EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 8.6.2011 
SEK(2011) 687 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Accompanying document to the 
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, 
mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetl uses ja õigust teatada kinnipidamisest  
{KOM(2011) 326 lõplik} 
{SEK(2011) 686 lõplik}  
 
ET 1   ET MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Mõjuhinnang hõlmab meedet, mis käsitleb kahtlustatavate või süüdistatavate õigust kaitsjale 
kriminaalmenetluses ja õigust teatada kinnipida misest kolmandale isikule. Selle meetme 
eesmärk on kehtestada miinimumeeskirjad, mi s reguleerivad kõikjal Euroopa Liidus õigust 
kaitsjale ja õigust teatada kinnipidamisest.  
Probleemid  
Mõjuhinnangus välja toodud põhiprobleemideks on 1) ebapiisav vastastikune usaldus 
liikmesriikide õigusasutuste vahel ja 2) põhiõigu ste ebapiisav kaitstus kriminaalmenetlustes 
Euroopa Liidus. Konkreetne probleem seisneb selles, et mitmes liikmesriigis ei ole 
asjaomasel isikul alati võimalik kaitsjat kasutada ega kinnipidamisest teatada. Seda esineb mitmel kujul. Mitmes liikmesriigis ei ole kah tlustataval praegu õigust kohtuda kaitsjaga enne 
politseiülekuulamist ja/või kasutada kaitsja abi politseiküsitluse ajal . Euroopa Inimõiguste 
Kohus on sedastanud, et kahtlustataval on õigus kohtuda kaitsjaga kohe politseiküsitluse 
algusest alates ja lasta kaitsjal mängida olulis t rolli enda kaitsmisel küsitluse ajal (Salduz vs. 
Türgi, Brusco vs. Prantsusmaa). Liikmesriigiti on er inevusi võimalustes loobuda õigusest 
kaitsjale. Ilma kaitsja kohalolekuta kogutud tõ endite staatus on liikme sriigiti erinev. Lõpuks 
ei ole Euroopa vahistamismääruse menetlust e puhul ELi eeskirju, mis reguleeriksid nende 
isikute tasuta õigusabi, kes on tagaotsitavad nii määruse teinud kui ka seda täitvas 
liikmesriigis, mis õõnestab usaldust veel gi. Nende kohta on mõjuhinnangus toodud ka 
mitmeid näiteid. Kinnipidamisest teatamise õi guse kohta tegi Piinamise ja ebainimliku või 
alandava kohtlemise või karistamise tõkestamis e Euroopa Komitee riikide külastamise käigus 
kinnipeetavatega toimunud kohtumiste alusel ki ndlaks olukorrad, kus seaduses on õigus 
kinnipidamisest teatada küll kehtestatud, kuid tegelikkuses seda võimalust kinnipeetule ei 
pakuta või pakutakse suure viivitamisega (sage li alles teatavasse etap pi jõudes, nt alles 
kohtuniku ette jõudes). Samuti tegid nad kindl aks mitmeid olukordi, kus kinnipeetavale ei 
antud mingit tagasisidet tema poolt nimetatud isikuga ühendusevõtmise tulemuste kohta. 
Subsidiaarsus.  Vajalikuks peetakse ELi tasandi meed et. Seda tingib probleemi piiriülene 
mõõde, mis johtub kodanike, sealhulgas kurja tegijate liikuvusest, puudustest Euroopa 
inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konvent siooni ning Piinamise tõkestamise Euroopa 
konventsiooni jõustamismehhanismid es ning juurdepääsust mitmele 
õiguskaitsemehhanismile, mis kaasneksid ELi meetmega.  
Eesmärgid  
Mis tahes ELi tasandil võetud meetme puhul, mis käsitleb õigust kaitsjat, tuleks saavutada 
järgmised üld- ja konkreetsed eesmärgid:  
Üldeesmärgid  • Parandada õigusalast koostööd Euroopas Liidus.  
• Tagada igale isikule piisav põhiõi guste kaitse kriminaalmenetlustes.  
Konkreetsed 
eesmärgid  • Vähendada viivitustega, keeldumistega, edasikaebamistega kaasnevaid 
kulusid seoses õigusalase koos töö taotluste täitmisega. 
• Tagada, et kahtlustatav või süüdistatav saaks kriminaalmenetluse 
käigus kasutada piisavalt kaitsjat. 
• Tagada, et kahtlustatav või süüdi statav, kellelt on võetud vabadus, 
 
ET 2   ET saaks teatada faktist, et temalt on võetud vabadus, enda poolt määratud 
kolmandale isikule.  
 
Valikud  
Mõjuhinnangus analüüsiti järgmisi valikuid. 
• 1. poliitikavalik. Jätkata vanamoodi.  ELi tasandil meetmeid ei võeta .  
• 2. poliitikavalik.  Soovitus  hea tava kohta, mis käsitleb kahtlustatava või süüdistatava 
õigust kaitsjale ja õigust t eatada kinnipidamisest.  
• 3. poliitikavalik.  Direktiiv, milles sätestatakse miin imumeeskirjad, mis hõlmavad kaitsja 
kasutamist käsitleva Euroopa Inimõiguste Kohtu acquis ' kohaldamist  (s.t konventsioon ja 
Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika ) ning Piinamise ja ebainimliku või alandava 
kohtlemise või karistamise tõkestamise Eu roopa Komitee kinnipidamisest teatamist 
käsitlevaid soovitusi, ja tugevdaks vastas tikuse tunnustamise vahendite kohaldamist. 
• See poliitikavalik reguleeriks viite kaitsja kasutamist ja isiku kinnipidamisest 
teatamise õiguse konkreetset aspekti, ni ng tagaks eelkõi ge kaitsja kiire 
kasutamise, täpsustaks selle sisu ja  õiguse kinnipidamisest teatamise kohta 
tagasisidet saada, annaks loobumisõiguse ja kehtestaks õiguskaitsemeetmed ja 
kohaldaks Euroopa vahistamismääruse mene tlusi nii vahistamismääruse teinud 
kui ka seda täitvas riigis. 
• 4. poliitikavalik.  Direktiiv, milles kohaldatakse Piinam ise ja ebainimliku või alandava 
kohtlemise või karistamise tõkestamise Eu roopa Komitee kinnipidamisest teatamist 
käsitlevaid soovitusi ning kehtestatakse eeskirj ad, mis lähevad kaitsja kasutamist käsitleva 
Euroopa Inimõiguste Kohtu acquis 'st kaugemale,  ja tugevdatakse vastastikuse 
tunnustamise vahendite kohaldamist. 
• Lisaks 3. valiku all kirjeldatule (pakkudes  samal ajal sama õigust teatada 
kinnipidamisest) tagatakse selle valikuga, et kaitsja kasutamist võimaldatakse 
enne mis tahes politseiküsitlust (mitte selle ajal). Selles kehtestatakse kohustus tagada kaitse läbivalt ning keelatakse kaitsja kasutamise õigust rikkudes kogutud 
tõendite kasutamine.  
MÕJU
 
Tõhusus eesmärkide saavutamisel:  
• 1. poliitikavalik. Kuna liikmesriigid rakendavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste 
kaitse konventsiooni ja Eur oopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Piinamise ja 
ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee 
soovitusi erinevalt, ei ole kahtlustatavate kaitse tase praegu piisav. Pealegi ei hõlma 
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse  konventsioon ja selleg a seotud kohtupraktika 
teatavaid aspekte, nt Euroopa vahistamis määruse menetlusi, mis on õiglase kohtuliku 
arutamise tagamisel kesksel kohal. 
• 2. poliitikavalik.  Ei ole kindel, et liik mesriigid, eelkõige need, ke s ei täida praegu Euroopa 
Inimõiguste Kohtu miininõudeid ega Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või 
karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soov itusi, rakendaksid täies ulatuses soovitust, 
mis ei ole siduv. 
• 3. poliitikavalik.  Sellel valikul on seadusandliku va hendi kõik tugevad küljed (siduv, 
kõrge jõustamismäär). See on eelkõige kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu acquis 'ga 
 
ET 3   ET ning Piinamise ja ebainimliku või alandava  kohtlemise või karistamise tõkestamise 
Euroopa Komitee soovitustega ning sellega  parandatakse õigusalast koostööd allpool 
esitatud konkreetsete meetmetega.  
1. Ajaline ulatus.  Tagada võimalus kasutada kaitsjat alates esimesest 
politseiküsitlusest ja teatada kinnipidamisest.   
2. Sisuline reguleerimisala.  Nõustamistegevuse konkreetne reguleerimine ja 
teatamisõiguse parandamine, sätestad es tagasiside andmise kohustuse.  
3. Loobumine õigusest kaitsjale.   
4. Rikkumise tagajärjed.  Sätestatakse, et liikmesriik peab kehtestama 
õiguskaitsemeetmed juhtudeks, mil rikutakse õigust kaitsjale.  
5. Euroopa vahistamismääruse juhtumid. Isikut, kelle kohta on tehtud 
vahistamismäärus, abistab kaitsja nii vahistamismääruse teinud kui ka seda 
täitvas liikmesriigis.  
• 4. poliitikavalik:  Lisaks 3. valiku all kirjeldatule (p akkudes samal ajal sama õigust teatada 
kinnipidamisest) tagatakse selle  valikuga, et kaitsja kasutami st võimaldatakse enne mis 
tahes politseiküsitlust (mitte sell e ajal). Selles kehtestatakse kohustus tagada kaitse läbivalt 
ning keelatakse kaitsja kasutamise õi gusi rikkudes kogutud tõe ndite kasutamine.  Seepärast 
parandaksid need kolm lisaelementi (vastava lt 1, 3 ja 4 aspekt ) õigusalast koostööd 
järgmiselt:  
1. Ajaline ulatus. Kehtestada võimalus kasutada kaitsjat juba enne esimest 
politseiülekuulamist, mis tagaks, et kahtlustatav saab oma kaitse enne ülekuulamist ette valmistada.  
2. Kaitse kohustuslikkus. Nõue, et kahtlustatavat peab alati nõustama kaitsja, 
oleks juba iseenesest väga tõhus meed e, kuidas suurendada õigusasutuste 
usaldust. 
3. Rikkumise tagajärjed.  Kehtestada ELi tasandil, et  kaitsja kasutamise õigust 
rikkudes kogutud tõendeid ei saaks kohtus kasutada.  
Mõju põhiõigustele
 
• 1. poliitikavalik. Põhiõigusi kaitstakse edasi erinevalt vastavalt igas riigis kehtivale 
süsteemile. Euroopa põhiõiguste hartat kohaldat akse vaid ELi õigusaktide rakendamisel, 
näiteks Euroopa vahistamismääruse kohaldamise korral. 
• 2. poliitikavalik.  Selle valiku mõju ning see, kui suur es ulatuses paraneb õigus õiglasele 
kohtulikule arutamisele, kahtlustatava või  süüdistatava kaitseõigus ning kaitse 
väärkohtlemise eest, sõltub sellest, kuidas  liikmesriigid ELi soovitust rakendavad.  
• 3. poliitikavalik.  Tõhustatakse nii õigust vabadusele ja turvalisusele  (ELi põhiõiguste 
harta artikkel 6, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 5), 
õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtul ikule arutamisele  (ELi 
põhiõiguste harta artikkel 47, Euroopa inimõi guste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 
artiklid 6 ja 13) kui ka süütuse presumptsiooni  ja kaitseõigust (ELi põhiõiguste harta 
artikkel 48, Euroopa inimõiguste ja põhivaba duste kaitse konventsi ooni artikkel 6). Nii 
õigusega kaitsjale kui ka kinnipidamisest teatada tagatakse ametlik kaitse väärkohtlemise vastu ja seeläbi kaitse väärkohtlemise (ELi põhiõiguste harta artikkel 4, Euroopa 
 
ET 4   ET inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsi ooni artikkel 3) võimaliku rikkumise eest. 
Kinnipidamisest teatamise õigusega edendatakse õigust era- ja perekonnaelu 
austamisele  (ELi põhiõiguste harta artikkel 7, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste 
kaitse konventsiooni artikkel 8). 
• 4. poliitikavalik.  Tõhustatakse nii  õigust vabadusele ja turvalisusele  (ELi põhiõiguste 
harta artikkel 6, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 5), 
õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtul ikule arutamisele  (ELi 
põhiõiguste harta artikkel 47, Euroopa inimõi guste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 
artiklid 6 ja 13) kui ka süütuse presumptsiooni ja kaitseõigust  (ELi põhiõiguste harta 
artikkel 48, Euroopa inimõiguste ja põhivabadus te kaitse konventsioon i artikkel 6). Õigust 
tõhusale õiguskaitsemeetmele kindlustatakse ve elgi, keelates kohtus kasutada tõendeid, 
mis on kogutud rikkudes õigust õigusabile.  
• Finants- ja majanduslik mõju  
• 1. poliitikavalik. See valik ei too küll kohe kaasa uus i finantskulusid, kuid see ka ei 
vähenda ei liikmesriikide õiguskaitseasutuste eelarvekulusid ega kahtlustatavate või süüdistatavate kulusid, mis on tingitud edasik aebustest ning menetlustest, millest on 
loobutud või mis viibivad tingituna ebapiisavast kaitsja kasutamisest.   
• 2. poliitikavalik.  Sõltub, mil määral liikmesriigid rakendavad mõnda või kõiki soovituse 
sätteid. 
• 3. poliitikavalik.  Keskmine finantskoormus liikmesriigi kohta on suure liikmesriigi puhul  
ligikaudu 300 000 eurot ning väikese liik mesriigi puhul vahemikus 4 100 kuni 70 950 
eurot.  Olemas on ka majanduslik ja finantsmõju üksikisikule. Selle suurust hinnatakse 
(laias laastus) mõjuhinnangus 1 500  eurole isiku kohta, kelle suhtes on tehtud Euroopa 
vahistamismäärus. 
• 4. poliitikavalik.  Selle valiku finantsmõju hinna takse suure liikmesriigi puhul 179 
miljonile eurole  ja keskmise suurusega liikmesriigi puhul 110 miljonile eurole . 
Üksikisikute puhul hinn atakse finantskulu 4 170 kuni 5 200 eurole  kahtlustatava / 
süüdistatava ja juhtumi kohta (isikud, kelle kohta on algatatud kriminaalmenetlus) ning 
ligikaudu 1 500 eurole  isiku ja juhtumi kohta (isikud, ke lle suhtes on tehtud Euroopa 
vahistamismäärus). 
Mõju riigi õigussüsteemile
 
• 1. poliitikavalik.  Vajadus rakendada teatavaid Eur oopa Inimõiguste Kohtus tehtud 
otsuseid ning Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise 
tõkestamise Euroopa Komitee soovitusi võib ol emasolevaid erinevusi veelgi süvendada, 
eelkõige seetõttu, et on märke sellest, et l iikmesriigid tõlgendava d Euroopa Inimõiguste 
Kohtus tehtud otsuseid erinevalt. 
• 2. poliitikavalik.  On tõenäoline, et selle mõju ei oleks suurem kui Euroopa Inimõiguste 
Kohtus tehtud otsuste ning Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või 
karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soovituste oma praegu.  
• 3. poliitikavalik.  Selle valiku puhul tagatakse, et r iikide õigussüsteemi d viiakse suures 
osas kooskõlla Euroopa inimõiguste ja põhi vabaduste kaitse konventsiooni põhimõtete, 
Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga ning Piinamise ja ebainimliku või alandava 
kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa  Komitee soovitustega, milleks tuleb viia 
läbi teatavaid reforme. 
• 4. poliitikavalik.  Direktiivi täitmiseks on vaja ellu viia olulisi reforme. Teatavatel 
liikmesriikidele võib selle poliitikavaliku alusek s olevate eelduste aktsepteerimine osutuda 
probleemseks. 
 
ET 5   ET • Variantide võrdlus: 
3. poliitikavaliku puhul näib eesmärkide saavut amiseks vajalik maksumuse ja tõhususe suhe 
olevat kõige paremini paigas. Seepärast eelistatakse seda varianti.   
 
ET 6   ET  
Eesmärgid ja 
kulud  1. 
poliitikavalik  2. poliitikavalik  3. poliitikavalik 
 4. poliitikavalik 
 
Paremast 
õigusalasest 
koostööst tulenev kokkuhoid 
 0 √ √√ √√[√] 
Mõju 
põhiõigustele  Väike  Väike  Keskmine kuni 
suur Suur 
Finants- ja 
majanduslik 
mõju 
(vt tabelid V lisas 
ja täielikud 
selgitused VII 
lisas)   
 
01 
  
 
Erinev, sõltub, mil 
määral liikmesriigid 
soovitusi rakendavad  
  
Liikmesriikide 
jaoks: 
 
 
Kaitsja kasutamise 
tagamise kulusid 
hinnatakse Euroopa 
vahistamismääruse 
menetlust täitvas 
liikmesriigis suure 
liikmesriigi puhul 
300 000  eurole ja 
väikese liikmesriigi 
puhul 4 100 kuni 
70 950 eurole 
[tingimusel et 
punkti 5.3.3. tabeli 
tingimused on 
täidetud]. 
 
NB! Kõik muud 
nõuded, mis on 
direktiivis 
kehtestatud 
täiendavalt 
võrreldes 1. 
valikuga, kuludele 
mõju ei avalda. 
[täpsemalt vt nende 
andmete analüüsi V 
lisa tabelis]  
  
 
Liikmesriigi jaoks: 
Selle valiku kulud 
alguskuupäeva seisuga  
on  
suure liikmesriigi puhul 
179 miljonit eurot  
ja keskmise suurusega 
liikmesriigi puhul 110 
miljonit eurot  
[tingimusel et punkti 
5.3.4. tabeli tingimused 
on täidetud].  
 
 
Selle valiku kulud 
lõppkuupäeva seisuga  on 
suure, laiema tasuta 
õigusabiga liikmesriigi 
puhul 309 miljonit 
eurot ja keskmise, 
piiratuma tasuta 
õigusabiga liikmesriigi 
puhul 137 046 eurot . 
 
Kaitsja kasutamise 
tagamise kulusid 
hinnatakse Euroopa 
vahistamismääruse 
menetlust  täitvas 
liikmesriigis suure 
liikmesriigi puhul 
300 000 eurole  ja 
väikese liikmesriigi 
puhul 4 100 kuni  70 950 
eurole . 
 
NB! Kõik muud nõuded, 
mis on direktiivis 
kehtestatud täiendavalt 
võrreldes 1. valikuga, 
kuludele mõju ei avalda. 
[vt nende andmete 
analüüsi täpsemalt VI 
lisa tabelis]  
                                                 
1 Nagu selgitatud eespool punktis 5.3.1, kaasnevad selle valikuga olulised kulud liikmesriikide jaoks, kes 
ei täida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni nõudeid.   
 
ET 7   ET  
 Üksikisikute 
jaoks: 
puudub  Üksikisikute jaoks: 
puudub   
Üksikisikute 
jaoks : Ligi 1 500 
eurot isiku kohta, 
kelle kohta on 
tehtud Euroopa 
vahistamismäärus   
Üksikisikute jaoks: 
1. Üksikisikud, kelle 
kohta on algatatud 
kriminaalmenetlus: 
4 170 kuni 5 200 eurot  
kahtlustatava / 
süüdistatava ja juhtumi 
kohta  
2. Isikud, kelle kohta on 
tehtud Euroopa 
vahistamismäärus: ligi 
1 500 eurot   
 
Mõju riigi 
õigussüsteemile  0 Väike kuni keskmine  Keskmine kuni 
suur Suur 
4. valik on ilmselgelt kõikide üld- ja konkreetsete eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam, 
kuid 3. valik ei jää oma tõhususelt palju alla. Samal ajal on aga kulud liikmesriikide jaoks 
4. valiku puhul märkimisväärselt suuremad (mitme saja miljoni  eurot ulatuses) kui 3. valiku 
puhul (300 000 eurot liikmesriigi kohta). Suured er inevused kuludes ei näi kaaluvat üles vahet 
tulemustes, mida sel viisil on võimalik saavut ada. Ka üksikisikute jaoks on 3. ja 4. valiku 
vahel suur erinevus, kus viimase puhul ulatub ma ksumus isiku ja krim inaalasja kohta mitme 
tuhande euroni. 
EELISTATUD VÕIMALUSEGA KAASNEV ELI LISANDVÄÄRTUS JA SELLE PROPORTSIONAALSUS  
Eelistatud variandiga tagatakse kahtlustatavale või süüdistatavale kõikjal  ELis õigus kasutada 
piisavalt ja tõhusalt kaitsjat. Lisaks on igal ka htlustaval või süüdistat aval, kellelt on võetud 
vabadus, õigus teatada oma kinnipidamisest kolmandale isikule. Direktiiviga luuakse 
liikmesriikidele kohustused, mille tagamist saavad  liikmesriikide kohtud nõuda pärast nende 
rakendamist. Euroopa Liidu Kohus näeb kohustuste täitmata jätmise eest ette 
õiguskaitsemeetmed. See, koos komisjoni volit usega algatada liikmesriigi vastu rikkumise 
suhtes menetlus, on see liikmesriikidele tugevaks stiimuliks direktiivi kohaste kohustuste täitmiseks.  
Õigus kaitsjale ja teatada kinnipidamisest p eaksid olema ELi õiguskorras selgelt sätestatud, 
arvestades et ELi põhiõiguste  harta artiklites 4, 7, 47 ja  48 on kehtestatud kaitse 
väärkohtlemise vastu, õigus era- ja perekonnaelu austamisele, õigus tõhusale 
õiguskaitsevahendile ja õiglas ele kohtulikule arutamisele ning  süütuse presumptsioon ja 
kaitseõigus.  ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikes 2 on sätestatud selge õi guslik alus ELi 
miinimumeeskirjade kehtestamiseks üksikis ikute õiguste kohta kriminaalmenetlustes. 
 
ET 8   ET Lisaks peaks eelistatud variandiga olema võimalik saavutada kokkuhoid selle arvelt, et 
väheneb edasikaebuste arv, Euroopa Inimõiguste  Kohtu süüdimõistvate kohtuotsuste arv või 
viivitused õigusalase koostöö menetlustes.  Kokkuhoiu suurus kõikide liikmesriikide peale 
kokku järgmise kümne aasta jooksul on hinnanguliselt 3,73 miljonit  kuni 11,19 miljonit  
eurot.   
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kuna direktiivis sisalduvad teataval määral  Euroopa inimõiguste ja  põhivabaduste kaitse 
konventsioonis sätestatud kohustu sed või kohustused, mis juba kehtivad mingis vormis 
teatavates liikmesriikides, eeldatakse, et kaheaa stane tähtaeg oleks liikmesriikidele piisav, et 
teha oma õiguses vajalikud muudatused. See,  et õigus kaitsjale ja õigus teatada 
kinnipidamisest on koondatud ühe ja sama meet me alla sama jõustamiskuupäevaga, hõlbustab 
liikmesriikidel meetme rakendamist, arvestades et 21 liikmesriigis on õiguslikud sätted, mis käsitlevad õigust kaitsjale ja õigust teatada kinnipidamisest,  koondatud siseriiklikus õiguses 
ühe ja sama õigusakti alla. Lisaks on mitmed  liikmesriigid seda teemat juba käsitlenud, 
eelkõige oma vastustes, mis nad andsid Piinamis e ja ebainimliku või alandava kohtlemise või 
karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soov itustele, mis käsitles id kinnipidamisest 
teatamist. Õigusreformid, mis mõnes liikmesr iigis viidi hiljuti läbi siseriikliku õiguse 
ühtlustamiseks Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupr aktikaga näitab, et olulisi muudatusi on 
võimalik rakendada ka lühema aja jooksul.  
Lisaks direktiivile lisatud rakenduskavale sätestat akse direktiivis, et liikmesriigid peavad aru 
andma seadusandlikest või muudest meetme test, mis on võetud kavandatud muudatuste 
tõhusaks rakendamiseks. Komisjon kavatseb koos tada empiirilise eriuuringu, mille raames 
kogutakse esimesel kolmel kuni viiel aastal andmeid ettepaneku rakendamise kohta.