[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.5.2005

KOM(2005) 230 lõplik

2005/0103 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

1.1. Ettepaneku alused ja eesmärgid

Üldeesmärk

Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) IV jaotisel põhineva määruse põhieesmärk koos otsusega teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (edaspidi „SIS II“) loomise, toimimise ja kasutamise kohta on kehtestada õigusraamistik SIS II jaoks. SIS II olemasolu tasakaalustava meetmena kõrge turvalisustaseme säilitamiseks sisepiirkontrollideta alal on väga vajalik selleks, et uued liikmesriigid saaksid Schengeni acquis ’d täielikult kohaldada ja et nende riikide kodanikud saaksid kasu kõigist eelistest, mida annab vaba liikumisega ala.

Sellega seoses pani nõukogu detsembris 2001 aluse SIS II-le, tehes selle tehnilise arendamise ülesandeks komisjonile ja eraldades selleks Euroopa Ühenduse eelarvest vajalikud rahalised vahendid.[1] Käesolev otsus koos eespool nimetatud määrusega (edaspidi „määrus“) on järgmiseks õiguslikuks meetmeks, mõlemad õigusaktid kehtestavad ühised sätted SIS II struktuuri, rahastamise, pädevuste ja üldiste andmetöötlus- ja andmekaitse-eeskirjade kohta. Lisaks nendele ühistele eeskirjadele sisaldab käesolev otsus konkreetseid sätteid SIS II andmete töötlemise kohta kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö toetamisel, kuid määrus reguleerib SIS II andmete töötlemist, toetades poliitiliste tegevuskavade elluviimist (nt välispiirid ja viisad), mis on seotud nende inimeste liikumisega, kelle suhtes kohaldatakse Schengeni acquis ’d.

Konkreetsed eesmärgid

Käesolev otsus ja ka määrus põhinevad suures osas 9. juuni 1991. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta)[2] (edaspidi „Schengeni konventsioon“) kehtivatel sätetel Schengeni infosüsteemi (edaspidi "SIS") kohta, võttes arvesse ka nõukogu järeldusi ja Euroopa Parlamendi resolutsioone SIS II kohta.[3] Lisaks on käesoleva otsuse eesmärgiks ka SIS õigusraamistiku parem kohandamine Euroopa Liidu õigusega ja SIS II laialdasem kasutamine, eelkõige järgmistes valdkondades:

- Euroopa vahistamismäärus . Käesolev otsus reguleerib Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse tõhusaks rakendamiseks vajalike andmete töötlemist (nt sisestamist ja jagamist). Need andmed on SIS II-s otse kättesaadavad ning seega paraneb praegune olukord, kus selliseid andmeid vahetatakse ainult kahepoolselt.

- Andmete kvaliteedi parandamine ja paremad tuvastamisvõimalused. Käesoleva otsusega sätestatakse võimalus sisestada isiku nõusolekul SIS II teavet isikute kohta, kelle identiteeti on väärkasutatud, eesmärgiga hoida edaspidi ära väärtuvastamisest tulenevad ebamugavused. Käesoleva otsusega lubatakse ka biomeetriliste andmete töötlemist, mille tulemusena muutub isikute tuvastamine täpsemaks ja paraneb süsteemi sisestatud isikuandmete kvaliteet.

- Andmekaitse Et tagada andmekaitse-eeskirjade järjepidev ja ühtne kohaldamine SIS II puhul, sätestab käesolev otsus üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitleva määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamise ning teeb Euroopa andmekaitseinspektorile ülesandeks järelevalve komisjoni poolt käesoleva otsuse alusel SIS II raames teostatava isikuandmete töötlemise üle. Eeliseks on see, et kõigi komisjoni esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate andmetöötlustoimingute eest vastutab sama asutus. Käesoleva otsusega sätestatakse, et liikmesriigid peavad SIS II andmete töötlemisel käesoleva otsuse alusel kinni pidama Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonist nr 108, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.[4]

- Isikuandmete edastamine kolmandale osapoolele või riigile. Käesolev otsus näeb ette võimaluse edastada SIS II isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. See võimalus on siiski erand üldreeglist.

- Praeguste SIS-sätete valitsustevaheline päritolu. Need valitsustevahelises raamistikus väljatöötatud sätted asendatakse Euroopa tavapäraste õigusaktidega. Eeliseks on see, et Euroopa Liidu erinevad institutsioonid (edaspidi „EL institutsioonid“) on seekord kaasatud nende uute õigusaktide vastuvõtmisse ja kohaldamisse ning SIS-süsteemi kohta käivate eeskirjade õiguslik väärtus tugevneb.

- SIS II operatiivjuhtmine. Käesoleva otsusega tehakse süsteemi operatiivjuhtimine komisjoni ülesandeks. Praeguse SIS keskosa operatiivjuhtimine toimub liikmesriigi tasandil.

1.2. Üldine taust

Schengeni infosüsteem (SIS)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline kehtestamine hõlmab sisepiirideta ala loomist. Selleks nõuab EÜ asutamislepingu artikkel 61 meetmete võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 14 ja koos välispiirikontrolli, varjupaika ja sisserännet hõlmavate lisameetmetega ning meetmetega kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks.

SIS on ühine infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel teha koostööd, vahetades teavet erinevate poliitiliste tegevuskavade rakendamise kohta, mida on vaja sisepiirikontrollita ala loomiseks. See võimaldab nimetatud asutustel automaatse päringumenetluse abil saada teavet isikute ja esemete kohta esitatud teadetest. Saadud infot kasutatakse eelkõige kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö jaoks ning et kontrollida isikuid välispiiril või siseriiklikul territooriumil ja selleks, et väljastada viisasid ja elamislube. Seega on SIS Schengeni ala lahutamatu osa, sest selle abil kohaldatakse isikute liikumist käsitlevaid Schengeni sätteid ja tagatakse sellel alal kõrge turvalisustase. Seega on esmatähtis kooskõla mitmete poliitiliste tegevuskavadega, mis on seotud välispiiride kontrollimise, viisade, sisserände ja ka kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostööga.

Olemasolevad sätted ja seotud ettepanekud

SIS-i käsitlevad põhilised sätted on Schengeni konventsiooni artiklid 92–119. Need võeti vastu valitsustevahelises raamistikus ja liideti pärast Amsterdami lepingu jõustumist Euroopa Liidu institutsioonilise ja õigusraamistikuga.

Käesolev otsus esitatakse koos SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitleva määrusega, mis põhineb EÜ asutamislepingu IV jaotisel. Neid kahte ettepanekut täiendab EÜ asutamislepingu V jaotisel (transport) põhinev kolmas ettepanek, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste SIS II-le juurdepääsu küsimust.

Käesolev otsus ja EÜ asutamislepingu IV jaotisel põhinev määrus asendavad Schengeni konventsiooni artiklid 92–119 ja SIS-iga seotud Schengeni täitevkomitee otsused ja deklaratsioonid.

Lisaks tunnistatakse käesoleva otsusega kehtetuks nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus 2004/201/JSK SIRENE-käsiraamatu muutmismenetluste kohta.[5]

Ajakava

SIS II-süsteemi reguleerivad õigusaktid tuleks vastu võtta tähtajaks, mis võimaldaks teha uue süsteemi jaoks vajalikke ettevalmistusi ja eelkõige olemasolevalt süsteemilt SIS II-le üle minna.

2. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

2.1. Õiguslik alus

Schengeni acquis , kaasa arvatud SIS integreeriti EÜ raamistikku 1. mail 1999 Amsterdami lepingule lisatud protokolliga. Nõukogu määras oma 20. mai 1999. aasta otsuses kindlaks liidu raamistikku integreeritavad Schengeni acquis' osad. Sinna kuuluvad SIS-iga seotud korraldused, st Schengeni konventsiooni artiklid 92–119 ja täitevkomitee asjaomased otsused ja deklaratsioonid.

Kõigi Schengeni acquis’ hulka kuuluvate sätete ja otsuste õiguslik alus asutamislepingus määrati kindlaks nõukogu 20. mai 1999. aasta otsusega 1999/436/EÜ.[6] Nõukogu ei jõudnud siiski otsusele SISi käsitlevate sätete suhtes Seega käsitletakse Schengeni acquis' SIS-i käsitlevaid sätteid Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping“) VI jaotisel põhinevate õigusaktidena vastavalt Schengeni protokolli artikli 2 lõikele 1. Protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt peab mis tahes uus Schengeni acquis ’d käsitlev ettepanek põhinema asjakohasel alusel asutamislepingutes.

Käesoleva otsuse õiguslikuks aluseks on EL lepingu artikli 30 lõike 1 punktid a ja b, artikli 31 lõike 1 punktid a ja b ja artikli 34 lõike 2 punkt c.

Käesolev ettepanek kuulub EL lepingu artikli 30 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse, sest selle eesmärgiks on pädevate ametiasutuste operatiivkoostöö parandamine kuritegude ennetamise ja avastamise valdkonnas ning artikli 30 lõike 1 punkti b kohaldamisalasse, sest see reguleerib asjakohase teabe kogumist, säilitamist, töötlemist ja vahetamist.

Kuna käesoleva ettepaneku eesmärgiks on lihtsustada ka liikmesriikide õigusasutuste ja samaväärsete asutuste koostööd kriminaalmenetluse puhul ja kriminaalasjades tehtud otsuste jõustamisel, kuulub see ka EL lepingu artikli 31 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse. Artikli 31 lõike 1 punkt b on oluline määral, mil käesoleva ettepaneku eesmärgiks on lihtsustada liikmesriikidevahelist väljaandmist ja üleandmist.

2.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele ei saa kavandatud meetme eesmärki, milleks on teabevahetus teatavate isikute ja esemete kategooriate kohta arvutipõhise infosüsteemi kaudu, liikmesriigid üksi piisavalt saavutada. Ühise infosüsteemi olemusest tulenevalt ja meetme ulatuse ja mõju tõttu saab seda paremini saavutada Euroopa Liidu tasandil. Käesolev algatus ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Komisjoni tegevus piirdub kesksest andmebaasist, siseriiklikest juurdepääsupunktidest ja neid ühendavast sideinfrastruktuurist moodustuva SIS II operatiivjuhtimisega. Liikmesriikide pädevusse kuuluvad siseriiklikud süsteemid, nende ühendamine SIS IIga ja pädevatele asutustele SIS II andmete töötlemise võimaldamine. Andmete kohta saavad päringuid teostada iga liikmesriigi pädevad asutused käesolevas otsuses määratletud eesmärkidel ning piirdudes ulatusega, mis on vajalik ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega.

