi ITERi oluliste komponentide, süsteemi ja konstruktsiooni ehitus oluliselt edenenud ( ). ITER on tehnoloogiliselt keeruline, esimene omalaadne suuremahuline rahvusvaheline projekt ning on seetõttu kokku puutunud märkimisväärsete probleemidega, mis on suurendanud kulutusi ja põhjustanud viivitusi. 2018. aastal tehtud edusammud kinnitasid nende probleemide lahendamiseks võetud sammude kindlust ( ). Hindamine ja analüüs ITERi kohta hiljuti koostatud hinnangus ( ) rõhutati projektijuhtimise paranemist. Kõigepealt parandas see Euroopa amet, kes juhib ELi osalust ITERi ehituses (ühisettevõte Fusion for Energy ehk F4E), oma kontrolli- ja seiretavasid. Nüüd jälgitakse hoolikalt mitut olulist tulemuslikkuse näitajat, mis mõõdavad projekti edenemist ja kulutõhusust ( ). Teiseks on juhtimismuudatuste üks olulisemaid osi nn etapiviisiline lähenemine, millega jagatakse töö neljaks etapiks, millest igaühel oma põhieesmärk. Projekti igas etapis tehakse ainult tegevusi, mis on kõnealuse etapi eesmärgi saavutamise jaoks olulised ( ). EL jätkab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal ITERi toetamist F4E kaudu, tagades selle, et vahendite väljamaksmine toimub tulemuste ja kohapealse tegeliku edenemise alusel.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond Programmi eesmärgid Euroopa investeerimiskava ehk Junckeri kava, mille käivitas president Jean-Claude Juncker 2015. aastal, oli oluline vastumeede majandus- ja finantskriisile ning selle negatiivsele mõjule ELi investeeringute tasemele. Kava oli ka 2018. aastal üks komisjoni peamine prioriteet. See koosneb kolmest sambast: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond pakub erasektori investeeringute saamiseks ELi garantiid; Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal pakuvad tehnilist abi ja tagavad investeerimisvõimaluste parema nähtavuse. Kolmanda samba eesmärk on ettevõtluskeskkonna parandamine, eemaldades kogu ELis investeeringute eest õiguslikud takistused. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ehk Junckeri fondi eesmärk on leida 2020. aastaks täiendavad 500 miljardit eurot ( ) avaliku ja erasektori investeeringuid strateegilistes valdkondades, nagu taristu, teadusuuringud ja innovatsioon, haridus, taastuvenergia ja energiatõhusus, keskkond ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riski finantseerimine. See saavutatakse ELi eelarvelise tagatisega Euroopa Investeerimispanga grupile, mis võimaldab neil suurendada suurema riskiga projektide rahastamist. Fond toetab majanduskasvu soodustavaid investeeringuid, eriti järgmistes valdkondades:



Diagramm. Investeeringud sektori kaupa seisuga 15. mai 2019. Allikas: Euroopa Investeerimispanga grupp – http://www.eib.org/efsi/ Rakendamine ja viimased saavutused 2018. aasta lõpuks oli Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond toetanud edukalt innovatsiooni- ja strateegiaprojekte ning aidanud leida rohkem kui 370 miljardit eurot() avaliku ja erasektori investeeringuid. See moodustab 2020. aasta eesmärgist juba 75 %. Taristu- ja innovatsioonirahastamisvahendi raames kiitis Euroopa Investeerimispank heaks 514 projekti, mille ligikaudne investeerimisväärtus on 244,3 miljardit eurot, kusjuures Euroopa Investeerimispanga rahastamine, mida toetatakse ELi tagatisega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, peaks küündima 52,9 miljardi euroni. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvahendi raames kiitis Euroopa Investeerimisfond heaks 517 tehingut investeeringute koguväärtusega 131,2 miljardit eurot. Sellest peaks kasu saama enam kui 858 000 väikest ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat kõikides liikmesriikides. 1 031 heakskiidetud tehingust allkirjastati kõigis liikmesriikides 869 tehingut. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on oma eesmärkide saavutamisega järje peal. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi mitmekordne kogumõju 2018. aastal oli 13,5 ( ), mis tähendab, et iga ELi eelarvest kulutatud euro toob kaasa 14,96 euro väärtuses lisainvesteeringuid (arvutatuna fondi kohta tervikuna). Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil on olnud ka oluline roll investeeringute suunamisel ELi strateegiliste eesmärkide täitmiseks. Üks kolmandik Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi koguinvesteeringutest toetab väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; 25 % teadus- ja arendustegevust; 18 % toetab energiaprojekte; 11 % digiprojekte; 7 % transpordiprojekte; 4 % sotsiaalset taristut ning 4 % keskkonda ja ressursitõhusust (). Uute ruumide võimaldamine patsientidele Poolas ( ) Haiglatel pole tihtipeale investeerimisvahendeid ravitaseme parandamiseks. Kujawy-Pomorze vojevoodkond sai esimese piirkonnana Poolas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondilt laenu avaliku sektori projektile. Piirkond kombineerib Euroopa Investeerimispangalt laenuks saadud 57 miljonit eurot oma eelarvevahenditega ning ELi muu rahastusega ning laiendab Toruńi Rydygieri haiglat . Selle projektiga, milles keskendutakse teadustegevusele ja moodsale tehnoloogiale, pakutakse elanikele tervet valikut ravivõimalusi ja juurdepääsu uusimatele raviprotseduuridele. Patsientide voodikohtade arv kahekordistub, 551 kohalt 1 059-le. Põrandapind suureneb 20 000 m2 -lt enam kui 50 000 m2-le, samuti rajatakse 57 000 m2 ulatuses roheala. Haigla säästab kulusid tänu halduse tõhustamisele ning keskkonnahoidlike ja energiat säästvate meetmete rakendamisele. Haigla uued osad avatakse patsientidele 2019. aastal. Energiavõrkude uuendamine Itaalias ( ) Ettevõtja Dolomiti Energia saab Euroopa Investeerimispangalt 100 miljonit eurot laenu, et uuendada ja arendada oma gaasi- ja elektrijaotusvõrke. Dolomiti Energia tegutseb Põhja-Itaalias Trento provintsis ja pakub seal tööd 1 400 inimesele. Toetus võimaldab tal hooldada sealseid hüdroelektrijaamu ja suurendada nende võimsust.

Euroopa ühendamise lairibaühenduse fond ( ): lairibaühendus jõuab ELi vähem asustatud piirkondadesse ( ) Euroopa ühendamise lairibaühenduse fond on Junckeri kava esimene investeerimisplatvorm, mille kaudu investeeritakse lairibataristusse. Fond kombineerib Euroopa Investeerimispanga, Euroopa ühendamise rahastu, riiklike tugipankade ja erasektori investorite rahastuse. Uus lairibaühenduse fond aitab ELil jõuda eesmärgini, et 2020. aastaks oleks kõigil Euroopa majapidamistel juurdepääs internetiühendusele kiirusega 30 megabitti sekundis ning 2025. aastaks peaks kõigil koolidel, transpordisõlmedel, peamistel avalike teenuste osutajatel ning digitaalteenuseid intensiivselt kasutavatel ettevõtetel olema juurdepääs internetiühendusele kiirusega 1 gigabitt sekundis (Euroopa gigabitiühiskonna eesmärgid). See vastab kasvavale nõudlusele väiksema mahuga ja suurema riskiga lairibaprojektide järele kogu Euroopas, kuna praegu ei saa sellised projektid kasutada ELi vahendeid. Fondi eesmärk on koguda 2020. aastaks lairibaühenduse investeeringute jaoks 500 miljonit eurot ning ergutada investeeringute tegemist, mille eeldatav kogumaht on 1,0–1,7 miljardit eurot. 2019. aasta jaanuaris allkirjastati fondi esimene projekt, millega luuakse Primorje-Gorski Kotari ja Istria piirkondade (Horvaatia) maapiirkondades eraisikutele, ettevõtetele ja avalikule sektorile kvaliteetne avatud FTTH-võrk (valguskaabelühendus lõppkasutajani), hõlmates üle 135 000 asukoha. Hindamine ja analüüs 2018. aasta hindamisel saadud tõendid näitavad, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond annab rahuldamata investeerimisvajaduste täitmisel ja vastutsükliliste investeeringute vajaduse toetamisel selget lisaväärtust. Poliitilisest seisukohast vaadatuna on fond viinud arutelu kokkuhoiumeedetelt investeeringutoetuse meetmetele. Kuni 2017. aasta lõpuni toimunud tehingute põhjal on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond rahastanud üle 750 000 töökoha ning see arv tõuseb 2020. aastaks 