Brüssel 16.2.2005

SEK(2005) 232 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Kümme riiki, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, ei osale ühisrahas. Nad kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks.

Leedu esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 14. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Leedu esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 14. jaanuaril 2005. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Makromajanduslikus stsenaariumis eeldatakse, et SKT reaalkasv jõuab 2004. ja 2005. aastal 6,5%ni ning pärast seda aeglustub järkjärguliselt 6,0%ni 2007. aastal. 2004. aasta mai programmiga võrreldes on kogu programmiperioodi jooksul kasvu vähendatud. 2004. aastaks prognoositakse väiksemat tootmiskasvu kui komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosis. 2005. ja 2006. aastaks ette nähtud kasvumäärad on mõnevõrra kõrgemad kui komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosis. 2007. aastaks on programmis prognoositud potentsiaalne tootmiskasv komisjoni talituste prognoosist väiksem. Praegu olemasolevate andmete kohaselt võib programmi stsenaariumi pidada usutavaks.

- Tarbijahinnaindeksi inflatsiooni on suurendatud kogu programmiperioodiks. 2004. aastal oli see 1,2% ning eeldatavasti on see 2005. aastal 2,9%, 2006. aastal 2,5% ja 2007. aastal 2,9%. Leedu litt ühines vahetuskursimehhanismiga ERM II 2004. aasta juunis ühepoolse kohustusega säilitada valuutanõukogu süsteem. Litt ei ole euro suhtes keskkursist kõrvale kaldunud. Keskmise tähtajaga intressimäärad on olnud 2004. aastal languses, kõikudes 0,65 protsendipunkti vahemikus üle euroala taseme, olles ajuti oluliselt madalamad. Leedu kavatseb olla valmis üleminekuks eurole 2007. aasta alguses.

- Programmis esitatud keskpika perioodi fiskaalstrateegia peaeesmärk on lähenemine tsükliliselt tasakaalustatud valitsemissektori eelarvele. Programmis nähakse ette, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2005. aastal 2,5% SKTst ning see väheneb seejärel järkjärguliselt 1,5%ni 2007. aastal. Esmase puudujäägi ajaline areng on üpris samasugune, vähenedes 1,5%lt SKTst 2004. aastal 0,5%ni 2007. aastal. Stabiliseerimine kavatsetakse saavutada peamiselt tulude suurendamisega madalalt baasilt ning alates 2005. aastast aitab ka kulude kontrollimine kaasa. Prognoosi kohaselt suurenevad tulud 33%lt SKTst 2004. aastal 34,5%ni 2007. aastal, seda peamiselt tänu suurematele finantsülekannetele EList, uute maksude kehtestamisele ja tulemuslikumale maksukogumisele. Riiklikud kulutused suurenevad samal ajal 0,5% SKTst, eelkõige tänu ELi projektidega seotud kapitalikulude olulisele kasvule ja „muudele“ kuludele, millest suurema osa moodustavad ülekanded ELi eelarvesse ja pensionireformi kulud[4]. Seda kasvu kompenseerib osaliselt tarbimise, ülekannete ja intressimaksete vähenemine.Rakendatakse märkimisväärset riigi investeerimiskava, mis tõstab riigi investeeringud 3,4%lt SKTst 2004. aastal 5%ni 2007. aastal, ning keskmine riigi investeeringute suhe on kogu programmiperioodil ligikaudu 4,6% SKTst. 2004. aasta mai programmiga võrreldes eeldatakse 2004. aastal tänu oodatust suurematele tuludele väiksemat puudujääki, kui oli eelarvesse kirjutatud. Aastate 2005–2007 eesmärgid ei ole muutunud, kuigi SKT kasvuprognoosi on oluliselt vähendatud.

- Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Viimastel aastatel on valitsus olnud fiskaaleesmärkide täitmisel edukas. Uued kasvuprognoosid on maikuu programmi prognoosidest ettevaatlikumad ja makromajandusliku olukorra halvenemisega seotud riskid on ilmselt väiksemad. Fiskaalprognoosi peamine risk tuleneb ebakindlusest seoses programmis kavandatud üksikasjalike meetmete rakendamisega. Eelkõige võib olla raske saavutada 2005. aastal maksutulueesmärki, kui ei kehtestata meetmeid, mis kompenseeriksid liiklusmaksu kaotamise. Oodatust suuremate tulude ja kasutamata kaasrahastusvahendite sihipärane kasutamine eelarvepuudujäägi vähendamiseks on väga oluline, et piirata lisakulutuste tegemist aasta lõpus, mida on sageli tehtud ja mis on takistanud kiiremat fiskaalpoliitilist stabiliseerimist. Muud riskid on pensionireformi suhteliselt ebamäärased kulud, suur hulk täitmata tingimuslikke kohustusi, eelarvelised võlgnevused, hoiustega seotud kohustused ja kinnisvara tagastamiskohustused ning Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisega seotud kulutused.

- Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi tagada selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, eriti 2005. aastal, et ei ületataks 3% puudujäägiläve, ega sellise eelarveseisundi saavutamist, mis oleks keskpikal perioodil tasakaalulähedane. Heade majandustulemuste ja suure jooksevkonto puudujäägi taustal ei paista eelarve-eesmärgid ambitsioonikad isegi võimaliku ülekuumenemise vältimise osas.

- Programmis prognoositakse, et võla suhte SKTsse algne kasv 2004. aastal on 0,8 protsendipunkti, mis on peamiselt seotud valitsemissektori eelarvepuudujäägiga samal aastal. Võla suhe ülejäänud programmiperioodil eeldatavasti väheneb ja jõuab 20,1%ni 2007. aastal. Valitsus kavatseb vähendada keskpikal perioodil valitsuse garantiiga laene 2%lt SKTst 1,2%ni. Alates 2003. aastast ei ole uusi laene garanteeritud.

- Programmis muudetakse valitsuse struktuurireforme, mis keskenduvad pensioni- ja tervishoiusüsteemidele, tööturule, põllumajandusele ja kaubaturgudele. Penisoni- ja tervishoiureformid parandavad eeldatavasti süsteemi tõhusust ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikema aja jooksul, kuid säilivad teatavad küsitavused nende keskpika perioodi kulude osas. Kavandatakse meetmeid parema tasakaalu saavutamiseks kapitali ja palgatööga seotud maksude vahel (vähendades viimasele maksusurvet) ning kulutuste kontrollimise ja tõhususe parandamiseks.

- Leedu tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Suhteliselt madal võla suhe, kehtestatud pensionireformimeetmed ja sealhulgas kogumispensionisammaste kasutuselevõtmine aitavad kaasa elanikkonna vananemisega seotud mõju vähendamisele eelarvele. Programmis esitatud strateegia põhineb ohjeldatud eelarvepuudujäägil keskpikal perioodil ja pensionireformi pikaajalisel mõjul. Pensionireformi ja täitmata tingimuslike kohustustega seotud riske tuleks siiski kontrollida. Lisaks sellele võivad tervishoiuvaldkonna reformimeetmed olla kulukamad. Leedu võla suhe on suhteliselt madal – pikema aja jooksul tekkivat jätkusuutlikkuse tühimikku võiks lahendada võla suhte tõstmisega.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Programmis on meetmed oodatust suuremate tulude ja eelarves sisalduvate ELi kaasrahastatud eraldiste kasutamiseks, et vähendada puudujääki ja piirata ülekulusid. Esitatud meetmed ei laiene säästudele, mis tekivad ELi kaasrahastamisega mitteseotud artiklites.

Eespool esitatud hinnangu alusel oleks Leedul kohane:

(i) teha täiendavaid edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks, eelkõige jooksevkonto puudujäägi ja sisenõudlussurve osas, mida toidab krediidi suur kasv,

(ii) pidada rangelt kinni 2005. aasta eelarvest, et vähendada 3% kontrollväärtuse ületamise riski,

(iii) kasutada oodatust suuremaid või lisatulusid ja kasutamata kuluartikleid eelarvepuudujäägi vähendamiseks.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [ 8. märtsil 2005] kontrollis nõukogu Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Mõned nõutavad andmed välistegurite kohta on esitamata ning puudu on ka mõned vabatahtlikud andmed, kuigi see ei raskenda programmi hindamist. Seepärast palutakse Leedul viia andmed tegevusjuhendi nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu aeglustumist 6,5%lt 2004. aastal keskmiselt 6,2%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik, kuigi 2006. aasta prognoos võib olla liiga madal.

3. Programmis esitatud keskpika perioodi fiskaalstrateegia peaeesmärk on lähenemine tsükliliselt tasakaalustatud valitsemissektori eelarvele. Programmis nähakse ette, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2005. aastal 2,5% SKTst ning see väheneb seejärel järkjärguliselt 1,5%ni 2007. aastal. Esmane tasakaal paraneb eeldatavasti veidi, 1,5%lt SKTst 2004. aastal 1,4%ni 2005. aastal, vähenedes seejärel järkjärguliselt 0,5%ni 2007. aastal. Stabiliseerimine kavatsetakse saavutada peamiselt tulusuhte suurendamisega madalalt baasilt ning alates 2005. aastast aitab ka kulude kontrollimine kaasa. Prognooside kohaselt tulud kasvavad 33%lt SKTst 2004. aastal 34,5%ni 2007. aastal ning on suurimad 2006. aastal. Nähakse ette kulude algne kasv 35,5%lt SKTst 2004. aastal 36,9%ni 2005. aastal. Seejärel kulud vähenevad 36%ni 2007. aastal. Rakendatakse ulatuslikku riigi investeerimiskava, mis tõstab riigi investeeringud 3,4%lt SKTst 2004. aastal 5%ni 2007. aastal, ning keskmine riigi investeeringute suhe on kogu programmiperioodil ligikaudu 4,6% SKTst, kusjuures ELi keskmine oli 2004. aastal 2,4% SKTst. 2004. aasta mai programmiga võrreldes eeldatakse 2004. aastal väiksemat puudujääki, kui oli eelarvesse kirjutatud. Aastate 2005–2007 eesmärgid ei ole muutunud, kuigi SKT kasvuprognoosi on oluliselt vähendatud.

4. programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest on valitsus viimastel aastatel olnud fiskaaleesmärkide täitmisel edukas. Uued kasvuprognoosid on ettevaatlikud ja makromajandusliku olukorra halvenemisega seotud riskid ilmselt väiksemad. Fiskaalprognoosi peamine risk tuleneb ebakindlusest seoses programmis esitatud üksikasjalike eelarveliste meetmete rakendamisega. Eelkõige võib olla raske saavutada 2005. aastal maksutulueesmärki, kui ei kehtestata meetmeid, mis kompenseeriksid liiklusmaksu kaotamise. Kui ei suudeta täita ettenähtud meetmeid, mille eesmärk on piirata ülekulusid, võib see ohustada eelarve-eesmärke kogu programmiperioodil. Muud riskid on pensionireformi suhteliselt ebamäärased kulud, suur hulk täitmata tingimuslikke kohustusi, eelarvelised võlgnevused, hoiustega seotud täitmata kohustused ja kinnisvara tagastamiskohustused ning Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisega seotud kulutused.

5. Programmi eelarvealased põhimõtted ei taga selle riskianalüüsi alusel ilmselt piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, eriti 2005. aastal, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Need ei ole ka piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi eesmärk.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 20,1%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmi prognoosi kohaselt on võla suhe 2007. aastal samal tasemel, olles saavutanud tipu 20,9% 2005. aastal.

7. Leedu tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Suhteliselt madal võla suhe, kehtestatud pensionireformimeetmed ja sealhulgas kogumispensionisammaste kasutuselevõtmine aitavad kaasa elanikkonna vananemisega seotud mõju vähendamisele eelarvele. Programmis esitatud strateegia põhineb ohjeldatud eelarvepuudujäägil keskpikal perioodil ja pensionireformi pikaajalisel mõjul eelarvele. Pensionireformi kuludega seotud riske tuleks siiski kontrollida. Lisaks sellele võivad tervishoiuvaldkonna reformimeetmed olla kulukamad. Leedu võla suhe on siiski suhteliselt madal – pikema aja jooksul tekkivat jätkusuutlikkuse tühikut võiks lahendada võla suhte tõstmisega.

8. Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Programmis on meetmed oodatust suuremate tulude ja eelarves sisalduva ELi kaasrahastamise kasutamiseks, et vähendada puudujääki ja piirata ülekulusid. Esitatud meetmed ei laiene säästudele, mis tekivad ELi kaasrahastamisega mitteseotud artiklites.

* * *

Eespool esitatud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Leedul:

(i) teha täiendavaid edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks, eelkõige jooksevkonto puudujäägi ja sisenõudlussurve osas, mida toidab krediidi suur kasv,

(ii) pidada rangelt kinni 2005. aasta eelarvest, et vähendada 3% kontrollväärtuse ületamise riski, ja

(iii) kasutada oodatust suuremaid või lisatulusid ja kasutamata kuluartikleid puudujäägi vähendamiseks.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP jaanuar 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |

KOM oktoober 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | puudub |

LP mai 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |

THHI-inflatsioon1 (%) | LP jaanuar 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |

KOM oktoober 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | puudub |

LP mai 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |

KOM oktoober 2004 | -2,6 | -2,5 | -1,9 | puudub |

LP mai 2004 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 |

KOM oktoober 2004 | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 |

LP mai 2004 | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP jaanuar 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |

KOM oktoober 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | puudub |

LP mai 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |

Märkus: 1 Lähenemisprogrammi tarbijahinnaindeksi inflatsioon. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste majandusprognoosid (KOM). |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Pensionisüsteemi teine sammas võeti kasutusele 2004. aastal. Teise sambaga ühinenud töötajad ei tee teise sambasse otsemakseid. Riik kogub töötajatelt kõik maksed esimesse ja teise sambasse ning kannab seejärel vastava osa teise sambasse (kapitalisiirdena). Seega kajastuvad pensionireformi kulud programmis valitsemissektori kulude all.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.