Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 46/16)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet Côtes de Grandlieu“

PDO-FR-A0496-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Päritolunimetuse „Muscadet Côtes de Grandlieu“ geograafilise piirkonna vastavuse kontrollimisega kaasnevad järgmised muudatused:

— lisatakse kaks kommuuni (Geneston, La Planche) ning nelja kommuuni osad (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières, Vieillevigne), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas;

— jäetakse välja kaks kommuuni (Bouguenais, Touvois) ja kahe kommuuni osad (Legé, Sainte-Pazanne), sest viinamägesid vähendatakse, et hõlmatud oleksid vaid alad, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud.

Suurema õiguskindluse huvides viidatakse uues haldusüksuste loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on pärast kommuunide liitmist ja geograafilise piirkonna läbivaatamist ajakohastatud. Päritolunimetusega seotud veinivalmistuspiirkonna üldist ulatust ei muudeta.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

4. Veinivalmistustavad

I peatüki IX punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine lause: „Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.“

Veini käärimissettel hoidmine võimaldab esile tuua kõik ümarat maitset toetavad omadused. See võimaldab esile tõsta ja nähtavamaks muuta Muscadet’ eri nimetusi.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

5. Kuumtöötlemine

Kaotatakse keeld töödelda veini termiliselt nii, et selle temperatuur tõuseb üle 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda nn keerulise aastakäigu veinidega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse („goût moisi terreux“). Veinivirde töötlemise tehnoloogia, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, on veinide lahtumist silmas pidades oluliselt vähem kahjustav kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

6. Pakendamine

Märget „sur lie“ (settel hoitud) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märget „sur lie“ (settel hoitud) kandvate veinide villimisperioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria veinide turustusperioodi ilma, et seejuures muutuks sellise märkega veinidele omane ümarus ja õrn sillerdus.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

7. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Seos piirkonnaga

Seost on muudetud, et võtta arvesse kommuunide arvu muutmist, parandada üks viga (tegemist on Bourgneufi lahega, mitte Bourgneuf-en-Retzi lahega) ja ajakohastada alapunkti 1 viimast lõiku, milles käsitletakse tootjate arvu ja tootmismahtu.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

9. Märgistus

XI punktile lisatakse järgmine alapunkt: „c) Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.“

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

10. Deklareerimiskohustused

Taotluse deklaratsiooni esitamise viimane kuupäev liigub 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Tehingueelsest deklaratsioonist saab lähetuseelne deklaratsioon.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Taganemine

Taganemisdeklaratsiooni esitamise korda täpsustatakse, et deklaratsioone oleks võimalik paremini kontrollida.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Register

Andmete säilitamise osas on tehtud redaktsioonilisi muudatusi.

— II peatüki II punkti alapunktis 2:

— alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni taotluse deklaratsiooni esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“;

— alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“;

— alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kaitstud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Pays Nantais piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Muscadet Côtes de Grandlieu

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on vaiksed kuivad valged veinid.

Veinidel on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta;

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

— maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on vaiksed kuivad valged veinid.

Veinidel on intensiivne ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske.

Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkaliku aroomi säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,9–1,1 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— nöörpuu vorm, kus tüve kohta jäetakse maksimaalselt viis võrset;

— või ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine toimub enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine, mis viib selle temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirkond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komitee kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

— Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt).

— Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Melon B

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, asuvad põhiliselt Grandlieu järve ümbritsevatel nõlvadel ja järve veega varustavate jõgede ääres (Logne, Boulogne ja Ognon) ning nõlvadel, mis palistavad Acheneau jõge, mis voolab järvest välja ning suubub Nantes’i ja Saint-Nazaire’i vahelisel suudmealal Loire’i jõkke. Geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i departemangu ja Vendée departemangu Nantes’i linnast lõunas Atlandi ookeani ranniku lähedal. See on kaitstud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna kõige läänepoolsem osa. Viinamarjaistandused asuvad parima võimaliku asukohaga maatükkidel ja on üksteisest sageli eraldatud aladega, mida kasutatakse peamiselt loomakasvatuseks ja põllupidamiseks.

Geograafilises piirkonnas valitseb eriti mõõdukas mereline kliima, kus temperatuurierinevused on aasta jooksul väikesed, sest rannik on lähedal. Grandlieu järv, mis on Prantsusmaa mandriosa kõige suurem mageveekogu, tagab talvel pehme kliima ja vähendab oluliselt külmade esinemissagedust. See, et ranniku ja viinamarjaistanduste vahel ei ole märkimisväärseid kõrgendikke, soodustab pilvi kandvate meretuulte kiiret liikumist, mille tõttu on geograafilises piirkonnas sademete hulk väike ja seal on rohkem päikesepaistet kui sisemaal. Suvel on temperatuurid üldiselt mahedad ja Grandlieu järvest tõusev niiskus pehmendab harvaesinevaid kuumalaineid.

Geograafilise piirkonna aluspinnas koosneb peamiselt moondekivimitest, vilgukivist ja gneissist, samuti on selles suuri aluskivimite, amfiboliidi, eklogiidi ja rohekilda sooni. Madalamatel aladel, mis asuvad Grandlieu järve ümber, on paleosoikumi aegkonnast pärinev aluskivim mõnikord kaetud tertsiaari aegkonnast pärinevate setetega, mis koosnevad peamiselt erineva savi- ja veerisesisaldusega liivast. Sellisel mitmesuguse koostisega aluspinnasel moodustunud mullad on üldiselt viljakad, sõredad ja hea läbilaskevõimega pruunmullad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid avatud maastikuga nõlvu, kus on enamasti või tavaliselt viinapuid kasvatatud; selliste alade pinnas on õhuke, mõõdukalt viljakas, soojeneb kiiresti ja selle veemahutavus on piiratud.

b) Inimtegur, mis kinnitab seost piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, on iidsete viinamarjakasvatustraditsioonide pärand. Bourgneufi ja Noirmoutieri lahest algav soolatee läbis juba keskajal Grandlieu järve, et sealt veini tarnida. Sellest ajast saati on toimunud aktiivne kaubavahetus Iirimaa ja keldi maadega. Keskaegsed viinamarjaistandused laienesid seejärel Buzay’ (Acheneau kallastel) ja Villeneuve’i (Ognoni ääres) kloostrite abiga.

Alates XIV sajandist tekkisid tänu Põhja-Euroopa laevastike viibimisele Bourgneufi lahes kaubandusega tegelevad viinamarjaistandused. XVI sajandil soodustas hollandi kaubanduslik nõudlus valgete veinide tootmist. Sellal istutati piirkonda viinamarjasorti ’Melon B’, mida hakati XVII sajandi keskpaigas nimetama ’Muscadet’. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba kolmandik Saint-Philbertde-Grand-Lieu omavalitsuse territooriumist. Selles kommuunis oli Prantsuse teise keisririigi ajal viinapuid kuni 750 hektaril.

Pärast viinapuutäide hävitustööd kasutati uute viinamarjaistanduste rajamisel poogitud taimi ning võeti kasutusele mõned uued meetodid, nagu Guyot’ lõikus ja ridadena istutamine. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: ainsaks kasvatatavaks viinamarjasordiks on valitud ’Melon B’, viinapuud istutatakse tihedalt, viinapuude kasvu ja saagikust hoitakse kontrolli all ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmiseks võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilise nn Nantes’i meetodi, mille puhul hoitakse veini käärimissettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Käärimise jooksul rikastuvad veinid ka järelaroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist ’Melon B’ tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need aglükoonidest moodustunud molekulid on tavaolekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinide puuviljaaroome esile tõstva ainena. Ettevõtjad on omandanud erioskused, et veine vaadis igasuguse oksüdatsiooni eest kaitsta ja need hoolikalt pudelisse villida, et lõhnade vabanemine toimuks võimalikult pika aja jooksul ja et veinid muutuksid komplekssemaks.

Alates 1937. aastast tunnustatakse geograafilise piirkonna parimaid viinamarjakasvatustingimusi kaitstud päritolunimetusega „Muscadet“. Soovides parimatel mäenõlvadel toodetud veine paremini väärtustada, taotlesid tootjad alates 1955. aastast kaitstud päritolunimetuse tunnustamist ja esitasid selle taotluse uuesti 1979. aastal. Kaitstud päritolunimetust „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustati viimaks 29. detsembri 1994. aasta dekreediga. Märgistusele tohib lisada traditsioonilise märke „sur lie“ (settel hoitud), mis on määratletud 1977. aastast päritolunimetuse „Muscadet“ dokumentides ning mis väljendub selles, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul veinitootmisüksuses, piirates sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2016. aastal oli tootmispinda ligikaudu 250 hektarit ja seal tegutses umbes 80 tootjat. Aastas turustatakse umbes 12 000 hektoliitrit veini, millest suurem osa on märkega „sur lie“ („settel hoitud“).

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ veinid on vaiksed kuivad valged veinid. Veinil on intensiivne, ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske. Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinid on suus tavaliselt pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ja võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt sillerdada. Veini värskuse, rikkaliku aroomi ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidi säilitamiseks kaitstakse veine kääritamise jooksul oksüdeerumise eest. Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse veinid pudelitesse ja villimisel tuleb olla eriti hoolikas.

3. Põhjuslikud seosed

Lähedalasuv Atlandi ookean ja Grandlieu järv mõjutavad otseselt geograafilise piirkonna kliimat, millele on iseloomulikud väga pehmed talved. Kliima ja asjaolu, et enamike alade pinnas on valdavalt liivane, tagavad viinamarjade kasvutsükli väga varajase alguse, kogu kasvuperioodi jooksul on päevad pikad ja päikselised ning viinamarjad saavad küpseks enne sügisvihmasid. Selline varaküpsus kajastub veinide avatuses ja lopsakuses, mis ilmneb juba siis, kui veinid on alles noored.

Geoloogilise aluspinnase moondekivimite murenemine ja pinnase jämedateraline tekstuur võimaldavad viinapuudel sügavale juurduda, niiviisi on viinapuud veega mõõdukalt ja regulaarselt varustatud, mis soodustab viinamarjade küpsemist. Jahedad suved tagavad, et viinamarjasordi ’Melon B’ marjades talletunud õrnade aroomide lähteained säilivad hästi. Kuna ookeanituuled kaitsevad viinamarju haiguste eest, on neid võimalik korjata täisküpsetena, mis annab veinidele nende puuviljalise aroomi ja õrnalt joodise lõhna.

Kuigi viinapuude kasvatamine on piirkonnas iidne traditsioon, on seal tegeletud kaua segapõllumajandusega, kus domineeris loomakasvatus. Tee, mille ettevõtjad kaitstud päritolunimetusele „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustuse saamiseks läbisid, on viinud olukorrani, kus veinikasvatustavasid jagatakse üksteisega. Nii võimaldavad kollektiivsed teadmised tootjatel viinapuude saagikust ja viinamarjade küpsust optimeerida.

Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid hoitakse kuni pakendamiseni ilma ümber valamata käärimissettel. Geograafilise piirkonna mõõdukad temperatuurid soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, veinid muutuvad laagerdumise käigus veel paremaks ja nende maitseomadused väljenduvad hästi alates järgmisest kevadest Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja mõned aroomid arenevad pärast pakendamist edasi. Oskusteave, mille puhul võetakse igakülgselt arvesse loodusliku keskkonna võimalusi ja viinamarjasordi ’Melon B’ potentsiaali, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel veinis täielikult esile tulla.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kaitstud päritolunimetusega veinid, millel on märge „sur lie“ (settel hoitud), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn sillerdus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid veinitootmisüksuses. Selline toodete käitlemist minimeeriv tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks.

Geograafilise piirkonna lähedal asuvad rannikuäärsed turismipiirkonnad on soodustanud veinide otsemüügi arengut. Erinevalt enamikest Muscadet’ piirkonna toodetest on kaubanduses lahtise kaubana müüdava toodangu osakaal seega üpris väike. Tänu sellisele kaubanduslikule dünaamikale ja veinide kvaliteedile, hinnatakse peaaegu kogu toodangut märkega „sur lie“ (settel hoitud), olgu see siis mõeldud välisriikidesse eksportimiseks, mõnele konkreetsele kliendile või Atlandi ookeani rannikuäärsete kuurortide restoranidele, kus pakutava veini värskus harmoneerub karploomade, koorikloomade, kalade ja muude mereandidega.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „sur lie“ (settel hoitud) kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või nende osade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières.

— Vendée departemang: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget „sur lie“ (settel hoitud), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja

pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist.

Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse veinid pudelitesse ja villimisel tuleb olla eriti hoolikas.

Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusele võib lisada märke „sur lie“ (settel hoitud), kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kaitstud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis geograafilise tähise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke „sur lie“ (settel hoitud) ja geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on sama suured või väiksemad (kõrguselt, laiuselt ja paksuselt) kui tähed, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinidele märgitakse aastakäik.

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-82f0846a-250f-4d39-a81d-0232a960a3a6

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.