Lühendid

CCC : ühenduse tolliseadustik

CCIP : ühenduse tolliseadustiku rakendussätted

CRMF : ühtne riskijuhtimise raamistik

EL : Euroopa Liit

Terminisõnastik

Automatiseeritud riskijuhtimine/riskianalüüs : süstemaatiline riski määratlemine ja kõigi riski piiramiseks vajalike meetmete rakendamine, kasutades automatiseeritud andmetöötlusmeetodeid. See hõlmab selliseid toiminguid nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüs ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste regulaarne jälgimine ja ülevaatamine vastavalt rahvusvahelistele, EL i ja liikmesriikide allikatele ja strateegiatele.

Deklaratsioon/Tollideklaratsioon : toiming, mille käigus ettevõtja avaldab soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile.

Dokumendikontroll : tollideklaratsioonil või muudel dokumentidel (nt impordilitsentsid, päritolusertifikaadid) esitatud teabe korrektsuse, täielikkuse ja kehtivuse kontroll (nt kaupade kirjeldus, väärtus, kogus).

Füüsiline kontroll : kaupade kontroll, mis hõlmab üksikasjalikku arvestust ja valimite koostamist selleks, et kontrollida kaupade vastavust nendega kaasasolevatele tollideklaratsioonidele.

Impordilitsents : liikmesriigi pädevate ametiasutuste väljastatud dokument, millega lubatakse importida teatavaid kaupu, mille suhtes kehtivad EL is piirangud. Iga litsentsiga määratakse täpselt lubatud impordi kogus ja kogu impordimaht ei tohiks nimetatud maksimumi ületada.

Import : tolliprotseduuri kaupade vabasse ringlusse lubamine, pärast mida võib kaupasid EL i turul müüa või tarbida.

Järelaudit : kontrollitakse ettevõtjate raamatupidamist, dokumente ja süsteeme selleks, et tagada nende vastavus tollieeskirjadele ja hinnata nende äriga seonduvaid riske.

Järelevalvedokument : EL i järelevalve all olevaid tooteid võib importida ainult järelevalvedokumendi alusel, mida väljastavad liikmesriigi pädevad ametiasutused.

Järelkontroll : kontroll pärast kaupade vabastamist.

Kauba esitamine tollile : tolliasutuste teavitamine kaupade saabumisest tolliametisse või mis tahes muusse tolliasutuse määratud või heakskiidetud kohta.

Kaupade vabastamine : toiming, mille käigus vabastab tolliasutus kaubad antud tolliprotseduuris sätestatud eesmärkidel kasutamiseks.

Kontroll enne kaupade vabastamist : füüsiline või dokumendikontroll enne kaupade ettevõtja käsutusse andmist seoses vastava tolliprotseduuriga.

Kontroll enne tolliprotseduuri kasutamise loa andmist/eelkontroll : kontrollitakse ettevõtjate raamatupidamist, dokumente ja süsteeme enne tolliprotseduuri kasutamise loa andmist. Selle eesmärk on kontrollida ettevõtja vastavust nendele tingimustele, mille alusel ta saab kasutada tolliprotseduuri, ja hinnata tema äriga seonduvat riski.

Kontrollid/tollikontrollid : tolliasutuste konkreetsed toimingud selleks, et tagada tollieeskirjade korrektne täitmine; sellised toimingud võivad hõlmata kaupade kontrolli, deklaratsiooniandmete õigsuse ning elektrooniliste või kirjalike dokumentide olemasolu ja autentsuse kontrollimist, ettevõtete raamatupidamise ja muude dokumentide kontrollimist, transpordivahendite kontrolli, pagasi kontrolli ja muid sarnaseid toiminguid.

Päritolusertifikaat : dokument, mida nõutakse soodustollimaksu taotlemisel ja mille peaks lõplikult täitma kaupade eksportija (nt EUR .1, Vorm A, arvedeklaratsioon).

Risk : sellise sündmuse esinemise tõenäosus, mis takistab EL i või liikmesriikide meetmete korrektset täitmist, seab ohtu EL i ja selle liikmesriikide finantshuvid või ohustab EL i julgeolekut ja ohutust, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid.

Riskiprofiil : riskikriteeriumide ja kontrollipiirkondade kombinatsioon (nt kaupade liik, päritoluriigid), mis näitab ohtu ja mistõttu tehakse ettepanek võtta kontrollimeede.

Tolliprotseduurid : ühe järgmisena nimetatud protseduuri rakendamine: vabasse ringlusse lubamine; transiit; tolliladustamine; seestöötlemine; tollikontrolli all töötlemine; ajutine import; välistöötlemine; eksport.

Tollivormistus : tolliformaalsuste täitmise protsess selleks, et taotleja saaks kaubad oma käsutusse.

Vaba ringlus : selliste kolmandatest riikidest imporditud kaupade staatus, mis on läbinud kõik impordi tolliformaalsused selleks, et neid saaks müüa või tarbida EL i turul.

Vastavuskontroll : lihtsustatud tollideklaratsiooni (lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord) või ettevõtja arvestuskannete (kohapeal toimuv tollivormistus) ja lisadeklaratsiooni vastavuse kontroll. Kontroll võib hõlmata konkreetsete artiklite (täpsus) substantiivset kontrolli ja/või seda tehakse selleks, et tagada, et kõik lihtsustatud tehingud sisalduvad lisadeklaratsioonis (täielikkus).

Kokkuvõte

I. Impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamisel saavad vastavat luba omavad kauplejad kiirenenud tollivormistusprotsessist kasu. Toll usaldab impordideklaratsioonide korrektsust ja viib läbi vähem enne kaupade vabastamist tehtavaid kontrolle. See tuleks korvata enne tolliprotseduuri kasutamise loa andmist tehtava kontrolli ja järelauditiga. Protseduurid on ELis olnud kasutusel pikka aega ja laiaulatuslikult; 2008. aastal kasutati rohkem kui kahe kolmandiku ELi tollideklaratsioonide puhul lihtsustatud tolliprotseduure.

II. Nimetatud tolliprotseduurid on ELi kaubanduse hõlbustamise poliitika tähtis element, mida 2008. aastal arendati edasi vastavalt määrusele 1192/2008 kasutusele võetud volitatud ettevõtja kui lihtsustatud tolliprotseduuride eesõigustatud kasutaja mõistega ning 2013. aastal jõustuva kaasajastatud tolliseadustiku vastu võtmisega.

III. Kontrollikoja auditiga hinnatakse, kas kahte peamist impordi lihtsustatud tolliprotseduuri kontrollitakse mõjusalt selleks, et anda traditsiooniliste omavahendite kogumiseks piisav kindlus ja aidata tagada ettevõtjate poolne ühisest kaubanduspoliitikast tulenevate kohustuste täitmine. Kontrollikoda kaalub, kas komisjon on lihtsustatud protseduuride puhul võtnud arvesse rahvusvahelist parimat tava usaldusväärset kontrolli käsitleva lähenemisviisi arendamisel ja kas komisjon teeb järelevalvet nende korrektse kohaldamise üle kogu ELis. Samuti hinnatakse auditiga, kas liikmesriigid viivad läbi kõnealusel lähenemisviisil põhinevaid mõjusaid kontrolle.

IV. Kontrollikoda leidis, et:

- komisjon on võtnud arvesse rahvusvahelisi standardeid, kuid asjakohase lihtsustatud tolliprotseduure käsitleva õigusliku raamistiku võttis kasutusele alles 2008. aastal;

- komisjon on töötanud välja kogu Euroopa Liitu hõlmava automatiseeritud riskijuhtimise/riskianalüüsi süsteemi. Kuigi nimetatud süsteem võimaldab riskiinfo teadete automatiseeritud vahetamist, ei sisalda see veel traditsioonilisi omavahendeid või ühist kaubanduspoliitikat hõlmavaid riskiprofiile;

- lihtsustatud tolliprotseduuride raames kohaldatavat automatiseeritud riskianalüüsi kohustust tuleb täita alles alates 1. jaanuarist 2011;

- komisjon teostas spetsiaalseid impordi lihtsustatud tolliprotseduuride alaseid kontrolle esimest korda 2008. aastal ja tõhustas oma seiretegevust 2009. aastal;

- siiski ei kasutata veel terves ELis lihtsustatud protseduuride järelauditeid käsitlevat standardiseeritud lähenemisviisi, kuna komisjoni tegevust selle saavutamiseks ei ole veel lõpule viidud.

V. Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid kasutavad oma mõnikord puudulikku lihtsustatud tolliprotseduuride kontrolle käsitlevat lähenemisviisi. Selle tulemuseks on:

- üldjuhul puudulikud või puudulikult dokumenteeritud auditid, mida tehakse enne ettevõtjale lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamise loa andmist;

- vähene automatiseeritud andmetöötlustehnoloogia kasutamine lihtsustatud tolliprotseduuride menetlemise käigus läbi viidud kontrollimisel;

- ülemäärane lihtsustamine, eelkõige seoses kohapeal toimuva tollivormistuse raames antava teatamisvabastusega, millega välditakse riskipõhiseid kontrolle enne kaupade sisenemist ELi turule;

- ettevõtja äridokumentide ja raamatupidamise järelauditite halb kvaliteet, nimetatud auditeid ei tehta piisavalt sageli või need ei kajasta tehinguid piisavalt.

VI. Kontrollikoda mõõtis impordi lihtsustatud tolliprotseduuride suhtes tehtavate kontrollide mõjusust, kontrollides juhuslikult valitud deklaratsioone, milles oli kasutatud soodustollimakse või mille puhul tuli ühise kaubanduspoliitika järgimiseks esitada impordidokumendid. Üheksast liikmesriigist kuue puhul leiti vigade kõrge esinemissagedus kõige tihemini asjaolu tõttu, et ettevõtjatel puudusid vajalikud dokumendid, mis andsid neile õiguse importida kaupu, mille suhtes kohaldatakse kaubanduspoliitika meetmeid, või saada kasu soodustollimaksu rakendamisest.