2.3. Õigusakti valik

Käesoleva otsuse kasutamine õigusaktina põhineb vajadusel kohaldada ühiseid eeskirju, eelkõige seoses andmetöötlusega. Raamotsus ei ole kohane õigusakti liik, sest ettepanek ei sisalda liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist.

2.4. SIS IIs osalemine

Otsuse õiguslik alus on EÜ asutamislepingu VI jaotis ja otsus on Schengeni acquis’ edasiarendus. Seetõttu tuleb otsuse ettepanek teha ja see vastu võtta kooskõlas Amsterdami lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohti käsitlevate protokollidega ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolliga.

a) Ühendkuningriik ja Iirimaa

Otsuse ettepanek kujutab endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) [7] ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) [8] osalevad ka Ühendkuningriik ja Iirimaa.

b) Norra ja Island

Lisaks kirjutasid nõukogu, Norra ja Island 18. mail 1999 kooskõlas Schengeni acquis´ integreerimist käsitleva protokolli artikli 6 esimese lõikega alla lepingule nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Selle lepingu artikkel 1 sätestab, et Norra ja Island ühinevad Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu tegevuste ja edasiste arengutega lepingu A lisas (Schengeni acquis’ sätted) ja B lisas (Euroopa Ühenduse õigusaktide sätted, millega on asendatud Schengeni konventsiooni vastavad sätted või mis on vastu võetud Schengeni konventsiooni alusel) viidatud sätetega hõlmatud valdkondades.

Vastavalt artiklile 2 rakendavad ja kohaldavad Norra ja Island integreeritud Schengeni acquis' (A ja B lisad) muutmiseks või täiendamiseks Euroopa Liidu poolt vastu võetud nimetatud õigusakte ja meetmeid. Vastavalt lepingu A lisale põhineb esitatud ettepanek Schengeni acquis' l.

c) Uued liikmesriigid

Kuna käesolev algatus põhineb Schengeni acquis' l või on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, kohaldatakse käesolevat otsust uues liikmesriigis ainult vastavalt käesoleva sättega kooskõlas vastu võetud nõukogu otsusele.

d) Šveits

Šveitsi puhul kujutab kõnealune otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,[9] mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punkti G ja sellega koos loetava nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ[10] artikli 4 lõike 1 kohaldamisalasse.

3. MÕJU EELARVELE

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusega 2001/886/JSK (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta)[11] sätestati, et SIS II arendamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu eelarvest. Käesolev ettepanek sätestab, et SIS II käitamise kulud kaetakse jätkuvalt Euroopa Liidu eelarvest. Kuigi suurimad kulutused tehakse arendusetapis (SIS II kavandamine, ehitamine ja testimine), kujutab 2007. aastal algav kasutusetapp pikaajalist eelarvekohustust, mida tuleb hinnata uue finantsperspektiivi alusel. Komisjonile tuleb eraldada asjakohased inimressursid ja rahalised vahendid, sest komisjon vastutab süsteemi operatiivjuhtimise eest esimese ülemineku- ehk vaheetapi jooksul. Keskpikas ja pikaajalises perspektiivis hindab komisjon erinevaid hajutamisvõimalusi, arvestades mitmete teiste suuremahuliste IT-süsteemide, nagu VIS (viisainfosüsteem) ja EURODAC, toimimisest tulenevat sünergiat.

Komisjon on ette valmistanud ühise finantsselgituse, mis on lisatud EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel tehtud määruseettepanekule.

2005/0103 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[12]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[13]

ning arvestades järgmist:

(1) 19. juuni 1991. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta)[14] (edaspidi „Schengeni konventsioon“) IV jaotise alusel loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS“) on Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ sätete peamine rakendusvahend.

(2) Teise põlvkonna SISi (edaspidi „SIS II“) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001[15] ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele nr 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta.[16] SIS II asendab Schengeni konventsiooniga loodud SISi.

(3) Käesolev otsus on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping“) reguleerimisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 2006/XX SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta[17] on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping“) reguleerimisalasse.

(4) Tõsiasi, et SIS II suhtes kohaldatav õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS II on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema samasugused.

(5) SIS II peaks olema täiendav meede, mis aitab kaasa kõrge turvalisustaseme säilitamisel liimesriikidevahelisel sisepiirikontrollideta alal, toetades kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast operatiivkoostööd.

(6) On vaja määratleda SIS II eesmärgid ja sätestada eeskirjad, mis on seotud selle toimimise, kasutamise ja vastutusvaldkonnaga, sealhulgas tehnilise ülesehituse ja rahastamisega, süsteemi sisestatavate andmeliikidega, andmete sisestamise eesmärkidega, sisestamiskriteeriumidega, juurdepääsuõigust omavate ametiasutustega, teadete omavahelise sidumisega, andmetöötlemise täiendavate eeskirjade ja isikuandmete kaitsega.

(7) SIS II toimimisega seotud kulud tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest.

(8) On kohane koostada käsiraamat, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava teabe vahetamise kohta seoses teates nõutava meetmega. Iga liikmesriigi riigiasutused peaksid tagama sellise teabe vahetamise.

(9) Komisjon peaks vastutama SIS II operatiivjuhtimise eest, eelkõige selleks, et tagada sujuv üleminek süsteemi väljaarendamiselt selle toimimisele.

(10) SIS II peaks sisaldama teateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks teadetele oleks asjakohane, kui SIS II sisaldaks lisaandmeid, mis on vajalikud üle- või väljaandmismenetluste jaoks. Eelkõige peaks SIS II töötlema andmeid, millele viidatakse nõukogu 13. juuni 2002. aasta Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse 2002/584/JSK[18] artiklis 8.

(11) SIS II peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge.

(12) SIS II peaks sisaldama teateid kadunud isikute kohta, et tagada nende turvalisus või kaitse ohtude eest, teateid isikute kohta, keda otsitakse taga kohtumenetluse jaoks, teateid isikute ja esemete kohta varjatud jälgimiseks või erikontrolliks ja teateid esemete kohta mida otsitakse arestimiseks või kriminaalmenetluses tõenditena kasutamiseks.

(13) Kõigi teadete kategooriate jaoks on asjakohane kehtestada maksimaalsed säilitusajad, mida võib ületada ainult vajadusel ja kooskõlas teate eesmärgi saavutamisega. Üldreeglina tuleks teated SIS IIst kustutada niipea, kui teates nõutud meede on ellu viidud.

(14) Teateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, isikute kohta, keda otsitakse nende turvalisuse huvides või kaitseks ohtude eest, ja isikute kohta, keda otsitakse taga kohtumenetluse jaoks, peaks SIS IIs olema võimalik hoida maksimaalselt 10 aastat, arvestades nende teadete olulisust avaliku turvalisuse tagamisel Schengeni alal.

(15) SIS II peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Samas kontekstis peaks SIS II võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle andmeid on väärkasutatud, et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi. Selleks tuleks kokku leppida sobivates kaitsemeetmetes, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja eesmärkide range piiritlemine, milleks neid andmeid võib seaduslikult töödelda.

(16) Liikmesriigil peaks olema võimalik teatele lisada märke (nn lipukese), mis näitab, et teate alusel võetavat meedet ei rakendata tema territooriumil. Kui teateid väljastatakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, peab lipukese kasutamine olema kooskõlas raamotsusega 2002/584/JSK. Otsuse teatele lipukese lisamise kohta võib vastu võtta ainult pädev õigusasutus ja see peaks põhinema nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumispõhjustel.

(17) SIS II peaks pakkuma liikmesriikidele võimaluse luua teadete vahel lingid. Kui liikmesriik seob kaks või enam teadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, teadete säilitamisaega ega teadetele juurdepääsuõigust.

(18) Tõhusat teabevahetust edendades on kohane tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas. Kui SIS IIst edastatakse isikuandmeid kolmandale isikule, peaks kolmas isik lepinguga tagama nende andmete kohase kaitsetaseme.

(19) Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni. Selle konventsiooni artikkel 9 lubab teatud piirides erandeid konventsioonis sätestatud õigustest ja kohustustest või piirab neid. Käesoleva otsuse rakendamise kontekstis töödeldavad isikuandmed peaksid olema kaitstud vastavalt selle konventsiooni põhimõtetele. Vajaduse korral tuleks konventsioonis sätestatud põhimõtteid käesolevas otsuses täiendada või selgitada.

(20) Arvesse tuleks võtta 17. septembri 1987. aasta Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses nr R (87) 15 toodud põhimõtteid, mis reguleerivad isikuandmete kasutamist politseivaldkonnas, kui politseiasutused käesolevat otsust kohaldades isikuandmeid töötlevad.

(21) Isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Komisjoni poolt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,[19] kui töötlemine toimub nende tegevuste raames, mis täielikult või osaliselt kuuluvad ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Osaliselt kuulub isikuandmete töötlemine SIS IIs ühenduse õiguse alla. Isikute põhiõiguste ja –vabaduste kaitset isikuandmete töötlusel käsitlevate eeskirjade järjepideval ja ühtsel kohaldamisel on vaja selgitada, et kui käesoleva otsuse kohaldamisel töötleb isikuandmeid komisjon, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Vajaduse korral tuleks selles määruses sätestatud põhimõtteid käesolevas otsuses täiendada või selgitada.

(22) Siseriiklikud sõltumatud järelevalveasutused peaksid teostama järelevalvet liikmesriikide poolse isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle, samas peaks komisjoni tegevust isikuandmete töötlemisel jälgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/55/EÜ, millega määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveasutus (Euroopa andmekaitseinspektor)[20] määratud Euroopa andmekaitseinspektor.

(23) Ühenduse vastutus seoses komisjonipoolse mis tahes rikkumisega käesoleva otsuse kohaldamisel on reguleeritud EÜ asutamislepingu artikli 288 teise lõikega.

(24) 26. juuli 1995. aasta Euroopa Politseiameti loomist käsitleva konventsiooni[21] (edaspidi „Europoli konventsioon“) sätteid andmekaitse kohta kohaldatakse ka SIS II andmete töötlemisele Europoli poolt, kaasa arvatud Europoli konventsiooni artikli 24 alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Europoli tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest Europolis.

(25) Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu)[22] andmekaitset käsitlevaid sätteid kohaldatakse SIS II andmete töötlemisel Eurojusti poolt, kaasa arvatud selle otsuse artikli 23 alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Eurojusti tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest Eurojusti poolt.

(26) Läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon koostama iga kahe aasta möödumisel aruande SIS II tegevuste ja täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta möödumisel.

(27) Mõnda SIS II aspekti, nagu teadete ühilduvus, lipukeste lisamine, teadetevahelised lingid ja täiendava teabe vahetamine, ei saa kõikehõlmavalt katta käesoleva otsuse sätetega seoses tehnilise laadi, üksikasjalikkuse või korrapärase ajakohastamise vajadusega. Seetõttu tuleks nende aspektide rakendamisvolitused delegeerida komisjonile.

(28) Käesolev otsus peaks kindlaks määrama korra selle rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmiseks. Käesoleva otsuse ja määruse (EÜ) nr XX/2006 rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus peaks olema sama.

(29) On kohane sätestada üleminekusätted vastavalt Schengeni konventsioonile seoses SISis väljastatavate teadetega, mis kantakse üle SIS II, ja teadetega, mis väljastatakse SIS IIs üleminekuperioodil enne kõigi käesoleva otsuse sätete jõustumist. Mõnda Schengeni acquis ’ sätet tuleks jätkuvalt kohaldada piiratud aja jooksul, kuni liikmesriigid on uurinud nende teadete vastavust uuele õiguslikule raamistikule.

(30) Tuleb sätestada erisätted seoses SISi toimingutega, mida ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest.

(31) Kuna liikmesriigid ei saa täielikult täita kavandatava meetme eesmärki, milleks on ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine, mistõttu meetme ulatust ja mõju arvestades oleks eesmärkide saavutamist parem tagada Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

(32) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.

(33) Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)[23] artikli 8 lõike 2 kohaselt.

(34) Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes)[24] artikli 6 lõike 2 kohaselt.

(35) Käesolev otsus ei piira selle korra kohaldamist, mis käsitleb Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalist osalemist Schengeni acquis’ s, ja mis on Ühendkuningriigi puhul määratletud otsuses 2000/365/EÜ ja Iirimaa puhul otsuses 2002/192/EÜ.

(36) Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[25] artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.

(37) Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ[26] artikli 4 lõikega 1.

(38) Käesolev otsus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta liitumislepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

SIS II loomine ja üldeesmärk

1. Käesolevaga luuakse arvutipõhine infosüsteem, mida nimetatakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiks (edaspidi „SIS II“), et liikmesriikide pädevad asutused saaksid teha koostööd, vahetades teavet isikute ja esemete kontrollimiseks.

2. SIS II aitab kaasa kõrgetasemelise turvalisuse säilitamisele liikmesriikidevahelisel sisepiirikontrollideta alal.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevas otsuses määratakse kindlaks tingimused ja menetlused teadete ja nendega seotud lisaandmete SIS IIs töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö jaoks.

2. Käesolevas otsuses sätestatakse ka SIS II tehniline ülesehitus, liikmesriikide ja komisjoni ülesanded, üldine andmetöötlus, asjaomaste isikute õigused ja kohustused.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „teade“ – SIS II sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel teha kindlaks isik või objekt erimeetme võtmiseks;

b) „täiendav teave“ – teave, mida ei säilitata SIS IIs, kuid mis on seotud SIS II teadetega ja mis on vajalik seoses võetava meetmega;

c) „lisaandmed“ – andmed, mida säilitatakse SIS IIs ja mis on seotud SIS II teadetega ning mis on vajalikud selleks, et pädevad asutused saaksid võtta kohase meetme;

2. „Isikuandmete töötlemist“, „töötlemist“ ja „isikuandmeid“ mõistetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[27] artikli 2 tähenduses.

Artikkel 4

SIS II tehniline ülesehitus ja toimimisviisid

1. SIS II koosneb järgmistest osadest:

a) keskne andmebaas „Schengeni keskinfosüsteem“ (edaspidi „CS-SIS“);

b) iga liikmesriigi määratletud üks või kaks juurdepääsupunkti (edaspidi „NI-SIS“);

c) sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel.

2. Liikmesriikide siseriiklikud süsteemid ühendatakse SIS IIga NI-SISi kaudu.

3. Artikli 40 lõikes 4 osutatud siseriiklikud pädevad asutused sisestavad andmeid SIS IIte, omavad sellele juurdepääsu ja teevad selles otsinguid otse või kasutades nende siseriiklikus süsteemis olevat CS-SISi koopiat.

4. Liikmesriigid kasutavad CS-SISi ja NI-SISi vahelist sideinfrastruktuuri ka täiendava teabe vahetamiseks.

Artikkel 5

Kulud

1. CS-SISist, NI-SISist ning CS-SISi ja NI-SISi vahelisest sideinfrastruktuurist koosneva SIS II toimimise ja tööshoidmisega seotud kulud kantakse Euroopa Liidu eelarvest.

2. Asjaomane liikmesriik kannab siseriikliku süsteemi arendus-, kohandamis- ja toimimiskulud.

3. Lisakulud, mis on seotud artikli 4 lõikes 3 osutatud koopiate kasutamisega, kannab selliseid koopiaid kasutav liikmesriik.

II PEATÜKK

Liikmesriikide kohustused

Artikkel 6

Siseriiklikud süsteemid

Iga liikmesriik vastutab oma siseriikliku süsteemi toimimise ja selle ühendamise eest SIS IIga.

Artikkel 7

SIS II riiklik amet ja SIRENE asutused

1. Iga liikmesriik määrab ameti, mis tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SIS II-le vastavalt käesolevale otsusele.

2. Iga liikmesriik määrab asutused, mis tagavad kogu täiendava teabe vahetamise, edaspidi „SIRENE asutused“. Need asutused kontrollivad SIS II sisestatud teabe kvaliteeti. Selleks on neil juurdepääs SIS IIs töödeldud andmetele.

3. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile lõikes 1 osutatud ametist ja lõikes 2 osutatud SIRENE asutusest.

Artikkel 8

Täiendava teabe vahetus

1. Liikmesriigid vahetavad kogu täiendava teabe SIRENE asutuste kaudu. Sellist teavet vahetatakse selleks, et liikmesriigid saaksid omavahel nõu pidada või üksteist teavitada teate sisestamisel, pärast kokkulangevust, kui nõutavat meedet ei saa võtta, kui on küsimus SIS II andmete kvaliteedis ja teadete ühildavuses ning juurdepääsuõiguse kasutamisel.

2. Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 määratletud korras käsiraamatu kujul, mida nimetatakse „SIRENE käsiraamatuks“.

Artikkel 9

Tehniline vastavus

1. Iga liikmesriik tagab oma siseriikliku süsteemi vastavuse SIS II-le ning täidab selleks kehtestatud menetlusi ja tehnilisi standardeid artiklis 60 osutatud korras.

2. Kui see on asjakohane, tagavad liikmesriigid, et CS-SISi koopiates olevad andmed on alati samad ja kooskõlas CS-SISi andmetega.

3. Kui see on asjakohane, tagavad liikmesriigid, et otsingud CS-SISi andmete koopiates annavad samad tulemused, kui otse CS-SISis tehtud otsingud.

Artikkel 10

Turvalisus ja konfidentsiaalsus

1. Liikmesriigid, kellel on juurdepääs SIS IIs töödeldud andmetele, võtavad vajalikke meetmeid, et:

a) ükski loata isik ei pääseks rajatistesse, kus viiakse läbi NI-SISga ja siseriikliku süsteemiga seotud toiminguid (kontrollid rajatiste sissepääsudes);

b) hoida ära, et SIS II andmetele või andmekandjatele võiksid juurde pääseda, neid lugeda, kopeerida, muuta või kustutada isikud, kellel puudub selleks luba (andmekandjate kontroll);

c) hoida ära loata juurdepääs SIS II andmetele, nende lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine edastamiseks siseriikliku süsteemi ja SIS II vahel (edastamise kontroll);

d) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja tagantjärele kindlaks määrata, missuguseid SIS II andmed on salvestatud, millal ja kes seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);

e) hoida ära loata SIS II andmete töötlemine siseriiklikus süsteemis ja igasugune siseriiklikku süsteemi salvestatud SIS II andmete loata muutmine ja kustutamine (andmesisestuse kontroll);

f) tagada, et siseriikliku süsteemi kasutamisel on volitatud isikutel juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele SIS II andmetele (juurdepääsu kontroll);

g) tagada, et on võimalik kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib siseriiklikku süsteemi salvestatud SIS II andmeid edastada andmeedastusseadmetega (andmeedastuse kontroll),

h) kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust (sisekontroll).

2 Liikmesriigid võtavad turvalisuse ja konfidentsiaalsuse suhtes lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid seoses täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemisega.

3. Kõigi isikute ja ametiasutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega, kohaldatakse ametisaladust või samaväärset konfidentsiaalsuskohustust.Konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui need isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nende ametiasutuste tegevus on lõppenud.

Artikkel 11

Siseriiklikud registrid

1. Iga liikmesriik peab registrit SIS IIga igasuguse andmevahetuse ja andmete edasise töötlemise kohta, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust, tagada siseriikliku süsteemi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

2. Registrites on eelkõige näha andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, teabe hankimiseks kasutatud andmed, edastatud andmed ja nii pädeva asutuse kui andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.

3. Registreid kaitstakse asjakohaste meetmetega kõrvaliste isikute eest ja kustutatakse aasta möödudes, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.

4. Registritele on juurdepääsuõigus liikmesriikide pädevatel asutustel ning eelkõige SIS II andmetöötluse järelevalve eest vastutavatel asutustel, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus. Iga liikmesriik edastab sellise kontrolli tulemused viivitamatult komisjonile, et need saaks koondada artikli 59 lõikes 3 osutatud aruannetesse, kui see on asjakohane.

III peatükk

Komisjoni kohustused

Artikkel 12

Operatiivjuhtimine

1. Komisjon vastutab SIS II operatiivjuhtimise eest.

2. Operatiivjuhtimise alla kuuluvad kõik ülesanded, mis on vajalikud SIS II pidevaks toimimiseks (7 päeva nädalas ööpäevaringselt) kooskõlas käesoleva otsusega, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalik hooldus- ja tehniline arendustöö.

Artikkel 13

Turvalisus ja konfidentsiaalsus

Komisjon kohaldab SIS II toimimisega seoses mutatis mutandis artiklit 10.

Artikkel 14

Kesktasandi registrid

1. Kõik SIS II tehtud töötlemistoimingud registreeritakse, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus.

2. Registris on eelkõige näha toimingu kuupäev ja kellaaeg, töödeldud andmed ja pädeva asutuse nimetus.

3. Registreid kaitstakse asjakohaste meetmetega kõrvaliste isikute eest ja kustutatakse aasta möödudes pärast teate kustutamist, millega nad seotud on, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.

4. Registritele on juurdepääsuõigus siseriiklikel pädevatel asutustel ning eelkõige SIS II andmetöötluse järelevalve eest vastutavatel asutustel üksnes selleks, et kontrollida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, sealhulgas andmete terviklus ja turvalisus.

Selline juurdepääsuõigus on registritele, mis on seotud asjaomase liikmesriigi tehtud töötlemistoimingutega.

5. Komisjonil on juurdepääsuõigus registritele üksnes selleks, et tagada süsteemi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

6. Euroopa andmekaitseinspektoril on juurdepääsuõigus registritele üksnes selleks, et kontrollida komisjoni läbiviidud isikuandmete töötlemistoimingute õiguspärasust ja sealhulgas andmete terviklust.

IV PEATÜKK

Teated isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

Artikkel 15

Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused

SIS II väljastatakse pädeva õigusasutuse palvel teade isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel või isikute kohta, keda otsitakse väljaandmise eesmärgil ajutiselt vahi alla võtmiseks.

Artikkel 16

Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

1. Lisaks artiklis 15 osutatud teatele sisestab väljastav liikmesriik SIS IIte raamotsuse 2002/584/JSK artikli 8 lõikes 1 viidatud andmed ja koopia Euroopa vahistamismääruse originaalist.

2. Väljastav liikmesriik võib sisestada lõikes 1 nimetatud andmete tõlke ja/või Euroopa vahistamismääruse originaali tõlke ühes või mitmes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Artikkel 17

Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks

1. Lisaks artiklis 15 osutatud teatele sisestab väljastav liikmesriik SIS IIte järgmised andmed isikute kohta, keda otsitakse väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks:

a) tagaotsitava isikuandmed ja kodakondsus;

b) vahistamismääruse teinud õigusasutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning elektronposti aadress;

c) tõendid täitmisele pööratava kohtuotsuse või mis tahes muu täitmisele pööratava samaväärse toimega kohtu tehtud otsuse kohta;

d) õiguserikkumise laad ja selle juriidiline kvalifikatsioon,

e) õiguserikkumise toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas tagaotsitava isiku õiguserikkumises osalemise aeg, koht ja laad;

f) lõpliku kohtuotsuse olemasolu korral määratud karistus või kuriteo eest ettenähtud karistusmäär vahistamismääruse teinud liikmesriigi õiguse alusel;

g) võimaluse korral muud süüteo tagajärjed.

2. Väljastav liikmesriik võib sisestada lõikes 1 nimetatud lisaandmete tõlke ühes või mitmes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Artikkel 18

Ametiasutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele ja lisaandmetele vahistamise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta

1. Järgmistel asutustel on juurdepääsuõigus artiklis 15 osutatud teadetele järgmistel eesmärkidel:

a) politsei- ja piirivalveasutused vahistamise eesmärgil;

b) siseriiklikud õigusasutused ja riigiprokuratuur kriminaalmenetluse eesmärgil.

2. Euroopa Politseiametil (Europol) on õigus juurdepääsule vahi alla võtmise eesmärgil väljastatud teadete andmetele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks kooskõlas 26. juuli 1995. aasta Euroopa Politseiameti loomise konventsiooniga („Europoli konventsioon“).

3. Eurojustil on juurdepääsuõigus andmetele, mis sisalduvad vahi alla võtmise eesmärgil väljastatud teadetes ja artiklites 16 ja 17 osutatud andmetele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks kooskõlas otsusega 2002/187/JSK.

4. Siseriiklikel õigusasutustel ja riigiprokuratuuril on juurdepääsuõigus artiklis 16 osutatud andmetele Euroopa vahistamismääruse täitmise eesmärgil ja artiklis 17 osutatud andmetele väljaandmismenetluse eesmärgil.

Artikkel 19

Vahistamise eesmärgil väljastatud teadete ja lisaandmete säilitusaeg

1. Vahistamise eesmärgil väljastatud teateid ja artiklites 16 ja 17 osutatud lisaandmeid hoitakse SIS IIs tagaotsitava isiku üle- või väljaandmiseni. Neid säilitatakse ainult nii kaua, kui vahistamismäärus väljastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt kehtib.

2. Vahistamise eesmärgil väljastatud teated ja artiklites 16 ja 17 osutatud lisaandmed kustutatakse automaatselt 10 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati. SIS II teabe sisestanud liikmesriik võib otsustada seda süsteemis edasi hoida, juhul kui see peaks andmete sisestamise eesmärgi huvides vajalik olema.

3. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teabe automaatset kustutamist süsteemist.

Artikkel 20

Vahistamise eesmärgil otsitavate isikute kohta esitatud teadete märgistamine lipukestega

1. Kui vahistamise eesmärgil esitatud teatele on kooskõlas artikliga 45 lisatud lipuke ning vahistamist ei saa teostada, kuid isiku asukoht on teada, vaatleb lipukese lisanud liikmesriik teadet teatena, mille eesmärgiks on teavitamine asjaomase isiku elukohast.

2. Vajaduse vahistamise eesmärgil otsitava isiku kohta esitatud teate juures lipukest hoida vaatab lipukese lisanud liikmesriiki läbi vähemalt iga kuue kuu tagant. Liikmesriigid võivad sätestada lühema läbivaatamisaja.

Artikkel 21

Üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks esitatud teadete märgistamine lipukesega

1. Vahistamist keelava artikli 45 lõikes 1 sätestatud lipukese võib üleandmise eesmärgil vahi alla võtmise teatele lisada ainult siis, kui pädev õigusasutus on selgel ja silmnähtaval põhjusel andnud loa raamotsusel 2002/584/JSK põhineva Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmiseks või kui isik on vahistamise järel ajutiselt vabastatud.

Lipuke lisatakse esimesel võimalusel ja võimaluse korral mitte hiljem kui seitse päeva pärast teate väljastamist SIS IIs.

2. Vahistamise keeld üleandmise eesmärgil kehtib lipukese kustutamiseni.

Lipuke kustutatakse niipea, kui põhjused Euroopa vahistamismääruse mittetäitmiseks enam ei eksisteeri või kui ajutine vabastus on lõppenud.

3. Artikli 45 lõikeid 4 ja 5 ei kohaldata lipukeste suhtes, mis on seotud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks esitatud teadetega.

Artikkel 22

Üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks otsitava isiku kohta esitatud teatel põhineva meetme rakendamine

SIS IIte sisestatud üleandmise eesmärgil vahi alla võtmise teatel on võetavate meetmete puhul sama mõju kui raamotsuse 2002/584/JSK artikli 9 lõike 3 alusel välja antud Euroopa vahistamismäärusel.

V peatükk

Teated isikute kohta, mille eesmärgiks on turvalisus või kaitse ohu eest

Artikkel 23

Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused

1. Liikmesriigid väljastavad SIS IIs teateid kadunud isikute kohta või isikute kohta, keda nende endi turvalisuse huvides või kaitseks ohu eest on vaja paigutada pädeva haldus- või õigusasutuse palvel ajutiselt politsei kaitse alla.

2. Lõikes 1 osutatud teated väljastatakse eelkõige siis, kui on tegemist kadunud alaealistega ja isikutega, kes pädeva asutuse otsusel tuleb paigutada interneeritute laagrisse.

Artikkel 24

Asutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele

1. Politsei- ja piirivalveasutustel on juurdepääsuõigus artiklis 23 osutatud teadetele eesmärgiga võtta asjaomane isik politsei kaitse alla või kadunud isiku asukoha kindlakstegemiseks.

2. Siseriiklikud õigusasutused, muu hulgas ka riigiprokuratuur, kes vastutab kriminaalmenetluse ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku juurdluse algatamise eest, võivad oma ülesannete täitmisel omada juurdepääsu artikliks 23 osutatud teadetele.

Artikkel 25

Teadete säilitusaeg

1. Teated, mis on väljastatud eesmärgiga tagada turvalisus või kaitse ohtude eest, kustutatakse niipea, kui isik on võetud politsei kaitse alla.

2. Lõikes 1 osutatud teated kustutatakse automaatselt 10 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati. SIS II teate sisestanud liikmesriik võib otsustada teadet süsteemis edasi hoida, juhul kui see peaks teate sisestamise eesmärgi huvides vajalik olema.

3. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teadete automaatset kustutamist süsteemist.

Artikkel 26

Meetmete võtmine teate alusel

1. Pädevad asutused liikmesriigis, kus artiklis 23 osutatud isik leitakse, edastavad isiku asukoha teate väljastanud liikmesriigile täiendava teabe edastamise teel.Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

2. Kui kadunud isik on täisealine, on tema asukohaandmete edastamiseks vaja tema nõusolekut.

3. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus artiklis 23 osutatud isik leiti, võivad toimetada isiku turvalisse paika, et takistada isikut oma reisi jätkamast, juhul kui siseriiklik õigus seda võimaldab.

VI peatükk

Teated isikute kohta, keda otsitakse kohtumenetluse jaoks

Artikkel 27

Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused

Liikmesriigid väljastavad SIS IIs teateid tunnistajate kohta, samuti isikute kohta, keda on kutsutud seoses kriminaalasjaga siseriiklikkusse kohtusse andma ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse, või isikute kohta, kellele tuleb kätte anda kohtuotsus või kutse ilmuda kohale vabadusekaotuse kandmiseks, sisestatakse pädeva õigusasutuse taotlusel selleks, et teatada nende elukoht või alaline asukoht.

Artikkel 28

Asutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele

1. Politsei- ja piirivalveasutustel on juurdepääsuõigus artiklis 27 osutatud teadetele, et kindlaks määrata asjaomaste isikute elukoht või alaline asukoht.

2. Siseriiklikud õigusasutused, muu hulgas ka riigiprokuratuur, kes vastutab kriminaalmenetluse ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku juurdluse algatamise eest, võivad omada juurdepääsu artikliks 27 osutatud teadetele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

3. Eurojustil on juurdepääsuõigus andmetele, mis sisalduvad artiklis 27 osutatud teadetes, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks kooskõlas otsusega 2002/187/JSK.

Artikkel 29

Teadete säilitusaeg

1. Artiklis 27 osutatud teated kustutatakse niipea kui asjaomase isiku elukoht või alaline asukoht on kindlaks määratud.

2. Lõikes 27 osutatud teated kustutatakse automaatselt 10 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati. SIS II teate sisestanud liikmesriik võib otsustada teadet süsteemis edasi hoida, juhul kui see peaks teate sisestamise eesmärgi huvides vajalik olema.

3. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teadete automaatset kustutamist süsteemist.

Artikkel 30

Meetmete võtmine teate alusel

1. Pädevad asutused liikmesriigis, kus artiklis 27 osutatud isik leitakse, edastavad isiku elukoha või alalise asukoha teate väljastanud liikmesriigile täiendava teabe edastamise teel.

2. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

VII peatükk

Teated isikute ja esemete kohta varjatud jälgimiseks või erikontrolliks

Artikkel 31

Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused

1. Pädeva õigus- või haldusasutuse palvel sisestavad liikmesriigid selleks, et uurida kuritegusid ja ära hoida avalikku turvalisust ähvardavaid ohte, SIS IIte teateid isikute, sõidukite, laevade, lennukite ja konteinerite kohta varjatud jälgimise või erikontrolli eesmärgil järgmistel juhtudel:

a) kui on olemas selged tõendid, et asjaomane isik valmistab ette või paneb toime arvukaid ja äärmiselt raskeid kuritegusid või

b) kui asjaomasele isikule eelkõige seni toimepandud kuritegude põhjal antud üldhinnang annab alust eeldada, et ta paneks tulevikuski toime äärmiselt raskeid kuritegusid.

2. Liikmesriigid võivad SIS IIs teate esitada riigi julgeoleku eest vastutavate asutuste taotlusel, kui selgete tõendite põhjal võib eeldada, et lõikes 32 osutatud andmed on vajalikud selleks, et hoida ära asjaomase isiku poolt riigi sise- ja välisjulgeolekule põhjustatav tõsine oht või muid tõsiseid ohte. Teate väljastav liikmesriik teavitab sellest teisi liikmesriike täiendava teabe vahetamise teel. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

Artikkel 32

Teadetega kaasneva täiendava teabe kogumine ja vahetus

1. Varjatud jälgimise jaoks väljastatud teadete puhul võivad liikmesriikide pädevad asutused, kes teostavad liikmesriigi piires piiri- või muid politsei- või tollikontrolle, koguda ja edastada teate väljastanud asutusele kogu või osa järgnevast teabest:

a) asjaolu, et isik või sõiduk, kelle või mille kohta on teade esitatud, on leitud;

b) kontrolli koht, aeg või põhjus;

c) reisi marsruut ja sihtkoht;

d) asjaomase isikuga koos olevad isikud või sõidukis asujad;

e) kasutatud sõiduk;

f) veetavad esemed;

g) isiku või sõiduki leidmise asjaolud.

2. Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

3. Lõikes 1 osutatud teabe kogumiseks astuvad liikmesriigid vajalikke samme, et mitte ohustada varjatud jälgimist.

4. Artiklis 31 osutatud erikontrollide käigus võib isikuid, sõidukeid, laevu, lennukeid, konteinereid ning kaasas kantavaid esemeid kooskõlas siseriikliku õigusega nimetatud artiklis osutatud eesmärkidel läbi otsida. Kui liikmesriigi õigus erikontrolli ei luba, asendatakse need selles liikmesriigis automaatselt varjatud jälgimisega.

Artikkel 33

Asutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele

1. Politsei-, piirivalve- ja tolliasutustel on juurdepääsuõigus artiklis 31 osutatud teadetele varjatud jälgimise või erikontrolli eesmärgil.

2. Siseriiklikud õigusasutused, muu hulgas ka riigiprokuratuur, kes vastutab kriminaalmenetluse ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku juurdluse algatamise eest, võivad oma ülesannete täitmisel omada juurdepääsu artikliks 31 osutatud teadetele.

3. Europolil on juurdepääsuõigus artiklis 31 osutatud teadete andmetele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks kooskõlas Europoli konventsiooniga.

Artikkel 34

Teadete säilitusaeg

1. Lõike 31 alusel väljastatud teated isikute kohta kustutatakse automaatselt 3 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati.

2. Lõike 31 alusel väljastatud teated esemete kohta kustutatakse automaatselt 5 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati.

3. SIS IIte teate sisestanud liikmesriik võib otsustada teadet süsteemis edasi hoida, juhul kui see peaks teate sisestamise eesmärgi huvides vajalik olema.

4. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teadete automaatset kustutamist süsteemist.

VIII peatükk

Teated arestitavate või kriminaalmenetluses tõendite tagamiseks kasutatavate esemete kohta

Artikkel 35

Teadete väljastamise eesmärgid ja tingimused

1. Pädeva asutuse palvel väljastavad liikmesriigid arestimise või kriminaalmenetluses tõenditena kasutamise eesmärgil SIS IIs teateid järgmiste esemete kohta:

a) varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukid (mille mootori töömaht on üle 50 cm3), laevad või lennukid,

b) varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagised tühimassiga üle 750 kg, varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagiselamud, tööstusseadmed, päramootorid ja konteinerid;

c) varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud tulirelvad,

d) varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud dokumendiplangid,

e) varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud välja antud isikut tõendavad dokumendid nagu passid, ID-kaardid, juhiload, elamisload ja reisidokumendid;

f) varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõiduki registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid:

g) rahatähed (märgitud pangatähed);

h) varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud väärtpaberid ja maksevahendid nagu tšekid, krediitkaardid, võlakirjad, aktsiad ja osad.

2. Komisjon kehtestab kooskõlas artikliga 60 tehnilised eeskirjad, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teadetes sisalduvate andmete sisestamiseks ja neile juurdepääsuks.

Artikkel 36

Teadetega kaasneva täiendava teabe kogumine ja vahetus

1. Kui otsing toob päevavalgele teate eseme kohta, mis on juba leitud, võtab selle liikmesriigi asutus, kus ese leiti, ühendust teate väljastanud asutusega, et leppida kokku võetavate meetmete suhtes. Sel puhul võib edastada ka isikuandmeid käesoleva otsuse kohaselt.

2. Lõikes 1 osutatud ühenduse võtmine ja isikuandmete edastamine toimub täiendava teabe vahetamise teel. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

3. Eseme leidnud liikmesriik võtab meetmed oma siseriikliku õiguse kohaselt.

Artikkel 37

Asutused, kellel on juurdepääsuõigus teadetele

1. Politsei-, piirivalve- ja tolliasutustel on juurdepääsuõigus artiklis 35 osutatud teadetele eseme arestimise eesmärgil.

2. Siseriiklikud õigusasutused, muu hulgas ka riigiprokuratuur, kes vastutab kriminaalmenetluse ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku juurdluse algatamise eest, võivad oma ülesannete täitmisel omada juurdepääsu artikliks 35 osutatud teadetele.

3. Europolil on juurdepääsuõigus artiklis 35 osutatud teadete andmetele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks kooskõlas Europoli konventsiooniga.

Artikkel 38

Teadete säilitusaeg

1. Teated artiklis 35 osutatud esemete kohta kustutatakse niipea, kui esemed on arestitud.

2. Lõikes 35 osutatud teated, mis ei sisalda isikuandmeid, kustutatakse automaatselt 10 aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati.

3. Lõikes 35 osutatud teated, mis sisaldavad isikuandmeid, kustutatakse SIS IIst automaatselt kolme aasta möödumisel otsuse kuupäevast, mille alusel teade esitati.

4. SIS II teate sisestanud liikmesriik võib otsustada hoida teadet süsteemis kauem, kui lõigetes 2 ja 3 osutatud säilitusaeg, juhul kui see peaks teate sisestamise eesmärgi huvides vajalik olema.

5. Liikmesriike teavitatakse süstemaatiliselt üks kuu enne teadete automaatset kustutamist süsteemist.

IX PEATÜKK

Andmetöötluse üldeeskirjad

Artikkel 39

Andmete liigid

1. SIS IIs käesoleva otsuse kohaldamisel väljastatud teadetes isikute kohta võivad sisalduda ainult järgmised andmed:

a) perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi;

b) sünniaeg ja -koht;

c) sugu;

d) fotod;

e) sõrmejäljed;

f) kodakondsus;

g) erilised muutumatud objektiivsed ja füüsilised tundemärgid;

h) kas asjaomane isik on relvastatud, vägivaldne või põgenenud;

i) teate põhjus;

j) teate väljastav asutus;

k) võetav meede;

l) vahi alla võtmise eesmärgil väljastatud teadete korral õigusrikkumise laad;

m) link (lingid) muude SIS IIs töödeldud teadete juurde.

2. Lõikes 1 osutatud andmeid kasutatakse ainult isiku tuvastamiseks konkreetse meetme rakendamiseks kooskõlas käesoleva otsusega.

3. Komisjon kehtestab kooskõlas artikliga 61 tehnilised eeskirjad, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teadetes sisalduvate andmete sisestamiseks ja neile juurdepääsuks.

Artikkel 40

SIS II andmete töötlemine

1. Käesoleva otsuse alusel SIS II sisestatud andmeid töötlevad üksnes käesoleva otsuse kohaselt liikmesriikide määratletud pädevad siseriiklikud asutused kindlaksmääratud eesmärkidel.

2. Liikmesriik võib muuta teate kategooriat ainult juhul, kui see on vajalik avalikku korda või julgeolekut ohustava otsese tõsise ohu ärahoidmiseks, riikliku julgeolekuga seotud tõsistel põhjustel või tõsise kuriteo ärahoidmiseks. Teadet, mille kategooria on muudetud, käsitletakse kategooria muutmise tellinud liikmesriigi poolt väljastatud uue teatena. Selleks tuleb täiendava teabe vahetamise teel saada esimese teate väljastanud liikmesriigi eelnev nõusolek. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.

3. SIS II andmetele antakse juurdepääsuluba riigiasutuse pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.

4. Iga liikmesriik koostab ja edastab komisjonile ajakohastatud loetelu riigiasutustest, kellel on luba töödelda SIS II andmeid. Loetelus on iga asutuse puhul määratletud, milliseid andmeid ja millistel eesmärkidel ta võib töödelda ning kes on vastutav töötleja, ning komisjon edastab selle loetelu Euroopa andmekaitseinspektorile. Komisjon tagab loetelu avaldamise igal aastal Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 41

Viitenumbri sisestamine

Liikmesriik, kes kasutab SIS II ilma artikli 4 lõikes 3 osutatud CS-SIS koopiata, võib oma väljastatud teadetele lisada viitenumbri, mille ainsaks eesmärgiks on väljastatud teatega seotud siseriikliku teabe leidmine.

Viitenumbrile on juurdepääs ainult sellel liikmesriigil, kes teate väljastas.

Artikkel 42

SIS II andmete koopia

1. SIS II töödeldud andmeid võib kopeerida üksnes tehnilistel põhjustel ja eeldusel, et koopia tegemine on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid andmeid kasutada vastavalt käesolevale otsusele, välja arvatud artikli 4 lõikes 3 osutatud CS-SIS andmete koopia.

2. Teise liikmesriigi poolt SIS II sisestatud andmeid ei kopeerita liikmesriigi oma siseriiklikesse andmefailidesse.

3. Lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikus failis SIS II andmeid, millega seoses on võetud tema territooriumil meede. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on sätestatud pikem säilitusaeg.

4. Käesoleva artikliga ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikus failis andmeid, mis sisalduvad konkreetses teates, mille see liikmesriik on SIS IIs väljastanud.

Artikkel 43

SIS IIs töödeldavate andmete kvaliteet ja teadete ühilduvus

1. SIS II andmeid sisestav liikmesriik vastutab selle tagamise eest, et andmeid töödeldakse õiguspäraselt, ning eelkõige selle eest, et andmed oleksid täpsed ja ajakohased.

2. Andmeid muudab, täiendab, parandab või kustutab ainult see liikmesriik, kes need SIS II sisestas.

3. Kui liikmesriigil, kes ei sisestanud andmed, on tõendeid, mis lubavad oletada, et andmed on väärad või neid on ebaseaduslikult SIS IIs töödeldud, teatab ta sellest esimesel võimalusel ja võimaluse korral mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest andmed sisestanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel. Liikmesriik, kes andmed sisestas, kontrollib neid ning vajaduse korral muudab, täiendab või parandab neid või kustutab andmed. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.

4. Kui liikmesriigid ei jõua kahe kuu jooksul kokkuleppele andmete parandamises, võib üks nendest esitada juhtumi Euroopa andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana.

5. Liikmesriigid vahetavad täiendavat teavet, et eristada täpselt SIS II teateid, mis on seotud sarnaste omadustega isikutega. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.

6. Kui isiku kohta on SIS IIs teade juba väljastatud, lepib sama isiku kohta uut teadet väljastav liikmesriik uue teate sisestamises kokku liikmesriigiga, kes väljastas esimese teate. Kokkuleppele jõutakse täiendava teabe vahetamise alusel. Sellise täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.Sama isiku kohta võib sisestada SIS II erinevad teated, kui need on ühilduvad.Teadete ühildavust ja prioriteetsust reguleerivad eeskirjad määratakse kindlaks artiklis 61 sätestatud korras.

7. Teate väljastanud liikmesriik vaatab vähemalt korra aastas läbi SIS II säilitatavad andmed. Liikmesriigid võivad sätestada lühema läbivaatamisaja.

Artikkel 44

Lisaandmed isiku väärtuvastamise ärahoidmiseks

1. Kui tegelikult teates kirjeldatud isiku võib segamini ajada isikuga, kelle andmeid on väärkasutatud, lisavad liikmesriigid teatesse väärkasutatud isikuga seotud andmed, et hoida ära väärtuvastamise negatiivsed tagajärjed.

2. Väärkasutatud isikusamasusega isiku andmed lisatakse ainult selle isiku selgesõnalisel nõusolekul ja neid kasutatakse ainult järgmistel eesmärkidel:

a) et pädev asutus saaks eristada isikut, kelle andmeid on väärkasutatud, isikust, kelle kohta on tegelikult teade väljastatud;

b) et isik, kelle isikusamasust on väärkasutatud, saaks tõendada oma isikusamasust ja asjaolu, et tema isikusamasust on väärkasutatud.

3. Käesoleva artikli kohaldamiseks võib SIS II sisestada ja seal täiendavalt töödelda ainult järgmisi isikuandmeid:

a) perekonna- ja eesnimi (või -nimed), ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi,

b) sünniaeg ja -koht;

c) sugu,

d) fotod;

e) sõrmejäljed;

f) erilised muutumatud füüsilised tundemärgid;

g) kodakondsus;

h) isikut tõendava dokumendi number (isikut tõendavate dokumentide numbrid) ja väljaandmise kuupäev.

4. Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava teate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.

5. Lõikes 3 osutatud andmeid võivad kasutada vaid need ametiasutused, kellel on juurdepääsuõigus vastavale teatele, ning seda üksnes väärtuvastamise ärahoidmiseks.

6. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud andmete suhtes kohaldatakse artikli 39 lõikes 3 osutatud tehnilisi eeskirju.

Artikkel 45

Märgistamine lipukesega

1. Liikmesriik võib artiklite 15, 23 ja 31 alusel väljastatud teadetele lisada lipukese, mis näitab, et teate alusel võetavat meedet ei rakendata tema territooriumil.

Lipukese võib lisada teatele juhul, kui liikmesriik leiab, et SIS IIs väljastatud teade ei ole kooskõlas tema siseriikliku õigusega, tema rahvusvaheliste kohustuste või oluliste siseriiklike huvidega.

2. Et võimaldada liikmesriikidel otsustada, kas lipuke lisada või mitte, teavitatakse SIS II kaudu kõiki liikmesriike automaatselt kõigist uutest artikli 15 alusel väljastatud teadetest ja mis tahes artiklites 16 ja 17 osutatud lisaandmetest.Liikmesriik, kes väljastab teate artiklite 23 ja 31 alusel, teavitab sellest täiendava teabe vahetamise teel teisi liikmesriike. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta võetakse vastu kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse.

3. Liikmesriik, kes soovib teadet lipukesega märgistada, konsulteerib täiendava teabe vahetamise teel teadet väljastava liikmesriigiga. Üksikasjalikud eeskirjad selle teabevahetuse kohta määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 61 ja sisestatakse SIRENE käsiraamatusse. Kui teadet väljastav liikmesriik teadet tagasi ei võta, kehtib see jätkuvalt täies ulatuses kõigis liikmesriikides, kes lipukest ei lisa.

4. Lipuke kustutatakse hiljemalt üks kuu pärast selle lisamist, kui liikmesriik ei keeldu meetme võtmisest õiguslikel põhjustel või eriotstarbelistel põhjustel.

5. Kui väljastav liikmesriik palub eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas on võimalik lipuke ära võtta. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine.

6. Menetlus ja tehnilised eeskirjad lipukeste lisamise ja nende ajakohastamise kohta võetakse vastu artikli 60 alusel.

Artikkel 46

Teadetevahelised lingid

1. Liikmesriik võib luua SIS II süsteemis oma väljastatud teadete vahel lingi vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama teate vahel.

2. Lingi loomine ei mõjuta erimeedet, mida võetakse iga lingitud teate alusel, ega iga lingitud teate säilitusaega.

3. Lingi loomine ei mõjuta käesolevas otsuses sätestatud juurdepääsuõigusi. Ametiasutustel, kellel ei ole juurdepääsuõigust teatavatele teadetele, ei ole juurdepääsu linkidele nendele teadetele.

4. Kui liikmesriik arvab, et lingi loomine teadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid, et tagada oma riigi territooriumil lingile juurdepääsu puudumine.

5. Teadete linkimise tehnilised eeskirjad võetakse vastu kooskõlas artikliga 60.

Artikkel 47

Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg

1. Teise liikmesriigi edastatud täiendavat teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks see edastati. Seda hoitakse siseriiklikes failides ainult nii kaua, kui hoitakse SIS IIs teadet, millega täiendav teave seotud on. Liikmesriigid võivad vajaduse korral säilitada seda teavet kauem, et saavutada eesmärk, milleks see edastati. Igal juhul kustutatakse täiendav teave hiljemalt aasta möödumisel päevast, mil seotud teade kustutati SIS IIst.

2. Lõikega 1 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis on seotud konkreetse teatega, millega seoses on võetud tema territooriumil meede. Neid andmeid võib hoida siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on lubatud andmeid kauem säilitada.

Artikkel 48

Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele

1. Välja arvatud juhul, kui EL õigusaktid seda selgesõnaliselt sätestavad, ei tohi SIS II käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldavaid isikuandmeid edastada või kättesaadavaks teha kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.

2. Erandina lõikest 1 võib kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele isikuandmeid edastada politsei- ja õigusalast koostööd käsitleva Euroopa Liidu lepingu raames, mis tagab edastatud isikuandmetele piisava kaitse, ja andmed SIS IIte sisestanud liikmesriigi nõusolekul.

X PEATÜKK

Andmekaitse

Artikkel 49

Euroopa Nõukogu andmekaitsekonventsiooni kohaldamine

Käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldud isikuandmeid kaitstakse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni ja selle hilisemate muudatuste alusel.

Artikkel 50

Õigus teabele

1. Nõudmisel võib isik, kelle andmeid SIS IIs käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldakse, saada teavet järgmisest:

a) vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja andmed;

b) andmete SIS IIs töötlemise eesmärk;

c) võimalikud andmesaajad;

d) SIS IIs teate väljastamise põhjus;

e) õigusest tutvuda isikuandmetega ja neid parandada.

2. Lõikes 1 osutatud teabe edastamisest asjaomasele isikule keeldutakse, kui see on vajalik, et täita seaduslikku ülesannet, millega seoses andmed SIS II sisestati või asjaomase isiku või kolmandate isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks. Teabe edastamine on igal juhul keelatud varjatud jälgimise puhul teate kehtivusaja jooksul.

Artikkel 51

Õigus andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada

1. Isiku õigus tutvuda oma SIS IIs töödeldavate isikuandmetega ja taotleda nende parandamist või kustutamist tagatakse kooskõlas selle liikmesriigi seadustega, kus seda õigust kasutatakse.

2. Kui liikmesriik, kus seda õigust kasutatakse, ei ole andmeid sisestanud, edastab ta andmed asjaomasele isikule pärast seda, kui ta on andnud andmed sisestanud liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukoht. Seda võib teha täiendava teabe vahetamise teel. Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 osutatud korras ja lisatakse SIRENE käsiraamatusse.

3. Asjaomasele isikule edastatakse isikuandmed võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui 60 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast.

4. Teabe edastamisest asjaomasele isikule keeldutakse, kui see on vajalik, et täita seaduslikku ülesannet, millega seoses andmed SIS II sisestati või asjaomase isiku või kolmandate isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks. Teabe edastamine on igal juhul keelatud varjatud jälgimise puhul kogu teate esitamise ajal.

5. Isikule teatatakse võimalikult kiiresti, kuidas reageeriti tema taotlusele andmeid parandada või need kustutada, ja igal juhul mitte hiljem kui 6 kuu möödumisel parandamis- või kustutamistaotluse esitamise kuupäevast.

Artikkel 52

Õiguskaitsevahendid

Igaüks võib iga liikmesriigi territooriumil pöörduda hagi või kaebusega selle liimesriigi kohtu poole, kui tal ei võimaldatud kasutada õigust tutvuda temaga seotud andmetega või lasta neid parandada või kustutada või õigust saada teavet või hüvitist seoses tema isikuandmete töötlemisega, mis ei ole kooskõlas käesoleva otsusega.

Artikkel 53

Andmekaitseasutused

1. Iga liikmesriik tagab, et pädev asutus valvab SIS IIs sisalduvate isikuandmete töötlemise seaduslikkuse järele oma territooriumil, kaasa arvatud täiendava teabe vahetus ja edasine töötlemine. Igaühel on õigus paluda järelevalveasutusel kontrollida teda käsitlevate andmete SIS IIs töötlemise seaduslikkust. Sellist õigust reguleeritakse selle liikmesriigi siseriikliku õigusega, kellele taotlus on esitatud. Kui andmed sisestas SIS IIte teine liikmesriik, teostatakse kontrolli tihedas koostöös selle liikmesriigi järelevalveasutusega.

2. Europoli konventsiooni artiklis 24 ja otsuse 2002/187/JSK artiklis 23 osutatud järelevalveasutused tagavad, et Europol ja Eurojust omavad seaduslikku juurdepääsu SIS IIs sisalduvatele isikuandmetele ja töötlevad neid seaduslikult.

3. Euroopa andmekaitseinspektor kontrollib, et komisjonis tehtavad SIS II isikuandmete töötlemistoimingud oleksid kooskõlas käesoleva otsusega.

4. Käesolevas artiklis viidatud ametiasutused teevad koostööd. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub vähemalt kord aastas selleks kokku koosoleku.

XI PEATÜKK

Vastutus ja karistused

Artikkel 54

Vastutus

1. Iga liikmesriik vastutab mis tahes kahju eest, mida on tekitatud isikule seoses SIS II või SIRENE ametiasutuste kaudu edastatud andmete loata või väära töötlemisega selle liikmesriigi poolt.

2. Kui liikmesriik, kelle vastu on esitatud hagi lõike 1 alusel, ei ole see liikmesriik, kes andmed SIS II sisestas, maksab andmed sisestanud liikmesriik taotluse korral tagasi hüvitiseks makstud summad, välja arvatud juhtumid, kui taotluse saanud liikmesriik kasutas andmeid käesoleva otsuse vastaselt.

3. Kui SIS II-le tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast otsusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul, kui komisjon või muu SIS IIs osalev liikmesriik (muud SIS IIs osalevad liikmesriigid) ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

Artikkel 55

Karistused

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva otsuse vastase SIS II või täiendava teabe töötlemise suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi kooskõlas siseriikliku õigusega.

XII PEATÜKK

Europoli ja Eurojusti juurdepääsuõigus SIS II-le

Artikkel 56

Europoli ja Eurojusti juurdepääs

Nii Europol kui Eurojust peavad kindlaks määrama ühe või kaks juurdepääsupunkti SIS II-le.

Artikkel 57

Europoli juurdepääs SIS II-le

1. Kui SIS II kasutamisel Europoli poolt ilmneb, et SIS IIs on Europolile huvi pakkuv teade, teavitab Europol sellest teate väljastanud liikmesriiki selles liikmesriigis asuva Europoli siseriikliku üksuse kaudu.

2. Teabe kasutamiseks, mille Europol saab SIS II kaudu, kaasa arvatud teabe edastamiseks kolmandatele riikidele ja asutustele, on vaja väljastava riigi nõusolekut. See nõusolek saadakse Europoli vastavas liikmesriigis asuva siseriikliku üksuse kaudu.

3. Kui väljastav liikmesriik lubab teabe kasutamist, juhindutakse selle töötlemisel Europoli konventsioonist.

4. Europol võtab vastu ja kohaldab mutatis mutandis turvalisus- ja konfidentsiaalsussätteid vastavalt artikli 10 sätetele.

5. Europol registreerib oma SIS II kasutuskorrad ja SIS II andmete edasise töötlemise artiklis 11 sätestatud ettekirjutuste kohaselt.

6. Ilma et see piiraks lõiget 1, ei tohi Europol ühendada SIS II osi, millele tal on juurdepääs, ega edastada neis sisalduvaid andmeid mis tahes Europoli poolt või Europolis kasutatavasse arvutisüsteemi andmete töötlemiseks ega laadida maha ega muul viisil kopeerida mis tahes SIS II osi.

7. Europoli võib nõuda teate väljastanud liikmesriigilt oma asjaomases liikmesriigis asuva Europoli siseriikliku üksuse kaudu artiklites 16 ja 17 osutatud täiendavat teavet või lisaandmeid.

Artikkel 58

Eurojusti juurdepääs SIS II-le

1. Kui SIS II kasutamisel Eurojusti poolt ilmneb, et SIS IIs on Eurojustile huvi pakkuv teade, teavitab Eurojust sellest teate väljastanud liikmesriiki Eurojusti asjaomaste siseriiklike liikmete kaudu.

2. Teabe kasutamiseks, mille Eurojust saab SIS II kaudu, kaasa arvatud teabe edastamiseks kolmandatele riikidele ja asutustele, on vaja väljastava liikmesriigi nõusolekut. See nõusolek saadakse Eurojusti vastavas liikmesriigi siseriikliku liikme kaudu.

3. Kui väljastav liikmesriik lubab teabe kasutamist, juhindutakse selle töötlemisel otsusest 2002/187/JSK.

4. Eurojust võtab vastu ja kohaldab mutatis mutandis turvalisus- ja konfidentsiaalsussätteid vastavalt artikli 10 sätetele.

5. Eurojust registreerib oma SIS II kasutuskorrad ja SIS II andmete edasise töötlemise artiklis 11 sätestatud ettekirjutuste kohaselt.

6. Ilma et see piiraks lõiget 1, ei tohi Eurojust ühendada SIS II osi, millele tal on juurdepääs, ega edastada neis sisalduvaid andmeid mis tahes Eurojusti poolt või Eurojustis kasutatavasse arvutisüsteemi andmete töötlemiseks ega laadida maha ega muul viisil kopeerida mis tahes SIS II osi.

7. Eurojust võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda täiendava teabe esitamist vastavalt otsuse 2002/187/JSK sätetele.

8. Juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele on ainult Eurojusti siseriiklikel liikmetel ja nende abidel ega laiene Eurojusti töötajatele.

XIII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 59

Järelevalve, hindamine ja statistika

1. Komisjon kannab hoolt, et oleks olemas süsteemid, mille abil jälgida SIS II toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.

2. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on komisjonil juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud SIS IIs läbiviidud töötlemistoimingutega.

3. Kaks aastat pärast SIS II käivitumist ning seejärel iga kahe möödumisel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande SIS II tegevuste ning liikmesriikidevahelise mitmepoolse täiendava teabe vahetamise kohta.

4. Neli aastat pärast SIS II käivitumist ning seejärel iga nelja aasta möödumisel esitab komisjon üldhinnangu SIS II tegevuste ning liikmesriikidevahelise mitmepoolse täiendava teabe vahetamise kohta. Üldhinnangus vaadeldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkide suhtes ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete kehtivust ja mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon esitab hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Liikmesriigid annavad komisjonile lõigetes 3 ja 4 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.

Artikkel 60

Nõuandekomitee

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, abistab komisjoni nõuandekomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

2. Komitee võtab eesistuja ettepanekul vastu oma töökorra, mille aluseks on töökorra standardeeskirjad ja mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, vajaduse korral hääletades. Eesistuja ei hääleta.

4. Arvamus protokollitakse, lisaks on igal liikmesriigil õigus paluda oma seisukoha protokollimist.

5. Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, millisel viisil arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 61

Regulatiivkomitee

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, abistab komisjoni regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 sätestatud nende otsuste puhuks, mida nõukogu on kohustatud vastu võtma komisjoni ettepanekul. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

2. Komitee võtab eesistuja ettepanekul vastu oma töökorra, mille aluseks on töökorra standardeeskirjad ja mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

3. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule.

4. Nõukogu võib ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtta kahe kuu jooksul alates selle üleandmisest nõukogule. Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, esitada sama ettepaneku uuesti või teha seadusandliku ettepaneku. Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon.

Artikkel 62

Schengeni konventsiooni muutmine

1. EÜ asutamislepingu rakendusalasse kuuluvates küsimustes asendab käesolev otsus Schengeni konventsiooni artiklid 92–119, välja arvatud artikli 102 lõige a.

2. See asendab ka järgmised Schengeni acquis '[28] sätted, millega rakendatakse neid artikleid

a) täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, Schengeni infosüsteemi (C.SIS) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta (SCH/Com-ex (93) 16);

b) täitevkomitee otsus, 7. oktoober 1997, Islandi ja Norra osamaksude kohta C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse (SCH/Com-ex (97) 18);

c) täitevkomitee otsus, 7. oktoober 1997, SISi arendamise kohta (SCH/Com-ex (97) 24);

d) täitevkomitee otsus, 15. detsember 1997, C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35);

e) täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, 15/18 ühendusega C.SISi kohta (SCH/Com-ex (98) 11);

f) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, C.SISi paigalduskulude kohta (SCH/Com-ex (99) 4);

g) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, SIRENE käsiraamatu ajakohastamise kohta (SCH/Com-ex (99) 5);

h) täitevkomitee otsus, 18. aprill 1996, välismaalase mõiste määratlemise kohta (SCH/Com-ex (96) 5); decl. 5);

i) täitevkomitee otsus, 28. aprill 1996, SISi struktuuri kohta (SCH/Com-ex (99) 5); decl. 2 rev.).

3. EL lepingu rakendusalasse kuuluvates küsimustes loetakse viiteid Schengeni konventsiooni asendatud artiklitele ja nende artiklite Schengeni konventsiooni asjaomastele rakendussätetele viideteks käesolevale otsusele ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 63

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2004/201/JSK[29]tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 64

Üleminekuperiood ja eelarve

1. SISis väljastatud ja SIS II ülekantud või otse SIS IIs enne vastavalt käesoleva otsuse artikli 65 lõikele 3 sätestatud kuupäeva ja kuni ühe aasta jooksul pärast seda kuupäeva väljastatud teadete suhtes kohaldatakse jätkuvalt Schengeni konventsiooni artikleid 94, 95, 97, 98, 99 ja 100 ning artikli 101 lõikeid 1 ja 2.Ühe aasta möödumisel vastavalt artikli 65 lõikele 3 sätestatud kuupäevast kustutatakse need teated automaatselt SIS IIst, kui liikmesriigid ei ole neid teateid uuesti väljastanud kooskõlas käesoleva otsusega.

2. Vastavalt artikli 65 lõikele 3 sätestatud kuupäeval ülejäänud eelarve, mis on kinnitatud kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 119, makstakse tagasi liikmesriikidele. Tagasimakstavad summad arvutatakse liikmesriikide osamaksete alusel, mis on sätestatud täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta.

Artikkel 65

Jõustumine ja kohaldatavus

1. Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

2. Kuupäev, alates millest kohaldatakse artikleid 1–14 ja 40–64, välja arvatud artiklid 41, 44, 45 ja 46, määratakse kindlaks pärast seda, kui:

a) on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed,

b) komisjon on teinud vajalikud tehnilised korraldused, et SIS II saaks ühendada liikmesriikidega, ja

c) kõik liikmesriigid on teatanud komisjonile, et nad on teinud vajalikud tehnilised ja õiguslikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks kooskõlas eespool nimetatud artiklitega.

Komisjon avaldab kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3. Kuupäev, alates millest kohaldatakse artikleid 15–39 ja artikleid 41, 44, 45 ja 46, määratakse kindlaks pärast seda, kui:

a) on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed ja

b) kõik liikmesriigid on teatanud komisjonile, et nad on teinud vajalikud tehnilised ja õiguslikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks kooskõlas eespool nimetatud artiklitega.

Komisjon avaldab kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Vastavustabel

Schengeni konventsiooni[30] artiklid | Otsuse artiklid |

Artikli 1 lõige 1, artikli 2 lõige 1, artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikli 1 lõige 1; artikli 2 lõige 1; artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 |

Artikli 92 lõige 2 | Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3; artikli 5 lõiked 2 ja 3; artikkel 6; artikkel 9 |

Artikli 92 lõige 3 | Artikli 4 lõiked 1, 2, ja 3; artikli 5 lõige 1; artikkel 12 |

Artikli 92 lõige 4 | Artikli 3 lõige 1; artikli 7 lõiked 2 ja 3; artikkel 8 |

Artikkel 93 | Artikli 1 lõige 2 |

Artikli 94 lõige 1 | Artikli 40 lõige 1 |

Artikli 94 lõige 2 | Artikkel 15; artikli 23 lõige 1; artikkel 27; artikli 31 lõige 1; artikli 35 lõige 1 |

Artikli 94 lõige 3 | Artikli 39 lõige 1; artikli 44 lõige 3 |

Artikli 94 lõige 4 | Artikkel 45 |

Artikli 95 lõige 1 | Artikkel 15 |

Artikli 95 lõige 2 | Artikkel 16; artikkel 17; artikkel 45 |

Artikli 95 lõige 3 | Artikkel 20; artikkel 21; artikkel 45 |

Artikli 95 lõige 4 | Artikli 45 lõige 5 |

Artikli 95 lõige 5 | Artikli 20 lõige 1 |

Artikli 95 lõige 6 | Artikkel 22 |

Artikli 96 lõige 1 |

Artikli 96 lõige 2 |

Artikli 96 lõige 3 |

Artikkel 97 | Artikkel 23; artikkel 26 |

Artikli 98 lõige 1 | Artikkel 27 |

Artikli 98 lõige 2 | Artikkel 30 |

Artikli 99 lõige 1 | Artikli 31 lõige 1 |

Artikli 99 lõige 2 | Artikli 31 lõige 1 |

Artikli 99 lõige 3 | Artikli 31 lõige 2 |

Artikli 99 lõige 4 | Artikli 32 lõiked 1, 2 ja 3 |

Artikli 99 lõige 5 | Artikli 32 lõige 4 |

Artikli 99 lõige 6 | Artikkel 45 |

Artikli 100 lõige 1 | Artikkel 35 |

Artikli 100 lõige 2 | Artikkel 36 |

Artikli 100 lõige 3 | Artikkel 35 |

Artikli 101 lõige 1 | Artikli 18 lõiked 1 ja 4; artikkel 24; artikli 28 lõiked 1 ja 2; artikli 33 lõiked 1 ja 2; artikli 37 lõiked 1 ja 2 |

Artikli 101 lõige 2 |

Artikli 101 lõige 3 | Artikli 40 lõige 3 |

Artikli 101 lõige 4 | Artikli 40 lõige 4 |

Artikli 101A lõige 1 | Artikli 18 lõige 2; artikli 33 lõige 3; artikli 37 lõige 3 |

Artikli 101A lõige 2 | Artikli 18 lõige 2; artikli 33 lõige 3; artikli 37 lõige 3 |

Artikli 101A lõige 3 | Artikli 57 lõige 1 |

Artikli 101A lõige 4 | Artikli 57 lõige 2 |

Artikli 101A lõige 5 | Artikli 57 lõige 7 |

Artikli 101A lõige 6 | Artikli 53 lõige 2; artikli 57 lõiked 4, 5 ja 6 |

Artikli 101B lõige 1 | Artikli 18 lõige 3; artikli 28 lõige 3 |

Artikli 101B lõige 2 | Artikli 18 lõige 3; artikli 28 lõige 3; artikli 58 lõige 8 |

Artikli 101B lõige 3 | Artikli 58 lõiked 1 ja 2 |

Artikli 101B lõige 4 | Artikli 53 lõige 2; artikli 58 lõige 3 |

Artikli 101B lõige 5 | Artikli 58 lõige 5 |

Artikli 101B lõige 6 | Artikli 58 lõige 6 |

Artikli 101B lõige 7 | Artikli 58 lõige 8 |

Artikli 101B lõige 8 | Artikli 58 lõige 4 |

Artikli 102 lõige 1 | Artikli 40 lõige 1 |

Artikli 102 lõige 2 | Artikli 42 lõiked 1 ja 2 |

Artikli 102 lõige 3 | Artikli 40 lõige 2 |

Artikli 102 lõige 4 |

Artikli 102 lõige 5 | Artikli 54 lõige 1 |

Artikkel 103 | Artikkel 11 |

Artikli 104 lõige 1 |

Artikli 104 lõige 2 |

Artikli 104 lõige 3 |

Artikkel 105 | Artikli 43 lõige 1 |

Artikli 106 lõige 1 | Artikli 43 lõige 2 |

Artikli 106 lõige 2 | Artikli 43 lõige 3 |

Artikli 106 lõige 3 | Artikli 43 lõige 4 |

Artikkel 107 | Artikli 43 lõige 6 |

Artikli 108 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |

Artikli 108 lõige 2 |

Artikli 108 lõige 3 | Artikkel 6; artikli 7 lõige 1; artikli 9 lõige 1 |

Artikli 108 lõige 4 | Artikli 7 lõige 3 |

Artikli 109 lõige 1 | Artikli 50 lõige 1; artikli 51 lõiked 1, 2 ja 3 |

Artikli 109 lõige 2 | Artikli 51 lõige 4 |

Artikkel 110 | Artikli 51 lõiked 1 ja 5; artikli 53 lõige 1 |

Artikli 111 lõige 1 | Artikkel 52 |

Artikli 111 lõige 2 |

Artikli 112 lõige 1 | Artikli 19 lõiked 1 ja 2; artikli 25 lõiked 1 ja 2 artikli 29 lõiked 1 ja 2; artikli 34 lõiked 1, 2 ja 3; artikli 43 lõige 7 |

Artikli 112 lõige 2 | Artikli 43 lõige 7 |

Artikli 112 lõige 3 | Artikli 19 lõige 3; artikli 25 lõige 3; artikli 29 lõige 3; artikli 34 lõige 4; artikli 38 lõige 5 |

Artikli 112 lõige 4 | Artikli 19 lõige 2; artikli 25 lõige 2; artikli 29 lõige 2; artikli 34 lõige 3; artikli 38 lõige 4 |

Artikli 112A lõige 1 | Artikli 47 lõige 1 |

Artikli 112A lõige 2 | Artikli 47 lõige 2 |

Artikli 113 lõige 1 | Artikli 38 lõiked 1, 2 ja 3 |

Artikli 113 lõige 2 | Artikli 14 lõiked 3, 4, 5 ja 6 |

Artikli 113A lõige 1 | Artikli 47 lõige 1 |

Artikli 113A lõige 2 | Artikli 47 lõige 2 |

Artikli 114 lõige 1 | Artikli 53 lõige 1 |

Artikli 114 lõige 2 | Artikkel 53 |

Artikli 115 lõige 1 | Artikli 53 lõige 3 |

Artikli 115 lõige 2 |

Artikli 115 lõige 3 |

Artikli 115 lõige 4 |

Artikli 116 lõige 1 | Artikli 54 lõige 1 |

Artikli 116 lõige 2 | Artikli 54 lõige 2 |

Artikli 117 lõige 1 | Artikkel 49 |

Artikli 117 lõige 2 |

Artikli 118 lõige 1 | Artikli 10 lõige 1 |

Artikli 118 lõige 2 | Artikli 10 lõige 1 |

Artikli 118 lõige 3 | Artikli 10 lõige 3 |

Artikli 118 lõige 4 | Artikkel 13 |

Artikli 119 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1; artikli 64 lõige 2 |

Artikli 119 lõige 2 | Artikli 5 lõiked 2 ja 3 |

[1] Määrus EÜ nr 2424/2001 ja otsus 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi väljatöötamise kohta.

[2] Schengeni konventsiooni (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19) artiklid 92–119. Lisaks tuleb arvestada ka konventsiooni tehtavaid muudatusi pärast Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmist käsitleva nõukogu otsuse 2005/211/JAI (ELT L 68, 15.3.05., lk 44) vastuvõtmist.

[3] Nõukogu järeldused SIS II kohta 5.-6. juuni 2003, 29. aprill ja 14. juuni 2004 ja Euroopa Parlamendi arvamused ja resolutsioonid T4-0082/1997, T5-0610/2002, T5-0611/2002, T5-0391/2003, T5-0392/2003 ja T5-0509/2003.

[4] Kui komisjon on teinud ettepaneku vajalikuks õigusaktiks, mis käsitleb isikuandmete kaitset Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel, tuleb viide konventsioonile nr 108 asendada, et nimetatud uut õigusakti saaks kohaldada käesoleva otsuse alusel teostataval isikuandmete töötlemisel.

[5] ELT L 64, 2.3.2004, lk 45.

[6] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.

[7] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[8] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[9] Nõukogu dokument 13054/04.

[10] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.

[11] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.

[12] ELT C ..., ..., lk ....

[13] ELT C ..., ..., lk ....

[14] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/211/JSK.

[15] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.

[16] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.

[17] ELT L

[18] EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

[19] ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[20] ELT L 12, 17.1.2004, lk 47.

[21] EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2.

[22] EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

[23] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[24] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[25] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[26] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.

[27] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[28] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 439.

[29] ELT L 64, 2.3.2004.

[30] Kursiivis olevad artiklid ja lõiked on lisatud või neid on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 871/2004 ja nõukogu otsusega 2005/211/JAI Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta.