ET Euroopa Liidu Teataja C 310/12

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

1. august 2012,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide kohta

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Sissejuhatus ja õiguslik alus

3. aprillil 2012 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada oma arvamus seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamist ja väärtpaberite keskdepositooriume (1) (edaspidi „ettepandud määrus”). 19. aprillil 2012 sai EKP Euroopa Parlamendilt taotluse esitada oma arvamus seoses ettepandud määrusega.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruste sätted käsitlevad EKP poolt euroala rahapoliitika määratlemist ja teostamist ning maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamist vastavalt lepingu artikli 127 lõikele 2 ning samuti EKP kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele vastavalt lepingu artikli 127 lõikele 2. Lisaks on Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklis 22 sätestatud, et EKP ja riikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

Koos direktiiviga 2004/39/EÜ (2) ning ettepanekuga börsiväliseid tuletisinstrumente, keskseid vastaspooli ja kauplemisteabehoidlaid käsitleva määruse kohta (3) on ettepandud määrus osa turuinfrastruktuuride ja kauplemiskohtade õigusraamistikust. Väärtpaberite keskdepositooriume (edaspidi „CSD”) peetakse nende suuruse, keerukuse ja süsteemse vastastikuse seotuse tõttu süsteemselt olulisteks (4) ning seetõttu on nende mikro- ja makrotasandi meetmeid kombineerivaks järelevalveks ja järelevaatamiseks vaja piisavat õigusraamistikku. EKP toetab kindlalt komisjoni ettepanekut tugevdada CSDde õigusraamistikku ning ühtlustada CSDde toimimise, lubade andmise ja järelevalve eeskirju ning samuti eeskirju, mis puudutavad CSDde kaudu väärtpaberite emiteerimist, hoidmist ja ülekandmist Euroopa Liidus (5).

Eurosüsteem töötab välja teenust TARGET2-Securities (T2S) eemärgiga pakkuda Euroopale ühtset arveldusmootorit. Ka sellest aspektist lähtudes toetab EKP kindlalt ettepandud määrust, mis tõhustab piiriüleste arvelduste õiguslikke ja tegevustingimusi üldiselt Euroopa Liidus ja konkreetselt T2Sis. Sellega seoses soovitab EKP, et ettepandud määrus ning vastavad rakendusaktid võetakse vastu enne T2Si käivitumist, mis kavakohaselt toimub juunis 2015.

1. Määruse kohaldamisala

Ettepandud määrusega kehtestatakse finantsinstrumentide arveldamise ühtsed nõuded (6). Direktiivi 2004/39/EÜ (7) kohaselt hõlmab „finantsinstrument” vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtjate osakuid, tuletislepinguid, hinnavahelepingud ning saastekvoote. EKP märgib sellega seoses, et ettepandud määruses ei määratleta „finantsinstrumendi” mõistet ning et mõned selle osad kehtivad ainult „väärtpaberite” või vabalt võõrandatavate väärtpaberite (8) suhtes, samas kui teised osad kehtivad ka rahaturuinstrumentide, (9) ühisinvesteerimisettevõtjate osakute ning saastekvootide (10) suhtes. Lisaks määratletakse ettepandud määruses CSD kui juriidiline isik, kes korraldab väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutab vähemalt ühte muud lisas loetletud põhiteenust (11). EKP on seisukohal, et regulatsioon peaks hõlmama kõiki kolme põhiteenust. Seda arvestades soovitab EKP õiguskindluse huvides veelgi täpsustada ettepandud määruse kohaldamisala nii sellega hõlmatud instrumentide kui ka CSD määratluse osas.

CSD määratlust tuleks muuta, et vältida õigusaktide erinevuste ärakasutamist, mis tuleneb CSD poolt kahe või kolme sellise juriidilise isiku asutamisest, kes tegelevad erinevate põhiteenustega, ilma et nad kuuluksid CSDde suhtes kehtiva määruse kohaldamisalasse. EKP leiab, et iga juriidiline isik, kes pakub mõnda lisa jao A osutatud põhiteenust, peaks kuuluma määruse kohaldamisalasse.

2. Asutuste koostöö

2.1. Ettepandud määruses antakse juhtiv roll pädevatele järelevalveasutustele ning toetav roll Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetele kui CSDde suhtes asjaomastele asutustele. Võttes arvesse keskpankade kui järelevaatajate ja/või emiteerivate keskpankade rolli ning samuti asjaolu, et keskpangad kasutavad CSDde teenuseid rahapoliitika operatsioonide arveldamiseks, peaks ettepandud määrus tagama, et pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitusi täiendab ja tasakaalustab EKPSi liikmete kohane osalus. Keskpangad ning väärtpaberituru reguleerijad makse- ja arveldussüsteemide komitees (CPSS) ning Rahvusvahelises Väärtpaberijärelevalve Organisatsioonis (IOSCO) on tunnustanud reguleerimise, järelevalve ja järelevaatamise tähtsust finantsturgude infrastruktuuride, sh CSDde valdkonnas (12). EKP leiab, et ettepandud määrus peaks olema kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega. Toetada tuleks tõhusat ja tihedat koostööd pädevate asutuste ning EKPSi liikmete vahel nii järelevaatamise kui ka emiteerivate keskpankade vaatenurgast ning ilma et see mõjutaks keskpankade pädevust (13).

2.2. Lisaks märgib EKP, et ettepandud määruses on juba määratletud rida koostöövaldkondi ning soovitab täiendavalt veel mõned, kus tema hinnangul on vaja sellist ESMA-EKPSi osalust. Samuti rõhutab EKP vajadust kasutada ESMA-EKPSi ühist panust tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel. See peaks tagama, et EKPSi liikmetel ei oleks vaja välja töötada täiendavaid ning potentsiaalselt erinevaid järelevaatamise meetmeid, sh õigusakte. Lisas aitaks see vältida vajadust hinnata pidevalt rahapoliitika operatsioonide arveldamisel osalevaid CSDsid kasutajate standardite suhtes, (14) mida oleks muidu vaja teha, et vastata EKPSi õiguslikele kohustustele. Selles kontekstis on samuti väga tähtis õigeaegne ja kohane vajaliku teabe vahetus, sealhulgas finantsstabiilsuse, järelevaatamise ja statistika eesmärgil.

2.3. Määruse eelnõus tuleks seetõttu ette näha koostööreeglid, mis võimaldavad pädevatel ja asjakohastel asutusel täita oma kohustusi nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt vastavalt CPSS-IOSCO põhimõtetele (15). Ettepandud määrus peaks hõlbustama piisavat järelevalvet ja järelevaatamist piiriüleses kontekstis, arvestades piiriülese tegevuse ja arvelduste eeldatavat arengut ning samuti CSDde seoseid, mida T2Si ühisplatvormi käivitamine hõlbustab ja isegi toetab. Pädevatel asutustel peaks olema võimalus otsustada koostöö kohane vorm. Eeltoodut arvestades tuleks ette näha võimalus luua asutuste kolleegiume, eriti kui CSD tegeleb piiriülese tegevusega tütarettevõtja või filiaali kaudu või kui piiriüleste teenuste osutamine muutub märkimisväärseks (16).

3. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve

On juba tunnustust leidnud, et kindel turuinfrastruktuur, sealhulgas väärtpaberiarveldussüsteemid, annab olulise panuse finantsstabiilsusse, vähendades süsteemset riski (17). EKP märgib, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kohastel juhtudel vastavate riigisiseste asutuste poolt tehtav makrotasandi usaldatavusjärelevalve ei tohi mõjutada EKPSi liikmete vastavat pädevust.

4. Keskpangarahas arveldus

Ettepandud määrus lubab CSDdel pakkuda arveldamist kommertspangarahas, kui arveldamine keskpangarahas ei ole praktiline ega võimalik (18). See on kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega ning ESCB-CESR soovitustega, (19) mis tõendab, et keskpangalikviidsus ja kommertspangaraha ei ole riski osas võrdväärsed. Kui CSD-l lubatakse pakkuda sularaha arveldust kommertspangarahas, tuleks talt nõuda, et ta looks ranged kriteeriumid krediidiasutuse tegutsemise suhtes arvelduspangana ning jälgiks neist kinnipidamist (20). Lisaks toetab EKP seda, et ettepandud määruses ei reguleerita juurdepääsu keskpanga krediidile, sealhulgas erakorralisele likviidsusabile, mis on keskpanga eesõigus ning otseselt seotud rahapoliitikaga.

