2012/0011 (COD)

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel



ning milles käsitletakse

nõukogu seisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus)) vastuvõtmisega ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamisega



1.Taustteave

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev:

(dokument COM(2012) 11 final – 2012/11 COD): 25. jaanuar 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: SOC/455 EESC-2012-1303 23. mai 2012 Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine: 12. märts 2014 Muudetud ettepaneku edastamise kuupäev: puudub Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 8. aprill 2016

2.Komisjoni ettepaneku eesmärk

Direktiiv 95/46/EÜ on Euroopa isikuandmete kaitse keskne õigusakt ning andmekaitse ajaloos väga oluline. Endiselt on jõus selle eesmärgid tagada ühtse turu toimimine ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste tõhus kaitse. Siiski tuleb tõdeda, et see võeti vastu 21 aastat tagasi, mil internet oli alles lapsekingades. Tänapäevases uute probleemidega digikeskkonnas ei suuda kehtivad eeskirjad kindlustada ei nõutavat ühtlustatust ega isikuandmete kaitsega seotud õiguse tagamiseks vajalikku tõhusust.

Sellest tulenevalt tegi komisjon 25. jaanuaril 2012 ettepaneku asendada direktiiv 95/46/EÜ määrusega, millega luuakse ELi andmekaitse üldraamistik. Määruse ettepanekuga ajakohastatakse 1995. aasta direktiivi põhimõtteid, kohandades neid digitaalajastuga, ning ühtlustatakse andmekaitset käsitlevaid õigusakte Euroopas. Tugevad andmekaitse eeskirjad on vajalikud, et taastada inimeste usaldus nende isikuandmete kasutamise vastu.

Määruse ettepanek keskendub järgmisele: üksikisikute õiguste kindlustamine ELi siseturu süvendamise, normide tõhusama täitmise tagamise, isikuandmete rahvusvahelise edastamise sujundamise ja ülemaailmsete isikuandmete kaitse standardite kehtestamise kaudu.

Muudatused annavad inimestele suurema kontrolli oma isikuandmete üle ja võimaldavad neile lihtsamat juurdepääsu. Nende eesmärk on tagada, et inimeste isikuandmed oleksid kaitstud olenemata sellest, kus need on. Uutes eeskirjades käsitletakse neid probleeme järgmiselt.

Lihtsam juurdepääs oma andmetele – üksikisikud saavad selgel ja arusaadaval viisil rohkem teavet selle kohta, kuidas nende andmeid töödeldakse;

Õigus olla unustatud – kui isik ei soovi enam lasta oma andmeid töödelda ning kui pole õigusjärgset alust nende säilitamiseks, siis andmed kustutatakse;

Õigus teada, kui isiku andmeid on häkitud – ettevõtjad peavad teatama järelevalveasutustele andmetega seotud rikkumistest, mis põhjustavad isikutele ohtu, ning teavitama andmesubjekti kõrge riskiga rikkumistest võimalikult kiiresti, et kasutajad saaksid võtta asjakohaseid meetmeid;

Õigus andmeid üle kanda – tänu sellele on kasutajatel lihtsam edastada isikuandmeid eri teenusepakkujate vahel.

Kavandatud määrusega toetatakse ka digitaalse ühtse turu potentsiaali järgmiselt.

Üks maailmajagu, ühed normid: ühtne üleeuroopaline andmekaitseseadus, mis asendab praeguse 28 eri riigi seadustega ebaühtlase süsteemi;

Ühtne kontaktpunkt: ühtne kontaktpunkt ettevõtjate jaoks. Ettevõtjad peavad suhtlema mitte 28, vaid ühe järelevalveasutusega. Tänu sellele muutub kogu ELis tegutsemine ettevõtjate jaoks lihtsamaks ja odavamaks.

Võrdsed võimalused: Euroopa ettevõtjad peavad praegu järgima rangemaid nõudeid kui ettevõtjad, kelle asukoht on väljaspool ELi, kuid kes samuti tegutsevad ühtsel turul. Reformiga nõutakse, et väljaspool Euroopat asuvad ettevõtjad kohaldaksid samu eeskirju, kui nad pakuvad kaupu või teenuseid ELi turul;

Tehnoloogia neutraalsus: määrus võimaldab innovatsiooni jätkumist uute eeskirjade kohaselt.