1,4 miljonini. See on suurendanud ELi sisemajanduse koguprodukti 0,6 % võrra ning see näitaja peab eesmärgi kohaselt tõusma 2020. aastaks 1,3 % võrra. Kuigi makrotasandil on üldpilt paranenud, on rahastamispuudujäägi suuruse ja rahastamistingimuste osas (eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul) endiselt olulised ja pakilised investeerimisvajadused. Hindamine näitas, et eri poliitikavaldkondades on endiselt näha turul esinevaid püsivaid puudujääke, mis takistavad investeeringute tegemist. Investeeringute hiljutine kiirenemine ELis ei ole veel tõstnud investeerimistase ajaloolise keskmise tasemele. Peale selle on vaja pingutada ka pärast 2020. aastat, et investeeringute tase säiliks pikas perspektiivis jätkusuutlikult, keskendudes eelkõige ELi poliitika praegustele ja tulevastele suundumustele. 2018. aasta hinnangus esile toodud puuduste hulgas on ka vajadus keskenduda rohkem ELi pikaajalistele kliimaeesmärkidele. Selle puudujäägi kõrvaldamiseks pikendati 2018. aastal Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kehtivusaega. Vähemalt 40 % Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi taristu- ja innovatsioonirahastamisvahendist peab olema suunatud Pariisi kokkuleppe kohastele kliimameetmetele. Lisaks on komisjon kasutanud oma esindatust Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi juhtorganites ja nende vahendite juhtkomiteedes selleks, et tagada, et Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond järgivad rahastamisvahendite kasutamisel ELi poliitilisi eesmärke, sh sotsiaalse ettevõtluse toetamine, võitlus noorte töötusega, võitlus kliimamuutustega, võitlus maksustamise vältimise vastu ning rahvusvahelise hea maksuhaldustava edendamine. Varem toetas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond vaid piiratud hulka piiriüleseid projekte, millel oli tavaliselt suur ELi lisaväärtuse mõõde. Laia geograafilise katvuse tagamine ELis on endiselt oluline ning see on fondi tegevusaja aastate jooksul paranenud. Ühtsuse osas on veel ruumi fondi kolme samba omavahelise täiendamise ja toetamise jaoks ning võimalike konkurentsiriskide vähendamiseks fondi ja teiste ELi rahastamisvahendite vahel. 2019. aasta jaanuaris avaldas Euroopa Kontrollikoda Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kohta eriaruande (nr 03/2019). Kuigi auditi üldine järeldus on, et fond on olnud rahastuse leidmisel tõhus, et toetada märkimisväärsete lisainvesteeringute tegemist ELis, väljendas kontrollikoda ka mõningast muret. Mureküsimused hõlmasid näiteks seda, kas mõned fondi tegevused on asendanud teisi Euroopa Investeerimispanga tegevusi ja ELi rahastamisvahendeid ning kas osa fondi toetusest läks projektidele, mida oleks saanud rahastada teistest allikatest, ehkki teistel tingimustel. Kontrollikoda tõstis esile ka jätkuvat vajadust tagada fondi toetatavate investeeringute geograafilise jaotuse tasakaal. Mitmeaastase finantsraamistiku paketi raames ning tuginedes Junckeri kava ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi edule on komisjon teinud ettepaneku uue algatuse kohta avaliku ja erasektori investeeringute kaasamiseks perioodil 2021–2027 – InvestEU programm. Uus programm on teinud Euroopa Kontrollikoja poolt tõstatatud probleemide lahendamiseks muudatusi, mille eesmärk on muuta ELi rahastus Euroopa investeerimisprojektide jaoks lihtsamaks, tõhusamaks ja paindlikumaks. InvestEU programm keskendub suurte investeerimislünkade täitmisele olulistes tulevikuvaldkondades, kasutades selleks ELi tagatist summas 38 miljardit eurot. Sellega soodustatakse veelgi töökohtade loomist ning toetatakse ELis investeeringuid ja innovatsiooni. Eeldatavasti kaasatakse programmiga 2027. aasta lõpuks kogu ELis umbes 650 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuid ning pakutakse tuge järgmise nelja poliitikavaldkonna kaudu: säästev taristu, teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning sotsiaalsed investeeringud ja oskused. Euroopa ühendamise rahastu Programmi eesmärgid Töökohtade loomise stimuleerimiseks ja majanduskasvu kiirendamiseks on ELil vaja moodsat ja tõhusat taristut, mis aitab transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris ühendada EL ja kõik selle piirkonnad ning neid integreerida. Sellised ühendused on vajalikud isikute, kauba, kapitali ja teenuste vabaks liikumiseks. Euroopa ühendamise rahastu toetab seega üleeuroopaliste võrkude arendamise kaudu investeeringuid transpordi-, energia- ja digitaristusse. Need võrgustikud soodustavad piiriüleseid ühendusi ja koostalitlusvõimet, edendavad suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust ning toetavad konkurentsivõimelisemat sotsiaalset turumajandust. Euroopa ühendamise rahastu erieesmärgid on: Euroopa ühendamise rahastu – transport ·Kitsaskohtade eemaldamine, raudtee koostalitlusvõime parandamine, puuduvate ühenduste loomine ja eelkõige piiriüleste lõikude parandamine. ·Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine pikas perspektiivis eesmärgiga valmistuda eeldatavateks tuleviku transpordivoogudeks ning võimaldades kõigi transpordiliikide dekarboniseerimist üleminekuga uuenduslikele, vähese CO2-heitega ja energiatõhusatele transporditehnoloogiatele, optimeerides samal ajal ohutust. ·Transpordiliikide integreerimise ja omavahelise ühendamise optimeerimine ning transporditeenuste koostalitlusvõime parandamine, tagades samal ajal transporditaristu kättesaadavuse. Euroopa ühendamise rahastu – energia ·Konkurentsivõime suurendamine, edendades energia siseturu jätkuvat integreerimist ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülest koostalitlusvõimet. ·ELi energiavarustuskindluse parandamine. ·Keskkonna säästva arengu ja kaitse toetamine, muu hulgas taastuvatest energiaallikatest toodetud energia integreerimise teel ülekandevõrku ning tarkvõrkude ja süsinikdioksiidivõrkude arendamise teel. Euroopa ühendamise rahastu – telekommunikatsioon ·Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koostalitlusvõime, ühenduvuse, säästva kasutuselevõtu, käitamise ja pideva arendamise toetamine ja koordineerimine Euroopa tasandil. ·Avaliku ja erasektori investeeringute voo jätkuvuse toetamine eesmärgiga stimuleerida lairibavõrkude kasutuselevõttu ja moderniseerimist, et aidata saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava lairibaühenduse eesmärkide saavutamist. Rakendamine ja viimased saavutused Euroopa ühendamise rahastu toetab üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist, mille raames arendatakse lõpuni välja piiriülesed ühendused, luuakse puuduvad ühendused ja eemaldatakse kitsaskohad. Ajavahemikus 2014–2018 valiti Euroopa ühendamise rahastu transporti hõlmavas osas rahastamiseks välja 688 projekti, mille jaoks eraldati ELi vahendeid 22,8 miljardi euro väärtuses, suurendades investeerimismahtu 48 miljardi euroni. 2018. aastal eraldas Euroopa ühendamise rahastu üleeuroopalisi võrke (TEN) hõlmavale 88 transpordiprojektile 1,7 miljardit eurot, suurendades investeerimismahtu kokku pea 7 miljardi euroni. Lisaks korraldati 450 miljoni euro väärtuses vahendite jaoks eraldi projektikonkurss vahendite mobiliseerimiseks transpordiohutuse, digiteerimise ja mitmeliigilise transpordi valdkonnas. Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni hõlmav osa võimaldab koostalitlusvõimet tänu usaldusväärsete piiriüleste digiteenuste taristute ökosüsteemi kasutamisele, mis aitavad olulise elemendina käivitada liikmesriikide digiülemineku. Euroopa ühendamise rahastu stimuleerib ühenduvuse osas investeeringuid lairibavõrkude kasutuselevõttu ja moderniseerimisse ning pakub kohaliku tasandi kvaliteetset traadita võrguühendust kohalikes kogukondades (Wifi4EU). Digiteenuste taristud edendavad avalike haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike vahelist piiriülest suhtlust paljudes valdkondades, nagu küberturvalisus, avatud andmed ja e-tervis. 