5. CSDd ning panganduskõrvalteenused

5.1. Ettepandud määrus näeb ette, et CSDd ise ei või osutada panganduskõrvalteenuseid ning et neil tuleb taotleda luba, et määrata üks või mitu krediidiasutust osutama ettepandud määruses määratletud panganduskõrvalteenuseid. Ent erandkorras ning arvestades teatavaid kaitsemeetmeid võib mõnedele CSDdele anda piiratud loa osutada selliseid teenuseid (21).

5.2. See nõuab ettevaatlikku läbivaatust, et tagada kooskõla liidu konkurentsiõigusega ning süsteemse makrotasandi järelevaatamisega ning panganduse õigusraamistikega, (22) ning samuti kohast ülesannete jaotust asjaomaste CSDde järelevalveasutuste ning pangajärelevalve asutuste vahel. Sellega seoses ning nagu varasemas arvamuses märgitud peab EKP soovitavaks Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) süstemaatilist kaasamist liidu pangandusõiguse eelneva tehnilise analüüsi läbiviimiseks (23). Konkreetsemalt tehakse ettepandud määruses vahet ühtelt poolt väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele arveldusteenusega seotud panganduskõrvalteenuste ning teiselt poolt muude põhi- ja kõrvalteenustega seotud panganduskõrvalteenuste vahel (24). Samuti antakse komisjonile volitused võtta nende kõrvalteenuste määratlemiseks vastu delegeeritud õigusakte (25). EKP on seisukohal, et eeltoodud eristus ei ole selge ning et viidatud panganduskõrvalteenused tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada Euroopa pangandusõiguses kasutatava terminoloogiaga.

5.3. Panganduskõrvalteenuste osutamise raamistiku eesmärgiks peaks olema kohane riskide vähendamine, tagades samal ajal CSDde tõhususe nende teenuste osutamisel. Arvestades selle teema äärmist tähtsust, oleks soovitav panganduskõrvalteenuste osutamise erinevate variantide põhjalikum hindamine. Sellisest hindamisest oleks abi, et määrata täielikult kindlaks a) erinevad riskid, sealhulgas kriisilahendusest tulenevad riskid ning samuti õiguslikud, krediidi-, likviidsus-, tegevus- ja äririskid, ning b) neile variantidele omased tõhususe profiilid, ning kasuks tuleks kõige turvalisema ja tõhusaima mudeli määratlemine. EKP on valmis selles hindamises osalema. Lisaks ei tohiks olla ebaselgust selles, millises ulatuses määratud krediidiasutustel lubatakse panganduskõrvalteenuseid osutada, (26) millised usaldatavusnõuded nende suhtes kehtivad ning milline on nende autonoomia määr panganduse õigusraamistiku suhtes (27).

5.4. Ettepandud määruses piiratakse teenuseid, mida osutab CSDga samasse kontserni kuuluv määratud krediidiasutus (28). EKP mõistab, et selle piirangu ajendiks on riskikaalutlused, eelkõige soov vältida negatiivsete mõjude ülekandumist. EKP soovitab laiendada seda piirangut kõikidele krediidiasutustele, kes osutavad lisa jaos C loetletud pangandusteenuseid väärtpaberiarveldussüsteemis osalejatele, arvestades võimalikku negatiivset mõju CSD võimele jätkata oma funktsioonide täitmist, eriti selliste funktsioonide osas, mis põhinevad makse vastu tehtava ülekande mehhanismil, kui asjaomase krediidiasutuse suhtes algatatakse kriisilahendus- või maksejõuetusmenetlus.

5.5. Viimasena leiab EKP, et ettepandud erandite tegemise menetlus on üsna keerukas ning seda on võimalik sujuvamaks muuta, et saavutada vajalik kindluse ja ühtsuse määr. Eelkõige tuleb erandi lubamise otsustamiseks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, sealhulgas võimaluse korral kvantitatiivsed kriteeriumid lisaks ettepanekus ette nähtud kvalitatiivsetele kriteeriumidele.

