[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.6.2005

KOM(2005) 274 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

koostööprogrammide hindamise kohta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas ning Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel kõrghariduse ja koolituse valdkonnas

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

koostööprogrammide hindamise kohta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas ning Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel kõrghariduse ja koolituse valdkonnas

SISSEJUHATUS

KÄESOLEV TEATIS ON KOOSTATUD VASTAVALT EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHEL 18. DETSEMBRIL 2000. AASTAL SÕLMITUD LEPINGU ARTIKLILE 7 [1] ning vastavalt Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel 19. detsembril 2000. aastal sõlmitud lepingu artiklile 7.[2]

Lõplik hindamisaruanne ning programmi taustteave tehakse avalikkusele kättesaadavaks järgmisel Interneti-aadressil: http://europa.eu.int/comm/agriculture/stateaid/forms/index_en.htm

KOOSTÖÖPROGRAMMID

2.1 EESMÄRGID

Mõlema programmi peamisteks eesmärkideks on aidata kaasa parema mõistmise edendamisele Euroopa Liidu ning Ameerika Ühendriikide ja Kanada rahvaste vahel, sealhulgas nende keelte, kultuuride ja asutuste laiemale tundmisele,[3] ning parandada inimressursside arendamise taset nii Euroopa Ühenduses kui ka Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.

2.2. Sekkumisvahendid

Peamiseks vahendiks on kolmeaastane rakendusliitude projekt , mis ühendab õppekava uuendamise ning välismaal toimuva õppimise ja koolituse ning toetab sel viisil õpilasi lisades nende õppetööle rahvusvahelise õppekava ja kultuuri mõõtme.

Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Ameerika Ühendriikide (USA) vaheline programm toetab ka üheaastasi liitude ettevalmistusprojekte ning ühe- või kaheaastasi täiendavaid tegevusi . Ettevalmistavad projektid on välja töötatud selleks, et aidata vähese või puuduva rahvusvahelise kogemusega asutustel kavandada ja arendada võimalikku rakendusprojekti. Täiendavad tegevused võivad olla kas iseseisvad või seotud kolmeaastase liidu rakendusprojektiga ning on välja töötatud selleks, et pakkuda võimalusi rahvusvaheliseks koostööks distsipliinidevahelistes valdkondades või tegelda kvaliteedistandardite, ainepunktide tunnustamise ning akrediteerimise küsimustega.

Igal liidul peab olema kokku vähemalt kuus liiget, sealhulgas vähemalt kolm kõrgharidus- või koolitusasutust kolmest eri Euroopa liikmesriigist ning vähemalt kolm asutust Kanadast (Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline programm) või Ameerika Ühendriikidest (Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline programm).

Lisaks sellele toetab EÜ/USA vaheline programm toetuskava Fulbright/Euroopa Liit, mis annab õppe- ja uurimistoetusi Euroopa Ühenduse asjade ning EÜ ja USA vaheliste suhete õppimiseks, uurimiseks ja õpetamiseks terve õppeaasta või ühe semestri jooksul Ameerika Ühendriikide või Euroopa Liidu akrediteeritud õppeasutustes.

Üksikasju eespool nimetatud vahendite kohta on võimalik leida lepingute lisades[4] ja juhistes,[5] mis on lisatud hiljutistele projektipakkumiste kutsetele.

2.3. Rahastamine ja väljundid

Euroopa Ühendus rahastab Euroopa Liidu partnerite otsest kasutamist. Ameerika Ühendriigid ja Kanada valitsus pakuvad rahastamist kumbki oma riigi partnerite otsese kasutamise eest. Üksikasjalikku teavet iga sekkumisvahendi jaoks käesolevas rahastamisvoorus saadava finantsabi kohta võib leida iga programmi veebilehelt.[6]

Lepinguosalised rahastavad programme võrdsetes osades. Euroopa Liidu aastaeelarve Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise programmi jaoks on umbes 0,7 miljonit eurot ning Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise programmi jaoks umbes 1,7 miljonit eurot.

