ET Euroopa Liidu Teataja C 140/17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 140/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PURUVEDEN MUIKKU”

EÜ nr: FI-PGI-0005-0989-19.04.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Puruveden muikku”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Soome

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning nendest valmistatud tooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Puruveden muikku” on Saimaa järvistu kirdeosas asuvast Puruvesi järvest püütud rääbis (Coregonus albula). Käesolev taotlus hõlmab üksnes värskeid ja külmutatud rääbiseid. Soome aastasest rääbisesaagist moodustavad rääbised „Puruveden muikku” ligikaudu 10 %.

Rääbise „Puruveden muikku” tähtsaimad erijooned on nimetatud allpool.

— Kala selg on sügava tumerohelise värvusega ja küljed on hõbedased. Muude rääbistega võrreldes on see märgatavalt hõbedasem.

— Erinevalt muudest rääbistest vaheldub rääbise „Puruveden muikku” suurus aasta aastalt. Pärast ühte kasvuperioodi võib kala keskmine pikkus olla vahemikus 9–21 cm ja kaal ulatuda mõnest grammist 20 grammini.

— Rääbise „Puruveden muikku” eripära on selle rootsu pehmus, mistõttu seda võib süüa koos rootsuga.

— Rääbise „Puruveden muikku” koolnukangestus kestab lühemalt kui muudel rääbistel.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Rääbist „Puruveden muikku” tuleb püüda määratletud geograafilisest piirkonnast. Lubatud püügiviisid on nooda-, mõrra- ja võrgupüük.

Rääbise „Puruveden muikku” koolnukangestus kestab lühemalt kui muudel rääbistel. Sel põhjusel ja kvaliteedi tagamiseks tuleb rääbised jahutada jääkirme (0 °C vesi) abil kohe pärast püüki määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Ei kohaldata.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Ei kohaldata.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna moodustab Puruvesi järv, mis asub Lõuna-Soome maakonnas Kerimäki, Punkaharju ja Kesälahti valdade territooriumil. Puruvesi järve pindala on 416 km2 ja see on Euroopa suuruselt neljanda järve, Saimaa osa.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Puruvesi järve silmapaistvaim omadus on vee kirkus, millest tuleneb rääbiste „Puruveden muikku” hõbedane varjund. Tänu vee kirkusele pääseb valgus Puruvesi järves 20 meetri sügavusele, samas kui mujal Saimaa järvistus ulatub see vaid 10 meetri sügavusele. Nähtavus ulatub kuni 12 meetrini.

Kuna Puruvesi järve vesi on niivõrd kirgas, elavad kalad nii pinnavees kui ka sügaval, suure pindalaga valgustatud põhjakihis. Valgel ajal kogunevad rääbised suurtesse parvedesse ja laskuvad sööma põhja läheduses olevat loomset planktonit. Valguse vähenedes tõusevad laiali hajuvad parved sööma pinnavee elusorganisme vee pinnal ja vahepealses veekihis.

Puruvesi on muust vesikonnast peaaegu eraldatud kruusa- ja liivarannaga järv, kus on väga vähe Soome järvedele omast, pinnasest vette uhutud pruuni huumust. Järve vett peetakse väga toitainevaeseks. Eraldatuse tõttu liigub vesi Puruvesi järves vähe ja püsib seal ligikaudu 12 aastat.

Puruvesi järv on olnud tuntud kalastuspiirkond juba alates 14. sajandist. Aastasadu kestnud traditsiooniline noodapüük põhineb järve vee harukordsel läbipaistvusel ja kirkast veest tulenevatel ulatuslikel kalavarudel. Suvel püütakse kala pinnaveest hämaras, mil plankton tõuseb ülespoole. Kui vesi suve lõpul soojeneb, liigub rääbis sügavamale külmematesse vetesse, kust seda püütakse põhjanoodaga. Sügise pimedatel öödel kalastatakse küll harva, kuid Puruvesi järvele omaselt kuupaistel, mil rääbised tõusevad alati veepinnale.

Talvine noodapüük muutus tavapäraseks sada aastat tagasi ja mõnel aastal on üle poole Soome talvisest rääbisesaagist püütud Puruvesi järvest. Noodapüügi osakaal kalurite kogusaagist on üle 90 %. Muud lubatud püügiviisid on mõrra- ja võrgupüük. Traalpüük on Puruvesi järves keelatud.

Rääbisepopulatsiooni jätkusuutlikkuse tagamiseks jälgib Soome metsloomade ja kalanduse uurimisinstituut igal aastal rääbisepopulatsiooni olukorda ning Puruvesi kalastuspiirkond reguleerib sealset kalastustegevust vastavalt instituudi soovitustele.

5.2. Toote eripära

Rääbis „Puruveden muikku” on kõikjal Soomes tuntud oma pehme rootsu poolest. Seepärast sobib sellest eriti hästi valmistada koos rootsuga söödavat prae-, suitsu- ja keedurääbist. Lisaks sellele tuntakse nimetatud rääbist selle hõbedase värvivarjundi poolest.

Rääbist „Puruveden muikku” iseloomustab vahelduv suurus, mis sõltub täielikult rääbiste asustustihedusest ja loomse planktoni rohkusest. Rääbiste erinev arv aastate lõikes on eriti omane just Puruvesi järvele.

Rääbise „Puruveden muikku” maine põhineb ka geograafilisele piirkonnale omastel püügi- ja töötlemismeetoditel. Kalade asukoha kindlaksmääramis- ja püügioskusi on aastasadade jooksul põlvest põlve edasi antud.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Rääbist „Puruveden muikku” tuntakse selle iseloomuliku hõbedase värvuse poolest, mis tuleneb Puruvesi järve erakordsest kirkusest. Ka kalale omane pehme roots, suuruse märkimisväärne vahelduvus eri aastate lõikes ja lühiajaline koolnukangestus tulenevad rääbise elukeskkonna eriomadusest: vee kirkusest, vee läbipaistvusest tulenevast põhitootmisest ning järve eraldatusest ja valgala moreenist ja liivast koosnevast põhjast, aga ka järve suurust arvestades väikesest ja vähesoisest valgalast.

Tarbijad tunnevad rääbist „Puruveden muikku” eelkõige praekalana, mida võib süüa koos rootsuga. Tegemist on Soomes tuntud ja nõutud tootega, mis on kindlustanud oma positsiooni eelkõige turumüügis ja eri piirkondades korraldatavatel üritustel, nagu Helsingi iga-aastasel räimelaadal ja maailmakuulsatel Savonlinna ooperipäevadel.

Puruvesi oli tuntud kalastuspiirkond juba 14. sajandil, mil karjalased kasutasid seda kaugpüügialana. Kirjalikes allikates on viide, mille kohaselt „püüdis 1543. aastal Puruvesi piirkonnas kala 421 nootkonda. Kuigi Olavinlinna asus kahe kalarikka järve, Haukivesi ja Pihlajavesi, vahel, saatsid linnaisad nootkondi Puruvesi järvele sealset maitsvat rääbist püüdma.” 1979. aastal avaldati Puruvesi järve rääbisepüügi kohta ka doktoritöö väitekiri „Muikkuapajilla”.

Toote seos geograafilise piirkonnaga põhineb ka rääbise „Puruveden muikku” traditsioonilistel püügimeetoditel ja piirkonna kalurite oskusteabel. Püügivahendid on haardnoodad, mis on oma ehituse ja toimimisviisi poolest püsinud sajandite vältel ühesugused. Talvel veetakse noodad jää alla noodaveokohta, mille asukoht on määratud kogemuste abil. Noodavedu kalapüügikohta nõuab kohalike kalurite oskusteavet, kuna seda tuleb teha täpselt maamärkide järgi, et noot ei jääks kinni põhjakividesse kinni.

Rääbise „Puruveden muikku” mainest annab tunnistust Soome siseveekalapüügimuuseumi asutamine Kerimäki kirikukülla Puruvesi järve rannal.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mmm.fi/nimisuoja/puruvedenmuikku

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.