Kuus liikmesriiki teatasid, et nad ei ole veel pädevaid asutusi kindlaks määranud, kuid kõik on teavitanud komisjoni, et ametliku määramisakti vastuvõtmine on pooleli.

Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määruse artikli 6 lõikes 1 nõutakse, et liikmesriigid määraksid määruse jõustumise kuupäevaks kindlaks riiklikud pädevad asutused. 22 liikmesriiki teatasid, et nad on määranud oma pädevad asutused, kes vastutavad määruse kohaldamise eest. Määruse nõuete kohaselt vastutavad pädevad asutused järgmiste ülesannete eest:

Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määrusega kehtestatakse liidus kohustused geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutajatele. Selles nõutakse, et kõik kasutajad peavad rakendama nõuetekohast hoolsust, et teha kindlaks, et geneetilistele ressurssidele ja nendega seotud traditsioonilistele teadmistele on juurdepääs saadud kohaldatavate õiguslike või regulatiivsete nõuete kohaselt, ning et vajaduse korral on tulu õiglaselt ja erapooletult jaotatud vastastikku kokku lepitud tingimustel. Kõik kasutajad peavad otsima, säilitama ja edastama järgnevatele kasutajatele teatavat juurdepääsu saamise ja tulu jaotamise seisukohast olulist teavet. Kasutajad peavad kinnitama ja tõendama, et nad on rakendanud nõuetekohast hoolsust (esitades hoolsuskohustust puudutava deklaratsiooni), määruses kindlaksmääratud kahes kontrollpunktis (üks teadusuuringute tegemiseks rahaliste vahendite saamise etapis, kui sellised teadusuuringud hõlmavad geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist, ning teine tootearenduse viimases etapis). Liikmesriikide määratud pädevad asutused peavad kontrollima, kas kasutajad täidavad määrusest tulenevaid kohustusi. Samuti peavad liikmesriigid tagama, et kasutajapoolsete rikkumiste korral rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

Seoses raskustega määruse rakendamiseks vajaliku institutsioonilise struktuuri loomisel andsid mõned liikmesriigid märku, et peamine probleem tuleneb nende põhiseaduslikest struktuuridest, millega jagatakse keskkonnaalased pädevused mitme eri tasandi ametiasutuse vahel (nt piirkondlikud omavalitsused, provintsid või föderaalvalitsus). Sellistel juhtudel eeldas pädevate asutuste kindlakstegemine aeganõudvaid arutelusid. Teised märkisid, et mõnikord tekitas geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määrusega nõutud uute ülesannete enda peale võtmine haldusasutuses ja ametites vastumeelsust. Ühe väljakutsena mainiti ka asjakohaste vastutavate asutuste hindamist ja kindlakstegemist ning osalevate institutsioonide koostöömehhanismide loomist. Lisaks tõid mõned liikmesriigid esile, et probleemiks on ka juurdepääsu ja tulu jaotamise alaste teadmiste ja kogemuste puudumine, eriti võttes arvesse määruse uuenduslikku olemust.

2.1.3 Inim- ja rahalised ressursid

Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määruse kohaldamiseks ja selle nõuete järgimise tagamiseks saadaolevate inim- ja rahaliste ressursside olukord on liikmesriigiti väga erinev. Mis puutub inimressurssidesse, siis need jäävad vahemikku alates mitte ühestki määruse rakendamisega tegelevast isikust kuni viie sellele täielikult pühendunud töötajani. Tihtipeale loodavad liikmesriigid olemasolevatele töötajatele, kes tegelevad samal ajal teiste ülesannetega. Ainult kaks liikmesriiki teatasid, et neil on piisavalt töötajaid, kes on täielikult pühendunud määruse rakendamisele. Kaks liikmesriiki teatasid, et neil pole ühtegi määrusega tegelevat töötajat.

Mis puutub rahalistesse ressurssidesse (lisaks personalikuludele), siis 14 liikmesriiki teatasid, et neil on eelarve selliste tegevuste jaoks nagu koostöö, teadlikkuse suurendamine, suutlikkuse suurendamine, aruandlus. Tavaliselt on aastaeelarved piiratud, jäädes umbes vahemikku 1 500–60 000 eurot. Vaid väga vähesed riigid teatasid suuremast kui 100 000eurosest eelarvest.



