Digitaliseerimine võib tugevdada ELi energiajulgeolekut. Digitehnoloogia võib toetada energiakandjate tõhusamat voogu ja suurendada turgudevahelist ühendatust. Tänu nendele võime saada pakkumise ja nõudluse vastavusse viimiseks vajalikke andmeid üksikasjalikumal tasandil ja lähemal reaalajale. Energiatootmise ja -nõudluse prognoosimist on võimalik parandada digitehnoloogia, uute andurite, satelliidiandmete ja plokiahela abil. See võimaldaks nutivõrkudel viia tarbimise vastavusse ilmastikutingimustega, mis eri allikatest pärit taastuvenergia tootmist mõjutavad. See võimaldab taastuvenergiat tõhusalt juhtida ja jaotada, hõlbustada piiriülest energiavahetust ja vältida katkestusi. Digitaliseerimine suurendab inimeste ja ettevõtjate võimekust, võimaldades neil minna tarbimisel üle rohelistele energiaallikatele, tarbimist kohandada või isegi energiaga kaubelda. „Energia kui teenus“ ja andmepõhised innovaatilised energiateenused võivad muuta seda, kuidas energiatarnijad ja tarbijad omavahel suhtlevad. Lisaks võib mikrovõrkudest ja isekorralduslikest võrkudest saada viis energiasüsteemi n-ö alt üles juhtimiseks. Energiasüsteemide digitaliseerimine nõuab hübriidohtudele vastupanu võime suurendamiseks paremat küberturbesuutlikkust ning turvalisi, autonoomseid ja asukohast sõltumatu juurdepääsuga sidesüsteeme, nagu turvaline kosmosepõhine ühenduvus.

Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on suurendanud puhtale energiale ülemineku geopoliitiliste aspektide olulisust, tuues esile vajaduse seda kiirendada ning ühendada jõud, et saavutada paindlikum energiasüsteem ja tõeline energialiit. EL on esitanud ambitsioonikad ettepanekud, et leevendada kõrgete energiahindade mõju (eelkõige haavatavatele ja energiavaesuse ohus olevatele) tarbijatele ja tööstusele ning tugevdada ELi energiavarustuskindlust. Keskpikas perspektiivis on ELi fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks kõige kulutõhusam lahendus terviklik ELi süsteem, mis tugineb suures osas puhta energia tootmisele, energiavarustuse mitmekesistamisele ning energiasäästu ja -tõhususe suurendamisele kõikides sektorites. Näiteks paketi „Eesmärk 55“ täielik rakendamine vähendaks ELi gaasitarbimist 2030. aastaks 30 %. See on seda olulisem, et kaksikülemineku edenemine suurendab elektrinõudlust.

Energeetika, transport, tööstus, ehitised ja põllumajandus on ELis kõige rohkem kasvuhoonegaase tekitavad sektorid. Selleks et kahe ülemineku ühitamine oleks tulemuslik, on väga oluline vähendada nende jalajälge (nagu on ette nähtud ka paketis „Eesmärk 55“) ja suurendada vastupanuvõimet. Kuid ilma kohase tehnoloogia ja poliitikata võib nende sektorite kahjuliku keskkonnamõju vähendamine keerulisem olla. See kehtib eeskätt ülemaailmsel tasandil, sest 2050. aastaks prognoositav 9,7-miljardiline rahvastik, kellel on suurem keskmine sissetulek, vajab rohkem toitu, tööstustooteid, energiat, elamispindu, liikumisvõimalusi ja vett.

Lisapinget tekitavad elektroonikaromud ja digitehnoloogia keskkonnajalajälg. Elektroonika, telefonide ja arvutiseadmete suurem kasutus kiirendab kogu maailmas elektroonikaromude teket – 2030. aastaks võib see jõuda 75 miljoni tonnini. Sellest käideldakse ELis ja võetakse nõuetekohaselt ringlusse praegu vaid 17,4 %, samal ajal kui igal aastal tekib elektroonikaromusid 2,5 miljoni tonni võrra rohkem. Ilma asjakohase poliitikata nõuab iga ümberlülitumine uutele standarditele või tehnoloogiale seadmete ulatuslikku asendamist. Näiteks 5G ja 6G eeliste täielikuks ärakasutamiseks tuleb kasutajatel seadmed asendada, sest enamik praegusi nutitelefone, tahvelarvuteid ja arvuteid on ainult tagasiühilduvad. Digitaliseerimise areng suurendab ka veetarbimist, nt andmekeskuste jahutamiseks või kiipide tootmiseks. Üleminekuks vajaliku tooraine kaevandamine ja töötlemine tekitab keskkonna- ja eetikaküsimusi. Kokkuvõttes mõjutavad kliima- ja keskkonnariskid kriitiliste digitaalsete taristute eluiga ja toimimist. Järgmise 30 aasta jooksul võib äärmuslikest ilmastikunähtusest põhjustatud kahju kogu ELis suureneda 60 % võrra.

Roheülemineku ettevalmistused muudavad ka digisektorit. Taastuvenergiaallikad, taastuv vesinik, tuumaenergia (sealhulgas väikesed moodulreaktorid) ja tuumasünteesi tehnoloogia on kõik digisektori kasvava energiavajaduse kontekstis olulised. Andmekeskuste ja pilvetaristute kliimaneutraalsust ja energiatõhusust toetava poliitika väljaarendamine 2030. aastaks, sealhulgas nende elektrivajaduse rahuldamine päikese- ja tuuleenergia abil, toetab andmepõhise tehnoloogia (nagu suurandmete analüüs, plokiahel ja esemevõrk) rohestamist. Kuid komistuskiviks võivad osutuda viivitused taastuvenergia tootmisvõimsuse ja taristu kasutuselevõtul. Asukohtade parem kavandamine ja sobiva tehnoloogia kasutamine võib võimaldada andmekeskustes toodetud soojust teenindussektoris korduskasutada. Kestlik rahandus soodustab kliimaneutraalseid investeeringuid digisektorisse. Parem disain ning rohkem ringmajandusel põhinevad ärimudelid ja tootmistavad võivad aidata vähendada elektroonikaromude teket. Nõudluse poolel on digitehnoloogia kasutamisel energiatarbimise vähendamiseks olulised tarbimine ning ettevõtjate ja kodanike harjumused.

Digitehnoloogial võib olla kliimaneutraalsuse saavutamisel, saaste vähendamisel ja elurikkuse taastamisel otsustav roll. Sisendeid mõõtes ja kontrollides ning automatiseerimist suurendades võivad sellised tehnoloogialahendused nagu robootika ja esemevõrk parandada ressursitõhusust ning suurendada süsteemide ja võrgustike paindlikkust. Energiatõhus plokiahelal põhinev andmehaldus kogu toodete ja teenuste elutsükli ja väärtusahela ulatuses võib hoogustada liikumist ringluspõhisema majanduse ja kestliku konkurentsivõime poole. Samuti võib digitehnoloogia toetada kasvuhoonegaaside heite seiret, aruandlust ja kontrolli CO2 hinnastamiseks. Digitaalsed tootepassid võimaldavad parandada materjali, komponentide ja toote jälgitavust ning andmete kättesaadavust, mis on elujõuliste ringmajandusmudelite jaoks hädavajalik. Digiteisikud võivad soodustada innovatsiooni ning kestlikumate protsesside, toodete või hoonete kavandamist. Kvantarvutustehnoloogia hõlbustab simulatsioone, mis on tavalistele arvutitele liiga keerukad. Reaalajas kogu maailmas teavet edastav kosmosepõhine andmetehnoloogia jälgib edusamme kestlikkuse suunas. Andmete jagamine või mängustamine võib suurendada üldsuse osalust ülemineku juhtimisel ja innovatsiooni koosloomisel.

Teel 2050. aasta eesmärkide poole oleneb kahe ülemineku ühitamine suutlikkusest kasutada laialdaselt olemasolevat ja uut tehnoloogiat, samuti mitmesugustest geopoliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest ja regulatiivsetest teguritest. Nende analüüsi alusel selgitatakse teatises välja kümme põhivaldkonda, milles on vaja tegutseda. Sünergia edasiseks suurendamiseks ja pingete vähendamiseks on kaksikülemineku jaoks vaja terviklikku, tulevikku suunatud ja strateegilist lähenemist, mis tunnistab üleminekute geopoliitilist olemust.