VII. Lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide parandamiseks ja ELi kaubanduse hõlbustamise poliitikale kaasa aitamiseks peaks komisjon:

- võtma tolliprotseduuride edasise lihtsustamise puhul arvesse kontrollikoja leidusid;

- innustama liikmesriike koheselt rakendama hiljuti välja töötatud õiguslikku raamistikku ja suuniseid, jälgima nende rakendamist ning tõhustama raamistikku veelgi, võttes arvesse kontrollikoja ning oma auditi- ja seiretulemusi;

- võtma kasutusele tollivormistuse järelauditite ühtsed standardid, kasutades usaldusväärset auditimetoodikat ja süsteemset lähenemisviisi;

- töötama traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitika puhul välja kogu ELi hõlmavad automatiseeritud riskiprofiilid ning vaatama kriitiliselt üle liikmesriikide lihtsustamistavad;

- innustama liikmesriike muutma arvutipõhiseks kõik impordi lihtsustatud tolliprotseduuridega seonduvad aspektid;

- paluma liikmesriikidel teavitada ettevõtjaid nende ülesannetest ja kohustustest paremini ning edendada ettevõtjate poolsete kohustuste ja ülesannete täitmise mõõtmist.

Sissejuhatus

1. Impordi lihtsustatud tolliprotseduurid on ELi tollipoliitika põhiline element: nende abil hõlbustatakse ettevõtjate äri tegemist tolliformaalsuste ja kontrolli vähendamisega enne kaupade vabastamist. 2008. aasta arvud näitavad, et ligikaudu 70% impordi tolliprotseduuridest on lihtsustatud. Seega peetakse nende mõju traditsiooniliste omavahendite kogumisele oluliseks.

2. Euroopa tollialaseid õigusakte on pidevalt muudetud selleks, et kohandada neid arenevatele tehnilistele, majanduslikele ja poliitilistele tingimustele. Selle tulemuseks oli 2008. aasta kaasajastatud tolliseadustik [1], mis edaspidi hõlbustab kaubandust veelgi.

3. Käesolevas auditiaruandes analüüsitakse kahte tähtsat impordi tolliprotseduuri, mis hõlbustavad kaupade laskmist vabasse ringlusse, s.o lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korda ja kohapeal toimuvat tollivormistust. Need on ELis olnud kasutusel pikka aega ja laiaulatuslikult ning on kaubanduse hõlbustamise peamine element.

4. Vastavalt standardsele impordi tolliprotseduurile peab ettevõtja esitama kaubad tollile koos standardse deklaratsiooniga ja maksma enne kaupade vabastamist mis tahes tollimaksud või esitama tagatise nende tasumiseks. Toll võib kontrollida dokumente ja/või kaupu.

5. Sageli importiv ettevõtja võib taotleda lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamist. Selleks peab olema eelnev luba. Loa taotlemisele eelneva auditi käigus peaksid liikmesriikide tolliasutused veenduma, et taotluse esitanud ettevõtja on usaldusväärne, hindama, kas nad on võimelised tegema vajalikuks peetavaid kontrolle ja saama mis tahes tollimaksude tasumiseks vajaliku tagatise.

6. Kui ettevõtja on saanud lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamise loa, võib ta esitada tollideklaratsiooni, mis võib olla täidetud osaliselt, äridokumendi (nt arve), (lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord) või tehes lihtsalt arvestuskande (kohapeal toimuv tollivormistus). Ettevõtja võib kaupade esitamisel tollile kasutada lihtsustatud tolliprotseduure ja kaubad vabastatakse vastavalt tagatisele maksta mis tahes tollimaksud hilisemas etapis. Seega kiirendatakse kogu tollivormistust ja ettevõtja saab kaubad kiiremini oma käsutusse.

7. Pärast määratud perioodi – tavaliselt üks kuu – esitab ettevõtja üksikasjaliku deklaratsiooni (lisadeklaratsiooni), milles esitatakse kokkuvõtlikult lihtsustatud tollideklaratsioonid/ tehtud kanded, lisab puuduva teabe ning maksab mis tahes maksmisele kuuluvad tollimaksud.

8. Tolliasutused üldjuhul usaldavad ettevõtja esitatud teabe täielikkust ja õigsust ning kontrolle viiakse enne kaupade vabastamist läbi vaid erandjuhul.

9. Kuna palju põhilist teavet esitatakse lisadeklaratsiooniga hiljem, siis teostatakse mis tahes kontrolle (kontrollitakse tollidokumente või viiakse läbi vastavuskontrolle või tehakse täielik järelaudit ettevõtja ruumes) üldjuhul pärast kaupade vabastamist.

10. ELi tollialaste õigusaktidega kehtestatakse kontrollide tegemist käsitlev õiguslik raamistik ja riskijuhtimise kohustus. Komisjon võttis kasutusele 1. jaanuaril 2009 jõustunud lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimist ja eelkõige lubade andmisele eelnevat auditit käsitlevad erieeskirjad ning ühtlustas tingimused ja kriteeriumid, mida kaupleja peab täitma enne lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamisloa saamist.

11. Komisjoni eesmärk [2] on kohustada liikmesriikide tolliasutusi tegutsema ühtsetel alustel. Selleks on komisjon välja töötanud ka suunised ("mittesiduvad õigusaktid") tolli auditite kohta üldiselt ja eelkõige lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide kohta.

12. Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korra ja kohapeal toimuva tollivormistuse skeem on esitatud I lisas.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Auditi põhieesmärgid

13. Audit hindas, kas õiguslik raamistik ning komisjoni poolt välja töötatud ja liikmesriikides rakendatud kontrolle käsitlev lähenemisviis suudavad lihtsustatud tolliprotseduure mõjusalt kontrollida, annavad mõistliku kindluse traditsiooniliste omavahendite korrektse kogumise kohta ning aitavad tagada, et ettevõtjad täidavad ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid kohustusi.

14. Kontrollikoda püüdis vastata järgmistele küsimustele:

a) kas komisjon on rahvusvahelisi parimaid tavasid arvesse võttes välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ning kas ta jälgis lihtsustatud tolliprotseduuride nõuetekohast rakendamist ja kontrollimist?

b) kas liikmesriiigid kasutavad usaldusväärset ja ühtlustatud lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ning kas see kontroll on mõjus?

Auditi lähenemisviis ja metoodika

15. Audit viidi läbi kahes etapis. Esiteks töötas kontrollikoda enda ning teiste organisatsioonide kogemustele toetudes välja lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimise mudeli (vt II lisa). Analüüsimaks praegu kasutatavaid tavasid, võttis kontrollikoda ühendust ELi mittekuuluvate riikidega ning külastas Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO), selleks et saada infot maailmas lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks kasutatavate lähenemisviiside kohta.

16. Edasi võrdles kontrollikoda komisjoni soovituslikku kontrolli lähenemisviisi enda kontrollimudeliga ning hindas lihtsustatud tolliprotseduuride komisjonipoolset seiret.

17. Teises etapis vaatas kontrollikoda üle strateegiate kvaliteedi ja üheksas liikmesriigis [3] lihtsustatud tolliprotseduuride puhul tegelikult kohaldatavad kontrollid ning võrdles neid kontrollimudeliga. Neist liikmesriikidest pärines rohkem kui 60% ELis 2008. aastal kogutud traditsioonilistest omavahenditest ja nad kasutasid impordideklaratsioonide tegemisel märkimisväärsel määral lihtsustatud tolliprotseduure [4].

18. Kontrollistrateegiate kvaliteeti ning nendes liikmesriikides tegelikult teostatud kontrolle hinnati küsimustikele saadud vastuste, kohapealse kontrollimise käigus saadud tõendusmaterjali ja 157 ettevõtja toimiku läbikäimise testi põhjal.

Joonis 1

Auditeeritud liikmesriigid ja nende osakaal traditsiooniliste omavahendite kogumises 2008. aastal

+++++ TIFF +++++

19. Kontrollikoda leidis 2007. aastal mitmes liikmesriigis tehtud auditi käigus puudusi lihtsustatud tolliprotseduuride toimimises ning eelkõige suurema veariski lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamisel juhtudel, kui ettevõtjad taotlevad soodustollimaksumäära rakendamist [5] või impordivad ühise kaubanduspoliitika meetmete alla kuuluvaid kaupu [6].

20. Selleks et otsustada, kas nendes liikmesriikides rakendatud kontrollid on ära hoidnud traditsiooniliste omavahendite vähemmaksmise ja kas imporditud kaubad vastasid ühisele kaubanduspoliitikale, kontrolliti auditeeritud liikmesriikides 967 perioodist 2005–2008 pärit juhuvalimisse langenud tollideklaratsiooni seaduslikkust ja korrektsust.

Tähelepanekud

Kas komisjon on välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks, võttes arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid; ning kas ta jälgis lihtsustatud tolliprotseduuride nõuetekohast rakendamist ja kontrollimist?

21. Lihtsustatud tolliprotseduurid eksisteerivad juba ammu ning kodifitseeriti tolliseadustikus 1992. aastal [7]. Kontrollikoda hindas, kas komisjon on välja töötanud ühised standardid lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ning kuidas ta on jälginud nende tegelikku rakendamist.

Esialgne õiguslik raamistik oli ebapiisav, kuid see on paranenud alates 2009. aasta algusest

22. 2008. aastal alustati ELis volitatud ettevõtja kontseptsiooni rakendamisega. Volitatud ettevõtja on lihtsustatud tolliprotseduuride eesõigustatud kasutaja, kes peab täitma konkreetsed tingimused ja kriteeriumid enne selle staatuse saamist [8].

23. Lihtsustatud tolliprotseduure ja kohapeal toimuvat tollivormistust kasutavate kauplejate ning volitatud ettevõtja tingimuste ja kriteeriumide ühtlustamiseks võttis komisjon vastu määruse [9], millega sätestati alates 2009. aasta 1. jaanuarist esmakordselt teatud kontrollid, mis viiakse läbi ettevõtjatele nende kahe protseduuri kasutamise õiguste andmisel. Määrus kohustab ka liikmesriike 2011. aasta 1. jaanuariks lihtsustatud tolliprotseduurid arvutipõhiseks muutma.

24. Komisjon on koostanud põhjalikud suunised lihtsustatud tolliprotseduuride ühtse loa kohta [10]. Ühtne luba võimaldab ettevõtjatel teostada tolliformaalsused loa väljastanud liikmesriigi tolliasutuses isegi juhul, kui import ise leiab aset teises liikmesriigis. 2008. aastal laiendas komisjon nende suuniste põhimõtete kohaldatavust riiklike lihtsustatud tolliprotseduuride lubade andmisele, st lubadele, mille puhul import ja tolliformaalsused leiavad aset samas liikmesriigis, sest mõlema loa andmise tingimused ja kriteeriumid on samad.

25. Raamistik on nüüd suures osas kooskõlas kontrollikoja lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimudeliga ning arvestab sellistele kontrollidele kehtivate rahvusvaheliselt aktsepteeritud standarditega [11].

26. Komisjoni suunised ei käsitle aga:

- riski hindamise metoodika (nt volitatud ettevõtja COMPACT mudel [12]) kasutamist lubade andmisele eelnevates auditites;

- vajadust teatud minimaalse arvu kontrollide teostamiseks enne kauba vabastamist;

- lisadeklaratsioonide ning lihtsustatud deklaratsioonide / arvestuskannete omavahelise automatiseeritud võrdlemise eeliseid lihtsustatud deklaratsioonide täielikkuse tagamisel;

- kindlust andvate meetmete eeliseid (nt ettevõtja vastavus tingimustele).

Automatiseeritud riskianalüüsi kohustuslikku kasutamist ei ole veel rakendatud

27. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 [13] kehtestati kohustus riskianalüüsil põhineva automatiseeritud andmetöötlust kasutava tollikontrolli teostamiseks ning komisjon on tolliasutuste jaoks välja töötanud kogu ELi hõlmava riskijuhtimise IT-süsteemi – ühtse riskijuhtimise raamistiku (CRMF) [14].

28. Julgeoleku/ohutuskaalutlustel seati prioriteediks ühiste riskianalüüsi kriteeriumide (riskiprofiilide) rakendamine kaupade esmakordsel sisenemisel ELi. Selliseid traditsioonilisi omavahendeid või ühist kaubanduspoliitikat hõlmavaid profiile ei ole antud kontekstis ELis senini välja töötatud.

29. Kuna lihtsutatud protseduurid võivad kuni 2010. aasta lõpuni olla tehtud käsitsi, sõltub automatiseeritud riskiprofiilide (riiklike või ELi omade) kasutamine arvutistamise tasemest ning iga liikmesriigi otsusest viia läbi lihtsustatud protseduuride automatiseeritud riskianalüüs. Selle tulemusena ei kohaldata kuni selle ajani ühtlustatud lähenemisviisi lihtsustatud protseduuride kasutamisest tulenevate riskide haldamiseks.

30. Lisaks võimaldavad mitmed liikmesriigid kasutada kohapeal toimuvat tollivormistust, mistõttu on võimatu viia läbi riskianalüüse või kontrolle enne kaupade vabastamist. Need liikmesriigid tõlgendavad paindlikult ELi tollieeskirju, mis näevad sellist toimimisviisi ette vaid erandolukorras (vt punkt 46).

31. Komisjon ei ole andnud vajalikke suuniseid, et hoida ära selle toimimisviisi õigustamata ja liialdatud kastamist, mis takistab automatiseeritud riskianalüüsi kasutamist, isegi pärast seda, kui lihtsustatud protseduuride täielik arvutistamine on saavutatud.

Järelauditite suunised ei ole veel täielikud

32. Kaubanduse hõlbustamiseks kaasajastas komisjon ELi tollialaseid õigusakte ja vähendas kauba vabastamisele eelnevaid kontrolle. Seda tuleks kompenseerida ühtlustatud riskipõhisel lähenemisviisil põhineva tollikontrolliga, eriti pärast tollivormistust.

33. Järelauditite standardiseerimise osas andis komisjon 2007. aastal välja tollikontrolli juhendi [15], mis hõlmab kõiki tolliprotseduure. Suunistes ei võeta arvesse aegumise [16] tõttu traditsiooniliste omavahendite kaotamise riski, samuti ei kata auditimetoodikat käsitlev osa põhiaspekte nagu riski hindamise vahendid, valimi koostamise meetod ja auditiriskid.

Komisjon viis läbi lihtsustatud protseduuride asjakohase kontrolli esmaskordselt 2008. aastal

34. Maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadi ülesanne on tagada, et ELi tollialaseid õigusakte kohaldatakse ühtselt ning seega panna riikide tolliasutused toimima nagu üks asutus. Eelarve peadirektoraat kontrollib traditsioonilisi omavahendeid, mille käigus kontrollitakse ka vastavust kehtivate tollialaste õigusaktidega.

35. Kontrollikoda tuvastas 2007. aastal puudusi mitme liikmesriigi [17] lihtsustatud protseduurides ja otsustas seetõttu viia läbi täieliku auditi.

36. Eelarve peadirektoraat valis lihtsustatud protseduurid oma kontrollide eriteemaks esmakordselt 2008. aastal. Kontrollitud seitsmes liikmesriigis tuvastas direktoraat mitmeid puudusi (vt tabel 1).

37. Maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraat lõi 2006. aastal järelevalvefunktsiooni ELi tollialaste õigusaktide ühtseks kohaldamiseks. 2009. ja 2010. aasta järelevalveprogrammidesse on lisatud lihtsustatud protseduuride osaline järelevalve.

38. Asjakohase õigusliku raamistiku kehtestamise kohustus alles alates 2009. aastast, puuduv ühtne ja automatiseeritud riskianalüüs traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitika kauba vabastamisele eelnevate aspektide kontrollimiseks ning puudulikud suunised järelauditite läbiviimiseks suurendavad lihtsustatud protseduuride kasutamisest tekkivate riskide materialiseerumise tõenäosust.

Tabel 1

Ülevaade eelarve peadirektoraadi kontrolli leidudest lihtsustatud protseduuride osas 2008. aastal

| Liikmesriik |

Puudused | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK |

Loa väljastamise protsess | | | | | | | |

Kontrollid enne kauba vabastamist | | | | | | | |

Riskianalüüsi kasutamine | | | | | | | |

Lihtsustamistavad | | | | | | | |

Järelkontrollid/ -auditid | | | | | | | |

Kas liikmesriiigid kasutavad usaldusväärset ja ühtlustatud lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ning kas see kontroll on mõjus?

39. Kontrollikoda vaatas läbi üheksas liikmesriigis kohaldatavad kontrolliptoseduurid ja auditi lähenemisviisid ning võrdles neid oma kontrollimudeliga. Selle käigus kontrolliti 157 ettevõtja toimikut. Lisaks hindas kontrollikoda kontrollide mõjusust tollideklaratsioonide valimite abil. Kokku kontrolliti 967 tollideklaratsiooni.

Liikmesriigid kasutasid erinevaid lähenemisviise ja kontrollide igas etapis oli erinevusi

40. Kõikidel liikmesriikidel olid riiklikud suunised seoses kehtivate lihtustatud protseduuridega ning liikmesriigid kasutasid selles kontekstis oma kontrollimetoodikat. Lihtsustatud protseduuride erinevates menetlusetappides (eelkontroll, kontroll menetlemise ajal ning järelkontroll) läbiviidud kontrollide kvaliteet ja kvantiteet erines liikmesriigiti ja III lisas on esitatud ülevaade iga kontrollimudeli standardi kvaliteedist ja kvantiteedist auditeeritud liikmesriigi kaupa.

Eelkontrolli etapp

Madalmaade tolliasutusel oli kõige parem kontseptsioon eelkontrolliks, aga nad ei suutnud näidata, et nad olid seda ka kohaldanud

41. Lihtsustatud protseduuride kasutamise loa saanud ettevõtjate eeliseks on kiirem tollivormistusprotsess ja väiksem kontrollide arv enne kauba vabastamist. Selline võimalus peaks olema ainult usaldusväärsetel ettevõtjatel [18]. Nende usaldusväärsust tuleks hinnata põhjaliku eelkontrolli abil, mis hõlmab ka ettevõtja äritegevust mõjutavate riskide hindamist ning soovitust, kui sageli ja kui tõhusalt ettevõtja tegevust pärast loa andmist kontrollida tuleks (kontrolliplaan).

42. Üheksast auditeeritud liikmesriigist oli Madalmaadel kõige parem kontseptsioon eelkontrolliks, mis vastas täielikult kontrollikoja mudelile. Kontrollikoda leidis aga väga vähe tõendeid selle kohta, et Madalmaade tolliasutus seda lähenemisviisi ka kasutas. Teistes auditeeritud liikmesriikides kohaldatud lähenemisviisid olid sageli puudulikud.

43. Lisaks ei suutnud liikmesriigid alati näidata, et on läbi viidud audit, mis hindab enne loa andmist ettevõtja sisekontrollisüsteemi ja halduskorraldust. Auditiaruandeid ei olnud sageli võimalik siduda kontrollikoja poolt läbi vaadatud lubadega. Ainult Belgia tolliteenistus esitas süstemaatilised rahuldavad tõendid eelkontrollide kohta. Vähe oli tõendeid ettevõtjate riskihinnangute või kontrolliplaanide koostamise kohta.

44. Tabelis 2 on ära toodud üksikasjalikum ülevaade kontrollikoja leidudest eelkontrollide kohta.

Tabel 2

Eelkontrollide hindamine

NB: rahuldav; osaliselt rahuldav; mitterahuldav.

Eelkontrolli etappi ei kontrollitud Iirimaa puhul.

Kontrollimudelite standardid | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Kontrollitud ettevõtete arv | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Audit läbiviidud/ auditiaruanne olemas | | | | | | | | |

Halduskorraldus/ sisekontrollisüsteemid kontrollitud | | | | | | | | |

Raamatupidamine/ süsteemid, sh IT kontrollitud | | | | | | | | |

Tõsiste rikkumiste esinemine kontrollitud | | | | | | | | |

Maksevõime kontrollitud | | | | | | | | |

Ettevõtja riskide hindamine läbiviidud | | | | | | | | |

Kontrollisoovitus (plaan) | | | | | | | | |

Kindlust andvad elemendid (näiteks koolitus) | | | | | | | | |

Kontrollid menetlemise ajal — kontrollid enne kauba vabastamist

Liigne lihtsustamine kohapeal toimuva tollivormistuse puhul

45. Lihtsustatud protseduurid tähendavad seda, et enne kauba vabastamist viiakse läbi väiksem arv kontrolle. Kontrollikoda on siiski arvamusel, et selles etapis tuleks viia läbi miinimumarv automatiseeritud riskianalüüsile tuginevaid kontrolle, et säilitada ettevõtja jaoks määramatustegur, tuvastada import, mille puhul ei peeta kinni ühise kaubanduspoliitika eeskirjadest, ning vältida traditsiooniliste omavahendite alamakseid.