2018. aasta tööprogramm toetas varasematel aastatel tehtud investeeringute toel 16 digitaaltaristu kasutuselevõttu, käitamist ja edasiarendamisega seotud hooldust. Peale selle lisati Euroopa ühendamise rahastusse kolm uut põhialust – eArchiving, Context Broker ja suurandmete katsetaristu ( ). E-identimise põhialus on mõeldud käsitlema riiklikult väljastatud elektrooniliselt idenditavate dokumentide piiriülese tunnustamise probleemi. Pärast selle põhialuse kasutuselevõtmist liikmesriigis muutub osalevate liikmesriikide vahel võimalikuks selliste riiklike elektrooniliselt idenditavate dokumentide vastastikune tunnustamine. See tähendab näiteks seda, et ELi kodanikul on oma riigi identifitseerimisvahenditega juurdepääs teise liikmesriigi avalikele teenustele. 2018. aastal rahastab Euroopa ühendamise rahastu ambitsioonikat projekti, mis loob aluse elektrooniliselt idenditavate dokumentide kasutamisele Madalmaades ja võimaldab ELi kodanikel tõendada oma isikut elektrooniliselt oma riigis väljastatud dokumentide alusel 90 omavalitsuses rohkem kui 200 avaliku teenuse kasutamisel. Lahendus on praegu saadaval Austria, Saksa ja Belgia elektrooniliselt idenditavate dokumentide omanikele ning peaks järk-järgult laienema teistesse riikidesse ( ). 2018. aastal viidi lõpule Euroopa ühendamise rahastu 2017. aasta transpordi segarahastamise projektikonkurss, kus kasutati uuenduslikku lähenemisviisi ehk tehti ELi toetusteks kättesaadavaks soovituslik kogueelarve summas 1,40 miljardit eurot, mis kombineeriti Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa Investeerimispanga, riiklike tugipankade või erasektori investorite rahastusega. Üle 250 miljoni euro kaasrahastust on ette nähtud alternatiivkütuste edendamisele transpordi valdkonnas. Nende projektide hulgas on järgmised:

·Poola Świnoujście sadama ja Rootsi Ystadi sadama vahelise meretranspordiühenduse rohestamine; ·vesinikupõhise ühistransporditaristu kasutuselevõtt Taanis, Lätis ja Ühendkuningriigis; ·bioveeldatud maagaasitanklate võrgu ehitamine Lõuna-Hispaaniat ja Ida-Poolat ühendavatel teedel, mis viivad läbi Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaade; ·linna ja piirkondlike bussiliinide elektrifitseerimine Horvaatias, Itaalias, Sloveenias ja Slovakkias ( ). Segarahastamise projektikonkursi raames valiti välja avaliku ühistranspordivõrgu heitevaba teenuse projekt, millega ühendatakse Amsterdam ja Amsterdami Schipholi lennujaam. See aitab suurendada Amsterdami ümber oleva üleeuroopalise transpordivõrgu (Põhjameri–Läänemeri, Põhjameri–Vahemeri ja Rein–Alpid) linnatranspordisõlmedes mitmeliigilist transporti ning toetab järjekindlat üleminekut fossiilkütustelt alternatiivkütustele. Euroopa ühendamise rahastu energiat hõlmava osa mitmeaastaste tööprogrammide raames on vahemikus 2014 kuni 2018 eraldatud 122 meetmele kokku 3,4 miljardit eurot, millega on toetatud 91 ühishuviprojekti ( ). 2018. aastal allkirjastati Südostlinki leping, mis on üks suurimaid energiataristuprojekte Saksamaal. Projekt hõlmab 580 kilomeetri ulatuses kõrgepingekaableid, mis paigaldatakse täielikult maa alla. Elektriliin loob hädavajaliku ühenduse Põhja-Saksamaal toodetava tuuleenergia ja riigi lõunaosas asuvate tarbimiskeskuste vahel. See tagab taastuvenergia parema integreerimise ning parandab piiriülest energiavahetust naabruses olevate ELi liikmesriikidega. Samuti on eraldatud 27 miljoni euro suurune toetus uue riigisisese 400 kV elektriliini ehitamiseks Rumeenias Cernavodă ja Stâlpu vahel, mis aitab suurendada Bulgaaria ja Rumeenia vahelist ülekandevõimsust ning hõlbustab Musta mere rannikult saadava tuuleenergia integreerimist. Peale selle allkirjastati toetusleping, mille alusel toetatakse maagaasi kasutuselevõttu Küproses CyprusGas2EU projekti kaudu (ELi toetuse suurus on 101 miljonit eurot), mis teeb lõpu Küprose praegusele energiasüsteemi(de) eraldatusele ning mitmekesistab piirkonda, kus praegu domineerib peamiselt üks tarneallikas. Samuti aitab see vähendada õhusaastet ja heitmeid, võimalda