Selles uues geopoliitilises kontekstis ja põhjalikule tulevikuanalüüsile tuginedes esitatakse 2022. aasta aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta tulevikku vaatav strateegiline arutelu rohe- ja digiülemineku omavahelise vastasmõju kohta. Mõlemad on ELi poliitilises tegevuskavas esikohal ning nende vastasmõjul on tulevikule tohutu mõju. Samuti oleneb nende edust ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamine. Kuigi need üleminekud on laadilt erinevad ja kummalgi on erinev dünaamika, tasub nende ühitamist – st võimet teineteist vastastikku tugevdada – lähemalt analüüsida. Roheüleminek ei saa teoks ilma Euroopa rohekokkuleppes sätestatud eesmärkide ja poliitikata ning valdkonnaülese strateegiata, millega saavutada kliimaneutraalsus ja vähendada keskkonnaseisundi halvenemist 2050. aastaks. Kuni viimase ajani arvestati digiülemineku puhul kestlikkusega seotud kaalutlusi üksnes piiratud määral. Et vähendada digiülemineku kahjulikku kõrvalmõju ja realiseerida täielikult selle keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku kestlikkuse võimaldamise potentsiaal, on vaja asjakohast poliitilist raamistikku ja valitsemist, nagu sedastatud digikompassis ja paketis „Eesmärk 55“.

Maailma raputavad geopoliitilised muutused, mis võimendavad ELi juba mõjutavaid megatrende veelgi. Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni pikaajaline mõju, sealhulgas energeetikale, toidule, majandusele, julgeolekule, kaitsele ja geopoliitikale, mõjutab selgelt seda, kuidas Euroopa saavutab rohe- ja digiülemineku. Need ega edasised katsumused ei kalluta Euroopa Liitu aga pikaajalistest eesmärkidest kõrvale. Õige poliitika abil võivad need eesmärkide saavutamist hoopis kiirendada. Lõppkokkuvõttes võib see tugevdada meie vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat mitmes valdkonnas alates energeetikast, toidust, julgeolekust ja kriitilistest varudest – sealhulgas nendeks üleminekuteks vajalikest toorainetest – kuni tipptehnoloogiani.

Koos elanikkonna kasvu ja kõrgema elatustasemega jätkub transpordinõudluse kasv. Kogu maailmas võib sõitjateveo maht kasvada vahemikus 2015–2050 ligi kolm korda. ELis kasvab sõitjatevedu teedel prognooside kohaselt 2050. aastaks umbkaudu 21 % ja kaubavedu 45 %, arvestamata püüdlusi suunata rohkem liiklust üle muudele transpordiviisidele, näiteks raudtee- või veetranspordile. Seda sektorit mõjutavad ka linnastumine, tarbijate teadlikkuse paranemine, kestlike transpordiviiside kulude muutumine (praegusel ajal on need endiselt üsna kõrged) ja uued ärimudelid (sealhulgas seoses tarneahela haldamisega). Lisaks võib digitaliseerimine veelgi kiirendada töökohtade hübriidseks muutumist, mis mõjutab töötajate kohalikku ja piiriülest liikuvust.

Järgmise põlvkonna patareide ja akude laiemad kasutusalad koos digitehnoloogiaga võimaldavad olulist üleminekut kestlikumatele liikumisviisidele. See kehtib mitmesuguste transpordiliikide puhul, sealhulgas sõitjate- ja kaubavedu, raskeveokid või lennundus. Näiteks võidakse väikeste kohalike lennujaamade vahel ELis kasutada elektrilisi õhusõidukeid. Transpordist tingitud elektri lisanõudluse haldamine (nii otsene elektrifitseerimine kui ka taastuvate ja vähese CO2 heitega kütuste masstootmine sektorites, kus CO2 heidet on keeruline vähendada, nagu lennu- ja veetransport) peab käima käsikäes elektrisõidukite energiatõhususe suurendamisega. Samuti nõuab see süsteemset käsitlust andurite integreerimise, arvutusvõimsuse ja kõrgtasemel tarkvara jaoks. Sõidukitelt ja nende keskkonnast saadud andmete kasutamise abil võib olla võimalik laadimist optimeerida. Kahesuunaline laadimine võib pakkuda paindlikkust nutivõrkudele, toetades nõnda taastuvenergia integreerimist ja maksimeerides selle kasutust. Veelgi enam: koos kosmosepõhiste teenustega võib digitaliseerimine toetada ühendatud ja automatiseeritud (sealhulgas autonoomsetele) laevadele ja sõidukitele mõeldud töökindlaid lahendusi, aidates tõhustada liikluskorraldust ja vähendada kütuse tarbimist. Eksperimentaalsed lahendused, näiteks katsestendid või eluslaborid, mis võimaldavad liikuvuslahenduste tegelikus keskkonnas katsetamist, võivad aidata mõista paremini lõppkasutajate vajadusi. Sõidukite digiteisikutelt võib saada täielikke andmeid reaalajas toimimise, teenindusajaloo, seadistuse, varuosade asendamise või kindlustuse kohta. Arukas liikuvus nõuab suuri investeeringuid uue tehnoloogia ja uute taristute väljaarendamiseks ning juurdepääsuks mitmesugusele digitehnoloogiale, nagu tehisintellekt, pilveteenused või pooljuhid. Veelgi enam, selleks et saavutada kriitilist massi ja vältida sõltuvust suurtest domineerivatest turuosalistest, on sektoris tegutsejatel vaja arendada partnerlusi, ühendada investeeringuid ning leppida kokku ühised standardid, taristud, platvormid ning valitsemisraamistikud. Oluline on autonoomsete sõidukite vastuvõtt ühiskonnas ja kuludega seotud juurdepääs.

Digitaliseerimine ja tehisintellekt soodustavad ka tõhusamate mitmeliigilise liikuvuse lahenduste tekkimist, koondades kõik transpordiliigid ühtsesse koostalitlusvõimelisse platvormi, näiteks liikuvus kui teenus või transport kui teenus. See võib parandada tõhusust, tarbijate valikuvõimalusi, juurdepääsetavust ja taskukohasust, eelkõige ühistranspordi puhul. Lisaks edendavad digiplatvormid muid võimalusi, näiteks koossõitu ja sõidujagamist. Samuti on digitehnoloogia oluline ühendatud mitmeliigilise liikuvuse lahenduste tekkimiseks linnades ning äärealadel ja maapiirkondades, mis võimaldab kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu nii reisija- kui ka kaubavedude eri võimalustele ja nende vahel valida. Lisaks on uutel vähese heitega, digitaalsetel ja tehisintellektipõhistel tehnoloogiatel ja lahendustel (nagu droonid) potentsiaali võimaldada väga mitmesuguseid uusi kasutusalasid ja teenuseid alates kaupade kohaletoimetamisest kuni arstiabini. See nõuab eri transpordiliikide, käitajate ja platvormide paremat koostalitlusvõimet ning asukohast sõltumatut ühenduvust. Eelkõige aitab parem ja laialdasem juurdepääs liikuvusandmetele ametiasutustel jälgida ja kavandada transporditegevust, taristut ja teenuseid ning viia pakkumine ja nõudlus paremini vastavusse, mis toob kaasa väiksemad kulud ja väiksema keskkonnamõju. Andmetele juurdepääs on väga oluline ka liikluskorralduse parandamisel ning tarbijatele ja ettevõtjatele laiema valiku kestlike liikuvuslahenduste pakkumisel.

3.Digitehnoloogia abil tööstuse kliimaneutraalsuse edendamine

Selleks et püsida 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kursil, tuleb juba 2030. aastaks vähendada ELi tööstuse CO2 heidet 2015. aastaga võrreldes 23 %. Tööstussektori osa maailma energia lõpptarbimises on 37 % ja tööstussektorist pärineb umbes 20 % kasvuhoonegaaside heitest. Neli energiamahukat tööstusharu – terase-, tsemendi-, keemia- ning tselluloosi- ja paberitööstus – paiskavad õhku ligikaudu 70 % maailma CO2 heitest. Ühtlasi on nad ELi suurimad tööstuslikud energiakasutajad.

Digitehnoloogia on eri allikaid ja lähteaineid hõlmavas süsteemis suurte tööstuslike energiakasutajate pakkumise ja nõudluse juhtimisel olulisel kohal. Arukad arvestid, sealhulgas kasutajapõhised arvestid ja andurid, võivad energiatõhusust suurendada, andes reaalajas teavet tarbimise kohta ja edastades selle energiajuhtimisseadmetele. Järelevalve, suurandmete analüüs ja andmehõivesüsteemid aitavad parandada tööstusprotsesside energiatõhusust ning andmeid töödelda, et teha arukamaid otsuseid. Digiteisikud aitavad parandada süsteemide ülesehitust, katsetada uusi tooteid, teha järelevalvet ja tagada ennetava hoolduse, hinnata toodete olelustsüklit ning valida optimaalsed materjalid. Andmetel põhinev optimeerimine aitab parandada kasutatavaid materjale, arendada välja rohelisemaid alternatiive ning pikendada nende eluiga. Seire ja jälgimisega saab teavet toodetes kasutatavate materjalide või komponentide kohta, mis tänu paremale hooldusele ja kvaliteetsele suletud ahelas ringlussevõtmisele võib aidata ringlust edendada. Oluline on ka tootmis-, digi- ja muu kõrgtehnoloogia (nagu robootika või 3D- ja 4D-printimine) lõimimine. Digilahenduste kasutuselevõtt tööstussektoris nõuab kõrgemal tasemel tehnoloogilist valmisolekut ning küberturvalisust, et kaitsta tööstusprotsesside andmeid ja nende toimimise usaldusväärsust.

4.Ehitiste rohestamine digitaliseerimise abil

Demograafilised suundumused ja linnastumine muudavad nõudlust ehitiste järele. Elanikkonna kasv linnades kahekordistab kogu maailmas 2060. aastaks ehitiste mahtu. ELis võib peamiselt linnapiirkondades ja poollinnalistes piirkondades elavate inimeste arv ulatuda 2050. aastaks 80 %ni. Suureneb ka väikeste kodumajapidamiste arv, kus energiatarbimine inimese kohta ületab tõenäoliselt suuremate majapidamiste vastavat näitajat. Need suundumused koos digiseadmete kasutamisega kaugtööks, õppimiseks, arukaks või sõltumatuks eluks suurendavad hoonete energiatarbimist. ELis moodustab selle sektori energiatarve praegu 40 % kogu energiatarbest, kusjuures 75 % hoonetest ei ole energiatõhusad.

Kliimaneutraalsuse ja nullsaaste seisukohast oluliste eeliste saavutamiseks peavad uued ehitised olema 2030. aastaks heiteta ning viiendik praegustest tuleb renoveerida. Selles sektoris kliimaneutraalsuse saavutamine nõuaks fossiilkütusel põhineva kütte asendamist kestlike alternatiividega, nagu soojuspumbad, veekasutusega seotud CO2 jalajälje vähendamist ning üldise energiatõhususe suurendamist ning samal ajal peab olema tagatud, et lahendused on kõigile kättesaadavad. See aitab saavutada ELi eesmärgi renoveerida 2030. aastaks 35 miljonit väikese energiatõhususega ehitist. Arukad ehitised ja arvestid võivad aidata saavutada neid eesmärke ja leevendada energiavaesust. 2030. aastaks võib ehitusteabe modelleerimine suurendada sektori energia- ja veetõhusust veelgi, võimaldades ehitiste püstitamisel ja kasutamisel tehtud planeerimisvalikuid pika aja jooksul analüüsida. Anonüümitud andmete kättesaadavus, arukad seadmed ning tarbijate käitumine võimaldavad teha renoveerimisse sihtotstarbelisi investeeringuid. Selleks et hinnata, edastada, salvestada ja jälgida teavet olelusringi heite kohta, on vaja digitaalseid logiraamatuid ja olelusringi analüüsi, mis aitab vähendada materjalide keskkonnamõju ja vältida mürgiste materjalide kasutamist. Digiteisikud võivad muuta seda, kuidas linnaruumi planeeritakse, seiratakse ja hallatakse. Selle tulemusena võib linnades väheneda heide, paraneda ressursitõhusus ja elukvaliteet, ehituspinna kasutamine ning hoonete vastupidavus ohtlike sündmuste korral.

5.Arukam ja rohelisem põllumajandus

Kliima ja keskkonnakriisid, demograafilised muutused ja geopoliitiline ebastabiilsus panevad proovile ELi põllumajanduse vastupanuvõime ja selle kursi kestlikkuse poole. Ilma poliitiliste meetmeteta võib põllumajandusheide kogu maailmas kasvada 2050. aastaks 15–20 %. Selleks ajaks on 10 % praegu taime- ja loomakasvatuseks sobivatest aladest kogu maailmas hinnangute kohaselt kliimatingimuste poolest kõlbmatu. Ilmnevad muud ohud biosfäärile, veele, pinnasele või elurikkusele. Uues geopoliitilises kontekstis peab EL vähendama oma sõltuvust sööda, väetiste ja muude sisendite impordist. Seejuures ei tohi õõnestada tootlikkust, toiduga kindlustatust ega sektori rohestamist ning samal ajal tuleb tegeleda väikese sissetulekuga partnerriikides esineva toiduga kindlustamatusega.

Õigesti kasutusele võetuna võib digitehnoloogia võimaldada arukamat ja rohelisemat põllumajandust. Digiandurtehnoloogia suurem kasutamine kohapeal (selleks et kohandada sekkumisi vastavalt konkreetsetele tingimustele) ja ELi kosmosepõhised teenused võivad vähendada vee, pestitsiidide, väetiste ja energia kasutamist, mis on kasulik ka inimeste ja loomade tervisele. Digiteisikud pakuvad andmeid, et juhtida toodete mitmekesistamist ning kasutada kahjuritõrje ümberkujundamisel funktsionaalset elurikkust. Kvantarvutustehnoloogia koos bioinformaatika ja taimegenoomikaga võivad hõlbustada pestitsiidide ja väetiste kasutamiseks vajalike bioloogiliste ja keemiliste protsesside mõistmist. Kohalikku jaotamist ja toidujäätmete tekke vältimist soodustavad digiplatvormid võivad hoogustada kohalikku tootmist ja lühendada tarbimisahelaid. Satelliidiandmed, andurid, plokiahel ja väärtusahelast pärit andmed võivad parandada jälgitavust ja läbipaistvust. Avalikud põllumajanduslikud digiplatvormid, mis on turvalise ja usaldusväärse andmejagamise ja digiteenuste (nagu täppispõllumajandus) aluseks, võivad tugevdada õiglast koostööd väärtusahelas ning luua tõhusaid kauplemiskohti. Sellise tehnoloogia laialdasem kasutuselevõtt nõuab väiksemaid paigaldus- ja hoolduskulusid ning paremat ühenduvust äärealadel ja maapiirkondades. Lisaks peavad standardprotsesside jaoks väljaarendatud digilahendused toetama mitmekesisemaid põllumajandusmudeleid. Kahe ülemineku ühitamisega seotud tehnoloogia kasutuselevõtu määravad usaldus, turvalisuse kõrge tase ja sobivad oskused.

IV. Kahe ülemineku ühitamist määravad geopoliitilised, majanduslikud, ühiskondlikud ja seadusandlikud tegurid

Praegused geopoliitilised muutused kinnitavad vajadust kiirendada kaksiküleminekut, mis kindlustaks ELi vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat. Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni tagajärjed on geopoliitilist ja majanduslikku olukorda juba muutnud. Nende seas on mitu kahe ülemineku ühitamise seisukohast olulist tegurit: energia- ja toiduhindade tõus ning selle tagajärjed ühiskonnale, võimalik vajadus söe kasutamist ajutiselt suurendada, suurem surve riigi rahandusele, suurem inflatsioonimäär, suuremad küberohud, probleemid tarneahelatega ning tõkked juurdepääsul kriitilise tähtsusega toorainele ja tehnoloogiale. Uus arusaam fossiilkütustelt ülemineku kiirendamise pakilisusest võib osutuda roheülemineku murdepunktiks. Geopoliitiline olukord hoogustab ka tarneahelate muutumist, mis tuleneb muutustest maailma tööjõus ja tootmiskuludes ning COVID-19 pandeemia tagajärgedest. See loob lisasurve minna üle vähem haavatavatele, mitmekesisematele ja töökindlamatele tarneahelatele ning potentsiaalselt ka kauplemisele üksnes sõbralike riikidega. Mõnel juhul võib see vähendada ka CO2 jalajälge ja soodustada ringmajandust. Sellega seoses on ELi partnerid, nagu Lõuna-Korea, Ameerika Ühendriigid ja Jaapan, sisse seadnud ka näiteks tarneahelate seiresüsteemid ja suurendanud riigisisest suutlikkust või sellega hiljuti algust teinud.

Kriitilise tähtsusega toorained on ELi kaksikülemineku jaoks esmatähtsad. EL sõltub mitme kriitilise tähtsusega tooraine hankimisel kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiinast, isegi rohkem kui fossiilkütuste hankimisel Venemaast. ELi enda toodang moodustab digiseadmete valmistamisel kasutatavate kriitilise tähtsusega toorainete (nagu pallaadium, tantaal või neodüüm) tarneahelast maailmas vaid 4 %. Ka ei ole ELil piisavalt laiaulatuslikku mäetööstust, töötlevat ega ringlussevõtuga tegelevat tööstust. Siiani ei ole riigisiseste maardlate, sealhulgas majandusele strateegilise tähtsusega maardlate väljaarendamisel tehtud piisavaid edusamme – seda enam, et projektide ees on jätkuvalt märkimisväärseid takistusi. Samal ajal nõuab meie puhta energia eesmärkide saavutamine üha suuremas koguses mitmesuguseid tooraineid, nt elektromobiilsuse põhikomponendi liitiumi kasutus kasvab 3 500 %. Praegu kuulub 40 % liitiumivarudest Tšiilile ning 45 % liitiumi rafineerimise rajatistest kogu maailmas asub Hiinas. Lisaks eeldatakse koobalti kasutamise suurenemist 330 % ning alumiiniumi ja vase kasutamise suurenemist 30–35 %. Endiselt on väga oluline kauplemine, koostöö ja partnerlus eri riikidega, kellel on palju maavarasid ja sarnased tõekspidamised. Nõudluse üleilmne kasv suurendab konkurentsi ressursside pärast ja süvendab tõenäoliselt tootmise kontsentreerumist, tekitades sellega pakkumise poolel veelgi geopoliitilisi riske. Peale juurdepääsu kriitilise tähtsusega toorainele on uues geopoliitilises kontekstis otsustava tähtsusega võime kehtestada keskkonna- ja ühiskondlikke standardeid, mis tagavad kaevandamise, rafineerimise ja ringlussevõtu ning energiatootmise kestlikkuse.

Koos piisavate investeeringutega võib ulatuslikum ringlus ja täpne tootmine aidata sellist strateegilist sõltuvust vähendada. Digitaliseerimine võib ringlust veelgi kiirendada, tõhustades planeerimist, suurendades tootmise täpsust ning parandades remondi-, taastamis- ja ringlusprotsesse. Näites pärast 2040. aastat võidakse ELis suur osa siirdemetalle saada ringlusest, mis ühtlasi täidab jätkuvalt ka primaarmetallide vajadust. Ringlussevõtt on seda olulisem, et ka näiteks terase või alumiiniumi tootmine vanametallist on märksa väiksema energiakasutusega kui nende tootmine toorainest. Ringlussevõtu puhul on oluline nii kvantiteet kui ka kvaliteet. Näiteks terase ja alumiiniumi saastumisel vasega väheneb selle väärtus märgatavalt, mis toob kaasa suurema energiakasutuse ja rohkem heitmeid.

Tehnoloogiaga seotud geopoliitika muutub tähtsamaks. Juurdepääs kriitilise tähtsusega tehnoloogiale annab konkurentsieelise ja vähendab strateegilist sõltuvust. ELi praegu piiratud suutlikkus mõne horisontaalse tehnoloogia puhul nõrgestab tema positsiooni. Tehnoloogiline konkurents võib kiiresti kasvada, tuues kaasa üleilmsete innovatsiooni ökosüsteemide killustumise. See võib suurendada kulusid ja küberturvalisuse riske, eelkõige kahesuguse kasutusega tehnoloogia puhul, nt 5G- ja 6G-taristu või põllumajanduse digitehnoloogia. See on seda olulisem, et kogutud andmete (sealhulgas tarbijate harjumuste ja käitumismustrite kohta) hulk ja ühendatud seadmete arv kasvab märkimisväärselt. Peale selle võib eeldada, et kasvab ka väärtustel ja ühiskonnamudelitel põhinev rivaalitsemine. Seda on juba praegu näha erinevatest lähenemisviisidest, mida interneti puhul kasutatakse. Näiteks konkreetsele sisule juurdepääsu piiramine (nt Hiina, Venemaa), väärtuspõhise lähenemise kultiveerimine (nt ELi keskendumine andmekaitsele ja usaldusväärsele tehisintellektile) või konkreetsete juhtimismudelite propageerimine (nt suures osas erastatud, nagu USAs, või riigi juhitavad, nagu Hiina digisuveräänsus). Kasvab mure kuritahtliku kübertegevuse ja desinformatsioon seoste üle, mis ohustavad demokraatiat, süvendavad lõhesid ja takistavad juurdepääsu korrektsele teabele. See on oluline, sest demokraatia viimase 30 aasta jooksul toimunud areng on minema pühitud: 2021. aastal on üleilmse demokraatia keskmine tase langenud 1989. aasta tasemele. Lisaks võivad praegused geopoliitilised tingimused mõjutad kaksiküleminekuga seotud projekte partnerriikides, kes COVID-19 pandeemia tagajärgede tõttu juba majandus- ja tarneraskustega silmitsi seisavad. See probleem muutub üha elutähtsamaks, sest esimest korda on ülemaailmset edenemist ÜRO kestliku arengu eesmärkide suunas tabanud tagasikäik.

Kaksikülemineku edu oleneb meie poliitika kohandamisest uue majandusmudeliga. See tähendab majandusedu traditsioonilise käsitluse kujundamist kvalitatiivsemaks, kus kesksel kohal on heaolu, ressursitõhusus, ringlus ja taastamine. Lõppkokkuvõtte kätkeb kliimaneutraalsuse saavutamine, ressursside kestlik kasutamine, nullsaaste ja elurikkuse vähenemise peatamine tohutuid majandus- ja sotsiaalpoliitilisi muutusi, mida suunavad sobivas vahekorras turupõhised vahendid (näiteks CO2 hinnastamine) ning nii avaliku kui ka erasektori investeeringud kestlikesse projektidesse. Seda muutust soodustab ka mõju suurendavate sotsiaalsete ettevõtjate ja investeeringute kasv.

Kas kaksiküleminek on õiglane või mitte: selle edu tingimus on kaasamine ja taskukohasus. Väikese ja keskmise sissetulekuga inimesed on kaksikülemineku mõju ja kulude (nt töö automatiseerimine, juurdepääs digilahendustele ja digitaalsed avalikud teenused, kõrgemad energia- ja toiduhinnad, hoonete energiatõhususe suurendamise rahastamine või liikuvusvaesus) seisukohast haavatavamad. Samuti on lõhe tehnoloogiliselt arenenud ja mahajäänud ettevõtjate vahel. Neid erinevusi võivad veelgi võimendada majandusarengu ja sotsiaalse heaolu taseme piirkondlikud erinevused. Tööjõu- ja kapitalituru probleemid võivad neid pikendada ja kulusid suurendada. Selles kontekstis on kliimaneutraalsust ja keskkonnakestlikkust võimalik saavutada vaid siis, kui sellega koos võetakse meetmeid, mis toetavad kõnealuseid rühmi asjaomase finantskoormuse kandmisel, ja tasandatakse erinevusi. ELi digikümnendi ja Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkide saavutamine on nende erinevuste ületamiseks väga oluline, kuid võimalik, et on vaja enamat. See on seda motiveerivam, et need, kelle jaoks üleminek on kõige raskem, toodavad kõige vähem heidet. Tõepoolest: praegu paiskab 10 % kõige rikkamaid eurooplasi inimese kohta õhku üle kolme korra rohkem heidet kui ülejäänud Euroopa kodanikud .

Kaksiküleminek toob kaasa suured muutused ELi tööturul ja sellega seotud oskustes. Söe kaevandamisest ja fossiilkütuste ammutamisest tugevalt sõltuvates sektorites ja piirkondades ning nendega seotud töötlemis- ja tarneahelates vähendatakse töökohtade arvu. Samas luuakse roheülemineku tulemusena uusi töökohti, nt puhta energia, renoveerimise ja ringmajanduse valdkonnas . Samuti loob digiüleminek tõenäoliselt uusi töö- ja ärivõimalusi, nt kõrgtehnoloogia valdkonnas, mis toob samas kaasa selle, et kaovad teised töökohad, mis täielikult või osaliselt automatiseeritakse. Edasine digitaliseerimine, mida kiirendas COVID-19, mõjutab ka töötingimusi ja -korraldust, samuti juurdepääsu sotsiaalkaitsele. Need protsessid ei pruugi toimuda ühel ajal ning nende mõju eri ettevõtjatele, sektoritele ja piirkondadele ei ole ühtlane, mis viitab majanduse ja tööturu võimalikule tasakaalustamatusele. Töö muutunud sisu ja töökohtade ümberjagamine nõuab teistsuguseid oskusi. Üldiselt võib kaksikülemineku mõju tööturule olla vastastikku täiendav ning sellega võib kaasneda võimendavat või tühistavat mõju, mida tasuks edasi uurida.