3.

nõuab nende kohustuste valguses, et läbivaadatud raamkokkuleppesse lisataks eelkõige järgmised punktid: a) garantii, et komisjon kohaldab parlamendile ja nõukogule võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige seoses juurdepääsuga koosolekutele ning dokumentide ja muu teabe edastamisega, eriti õigusloomega seotud küsimustes ja eelarveküsimustes; b) eripartnerluse rakendamine parlamendi ja komisjoni vahel järgmiselt: — komisjoni president arutab Euroopa Parlamendi presidendiga korrapäraselt tähtsamaid horisontaalseid küsimusi ja peamisi õigusloomega seotud ettepanekuid. See dialoog peaks hõlmama ka kutseid parlamendi presidendile osalemiseks volinike kolleegiumi koosolekutel; — komisjoni president või asepresident kutsutakse osalema esimeeste konverentsil või komisjonide esimeeste konverentsil, juhul kui arutatakse täiskogu istungite päevakorra koostamise või õigusloome või eelarvega seotud konkreetseid küsimusi; — korraldatakse iga-aastased kohtumised esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ning volinike kolleegiumi vahel, et arutada asjakohaseid küsimusi, sealhulgas iga-aastase komisjoni koostamist ja rakendamist; — komisjon annab töö raames, mida ta teeb ELi õigusakte (sealhulgas mittesiduvaid õigusakte) ette valmistades ja rakendades, täielikku teavet ja dokumentatsiooni riiklike ekspertidega peetud koosolekute kohta; nendele koosolekutele võib ta kutsuda ka parlamendi eksperte; c) komisjoni kohustus anda esitatud õigusakti ettepaneku taotlusele järgnenud konkreetsete meetmete kohta aru kolme kuu jooksul pärast õigusakti ettepaneku taotlusega seotud raporti vastuvõtmist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225; komisjon esitab õigusakti ettepaneku hiljemalt ühe aasta pärast või lisab ettepaneku oma järgmise aasta tööprogrammi. Kui komisjon ettepanekut ei esita, selgitab ta selle põhjuseid Euroopa Parlamendile üksikasjalikult; d) parlamendi ja komisjoni vahelise tiheda ja varajases etapis koostöö kohustus kodanike algatatud õigusloomega seotud algatuste taotluste korral; e) parlamendi ja komisjoni kohustus leppida ettevalmistavas etapis kokku peamistes muudatustes, mida nad kavatsevad esitada nõukogule läbirääkimistel, mida peetakse paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe Lissaboni lepingu uute sätetega kohandamise üle, ning muu hulgas praegu kehtiva raamkokkuleppe rakendamise tava muutmise üle, mis hõlmab: — mõju hindamine eest on vastutav komisjon ning seda teostatakse läbipaistva menetlusega, mis tagab sõltumatu hindamise; mõju hinnangud avaldatakse vastavalt ajakavale, võttes arvesse mitmeid eri stsenaariume, sealhulgas „mitte midagi muuta” võimalust, ning esitatakse põhimõtteliselt asjaomasele parlamendikomisjonile Lissaboni lepingu kohase riikide parlamentidega konsulteerimise perioodi jooksul; — valdkondades, milles parlament on tavaliselt õigusloomesse kaasatud, kasutatakse mittesiduvaid õigusakte pärast parlamendiga konsulteerimist siis, kui see on asjakohane, ning põhjendatud juhtudel; — et liidu õiguse lihtsustamist edendada, tagatakse võimaluse ja vajaduse korral tavamenetlusena uuesti sõnastamise kasutamine või asendatakse see õigusakti kodifitseerimisega kuue kuu jooksul pärast selle lõplikku vastuvõtmist; — et tagada liidu õiguse ülevõtmise ja kohaldamise parem seire, püüavad komisjon ja parlament ülevõtmiseks kehtestada kohustuslikud vastavustabelid ja siduvad tähtajad, mis direktiivides ei tohiks tavaliselt ületada kahte aastat; — komisjon teeb parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikide rikkumismenetluste ametlikust teatest ning kui parlament soovib, siis rikkumismenetlusega seotud küsimused iga juhtumi kohta eraldi, järgides konfidentsiaalsusnõudeid; f) kokkulepe järgmistes nõudmistes, et parandada täidesaatva institutsiooni vastutust: — komisjon palub parlamendilt arvamust, kui ta