6. Kooskõla CSDde ülemaailmsete standarditega

Ettepandud määruses märgitakse, et selles tuleks järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi (29). Samas on ettepandud määruse ja CPSS-IOSCO põhimõtete vahel mõned vastuolud, mis EKP soovitab lahendada. Näiteks ei ole ettepandud määruses käsitletud mitmetasandilist osalemist (30). Lisaks mainitakse ettepandud määruses vajadust juhtida vastastikusest sõltuvusest tulenevaid riske (31) ainult tegevusriski kontekstis (32). Samuti tuleb mainida vastuolusid, mis puudutab likviidsusriski juhtimist, (33) st ettepandud määruses ei tehta vahet edasilükatud netoarvelduse süsteemide (DNS) vahel, mis pakuvad arveldusgarantiid, ning nende vahel, mis seda ei paku. See ei ole kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega, milles nõutakse DNSdelt, kes pakuvad arveldusgarantiid, krediidi- ja likviidsusriskide täielikku katmist, samas kui arveldusgarantiita DNSd peavad katma kahe suurima osaleja ja nende sidusettevõtjate krediidiriskid ning suurima osaleja ja tema sidusettevõtjate likviidsusriski.

7. Teenuste sisseostmine avalik-õiguslikelt üksustelt

Ettepandud määrusega kehtestatakse nõuded, mida CSDd peavad täitma, kui nad ostavad osa oma tegevusi sisse (34). Erand tehakse olukordade suhtes, kus CSD ostab oma teatavad tegevused sisse avalik-õiguslikelt üksustelt, juhul kui sellise kokkuleppe suhtes kehtib kohane õiguslik, regulatiivne ja tegevusraamistik. EKP märgib, et see erand hõlmaks käesolevat eurosüsteemi T2S projekti. EKP toetab seda erandit, milles võetakse arvesse, et selline teenuse sisseostmine võib tuua märkimisväärset kasu majandusele, aitab kaasa eurosüsteemi ülesannete täitmisele ning sellega seoses sõlmitakse tagatisi sisaldav raamleping (35).

8. Kollisiooninormid

Ettepandud määruses nähakse üldnormina ette, et kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate finantsinstrumentidega reguleeritakse selle riigi õigusega, kus väärtpaberikontot hoitakse (36). Selline üldnorm on kooskõlas liidu õigusaktides kasutatava lähenemisega kohaldada väärtpaberitega seotud omandiõiguse küsimustele vastava vahendaja asukoha õigust; (37) samas on EKP kindlalt vastu täiendava kollisiooninormi kehtestamisele, mis oleks vastuolus kehtiva liidu õigusega ning mis mõjutaks õiguskindlust (38).

Lisaks ning nagu EKP on varasemas arvamuses juba märkinud, ehkki selge ja lihtne kollisiooninorm registreeritud väärtpaberite kõikide aspektide suhtes on tähtis finantsinstrumentide tõhusa ja turvalise piiriülese hoidmise ja ülekandmise seisukohast, ilmnevad liidus ühtse kollisioonikorra praktilisel kohaldamisel piiriülese väärtpaberite lõpp- ja tasaarvelduse osas liikmesriikide vahel endiselt erinevused mõiste „konto asukoht” tõlgendamisel (39). Sellega seoses peab EKP vajalikuks ühtlustada erinevad liidu õigusraamistikud, mis reguleerivad väärtpaberite hoidmist ja võõrandamist ning väärtpaberitega seotud õiguste kasutamist, vastavalt õiguskindluse töörühma lõpparuandele (40).

9. CSDde likvideerimise kord

Kuna ettepandud määrus ei sisalda konkreetset ja piisavat CSDde likvideerimise korda, teeb EKP ettepaneku selline kord lisada.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 1. august 2012 EKP president Mario DRAGHI

(1) KOM(2012) 73 lõplik.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). Käesoleval ajal läbivaatamisel. Vt ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, KOM(2011) 656 lõplik, ning ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, KOM(2011) 652 lõplik.

(3) Vt ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, KOM(2010) 484 lõplik.

(4) Vt ettepandud määruse seletuskirja punkt 1.

(5) Vt ka EKP 22. märtsi 2011. aasta vastust (edaspidi „EKP vastus”) Euroopa Komisjoni avaliku arutelu kutsele, mis käsitles väärtpaberite keskdepositooriume ja väärtpaberiarvelduste teatavate aspektide ühtlustamist Euroopa Liidus (edaspidi „Euroopa Komisjoni arutelu kutse”). EKP vastus on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

(6) Vt ettepandud määruse artikli 1 lõige 1.

(7) Direktiiv 2004/39/EÜ. Komisjoni ettepanekus direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta on lisatud ka saastekvootide mõiste.

(8) Vt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõige 18.

(9) Vt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõige 19.

(10) Ettepandud määruses on saastekvoodid määratletud viitega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivile 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

(11) Vt ettepandud määruse artikli 2 lõike 1 punkt 1 ning lisa A jagu.

(12) Vt CPSS-IOSCO dokument „Principles for financial market infrastructures”, aprill 2012, avaldatud BISi veebilehel http://www.bis.org, eelkõige selle 4. peatükk (edaspidi „CPSS-IOSCO põhimõtted”).

(13) Vt EKP13. jaanuari 2011. aasta arvamus CON/2011/1 seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT C 57, 23.2.2011, lk 1). Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

(14) ELi väärtpaberiarveldussüsteemide kasutamise standardid EKPS krediiditehingute jaoks („Standards for the use of EU Securities Settlement Systems in ESCB credit operations”), Euroopa Rahainstituut, jaanuar 1998.

(15) Vt eelkõige CPSS-IOSCO põhimõtete kohustus E (Koostöö teiste asutustega).

(16) Nii ELi turuinfrastruktuuri õigusraamistik ja direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) kui ka CPSS-IOSCO põhimõtted juba näevad ette kolleegiumide moodustamise.

(17) Vt finantsstabiilsuse nõukogu dokument „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – recommendations and time lines”, oktoober 2010, lk 8.

(18) Ettepandud määruse artikli 37 lõige 2.

(19) Vt sellega seoses CPSS-IOSCO põhimõtetes põhimõte 9 ning ESCB-CESR dokumendis „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union” (edaspidi „ESCB-CESR soovitused”), mai 2009, soovitus 10.

(20) Vt sellega seoses CPSS-IOSCO põhimõtetes põhimõte 9 ning ESCB-CESR soovituste soovitus 10.

(21) Vt eelkõige ettepandud määruse lisa IV jaotis ja C jagu.

(22) Vt direktiiv 2006/48/EÜ ning käesoleval ajal eesistujariigi kompromisstekstina arutusel olevad muudatused.

(23) Vt selle kohta EKP 25. jaanuari 2012 arvamuse CON/2012/5 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ja seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT C 105, 11.4.2012, lk 1), punkt 3.2.

(24) Ettepandud määruse lisa C jagu.

(25) Vt ettepandud määruse artikli 2 lõige 2.

(26) Vt ettepandud määruse artikkel 54.

(27) Vt sellega seoses ettepandud määruse artiklid 57 ja 58.

(28) Vt ettepandud määruse artikli 52 lõige 5.

(29) Vt ettepandud määruse põhjendus 25.

(30) Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 19. põhimõte.

(31) Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 3. põhimõte.

(32) Ettepandud määruse artikli 42 lõige 6.

(33) Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 7. põhimõte ning ettepandud määruse artikkel 57.

(34) Vt ettepandud määruse artikkel 28.

(35) Vt komisjoni arutelu kutse ja EKP vastus.

(36) Vt ettepandud määruse artikli 46 lõige 1.

(37) Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, lk 45; ELT eriväljaanne 06/03, lk 107) artikkel 9, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, lk 43; ELT eriväljaanne 10/03, lk 89) artikkel 9 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprill 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15) artikkel 24.

(38) Vt ettepandud määruse artikli 46 lõige 2.

(39) Vt selle kohta EKP 7. august 2008. aasta arvamuse CON/2008/37 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetaks direktiive 98/26/EÜ ja 2002/47/EÜ (ELT C 216, 23.8.2008, lk 1), punkt 8.

(40) Vt http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf