I)üksteist üleeuroopalist kesksüsteemi, mille peab välja töötama või mida peab uuendama komisjon (nende puhul on olenevalt süsteemi arhitektuurist sageli vaja, et liikmesriigid töötaksid välja riiklikud süsteemid või uuendaksid neid);

Komisjon ja liikmesriigid kohtuvad regulaarselt, et määrata kindlaks ja leppida kokku iga üleeuroopalise süsteemi projektidokumendid (elektroonilise tolli koordineerimisrühmas (ECCG)). Lisaks konsulteerib komisjon süstemaatiliselt kaubanduskontaktide töörühma kaudu kaubandusringkondadega. Suur ülesanne on tagada olemasolevate süsteemide tõrgeteta toimimine uute süsteemide väljatöötamise ajal. Kui uued süsteemid on valmis, on esmatähtis tagada sujuv üleminek olemasolevatelt süsteemidelt uuendatud süsteemidele. See on ülioluline, tagamaks et see ei mõjuta kaubandus- ja tollitoiminguid.

Liidu tolliseadustiku kohaste projektide hiljutiste arenduste käigus on projektide metoodikat optimeeritud. Tööprotsesside modelleerimist, andmete modelleerimist ja tehnilisi kirjeldusi on arendatud paralleelselt ning seda on tehtud algusest peale tihedas koostöös nii komisjoni kui ka riiklike haldusasutuste õigus-, äri- ja IT-ekspertidega ning konsulteerides kaubandusesindajatega. Komisjon võtab liidu tolliseadustiku kohaste elektrooniliste süsteemide arendamiseks kasutusele paindlikumaid protsesse ning seeläbi pakub kiiremate ja paremini hallatavate tarkvaraväljalasetega kasutajafunktsioone, mida on võimalik juurutada järk-järgult.

Selleks et toetada keerukat elektroonilist üleminekut täielikult digitaalsele tollikeskkonnale, on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kõikidele elektroonilistele süsteemidele (ja nende võimalikele etappidele) kehtestatud tähtajad ajavahemikuks 2020–2025.

Liidu tolliseadustik jõustus 1. mail 2016 ning sellega ja sellesse 2019. aastal tehtud muudatusega kehtestati IT-süsteemide ülemineku ja rakendamisega seotud projektide järkjärgulise lõpuleviimise tähtaegadeks 2020., 2022. ja 2025. aasta. Liidu tolliseadustiku artikliga 278 on ette nähtud, et tolliformaalsuste täitmiseks võib olemasolevaid elektroonilisi ja paberipõhiseid süsteeme kasutada (nn üleminekumeetmed) seni, kuni liidu tolliseadustiku kohaselt kavandatud uued, asjakohased või uuendatud elektroonilised süsteemid on töövalmis. Üleminekumeetmete kohaldamine tuleb lõpetada, kui asjakohased elektroonilised süsteemid on paigas.

Käesolevas aruandes analüüsitakse kõigi kolme kategooria süsteemide puhul tehtud märgatavaid edusamme ning kirjeldatakse iga projekti eesmärke, ülesehitust ja kavandamismeetodit. Selle põhjal tuuakse välja võimalikud viivitused, kui need on kindlaks tehtud, ning kavandatud leevendusmeetmed. Liidu tolliseadustiku tööprogrammi rakendamisel tehtud edusammude üldine hinnang on kokku võetud käesoleva aruande järeldustes (5. jagu). Selles kinnitatakse, et ülejäänud projektid edenevad enamasti plaanipäraselt, nii et need saab vastavalt ajakavale lõpule viia, ent juhitakse tähelepanu teatavatele riskidele, mis nõuavad kiiret tegutsemist. Üksikasjalikum teave iga projekti kavandamise ja seisu kohta on esitatud koos käesoleva aruandega avaldatavas komisjoni talituste töödokumendis.

Ülejäänud üheksast projektist kuus on seotud üleeuroopaliste süsteemidega, millest kolm võeti esmakordselt kasutusele 2021. aastal (vt punkt 4.2.1), kuigi projektid ei olnud veel täies ulatuses lõpule viidud. Nendest üheksast projektist kolm on seotud riiklike süsteemidega, mille puhul liikmesriigid on taganud töövalmiduse (vt punkt 4.2.2), kuigi projektid ei olnud (kõigis liikmesriikides) samamoodi veel täielikult ellu viidud.

Komisjon saab teatada, et 2021. aasta lõpu seisuga on edukalt uuendatud või kasutusele võetud kaheksa süsteemi 17-st.

Edusammud: CCI 1. etapi puhul on heaks kiidetud ärijuhtum, visioonidokument, 4. taseme äriprotsesside mudelid, funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused ning need on vastavusse viidud tolli mitmeaastase strateegiakava (2019) ja liidu tolliseadustiku tööprogrammiga. 2021. aastal kiideti muudatuste juhtimise menetluse raames heaks tehniliste dokumentide ajakohastatud pakett. Süsteemi arendustööga on alustatud ning esimesed liikmesriigid võtavad selle kavakohaselt kasutusele 2022. aastal. Kaheksa liikmesriiki on teatanud, et 1. etapi tehnilised kirjeldused on valminud. 11 liikmesriigis on see töö aga veel pooleli.

Projektis kasutatakse välearendusel põhinevat arendusmeetodit ning see kulgeb vastavalt liidu tolliseadustiku tööprogrammiga ette nähtud ajakavale. Nagu märgiti eelmise aasta aruandes, teatasid need liikmesriigid, kes eelistavad võtta kasutusele riikliku süsteemikomponendi, et neil on raske prognoosida, kas rakendamisel õnnestub järgida tööprogrammis esitatud ajakava, sest projekt on alles algusjärgus.

3)Liidu tolliseadustiku kohane liidu staatust tõendav dokument – PoUS (uus). Ette nähtud kõigi selliste tõendite talletamiseks, haldamiseks ja väljaotsimiseks, millega kauplejad tõendavad oma kauba liidu staatust. Seda projekti saab rakendada nii keskselt kui ka riiklikult, kuid paljud liikmesriigid on selgelt väljendanud oma kavatsust kasutada komisjoni väljatöötatud kesksüsteemi. Kuna liidu tolliseadustiku kohase tolli kaubamanifesti rakendamine liidu staatust tõendava dokumendina ja Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtt on omavahel seotud, viiakse projekt ellu kahes etapis, et vältida ebakõlasid ja vähendada riske.

alustatud on 2. väljalaske arendustööga, mis põhineb 1. väljalaskel. Liikmesriigid koostavad riigi tasandi tehnilisi ja funktsionaalseid kirjeldusi ning lähtuvad selles tegevuses komisjoni esitatud ühistest ELi kirjeldustest. Komisjon on alustanud koordineerimisnõupidamistega, mille eesmärk on tagada 2. väljalaske sujuv arendustöö, ning palunud liikmesriikide tolliasutustel esitada riiklikud projektikavad, mis sisaldavad teavet nii riiklike sisenemissüsteemide kui ka asjaomaste ettevõtjate süsteemide kohta.

1. väljalase on maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi seni mahukaim äri- ja IT-projekt, pidades silmas, et süsteem on ettevõtjatele ja liikmesriikidele igal ajal kättesaadav ning et süsteemis töödeldakse suurimas mahus äriteateid vaid sekunditepikkuse reaktsiooniajaga. Peale selle kasutab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat selle süsteemi puhul esimest korda süsteemidevahelist sidet toetavaid elektroonilisi sertifikaate. ICS2 1. väljalase pakub liikmesriikidele ka täiustatud seire ja äristatistika võimalust.

Mis puudutab ICS2 1. väljalaske liikmesriikide väljaarendatavate komponentide (st riiklikud sisenemissüsteemid) valmidust, siis võib märkida, et kõigis 27 liikmesriigis olid need kiirvedajate ja postiettevõtjate tasandil plaanipäraselt töövalmis 2021. aasta oktoobris (vt komisjoni talituste töödokumendi punkt 3.1.1).

Edusammud: oluline saavutus on see, et 15. märtsil 2021 võttis komisjon edukalt kasutusele ICS2 1. väljalaske keskselt väljaarendatud komponendid, st kauplejate ühtlustatud liides, ühine andmehoidla ning äristatistika- ja seirevahend.

