KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa kodanike aasta 2013 teostuse, tulemuste ja üldise hindamise kohta /* COM/2014/0687 final */





1. Sissejuhatus Käesolevas aruandes antakse kooskõlas Euroopa kodanike aastat 2013 käsitleva otsusega[1] ülevaade kõnealuse aasta rakendamisest, tulemustest ja üldistest saavutustest. Ühtlasi põhineb aruanne kodanike aasta järelhindamisel,[2] mille teostas väline töövõtja komisjoni tellimusel. 1.1. Taust Liidu kodakondsuse mõiste võeti esimest korda kasutusele Maastrichti lepinguga 1993. aastal. Sellele järgnenud Amsterdami (1999) ja Lissaboni (2009) lepingutega tugevdati liidu kodakondsusega seotud õigusi veelgi. Hoolimata sellest, et vaba liikumise ja elukoha õigused on nüüdseks liidu esmasesse ja teisesesse õigusesse hästi juurutatud, esinevad suured lõhed kohaldatavate õigusnormide ja reaalse olukorra vahel, millega kodanikud neid õigusi oma igapäevaelus kasutada soovides vastamisi satuvad. Liidu kodanikud puutuvad ikka veel kokku liiga paljude praktiliste takistustega, kui nad tahavad elada ja töötada mõnes teises liikmesriigis. Oma 2010. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta[3] käsitles komisjon nimetatud takistusi, eelkõige piiriüleste olukordadega seotud takistusi, ja tõi välja nende kõrvaldamiseks kavandatud 25 konkreetset meedet. Muu hulgas jõudis komisjon järeldusele, et liidu kodanikke takistas oma õigusi, eelkõige vaba liikumise õigust kasutamast ebapiisav teave. Euroopa Parlament kutsus oma 15. detsembri 2010[4] resolutsioonis komisjoni üles kuulutama 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks „et hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse teemal ja teavitada kodanikke nende õigustest, eelkõige Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevatest uutest õigustest”. Seega oli 20 aastat pärast Maastrichti lepingut kohane nimetada 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks, et „suurendada teadlikkust ja teadmisi liidu kodakondsusega kaasnevatest õigustest ja kohustustest, et seeläbi võimaldada kodanikel täies ulatuses teostada oma õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada”[5]. See eesmärk oli veelgi asjakohasem seoses eesseisnud Euroopa Parlamendi valimistega (2014), kus kõigil ELi kodanikel oli õigus hääletada ja kandideerida. Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon määrasid kooskõlas teatisega „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”[6] Euroopa kodanike aasta 2013 üheks oma 2013–2014 institutsioonidevahelistest teavitusprioriteetidest. 1.2. Aasta eesmärgid Euroopa kodanike aastaks 2013 (edaspidi „Euroopa kodanike aasta”) sätestati järgmised konkreetsed eesmärgid: · suurendada liidu kodanike teadlikkust nii nende õigusest Euroopa Liidus vabalt liikuda ja elada kui ka üldisematest õigustest piiriülese liikumise korral, näiteks õigusest osaleda liidu demokraatlikes protsessides; · suurendada liidu kodanike teadlikkust sellest, millist käegakatsutavat kasu on neil teises liikmesriigis elades ELi õigustest ja põhimõtetest, ja innustada neid aktiivselt osalema liidu poliitikat ja päevaküsimusi käsitlevates kodanikefoorumites ning · elavdada arutelu vaba liikumise õiguse kui liidu kodakondsuse lahutamatu osa mõju ja potentsiaali üle, seda eriti liidu kodanike ühiskondliku ühtekuuluvuse ja vastastikuse üksteisemõistmise ning kodanike ja ELi vahelise sideme aspektist. Euroopa kodanike aasta pidi näitama, et liidu kodakondsus ei ole sisutühi kontseptsioon, vaid liikmesriikide kodanike põhistaatus, millega kaasnevad nende (kui indiviidide, tarbijate, töötajate, üliõpilaste, vabatahtlike, poliitikas osalejate vms) jaoks käegakatsuvad õigused ja hüved. Laiemalt võttes rõhutati Euroopa kodanike aastaga 2013 ka seda, et liidu kodanikel endil on oma osalemise kaudu kodanikuühiskonnas ja demokraatlikus elus oluline roll nende õiguste tugevdamisel. 1.3. Euroopa kodanike aasta vahendid Komisjoni otsusega, [7] millega võeti vastu Euroopa kodanike aasta iga-aastane tööprogramm, eraldati kodanike aasta konkreetsete eesmärkidele suunatud tegevuste rahastamiseks 1 miljon eurot. Pärast Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve vastuvõtmist eraldati tööprogrammi[8] tehtud muudatusega veel 1 miljon eurot, mis võimaldas tegevusulatust laiendada. Euroopa kodanike aasta eel tehti 2012. aastal Euroopa kodanike aasta ettevalmistamiseks kättesaadavaks 750 000 euro suurune eelarve. Teabevahetuse peadirektoraat suutis täiendavalt kaasata 1,2 miljonit eurot programmi „Kodanike Euroopa” eelarvest. Eraldatud 3 842 849,92 eurost kasutati 79 % kogu ELi hõlmava teabe- ja teavituskampaaniaga seotud tegevusteks ning ülejäänud 21 % jagati tegevustoetusteks järgmiste sihtrühmade vahel: kodanikuühiskonna organisatsioonide Euroopa kodanike aasta allianss (EYCA), Euroopa kodanike aasta algus- ja lõpukonverentsid vastavalt Iirimaa ja Leedu ELi eesistumise raames ning Euroopa kodanike aastaga seotud tegevuste välishindamise leping. 1.4. Euroopa kodanike aasta kampaania peamised sidusrühmad ja partnerid 1.4.1. Riiklikud kontaktpunktid Nagu varasematel Euroopa aastatel, paluti liikmesriikidel määrata riiklikud kontaktpunktid, mis aitaksid koordineerida Euroopa kodanike aastaga seotud tegevusi huvitatud isikutega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Piiratud eelarvevahendid ei võimaldanud aga eraldada riiklikele ametiasutustele rahalist toetust kampaania läbiviimiseks riiklikul tasandil. Kui välja arvata kaks liikmesriiki,[9] määrasid kõik riigid riikliku kontaktpunkti. Paljude riikide kontaktpunktid osalesid aktiivselt ja enamikel juhtudel tegutsesid nad tihedas koostöös komisjoni esinduste ja Euroopa Parlamendi infobüroode ning komisjoni peamise teavitusteenuse osutaja[10] riiklike partneragentuuridega. Mõningatel juhtudel (näiteks Austria ja Itaalia) koostasid riiklikud kontaktpunktid spetsiaalseid infolehti ja voldikuid, et teavitada kodanikke nende ELi õigustest, teised liikmesriigid (Iirimaa ja Poola) korraldasid aga riiklikke dialooge kodanikega, saades inspiratsiooni komisjoni kogu ELi hõlmanud dialoogidest kodanikega. 1.4.2. Kodanikuühiskonna organisatsioonid Paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid osalevad aktiivselt ühiskondlikus elus ja on aktiivsed Euroopa integratsiooni valdkonnas nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Euroopa kodanike aasta alliansi kui seni suurima selliste organisatsioonide rühmituse loomine oli Euroopa kodanike aasta oluline osa. Kõnealusesse allianssi koondati 62 ELi tasandi liikmesorganisatsiooni ning riikliku ja ELi tasandi võrgustikku,[11] mis hõlmab kokku rohkem kui 4 500 organisatsiooni 50 riigist üle Euroopa. Euroopa kodanike aasta allianss oli koos kõigi oma ELi ja riikliku tasandi liikmetega oma tööprogrammi kahel teljel („osaluse edendamine teavitades kodanikke kodanikuühiskonna kaudu” ja „Euroopa kodanike jaoks kodanike poolt poliitika kava koostamine ja kodanike häälte kuuldavaks tegemine”) töötades komisjoni jaoks väärtuslik strateegiline partner Euroopa kodanike aasta elluviimisel, andes olulise pildi kodanikuühiskonna seisukohtadest. 1.4.3. Komisjoni talitused ja esindused Paljud komisjoni osakonnad kogunesid mitmete koosolekute raames, et valmistada ette ja aidata korraldada Euroopa kodanike aasta tegevusi ning leida koostöövõimalusi Euroopa kodanike aastaga seotud teemadel. Komisjoni esindustel oli oluline strateegiline roll – nad tagasid Euroopa kodanike aasta jõudmise riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule tasandile ning sisu, logistika, meedia (sealhulgas sotsiaalmeedia) mõjuala, seire ja aruandluse sujuva koordineerimise riiklike osalejatega. Lisaks oli neil keskne roll kodanikega peetud dialoogide kui uue teavitusvahendi korraldamisel, mida nad tutvustasid toetavate üritustega, et valmistada huvitatud kodanikke ette aruteludes aktiivselt osalema. Mitmes liikmesriigis toetas neid aktiivselt Europe Directi teabekeskuste riiklik võrgustik. 1.4.4. ELi muud institutsioonid Euroopa Parlamendi liikmed osalesid kogu aasta jooksul Euroopa kodanike aastaga seotud üritustel nii ELi kui ka riiklikul tasandil, eelkõige üritustel „dialoogid kodanikega”. Euroopa Parlamendi infobüroodel oli Euroopa kodanike aasta kampaania rakendamisel oma osa. Esimesena tegi Euroopa kodanike aasta ettevõtmistega ametlikult algust Regioonide Komitee , korraldades 28. novembril 2012[12] foorumi teemal „Piirkonnad ja linnad valmis Euroopa kodanike aastaks 2013: kodanike kohaliku tasandi tegevuskava”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetas kampaaniat aktiivselt kogu aasta vältel, alates oma 23.–24. jaanuaril 2013 korraldatud avatud ruumi üritusega „Sinu Euroopa 2013”[13]. Komitee korraldas veelgi olulisema ürituse oma 2013. aasta kodanikuühiskonna päeva raames („Nii eurooplane, kui see võimalik on! Majanduse, solidaarsuse ja demokraatia ühitamine”)[14]. 1.5. Partnerluste ning heategevusliku ja vabatahtliku tegevuse tähtsus Euroopa kodanike aasta edus Välishindaja jõudis järeldusele, et Euroopa kodanike aasta hõlmas mitmeid eri osalejaid mitmel eri viisil ja see aitas leevendada tagasihoidlikust eelarvest tingitud piiranguid teadlikkuse tõstmise kampaaniale, mis oli suunatud 507 miljonile inimesele 28 liikmesriigist (koos Horvaatia ühinemisega 1. juulil 2013). Alliansi strateegia, mis põhines mitmete sidusrühmade pühendumusel teha koostööd ja aidata kaasa Euroopa ning riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, andis üritusele olulise hoo, mis võimaldas korraldada kampaaniat piiratud vahenditega. Välishindaja arvates ei oleks see olnud teostatav ilma nende partnerlusteta. Kohaliku tasandi tegevus: partnerluste tähtsus Hispaania projekt „Euroopa 19 nägu” oli üks aasta laiaulatuslikumatest partnerlustegevustest. Selle algatasid komisjoni esindus Madridis ja Hispaania riiklik kontaktpunkt tihedas koostöös Hispaania Europe Directi teabekeskustega ning seda toetas komisjoni peamine teavitusteenuse osutaja (oma Hispaania partneragentuuri kaudu). Projekti käigus leiti igast Hispaania piirkonnast (neid on kokku 19) üks inimene, kellest igaühel oli rääkida lugu, mis näitas nende Euroopa kodanikuks olemist. Nende „19 näo” lood avaldati kõigisse Hispaania Europe Directi teabekeskustesse saadetud brošüüris. 19 näo pildid kinnitati 26. novembril 2013 ühe Madridi suurema peatänava ääres paikneva ELi institutsioonide ühise hoone fassaadile. Kohal olid suuremad meediakanalid, linnaametnikud, möödujad, komisjoni ja Euroopa Parlamendi olulised esindajad, Hispaania Euroopa kodaniku aasta saadikud, kodaniku aasta näod ja kõneisikud. Samal ajal saadeti kohalikku ja piirkondlikku meediasse 19 pressiteadet (üks igasse piirkonda) ning üks peamine pressiteade riiklikule meediale. Sellest sündmusest tehti üle 40 uudise tele-, raadio ja internetimeedias. Installatsioonist tehti videosalvestis koos intervjuudega mõnede kohalolnud ametnikega ning seda näidati ametlikel üritustel. Hindaja märkis, et sidusrühmade abi oli märkimisväärne, eelkõige vabatahtliku tegevuse ja nende oma rahaliste vahendite näol. See kehtib eriti Euroopa kodanike aasta alliansi riikide tasandi liikmete kohta, kes viisid oma tegevused (üritused, seminarid, töötoad) kooskõlla Euroopa kodanike aasta prioriteetidega. Komisjoni peamine teavitusteenuse osutaja kasutas ära mitmeid võimalusi heategevuslikeks teadlikkuse tõstmise tegevusteks oma riiklike partneragentuuride kaudu; mitmed ettevõtted üle kogu ELi pakkusid tasuta eetriaega raadios, tasuta või väga suure allahindlusega stendiruumi avalikel suure liiklusega teedel; sarnaseid toetusžeste oli veel. 1.6. Euroopa kodanike aasta ning teiste ELi programmide ja algatuste vastastikune täiendamine Välishindaja arvates sundis ambitsioonikuse tase kombineerituna üleüldise väga piiratud eelarvega[15] loovusele kõiki osalejaid, kes otsisid pidevalt vastastikkust täiendavust ELi programmide ja algatuste ning nendega seotud meeskondade vahel. Üks Euroopa kodanike aasta eripärasid oli sellega saavutatud sünergiate arv ja intensiivsus. Eriti kehtib see kampaania „Noorte liikuvus” kohta. Välja arendati ühine visuaalne identiteet ja loodi spetsiaalsed Euroopa kodanike aasta animatsioonid, mida rahastati Euroopa kodanike aasta eelarvest, et toetada 16 üritust eri liikmesriikides,[16] kus Euroopa kodanike aasta saadikud või kodanike aasta näod osalesid aktiivselt aasta teemadel peetud arutelupaneelides. Kõnealused üritused andsid ka võimaluse levitada väljaandeid ELi kodakondsusega seotud teemadel. 2013. aasta Euroopa noortenädal pühendati noorte kodanikuaktiivsusele ja ühiskonnas osalemisele. Auhindu anti programmi „Aktiivsed noored” projektidele, mis näitasid üles eeskujulikku tööd kodakondsuse edendamisel noorte hulgas. Programmi „Aktiivsed noored” riiklikud bürood korraldasid sadu riiklikke ja piirkondlikke tegevusi kogu ELis koostöös Euroopa kodanike aasta kontaktpunktide, komisjoni esinduste ja Eurodeski[17] võrgustikuga. Komisjon käivitas ajavahemikul 2013–2014. mitmeid kodanike kaasamise tegevusi programmi „Vastutustundlik teadustegevus ja innovatsioon”[18] toetuseks, et tugevdada kahepoolset dialoogi kodanikega kogu Euroopas ning aidata ELil koostada oma algatuse „Horisont 2020” teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava. Komisjon toetas ELi programmist „Teadus ühiskonnas” rahastatavat ja Euroopa kodanike aasta egiidi all käivitatud algatust VOICES[19] kõrgema tasandi kohustusega luua kodanike seisukohtadega[20] tegelemiseks õigeaegne, osalusel põhinev, läbipaistev ja jälgitav protsess. Generations@school 2012. aastal aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta raames käivitatud algatuse „Generations@school” (eri põlvkonnad koolis) kaudu kutsuti õpetajaid üles korraldama õpilasi ja oma kogukonna eakaid kodanikke hõlmav projekt ning asuma võistlema teiste koolidega kogu ELis. Projekti pikendati Euroopa kodanike aastaks ja keskenduti aruteludele Euroopa ning selle praeguse olukorra kohta ning sellele, mida eakad ja noored saaksid koos teha, et ehitada homset Euroopat (Mida tähendab Euroopa kodanikuks olemine? Millised ELi õigused on tagatud tänu Euroopa integratsioonile? Kuidas tajuvad tulevased Euroopa kodanikud neid õigusi ja kuidas nad kavatsevad neid kasutada? Milline Euroopa tuleks pärandada järgmisele põlvkonnale?). Mõned võistluse kulud (tõlked, žürii korraldamine) rahastati Euroopa kodanike aasta eelarvest ja kodanike aasta meeskonnaliikmed aitasid parimaid koole välja valida. 2. Aasta kaks külge Oma 2012. aastal liidu olukorra kohta peetud kõnes rõhutas komisjoni president José Manuel Barroso, et möödas on aeg, kui Euroopa integreerimisel lähtuti kodanike vaikimisi nõusolekust. Euroopa kodanike aasta pakkus suurepärase võimaluse tagada üldsuse poliitiliselt hädavajalik osalemine ELi integratsioonis, tõstes samal ajal teadlikkust liidu kodanike õigustest. Euroopa kodanike aasta tegevused olid oma olemuselt seega kahetised, hõlmates ühelt poolt teadlikkuse suurendamist ja dialoogi ning teisalt pakkudes laiale ringile sidusrühmadele mitmesuguseid osalemisvõimalusi. 2.1. Teadlikkuse suurendamine: kogu ELi hõlmav teabe- ja teavituskampaania Kampaania kaht nimetatud aspekti silmas pidades kujundati ka lööklause: „Küsimus on Euroopas, see puudutab ka sind. Räägi kaasa!” Loosung tõlgiti kõigisse 24 ELi ametlikku keelde ja see oli Euroopa kodanike aasta visuaalse identiteedi põhielement. Euroopa kodanike aasta visuaalne identiteet oli algusest peale institutsioonidevaheline ja ELi institutsioone kutsuti üles seda oma Euroopa kodanike aastaga seotud teavitustegevustes kasutama. Euroopa Parlament lisas selle (sisestatud sildi kaudu) oma kontseptsiooni ja värvidesse, aga Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee võtsid selle omaks ja kasutasid järjekindlalt. Komisjoni peamise teavitusteenuse osutaja poolt ellu viidud Euroopa kodanike aasta keskse teavituskampaania eesmärk oli anda üldsusele teavet ELi õiguste ja võimaluste kohta. Lisaks suurendati kampaania abil teadlikkust ja edendati mitmekeelsete teabe- ja osalusvahendite kasutamist, mille eesmärk on aidata ELi kodanikel rakendada võimalikult tõhusalt oma õigusi ja võimalusi olla kaasatud ELi poliitika kujundamisse (need vahendid on järgmised: Europe Directi võrgustik, YourEurope, SOLVIT, interaktiivne poliitika kujundamine interneti teel (IPM), Euroopa kodanike algatused (ECI), petitsioonid Euroopa Parlamendile ja kaebused Euroopa ombudsmanile). Kampaania käigus püüti maksimaalselt ära kasutada kõiki ELi institutsioonide olemasolevaid vahendeid (veebilehed, portaalid, videod, brošüürid, üritused jne) ja materjale kodanike teavitamiseks ja nende osaluse toetamiseks ELis. See nõudis tihedat koostööd kõigi Euroopa kodanike aasta osalejate vahel, sealhulgas mitmed komisjoni talitused (eelkõige esindused), Europe Directi teabekeskused, Euroopa Parlamendi infobürood ja muud ELi institutsioonid, liikmesriigid (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) ning (riiklikud ja ELi tasandi) kodanikuühiskonna organisatsioonid. Komisjon kasutas ka oma olemasolevaid audiovisuaalseid materjale ja trükiseid kodanike õiguste ja piiriülese tegevuse ning ühtse turu kohta. Komisjoni esindused ja nende vastavad Europe Directi teabekeskuste võrgustikud olid peamised riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejad ja eestvedajad, korraldades kogu Euroopa kodanike aasta vältel sadu seminare, arutelusid ja konverentse. 50 % spetsiaalselt algatuse „Dialoogid kodanikega” (vt allpool) ettevalmistamiseks, seireks ja järelmeetmeteks loodud toetavatest üritustest keskendusid nimetatud aastaga seotud teemadele ja neid võis seega pidada Euroopa kodanike aasta kampaania lahutamatuks osaks. Keskse teavituskampaania põhielemendid[21] olid järgmised: · Euroopa kodanike aasta jaoks loodud keskne institutsioonidevaheline veebisait (www.europa.eu/citizens-2013, hiljem www.europa.eu/citizens-2014), mille ülataseme lehed on olemas kõigis 24-s ELi ametlikus keeles, sealhulgas horvaatia ja iiri keeles. Veebisait on loodud eesmärgiga rahuldada eri profiiliga sihtlugejate vajadusi, näiteks akadeemikud, noored, tööotsijad ja valijad. Kõigilt sidusrühmadelt paluti aktiivset panust, neid kutsuti üles jagama uudiseid üritustest, mida panna veebisaidil olevasse kesksesse, kogu ELi sündmusi kajastavasse kalendrisse. Veebisaidile pandi Euroopa kodanike aasta saadikute, kodanike aasta nägude ja kõneisikute profiilid (vt allpool) ning neid kõiki kutsuti üles esitama veebisaidil avaldamiseks ka oma tegevuste aruandeid. Saidil avaldati samuti üldist teavet ELi õiguste kohta, mõned väljavõtted meediast, aruandeid ja fotosid Euroopa kodanike aasta üritustelt. · Audiovisuaalsed ja raadiomaterjalid: Euroopa kodanike aasta videouudiste, salvestatud filmimaterjali ja ühe nn viiruslikult leviva video levitamine kogu ELis ning ELi õigusi ja Euroopa aastat käsitleva 30-sekundilise raadioreklaami – enamjaolt heategevuslikus korras – tootmine ja levitamine kogu ELis. · Meediategevused, sealhulgas ELi ja riikliku tasandi meediabriifingud, meediapostitused ja proaktiivsed meediasuhted. · Reklaam: partnerluste korraldamine avalikkusega kokkupuutuvate organisatsioonidega nagu ühistranspordi teenuse pakkujad, kogukonnakeskused või raamatukogud, et otsida heategevuslikku võimalust Euroopa kodanike aasta reklaammaterjalide levitamiseks. Euroopa kodanike aasta kampaania materjalide heategevuslik levitamine: Slovakkia näide Otse kodanikele suunatud lähenemisviisi raames viidi kampaaniasõnumid laiema üldsuseni ühistranspordi vahendusel. Peamine ühistranspordi teenuse pakkuja Slovakkia pealinnas, Dopravný podnik, tagas Euroopa kodanike aasta visuaalsete ja nn viirusena levivate sõnumite kuvamise kõigis Bratislava bussides kuni 90 % allahindlusega. Seega kuvati 2013. aasta detsembris Euroopa kodanike aasta plakateid kõigis 500 bussis ning neid nägi kahe nädala jooksul iga päev 650 000 reisijat. Ühe nädala jooksul neist kahest näidati busside ekraanidel Euroopa kodanike aasta 30-sekundilist reklaami koos Euroopa kodanike aasta loosungi ja kujundusega, et tagada maksimaalne mõju. · Euroopa kodanike aasta saadikud, näod ja kõneisikud: liikmesriikide kuulsatel inimestel paluti ohverdada vabatahtlikult oma aega ja energiat, et olla kodanike aasta nn saadikud. Samuti valiti välja kodanikud, kes olid positiivselt oma ELi õigusi kasutanud – see võimaldas isikustada kampaaniat huvitavate lugudega tegelikust elust ja teha neist nn kodanike aasta näod. Neile lisandusid eksperdid Euroopa kodanike aastaga seotud valdkondades (eelkõige kodakondsus, ELi asjad ja poliitikameetmed), kes esinesid meediakampaania kõneisikutena. Mõnikord võttis mõne nimetatud rollidest enda kanda kontaktpunkt või komisjoni esindus. Seoses riiklike eripäradega otsustasid mõned riigid saadikuid, nägusid või kõneisikuid mitte kasutada, ent pakkusid selle asemel muid kampaaniateenuseid (näiteks ürituste toetamine, reklaammaterjalid jne). · Sotsiaalmeedia tugi, eelkõige komisjoni kesksete sotsiaalmeedia kontode kaudu: hulk Facebooki küsitlusi ja lisaks Facebooki rakendus, internetiseire, Euroopa kodanike aasta fotokonkurss Facebookis, mille kaudu saadi materjali 2014. aasta kalendri 12 kuu jaoks, ning muud veebi jaoks loodud materjalid. Facebookis tehti ka natuke reklaami. Komisjoni sotsiaalmeediakanaleid kasutati sotsiaalmeedia teemanädalate eestvedajatena. Teemanädalad on uus tava, mille puhul ühe kindla perioodi, tavaliselt ühe nädala vältel keskendutakse ühele üldsusele huvi pakkuvate teemale. Need nädalad ergutasid komisjoni asjaomaseid talitusi tegema koostööd väljaspool nende igapäevast tööd ja edendama kodanikukeskset lähenemisviisi. Välishindajad jõudsid järeldusele, et sellised tavasid murdvad tegevused osakondadeüleses ja kliendile suunatud koostöös avaldasid Euroopa kodanike aastale positiivset ja kestvat mõju. · Euroopa kodanike aastat käsitlevad trükitud teavitus- ja reklaammaterjalid, sealhulgas kampaania vahendid eri lugejarühmadele (23 ametlikus keeles), postkaardid, plakatid, nn roll-up süsteemid, loosungid ja mitmesugused meened. Komisjon pani kampaania visuaalse identiteedi digitaalsed failid internetti allalaadimiseks koos stiilijuhisega, et huvitatud isikud saaksid lihtsalt oma reklaamtarbeid valmistada (oma kuludega), ilma et nad peaksid seda visuaalset identiteeti ise kujundama. · Komisjon mobiliseeris Euroopa kodanike aasta jaoks ka oma teavitusteenused ja -vahendid. Need hõlmasid videoklippe kodanikega peetavate dialoogide algatuse kohta, veebipõhist teavet ELi poliitikameetmete kohta, programmist „Kodanike Euroopa” rahastatud kodanikuühiskonna projekte, Europe Directi teabekeskuste ja Euroopa meeskonna[22] korraldatud üritusi, kodanikele mõeldud terviklahenduse edendamist koos veebilehega „Teie Euroopa” ning rühmasid, keda komisjon kutsus osalema aasta jooksul kodanikega peetavate spetsiaalsete dialoogide ettevalmistamises ja järelmeetmetes; ning · algatus „Tagasi kooli”[23] kutsus ametnikke üles täielikult osalema, neile pakuti koolitust ja asjakohaseid Euroopa kodanike aasta taustamaterjale. Räägime ELi õigustest: Euroopa kodanike aasta saadikud Maleolümpia võitja ungarlanna Judit Polgár on väidetavalt ajaloo parim naissoost malemängija. Ta oli ka üks Euroopa kodanike aasta saadikutest. Judit ütles: „Euroopa kodanike aasta saadikuna tahaksin ma aidata rohkematel inimestel mõista, et koostööd ei peaks püüdma saavutada ainult liikmesriigi tasandil. Kõik Euroopa Liidu kodanikud peaksid aru saama, et neil on võimalus õppida tundma teiste riikide elanikke ning jagada seisukohti ja arvamusi neile olulistel teemadel. Malemängija, ungarlase ja eurooplasena püüan ma aidata kaasa Euroopa Liidu arendamisele spordi, hariduse ja kultuuri valdkonnas.” 2.2. Dialoogi tõhustamine 2.2.1. Laiema üldsuseni jõudmine: dialoogid kodanikega Septembrist 2012 kuni märtsini 2014 korraldas komisjon kõigis liikmesriikides kokku 51 dialoogi kodanikega, mille kogueelarve oli 3,56 miljonit eurot (eraldi Euroopa kodanike aasta eelarvest). Kaasatud oli president ja enamik volinikke. Komisjon töötas dialoogid kodanikega välja ja katsetas neid kui uut vahendit otseseks poliitiliseks suhtluseks üldsusega. Need dialoogid põhinesid nn raekoja koosoleku mudelil, kus volinik koos Euroopa Parlamendi liikme või riikliku või piirkondliku poliitikuga kuulasid kodanikke ja arutlesid nendega ELi teemadel. Dialoogide eesmärk oli taastada Euroopa kodanike usk oma poliitikakujundajatesse ja Euroopa juhtimisse. Nad aitasid anda Euroopale näo ning pakkusid kodanikele võimalust väljendada oma arvamust ja saada konkreetset teavet. Dialoogid kodanikega tõid ühe ürituse raames kokku keskmiselt üle 300 kodaniku. 2014. aasta märtsi lõpuks oli neil üritustel isiklikult osalenud ligikaudu 17 000 kodanikku ja veel 105 000 olid neid jälginud veebiülekande või sotsiaalmeedia vahendusel. Piirkondlike ajalehtede pressilisad sellel nädalal, mil dialoog kodanikega aset leidis, jõudsid kuni 43 miljoni eurooplaseni trükiväljaannete ja veel 51 miljonini interneti kaudu. Iga ürituse kohta avaldati keskmiselt 39 meedialugu (teleklipid ja otseülekanded teles, raadioklipid ning artiklid nii trüki- kui ka internetimeedias). Kõiki dialooge kanti veebis otse üle ja neist kirjutati keskset teavet pakkuval veebilehel (http://ec.europa.eu/debate-future-europe/). Dialoogide lõpus võttis kolleegium vastu aruande[24] peamiste järelduste kohta, mida dialoogide põhjal teha saab. Jää murdmine: dialoogid kodanikega Komisjon lõpetas esimese, 50-st dialoogist koosnenud dialoogide seeria kodanikega 27. märtsil 2014 peetud üleeuroopalise aruteluga Brüsselis. Sellele arutelule kogunes 150 kodanikku kogu Euroopast rääkima oma reaalsetest kogemustest eurooplasena ning jagama oma muresid ja püüdlusi seoses Euroopa tuleviku ja nende endi tulevikuga Euroopa kodanikena. Üks osalejatest, noor poolatar Kamila meenutas arvukaid koolikaaslastega Euroopa teemadel peetud arutelusid ning tegi komisjoni presidendi Barrosoga peetud dialoogi ajal kirgliku avalduse: „On oluline, et noored teaksid, et nad on ELi kodanikud, ja teaksid, milliseid võimalusi see kaasa toob. ELiga seotud küsimused peaksid kuuluma koolide õppekavadesse kõigis 28 liikmesriigis”. 2.2.2. Organiseeritud kodanikuühiskonna koondamine Dialoogid kodanikega keskendusid individuaalsete kodanikeni jõudmisele, aga samal ajal oli kogu ELis väga oluline roll organiseeritud kodanikuühiskonna rühmade Euroopa kodanike aasta tegevustesse kaasamises ka Euroopa kodanike aasta alliansi liikmesorganisatsioonidel, ELi tasandi võrgustikel ja nende riiklikle allianssidel/algatustel 23 liikmesriigis[25]. Euroopa kodanike aasta alliansi riiklikud alliansid olid algusest peale aktiivselt kaasatud, nad töötasid koos riiklike kontaktpunktidega, ELi institutsioonide ametite ja peamise teavitusteenuse osutaja partneragentuuridega, et töötada välja Euroopa kodanike aasta rakendamise tegevuskavad. Koondumine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil: näiteid Euroopa kodanike aasta alliansi riiklike alliansside kohta Euroopa kodanike aasta alliansi iseloomustas see, kui suures ulatuses ta kaasas ja aktiveeris oma riiklikud alliansid enamikes liikmesriikides kui loominguline oli nende lähenemine. Ühendkuningriik oli üks kahest riigist, kus ei olnud kontaktpunkti. Seal tegi riiklik allianss tihedat koostööd hoopis komisjoni esinduste ja Euroopa Parlamendi infobüroodega Londonis, Glasgow’s ja Cardiffis. Nad korraldasid koos rea seminare, kus uuriti selliseid teemasid nagu sotsiaalne kaasamine, vabatahtlik tegevus ja kodanike aktiivse osalemise vahendid. Bulgaaria riiklik allianss korraldas koostöös ELi institutsioonide üksustega võistluse, millest kasvas välja laager „Meie oleme Euroopa kodanikud”,[26] kus kogu riigi õpilastel oli võimalus esitada oma projekte sellest, kuidas paremini poliitilisest elust osa võtta ja leida rahastamisvõimalusi. Euroopa kodanike aasta allianss ja Euroopa kodanike foorum avaldasid inglise ja prantsuse keeles 12-leheküljelise dokumendi, milles pöörati erilist tähelepanu Euroopa kodanike aastale ja vajadusele teha suuremaid jõupingutusi teavituse valdkonnas. Ka teised Euroopa kodanike aasta alliansi liikmed koostasid sarnaseid väljaandeid või veergusid, et suurendada teadlikkust Euroopa kodanike aastast, inimestega suhelda ja julgustada neid osalema konkreetsetes aruteludes ELi kodakondsuspoliitika teemal. Horvaatia ühinemine Euroopa Liiduga andis Euroopa kodanike aasta alliansile võimaluse korraldada 8. juulil Zagrebis ELi tasandi konverents „ELi kodakondsus: ristuvad väljavaated”, mis andis Ida-Balkani kodanikuühiskonna organisatsioonidele ülevaate hetkel Euroopas toimuvast arutelust kodakondsuse teemal. Üritusele kogunes üle 150 osaleja, kelle hulgas valitses hea tasakaal Balkani ja muude Euroopa riikide esindajate vahel. Paljud kohalolnud ajakirjanikud jälgisid kõiki arutelusid tähelepanuga. Üritusel käsitleti Euroopa kodanike aasta peamisi teemasid ja tuldi lagedale soovitustega, mis lisati hiljem Euroopa kodanike aasta alliansi üldistele poliitilistele soovitustele (vt all). Kodanike aasta jooksul võtsid Euroopa kodanike aasta allianss ja tema liikmed ELi ja riiklikul tasandil osa ELi tasandi arutelust kodakondsuspoliitika teemal (ELi kodakondsusega seotud õigused, takistused nende kasutamisel ning kuidas neid ületada jne) kooskõlas Euroopa kodanike aasta eesmärkidega. Loodi kolm töörühma, kuhu kuulusid riikliku ja ELi tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonide 100 esindajat enamikust liikmesriikidest. Töörühmad keskendusid järgmisele: 1. osalusel rajanev kodakondsus ja dialoog kodanikega; 2. majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline kodakondsus: ühtne tervik; ning 3. kaasav kodakondsus kõigile ELi alalistele elanikele. Selle nõudliku ja kaasava töö tulemusel sündis dokument „Küsimus on meis, see puudutab Euroopat! Demokraatliku Euroopa kodakondsuse suunas”[27] – ELi institutsioonidele, riiklikele ametiasutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele endile suunatud 98 poliitilist soovitust. Euroopa kodanike aasta alliansi poliitilised soovitused: organiseeritud kodanikuühiskonna vaatenurk Laiaulatusliku valdkondadevahelise ja rahvusülese Euroopa kodanike aasta alliansi võrgustiku üks peamisi eesmärke neid poliitilisi soovitusi koostades oli tagada, et kodanikuaktiivsust mõistetaks Euroopa poliitikas kestva valdkonnaülese teemana. Oma soovitustes on Euroopa kodanike aasta allianss üldiselt seisukohal, et kodakondsust ei tohiks piirata individuaalsete õiguste põhise lähenemisviisiga, vaid sellel peaks olema tugev väärtuspõhine mõõde, et tugevdada eurooplaste ühisesse Euroopa projekti kuulumise tunnet. Soovitused täiendavad ja tugevdavad Euroopa Komisjoni 2013. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta sätestatud soovitusi ja põhinevad täpsemalt kahel teineteist täiendaval teljel, mille eesmärk on tugevdada: 1) kodanike Euroopa projektis osalemise tunnet ning 2) Euroopa otsuse tegemise protsessis osalemise raamistikku. 3. Kestva poliitika arendamise pärandi ettevalmistamine 3.1. Euroopa kodanike aasta ELi tasandi konverentsid Nagu varasematel aastatel, korraldasid Euroopa aasta ava- ja lõpuürituse ELi eesistujariigid, käesoleval juhul Iirimaa ja Leedu. President Barroso, Iirimaa peaminister Enda Kenny ja asepeaminister Eamon Gilmore kuulutsid Euroopa kodanike aasta ametlikult avatuks 10. jaanuaril 2013 Dublini raekojas. Aasta esimene dialoog kodanikega järgnes kohe samas kohas komisjoni asepresidendi, volinik Viviane Redingu ja Iirimaa Euroopa asjade riigiministri Lucinda Creightoni osavõtul. Lõpuüritus toimus 12.–13. detsembril 2013 Vilniuses Leedu parlamendis ehk seimis. Algustseremoonial esinesid põhisõnavõttudega asepresident Viviane Reding, Leedu peaminister Algirdas Butkevičius, seimi spiiker Loreta Graužinienė ja Euroopa ombudsman Emily O’Reilly. Üritusel anti Euroopa kodanike aasta alliansi poliitilised soovitused (vt ülal) ametlikult üle Viviane Redingule, kes võttis taas osa dialoogist kodanikega, mis oli kõnealuse aasta viimane dialoog ja peeti Vilniuse raekojas. 3.2. Euroopa kodanike aasta põhidokumendid Euroopa aastate üldised eesmärgid on järgmised: 1) kogu ELi hõlmav teadlikkuse suurendamise kampaania valitud teemal ning 2) selle valdkonna poliitika kujundamise hoogustamine. Euroopa kodanike aasta 2013 ei olnud selles suhtes erand. Poliitikakujundamise seisukohast olid peamised saavutused järgmised: · Eurooplastel on oma sõna sekka öelda –9. maist kuni 27. septembrini 2012 komisjoni korraldatud Euroopa kodakondsust käsitleva avaliku arutelu „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik”[28] analüüsi aruanne. Konsultatsioonis osales ligi 12 000 inimest ja organisatsiooni, mis tähendab, et see oli komisjoni kõigi aegade laiaulatuslikem avalik arutelu; · 2013. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta – ­ELi kodanikud: teie õigused, teie tulevik[29]: 8. mail 2013 komisjoni poolt vastu võetud oluline dokument, milles kirjeldatakse 12 meedet, mille abil kõrvaldada kodanikel oma õiguste kasutamist piiravad takistused alates ELi töötajate, üliõpilaste ja praktikantide ees seisvatest takistustest kuni bürokraatia vähendamiseni liikmesriikides ja ELi kodanike osalemise edendamiseni liidu demokraatlikus elus; · komisjoni aruanne, mis käsitleb dialooge kodanikega – Kodanikega peetavad dialoogid kui panus Euroopa avaliku ruumi arendamisse [30]; ülevaated ja õppetunnid nn avaliku koosoleku stiilis peetud arutelude seeriast, mis toimusid kogu ELis ajavahemikus september 2012 – märts 2014; ning · detsembris 2013 (Leedu eesistumise ajal) võeti vastu hulk järeldusi,[31] mis toetavad 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta ja kutsuvad üles selle soovitusi rakendama. 4. Euroopa kodanike aasta järelmeetmed 4.1. Tegevuste pikendamine 2014. aastasse Arvestades, et tegemist oli Euroopa Parlamendi valimiste aastaga ja institutsioonilise üleminekuga, siis peab komisjon kohaseks pikendada Euroopa kodanike aastaga seotud tegevust 2014. aastasse. Paljud tegevused on jätkuvalt asjakohased demokraatias osalemiseks ja ELi poliitikate kujundamises kaasavaks osalemiseks. 2014. aastal elluviidavate tegevuste jaoks ei ole eraldatud konkreetseid vahendeid. Seega korraldati kaks ELi tasandi sündmust Euroopa kodanike aasta alliansi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning komisjoni tihedas koostöös: - „Ühiselt Euroopa projekti juurde tagasipöördumine” – 20. veebruaril 2014 toimunud ümarlaud ja - „Jättes kõrvale tegevuskavad ja manifestid: mis on Euroopa meie jaoks?” ­– 18. märtsil 2014 toimunud kodanikuühiskonna päev. Mõlemal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ruumides toimunud üritusel kasutati Euroopa kodanike aasta alliansi poliitilisi soovitusi sisendina mitmetes aruteludes, kus osalesid komisjoni, Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindajad. 4.2. Ehtsa Euroopa avaliku ruumi loomine Dialoogid kodanikega loodi vahendina, mis laseks kodanikel enda eest rääkida (konkreetse huvirühma esindajate kaudu rääkimise asemel) ja oma muresid, hirme, lootusi ja ootusi väljendada otse tipptaseme poliitikakujundajatele; see aitas käegakatsutavalt kaasa sellise Euroopa avaliku ruumi loomisele, kus pidada aru Euroopa poliitika üle. Tegemist oli rohkemaga kui pelgalt küsimuste ja vastuste seansiga ning kogemused, mis omandati eelkõige 27. märtsil 2014 oma esimese vooru lõpetanud üleeuroopalistel dialoogidel kodanikega, näitasid dialoogide suurt potentsiaali ideede kogumiseks ja arutelude täiendamiseks, mis seni on piirdunud väikese arvu sidusrühmade organisatsioonidega või toimunud enamjaolt väljaspool institutsioonilist areeni. Paralleelselt tagas Euroopa kodanike aasta alliansi liikmesorganisatsioonide ja võrgustike aktiivne osalemine nii ELi kui riiklikul tasandil, et kodanikuühiskonnas organiseeritud inimesed kogu ELis olid said Euroopa kodanike aasta teemasid käsitleda ja aidata kaasa ELi poliitika kujundamisele kodakondsuse ja demokraatia valdkonnas. Euroopa kodanike aasta 2013 ja selle jätkumine 2014. aastal pakkusid erakordselt head võimalust arutleda teemal, kuidas tuua need siiani eraldi tegutsenud teavituskanalid kokku ja arendada edasi ehtsat Euroopa avalikku ruumi. Euroopa Parlamendi valimiste tulemused rõhutasid vajadust edendada kodanike osalust ja kaasatust ELi integratsiooniprotsessidesse nii organiseeritud kodanikuühiskonnana kui ka individuaalselt. Komisjon kavatseb ka edaspidi otsida võimalusi avatud ruumi kujundamiseks, mis võimaldaks pidada kodanikuorganisatsioonide ja üldsusega arutelusid ja väitlusi ning vahetada arvamusi Euroopa teemadel ja Euroopa vaatenurgast. 4.3. Järeldused Komisjon avaldab rahulolu välishindajate järelduste[32] üle, mille kohaselt olid Euroopa kodanike aasta tegevused olulised ning katsid ilma suuremate lünkade või kattumisteta kodanike aasta eesmärgid. Välishindajad märkisid samuti, et teema ulatus võimaldas kaasata suure hulga asjaomaseid osalejaid ja arvamuskujundajaid, mis aitas kaasa Euroopa kodanike aasta sõnumi levitamisele. Teavitustegevuste puhul nenditi, et need vastasid sihtrühmade vajadustele. Komisjon võtab omaks (omavahel seotud) tõhususe ja tulemuslikkusega seotud järeldused selle kohta, et otsuse hiline vastuvõtmine muutis potentsiaalsete partnerite jaoks raskeks enda õigeks ajaks mobiliseerimise, et tegevustele kaasa aidata, eelkõige riiklikul tasandil, ning et kättesaadavaks tehtud rahalised vahendid ei olnud kooskõlas ambitsiooniga teavitada kõiki kodanikke nende ELi õigustest. Hindajad olid siiski seisukohal, et osalustegevused ja üritused olid tõhusamad kui massimeedia kaudu edastatud teave. Lisaks tõid nad esile sidusrühmade märkimisväärse aktiivsuse (vt ülal), mis väljendus nende panuses inim- ja finantsressursside näol ja/või vabatahtlikus osaluses, ning rõhutasid, et tõhusus erines tegevusliikide kaupa. Komisjon nõustub ka hindajate järeldustega Euroopa kodanike aasta tegevuste jätkusuutlikkuse kohta. Ühest küljest ei ole kogu ELi hõlmav teabe- ja teavituskampaania mõju oma väikse eelarve tõttu tõesti jätkusuutliku loomuga ja see kahandab üldist jätkusutlikkust. Teisest küljest on soositud osaluspõhisel ja kodanike vajadustele keskenduval teavitusel tõenäoliselt kestev mõju kaasatud sidusrühmadele, kui järelmeetmete suhtes tekkinud ootused täituvad, vastasel juhul võib väheneda mõnede sidusrühmade huvi järgmisel korral osaleda. Mis puudutab kodanike aasta mõju Euroopa kodanike üldisele teadlikkusele oma õigustest ja nende võimele Euroopa integratsiooniprotsessiga ühineda, võib Euroopa kodanike aastat käsitleda vaid konkreetse panusena komisjoni üldistesse jõupingutustesse, mida ta teostab oma teavitusstrateegia ning ELi teavitusprogrammide ja poliitikate kaudu. Euroopa kodanike aasta oli mõeldud kogu ELi hõlmava teadlikkuse suurendamise kampaaniana ELi kodanike õiguste teemal ja poliitika kujundamise katalüsaatorina ELi kodakondsuse valdkonnas, eelkõige seoses ehtsa Euroopa avaliku ruumi loomisega. Aasta edenedes muutus see viimane kaalutlus üha olulisemaks, eelkõige siis, kui Euroopa kodanike aasta 2013 tegevusi pikendati Euroopa Parlamendi valimiste eel 2014. aastasse. Tagasihoidlik eelarve seadis teavituskampaania ulatusele ja mõjule piirid, aga seda leevendasid tõhusalt kõigi ELi ja riikliku tasandi sidusrühmade loomingulisus, pühendumus, vabatahtlik tegevus ja motiveeritus. Kõnealused sidusrühmad hõlmasid ka Euroopa kodanike aasta allianssi ja tema liikmeid organiseeritud kodanikuühiskonnast, tänu kellele tekkisid kestva mõjuga jätkusuutlikud võrgustikud, mis aitavad edendada ehtsa Euroopa avaliku ruumi väljaarendamist. Kõik need ühendatud jõupingutused ja tegevused aitasid teha Euroopa kodanike aastast aasta, mis on tehtud kodanike jaoks, nende endi poolt ja nendega koos, olgu siis tegu kas organisatsioonide kaudu (Euroopa kodanike aasta alliansi kaudu) või mitte (dialoogide kaudu kodanikega). Euroopa kodanike aasta välishindamine: väljakutsed järgnevateks Euroopa aastateks ü Selleks, et jõuda suurema publikuni, mis hõlmaks kõiki 28 liikmesriiki võrdväärse sihtrühmana, on teabekampaania korraldamiseks vaja ainuüksi näiteks reklaami jaoks vähemalt paari miljoni eurost eelarvelist nn stardiraha. Lisaks peaksid kampaania sõnumid olema selged ja isikupärased, et inimeste tähelepanu köita ja neid potentsiaalselt mõjutada. ü Piiratud vahendite korral on prioriteetne kasutada üritusi toetavat teavituskampaaniat. Sellistel juhtudel on üritused nagu teabe levitamise tugisambad ja kampaania on peamiselt osalejate kaasamise ja meedia tähelepanu tõmbamise vahend, et tagada laiem levik. ü Püüda korraldada piiratud eelarvega traditsioonilist kampaaniat ja üritustepõhist teavitust ei ole tõhus. Teavitusstrateegia tuleks paika panna kavandamise varases etapis. Lisa: Euroopa kodanike aasta lühidalt [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1093/2012/EL, 21. november 2012, Euroopa kodanike aasta kohta (2013), ELT L 325, 23.11.2012, lk 1. [2] Euroopa kodanike aasta 2013 hindamine, avaliku poliitika ja halduse instituut (PPMI), Euréval ja Occurence, juuni 2014. [3] ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine, Euroopa Komisjon, KOM(2010) 603 lõplik, 27. oktoober 2010. [4] Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2010. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (2009/2161(INI)), ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 49. [5] Artikkel 2 – ülalnimetatud otsuse eesmärgid. [6] Kolme institutsiooni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitiline deklaratsioon – ELT C 13, 20.1.2009. [7] C(2012) 8607, 29. november 2012. [8] Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta otsus C(2013) 1409 final. [9] Slovakkia ja Ühendkuningriik. [10] Väline lepingupartner, Berliinis asuv ettevõte Media Consulta, toetas komisjoni kodanike aasta üldise teavitusstrateegia ning mõnede riiklike teavituskampaaniate, kodanikuühiskonna tegevuste ja laia kõlapinnaga ürituste koordineerimise ja järelmeetmetega. [11] Alliansi ELi ja riikliku tasandi liikmete täielik nimekiri on kättesaadaval aadressil: http://ey2013-alliance.eu/. [12] http://cor.europa.eu/en/events/forums/Pages/citizens-agenda-local.aspx. [13] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-youreurope2013. [14] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-civil-society-day-2013. [15] Seda tuleks võrrelda eelmiste aastate eelarvetega: võrdsete võimaluste aasta 2007 (22,5 miljonit eurot), kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 (10 miljonit eurot), vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise aasta 2010 (17,25 miljonit eurot) vabatahtliku tegevuse aasta 2011 (10,75 miljonit eurot) või aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aasta (5 miljonit eurot). [16] Palma de Mallorca (Hispaania), 26.–28. märts; Volos (Kreeka), 18.–20. aprill; Pariis (Prantsusmaa), 9.–10. mai; Brüssel (Belgia), 28.–30. juuni; Spa (Belgia), 17.–21. juulis; Burgas (Bulgaaria), 25.–28. juuli; Sventoji (Leedu), 8.–11. august; Marseille (Prantsusmaa), 27.–29. september; Košice (Slovakkia), 3.–5. oktoober; Liège (Belgia), 17.–19. oktoober; Burgos (Hispaania), 20.–21. november; Nikosia (Küpros), 22.–23. november; Valetta (Malta), 6.–7. detsember ning 2014. aastal Riia (Läti) 28. veebruar kuni 2. märts; Praha (Tšehhi) 29.-30. aprill ning Lissabon (Portugal) 9.‑11. mai. [17] Peamine teabe andja noortele ja noortega töötavatele inimestele Euroopa poliitikameetmete ja võimaluste kohta: http://www.eurodesk.org. [18] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/public-engagement-responsible-research-and-innovation. [19] „Euroopa kodanike seisukohad, arvamused ja mõtted teaduse teemal”: www.voicesforinnovation.eu. [20] Selle tulemusel koostati teadusuuringute konkursikutsed algatuse „Horisont 2020” prioriteetse valdkonna „Jäätmed: toorainete ringlussevõtu, korduvkasutamise ja taaskasutamise vahend” jaoks, mis peaks ajavahemikul 2014-2015 saama ELi vahenditest umbes 116 miljonit eurot. [21] Lisas (Euroopa kodanike aasta lühidalt) on esitatud mõned kvantitatiivsed andmed kampaania ja tegevuste kohta. [22] ELi ekspertesinejad, keda saab kutsuda juhtima esitlusi, töötubasid või arutelusid (koolid, MTÜd, äriettevõtted, jne). [23] http://ec.europa.eu/news/eu_explained/110117_en.htm. [24] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanikega peetavad dialoogid kui panus Euroopa avaliku ruumi arendamisse”, COM(2014) 173 final, 24.3.2014. [25] Euroopa kodanike aasta alliansil ei olnud riiklikku allianssi/algatust Austrias, Eestis, Kreekas, Iirimaal ja Rootsis. [26] http://ey2013-alliance.eu/events/youth-camp-we-are-citizens-of-europe-koprivshtitsa-bulgaria/. [27] http://ey2013-alliance.eu/itsabouteuropeitsaboutus/. [28] http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/report_eucitizenship_consultation_en.pdf. [29] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2013. aasta aruanne Ei kodakondsuse kohta – ELi kodanikud: teie õigused, teie tulevik”, COM(2013) 269 final, 8.5.2013. http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/2013eucitizenshipreport_et.pdf. [30] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanikega peetavad dialoogid kui panus Euroopa avaliku ruumi arendamisse”, COM(2014) 173 final, 24.3.2014. http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/belgium/brussels3/dialogue_en.pdf. [31] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139959.pdf. [32] Üksikasjalikud järeldused ja soovitused on kättesaadaval järgmisel aadressil: http://europa.eu/citizens-2013/sites/default/files/content/document/EYC2013 %20evaluation%20final%20report%202014_07_25.pdf. Ülevaade Euroopa kodanike aastast 2013 · Tegelikult eelarvest eraldatud vahendid: 3 842 849,92 eurot · Kogu ELi hõlmav teavituskampaania o 59 Euroopa kodanike aasta saadikut 22 liikmesriigist o 56 Euroopa kodanike aasta nägu 21 liikmesriigist o 39 Euroopa kodanike aasta kõneisikut 14 liikmesriigist o Rohkem kui 230 partnerlust 27 liikmesriigis o 149 Euroopa kodanike aasta veebibänneri kampaaniat kõigis liikmesriikides o 686 000 eksemplari Euroopa kodanike aasta reklaammaterjale laialijagamine Euroopa Komisjoni 33 esinduse kaudu o Euroopa kodanike aasta veebisait (1. jaanuar 2013 kuni 31. detsember 2013): § 338 590 külastust § 259 377 erinevat külastajat § 867 807 lehe vaatamist o Euroopa kodanike aasta videouudiseid vaadati Youtube'is 350 korda ilma reklaamita o Euroopa kodanike aasta kiiresti levitatavat videot vaadati 973 368 korral o Euroopa kodanike aasta raadioreklaami esitati 3100 korral tasuta o Euroopa kodanike aasta Facebooki äpi kaudu korraldatud 11 küsitlusele vastas 5976 inimest o Euroopa kodanike aasta fotovõistlust külastas 80 568 Facebooki kasutajat ning võistlusele esitati 894 tööd · Osaluspõhised sündmused o 51 dialoogi kodanikega kõigis liikmesriikides; reaalseid osalejaid umbes 17 000, lisaks 105 000 jälgijat sotsiaalmeedia vahendusel o 363 toetavad üritust, mille korraldasid Euroopa Komisjoni esindused, et toetada kodanike dialoogide ettevalmistamist ja nende järelmeetmeid o 91 Euroopa kodanike aasta alliansi korraldatud sündmust, milles osales vahetult ligikaudu 24 000 inimest o 13 noorte liikuvuse sündmust, milles osales vahetult ligikaudu 98 000 inimest o 612 Euroopa kodanike aasta veebisaidil registreeritud sündmust, milles osales vahetult ligikaudu 122 000 inimest o Üle 800 liikmesriikides korraldatud Euroopa noortenädala sündmuse, nii väikse- kui ka suuremahulised (enam kui 1000 osalejaga) sündmused