kavatseb vaadata läbi volinike käitumisjuhendi; — parlament palub komisjonilt arvamust, kui teeb ettepaneku vaadata läbi oma kodukorra need artiklid, mis käsitlevad suhteid komisjoniga; — kui parlament palub komisjoni presidendil avaldada umbusaldust ühele komisjoni liikmele, siis kaalub ta tõsiselt, kas taotleda selle liikme tagasiastumist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 6; president kas nõuab selle liikme tagasiastumist või selgitab oma sellekohast keeldumist parlamendi ees järgmisel osaistungjärgul; — kui komisjoni president kavatseb ELi toimimise lepingu artikli 248 kohaselt komisjoni liikmete kohustused ametiaja jooksul ümber jaotada, teavitab ta parlamenti asjakohase parlamentaarse konsulteerimise eesmärgil õigeaegselt tehtavatest muudatustest. Presidendi otsus vastutusalad ümber jagada võib jõustuda kohe; — kui volinik asendatakse, kaalub komisjoni president tõsiselt parlamendiga konsulteerimise tulemusi, enne kui ta annab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 246 nõukogu otsusele oma nõusoleku; — komisjon toetab parlamenti Euroopa Liidu välisteenistuse loomise üle peatselt algavates läbirääkimistes, et tagada selle teenistuse täielik vastutus, sealhulgas ka läbipaistev eriesindajate ja saadikute nimetamise menetlus; — komisjon toetab parlamenti peatselt algavates läbirääkimistes Euroopa Liidu välisteenistuse loomise üle, et jätkata ja tugevdada ühenduse lähenemisviisi arengupoliitikale, sealhulgas arenguabi vahendite (eelkõige Euroopa Arengufondi vahendite) eraldamise kavandamisele, kusjuures see valdkond peaks jääma komisjoni vastutusalasse ja komisjon peaks selle kohta parlamendile täielikult aru andma; — praeguse infotunni ümberkujundamiseks viiakse sisse infotund volinikega, sealhulgas asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, järgides komisjoni presidendiga peetava praeguse infotunni mudelit; g) reguleerivate asutuste direktorite kandidaadid peaksid tulema parlamendikomisjonidesse kuulamisele; h) komisjoni kohustus tugevdada sidemeid parlamendiga, andes parlamendile kohest ja täielikku teavet rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste kõigis etappides (sealhulgas läbirääkimisjuhiste määratlemisel), eelkõige kaubandusküsimustes ja teiste läbirääkimiste puhul, mis hõlmavad nõusolekumenetlust, kusjuures seda tuleb teha viisil, mis annaks täieliku toime Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218, kuid milles austatakse iga institutsiooni rolli ja järgitakse täielikult uusi menetlusi ning eeskirju vajaliku konfidentsiaalsuse tagamise kohta; i) arvestades Lissaboni lepingust tulenevaid parlamendi laienenud volitusi ning selleks, et tagada teabe tõhus liikumine, hõlbustab komisjon parlamendi taotlusel parlamendi delegatsiooni esimehele vaatleja staatuse andmist rahvusvaheliste konverentside asjakohastel koosolekutel ning tagab parlamendi delegatsioonidele sellel eesmärgil juurdepääsu ELi rajatistele; j) kohustus parandada praegust programmide koostamise korraldust, kasutades selleks mitmeid meetmed, mis hõlmavad: — peamiste valitud algatuste esitlemine komisjoni poolt algselt täiskogu istungil ja alles seejärel avalikkusele; — komisjoni kohustus algatada kiiresti vastavalt ELi lepingu artiklile 17 „liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamine, pidades silmas institutsioonidevaheliste kokkulepete saavutamist”; — iga-aastased kohtumised volinike kolleegiumi ning esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi vahel enne komisjoni tööprogrammi vastuvõtmist, mis sisaldavad ka lihtsustamisettepanekuid, suuremaid mittesiduvate õigusaktide ettepanekuid ja tagasivõtmisi, et arutelu ette valmistada ning komisjoni ja parlamendi vahel ühist arusaama leida; — põhimõte, et komisjon peaks selgitust andma, kui ta ei suuda esitada mõnda oma tööprogrammi ettepanekut või kui ta taganeb sellest;