EÜ ja USA vaheline programm (välja arvatud Fulbright/EL) |

Aasta | ELi rahastamine (miljonites eurodes) Eelarverida 15 02 03 (ex B7-830) | USA rahastamine (miljonites USA dollarites) | Projektide arv | Projektides osalevate ELi asutuste arv* | Projektides osalevate USA asutuste arv* |

2001 | 1,5 | 2,0 | 13 | 33 | 38 |

2002 | 1,6 | 2,2 | 13 | 40 | 40 |

2003 | 1,6 | 2,1 | 12 | 40 | 37 |

2004 | 1,9 | 2,3 | 13 | 41 | 39 |

Kokku | 6,6 | 8,6 | 51 | 154 | 154 |

EÜ ja Kanada vaheline programm |

Aasta | ELi rahastamine (miljonites eurodes) Eelarverida 15 02 03 (ex B7-830) | Kanada rahastamine (miljonites Kanada dollarites) | Projektide arv | Projektides osalevate ELi asutuste arv* | Projektides osalevate Kanada asutuste arv* |

2001 | 0,7 | 1,2 | 6 | 23 | 25 |

2002 | 0,7 | 1,2 | 6 | 21 | 26 |

2003 | 0,8 | 1,2 | 6 | 19 | 19 |

2004 | 0,8 | 1,2 | 6 | 21 | 19 |

Kokku | 3,0 | 4,8 | 24 | 84 | 89 |

* Mõned asutused võivad osaleda enam kui ühes projektis.

Toetuskava Fulbright / Euroopa Liit |

Aasta | Toetussumma | Toetusesaajate arv |

2001 | 60 000 | 9 |

2002/2003 | 129 000 | 11 |

2004 | 100 000 | 8 |

Kokku | 289 | 28 |

HINDAMINE

VASTAVALT 2004. AASTA APRILLIS AVALDATUD PAKKUMISKUTSELE [7] sõlmiti 2004. aasta septembris leping äriühinguga Ecorys NEI (Madalmaad) EÜ/USA ja EÜ/Kanada vaheliste kõrgharidus- ja koolitusalaste programmide vahehindamiseks. Hindamine algas 2004. aasta oktoobris ning viidi läbi viie kuu jooksul kuni 2005. aasta veebruari lõpuni. Komisjon sai lõpliku hindamisaruande 4. märtsil 2005.

Metoodika suhtes kogusid hindajad oma hinnangu jaoks andmeid Euroopa Liidus, Ameerika Ühendriikides ning Kanadas dokumentide ning varasemate uurimuste analüüsi (programmi dokumentatsioon, avaldused, aruanded ja andmebaasid), uuringute, küsitluste ning sihtgruppide ja juhtumiuuringute teel.

HINDAMISE TULEMUSED

SÕLTUMATU HINDAMINE LEIDIS, ET KÕNEALUSED PROGRAMMID ON VÕIMAS VAHEND PIKAAJALISE ATLANDIÜLESTE PARTNERLUSSUHETE LOOMISEKS KÕRG- JA KUTSEHARIDUSE VALDKONNAS. HINDAJAD LEIDSID, ET PEAAEGU KÕIK PROJEKTID TEGID EDUKALT ÕPILASVAHETUSI, MIS PÕHINESID ÜHIS- VÕI VASTASTIKKU VÄLJA TÖÖTATUD ÕPPEKAVADEL. PROGRAMMIDE MÕJUL ON OSALEVAD ASUTUSED, TEADUSKONNAD JA ÕPILASED HOOGUSTANUD PIKAAJALISTE SUHETE RAJAMIST USA JA KANADA PARTNERITEGA NING MÄRGATAVALT ON PARANENUD OSALEJATE KULTUURIÜLESED TEADMISED JA OSKUSED KÕIGIL TASEMETEL. HINDAJAD LEIDSID, ET PROGRAMMIDEL ON SUUR KASUTAMATA POTENTSIAAL, MIDA SAAB RAKENDADA VAID OLEMASOLEVATE EELARVELISTE VAHENDITE MÄRKIMISVÄÄRSE SUURENDAMISE ABIL. Komisjon nõustub, et kõnealuste programmide potentsiaali kasutamisel on edasist arenguruumi.

4.1. Sekkumise loogika

Hindajad järeldasid, et programmid oma praeguses vormis on sidusad ja toimivad hästi ning üldiselt on programmide sekkumisloogika alused end õigustanud. Hindajad arvasid, et programmid täiendavad teisi asjakohaseid meetmeid. Viimastel aastatel ei ole programmide tulemusi mõjutanud ükski oluline väline tegur, välja arvatud 11. septembri terrorirünnaku negatiivne mõju USA õpilaste soovile õppida välismaal. Komisjon toetab selles osas hindajate analüüsi tulemusi.

4.2. Asjakohasus

Hindajad leidsid, et programmid toetavad jätkuvalt atlandiülese koostöö tugevdamise ja Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi parandamise eesmärke. Projekti partnerid, selles osalevad õpilased ja teised huvirühmad on üldiselt ametlikud eesmärgid, eelkõige vastastikuse mõistmise edendamise ning inimressursside arendamise taseme tõstmise eesmärgid, omaks võtnud. Hindajad leidsid, et programmid pakuvad avaraid võimalusi elukestvaks õppeks, ehkki eelarve nappus ei võimalda nende potentsiaali täielikku kasutamist. Hindajad leidsid siiski, et osalevad asutused ei taju kõiki programmi ametlikke eesmärke võrdselt olulistena.

4.3. Tulemuslikkus

Hindajad leidsid, et programmide tulemused ja mõju vastasid täielikult nende eesmärkidele. Hindajad leidsid siiski, et programmide maht oli süsteemse mõju avaldamiseks liiga väike. Samuti rõhutasid hindajad, et programmi juhtimist Euroopa Komisjoni poolt peetakse bürokraatlikuks.

Programmid aitasid kaasa hariduse kvaliteedi parandamisele esimese ja teise astme kõrghariduses ja kutseõppes ning edendasid kultuuridevahelist mõistmist kõikide tasemete osalejate hulgas. Enamik vahetusõpilasi ja õppejõude jagab oma isiklikke kogemusi sõprade ja perekonnaga kodumaal, edendades seega kultuuridevahelist atlandiülest mõistmist suuremas ulatuses. Programmid on suurendanud osalevate õpilaste võimalusi töötamiseks rahvusvahelises keskkonnas. Hindajad leidsid, et õpilaste osalemine atlandiülestes õpilasvahetustes aitab kaasa nende rahvusvahelisele karjäärile.

Programmides osalevatele kõrgharidus- ja kutseõppeasutustele antud finantstoetused on andnud tugeva tõuke atlandiüleste kontaktide loomisele ja tõhustamisele.

4.4. Tõhusus

Programme peetakse majanduslikult tasuvateks, eelkõige pidades silmas väga kõrgeid ettevalmistus- ja korralduskulusid, mis on seotud atlandiüleste partnerlussuhete loomisega mitme liikmesriigi asutuste vahel. Hindajad leidsid, et iga üksiku projekt eelarve on täiesti piisav projektitegevuste elluviimiseks. Tõhususe suurendamiseks tuleks selgesti eraldada ettevalmistavad toetused ja lõplikud rakendusprojektid ning õpilaste ja õppejõudude liikuvustoetust üksnes parema koostööraamistikuga projektide puhul, millel on näiteks selge institutsionaalne toetus, hästi töötav võrgustik ja ainepunktide tunnustamise ning õpilaste valiku ja ettevalmistamise korda käsitlev kokkulepe.

Samuti rõhutasid hindajad vajadust, et komisjoni talitused võrdleksid projektide tulemusi kindla korra kohaselt ning soovitasid tarkvara- või Interneti-põhise järelevalvesüsteemi kasutuselevõtmist.

Komisjon nõustub hindajatega osaliselt. Suurema tõhususe saavutamiseks tuleks suurendada nõudmisi taotluste vastuvõtmise tasemel ning rahastada vaid neid projektide, mille puhul on valiku tegemise ajal selge, et neil on tugev koostöö tase. Vähe on tõendeid selle kohta, et ettevalmistavad toetused tõepoolest parandavad projektide kvaliteeti. Interneti-põhise järelevalvesüsteemi suhtes leiab komisjon, et programmide ulatus ei õigusta sellise vahendi kasutuselevõttu. Selle võib ette näha üksnes ühenduse muude haridus- ja koolitusalaste programmide arendustegevuse osana.

4.5. Kasulikkus ja jätkusuutlikkus

Hindajad leidsid, et programm on osalevatele isikutele ja asutustele toonud märkimisväärset ja potentsiaalselt pikaajalist kasu. Käimasoleva projekti koostööpartnerite plaanid ja varasemate projektide tulemused näitavad, et projektid on üldiselt jätkusuutlikud, ehkki kõiki tegevusi ei jätkata samal viisil. Alternatiivsete rahastamisallikate puudus pärast projekti lõppemist on takistuseks järjepidevale õpilaste liikuvusele.

Leitakse, et programmid vastavad subsidiaarsuse põhimõttele. On olemas mitmed kahepoolsed kokkulepped mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate ülikoolide vahel. Programmid lisavad siiski mitmepoolse Euroopa Liidu mõõtme, mis kahepoolsetes lepingutes puudub. Lisaks sellele võimaldab programmi haldamine Euroopa Liidu tasandil mastaabisäästu.

4.6. Toetuskava Fulbright/Euroopa Liit

Toetuskava Fulbright/Euroopa Liit on ELi ja USA vahelise programmi väike, kuid oluline komponent. Hindajad leidsid, et toetuskava mängib rolli poliitiliste ja kultuuriliste sidemete tugevdamisel Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel. Enamik Euroopa Liidu osapooli on Euroopa integratsiooniuuringutele spetsialiseerunud asutustest. Hindajad rõhutasid siiski, et toetuskava Fulbright/Euroopa Liit on siseriiklike akadeemiliste asutuste seas suhteliselt vähetuntud. Toetuskava Fulbright/Euroopa Liit toetusesaajad on rahul neile antud võimaluste ja toetustega.

SOOVITUSED

ALLPOOL ON ESITATUD HINDAJATE SOOVITUSED (KURSIIVIS) KOOS KOMISJONI MÄRKUSTEGA.

5.1. Sekkumise loogika

1) Kuna seni ei ole veel tunnustatud kõikide eesmärkide võrdset tähtsust, soovitame muuta programmide kuus ametlikku eesmärki prioriteetseks (programmide täpsustatud eesmärkidena). Eelkõige tuleks kaaluda e-õpet ja kaugõpet puudutava eesmärgi ümbersõnastamist või välja jätmist.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

5.2. Asjakohasus

2) Kanada õpilaste osalus piirdub nüüd esimese ja teise astme üliõpilastega vanuses kuni 30 eluaastat. Võttes arvesse elukestvat õpet tuleks seda ealist piirangut muuta paindlikumaks. Vastavalt sellele soovitab hindajate töörühm Kanada programmi ealine kriteerium uuesti läbi vaadata.

Ealine kriteerium on kehtestatud Kanada eeskirjadega.

3) Lisaks sellele soovitame laiendada programmi ulatust kraadiõppes olevatele inimestele, kuna sellise vahetuse järele on olemas vajadus.

Selline laiendamine hajutaks programmide mõju, vähendades esimese ja teise astme üliõpilastele kättesaadavaid juba niigi nappe ressursse.

5.3. Tulemuslikkus

4) a) Projekti koostamise ja tegeliku projektiperioodi paremaks kooskõlastamiseks soovitame võimaldada rohkem aastaseid ettevalmistavaid projekte, eelistatavalt liitude projektide lahutamatu osana. b) Lisaks sellele soovitame, et programmide juhtimisega seotud isikud võimalikult kiiresti selgelt väljendaksid oma seisukohta projekti „kuluvaba” pikendamise kohta. c) Samuti tuleks tõsiselt kaaluda liikuvuse järelrahastamise taotlemise võimaluse andmist edukatele projektide.

Kogemusest lähtudes nõustub komisjon, et mitmeaastane rahastamine tuleks anda projektidele, mis suudavad tõestada, et neil on tugev koostööraamistik ning selge institutsionaalne toetus, hästi töötav võrgustik ja ainepunktide tunnustamise ning õpilaste valiku ja ettevalmistamise korda käsitlev kokkulepe. Seda on võimalik saavutada valiku ja toetuste andmise kriteeriumide karmistamise teel.

5) Selleks et suurendada programmide mõjupiirkonda (vastavalt programmide ambitsioonidele), soovitame koostööprogrammide eelarve märgatavat suurendamist.

Komisjon võtab teatavaks selle soovituse, millega peaks kaasnema samalaadne kohustus Ameerika Ühendriikidelt ja Kanadalt.

6) Kuna paljud projektid puutuvad tegevuse korraldamisel kokku samasuguste probleemidega, siis soovitame, et taotlejatele ja projektipartneritele tehtaks head tavad kättesaadavaks näiteks Interneti teel. Kõnealused head tavad peaksid andma teavet sellistel teemadel nagu keeleõppe ja kultuurilise ettevalmistuse korraldamine ning osalevate asutuste hariduskorralduse ja ajakavade koordineerimine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata edukatele levitamis- ja jätkutegevustele.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

7) a) Me soovitame halduskorra ümberkujundamist, et projekti partnerite halduskoormust võimalikult vähendada. b) Lisaks sellele arvame, et programmijuhtide töörühm võiks parandada projekti partneritega toimuva teabevahetuse tõhusust . Võimaliku lahendusena näeme teatavale hulgale projektidele kontopidajate nimetamist.

Programmi juhtimist reguleerivad finantsmääruse sätted. Komisjon on programmide täiendava personali kindlaks määranud 2004. aastal.

5.4. Tõhusus

8) a) Me soovitame programmide juhtimiseks täiendavate ressursside eraldamist, näiteks nimetades programmidele rakendusasutus b) Lisaks sellele soovitame kohandada programmide meetmete ajakava õppeaastaga. c) Projektide tõhususe suurendamiseks tuleks õppeasutusi nende taotlust puudutavast otsusest teavitada vähemalt kuus kuud enne õppeaasta algust. Sellest tulenevalt peaks ka projekti valikumenetlus algama kuus kuud varem.

Rakendusasutuse moodustamine ei ole asjakohane, võttes arvesse partnerite halduskoostöö poliitilist tähtsust. Ajakava puhul võetakse arvesse soovitust alustada valikumenetlust 6 kuud varem.

9) Me soovitame koondada jõupingutused ettevalmistavate projektide ja kolmeaastaste projektide täielikuks integreerimiseks. Toetuse saamine ettevalmistava projekti jaoks peaks tooma kaasa suurema võimaluse toetuse saamiseks kolmeaastase projekti jaoks. See julgustab asutusi projekti piisavalt hästi ette valmistama.

Puuduvad tõendid selle kohta, et ettevalmistavad toetused oleksid aidanud kaasa projektide kvaliteedi parandamisele.

10) Praegune järelevalvemeetod ei võimalda projektide tõhusat võrdlemist. Me soovitame täiustada ja tugevdada olemasolevaid tarkvarapõhiseid järelevalvesüsteeme, eelistatavalt Interneti teel. USA ja Kanada järelevalvesüsteemid on heaks näiteks, kuna need võimaldavad projektide regulaarset võrdlemist ning teabevahetust heade tavade kohta. Järelevalve puhul tuleks kaaluda ka küsimustike kasutamist.

Komisjon nõustub ning uurib praegu, kuidas seda soovitust kõige paremini rakendada.

5.5. Kasulikkus ja jätkusuutlikkus

11) Me soovitame projekti valikul võtta arvesse olemasolevaid eelnevaid kontakte. See soovitus nõuab siiski ettevaatust, kuna projektide valimine üksnes eelnevate kontaktide põhjal võib piirata programmide kättesaadavust ning pärssida asutuste huvi toetuste taotlemise vastu.

Ehkki eelistatakse uusi projekte ja asutusi, mida programmi raames varem rahastatud ei ole, on varemrahastatud projektides osalenud institutsioonid tõepoolest abikõlblikud iga uue pakkumiskutse puhul.

12) Me soovitame jätkusuutlikkuse lisamist projekti plaani. Seda oleks sobiv teha jätkusuutlikkuse lõpparuandesse lisamise nõudega. Jätkusuutlikkuse plaan peaks selgelt näitama, missuguseid tegevusi tuleks ette näha, kuidas neid tuleks teostada, ning milliseid ressursse peaks kaasama.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

13) Hindamine näitab, et õpilaste liikuvuse toetuste kättesaadavus on kõige tähtsam tegur projektide jätkusuutlikkuse soodustamisel. Seepärast soovitame täiendavat õpilaste liikuvustoetust, mis võimaldab edukatel projektidel jätkata õpilasvahetust.

Enamik projekte on näidanud, et nad on jätkusuutlikud ning et programmide kaudu loodud koostöösidemeid säilitatakse ka pärast vastava projekti lõppemist. See ei pruugi tähendada seda, et tegevused jätkuvad täpselt samal viisil. Näiteks võib liikuvus rahastamise puudumise tõttu väheneda või lõppeda.

14) Me soovitame täiendava rahastamise heade tavade levitamist. Seda võib teha mitmel moel, kaasa arvatud presentatsioonid aastakonverentsil, näidetest käsiraamatu või andmebaasi koostamine, mis EÜ kaudu kättesaadavaks tehakse.

Komisjon nõustub selle soovitusega. Komisjon on tellinud teostatavusuuringu rahvusvaheliste projektide jätkusuutlikkuse kohta kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas. Selle uuringu tulemused tehakse teatavaks 2005. aasta lõpus.

5.6. Toetuskava Fulbright/Euroopa Liit

15) Kui EÜ püüdleb suurema kutsealase ja institutsionaalse mitmekesisuse poole, peaks distsipliinide valik olema vähem range ning tuleks kaaluda laiemat tähelepanu Euroopa akadeemilistele asutustele. Me soovitame programmi Fulbright/EL teadvustamise parandamist, näiteks avaldades pakkumiskutsed akadeemilistes ajakirjades.

Selle meetme ulatus on määratletud EÜ/USA lepingu lisas. Hindajate soovitusi võetakse arvesse, pidades silmas lepingu võimalikku uuendamist, hõlmamaks laiemalt ELi/USA suhteid puudutavaid küsimusi. Komisjon tunnistab Fulbright/ELi toetuskava suurema propageerimise vajadust.

16) Järelevalve ja hindamise eesmärgil peaks Fulbright’i komisjon paluma toetusesaajatel anda parem ülevaade sellest, mida nad on konkreetselt teinud välismaal viibimise ajal ja pärast seda. Fulbright’i kavas osalemise tulemus (nt artiklid, raamatud jne) tuleks kanda andmebaasi.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

17) Me soovitame võtta kasutusele välismaal viibimise kuuekuuline (ühe semestri pikkune) miinimumaeg. Investeeringult saadav tulu on piiratud, kui õppurid ja teadlased saadetakse välismaale kõigest kolmeks või neljaks kuuks.

Vähemalt ühe semestri pikkune välismaal viibimise aeg tuleks kohaldada prioriteedina, mitte abikõlblikkuse kriteeriumina.

18) Kuna toetuse saajad üldiselt ei ole teadlikud programmi Fulbright-EL vilistlasorganisatsioonist, siis soovitame selle organisatsiooni laiemalt tutvustada.

Komisjon tunnistab selle ettepaneku väärtust.

19) Fulbright-ELi programmi alusel toetuse saajad peaksid jätkama kontakte neid vastuvõtnud asutusega. Üks võimalus oleks anda täiendavaid toetusi ELi ja USA asutustele (kraadiõppes olevate) õppejõudude jätkuva vahetuse korraldamiseks. Samuti võiks kaaluda Fulbright-ELi programmi sidumist praeguse liikuvustoetuste kavaga vastavalt EL-USA koostööprogrammi raames.

Ehkki soovituse esimene osa võib osutuda kasulikuks, usub komisjon siiski, et kõnealune koostöökava peaks säilitama oma eripära ja andma toetusi üksikisikutele, mitte asutustele.

20) Ehkki on olemas konkreetsed märgid selle kohta, et rahalised vahendid jaoks ei pruugi olla küllaldased, katmaks toetusesaajate kulutusi kutsealaseks tegevuseks välismaal, soovitame uurimise läbiviimist, et hinnata programmi Fulbright-EL alusel antud rahaliste vahendite piisavust.

Komisjon koos USA ametiasutustega viib läbi programmi Fulbright-EL toetuste piisavuse hindamise.

21) Võttes arvesse programmi Fulbright/EL edukust, soovitame suurendada programmi eelarvet, et tõsta iga-aastast akadeemiliste vahetuste arvu. See suurenemine peaks olema seotud EL-USA koostööprogrammi üldise tugevdamisega.

Neid soovitusi võib arvestada tulevases EÜ/USA programmilepingus ning need on seotud EÜ-USA koostööprogrammi üldise märgatava tugevdamisega.

JÄRELDUSED

VAHEHINDAMINE KINNITAB EÜ/USA JA EÜ/KANADA PROGRAMMIDE ASJAKOHASUST; NEED ON EDUKALT HOOGUSTANUD ATLANDIÜLEST KOOSTÖÖD KÕRGHARIDUSE JA KUTSEALASE KOOLITUSE VALDKONNAS. HINDAJAD LEIDSID, ET ENAMIK PROJEKTIDEST RAKENDASID EDUKALT KAVANDATUD ÕPPEKAVADE KOOSTAMISE NING ÕPILASTE LIIKUVUSE MEETMEID NING MIS VEELGI TÄHTSAM, ET KÕIK PROGRAMMID ON TÕHUSALT LOONUD KESTVAID INSTITUTSIONAALSEID, KUTSEALASEID JA INIMESTEVAHELISI ATLANDIÜLESEID KONTAKTE. Nad on seega aidanud kaasa nii vastastikuse mõistmise kui ka meie kõrg- ja kutseharidussüsteemide parandamisele.

Hindajad tegid rea ettepanekuid programmide teatavate aspektide täiustamiseks, kuid suuri puudujääke ei leitud. Paljud nendest ettepanekutest käsitleva pigem tulevasi kui praegusi programme. Komisjon on juba võtnud meetmeid mõnede soovituste osas ning võtab paljusid soovitusi arvesse eespool osutatud viisil.

[1] Nõukogu otsus nr 2001/196/EÜ EL-USA kokkuleppe sõlmimise ja allkirjastamise kohta, avaldatud EÜTs L 71, 13.3.2001.

[2] Nõukogu otsus nr 2001/197/EÜ EL-Kanada kokkuleppe sõlmimise ja allkirjastamise kohta, avaldatud EÜTs 71, 13.3.2001.

[3] Kõikide eesmärkide kohta vt iga kehtiva kokkuleppe artiklit 3.

[4] Vt joonealuseid märkusi 1 ja 2.

[5] Kanada juhised: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/call/guidecan_en.pdf

USA juhised: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/call/guideus_en.pdf

[6] Vt jagu „Kui suur on pakutav rahaline toetus?"

Kanada programmi kohta EL veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/canada_en.html

USA programmi kohta EL veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/usa_en.html

[7] Pakkumiskutse nr EAC/24/04, avaldatud ELTs 2004-S 77-065229, 20.4.2004.