2.2 Haldusmeetmed: kasutajapoolse nõuete täitmise jälgimine ja kontrollimine

2.2.1 Kasutajapoolse nõuete täitmise jälgimine (artikli 7 kohased kontrollpunktid)

Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määruse artikli 7 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid nõudma kõikidelt isikutelt, kes saavad rahalisi vahendeid geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavate teadusuuringute jaoks, et nad kinnitaksid, et nad rakendavad nõuetekohast hoolsust kooskõlas artikliga 4 (nn esimene kontrollpunkt). 14 liikmesriiki teatasid, et võtsid sel eesmärgil muu hulgas järgmisi meetmeid:

•veebisaidil avaldatud teade;

•seadus või muu seadusandlik meede;

•otsene nõue;

•eri meetmete kombinatsioon: õigusnorm ja otsene nõue või veebisaidil avaldatud teade ja otsene nõue.

Ka komisjon rakendab artikli 7 lõiget 1. Elektrooniline taotlus programmi „Horisont 2020“ portaalis sisaldab hoiatust, milles nõutakse, et taotlejad esitaksid hoolsuskohustust puudutavad deklaratsioonid, kui taotlus puudutab rahalisi vahendeid geneetiliste ressursside ja nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavate teadusuuringute tegemiseks.

Artikli 7 lõike 2 kohaselt peavad kasutajad geneetiliste ressursside või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise tulemusel välja töötatud toote lõpliku väljatöötamise etapis teatama, et nad on täitnud artiklist 4 tulenevad kohustused (nn teine kontrollpunkt). Kasutajad peavad esitama rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadi viitenumbri või sellise sertifikaadi puudumisel asjaomase teabe (nt juurdepääsukoht ja selle geneetilise ressursi kirjeldus, millele juurdepääs saadi). Mõlemal juhul peavad kasutajad esitama vajaduse korral vastastikku kokku lepitud tingimuste kehtestamist käsitleva teabe.

Komisjon töötas välja veebipõhise töövahendi DECLARE, mis aitab kasutajatel esitada hoolsuskohustust puudutavaid deklaratsioone pädevatele asutustele ja liikmesriikidel edastada neid komisjonile ning juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule. DECLARE toimib täielikult mõlema kontrollpunkti puhul. Liikmesriike kutsutakse üles kasutama DECLARE'i, kuid nad võivad luua ka riiklikke süsteeme hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide esitamiseks või kasutada paberkandjal deklaratsioone. Kaks liikmesriiki otsustasid hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide esitamiseks välja töötada riiklikud IT-platvormid, mida kasutatakse DECLARE'i asemel.

DECLARE'i süsteemi kaudu on esitatud kaks hoolsuskohustust puudutavat deklaratsiooni (Saksamaa ja Malta pädevatele asutustele), mõlemad 2018. aastal. Seejärel edastati need juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule kontrollpunkti teadetena, mis edastati seejärel pakkujariikidele. Rahvusvahelisel tasandil olid need esimesed kontrollpunkti teated, mis edastati juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule. ELi kehtestatud süsteem annab seega kavandatud tulemusi. Kokkuvõttes näivad EL ja selle liikmesriigid olevat Nagoya protokolli vastavusmeetmete rakendamisel kõige edasijõudnumad.

2.2.2 Kasutajapoolse nõuete täitmise kontrollimine (artikli 9 lõike 3 punkt a)

Geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise määruse artikli 9 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tegema kontrolle, et selgitada välja, kas kasutajad täidavad nõuetekohase hoolsuse rakendamise kohustusi. Pädevad asutused peaksid tegema kontrolle riskipõhisest lähenemisviisist lähtuva kava alusel, mis tuleb korrapäraselt läbi vaadata, ning kui neil on olulist teavet, muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet, et kasutaja ei ole käesoleva määruse nõudeid täitnud .

Viis liikmesriiki teatasid, et on töötanud kontrollide jaoks välja riskipõhisest lähenemisviisist lähtuvad kavad. Riskitegurid võivad hõlmata geneetiliste ressursside kasutajate omadusi (sektorid ja tegevusalad, ettevõtte suurus, juurdepääsu ja tulu jaotamisega seotud teadlikkus, siseressursid). Enamik liikmesriike teatas, et nad on kavasid koostamas, eriti tehes riskianalüüse kontrollide jaoks riskitegurite ja potentsiaalsete kasutajate väljaselgitamiseks. Saksamaa pädeva asutuse korraldatud juurdepääsu ja tulu jaotamise pädevate asutuste kohtumisel 2018. aasta aprillis esitlesid paar liikmesriiki kontrollikavade väljatöötamisel tehtud märkimisväärseid edusamme .