46. ELi tollialaste õigusaktide kohaselt peavad ettevõtjad kauba ette näitama või teavitama tolli oma kavatsusest kaubad vabasse ringlusse lubada. See nõue kehtib ka lihtsustatud protseduuride raames. Kohapeal toimuva tollivormistuse puhul võib toll erandlikel ja õigustatud juhtudel [19] anda loa täiendavaks lihtsustamiseks (teatamisvabastus), mille puhul ei pea ettevõtja tolli informeerima igast saadetisest ja oma kavatsusest kaup vabasse ringlusse lubada (vt punkt 30).

47. Üheksast auditeeritud liikmesriigist viies said kohapeal toimuvat tollivormistust kasutavad ettevõtjad ülalnimetatud täiendavat lihtsustamist (teatamisvabastust) kasutada regulaarselt [20], kuigi õigusaktides on selline lihtsustamine ette nähtud ainult teatud eritingimustel. Komisjon täheldas 2008. aastal sarnast praktikat Saksamaal, Hispaanias ja Soomes (vt tabel 1).

48. Kuigi osad liikmesriigid märkisid, et täiendava lihtsustamise võib kauba tollikontrollide võimaldamiseks ajutiselt peatada, ei suutnud nad näidata, et seda ka tegelikult tehti. Seega tehti kohapeal toimiva tollivormistuse puhul nendes liikmesriikides kontrolle kas väga vähe või üldse mitte.

Vähene automatiseeritud riskianalüüsi kasutamine traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitikaga seonduvate küsimuste kontrollimisel enne kauba vabastamist

49. Riskianalüüsi kasutamine tolliprotseduuride kontrollimisel on olnud seadusjärgne kohustus alates 1. jaanuarist 2007 ja ainult tollideklaratsioonide menetlemisse integreeritud automatiseeritud riskiprofiilid suudavad piisavalt kaitsta ELi finants- ja kaubanduspoliitika alaseid huve.

50. Prantsusmaa ja Sloveenia olid ainsad liikmesriigid, kellel olid lihtsustatud protseduuride puhul olemas traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitika küsimusi hõlmavad automatiseeritud riskiprofiilid. Rootsis ja Madalmaades hõlmasid profiilid ainult lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korda.

51. Kui kauba vabastamisele eelnevate kontrollide käigus tuli ilmsiks riski seisukohast olulist teavet, siis see üldiselt registreeriti nõuetekohaselt, viidi läbi sellekohane järelkontroll ning sisestati teave uuesti riskihaldussüsteemi. Belgias tuvastati aga puudusi riski seisukohast olulise informatsiooni liikumisel, eriti riiklikule tasemele.

52. Tabelis 3 on esitatud üksikasjalikum ülevaade kontrollikoja leidudest kaupade vabastamisele eelnevate kontrollide kohta auditeeritud liikmesriikides.

Tabel 3

Kaupade vabastamisele eelnevate kontrollide hindamine

NB: rahuldav; osaliselt rahuldav; mitterahuldav.

Kontrollimudeli standardid | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Kontrollitud ettevõtete arv | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Täiendav lihtsustamine (teatamisvabastus) kohapeal toimuva tollivormistuse puhul | | | | | | | | | |

Traditsiooniliste omavahendite miinimumkontrollid | | | | | | | | | |

Traditsiooniliste omavahendite automatiseeritud riskiprofiilid | | | | | | | | | |

Automatiseeritud juhuslikud kontrollid | | | | | | | | | |

Riskijuhtimise alane tagasiside | | | | | | | | | |

Kontrollid menetlemise ajal – lisadeklaratsioonide kontrollid

53. Lihtsustatud protseduure kasutav ettevõtja peab tollideklaratsioonid regulaarsete ajavahemike järel lõplikult vormistama, esitades selleks üksikasjaliku lisadeklaratsiooni. Toll peaks suunama tähelepanu tehingute valimile, kasutades automatiseeritud riskianalüüsi ja neid kontrollima. Kontrollid peaksid hõlmama asjakohaste tollidokumentide (arved, sertifikaadid, litsensid jne) läbivaatamist, et tuvastada traditsiooniliste omavahendite alamaksed või import, millel puuduvad ühises kaubanduspoliitikas nõutavad dokumendid, ning võtta vajadusel kohe parandusmeetmed.

Sloveenia on lisadeklaratsioonide kontrollimisel võrdlusaluseks

54. Kontrollikoda leidis, et lisadeklaratsioonid esitati kõikides auditeeritud liikmesriikides elektrooniliselt. Siiski ei viidud kuues liikmesriigis [21] üldse läbi tollidokumentide kontrolli või tehti seda väga harva ning lihtsustatud protseduuride automatiseeritud traditsiooniliste omavahenditega seotud riskianalüüsi kohaldati selles etapis ainult neljas [22] liikmesriigis.

55. Tuleb viia läbi lihtsustatud toimingute (st lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korra puhul lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapeal toimuva tollivormistuse puhul ettevõtjate arvestuskannete) ja lisadeklaratsioonide süstemaatiline vastavuskontroll, tagamaks, et lisadeklaratsioonid on täielikud ja korrektsed. Vastavuskontroll peaks võimalusel olema automatiseeritud ning tuleks teha vigade järelkontroll.

56. Prantsusmaa ja Sloveenia lihtsustatud protseduuride andmetöötlussüsteemid olid arvutipõhiseks muudetud, mis võimaldas kõikide lihtsustatud protseduuride puhul viia läbi automatiseeritud vastavuskontrolli. Mõned liikmesriigid [23] viisid läbi automatiseeritud vastavuskontrolle ainult lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korra osas või tegid aeg-ajalt manuaalseid vastavuskontrolle. Tabelis 4 on esitatud üksikasjalikum ülevaade leidudest seoses lisadeklaratsioonide kontrollimisega auditeeritud liikmesriikides.

Tabel 4

Lisadeklaratsioonide kontrollimise hindamine

NB: rahuldav; osaliselt rahuldav; mitterahuldav; E/K: Ei kohaldata.

Kontrollimudeli standardid | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Kontrollitud ettevõtete arv | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

IT lisadeklaratsioonid | | | | | | | | | |

Substantiivsed dokumendikontrollid | | | | | | | | | |

Automatiseeritud traditsiooniliste omavahendite riskiprofiilid | | | | | | | | | |

Automatiseeritud juhuslikud kontrollid | | | | | | | | | |

Automatiseeritud vastavuskontroll | E/K | | | E/K | E/K | | | | |

Süstemaatiline manuaalne vastavuskontroll | | E/K | | | | | E/K | | |

Riskijuhtimise alane tagasiside | | | | | | | | | |

Järelauditid

57. Lihtsustatud protseduuride olemusest tulenevalt viiakse menetlemise etapis läbi vähe kontrolle ning kui luba on juba antud, usaldab toll ettevõtte esitatud teabe õigsust. Ainus mõjus viis piisava kindluse saamiseks usalduse õigustatuse osas on viia läbi hästi kavandatud, põhjalikud ja piisavalt sagedased järelauditid. Auditid peaksid hõlmama nii ettevõtjate süsteeme (sisekontroll, IT, raamatupidamine) kui ka tehingute valimit, sealhulgas ka nende aluseks olevate raamatupidamisdokumentide kontrollimist. Auditite käigus tuleks võtta arvesse ettevõtja tegevusest tulenevaid riske tollile ja eriti tuleks pöörata tählepanu riskile, et tollimakse ei saa enam aegumise tõttu koguda.

58. Riiklikud tolliasutused ei kasutanud sageli komisjoni tollikontrolli juhendit, kuna nad kasutasid enda metoodikat. Kuigi asutused püüavad kohaldada ühtset lähenemisviisi, kasutades näiteks standardseid kontroll-lehti ja ettevõtjate riskide hindamise või aruandlusvorme, kasutasid tolliaudiitorid isiklikku lähenemisviisi ja dokumentatsioon kontrollitud ettevõtete toimikutes oli sageli ebajärjepidev ja/või ebatäielik.

59. Üldiselt olid liikmesriikidel paika pandud riiklikud või regionaalsed kontrolliplaanid koos üldiste kontrollieesmärkidega. Siiski leidis kontrollikoda harva tõendeid selle kohta, et valimisse langenud ettevõtjate kohta oli loa andmise protsessi käigus tehtud riskihindamise tulemusena ka tegelikkuses väljastatud soovitus auditite sageduse või kontrollide iseloomu kohta.

Järelauditeid ei tehtud piisavalt sageli

60. Üheksast auditeeritud liikmesriigist seitsmes tehti järelauditeid, mille raames kontrolliti piisavalt suurel arvul tehinguid ja ettevõtjate raamatupidamisandmeid, kuid ainult Ungaris tehti selliseid auditeid sagedusega, mis annab piisava kindluse tollimaksu mitteaegumise kohta. Eriti harva tehti selliseid auditeid Rootsis ja Ühendkuningriigis.

61. Üheksast auditeeritud liikmesriigist neljas ei viidud läbi asjakohaseid järelauditeid ettevõtjate süsteemide, sealhulgas IT-süsteemide kohta. Ainult Madalmaades ja Ühendkuningriigis tehakse kindla struktuuriga kontrolli ettevõtjate tulemuslikkuse kohta (vastavuse mõõtmine). Järgnevas tabelis antakse üksikasjalikum ülevaade järelauditeid puudutavatest kontrollikoja leidudest.

62. Lihtsustatud protseduuride mõjusa kontrollimise kohta puudub piisav kindlus enamikus auditeeritud liikmesriikides, sest rakendatakse puudulikku auditimetoodikat, planeerimine on nõrgal tasemel ja mis peamine – puuduvad piisavalt sagedad ja põhjalikud järelauditid nimetatud protseduure kasutavate ettevõtjate kohta. See suurendab tollimaksu ELi eelarvesse mittelaekumise riski, samuti riski, et sisseveol ei järgita ühise kaubanduspoliitika meetmetest tulenevaid kohustusi.

Tabel 5

Järelauditite hindamine

NB: rahuldav; osaliselt rahuldav; mitterahuldav.

Kontrollimudeli standardid | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Läbivaadatud ettevõtjate toimikute arv | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Usaldusväärne/ühtne auditimetoodika | | | | | | | | | |

Süsteemiauditid (sh IT-süsteemide auditid) | | | | | | | | | |

Tingimuste järjepidevuse auditid | | | | | | | | | |

Tehingute/raamatupidamise auditid | | | | | | | | | |

Piisavalt sagedad auditid | | | | | | | | | |

Ettevõtjate osakaal, keda ei ole kolme viimase aasta jooksul auditeeritud | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Auditiaruannete järelkontroll | | | | | | | | | |

Ebamõjusad kontrollid liikmesriikides

63. Kontrollikoda hindas kontrollide mõjusust tollideklaratsioonidest moodustatud valimi põhjal. IV lisas on esitatud kontrollitud deklaratsioonide ja avastatud vigade jaotus riikide kaupa.

64. Valimid jagati kahte kategooriasse. Esimene käsitles uuemaid, 2008. aastast pärinevaid deklaratsioone, et hinnata, kas praegu kasutusel olevate kontrollidega oli reaalselt vigu ära hoitud. Teise kategooriasse kuulusid 2006. ja varasematest aastatest pärit deklaratsioonid, mille põhjal otsustati, kas järelauditite tulemusel oli vigu avastatud ja parandatud.

2008. aasta valimite kontrollide mõjusus

65. 2008. aasta deklaratsioonidest moodustati kaks valimit, mis käsitlesid liikmesriigi kõigist tolliasutustest pärit andmeid ning hõlmasid kaht erinevat kogumit:

a) rahaline valim: ca 30 deklaratsiooni igast liikmesriigist, et kontrollida traditsiooniliste omavahenditega seotud küsimusi, st soodustollimaksumäära korrektset kohaldamist asjakohase tõendava dokumendi (nt päritolusertifikaadi) alusel;

b) mitterahaline valim: ca 60 deklaratsiooni igast liikmesriigist, et kontrollida ühise kaubanduspoliitikaga seotud küsimusi, nagu impordilitsentside olemasolu ja korrektne käsitlemine (tekstiilisektor) või järelevalve dokumendid (raua- ja terasesektor).

2008. aasta rahalise valimi tulemused

66. Üheksast auditeeritud liikmesriigist neljas tuvastati vähemalt 10% suurune vigade [24] esinemissagedus (vt joonis 2).

67. Ettevõtjatel on kohustus säilitada asjakohased tollidokumendid, juhuks kui toll soovib läbi viia järelauditi. Ettevõtjaid teavitatakse sellest kohustusest loa väljastamise käigus. Vigade kõrge esinemissagedus Rootsis (19%) ja Iirimaal (40%) tulenes peamiselt sellest, et vajalikke dokumente ei olnud või neid ei leitud.

2008. aasta mitterahalise valimi tulemused

68. Litsentsid ja järelevalvedokumendid väljastatakse kindlaksmääratud kaubakogusele. Tagamaks, et kaupu ei lubata ELi turule ilma kehtiva dokumendita, tuleb kauba kogus litsentsist maha arvata ning toll peab seda kinnitama iga sisseveo puhul kauba vabastamise hetkel.

Joonis 2

Vigade esinemissagedus (%) 2008. aasta rahalises valimis

+++++ TIFF +++++

69. Ainult Rootsis ja Ühendkuningriigis oli kauba litsentsist mahaarvamiseks olemas arvutipõhine süsteem. Sellest hoolimata oli Ühendkuningriigi ettevõtjatel lihtne mööda minna kohustusest sisestada kehtiv litsents ja salvestada kauba kogus selle vabastamise hetkel.

70. Kõik liikmesriigid peale Rootsi ja Itaalia tegid vastava kaubakoguse mahaarvamise üldjuhul pärast mõne päeva möödumist kauba tegelikust sisseveost või sellele järgneval kuul, tavaliselt lisadeklaratsiooni esitamise käigus.

71. 426 tehingust 34 (8%) puhul toimus kauba mahaarvamine mitu kuud pärast selle vabastamist või jäeti mahaarvamine tolli poolt kinnitamata. 31 juhul (7%) ei olnud impordilitsentsid/järelevalvedokumendid kehtivad või ei hõlmanud reaalselt imporditud kaupu. Lisaks ei suutnud liikmesriigid 58 tehingu (14%) puhul tõestada, et selline dokument oli kauba tegeliku vabastamise hetkel eksisteerinud. Kirjeldatud juhtumid esitatakse kokkuvõtlikult joonisel 3 [25].

Joonis 3

Vigade esinemissagedus (%) 2008. aasta mitterahalises valimis

+++++ TIFF +++++

72. Kui rahalises valimis avastatud vigu on võimalik korrigeerida tollimaksu sissenõudmisega, tingimusel, et vead avastati enne tollimaksu aegumist, siis mitterahalises valimis kahjustatakse ELi tootjate huvisid, kui import toimub ilma vajalike dokumentideta.

Järelauditite mõjusus

73. Valimisse kuulus igast liikmesriigist ca 30 deklaratsiooni 2006. aastast [26], et kontrollida traditsiooniliste omavahenditega seotud küsimusi, st soodustollimaksumäära korrektset kohaldamist, ja hinnata, kas toll oli avastatud vead parandanud.

74. Üheksast auditeeritud liikmesriigist kuues [27] tuvastati kõrge vigade esinemissagedus. Need liikmesriigid ei suutnud tõestada, et nad oleksid järelauditite abil vigu parandanud. Kõik vead avaldasid rahalist mõju ning tõid tagajärjena kaasa traditsiooniliste omavahendite alalaekumise. Kontrollitud 274 deklaratsioonis leiti 49 viga, mille tõttu laekumata jäänud tollimaksu kogusumma on 558000 eurot. Summat ei ole võimalik sisse nõuda, kuna see on aegunud ja seetõttu ELi eelarve jaoks lõplikult kaduma läinud.

75. Asjaolu, et kõnealusest kuuest liikmesriigist viies [28] ei suutnud ettevõtjad esitada nõutavaid tollidokumente isegi kuid hiljem, näitab, et nad ei täitnud loa väljastamise käigus võetud kohustusi. Sellised ettevõtjad on ebausaldusväärsed ja kujutavad endast oma hooletu käitumisega ohtu traditsiooniliste omavahendite laekumisele ja ELi tootjatele. Neil ei tohiks lubada lihtsustatud tolliprotseduure kasutada.

76. Nendes kolmes liikmesriigis [29], kus oli läbi viidud rahuldaval hulgal järelauditeid (vt tabel 5), ei olnud ükski kontrollikoja audiitorite poolt kontrollitud deklaratsioon vigadest mõjutatud.

77. Joonisel 4 on näidatud 2006. aasta valimi vigade esinemissagedus kokku ning nende juhtumite osakaal, mis on seotud põhidokumentide puudumisega.

78. Kirjeldatud leiud annavad alust eelkõige üheksast auditeeritud liikmesriigist kuue puhul kahelda, kas lihtsustatud protseduuride alusel toimuvat importi mõjusalt kontrollitakse, hoidmaks ära kahju ELi eelarvele või ELi tootjatele.

Joonis 4

2006. aasta rahalise valimi vigade esinemissagedus (%)

+++++ TIFF +++++

Järeldused ja soovitused

79. Kontrollikoja auditi tulemused näitavad, et lihtsustatud protseduuride kontroll ei ole veel mõjus enamikus auditeeritud liikmesriikidest. Seega puudub piisav kindlus traditsiooniliste omavahendite korrektse kogumise kohta, samuti selle kohta, et ettevõtjad täidavad ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid kohustusi.

80. Komisjon peaks tagama, et alates 2009. aastast kehtivat raamistikku rakendatakse mõjusalt kogu Euroopa Liidus.

Kas komisjon on välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ja kas ta tegi järelevalvet lihtsustatud tolliprotseduuride korrektse rakendamise ja kontrollimise üle?

81. Komisjon on välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks ja kasutusele võtnud õigusliku raamistiku koos põhjalike suunistega, kuid alles 2008. aasta lõpus. Parandada tuleb mõningaid aspekte, nagu riskianalüüsi kasutamine või kontroll menetlemise ajal (vt punktid 22–26).

82. Kuna lihtsustatud protseduure võib teha käsitsi kuni 2010. aasta lõpuni, muutub kogu ELi hõlmava automatiseeritud riskianalüüsi kohaldamine, milles võetakse arvesse traditsiooniliste omavahendite või ühise kaubanduspoliitikaga seotud küsimusi, kohustuslikuks kohe pärast seda. Lisaks annavad kohapeal toimuva tollivormistuse raames liikmesriigid tihti loa toiminguteks, mis välistavad automatiseeritud riskianalüüsi kasutamise enne kaupade vabastamist (vt punktid 27–31).

83. Tolli järelauditite läbiviimiseks antud juhised ei ole veel täielikud ja komisjon ei ole alustanud vastavaid kontrolle kuni 2008. aastani tehtud impordi lihtsustatud protseduuride üle. Täiendav järelevalvetegevus käivitati alles hiljuti (vt punktid 32–38).

84. Komisjon peaks:

- parandama lihtsustatud protseduuride olemasolevat õiguslikku raamistikku ja juhiseid, toetudes kontrollikoja kontrollimudelile,

- tegema järelevalvet raamistiku ja juhiste rakendamise üle liikmesriikides,

- traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitika jaoks välja töötama kogu ELi hõlmavad profiilid ja lülitama need ühtsesse riskijuhtimise raamistikku,

- järelauditite juhised lõpuni välja töötama,

- tolliprotseduuride edasisel lihtsustamisel kontrollikoja leidusid arvesse võtma.

Kas liikmesriigid kasutavad lihtsustatud protseduuride kontrollimisel usaldusväärset ja standardset lähenemisviisi ja kas selline kontrollimine on mõjus?

85. Liikmesriigid ei rakendanud standardset lähenemisviisi kontrollidele/audititele lihtsustatud protseduuride erinevates etappides nt enne loa andmist või peale seda ning kasutasid selliste kontrollide/auditite puhul tihti puudulikke meetodeid. Kontrollikoja audit näitas, et liikmesriikide kontrollid/auditid olid tihti ebamõjusad ning ei järginud alati komisjoni antud juhiseid (vt punkt 40).

86. Tõsiasi, et eelkontrollide hulgas oli märkimisväärsel arvul madala kvaliteediga või puudulikult dokumenteeritud auditeid, suurendab ohtu, et lihtsustatud protseduure võivad kasutada ebausaldusväärsed ettevõtjad (vt punktid 41–44).

87. Kaupade vabastamise lihtsustatud protseduuride menetlemise käigus kasutati kontrollimiseks erinevaid ja tihti madala kvaliteediga lähenemisviise (vt punktid 45–56):

- "täiendava lihtsustamise" (teatamisvabastuste) sage ja mittepõhjendatud kasutamine kohapeal toimuva tollivormistuse raames ning automatiseeritud riskiprofiilide üldine puudumine takistas kontrolli tegemist enne kauba vabastamist ja suurendas riski, et kauba sisseveol ei täideta ühise kaubanduspoliitika meetmetest tulenevaid kohustusi ja/või väheneb traditsiooniliste omavahendite laekumine.

- Mainitud riske suurendas see, et lisadeklaratsioonide kohta tehti vähe dokumendikontrolle, ning eelkõige asjaolu, et lihtsustatud deklaratsioone/kandeid ettevõtjate dokumentides ei võrreldud süstemaatiliselt lisadeklaratsioonidega.

88. Üheksast auditeeritud liikmesriigist seitsmes olid auditimeetodid puudulikud või osaliselt puudulikud ning planeerimine nõrgal tasemel. Üheksast auditeeritud liikmesriigist kaheksas ei olnud järelauditite sagedus piisav, et välistada tollimaksu aegumise risk (vt punktid 57–62).

89. Kontrolli puudumine enne ja pärast kaupade vabastamist ning eelkõige heatasemeliste ja piisavalt sagedaste järelauditite puudumine soodustab ettevõtjate hooletust. See omakorda suurendab avastamata eeskirjade eiramiste ohtu, mis tekitab olukorra, kus traditsiooniliste omavahendite laekumine väheneb või importimisel ei täideta ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid kohustusi (vt punktid 45–62).

90. Tollideklaratsioonide valimites esinev kõrge veamäär näitab lihtsustatud protseduuridega seonduvalt, et (vt punktid 63–78):

a) kauba vabastamisele eelnev kontroll ei ole mõjus,

b) litsentsi või muud samalaadset dokumenti nõudva kauba importimist on keeruline jälgida, kui puudub usaldusväärne arvutipõhine online-juhtimissüsteem,

c) paljud ettevõtjad ei täitnud lihtsustatud protseduuride kasutamise loa saamisel võetud kohustusi,

d) enamikus liikmesriikidest ei tehta järelauditeid piisavalt sageli ja nendega ei hoita ära ega avastata vigu piisavalt.

91. Komisjon peaks:

- innustama liikmesriike viivitamatult kohaldama hiljuti loodud õiguslikku raamistikku lihtsustatud protseduuridele, sealhulgas rakendama ühtset lähenemist kontrollidele ja audititele kogu protseduuri vältel, kooskõlas kontrollikoja poolt välja töötatud kontrollimudeliga,

- kriitiliselt üle vaatama liikmesriikide praktika lubada "täiendavat lihtsustamist" (teatamisvabastusi) ja andma selle kohta juhiseid, eelkõige seoses kaupadega, mis nõuavad enne vabastamist tollipoolset sekkumist,

- julgustama kõiki liikmesriike muutma lihtsustatud protseduuride menetlemine arvutipõhiseks, sealhulgas haldama litsentse ja muid samalaadseid dokumente elektrooniliselt (kauba mahaarvamine reaalajas selle vabastamise hetkel), ning kasutama seoses traditsiooniliste omavahendite ja ühise kaubanduspoliitikaga arvutipõhiseid riskiprofiile,

- kutsuma liikmesriike üles tõhustama ettevõtjate koolitamist, eesmärgiga tõsta ettevõtjate teadlikkust oma kohustustest ja ülesannetest lihtsustatud protseduuride kasutamisel,

- soodustama tulemuslikkuse mõõtmist ja võrdlusuuringute tegemist liikmesriikide vahel, julgustades neid tõhustama kontrolli lihtsustatud protseduuride üle.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 25. märtsi 2010. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2008 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).

[2] Vastavalt muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusele nr 624/2007/EÜ ühenduse tolli tegevuskava vastuvõtmise kohta ("Toll 2013") (ELT L 154, 14.6.2007, lk 25).

[3] Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriik. Iirimaad auditeeriti eelselgituse tegemise käigus ja seega enne kontrollimudeli valmimist. Kuna kasutati sarnast auditi lähenemisviisi, esitatakse tulemused koos teiste auditeeritud liikmesriikide tulemustega.

[4] Lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamise osakaal kõigis impordideklaratsioonides jäi auditeeritud liikmesriikides 2008. aastal vahemikku 26% kuni 93%.

[5] Impordile kolmandatest riikidest kohaldatakse tollimakse (ELi eelarve omavahendid). Teatud juhtudel võib maksumäära sooduskaubanduse kokkulepete põhjal alandada tingimusel, et maaletooja esitab teatud dokumendid, nagu nt päritolusertifikaadi.

[6] Teatud toodete (nt tekstiilitooted ja teras) impordil kohaldatakse ühisest kaubanduspoliitikast tulenevaid järelevalvemeetmeid, mille eesmärgiks on ELi tootjate kaitse. Kui ettevõtjad tahavad teatud riikidest selliseid kaupu importida, peavad nad kauba vabastamisel esitama teatud tollidokumendid nagu nt impordilitsentsid või järelevalvedokumendid.

[7] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92 (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

[8] Komisjon on liikmesriikide tolliasutustele koostanud põhjalikud suunised volitatud ettevõtja staatuse andmiseks (vt 29. juuni 2007. aasta dok TAXUD/2006/1450).

[9] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2008 (ELT L 329, 6.12.2008, lk 1).

[10] TAXUD/1284/2005.

[11] IMh muudetud Kyoto konventsioon, millega EÜ ühines nõukogu otsusega nr 2003/231/EÜ (ELT L 86, 3.4.2003, lk 21) ja selle suunised.

[12] TAXUD/2006/1452; volitatud ettevõtja COMPACT mudel (Compliance Partnership Customs and Trade) on kaupleja äritegevusega seotud riskide hindamise metoodika, mille abil analüüsitakse kaupleja halduskorraldust ja tema sisekontrollisüsteemi.

[13] ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.

[14] CRMFi põhiosad on jõus alates 1. jaanuarist 2007 ning julgeolekut ja ohutust puudutavad osad pidid jõustuma 1. juulil 2009. Kuna aga mõned liikmesriigid ei olnud saavutanud küllaldast arvutistamise taset, ei suudetud tähtpäevast kinni pidada ning see lükati edasi 2010. aasta lõppu.

[15] Tollikontrolli juhend koostati/töötati välja programmi "Toll 2007" raames ning see on komisjoni ja liikmesriikide ühine suunis selle kohta, kuidas tuleks läbi viia tolliprotseduuride järelauditid. Suunis on tõlgitud 19 keelde ning jagatud liikmesriikidele.

[16] Normaalsetel tingimustel võib tollimakse koguda kolme aasta jooksul pärast impordi reaalset toimumist (vt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 221 lõige 3).

[17] 2007. aasta kinnitava avalduse raames auditeeritud liikmesriigid: Bulgaaria, Hispaania, Portugal, Rumeenia, Saksamaa, Taani.

[18] Ettevõtjad, kes vastavad lihtsustatud protseduuride kasutamise õiguslikele tingimustele ning annavad piisava kindluse, et nad on teadlikud oma kohustustest selles valdkonnas.

[19] Vt Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 266 lõike 2 punkt b: "Tingimusel et sellega ei mõjutata toimingute nõuetekohase tegemise järelevalvet, võib toll: […] (b teatavate eriliste asjaolude korral kõnealuse kauba laadi tõttu ja käibe kiirendamise eesmärgil vabastada loa omanik kohustusest teatada pädevale tolliasutusele igakordsest kauba saabumisest, […]". Muudetud nõukogu määrus (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.93, lk 1).

[20] Ungari, Madalmaad, Sloveenia, Rootsi, Ühendkuningriik.

[21] Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad, Portugal ja Ühendkuningriik.

[22] Saksamaa, Ungari ja Sloveenia.

[23] Rootsi, Madalmaad (automiseeritud vastavuskontroll lihtsustatud protseduuride puhul); Belgia, Iirimaa, Ungari, Madalmaad ja Ühendkuningriik (aeg-ajalt manuaalne vastavuskontroll lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise korra ja/või kohapeal toimuva tollivormistuse puhul).

[24] Vigade koguväärtus on 358000 eurot, kuid tollimaksu sissenõudmisega saab need parandada. Sissenõudmine on võimalik kolme aasta jooksul pärast tollivõla tekkimist.

[25] Ühendkuningriigi litsentside ja järelevalvedokumentide haldamise süsteem leiti olevat ebausaldusväärne. Toodud vigade esinemissagedus näitab ainult reaalselt avastatud olulisi vigu. Iirimaal oli kontrollitud valim tunduvalt väiksem, kuna see moodustas ainult ühe osa eelselgitusest.

[26] Iirimaa ja Ühendkuningriigi puhul võeti valimisse 2005. aasta deklaratsioonid, kuna auditikülastused toimusid 2008. aastal; Madalmaades kuulus valimisse praktilistel põhjustel osaliselt 2007. aasta deklaratsioone.

[27] Belgia, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad, Rootsi, Ühendkuningriik.

[28] Belgia, Prantsusmaa, Iirimaa, Rootsi, Ühendkuningriik.

[29] Itaalia, Ungari, Sloveenia.

--------------------------------------------------

I LISA

Ülevaade lihtsustatud tolliprotseduuride tunnustest [30]

Lihtsustatud tolliprotseduurid põhinevad ühenduse tolliseadustiku (CCC) artiklil 76 [31]. Artikli 76 lõike 1 punktides a, b ja c kehtestatakse kolme erineva protseduuri tunnused:

a) mittetäielike deklaratsioonide kasutamise kord (auditi ulatusest väljaspool);

b) lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord;

c) kohapeal toimuv tollivormistus.

CCIP (ühenduse tolliseadustiku rakendussätete [32]) artiklis 253 sätestatakse kõigi kolme lihtsustatud protseduuri otstarbe ja omaduste üldine definitsioon. Auditi teemaga — vabasse ringlusse lubamise protseduur — seotud täpsemad üksikasjad on toodud CCIP artiklites 254–267.

MITTETÄIELIKE DEKLARATSIOONIDE KASUTAMISE KORD JÄÄB AUDITI ULATUSEST VÄLJA NING KÄESOLEVAS LISAS SEDA EDASI EI KÄSITLETA

I. Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord (CCIPi artiklid 253; 253a–253m; 260–262)

Artikli 253 lõige 2: "Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord lubab kauba kõnealusele tolliprotseduurile suunata lihtsustatud deklaratsiooniga ja hilisema lisadeklaratsiooni esitamisega, mis võib vastavalt asjaoludele olla üldine, perioodiline või kokkuvõtlik."

CCC artikli 76 lõike 1 punktis b täpsustatakse, et: "…lubab toll ….esitada… tollideklaratsiooni asemel äri- või haldusdokument, millega kaasneb taotlus suunata kaup kõnealusele tolliprotseduurile".

Protseduur:

a) selle läbiviimiseks tuleb eelnevalt saada luba (CCIPi artiklid 253, 253a–253m, 260–262). Toll peab põhjalikult kontrollima taotleja usaldusväärsust ja väljastatava loaga määratlema kõik olulised üksikasjad;

b) selle käigus tuleb kaubad tollile ette näidata.

Protseduuri läbiviimiseks on mitmeid erinevaid võimalusi, kuid tavaliselt toimub see järgnevalt:

1) Ettevõtja näitab kaubad tollile ette ja esitab standardse üksikasjaliku deklaratsiooni asemel kas lihtsustatud deklaratsiooni või äridokumendi (nt arve).

2) Toimub tavapärane vabasse ringlusse lubamise protseduuri deklaratsioonide menetlemine (otsused eelarvega seotud või mitteseotud küsimuste kontrollimise kohta).

3) Loal märgitud perioodi lõpus (tavaliselt üks kuu) esitab ettevõtja lisadeklaratsiooni, mis sisaldab iga lihtsustatud deklaratsiooni kõiki üksikasju (tolliväärtuse määramine, kaal jne), mis võetakse kõikide perioodi jooksul esitatud lihtsustatud deklaratsioonide puhul tollimaksude arvutamise aluseks (tollimaksude kogusumma).

4) Tollimaksude kogusumma kantakse tolli raamatupidamisarvestusse viie päeva jooksul pärast tolli poolt määratud perioodi (antud näites üks kuu) lõppu (vt CCC artikli 218 lõige 1) ja kuulub maksmisele vastavalt CCC artiklile 227, st vaatluskuule järgneva kuu 16. päevaks.

5) Ettevõtja valdustes võidakse korraldada juhuslikke lisadeklaratsioonide järelkontrolle või põhjalikke järelauditeid, mis sisaldab ka ettevõtja äridokumentide ja raamatupidamisarvestuse kontrollimist.

II. Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise kord (CCIPi artikli 253 lõige 3; artiklid 263–267)

Artikli 253 lõige 3: "Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise kord võimaldab kauba kõnealusele tolliprotseduurile suunata asjaomase isiku valdustes või muudes tolli määratud või heakskiidetud kohtades."

CCC artikli 76 lõike 1 punktis c täpsustatakse: "….lubab toll .... esitada kaubad kõnealusele tolliprotseduurile arvestuskande tegemise kaudu; sel juhul võib toll loobuda nõudest, et deklarant esitaks kauba tollile."

Protseduur:

a) selle läbiviimiseks tuleb saada eelnev luba (CCIPi artiklid 253, 253a–253m, 263–267). Toll peab põhjalikult kontrollima taotleja usaldusväärsust ja väljastatavas loas määratlema kõik olulised üksikasjad.

b) selle käigus tuleb tavaliselt saata tollile teatis kaupade saabumisest ettevõtja valdustesse (või mis tahes muusse sel otstarbel ettenähtud kohta) ja kavatsusest kaupade vabasse ringlusse lubamise kohta.

Protseduuri läbiviimiseks on mitmeid erinevaid võimalusi, kuid tavaliselt toimub see järgnevalt:

1) Ettevõtja võtab oma valdustes kaubad vastu; tavaliselt toimub see mõnes teises tollirežiimis, milleks ettevõtja omab eelnevat luba (nt transiit).

2) Sõltuvalt lihtsustamise astmest, peab ettevõtja seejärel:

- teavitama tolli oma kavatsusest kaupade vabasse ringlusse lubamise kohta, sisestama kaupadega seotud andmed oma raamatupidamisarvestusse ja ootama tolli otsust selle kohta, kas nad soovivad enne kaupade vabastamist kontrolle läbi viia, või

- koheselt sisestama kaupadega seotud andmed oma raamatupidamisarvestusse, mis tähendabki kaupade vabastamist.

3) Seega, sõltuvalt lihtsustamise astmest, võib tollil olla või puududa võimalus kaupade kontrollimiseks enne nende vabastamist.

4) Loal märgitud perioodi lõpus (tavaliselt üks kuu) esitab ettevõtja lisadeklaratsiooni, mis sisaldab iga lihtsustatud deklaratsiooni kõiki üksikasju (tolliväärtuse määramine, kaal jne) iga eraldi raamatupidamiskande kohta, mis võetakse kõikide perioodi jooksul tehtud arvestuskannete puhul tollimaksude arvutamise aluseks (tollimaksude kogusumma).

5) Tollimaksude kogusumma kantakse tolli raamatupidamisarvestusse viie päeva jooksul pärast tolli poolt määratud perioodi (antud näites üks kuu) lõppu (vt CCC artikli 218 lõige 1) ja kuulub maksmisele vastavalt CCC artiklile 227, st vaatluskuule järgneva kuu 16. päevaks.

6) Ettevõtja valdustes võidakse korraldada juhuslikke lisadeklaratsioonide järelkontrolle või põhjalikke järelauditeid, mis sisaldab ka ettevõtja äridokumentide ja raamatupidamisarvestuse kontrollimist.

Kaupade vabasse ringlusse lubamise puhul lihtsustatud deklaratsiooni kasutamise ja kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise korra skeem

Etapp Protseduuri liik | Lihtsustatud deklaratsiooni kasutamise kord | Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise kord |

1. etapp Loa saamine | Ametlik protseduur (Taotlus g Luba): protseduuri läbiviimiseks tuleb eelnevalt saada lubatoll kontrollib ettevõtja usaldusväärsust ja lisatingimusiloaga kehtestatakse protseduuri üksikasjad | Ametlik protseduur (Taotlus g Luba): protseduuri läbiviimiseks tuleb eelnevalt saada lubatoll kontrollib ettevõtja usaldusväärsust ja lisatingimusiloaga kehtestatakse protseduuri üksikasjad |

2. etapp Tollivormistus | Ettevõtja: näitab kaubad tollile etteesitab lihtsustatud deklaratsiooni (nt arve) | Ettevõtja: võtab kaubad vastu/ hoiustab kaupu oma valdustes (või selleks ettenähtud kohas)teavitab tolli oma kavatsusest kaupade vabasse ringlusse laskmise kohta ja sisestab kaupadega seotud andmed oma raamatupidamisarvestusse (võimalik ka teatamisvabastus) |

Toll: registreerib lihtsustatud deklaratsioonivõtab vastu otsuse kontrolli läbiviimise kohtaotsustab kaupade vabasse ringlusse lubamise | Toll: saab (või ei saa) ettevõtjalt teatiseotsustab, kas teha kontrolle või mitte (kui neid on veel võimalik teha)vabastab kaubad (kui ettevõtja pole seda veel teinud) |

3. etapp Lisadeklaratsioon | Ettevõtja: esitab lisadeklaratsiooni (= kõikide perioodi jooksul esitatud lihtsustatud deklaratsioonide kokkuvõte)maksab tasumisele kuuluvate tollimaksude kogusumma | Ettevõtja: esitab lisadeklaratsiooni (= kõikide perioodi jooksul tehtud arvestuskannete kokkuvõtte)maksab tasumisele kuuluvate tollimaksude kogusumma |

Toll: teeb tollimaksude summa kohta arvestuskandeotsustab, kas järelkontroll teha või mitte | Toll: teeb tollimaksude summa kohta arvestuskandeotsustab, kas järelkontrolli teha või mitte |

4. etapp Järelaudit | Ettevõtja: annab dokumendid tolli käsutusse | Ettevõtja: annab dokumendid tolli käsutusse |

Toll: otsustab, kas järelaudit teha või mitte | Toll: otsustab, kas järelaudit teha või mitte |

[30] Vt I lisa lõpus esitatud skeemi.

[31] Muudetud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 356.

[32] Muudetud nõukogu määrus (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.93, lk 1).

--------------------------------------------------

II LISA

Euroopa Kontrollikoja mudel lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks

1) Kontrollikriteeriumid enne ettevõtjale loa väljastamist

a) Tuleb kontrollida, kas ettevõtja on esitanud asjakohased andmed tolli nõuetest kinnipidamise kohta, kas tal on nõuetele vastav ja usaldusväärne äridokumentide haldamise (IT) süsteem, kas tema rahaline maksevõime on tõestatud ning kas on võimalik kontrollida impordikeeldusid ja -piiranguid reguleerivate sätete järgimist.

b) Tuleb kontrollida ettevõtja halduskorraldust ja sisekontrolle; nimetatud auditikäik peaks hõlmama ettevõtja valduste külastamist.

c) Auditi käigus tuleb kindlaks määrata ettevõtja äritegevust ohustavad tegurid, neid hinnata ning käsitleda asjaomaste kontrollimeetmete raames; iga ettevõtja kohta tuleks koostada kontrollimisplaan/ soovitus, mis käsitleks ülejäänud ohutegureid.

d) Auditi tulemuste kohta tuleb koostada aruanne.

e) Loa väljastamisprotsessi käigus tuleb ettevõtjaid asjakohaselt nõustada ning teavitada neid kohustustest ja äritegevust mõjutavatest tolliriskidest.

f) Luba peab olema ametlik ja selgesõnaline tolli ja ettevõtja vaheline kirjalik kohustus, mis määrab kindlaks nendevahelise koostöö ning kummagi osapoole õigused ja kohustused, sh ettevõtja kohustus teavitada tolli kõikidest oma äritegevuse ja organisatsiooniga seotud muudatustest ning määrata esindaja tolliküsimustes.

2) Kontrollikriteeriumid [33] lihtsustatud tolliprotseduuride käsitlemisel, st lihtsustatud deklaratsioonide/ arvestuskannete ja lisadeklaratsioonide puhul

a) Enne kaupade vabastamist tuleb läbi viia minimaalne arv riskipõhiseid füüsilisi ja dokumendikontrolle, mis võimaldaks arvesse võtta määramatustegurit, avastada eeskirjade vastaselt toimunud import ja traditsiooniliste omavahendite vähemmakseid.

b) Lisadeklaratsioonide sisulised dokumendikontrollid tuleb samal otstarbel läbi viia.

c) Ettevõtja raamatupidamisarvestuses tuleb teha lisadeklaratsioonide ja lihtsustatud deklaratsioonide/ arvestuskannete vaheline automatiseeritud vastavusse viimine, mis tagab lisadeklaratsioonide täielikkuse.

d) Füüsiliste ja dokumendikontrollide aluseks on riskianalüüs, milles kasutatakse automatiseeritud andmetöötluse meetodit, mis hõlmab ka juhuvalikut.

e) Selliste kontrollide tulemused tuleb nõuetekohaselt talletada ja riskijuhtimissüsteemi tagasi sisestada; tolli poolt regulaarselt tehtav tulemuslikkuse mõõtmine peab tagama riskiprofiilide jätkuva mõjususe ja kaasajastatuse.

3) Lihtsustatud tolliprotseduuride puhul tehtavate järelauditite kriteeriumid [34]

a) Tuleb läbi viia korrapärased ja planeeritud järelauditid, mis põhinevad usaldusväärsel ja standardiseeritud auditimetoodikal, milles võetakse arvesse ettevõtja äririske ja aegumisriske, millest osa valitakse juhuslikult.

b) Auditid peaksid käsitlema tehinguid või konkreetseid teemasid (nt tolliväärtuse määramine), IT-süsteeme sisaldavaid süsteeme või hindama, kas ettevõtja suudab püsivalt täita lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamise tingimusi.

c) Auditileidude kohta tuleb koostada aruanne ning nende kohta tuleb süstemaatiliselt järelkontrolli teha; auditi tulemused tuleb riskijuhtimissüsteemi tagasi sisestada.

d) Kvaliteedi tagamise meetmed (nt tulemuslikkuse või nõuete järgimise hindamine) tuleb kasutusele võtta ja ettevõtja enesehindamist tuleb edendada.

[33] Kaupade vabastamisele eelnevate ja lisadeklaratsioonide kontrollide minimaalne arv peaks sõltuma kõnealuse impordiga seotud riskide suurusastmest. Madala riskiga impordiga tegelevate ettevõtjate suhtes tuleks siiski arvestada määramatustegurit ja korraldada juhuslikke kontrolle.

[34] Tollimaksude aegumise riski nõuetekohaseks käsitlemiseks tuleb tehingutega seotud järelauditeid korraldada vähemalt kord kolme aasta jooksul. Igas järelauditis kontrollitavate tehingute arv peaks sõltuma tehinguga seotud riskidest. Süsteemiauditi või auditi, mille käigus kontrollitakse, kas ettevõtja suudab püsivalt täita lihtsustatud tolliprotseduuride kasutamise tingimusi, võib läbi viia pikemate perioodide tagant, kuid see on kohustuslik süsteemimuudatuste (IT, muu) puhul.

--------------------------------------------------

III LISA

ÜLEVAADE ÜHEKSA AUDITEERITUD LIIKMESRIIGI KOHTA TEHTUD TÄHELEPANEKUTEST

NB: rahuldav; osaliselt rahuldav; mitterahuldav; E/K: Ei kohaldata.

Kontrollimudeli standardid | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Kontrollitud ettevõtjate arv | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Enne loa väljastamist tehtavad kontrollid

Kas ettevõtja valdustes viidi läbi audit, koostati selle kohta aruanne ja tehti nimetatud aruanne kättesaadavaks? | | | E/K | | | | | | |

Kas hinnati ettevõtja halduskorraldust ja sisekontrolle? | | | E/K | | | | | | |

Kas kontrolliti raamatupidamis- ja IT-süsteeme? | | | E/K | | | | | | |

Kas kontrolliti CCIP artikli 261 lõikes 2 ja 264 lõikes 2 sätestatud õiguslikke nõudeid (nt tõsiste rikkumiste puudumine)? | | | E/K | | | | | | |

Kas kontrolliti ettevõtja maksejõulisust? | | | E/K | | | | | | |

Kas viidi läbi ettevõtja riskihindamine? | | | E/K | | | | | | |

Kas riskihindamise/ auditi tulemusel koostati kontrollimisega seotud soovitus (kontrollimiskava)? | | | E/K | | | | | | |

Kas loa andmise protsess sisaldas kindluse tagamise elemente (nt koolitus, teave, koordinaatorid)? | | | E/K | | | | | | |

Menetlemise ajal rakendatavad kontrollid – vabastamisele eelnevad kontrollid

Kas kohapeal toimuva tollivormistuse lihtsustamiskorra (teatamisest loobumine) lubamine toimus vastavalt õigusaktidele? | | | | | | | | | |

Kas enne kaupade vabastamist tehti omavahendite/ ühise kaubanduspoliitikaga seoses minimaalne arv kontrolle? | | | | | | | | | |

Kas rakendati asjaomaseid omavahendite/ ühise kaubanduspoliitikaga seotud automatiseeritud riskiprofiile? | | | | | | | | | |

Kas riskijuhtimine sisaldas automatiseeritud juhuslikkuse elementi? | | | | | | | | | |

Kas riskidega seotud küsimuste (riskiprofiilide tulemuslikkuse hindamine, tagasi sisestamine) puhul tehti järelkontroll? | | | | | | | | | |

Menetlemise ajal rakendatavad kontrollid – lisadeklaratsioonide kontrollid

Kas lisadeklaratsioone käsitletakse tavaliselt arvutipõhiselt? | | | | | | | | | |

Kas tegelikkuses tehti minimaalne arv sisulisi dokumendikontrolle? | | | | | | | | | |

Kas rakendati asjaomaseid omavahendite/ ühise kaubanduspoliitikaga seotud automatiseeritud riskiprofiile? | | | | | | | | | |

Kas riskijuhtimine sisaldas automatiseeritud juhuslikkuse elementi? | | | | | | | | | |

Kas lisakannete ja lihtsustatud kannete vahel toimus automatiseeritud vastavusse viimine? | E/K | | | E/K | E/K | | | | |

Kas lisakannete ja lihtsustatud kannete vahel tehti süstemaatiliselt käsitsi vastavusse viimist? | | E/K | | | | | E/K | | |

Kas riskidega seotud küsimuste (riskiprofiilide tulemuslikkuse hindamine, andmete tagasi sisestamine) puhul tehti järelkontroll? | | | | | | | | | |

Järelauditid

Kas järelauditid põhinevad usaldusväärsel auditimetoodikal (auditivahendid, ühtlustatud lähenemisviis)? | | | | | | | | | |

Kas nimetatud auditid hõlmavad süsteeme, sh IT-süsteeme? | | | | | | | | | |

Kas nimetatud auditite käigus kontrollitakse ka lubade andmise tingimuste jätkuvat täitmist? | | | | | | | | | |

Kas nimetatud auditid sisaldavad ka tehingute substantiivset testimist (sh raamatupidamisaruanded)? | | | | | | | | | |

Kas auditite läbiviimise sagedus on aegumisriski arvesse võtmiseks piisav? | | | | | | | | | |

% ettevõtjaid, keda ei auditeeritud piisava sagedusega, vältimaks aegumist. | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Kas auditiaruannete puhul on tehtud järelkontroll (juhtimise kontroll, andmete tagasi sisestamine)? | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------

IV LISA

ÜLEVAADE VALIMIS SISALDUVATEST VIGADEST

NB: Liikmesriikidel paluti puuduvad dokumendid saata koos oma vastusega kontrollikoja esialgseid auditileide sisaldavale kirjale. Kui nõutavaid dokumente ei esitatud, loeti see veaks.

| BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

2008. aasta rahaline valim

Kontrollitud tehingute arv | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 |

Märget "issued retrospectively" (eesti k "väljastatud tagasiulatuvalt") ei olnud lisatud dokumentidele, mis seda vajasid | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |

Otsevedu ei täheldatud | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Dokument (dokumendid) esitamata | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Muu sisuline viga | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Vigade koguarv: | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 |

2008. aasta rahalise valimi vead kokku (%) | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 |

Oluliste dokumentide puudumisest tingitud vead (%) | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 |

2008. aasta mitterahaline valim

Kontrollitud tehingute arv | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 |

Mahaarvamist ei tehtud kohe pärast summeerimise tähtaja lõppu/ toll ei kinnitanud seda | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Dokument (dokumendid) esitamata | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 |

Muu sisuline viga | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |

Vigade koguarv: | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 |

2008. aasta mitterahalise valimi vead kokku (%) | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 |

Oluliste dokumentide puudumisest tingitud vead (%) | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 |

2006. aasta rahaline valim

Kontrollitud tehingute arv | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 |

Märget "issued retrospectively" (eesti k "väljastatud tagasiulatuvalt") ei olnud lisatud dokumentidele, mis seda vajasid | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |

Otsevedu ei täheldatud | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 |

Dokument (dokumendid) esitamata | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Muu sisuline viga | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 |

Vigade koguarv: | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 |

2006. aasta rahalise valimi vead kokku (%) | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 |

Oluliste dokumentide puudumisest tingitud vead (%) | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 |

--------------------------------------------------