2)Liidu tolliseadustiku kohane impordikontrollisüsteem 2 – ICS2 (uuendus). Eesmärk on tugevdada tarneahela ohutust ja turvalisust, parandades andmete kvaliteeti, kataloogimist, kättesaadavust ja jagamist seoses saabumiseelsete teadetega (edaspidi „sisenemise ülddeklaratsioonid“) ning seonduva riski- ja kontrolliteabega. Projekt hõlbustab eelkõige liikmesriikidevahelist koostööd riskianalüüsi protsessis. Projekt valmib kolme väljalaskena, et üleminek oleks iga transpordiliigi puhul teostatav.

Mis puudutab riiklikku tagatiste haldamise süsteemi, siis seitse liikmesriiki teatasid riikliku süsteemi kasutuselevõtust ja veel kaks liikmesriiki on teinud edusamme tehniliste kirjelduste koostamisel. Andmed on esitatud komisjoni talituste töödokumendi tabelis 25.

1)Liidu tolliseadustiku kohane tagatiste haldamine – GUM (uus). Eesmärk on tagada eri liiki tagatiste reaalajas jaotamine ja haldamine kogu ELis. Tagatiste töötlemise kiiruse, jälgitavuse ja elektroonilise järelevalve paranemine tolliasutuste vahel peaks aitama kiiremini avastada juhtumeid, kus tagatisi peetakse kehtetuks või ebapiisavaks, et katta tekkinud või võimalik võlg.

Kuue ülejäänud üleeuroopalise projekti seisu kohta võib kokkuvõtteks märkida, et komisjonil tõenäoliselt õnnestub kinni pidada liidu tolliseadustikus ja liidu tolliseadustiku tööprogrammis ettenähtud tähtaegadest ning saavutada tolli mitmeaastases strateegiakavas (2019) projektide puhul kindlaks määratud vahe-eesmärgid. Ka liikmesriigid püsivad enamasti graafikus, kuid viis liikmesriiki on teatanud viivitustest mõningate süsteemide kasutuselevõtul. Need viivitused ulatuvad ühest kuust enam kui kahe aastani (viimati nimetatud viivitusest teatati ühel juhul). Liikmesriigid on teada andnud, et kauplejatele võimaldatakse pärast kasutuselevõttu süsteemidega ühendamiseks pikem üleminekuperiood kui õigusaktidega ette nähtud – ühe süsteemi puhul pikendatakse seda tähtaega kuu aja võrra ja teise puhul aasta võrra. Kuna asjaomased süsteemid peaksid kavakohaselt valmima 2023., 2024. ja 2025. aastal, on veel aega võtta leevendusmeetmeid, et tegeleda praegu prognoositavate viivitustega. Komisjon teeb sel eesmärgil nende liikmesriikidega tihedat koostööd.

Kõik liikmesriigid kinnitasid, et nad kavatsevad tagada AESi töövalmiduse 2021. aasta esimese kvartali ja 2023. aasta neljanda kvartali vahelisel ajavahemikul täielikus kooskõlas liidu tolliseadustiku tööprogrammiga. Seda on kujutatud joonisel 2. Kollane tulp tähistab soovitatavat tähtaega, mille jooksul liikmesriigid peavad valmistuma olemasoleva ekspordisüsteemi sulgemiseks ning alustama uute süsteemide kasutamist, et olla valmis õigusaktidega ettenähtud tähtajaks (tähistatud punase tulbaga).

Edusammud: üleeuroopalise AESi 1. komponent edeneb praegu plaanipäraselt ning esimesed liikmesriigid võtsid selle edukalt kasutusele 2021. aasta märtsis. Samuti kiitsid liikmesriigid heaks uue tehniliste kirjelduste paketi, millega tagatakse AESi edasise käitamise kvaliteet, tehniline tugi, talitluspidevus, turve ja suutlikkus (teenuste haldus, teenustaseme kokkulepe, pädevus, kriisiohje, suutlikkuskava, turbekava). See on tähtis töö, mis toetab selle üleeuroopalise süsteemi nõuetekohast toimimist ja kättesaadavust. Samuti on koostamisel ärijuhend ja e-õppematerjalid. Samal ajal on liikmesriikidega korraldatud ulatusliku süsteemiülese testimisega tõendatud tehniliste kirjelduste ja kesksüsteemi sobivust ettenähtud otstarbeks ja nende kerksust. See aitab veelgi vähendada paindliku ülemineku tehniliste aspektidega seotud riske.

6)Liidu tolliseadustiku kohane automaatne ekspordisüsteem – AES (nii olemasoleva üleeuroopalise süsteemi (1. projektikomponent) kui ka olemasolevate riiklike ekspordisüsteemide (2. projektikomponent) uuendamine). Eesmärk on rakendada liidu tolliseadustiku kohaseid kauba ekspordi ja väljaveo nõudeid. Üleeuroopalise AESiga seotud projekt hõlmab kauplejatele pakutavate liidu tolliseadustiku lihtsustuste rakendamist, et hõlbustada kauba eksporti Euroopa äriühingute jaoks (näiteks keskse tollivormistusega), ning liidu tolliseadustikust tulenevaid kohustusi jälgida paremini ELi tolliterritooriumilt toimuvat kauba väljavedu, et vältida pettusi. Ülimalt tähtis on tagada ekspordisüsteemi talitluspidevus AESi uuendamise ajal.

14 liikmesriiki on teatanud NCTSi 5. etapi tehniliste kirjelduste valmimisest ja kaheksas liikmesriigis on töö pooleli.

Kõik liikmesriigid kinnitasid, et nad kavatsevad tagada NCTSi 5. etapi töövalmiduse 2021. aasta esimese kvartali ja 2023. aasta neljanda kvartali vahelisel kasutuselevõtu ajavahemikul täielikus kooskõlas liidu tolliseadustiku tööprogrammiga. Vt joonis 1. Kollane tulp tähistab soovitatavat aega, milleks liikmesriigid peaksid olema valmis olemasoleva transiidisüsteemi sulgemiseks ning alustama uute süsteemide kasutamist, et kinni pidada õigusaktides ettenähtud tähtajast (tähistatud punase tulbaga).

Edusammud: NCTSi 5. etapi projekt edeneb praegu plaanipäraselt ning esimesed liikmesriigid võtsid süsteemi edukalt kasutusele 2021. aasta märtsis. Samuti kiitsid liikmesriigid heaks uue tehniliste kirjelduste paketi, millega tagatakse NCTSi 5. etapi edasise käitamise kvaliteet, tehniline tugi, talitluspidevus, turve ja suutlikkus (teenuste haldus, teenustaseme kokkulepe, pädevus, kriisiohje, suutlikkuskava, turbekava). See on tähtis töö, mis toetab selle üleeuroopalise süsteemi nõuetekohast toimimist ja kättesaadavust. Samal ajal on liikmesriikidega korraldatud ulatusliku süsteemiülese testimisega tõendatud tehniliste kirjelduste ja kesksüsteemi sobivust ettenähtud otstarbeks ja nende kerksust. See aitab veelgi vähendada paindliku ülemineku tehniliste aspektidega seotud riske.

·Ajutise ladustamise protseduuri rakendamiseks on järgmised liikmesriigid teatanud kavandatavast töövalmiduse kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast kahe kuu võrra hilisem: Belgia, Eesti ja Madalmaad (tabel 16). Belgia ja Madalmaad teatasid ühe kvartali pikkusest viivitusest. Eesti kavatseb küll võtta süsteemi õigeks ajaks kasutusele, kuid kõigi ettevõtjate süsteemide üleviimine toimub järk-järgult ja lõppeb pärast 31. detsembri 2022. aasta tähtpäeva. Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Taani kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·Esitamisteate rakendamiseks on järgmised liikmesriigid teatanud kavandatavast töövalmiduse kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Belgia, Eesti, Madalmaad ja Rootsi (tabel 15). Konkreetsemalt piirdub Belgia ja Madalmaade puhul eeldatav viivitus kahe kuuga. Eesti ja Rootsi kavatsevad küll võtta riikliku süsteemi õigeks ajaks kasutusele, kuid kõigi ettevõtjate süsteemide üleviimine toimub järk-järgult ja lõppeb pärast 31. detsembri 2022. aasta tähtpäeva. Poola, Rumeenia ja Slovakkia kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·Saabumisteate rakendamiseks on järgmised liikmesriigid kavandanud töövalmiduse kuupäeva, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Madalmaad ja Rootsi (tabel 14). Täpsemalt on kolm nendest liikmesriikidest (Belgia, Eesti ja Hispaania) teatanud, et nad kasutavad ICS2 2. väljalaskesse integreeritud saabumisteadet (kasutuselevõtt kavandatud 1. märtsiks 2023). Belgia ja Madalmaade puhul piirdub viivitus kahe kuuga. Saksamaa ja Iirimaa lisasid kavandatava kuupäeva juurde märke „Ei ole kohaldatav“ ning Taani, Malta ja Slovakkia kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

Ka liikmesriigid on teinud oma vastutusalasse kuuluvate süsteemide arendamisel märkimisväärseid edusamme. Nagu on aga märgitud punktis 4.2.2, on osa liikmesriike teatanud mõningatest õigusaktides ettenähtud tähtaegu ületavatest viivitustest. Allpool on iga projekti puhul märgitud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi tabelid, kust leiab andmed liikmesriikide teatatud viivituste kohta.

Edusammud: üheksa liikmesriiki on valmis saanud SP 1. komponendi tehnilised kirjeldused ja 14 liikmesriiki 2. komponendi tehnilised kirjeldused. Projekt on vastastikuses seoses AESi ja uuendatud riiklike impordisüsteemidega. Seni ei ole liikmesriigid viivitustest teatanud ja kõik liikmesriigid on graafikus, et jõuda tööga valmis esimeseks tähtajaks 2022. aastal.

3)Liidu tolliseadustiku kohased eriprotseduurid – SP (uuendus). Eesmärk on ühtlustada ja hõlbustada eriprotseduure (tolliladustamine, lõppkasutus, ajutine import ning sees- ja välistöötlemine). Liikmesriigid peavad oma riiklikes süsteemides tegema kõik nende eriprotseduuride jaoks vajalikud liidu tolliseadustiku muudatused. SP 1. komponent (ekspordikomponent) rakendatakse paralleelselt liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi (AES) riikliku projektiga ja selle osana (kasutuselevõtu tähtaeg: 2025), 2. komponent (impordikomponent) on aga osa liidu tolliseadustiku kohaste riiklike impordisüsteemide uuendamise projektist (kasutuselevõtu tähtaeg: 2022).

Edusammud: tehnilised kirjeldused on valminud 15 liikmesriigil. Kaks liikmesriiki ei ole selle tööga veel alustanud ning üks liikmesriik teavet ei esitanud. Kõik liikmesriigid peale kahe on graafikus, et saavutada 2022. aastaks seatud vahe-eesmärk seoses töövalmidusega.

Edusammud: Belgia käivitas koos 12 teise huvitatud liikmesriigiga koostööalgatuse, et koostada tehnilised kirjeldused. Tollikoostöö programmi „Toll“ raames rahastatav eksperdirühm jätkab koostööd, et töötada välja asjakohane funktsionaalne ja tehniline dokumentatsioon ning testimispaketid. NA on lõpule viidud ühes, PN kuues ja TS neljas liikmesriigis. Arendustöö eriomast laadi silmas pidades on osa liikmesriike otsustanud võtta saabumisteate nõuete rakendamisel aluseks ICS2 2. väljalaske, mistõttu on teatavad kavandatavad kuupäevad edasi lükkunud, nii et liidu tolliseadustiku tööprogrammiga ettenähtud tähtajast ei õnnestu kinni pidada.

1)Liidu tolliseadustiku kohane saabumisteade, esitamisteade ja ajutine ladustamine (NA, PN ja TS) – (uuendus). Eesmärk on määrata kindlaks riigi tasandil automatiseeritavad protsessid, mis on seotud transpordivahendi saabumise ja kauba esitamise teadetega ning ajutise ladustamise deklaratsioonidega vastavalt liidu tolliseadustikule. Selle projektiga toetatakse kauplejate ja tolli vahelise andmevahetuse ühtlustamist kõigis liikmesriikides.

Liikmesriigid peaksid oma kolme riikliku süsteemi uuendamise lõpetama 2022. aastaks. See ei hõlma riikliku eriprotseduuride süsteemi ekspordikomponenti, mille tegevus ja kavandamine on seotud automaatse ekspordisüsteemi (AES) ja GUMi projektiga hõlmatud riikliku tagatiste komponendiga.

Samuti on oluline rõhutada, et liidu tolliseadustiku tööprogrammi rakendamist silmas pidades on komisjon 2021. aasta detsembriks eeldatavalt ellu viinud ligikaudu 84 % oma tegevusest. See on rohkem kui eelmisel aastal, mil lõpuleviidud tegevus moodustas 79 % kogu 2025. aastaks tehtavast arendustööst. See protsendimäär põhineb ainult komisjonile määratud tegevuse põhilistel tulemusnäitajatel ega kajasta liikmesriikide elluviidud tegevust. Alljärgnevas ülevaates kirjeldatakse maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi edusammude ja kavandamistöö väljavaateid.

·Riiklike impordisüsteemide uuenduse rakendamiseks on järgmised liikmesriigid teatanud kavandatavast töövalmiduse kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Belgia (mõne päeva pikkune viivitus) ja Malta (kaks kvartalit) (tabel 18). Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Taani kavandatavat kuupäeva ei esitanud. Peale selle teatasid Kreeka ja Leedu, et nad ei ole veel alustanud tehniliste kirjelduste koostamist. See seab omakorda ohtu edusammud, mis on juba tehtud selleks, et süsteem õigel ajal kasutusele võtta (31. detsembriks 2022).

·ICS2 2. väljalaske rakendamiseks on järgmine liikmesriik teatanud kavandatavast kasutuselevõtu kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Malta (tabel 28). Belgia, Itaalia, Kreeka ja Rumeenia kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·PoUSi 1. etapi rakendamiseks on järgmised liikmesriigid teatanud kavandatavast kasutuselevõtu kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Tšehhi Vabariik ja Ungari (tabel 32). Belgia, Itaalia, Kreeka, Leedu, Malta, Poola ja Taani kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·CCI 1. etapi rakendamiseks on järgmine liikmesriik teatanud kavandatavast kasutuselevõtu ja töövalmiduse kuupäevast, mis on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Saksamaa (tabel 36). See kavandatav kuupäev on hilisem kui 2020. aasta aruandes osutatud kuupäev. Saksamaa märkis, et riikliku impordisüsteemi praegune arhitektuur ja infrastruktuur ei ole piisavad ning vajavad põhjalikku uuendamist ja moderniseerimist, et täita liidu tolliseadustiku kohase CCI nõuded (vt komisjoni talituste töödokumendi punkt 4.7). Rootsi kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·CCI 2. etapi rakendamiseks on järgmine liikmesriik teatanud kavandatavast töövalmiduse kuupäevast, mis on tööprogrammis kindlaks määratud tähtajast hilisem: Saksamaa (tabel 37). Selles tabelis Saksamaa puhul märgitud kavandatav kasutuselevõtu kuupäev on ühe kuu võrra hilisem tööprogrammiga ette nähtud sihtkuupäevast ning üleminekuperiood kestab 30. juunini 2026. Pärast tabelis 37 kajastatud andmete kogumist andis Saksamaa aga teada, et kavatseb 2. etapi kasutusele võtta liidu tolliseadustiku tööprogrammiga ette nähtud kasutuselevõtu ajavahemiku jooksul. Saksamaa selgitas, et projekt viiakse ellu riikliku IT-süsteemi ATLAS suuremahulise väljalaske (10.3) raames, mille puhul ei ole ettevalmistöödega veel alustatud. Belgia ega Rootsi kavandatavat kuupäeva ei esitanud.

·NCTSi 5. etapi ja AESi 1. etapi rakendamisel on liikmesriigid küll teinud häid edusamme ning kõik liikmesriigid on kinnitanud, et töö viiakse lõpule 1. detsembriks 2023, ent üha rohkem on tõendeid selle kohta, et projektide hilise alustamise, hankeprobleemide, rakendamisel tekkinud viivituste, ebapiisavate ressursside, COVID-19 ja kauplejate süsteemide ülemineku tõttu võib mitmel liikmesriigil tekkida märkimisväärseid raskusi oma kohustuste täitmisel.

Koguarvestuses on liikmesriigid saavutanud 26 % ülemineku jaoks seatud vahe-eesmärkidest. 2020. aasta lõpus oli see näitaja 18 % ning seega on toimunud oluline edasiminek. Prognoositud 36 %-ni see aga ei küündi. Väga paljudel liikmesriikidel on probleeme juriidiliste kohustuste täitmisel. Liikmesriikide üleminek on võrreldes 2020. aasta lõpu seisuga juba edasi lükkunud rohkem kui ühe kvartali võrra ning võib veelgi edasi lükkuda, sest 40 % liikmesriikidest vaatab praegu läbi oma riiklikke kavasid ning teistel liikmesriikidel esineb märkimisväärseid raskusi vajalike ressursside hankimisel. Komisjoni hinnangul on pooltel liikmesriikidest oluline risk, et AESi 1. etappi ja NCTSi 5. etappi ei õnnestu 1. detsembriks 2023 nõuetekohaselt kasutusele võtta. Tähtaeg võidakse ületada juhul, kui liikmesriigid ei võta kiireloomulisi ja tõhusaid meetmeid, et probleemid lahendada. On väga oluline, et kõik liikmesriigid saaksid tööga õigel ajal valmis ning et paigas oleks nõuetekohane hädaolukorra lahendamise plaan, et tagada 1. detsembril 2023 täielik töövalmidus.

·NCTSi 6. etapi rakendamisega seoses on liikmesriigid väljendanud teatavaid kahtlusi kavandamistöö suhtes, arvestades et NCTSi 6. etapi ja ICS2 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevad on tolli mitmeaastases strateegiakavas ja liidu tolliseadustiku tööprogrammis erinevad ning see tekitab probleeme rakendamisel. Komisjon on võtnud vajalikke meetmeid, et probleem lahendada, ning vastavad kuupäevad on jäetud liidu tolliseadustikuga ette nähtud tähtaegade piiresse.

·GUMi 2. riikliku komponendi rakendamisega on enamik liikmesriike graafikus, et tagada õigeaegne kasutuselevõtt ja töövalmidus, välja arvatud Prantsusmaa ja Soome (viivitus ligikaudu üks kuu) (tabel 25). Kuna see on üks nendest süsteemidest, mis peab valmima alles 2025. aastaks, ning teatatud viivitused on väikesed, on veel aega, et selle riskiga tegeleda.

Liikmesriikide tasandil võib täheldada teatavaid üldisi riske, mis aasta-aastalt korduvad. Jätkuvalt põhjustab probleeme ressursside nappus ja liidu tolliseadustiku kohaste projektide edasise integreerimise vajadus. Samas on nad võtnud eri leevendusmeetmeid, et töövalmiduse kuupäev ei lükkuks edasi. Tuleb märkida, et liikmesriikide riski käsitleti koos muude väliste teguritega (vt käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendi tabelid 12, 13, 17, 34, 35 ja 38). Peale selle juhtisid liikmesriigid 2020. aasta eduaruandes juba tähelepanu sellele, et neil on keeruline täita 5. detsembril 2017 vastu võetud e-kaubanduse käibemaksusüsteemi käsitlevas paketis tollisüsteemidega seoses kehtestatud kohustusi. Arvestades, et tähtaega, mil uusi õigusnorme tuleb kohaldama hakata, pikendati kuue kuu võrra (enne oli tähtpäev 1.1.2021, pärast pikendamist 1.7.2021), oli liikmesriikidel rohkem aega, et pidada kinni riiklikeks arendusprojektideks õigusaktides ettenähtud tähtaegadest, ehkki mõni liikmesriik teatas, et e-kaubanduse käibemaksusüsteemi algatusel on ebasoodne mõju liidu tolliseadustiku rakendamisele. Eeskätt teatas viis liikmesriiki vajadusest kavandada ümber teatavad liidu tolliseadustikuga seotud tegevused, laiendada platvorme ja tagada IT-süsteemide tugi.

COVID-19 pandeemiast tingitud probleemide küsimuses teatas komisjon taas kord, et tema enda tegevuse puhul ei ole mõju täheldatud. Liikmesriigid teatasid, et riigi tasandil toimuv kavandamistöö ning asutusesiseselt ja -väliselt kättesaadavate töötajate arv (IT-töövõtjad ja ettevõtjad) on sattunud täiendava surve alla.

Kokkuvõttes nähtus liidu tolliseadustiku kohaste süsteemide õigeaegset rakendamist ähvardavate peamiste riskide hindamisest, et riskid esinevad peamiselt liikmesriikide poolel ning on seotud ressursside piiratuse, projektide keerukuse ja integreerimise, hanke- ja lepinguküsimuste ning teatavate välisteguriga, nagu COVID-19 pandeemia. Komisjon pakub liikmesriikidele ka edaspidi tuge punktis 4.4 kirjeldatud viisil, et vältida olukorda, kus riskide realiseerumine tekitab viivitusi elektrooniliste süsteemide kasutuselevõtul.

4.4Leevendusmeetmed

Lisaks 2020. aastal võetud leevendusmeetmetele, mille eesmärk oli vähendada andmete ebaühtluse riski, tegi komisjon vajalikud muudatused liidu tolliseadustiku delegeeritud määruses ja liidu tolliseadustiku rakendusmääruses; muudatused võeti vastu vastavalt 7. detsembril 2020 ja 8. veebruaril 2021, need avaldati Euroopa Liidu Teatajas 23. veebruaril 2021 ning need jõustusid 15. märtsil 2021. Nende muudatustega ühtlustati B lisas esitatud andmenõudeid edasiseks rakendamiseks elektroonilistes süsteemides. Võimalike edasiste paranduste tegemiseks kehtestati 2021. aastal iga-aastane B lisa muudatuste juhtimise menetlus.

Selleks et tagada liidu tolliseadustiku ja tolli mitmeaastase strateegiakavaga ette nähtud IT-süsteemide õigeaegne rakendamine, sõlmis komisjon 2021. aastal uue raamlepingu IT arendusega seotud tegevuse allhankeks väliselt teenuseosutajalt; raamleping hõlmab ühe tegevussuunana innovatsioonil ja paindlikkusel põhinevat IT moderniseerimist. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis käimasolev IT moderniseerimise protsess võimaldab kiiremat parandamist, paralleelset tööd ja paremini tasakaalustatud töökoormust, sest tegevus on jaotatud sobiva suurusega tööpakettideks ja korduvateks protsessideks. Mehhanism, mis loodi selleks, et tõhustada kõigi sidusrühmade koostööd projektide algusest peale, aitab jätkuvalt parandada ettevalmistava tegevuse kvaliteeti ning vältida probleeme otsuste tegemisel ja lisanõuete tekkimist hilisemates etappides.

Liidu tolliseadustiku tööprogrammi rakendamisel tehtud edusammude jälgimiseks kasutas komisjon mitut vahendit.

Esiteks jälgitakse kõigi käimasolevate projektide edenemist jätkuvalt tolli mitmeaastase strateegiakava tulemustabeli alusel, mis võimaldab komisjonil juba varajases etapis kindlaks teha võimalikud viivitused. Tulemustabeli vahe-eesmärkide lähtealused on tolli mitmeaastane strateegiakava (2019) ja liidu tolliseadustiku 2019. aasta tööprogramm. Tulemustabel esitatakse liikmesriikidele (elektroonilise tolli koordineerimisrühm) ja kaubandusringkondadele (kaubanduskontaktide töörühm) teavitamise ja suunamise eesmärgil kord kvartalis.

Teiseks kehtestas komisjon detsentraliseeritud üleeuroopaliste süsteemide koordineerimisprogrammi ja järelevalveprogrammi.

Näiteks seoses ICS2 programmi rakendamisega jätkas komisjon ICS2 üleeuroopalist koordineerimistegevust, et tagada ICS2 1. väljalaske edukas kasutuselevõtt. Seejärel suunati töö raskuskese ICS2 1. väljalaskelt ümber 2. ja 3. väljalaskele. Komisjon pakkus liikmesriikidele ja ettevõtjatele nende arendustöös tuge muu hulgas järgmiste tegevustega: