KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EDUARUANNE TEISE PÕLVKONNA SCHENGENI INFOSÜSTEEMI (SIS II) ARENDAMISE KOHTA Juuli – detsember 2012 /* COM/2013/0305 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EDUARUANNE TEISE PÕLVKONNA SCHENGENI INFOSÜSTEEMI (SIS II) ARENDAMISE KOHTA Juuli – detsember 2012 1. Sissejuhatus Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse tööd, mida tehti 2012. aasta teisel poolaastal seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamisega ja süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II toimuva migratsiooni ettevalmistamisega. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1104/2008[1] ning nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsuse 2008/839/JSK[2] (mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)) artiklile 18. 2. Projekti hetkeseis 2.1. Ülevaade aruandeperioodil tehtud edusammudest 2012. aasta teisel poolel läbi viidud testimised näitavad, et kesksüsteemi ja enamike riiklike süsteemide arendamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. Selle tulemusena viidi lõpule peaaegu kõik tehnilised ettevalmistused tegelikuks andmete migratsiooniks. Sellise edu saavutamine eeldas aga teatud uute raskuste ületamist: (1) Igakülgse testimise osas ei õnnestunud kõigil liikmesriikidel testimise aktsepteerimise kriteeriumide täitmine ettenähtud ajakava raames, varuaeg kaasa arvatud. Lahendamata probleemid tuli lahendada ja neid uuesti väljaspool ettenähtud ajakava testida; seda tuli teha paralleelselt teiste selliste ülesannetega, mis olid eriti olulised enne SIS II käivitamist (eelkõige SIRENE funktsionaalsuse test[3] ja migratsiooni proovid). See kujutas endast suurt ohtu üldisele ajakavale. Kõigi poolte paindlikkus võimaldas asjaomastel liikmesriikidel viia kordustestid läbi 2013. jaanuari teisel nädalal. (2) 2012. aasta oktoobris teatas Soome viivitustest oma riiklikus SIS II projektis ning teavitas komisjoni, et tema riiklik süsteem ei valmi enne 2013. aasta veebruari. Pärast olukorra kohapealset hindamist aitasid komisjon ja üldprogrammi nõukogu Soomel määrata kindlaks edasised sammud, mis võimaldaksid pidada kinni SIS II kasutuselevõtu algsest kuupäevast. Ühiselt leitud lahendus seisneb selles, et Soome paigaldab ajutiselt olemasoleva ja testitud tehnilise lahenduse, mida tuntakse akronüümi SIB[4] all, ja mida on juba mitmes teises liikmesriigis kasutatud. Soome on selle lahenduse asetanud esmatähtsale kohale, jätkates samal ajal tööd ka riikliku projektiga. Komisjon ja SIS II üldprogrammi juhtimisnõukogu toetavad ja jälgivad tähelepanelikult lahenduse SIB edenemist Soomes. (3) SIRENE funktsionaalsuse testi puhul tõdetakse, et kolm liikmesriiki (lisaks Soome, kes eespool mainitud põhjustel ei osalenud testis) ei täitnud testimise aktsepteerimise kriteeriume ja neile anti võimalus testi korrata 28. jaanuaril 2013. Liikmesriikide kogetud probleemid, mis oleksid võinud ohustada üldist ajakava, on leevenenud tänu peamiste sidusrühmade sihipärasele lähenemisviisile. Soome problemaatilise olukorra kiire ja tulemuslik lahendamine tõestas järjekordselt juhtimisnõukogu lisaväärtust. Liikmesriikide ja komisjoni ühised jõupingutused ja tihe koostöö on taganud keskse projekti kavakohase edenemise nii ajaliselt kui ka rahaliselt. Teisalt on riski vähendamise meetmed kahandanud oluliselt ettenägematuteks juhtudeks järelejäänud varusid. 2.2. Testimine Testid, mille eesmärk oli tagada riiklike süsteemide ja kesksüsteemi asjakohane toimimine ja koostoime, tipnesid igakülgse testimisega, mis viidi läbi aruandeperioodil ja mida korratakse 2013. aasta alguses. Soome puhul püütakse varuplaanis sisalduvad vajalikud testid (vastavustest, igakülgne testimine, SIRENE funktsionaalne test) sobitada ajaliselt võimalikult lähestikku üldiste kordustestidega. (a) Laiendatud vastavustest Kõik liikmesriigid läbisid lõpuks laiendatud vastavustestid, mille eesmärk on kontrollida riiklike süsteemide kokkusobivust SIS II spetsifikatsioonidega. Neli ülejäänud liikmesriiki viisid testimised eduka lõpuni 2012. aasta augustis. See oli vajalik igakülgse testimise sujuvaks läbiviimiseks. Nagu eespool mainitud, kordab Soome teste. Eurojust ja Europol kavandavad laiendatud vastavustesti 2013. aastal. (b) Esialgne süsteemi vastuvõtutest Esialgne süsteemi vastuvõtutest toimus 2012. aasta märtsis ja selle positiivsed tulemused osutavad nii kesksüsteemi kui ka varukesksüsteemi vastupidavusele ja stabiilsele toimimisele. Sankt Johann im Pongaus asuvat varukesksüsteemi tuli siiski uuesti testida; see viidi 2012. aasta teisel poolel edukalt läbi. (c) Teise vahe-eesmärgi test 2012. aasta mais toimunud teise vahe-eesmärgi test tõestas kesksüsteemi töötingimuste stabiilsust, usaldusväärsust ja jõudlust. 24. juulil 2012. aastal kogunenud üldasjade nõukogu võttis testitulemuste positiivse tehnilise hindamise ja valideerimise alusel teadmiseks teise vahe-eesmärgi testi õnnestumise. Sellega olid kõik teise vahe-eesmärgi testile nõukogu 2009. aasta juuni järeldustes seatud tingimused täidetud. Komisjon teavitas Euroopa Parlamenti testi positiivsetest tulemustest. (d) Igakülgne testimine Igakülgne testimine oli SIS II kasutuselevõtu tehniline ja õiguslik eeltingimus[5]. Igakülgse testimise eesmärgid olid järgmised: 1. kinnitada, et komisjon ja SIS 1+ süsteemis osalevad liikmesriigid on lõpule viinud SIS II andmete töötlemiseks vajalikud tehnilised korraldused ja 2. näidata, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui SIS 1+ süsteem (vastavalt õiguslikule alusele). Igakülgse testimisega hinnati SIS II süsteemi kogu protsessi hõlmavast seisukohast, mis tähendab, et testiti riiklikke süsteeme, võrgustikku ja kesksüsteemi. Teste juhtisid ühiselt liikmesriikide ja komisjoni testijuhid. Testijuhtumid määrati kindlaks igakülgse testimise kavas, mille kiitis heaks asjaomase nõukogu töörühm 24. mail 2012. Pärast seda, kui komisjon oli teatanud kesksüsteemi valmisolekust (30. mail toimunud COREPERi kohtumisel), viidi igakülgne testimine läbi ajavahemikus 1. juuni 2012 kuni 22. august 2012. Liikmesriigid korraldasid testid neljas kuuest või seitsmest liikmesriigist koosnevas rühmas ning testist väljajäänud liikmesriikide osalust simuleeriti. 2012. aasta septembris korraldati veel täiendavad testimised, et liikmesriigid saaksid korrata varem ebaõnnestunud testimisi. SIS II kesksüsteem toimis igakülgse testimise jooksul hästi ja stabiilselt. Testimise esimeste voorude käigus ilmnes üks viga, millest süsteemi peaarendaja oli juba varem teadlik, aga viga parandati kesksüsteemi tehnilise ajakohastamise käigus. Riiklikul tasandil pidid umbes pooled liikmesriigid igakülgset testimist kas täielikult või osaliselt kordama ning kui mõned erandid välja arvata, õnnestus see liikmesriikidel ettenähtud varuaja jooksul. Kokkuvõttes läbisid 25 liikmesriiki igakülgse testimise, ehkki selle tulemuse saavutamiseks läks vaja kuut testivooru esialgse nelja asemel. Kaks liikmesriiki (Poola ja Šveits) pidid ühte testijuhtumit kordama ning veel kaks liikmesriiki (Taani ja Soome) pidid kogu testivooru kordama. Samuti taotles Belgia igakülgse testimise osalist kordamist, et kahtluse alla seatud testi tulemusi kinnitada. Kuna kordustestimist ei olnud võimalik samal ajavahemikul korraldada, kavandati lisatestid 2013. aasta jaanuari teisele nädalale. (e) SIRENE