Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud üksikasjalikumat taustteavet iga kriteeriumi alusel tehtud edusammude kohta. Komisjoni talituste töödokumendi lisas esitab komisjon ajakohastatud faktilise analüüsi ja statistika ELi reisivate Gruusia kodanike viisanõude kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule, tuginedes asjakohastelt ELi ametitelt ja sidusrühmadelt saadud teabele. Mõju hindamine näitab peamisi tulevasi suundumusi rände ja julgeoleku valdkonnas. Sellest ilmneb, et EL on Gruusiast pärit rändajatele jätkuvalt atraktiivne sihtkoht ning et tähelepanu tuleb pöörata võimalikele rände- ja julgeolekualastele probleemidele.

Käesolev aruanne on neljas eduaruanne viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias. Selles käsitletakse seda, kuidas Gruusia ametiasutused on täitnud kolmandas eduaruandes viisanõude kaotamise tegevuskava ülejäänud kriteeriumide suhtes esitatud soovitusi. Käesolevas aruandes ei arutata üksikasjalikult neid kriteeriume, mis loeti eelmises aruandes juba saavutatuks, sest kontrollid on näidanud, et need on jätkuvalt täidetud.

2014. aasta detsembris esitas Gruusia ajakohastatud eduaruande. 2014. aasta detsembrist kuni 2015. aasta märtsini toimus komisjoni eestvedamisel viisanõude kaotamise tegevuskava kõigi nelja teemarühma hindamine hindamismissioonide käigus, milles osalesid ELi liikmesriikide eksperdid, keda abistasid komisjon, Euroopa välisteenistus ja Gruusias asuv ELi delegatsioon. 8. mail 2015 võttis komisjon vastu kolmanda eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias. Aruandes märgiti Gruusia ametiasutuste suuri edusamme viisanõude kaotamise tegevuskava teise etapi rakendamisel ja tõdeti, et nelja teemarühma paljud kriteeriumid on täidetud.

2013. aasta novembris võttis komisjon vastu esimese eduaruande viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias ning andis mitu soovitust esimese etapi (õigusraamistik ja kavandamine) lõpuleviimiseks. 2014. aasta oktoobris võttis komisjon vastu teise eduaruande, milles järeldati, et Gruusia on täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava esimese etapi kriteeriumid ja on valmis teise etapi kriteeriumide hindamiseks. Oma 17. novembri 2014. aasta järeldustes nõustus nõukogu komisjoni hinnanguga. Aruandele oli lisatud hinnang ELi reisivate Gruusia kodanike viisanõude tulevase kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule.

Siseministeeriumi väljatöötatud riskianalüüsi kontseptsiooni on laiendatud ja sellesse on hõlmatud kõik rändevaldkonnad. Riikliku rändeküsimuste komisjoni raames loodud töörühm töötas 2015. aasta septembris välja uue tervikliku ränderiskide analüüsisüsteemi kontseptsiooni. Analüütiliste aruannete koostamisega hakkab tegelema seitse riigiasutust. Sisserännet, väljarännet ja riigisisest rännet käsitlevate andmete kogumine eri riigiasutustelt tagatakse ühtse rändeanalüüsi süsteemi kaudu. EL ja Gruusia valitsus on kaasrahastanud kõnealuste elektrooniliste vahendite kasutuselevõttu ja nende testimine peaks toimuma 2016. aasta keskpaigas. Kõik need vahendid aitavad Gruusial teha kindlaks riske, prognoosida ohte ja kehtestada asjakohaseid meetmeid, tagades seeläbi rände tervikliku haldamise.

Kolmandas eduaruandes leiti, et rände haldamise sihttase on peaaegu saavutatud, ning vahepeal on komisjoni soovituste täitmiseks tehtud mõõdetavaid edusamme.

Negatiivse otsuse edasikaebamise õiguse tõhusa kasutamise tagamiseks on riiklikult rahastatud tasuta õigusabi süsteemi laiendatud varjupaigataotlejatele. Alates 1. jaanuarist 2016 on neil juurdepääs kvalifitseeritud töötajatele ja tasuta õigusabile ning esindajale kohtus.

Pagulasseisundi taotluse kohta tehtud negatiivse otsuse edasikaebamise tähtaega on pikendatud 10-lt päevalt 15-le, samal ajal kui kohtuotsuste tegemise aega on kõikide kohtuastmete puhul lühendatud kahe kuuni.

Avalikustamata julgeolekukaalutlustel tagasi lükatud pagulasseisundi taotluste suure arvuga tegelemiseks on muudetud pagulasi ja humanitaarkaitset käsitleva seaduse artiklit 25. Uues sättes on täpsustatud alused, mille põhjal taotluse saab riigi julgeolekuga seotud põhjustel tagasi lükata, ning sellega kohustatakse riigi julgeolekuagentuuri esitama okupeeritud aladelt saabunud riigisiseste põgenike, majutamise ja pagulaste ministeeriumile teavet võimaliku ohu kohta, mida varjupaigataotlejad riigi julgeolekule kujutavad.

Kuhjunud juhtumitega tegelemiseks on tehtud suuri jõupingutusi. Okupeeritud aladelt saabunud riigisiseste põgenike, majutamise ja pagulaste ministeerium on välja töötanud tõhusa strateegia koos selgete päritoluriiki käsitlevate suuniste ja juhtnööridega, mis võimaldavad juhtumitega tegelevatel isikutel spetsialiseeruda. Kvaliteeti kahjustamata vähendati kuhjunud juhtumite arvu 1 174 pooleliolevalt juhtumilt 2015. aasta märtsis tavapärase töökoormuseni (ligikaudu 200 juhtumit) 2015. aasta oktoobris. Varjupaigataotlejate võimaliku massilise sissevooluga toimetulekuks on välja töötatud erandolukorra planeerimise süsteem ning luuakse komitee, mis hakkab tegema otsuseid edaspidi kuhjuda võivate juhtumite käsitlemiseks vajalike täiendavate inimressursside ja rahaliste vahendite kohta.

Õigusraamistikku on muudetud, et lisada sõnaselgelt varjupaigataotlejad nende rühmade hulka, kellel on õigus saada viisa humanitaarsetel kaalutlustel. Rakendamisprotsess on juba alanud.

Kolmandas eduaruandes leiti, et varjupaigavaldkonna sihttase on osaliselt saavutatud, ning vahepeal on komisjoni soovituste täitmiseks tehtud mõõdetavaid edusamme.

Gruusia kodakondsuse saamise tavamenetluse puhul nõutakse gruusia keele oskust ning ajaloo ja peamiste õigusnormide tundmist. Pagulaste jaoks on välja töötatud spetsiaalne õppeprogramm, et aida neil naturalisatsiooni korras ka tegelikult kodakondsus saada.

Tuginedes Gruusia märkimisväärsetele edusammudele välisriikide kodanike integreerimisel, on ajavahemiku 2016–2020 rändestrateegias seatud ambitsioonikad eesmärgid selles valdkonnas. Lisatud tegevuskavas on täpsustatud kavandatud tegevuse elluviimisega seotud rahalised vajadused.

Gruusia on kolmandas eduaruandes soovitatud meetmed rahuldavalt rakendanud. Varjupaigapoliitika sihttase loetakse saavutatuks.

2.3. Teemarühm 3. Avalik kord ja julgeolek

2.3.1. Organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooni tõkestamine ning nende vastu võitlemine

2.3.1.1. Organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja selle vastu võitlemine

Selle valdkonna sihttase, mis loeti kolmandas eduaruandes saavutatuks, on jätkuvalt saavutatud.

2.3.1.2. Inimkaubandus

Kolmandas eduaruandes leiti, et inimkaubanduse tõkestamise sihttase on osaliselt saavutatud, ning vahepeal on komisjoni soovituste täitmiseks tehtud mõõdetavaid edusamme.

Teenuste osutamine kahes ohvrite varjupaigas on läbi vaadatud, et muuta see lastele sobilikumaks. Tööle on võetud lisatöötajaid, et hoolitseda alaealiste inimkaubanduse ohvrite ja vanematega kaasas olevate laste eest, kelle jaoks on ette nähtud ka individuaalsed rehabilitatsiooniplaanid.

Riikliku fondi kulutõhususe suurendamiseks tehakse varjupaikades osutatavad teenused kättesaadavaks paindlikel alustel, sõltuvalt ohvrite vajadustest. Uuel pakutavate teenuste vormil on loetletud kõik riikliku fondi raames kättesaadavad teenused ja see aitab kindlaks teha, miks teatavast teenusest on keeldutud.