funktsionaalne test Migratsiooni käsitlevate õigusaktide kohaselt tuleb süsteemis SIS 1+ osalevatel liikmesriikidel viia läbi täiendava teabe testid (SIRENE funktsionaalsed testid). See test on liikmesriikide vastutusalas, aga komisjon, kes lisaks sellele, et ta pakub testi läbiviimiseks kesksüsteemi ja kommunikatsioonitaristut, jätkas liikmesriikide toetamist nende ettevalmistustes SIRENE büroode vahelise andmeside tehniliste spetsifikatsioonide ühiseks läbivaatamiseks ja testide üksikasjaliku kirjelduse väljatöötamiseks. Sirene ühenduvustesti õnnestumise järel testiti SIRENE funktsionaalsust 2012. aasta teises pooles. Kolmel liikmesriigil (lisaks Soome, kui riik on selleks valmis, ning eelistatavalt koos teiste liikmesriikidega) tuli testi korrata ning see kavandati 28. jaanuaril 2013 algavale nädalale. 2.3. Ettevalmistused migratsiooniks süsteemist SIS 1+ süsteemile SIS II 2.3.1. Tehnilised ettevalmistused Ajutise migratsiooni arhitektuuri keskne osa on komisjon poolt pakutav muundur, mis on loodud eesmärgiga võimaldada kanda SIS 1 andmed üle uude süsteemi, tagades järjepideva teabevahetuse SIS II kesksüsteemi ja SIS 1+ tehnilise toe funktsiooni (C.SIS) vahel[6]. Vastutus testimise eest jaguneb Euroopa Komisjoni ja SIS 1+ süsteemi käitava Prantsusmaa vahel. Muunduri testimine läks edukalt nii SIS 1+ kui ka SIS II-ga. Muunduri täieliku funktsionaalse integreerituse test läks edukalt ja see lõpetati kavakohaselt 21. augustil 2012, kinnitades seeläbi, et muundur suudab nõuetekohaselt muundada sõnumeid (hoiatusteateid) kahe süsteemi vahel mõlemas suunas vastavalt ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidele. Tekkinud suhteliselt väikestest probleemidest suurem osa lahendati ja nendega seoses korraldati testid aruandeperioodi jooksul. Viimane test on kavandatud 2013. aasta jaanuarisse. Koostalitusvõime testid lõpetati 11. detsembril 2012 (kavandatust varem).Tulemused on edastatud C.SIS-le valideerimiseks ja need avalikustatakse jaanuari alguses. Pärast muunduri testimist keskenduti 2012. aasta teises pooles migratsiooni proovidele, kõigepealt piiratud arvul liikmesriikidega ning seejärel kõigi migratsioonis osalevate liikmesriikidega. Piiratud migratsiooni proovist saadi väärtuslikku teavet ja kogemust üldise migratsiooni proovi jaoks. Keskse SIS II projekti meeskond ja migreeruvad liikmesriigid on praeguseks proovinud vähemalt üks kord kõiki migratsiooniga kaasnevaid protsesse (sealhulgas kasutuselevõtu test). Järgmiseks sammuks on tegeliku andmeside migratsioon süsteemilt SIS 1+ süsteemile SIS II 2013. aasta alguses. Komisjon jätkas tihedas koostöös liikmesriikidega migratsiooni käsiraamatu koostamist. Selles kirjeldatakse üksikasjalikult migratsioonikavas loetletud meetmeid. Käsiraamatus esitatakse rollid ja vastutusalad kogu protsessi vältel ja kirjeldatakse migratsiooni üksikasjalikku ajakava. Migratsiooni käsiraamatusse tehakse praegu viimaseid ajakohastusi piiratud ja üldise migratsiooni proovide järelduste alusel. SIS II süsteemile sujuva ülemineku tagamiseks on komisjon toetanud ka liikmesriikide algatusi kiirendada andmete puhastamise (st ebaühtlaste, puudulike või vananenud hoiatusteadete eemaldamine SIS 1 andmebaasist) toiminguid. 2.3.2. Õigusraamistik Komisjon tegi 2012. aasta mais ettepaneku muuta tegelikku andmete migratsiooni reguleerivat õigusraamistikku (migratsiooni käsitlevad õigusaktid). Euroopa Parlament võttis oma 20.−22. novembril 2012 toimunud täiskogu osaistungjärgul konsultatsioonimenetluse raames vastu seadusandliku resolutsiooni. Nõukogu kiitis migratsiooni käsitleva uuesti sõnastatud õigusakti heaks 20. detsembril ja see jõustus 30. detsembril 2012[7]. Nii tagati tehniliselt optimeeritud migratsiooniprotsessi õigusraamistik ja võimalus pakkuda täiendavat rahastust migratsioonimeetmetega seotud riiklikele projektidele. 2012. aastal neli korda kogunenud SIS-VISi komitee[8] (SIRENE koosseis) vaatas läbi ja ajakohastas SIS II SIRENE käsiraamatu ja SIS II-ga seonduvad muud rakendusmeetmed ning saavutas kokkuleppe läbivaadatud teksti sõnastuse osas. Komisjoni sellealase rakendusotsuse vastuvõtmine on kavandatud enne SIS II kasutuselevõttu . 2.4. SIS II võrk Operatiiveesmärkidel on liikmesriikidel laivõrguga nii põhi- kui ka varuliides, mis võimaldab kesksüsteemi ja riiklike süsteemide turvalist teabevahetust. Aruandeperioodil jätkati liikmesriikide varuliideste taaskäivitamisega. Viidi läbi mitmeid teste, mis hõlmasid ümberlülitamist põhi- ja varuserverite vahel. Kõikide nende testide läbiviimine õnnestus. SIS II reguleerivates õigusaktides kirjeldatakse SIS II andmete ja SIRENE büroode vahelise andmeside jaoks mõeldud kommunikatsioonitaristut[9]. Komisjon kinnitas hankemenetlused pärast seda, kui liikmesriigid olid kinnitanud SIS II SIRENE meiliserveri tehnilised spetsifikatsioonid. Meiliserver paigaldati 2012. aasta esimesel poolel ja seda testiti kõigepealt nn SIRENE ühenduvustestide kaudu. Komisjon pakkus välja neli ajavahemikku, mille jooksul tuli liikmesriikidel kõnealused testid läbi viia. Viimased testid toimusid 4. ja 5. septembril 2012. Kõik 11 süsteemis osalevat liikmesriiki läbisid testid. 2.5. Turvalisus Täiendavalt SIS II võrgu turvalisust tugevdava teise krüptitud kihi lisamisega seonduvat tehnilist lahendust testiti põhjalikult ja õnnestunult 2012. aasta septembris Saksamaa ja Austriaga. SIS-VIS komitee kiitis heaks tehnilise lahenduse kasutuselevõtu, mis on juba alanud ja mis lõpetatakse 2013. aasta veebruaris. 3. Juhtimine 3.1. Finantsaspektid 3.1.1. SIS II eelarve Aruandeperioodi lõpuks olid komisjoni poolt alates 2002. aastast seoses SIS II projektiga võetud eelarvelised kulukohustused kokku 167 632 518 eurot. Asjaomased lepingud hõlmavad teostatavusuuringuid, SIS II kesksüsteemi arendamist, tuge ja kvaliteedi tagamist, SIS II võrku, operatiivjuhtimise ettevalmistamist Strasbourgis, turvalisust, ettevalmistusi biomeetriaga seotud küsimustes, teabevahetust ja ekspertide lähetuskulusid. Kõnealusest summast on 2002. aastast kuni 2012. aasta detsembri lõpuni tegelikult välja makstud 128 372 295 eurot. Suurimad kulutused tehti arendamisele (70 792 838 eurot), võrgule (30 375 617 eurot), toele ja kvaliteedi tagamisele (12 612 386 eurot) ning operatiivjuhtimise ettevalmistamisele Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus (9 309 334 eurot). 3.1.2. Liikmesriikides toimuva arendustöö täiendav rahastamine Riiklike projektide väljatöötamise toetamiseks Välispiirifondi kaudu suunati Välispiirifondi 2011. aasta finantsplaneerimise raames märkimisväärne hulk vahendeid ümber SIS II riiklikesse projektidesse. Välispiirifondi ühenduse meetmete osa on tehtud kättesaadavaks neile kaheksale liikmesriigile, kellel on raskusi oma lisavajaduste katmisega 2011. aasta programmi raames. Nende projektidega alustati 2011. aasta lõpus ning suurem osa neist oli 2012. aasta lõpuks lõpetatud. Samuti on komisjon võtnud kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad liikmesriikidel 2013. aasta alguses käivitada projektikonkurss, et taotleda lisarahastust migratsiooni käsitlevate õigusaktide uuesti sõnastatud versiooni ühise artikli 16 alusel. Kokku on eraldatud 13 miljoni eurot ning ülemmääraks on seatud 715 000 eurot liikmesriigi kohta (millest 25% kaasrahastusena riiklikest vahenditest). 3.2. Operatiivjuhtimine 3.2.1. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (eu-LISA) Ettevalmistused eu-LISA[10] käimalükkamiseks (eelkõige töötajate värbamine, selliste põhidokumentide nagu 2012. ja 2013. aasta tööprogramm koostamise lõpuleviimine ning läbirääkimised lepingute sõlmimiseks vastuvõtvate liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega) intensiivistusid aruandeperioodil märkimisväärselt. Komisjoni ettevalmistustöödele tuginedes alustas amet oma põhiülesannete täitmist 1. detsembril 2012. Sel puhul toimus Tallinnas 29.−30. novembril haldusnõukogu koosolek, kus osales Krum Garkov, kes on alates 1. novembrist 2012 eu-LISA tegevdirektor. SIS II nõuanderühma esimene kohtumine toimus 6.–7. juunil 2012. Järgmine kord saadakse kokku 2013. aasta jaanuaris. Eu-LISA hakkab vastutama SIS II operatiivjuhtimise eest niipea, kui süsteem võetakse kasutusele. 3.2.2. Üleminek SIS II süsteemile Süsteemi peaarendaja viib praegu läbi SIS II operatiivjuhtimise alast koolitust, mille eesmärk on anda 2013. aasta esimesel poolel SIS II tootmiskeskkond üle C.SIS/eu-LISA-le. Operatiivkäsiraamatu kavandit on pidevalt ajakohastatud ja selle lõpetamine on koostöös liikmesriikidega kavas 2013. aasta jaanuaris. Vastavalt eu-LISA koostatud kavale toimub nii operatiivjuhtimise kui ka komisjoni läbiviidavate meetmetega seonduvate aspektide üleandmine eu-LISA-le kolmes etapis. Need on kavas lõpetada 2013. aasta mais. 3.3. Projektijuhtimine 3.3.1. Üldprogrammi nõukogu Üldprogrammi nõukogu jätkas nõustamistööd kesksüsteemiga seotud erinevates küsimustes ning on veelgi edendanud SIS II keskse projekti ja riiklike projektide ühtsust. Aruandeperioodil keskenduti nõukogu rotatsiooni korras vahetuva eesistujariigi, komisjoni, mitme liikmesriigi ekspertide (sealhulgas Eesti hiljuti nimetatud ekspert) ja komisjoni peaarendajate vahelistel koosolekutel eelkõige igakülgsele testimisele ning Soomes esinenud ebaõnnestumiste lahendamisele. Soome riikliku projekti juhtimismeeskond osales üldprogrammi nõukogu koosolekutel vastavalt vajadusele. Aruandeperioodi jooksul toimus 23 üldprogrammi nõukogu üldkoosolekut. 3.3.2. SIS-VISi komitee (SIS II) 2012. aasta juulist kuni detsembrini kogunes SIS-VISi komitee SIS II-ga seotud tehniliste küsimuste arutamiseks viis korda, mille käigus kiideti heaks mitu migratsiooni ja testimist käsitlevat põhidokumenti. Lisaks SIS-VISi komitee korrapärastele koosolekutele kutsutakse kokku komitee töörühmi ja korraldatakse seminare, kuhu kaasatakse liikmesriikide eksperte, et arutada tehnilisi üksikasju. Sellistel koosolekutel keskendutakse peamiselt projekti lõppeesmärkidega seotud küsimustele. – Testimiste nõuanderühm esitab SIS-VIS komiteele arvamusi küsimustes, mis on seotud testimiste korraldamise, rakendamise ja tõlgendamisega. Aruandeperioodil kogunes nõuanderühm 11 korda. – Muudatusi hindav nõukogu annab nõu liigituse, kvalifitseerimise ja teatatud muutmistaotluste rakendamise võimaliku mõju kohta. 2010. aastal SIS II rakendamise tehniliste nõuete läbivaatamisel selgitati, et spetsifikatsioonid külmutatakse kuni SIS II süsteemi kasutuselevõtuni. Töörühm, kes annab aru ka SIS-VISi komiteele, aruandeperioodil ametlikult ei kohtunud. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid 2012. aastal siiski läbi kõnealuse nõukogu töökorra ja ajakohastasid seda, et liikmesriigid saaksid hinnata, kas kavandatud muudatused nende riiklikes süsteemides vastavad kesksüsteemile. Aruandeperioodi jooksul kogunes kõnealune töörühm viis korda. – SIS migratsiooni eksperdirühm on sihtotstarbeline rühm, kuhu kuuluvad liikmesriikide eksperdid, komisjoni projektirühma liikmed, süsteemi operaator pärast süsteemi kasutuselevõttu ja peaarendaja. Kõnealust eksperdirühma on kasutatud erinevate migratsiooni proovide üksikasjalikul ettevalmistamisel ja nende läbiviimise jälgimisel. Aruandeperioodil toimus 11 koosolekut. 3.3.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine Komisjon korraldab regulaarselt liikmesriikide projektijuhtide koosolekuid, mille käigus vahetatakse üksikasjalikku teavet projekti üldise hetkeseisuga seotud tegevuse kohta. Aruandeperioodil käsitleti koosolekutel eelkõige üldise ajakava, testimise, migratsiooni, süsteemile SIS II ülemineku, SIS II operatiivkäsiraamatu ja SIS II töökonna aruannetega seonduvaid küsimusi. Aruandeperioodi jooksul kohtusid liikmesriikide projektijuhid viis korda. 3.3.4. Nõukogu Komisjon jätkas kõigi nõukogu asjaomaste organite korrapärast teavitamist SIS II projekti rakendamise kohta (sealhulgas ajakava ja eelarvelised aspektid). Ettevalmistaval tasandil on konstruktiivses õhkkonnas täpsustatud mitmeid keskse projektiga seotud tehnilisi, õiguslikke ja eelarvega seotud küsimusi. Lisaks koosolekutele on komisjon vajaduse korral suhelnud asjaomaste liikmesriikidega muude kanalite, näiteks kahepoolsete kirjade kaudu. Komisjon tutvustas kõigil kolmel Küprose nõukogu eesistumise ajal toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu koosolekul SIS II hetkeseisu. Komisjon saadab siseriiklikul tasandil projektiga tegelevatele kolleegidele igal nädalal lühiülevaate, mis sisaldab kokkuvõtet tehnilistest edusammudest. 3.3.5. Euroopa Parlament Euroopa Parlament on avaldanud jätkuvalt toetust SIS II-le ja tühistas reservatsiooni, mis käsitles osa SIS II projekti rahastamist ELi 2012. aasta üldeelarves. Lisaks õigusaktidest ja nõukogu otsustest tulenevatele kohustuslikele aruannetele hoiab komisjon Euroopa Parlamenti täieliku läbipaistvuse huvides kursis SIS II arendamise paljude aspektidega. Lisaks LIBE komisjoni koosolekul tutvustatud SIS II projekti ajakohastatud versioonile teavitati Euroopa Parlamenti SIS II viimastest arengusuundadest 19.−22. novembri 2012. aasta täiskogu osaistungjärgul migratsiooni käsitleva õigusakti uuesti sõnastamise ettepaneku arutelu käigus. 3.3.6. Riskijuhtimine Kvaliteedi tagamise eest vastutava arendaja abil jälgib komisjon tähelepanelikult SIS II projekti riske. Iga tuvastatud riski puhul töötatakse välja kava, milles täpsustatakse võetavad leevendusmeetmed. Tuvastatud riskide loetelu ajakohastatakse iga nädal ja seda arutatakse kord kuus üldprogrammi nõukoguga. Aruandeperioodil tuvastati järgmised põhiriskid: · liikmesriikide (lõppkasutaja rakendused) valmidus ja eelkõige varukava õigeaegne rakendamine Soomes; · migratsiooni varuplaaniks jäänud piiratud aeg; 3.3.7. SIS II teavituskampaania Komisjon viib SIS II õigusliku aluse kohaselt ja koostöös riiklike andmekaitseasutustega ja Euroopa andmekaitseinspektoriga paralleelselt SIS II töölerakendamisega läbi teavituskampaania, mille käigus jagatakse üldsusele teavet eesmärkide, säilitatavate andmete, juurdepääsuõigust omavate asutuste ja isikute õiguste kohta[11]. Teavituskampaania ettevalmistamine hoogustus 2012. aasta septembris. Komisjon kutsus kõiki liikmesriike üles nimetama kampaania koordineerimise eest riiklikul tasandil vastutav kontaktisik ning kaasas ka riiklikud andmekaitseasutused ja Euroopa andmekaitseinspektori. Tuginedes varasemale koostööle liikmesriikidega, sõlmis komisjon lepingud peamiste toodete tellimise kohta (voldik, plakat ja lühike videotutvustus). Liikmesriigid vastutavad teabematerjalide levitamise eest vastavalt oma vajadustele (piiriületuskohad, politseijaoskonnad, konsulaadid jne). 4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid Järgmisel aruandeperioodil on üheksa põhilist tegevusala: · igakülgse testimise lõpetamine 2013. aasta jaanuariks neis viies liikmesriigis, kus tuleb testi korrata; · (liikmesriikide vastutusalas olevate) SIRENE funktsionaalsete testide lõpetamine 2013. aasta veebruari alguseks; · liikmesriikide teated nende õiguslikust ja tehnilisest valmisolekust töödelda SIS II andmeid ja vahetada lisateavet; · SIRENE käsiraamatut puudutava komisjoni ajakohastatud rakendusotsuse ja muude SIS II rakendusmeetmete vastuvõtmine enne SIS II käivitamist; · tegeliku andmeside migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, mis on kavandatud ajavahemikku 22. jaanuar −27. märts 2013; · SIS II kasutuselevõtt (esialgu kavas 27. märtsil 2013, nõukogu otsustab lõpliku kuupäeva); · SIS II kasutuselevõtule järgnev 30-päevane intensiivse seire periood; · SIS II teabekampaania käivitamine; · SIS II üleandmine eu-LISA-le. 5. Kokkuvõte Tänu kõigi sidusrühmade sihipärasele lähenemisviisile lahendati aruandeperioodil tekkinud probleemid edukalt ja see võimaldas pidada kinni SIS II projekti ajakavast, mille kohaselt on süsteemi kasutuselevõtt kavandatud 2013. aasta esimesse kvartalisse. Igakülgsete testide oodatav lõpuleviimine 2013. aasta alguses tähistab kogu süsteemi töövalmiduse saavutamiseks läbi viidud mitme testimise lõppemist. Seega on SIS II projekt praeguseks jõudnud lõppjärku, milleks on tegelik andmete migratsioon SIS 1+ ja SIS II vahel. Järgmise aruandeperioodi (jaanuar – juuni 2013) põhieesmärk on lõplik ja õigeaegne üleminek SIS II süsteemile, sealhulgas ülemineku kuupäeva käsitleva otsuse vastuvõtmine. Eelarve täitmine || 2002. aastast kuni 2012. aasta detsembrini || 2012. aasta jaanuarist detsembrini (eurodes) Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed Arendamine (HP/Stéria) || 85 530 668 || 70 792 838 || 4 937 621 || 19 720 697 Arendamine (Atos) || 3 921 248 || 3 301 041 || 386 207 || 2 036 541 Tugi ja kvaliteedi tagamine || 15 852 914 || 12 612 386 || 2 760 645 || 3 119 889 Võrgustik || 45 335 129 || 30 375 617 || 6 809 121 || 5 392 500 Operatiivjuhtimise ettevalmistamine || 12 986 242 || 9 309 334 || 4 020 348 || 2 232 031 Turvalisus || 1 358 310 || 386914 || 0 || 169202 Uuringud ja konsultatsioonid || 1 064 410 || 963 207 || 103 279 || 20 947 Teavituskampaania || 183 943 || 33 373 || 150 570 38 || 0 Ekspertide lähetuskulud || 1 384 780 || 582 711 || 181 494 || 266 134 Muud || 14 874 || 14 874 || 0 || 0 KOKKU || 167 632 518 || 128 372 295 || 19 349 285 || 32 957 941 SIS-VISi komitee (SIS II) ja töörühmade koosolekud a) Aruandeperioodil toimunud koosolekud JUULI 2012 4, 10, 18, 24 || SIS II üldprogrammi nõukogu 26 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 26 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 3, 10, 17, 24, 31 || SIS II testimiste nõuanderühma koosolek 5, 18 || SIS II muutusi hindava nõukogu (CMB) koosolek AUGUST 2012 1, 8, 22, 29 || SIS II üldprogrammi nõukogu || || 7, 14, 21, 28 || SIS II testimiste nõuanderühma koosolek SEPTEMBER 2012 5, 13, 19, 25 || SIS II üldprogrammi nõukogu 27 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 27 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 4, 11 || SIS II testimiste nõuanderühma koosolek 6 || SIS II migratsiooni seminar 20, 26 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek OKTOOBER 2012 3, 10, 24, 30 || SIS II üldprogrammi nõukogu 26 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 26 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 11, 18, 25 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek NOVEMBER 2012 6, 14, 21, 28 || SIS II üldprogrammi nõukogu 14/ 23 || SIS-VISi komitee (SIRENE / SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 23 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 7, 14, 22, 29 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek 30 || SIS II muutusi hindava nõukogu (CMB) koosolek DETSEMBER 2012 5, 12, 19 || SIS II üldprogrammi nõukogu 14 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 14 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 6, 13 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek 6, 13 || SIS II muutusi hindava nõukogu (CMB) koosolek SIS-VISi komitee (SIS II) ja töörühmade koosolekud b) Järgmiseks aruandeperioodiks esialgu kavandatud koosolekud JAANUAR 2013 9, 16, 23, 30 || SIS II üldprogrammi nõukogu 24 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 24 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 10, 17, 24, 31 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek VEEBRUAR 2013 6, 13, 20, 27 || SIS II üldprogrammi nõukogu 26 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 26 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 7, 14, 21, 28 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek MÄRTS 2013 6, 13 , 20 , 27 || SIS II üldprogrammi nõukogu 27 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 27 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 7 , 14 , 21 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek APRILL 2013 3, 10 , 17 , 24 || SIS II üldprogrammi nõukogu 26 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 26 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 4 , 11, 18 , 25 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek MAI 2013 8 , 15 , 22, 29 || SIS II üldprogrammi nõukogu 30 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 30 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 16 , 23 , 3 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek JUUNI 2013 5 , 12 , 19, 26 || SIS II üldprogrammi nõukogu 28 || SIS-VISi komitee (SIS II koosolek tehnilistes küsimustes) 28 || SIS II liikmesriikide projektijuhtide koosolek 6 , 13 , 20, 27 || SIS II migratsiooni eksperdirühma koosolek [1] Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (ELT L 299, 8.11.2008, lk 1). [2] Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (ELT L 299, 8.11.2008, lk 43). [3] SIRENE (Supplementary Information Request at National Entry) büroode vaheline täiendava teabe test − nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1104/2008 (ELT L 299, 8.11.2008) ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK ühise artikli 9 lõige 1 (ELT L 299, 8.11.2008). [4] Steria Interconnection Box [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381/4, 28.12.2006)) artikkel 55, ja nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205/63, 7.8.2007)) artikkel 71. [6] Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsuse 2008/839/JSK ühise artikli 10 lõige 3 (ELT L 299, 8.11.2008). [7] Nõukogu 20. detsembri määrus (EÜ) nr 1272/2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 21) ja nõukogu 20. detsembri määrus (EL) nr 1273/2012, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (ELT L 359, 29.12.2012, lk 32). [8] SIS-VISi regulatiivkomitee loodi nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 381, 28.12.2006) artikli 51 ja otsuse 2007/533/JSK (ELT L 205, 7.8.2007) artikli 67 alusel. [9] Nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 381, 28.12.2006) ja 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (ELT L 205, 7.8.2007) ühine artikkel 4. [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 286/1, 1.11.2011). [11] Nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 381, 28.12.2006) ja otsuse 2007/533/JSK (ELT L 205, 7.8.2007) ühine artikkel 19.