Mõju ei hinnatud, sest valdavalt uuendatakse ja täiustatakse lepinguga kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut ning see tähendab, et lepinguga ei kehtestata olulisi uusi koostöövaldkondi, millel oleks märkimisväärne majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju. Eeldatav mõju on peamiselt poliitiline, ELi eesmärk on toetada partnerriigi poliitilist kurssi ning tugevdada ELi poliitilist kapitali. Kirgiisi Vabariigis võib positiivne sotsiaalne mõju ilmneda peamiselt seoses õigusriigi, inimõiguste ja turvalisuse kohta kavandatud sätetega. Samuti võib eeldada, et ärikeskkonna paranemise tulemusena intensiivistub kaubavahetus, kuid sellega ei kaasne kummagi poole konkreetsete tööstussektorite jaoks riske, sest Kirgiisi Vabariik ja EL ei konkureeri samades sektorites. Nagu tegevuskavas märgitud, ei annaks mõjuhinnangu tegemine piisavat lisaväärtust.

Kõrge esindaja ja komisjon leiavad, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu eelnõu võib esitada allakirjutamiseks.

Nõukogu on läbirääkimiste kõigis etappides korrapäraselt teavitatud ja temaga on nõu peetud nõukogu asjaomases töörühmas, eeskätt Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühmas ja kaubanduspoliitika komitees.

Leping ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ELi ja Kirgiisi Vabariigi vaheliste suhete tugevdamise poliitilised eesmärgid, et seeläbi edendada demokraatlikke reforme, õigusriigi põhimõtet ja kestlikku majandusarengut kui vahendeid, millega suurendada Kirgiisi Vabariigi stabiilsust ja turvalisust. Lepingu tõttu ei pea liit muutma oma õigusnorme ega standardeid üheski reguleeritud valdkonnas.

Lepingus käsitletakse ELi pädevusse kuuluvaid küsimusi ning see tugevdab poliitilist dialoogi ja koostööd ELi ja Kirgiisi Vabariigi vahel. Seetõttu on vaja meetmeid võtta ELi, mitte liikmesriikide tasandil.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 8 on ette nähtud, et nõukogu teeb otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus nimetatud asjaoludel, mil nõukogu teeb otsuse ühehäälselt. Arvestades, et lepingu kaks peamist aspekti on kaubanduspoliitika ja arengukoostöö, kehtib käesoleval juhul hääletuskorrana seega kvalifitseeritud häälteenamus.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 5 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega antakse luba lepingule alla kirjutada ja vajaduse korral seda enne jõustumist ajutiselt kohaldada.

Kohtupraktikas on sedastatud, et kui ELi meetme kontrollimise käigus selgub, et sellega taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonnana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast tulenev õiguslik alus. Erandkorras, kui on tuvastatud, et meetmega taotletakse korraga mitu lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, ilma et üks oleks teise suhtes teisejärguline, mistõttu on kohaldatavad aluslepingu erinevad sätted, peab niisugune meede põhinema vastavatel erinevatel õiguslikel alustel (vt selle kohta 10. jaanuari 2006. aasta kohtuotsus komisjon vs. parlament ja nõukogu, C-178/03, EU:C:2006:4, punktid 42 ja 43; 11. juuni 2014. aasta kohtuotsus komisjon vs. nõukogu, C-377/12, EU:C:2014:1903, punkt 34, 14. juuni 2016. aasta kohtuotsus parlament vs. nõukogu, C-263/14, EU:C:2016:435, punkt 44) ja 4. septembri 2018. aasta kohtuotsus komisjon vs. nõukogu (Kasahstan), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, punkt 40).

Kui lepingut juba rakendatakse, on sellele kasulikuks täienduseks kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriv erikord (GSP+), mida on Kirgiisi Vabariigi suhtes kohaldatud alates 2017. aastast. Erikord pakub täiendavaid tariifseid soodustusi selle eest, kui järgitakse inimõiguste, valitsemistava, keskkonna ja tööõiguse valdkonna 27 põhikonventsiooni.

Leping on oluline samm, mis aitab tihendada ELi poliitilisi ja majanduslikke suhteid Kesk-Aasiaga. See tugevdab poliitilist dialoogi ja tõhustab koostööd paljudes eri valdkondades ning loob nõnda aluse, mis võimaldab muuta ELi ja Kirgiisi Vabariigi kahepoolsed suhted tulemuslikumaks. Ühtlasi annab leping tunnistust sellest, et EL saab arendada laiapõhjalisi suhteid Euraasia Majandusliidu liikmega.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.6.2022 COM(2022) 276 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahelisele laiendatud partnerlus- ja koostöölepingule Euroopa Liidu nimel alla kirjutamise kohta



EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA KIRGIISI VABARIIGI VAHELINE LAIENDATUD PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING EUROOPA LIIT ühelt poolt, KIRGIISI VABARIIK teiselt poolt, edaspidi koos „lepinguosalised“, ARVESTADES oma tugevaid sidemeid ja ühiseid väärtusi, ARVESTADES oma soovi tugevdada vastastikku kasulikku koostööd, mis on sisse seatud 9. veebruaril 1995 Brüsselis allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepinguga, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel, ARVESTADES oma soovi omavahelisi suhteid täiendada, et need kajastaksid uut poliitilist ja majanduslikku tegelikkust ning sisseseatud partnerluse edenemist, VÄLJENDADES ühist tahet tugevdada, süvendada ja mitmekesistada koostööd kõikidel tasanditel vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes,



KINNITADES VEEL KORD oma võetud kohustust tugevdada inimõiguste ja põhivabaduste edendamist, kaitset ja rakendamist, demokraatia põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava järgimist ning parlamentaarse demokraatia arengut, KINNITADES oma pühendumust põhimõtetele, mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas (edaspidi „ÜRO põhikiri“), 10. detsembril 1948 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/217 (III) A vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsioonis, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (edaspidi „OSCE“) dokumentides, eelkõige 1. augustil 1975 Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsil vastu võetud Helsingi lõppaktis (edaspidi „OSCE Helsingi lõppakt“), 16. detsembril 1966 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 2200A (XXI) vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis ning16. detsembril 1966 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 2200A (XXI) vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, ning samuti rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja normidele, KORRATES oma võetud kohustust aktiivselt edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning osaleda tõhusates mitmepoolsetes suhetes ja vaidluste rahumeelses lahendamises, eelkõige tehes koostööd ÜRO ja OSCE raames, ARVESTADES oma soovi arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, ARVESTADES oma otsust täita rahvusvahelisi kohustusi võitluses massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu,

ARVESTADES oma võetud kohustust tugevdada koostööd õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, sealhulgas korruptsioonivastases võitluses, ARVESTADES oma võetud kohustust aidata omavahelise laiaulatusliku koostöö kaudu paljudes ühist huvi pakkuvates valdkondades kaasa Kirgiisi Vabariigi poliitilisele, sotsiaal-majanduslikule ja institutsioonilisele arengule, ARVESTADES oma valmisolekut tugevdada oma majandussuhteid vaba turumajanduse põhimõtete alusel ning luua kahepoolsete kaubandus- ja investeerimissuhete ja ühendatuse laienemist soodustav keskkond, ARVESTADES oma võetud kohustust järgida Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) liikmesusest tulenevaid õigusi ja kohustusi ning tahet rakendada neid õigusi ja kohustusi läbipaistvalt ja kedagi diskrimineerimata, ARVESTADES oma võetud kohustust austada kestliku arengu põhimõtet ja teha koostööd, et saavutada 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmiseks 25. septembril 2015 korraldatud ÜRO tippkohtumisel ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/70/1 vastu võetud lõppdokumendi „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“) eesmärgid, võttes nõuetekohaselt arvesse oma siseprogramme,



ARVESTADES oma võetud kohustust tagada keskkonnakestlikkus ja -kaitse ning rakendada mitmepoolseid keskkonnalepinguid, mille osalised nad on, samuti kohustust tugevdada koostööd keskkonna alal ja katastroofiohu vähendamise valdkonnas ning kõikides kliimameetmete valdkondades kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ARVESTADES oma võetud kohustust edendada piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd, MÄRKIDES, et vajaduse korral kajastatakse käesolevas lepingus Iirimaa eriseisundit, mis tuleneb Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollist nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, ja Taani eriseisundit, mis tuleneb nendele aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist nr 22, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS EESMÄRGID JA ÜLDPÕHIMÕTTED ARTIKKEL 1 Eesmärgid 1. Käesoleva lepinguga seatakse lepinguosaliste vahel sisse laiendatud partnerlus ja koostöö, mis põhineb ühistel väärtustel ja huvidel ning eesmärgil tugevdada omavahelisi suhteid kõikides lepingu kohaldamisvaldkondades, pidades silmas mõlemapoolset kasu. 2. See koostöö on lepinguosalistevaheline protsess, mis edendab välis- ja julgeolekupoliitika suurema lähenemise, tõhusa poliitilise ja majandusliku koostöö ning mitmepoolsuse kaudu kestlikku arengut, rahu, stabiilsust ja julgeolekut.



ARTIKKEL 2 Üldpõhimõtted 1. Demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest ning põhivabadustest kinnipidamine, nagu need on sätestatud eelkõige ÜRO põhikirjas, inimõiguste ülddeklaratsioonis, OSCE Helsingi lõppaktis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides, mis on kohaldatavad mõlema lepinguosalise suhtes, ning õigusriigi põhimõtte järgimine toetavad lepinguosaliste sise- ja välispoliitikat ning moodustavad käesoleva lepingu olulise osa. 2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et austavad hea valitsemistava põhimõtteid, sealhulgas korruptsioonivastast võitlust kõigil tasanditel. 3. Lepinguosalised kordavad oma võetud kohustust järgida vaba turumajanduse põhimõtteid, edendada kestlikku arengut ja võidelda kliimamuutuste vastu. 4. Lepinguosalised kohustuvad võitlema piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi eri vormide vastu ning massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu ja tagama tõhusa mitmepoolsuse. 5. Lepinguosalised rakendavad käesolevat lepingut, tuginedes ühistele väärtustele, dialoogile, vastastikusele usaldusele ja austusele, piirkondlikule koostööle, tõhusale mitmepoolsusele ja eelkõige nende ÜRO ja OSCE liikmesusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmisele.

II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG JA REFORM;

KOOSTÖÖ VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA VALDKONNAS

ARTIKKEL 3 Poliitilise dialoogi eesmärgid Lepinguosalised arendavad tulemuslikku poliitilist dialoogi kõikides vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika ning sisemiste reformide vallas. Poliitilise dialoogi eesmärgid on järgmised: a) suurendada poliitilise koostöö ja lähenemise tulemuslikkust välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas ning edendada, säilitada ja tugevdada rahu ning piirkondlikku ja rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut, tuginedes tõhusale mitmepoolsusele; b) tugevdada demokraatiat ning poliitilist, kestlikku sotsiaal-majanduslikku ja institutsioonilist arengut Kirgiisi Vabariigis; c) tugevdada demokraatia põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava, inimõiguste, põhivabaduste ja diskrimineerimiskeelu põhimõtte järgimist ning suurendada koostööd nendes valdkondades;

d) arendada dialoogi ja süvendada koostööd julgeoleku ja kaitse valdkonnas; e) edendada konfliktide rahumeelset lahendamist ning territoriaalse terviklikkuse, piiride puutumatuse, suveräänsuse ja sõltumatuse põhimõtet; f) parandada piirkondlikku koostöö tingimusi.

ARTIKKEL 4 Demokraatia ja õigusriik Lepinguosalised tugevdavad dialoogi ja koostööd eesmärgiga a) tagada õigusriigi ja demokraatia põhimõtete järgimine; b) arendada, tugevdada ja suurendada demokraatlike institutsioonide stabiilsust, tõhusust ja vastutust; c) viia läbi kohtu- ja õigusreform ning panna institutsioonid õiguskaitse ja õigusemõistmise valdkonnas tulemuslikult toimima, et tagada võrdne juurdepääs õigusemõistmisele ja õigus õiglasele kohtumenetlusele (sh kahtlustatavate, süüdistatavate ja ohvrite menetlusõigused) ning kindlustada kohtusüsteemi, prokuratuuri ja õiguskaitse sõltumatus, vastutus, kvaliteet ja tõhusus;

d) edendada e-valitsust ja viia läbi avaliku halduse reform, et seada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sisse aruandekohustuslik, tõhus ja läbipaistev valitsemistava; e) tugevdada valimisprotsesse ja valimiskomisjonide suutlikkust; f) tagada tulemuslik korruptsioonivastane võitlus kõikidel tasanditel.

ARTIKKEL 5 Inimõigused ja põhivabadused Lepinguosalised teevad koostööd inimõiguste ja põhivabaduste edendamisel ja kaitsmisel ning tugevdavad dialoogi ja koostööd eesmärgiga a) tagada inimõiguste, diskrimineerimiskeelu põhimõtte ning vähemustesse ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvate isikute õiguste austamine; b) tagada põhivabaduste, sealhulgas väljendusvabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse, meediavabaduse ning usuvabaduse kaitse; c) edendada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi; d) edendada soolist võrdõiguslikkust ning edendada, kaitsta ja viia ellu tütarlaste ja naiste õigusi, sealhulgas tagades nende aktiivse osalemise avalikus ja erasfääris;

e) tugevdada inimõigustega tegelevaid riiklikke asutusi, sealhulgas nende osalemisega otsustusprotsessides; f) tugevdada koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõigusorganites ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetlustes, sealhulgas võtta nende soovituste suhtes nõuetekohaseid järelmeetmeid kooskõlas lepinguosaliste siseriiklike õigusaktidega. ARTIKKEL 6

Kodanikuühiskond Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada kodanikuühiskonda ja selle rolli avatud demokraatliku ühiskonna majanduslikus, sotsiaalses ja poliitilises arengus, eelkõige järgmise abil: a) kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse, sõltumatuse ja läbipaistvuse tugevdamine; b) kodanikuühiskonna suurem kaasamine õigusloome ja poliitikakujundamise protsessidesse, seades sisse avatud, läbipaistva ja korrapärase dialoogi ühelt poolt avalik-õiguslike institutsioonide ja teiselt poolt kodanikuühiskonna esindajate vahel; c) tugevamate kontaktide ning teabe ja kogemuste vahetamise soodustamine, sealhulgas Euroopa Liidu ja Kirgiisi Vabariigi kodanikuühiskonna kõigi sektorite vaheliste seminaride ja konsultatsioonide kaudu, sealhulgas käesoleva lepingu rakendamisega.

ARTIKKEL 7 Välis- ja julgeolekupoliitika 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma pühendumist ÜRO põhikirjas ja OSCE Helsingi lõppaktis sätestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja normide järgimisele ning nende põhimõtete ja normide edendamisele kahe- ja mitmepoolsetes suhetes. 2. Lepinguosalised tugevdavad omavahelist dialoogi ja koostööd välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, sealhulgas julgeoleku- ja kaitsepoliitika eri aspektides, ning käsitlevad eelkõige konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise, riskide vähendamise, küberturvalisuse, julgeolekusektori tõhusa toimimise, piirkondliku stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning relvastus- ja ekspordikontrolli küsimusi.

ARTIKKEL 8 Rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad rasked kuriteod 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb tagada niisuguste tegude eest tõhus süüdistuse esitamine riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil meetmete võtmisega.

2. Lepinguosalised on seisukohal, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on oluline edasiminek rahvusvahelise rahu ja õigusemõistmise tagamisel. Lepinguosalised tugevdavad rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise edendamisel tehtavat koostööd. Lepinguosalised edendavad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üldist kohaldatavust ning arutavad selle ratifitseerimise ja rakendamise küsimust, võttes arvesse oma põhiseaduslikku ja õigus- raamistikku. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et tehakse tihedat koostööd genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude vältimiseks, kasutades selleks asjakohaseid kahe- ja mitmepoolseid raamistikke. ARTIKKEL 9 Konfliktide ennetamine ja kriisiohjamine Lepinguosalised teevad koostööd konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise valdkonnas ning töötavad konfliktide vastu piirkonnas, et luua rahu ja stabiilsuse keskkond.

ARTIKKEL 10

Piirkondlik koostöö ja konfliktide rahumeelne lahendamine 1. Lepinguosalised tugevdavad ühiseid jõupingutusi, et parandada tingimusi edasise piirkondliku koostöö tegemiseks sellistes olulistes valdkondades nagu veevarustus, energia, keskkond ja kliimamuutused, vee- ja hüdroenergiaressursside integreeritud majandamine, inimeste ja kaupade piiriülest liikumist hõlbustav piirihaldus ning demokraatlik ja kestlik areng, aidates sellega kaasa heanaaberlike suhete, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisele Kesk-Aasia riikides. Lepinguosalised töötavad konfliktide rahumeelse lahendamise nimel. 2. Lõikes 1 nimetatud jõupingutusi tehes järgitakse eesmärki säilitada rahvusvaheline rahu ja julgeolek, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas, OSCE Helsingi lõppaktis ja muudes asjakohastes mitmepoolsetes dokumentides, mida lepinguosalised on kohustunud järgima.

ARTIKKEL 11 Massihävitusrelvade leviku tõkestamine 1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riikide kui ka mitteriiklike toimijate hulgas on kõige tõsisem oht rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seetõttu lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja aitavad kaasa massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele, täites täielikult oma seniseid kohustusi, mis tulenevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest, ja muid asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi. Lepinguosalised lepivad kokku, et see säte on käesoleva lepingu oluline osa. 2. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja aitavad kaasa massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele järgmiste meetmete kaudu: a) võttes meetmeid asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide allakirjutamiseks, ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täies ulatuses rakendamiseks; b) luues tõhusa riigisisese ekspordikontrollisüsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ka ekspordi puhul, sealhulgas kontrolli massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud meetmete toetamiseks ja kooskõlastamiseks.

ARTIKKEL 12 Väike- ja kergrelvade ning tavarelvade ekspordi kontroll 1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vedamine ja levitamine ning nende ülemäärane kokkukoondamine, puudulik haldamine, ladude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsine oht rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et järgivad ja täidavad igati oma kohustust tegeleda kehtivate rahvusvaheliste lepingute ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide kohaselt väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse probleemiga, samuti oma kohustusi, mis on võetud muude selles valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste dokumentide alusel, näiteks 20. juulil 2001 vastu võetud ÜRO tegevusprogrammi raames, mis käsitleb väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist . 3. Lepinguosalised peavad tähtsaks riiklikke kontrollisüsteeme, mida kasutatakse tavarelvade vahendamise suhtes kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste standarditega. Lepinguosalised tõdevad, et on oluline teha sellist kontrolli vastutustundlikul viisil, kuna see aitab tagada rahvusvahelist ja piirkondlikku rahu, julgeolekut ja stabiilsust, vähendada inimkannatusi ning ennetada tavarelvade kõrvalesuunamist. 4. Seepärast kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd ning tagama kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja koostoime oma jõupingutustes reguleerida rahvusvahelist tavarelvakaubandust või parandada selle reguleerimist ning ennetada, tõkestada ja likvideerida ebaseaduslikku relvakaubandust. Nad lepivad kokku alustada kõnealuse tegevusega kaasnevat ja seda tugevdavat korrapärast poliitilist dialoogi.

III JAOTIS ÕIGUS, VABADUS JA TURVALISUS

ARTIKKEL 13 Isikuandmete kaitse 1. Lepinguosalised tunnistavad eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhiõiguste edendamise ja tagamise tähtsust, kuna need on põhialus, millele tugineb kodanike usaldus digitaalmajanduse vastu, ning kaubavahetuse ja õiguskaitsealase koostöö arendamise oluline element. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada nende õiguste tõhus kaitse ja jõustamine, sealhulgas seoses terrorismi ja muude rahvusvaheliste kuritegude ennetamise ja tõkestamisega. Koostöö võib hõlmata suutlikkuse suurendamist, tehnilist abi ning teabe ja eriteadmiste vahetamist ja muid vorme.

3. Lepinguosalised teevad koostööd, vahetades parimaid tavasid ja kogemusi, et tagada kõrgetasemeline isikuandmete kaitse vastavalt Euroopa ja rahvusvahelistele õigusaktidele ja standarditele. Koostöö hõlbustamiseks püüdleb Kirgiisi Vabariik selle poole, et ühineda 28. jaanuaril 1981 sõlmitud Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel ja selle konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolliga, mis käsitleb järelevalveasutusi ja andmete piiriülest liikumist, ning need rakendada. ARTIKKEL 14 Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, kui oluline on seada sisse igakülgne dialoog kõigis rändega seotud küsimustes, sealhulgas vajaduse korral seadusliku rände, rahvusvahelise kaitse ning ebaseadusliku rände, inimeste salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse valdkonnas. 2. Koostöö lähtub lepinguosaliste konsultatsioonide käigus kindlaks tehtud vajadustest ning seda tehakse kooskõlas asjakohaste kehtivate õigusaktidega. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmisele:

a) rände algpõhjuste käsitlemine;

b) rahvusvahelist kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktide ja tavade väljatöötamine ja rakendamine, et täita 28. juulil 1951 vastu võetud pagulasseisundi konventsiooni ja 31. jaanuaril 1967. aasta pagulasseisundi protokolli sätteid; c) 19. septembril 2016 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/71/1 vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooni meeldetuletamine; d) riiki lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja seisund, seaduslikult riigis viibivate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integratsioon, haridus ja koolitus ning rassismi- ja ksenofoobiavastased meetmed; e) tõhusa ja ennetava poliitika väljatöötamine ebaseadusliku rände, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse valdkonnas, sealhulgas küsimuses, kuidas asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide raames võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikega ning kaitsta inimkaubanduse ohvreid; f) rändehalduse, eelkõige ebaseadusliku rände, dokumentide turvalisuse, viisapoliitika ja piirihalduse ning rändega seotud infosüsteemide valdkonna organisatsioonilised küsimused, koolitus, parimad tavad ja muud operatiivmeetmed.

ARTIKKEL 15 Tagasivõtmine ja võitlus ebaseadusliku rände vastu 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et ebaseadusliku rände ennetamiseks ja tõkestamiseks tehtava koostöö raames a) kohustub Kirgiisi Vabariik asjaomase liikmesriigi nõudmise korral täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes ei vasta või enam ei vasta Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kehtivatele tingimustele;

b) kohustuvad kõik Euroopa Liidu liikmesriigid Kirgiisi Vabariigi nõudmise korral täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes ei vasta või enam ei vasta Kirgiisi Vabariigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kehtivatele tingimustele;

c) annavad Euroopa Liidu liikmesriigid ja Kirgiisi Vabariik oma kodanikele selleks sobivad reisidokumendid või nõustuvad, et tagasisaatmisel kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1953 kohaselt kehtestatud Euroopa reisidokumenti. Kui tagasivõetaval isikul puuduvad dokumendid või muud tõendid tema kodakondsuse kohta, teevad asjaomase liikmesriigi või Kirgiisi Vabariigi pädevad diplomaatilised või konsulaaresindused Kirgiisi Vabariigi või asjaomase liikmesriigi taotlusel igakülgset koostööd, et teha kindlaks isiku kodakondsus. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad taotluse korral Euroopa Liidu ja Kirgiisi Vabariigi vahelise lepingu, millega reguleeritakse Euroopa Liidu liikmesriikide ja Kirgiisi Vabariigi erikohustusi seoses tagasivõtmisega ning mis sisaldab üksikasjalikke sätteid teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohta. Lepinguosalised võivad, kui tingimused seda võimaldavad, kaaluda ka võimalikke läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kirgiisi Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Kirgiisi Vabariigi kodanikele viisade väljastamise lihtsustamist.

ARTIKKEL 16 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et vältida ja tõhusalt tõkestada oma finantsasutuste ja teatavate finantssektoriväliste ettevõtete ja ametikohtade kasutamist kuritegelikul teel saadud tulu rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks. 2. Selleks vahetavad nad oma asjakohaste õigusaktide raamistikus teavet ja teevad koostööd, et tagada rahapesuvastase töökonna soovituste ja muude selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide vastu võetud standardite tõhus ja täielik rakendamine. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata kuritegelikul teel saadud vara ja vahendite kindlakstegemist, jälitamist, arestimist, konfiskeerimist ja sissenõudmist. ARTIKKEL 17 Ebaseaduslikud uimastid

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada tasakaalustatud, tõenditel põhinev ja integreeritud lähenemisviis ebaseaduslikele uimastitele ja uutele psühhoaktiivsetele ainetele.

2. Uimastipoliitika ja -meetmete eesmärk on tugevdada ebaseaduslike uimastite tõkestamise ja uimastivastase võitluse struktuure, vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust ning parandada toimetulekut ebaseaduslike uimastite tarvitamise tagajärgedega, et vähendada kahju. Lepinguosalised teevad koostööd, et ära hoida narkootiliste ning psühhotroopsete ja uute psühhoaktiivsete ainete ebaseaduslikuks tootmiseks kasutatavate keemiliste lähteainete ümbersuunamist. 3. Lepinguosalised lepivad kokku lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites. Meetmed põhinevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetel, mis on sätestatud asjakohastes ÜRO uimastivastastes konventsioonides, ja soovitustel, mis on esitatud 19. aprillil 2016 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/S-30/1 vastu võetud lõppdokumendis „Our joint commitment to effectively addressing and countering the world drug problem“ („Meie ühine pühendumine ülemaailmse narkoprobleemi tulemuslikule käsitlemisele ja lahendamisele“), mis on kõige uuem rahvusvaheline kokkulepe rahvusvahelise uimastipoliitika kohta ja mille eesmärk on teha kokkuvõte ülemaailmse narkoprobleemi ühiseks käsitlemiseks ja lahendamiseks võetud kohustuste täitmisest. ARTIKKEL 18 Võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et ennetada ja tõkestada organiseeritud ja muud kuritegevust, sealhulgas rahvusvahelist kuritegevust, näiteks järgmist: a) rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus;

b) relvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; c) ebaseaduslike uimastite üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine;

d) kaupade ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; e) ebaseaduslik majandus‑ ja finantstegevus, nagu võltsimine, maksupettus ja riigihangetega seotud pettus; f) rahvusvaheliste annetajate rahastatud projektide vahendite omastamine; g) aktiivne ja passiivne korruptsioon avalikus ja erasektoris; h) dokumentide võltsimine ja valeandmete esitamine; i) küberkuritegevus. 2. Lepinguosalised tõhustavad õiguskaitseasutuste kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, sealhulgas koolitust ja kogemuste jagamist. Lepinguosalised rakendavad tulemuslikult asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, eelkõige neid, mis on sätestatud 8. jaanuaril 2001 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/55/25 vastu võetud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonis ja selle protokollides.

3. Lepinguosalised teevad koostööd korruptsiooni ennetamisel ja sellega võitlemisel kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standarditega, eelkõige nendega, mis on sätestatud 31. oktoobril 2003 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/58/4 vastu võetud ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis, ja selle konventsiooni alusel tehtud hindamiste alusel antud soovitustega. ARTIKKEL 19 Terrorismivastane võitlus

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning lepivad kokku, et teevad kahepoolsel, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koostööd terrorismi mis tahes avaldumisvormide ja ilmingute ennetamiseks ning nende vastu võitlemiseks. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et terrorismivastane võitlus peab toimuma täielikus kooskõlas õigusriigi põhimõtte ning rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide, pagulas- ja humanitaarõiguse, ÜRO põhikirja põhimõtete ning terrorismivastast võitlust käsitlevate rahvusvaheliste dokumentidega. 3. Lepinguosalised rõhutavad kõikide terrorismivastase võitlusega seotud ÜRO konventsioonide ja protokollide üldise ratifitseerimise ja rakendamise tähtsust. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad dialoogi rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse laiaulatusliku konventsiooni eelnõu küsimustes ning teevad koostööd 8. septembril 2006 ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga A/RES/60/288 vastu võetud ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia ja kõikide asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamisel.

4. Lepinguosalised kinnitavad veel kord õiguskaitse ja kohtuvaldkonna tähtsust terrorismivastases võitluses ning lepivad kokku, et teevad koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel ning eelkõige a) vahetavad teavet terrorirühmituste, terroristide ja nende toetusvõrgustike kohta kooskõlas rahvusvahelise ja siseriikliku õigusega ning eelkõige isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate õigusaktidega; b) vahetavad kohaldatavate õigusaktide alusel kogemusi terrorismi ennetamise ja tõkestamise, selleks kasutatavate vahendite ja meetodite ning nende tehniliste aspektide, aga ka koolituse kohta; c) vahetavad seisukohti radikaliseerumise ja värbamise, radikaliseerumise takistamise viiside ning deradikaliseerumise ja rehabilitatsiooni edendamise kohta; d) vahetavad seisukohti ja kogemusi terrorismis kahtlustatavate isikute piiriülese liikumise ja reisimise ning terrorismiohu kohta; e) vahetavad parimaid tavasid seoses inimõiguste kaitsmisega terrorismivastases võitluses, eelkõige kriminaalmenetluse käigus; f) tagavad terroriaktide kriminaliseerimise ja võtavad meetmeid terrorismi rahastamise tõkestamiseks;



g) võtavad meetmeid keemia-, bioloogilise, kiirgus- ja tuumaterrorismi ohu vastu ning kohustuvad võtma meetmeid, et vältida keemia-, bioloogilise, kiirgus- ja tuumamaterjalide terroristlikel eesmärkidel omandamist, üleandmist ja kasutamist ning ebaseaduslikke tegusid kõrge riskiastmega keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumarajatiste suhtes. 5. Koostöö põhineb olemasolevatel asjakohastel hinnangutel ja toimub lepinguosalistevaheliste konsultatsioonide alusel. ARTIKKEL 20 Õigusalane ja kohtukoostöö 1. Lepinguosalised tõhustavad vastastikuse õigusabi ja väljaandmise valdkonnas asjakohaste rahvusvaheliste lepingute alusel juba tehtavat koostööd. Lepinguosalised tugevdavad olemasolevaid mehhanisme ja kaaluvad vastavalt vajadusele uute mehhanismide väljatöötamist, et soodustada selles valdkonnas rahvusvahelist koostööd. See koostöö hõlmab vastavalt vajadusele asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktidega ühinemist ja nende rakendamist ning tihedamat koostööd Eurojustiga. 2. Lepinguosalised edendavad õigusalast ja kohtukoostööd tsiviil- ja kaubandusasjades, eelkõige selleks, et pidada läbirääkimisi ning ratifitseerida ja rakendada tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevad mitmepoolsed konventsioonid, sealhulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonid.

ARTIKKEL 21 Konsulaarkaitse Kirgiisi Vabariigi territooriumil esindatud Euroopa Liidu liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaarasutused pakuvad kaitset ka selliste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele, millel ei ole Kirgiisi Vabariigis alalist esindust, mis pakuks konkreetsel juhul tõhusalt konsulaarkaitset, ja teevad seda samadel tingimustel nagu kõnealuse liikmesriigi oma kodanike puhul.

Eesmärgiga kehtestada kooskõlastatud menetlus, mis võimaldab Kirgiisi Vabariigi kodanikel saada konsulaarkaitset Euroopa Liidu liikmesriikides, kus Kirgiisi Vabariigil ei ole alalist esindust, mis pakuks konkreetsel juhul tõhusalt konsulaarkaitset, vabastatakse Euroopa Liidu liikmesriigis asuvad Kirgiisi Vabariigi konsulaaresindused 24. aprillil 1963 vastu võetud konsulaarsuhete Viini konventsiooni artikli 7 kohasest teavitamise nõudest.



IV jaotis KAUBANDUS JA KAUBANDUSKÜSIMUSED 1. PEATÜKK HORISONTAALSED SÄTTED ARTIKKEL 22 Eesmärgid Käesoleva jaotise eesmärgid on järgmised:

a) laiendada, mitmekesistada ja lihtsustada lepinguosalistevahelist kaubandust, eelkõige sätete kaudu, mis käsitlevad tolli ja kaubanduse hõlbustamist, tehnilisi kaubandustõkkeid ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, säilitades samal ajal mõlema lepinguosalise õiguse kehtestada õigusakte avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks; b) lihtsustada lepinguosalistevahelist teenuskaubandust ja investeeringute tegemist, sealhulgas jooksvate maksete ja kapitaliliikumiste tasuta ülekandmise abil;

c) avada tegelikult ja vastastikku lepinguosaliste riigihanketurud; d) edendada innovatsiooni ja loovust, tagades kõikide intellektuaalomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse; e) edendada lepinguosaliste majandustegevuses moonutusteta konkurentsi soodustavaid tingimusi, eelkõige seoses nendevahelise kaubanduse ja investeeringutega; f) arendada rahvusvahelist kaubandust viisil, mis toetab kestliku arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet; g) luua tõhus, õiglane ja prognoositav vaidluste lahendamise mehhanism käesoleva jaotise tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks. ARTIKKEL 23 Mõisted Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „põllumajandusleping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv põllumajandusleping;

b) „impordi litsentsimise protseduuride leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv impordi litsentsimise protseduuride leping; c) „dumpinguvastane leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping; d) „päev“ – kalendripäev, sh nädalavahetused ja pühad; e) „energiaharta leping“ – 17. detsembril 1994 Lissabonis sõlmitud energiaharta leping; f) „olemasolev“ – käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv; g) „GATT 1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe; h) „GATS“ – WTO asutamislepingu 1B lisas sisalduv teenuskaubanduse üldleping; i) „meede“ – lepinguosalise võetav meede seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul;

j) „lepinguosalise meetmed“ – meetmed, mille on võtnud või kehtima jätnud

i) keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või nende tasandite ametiasutused ja ii) valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või nende tasandite ametiasutuste delegeeritud volitusi kasutades; k) „isik“ – füüsiline või juriidiline isik; l) „muudetud Kyoto konventsioon“ – 18. mail 1973 Kyotos sõlmitud rahvusvaheline tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise muudetud konventsioon; m) „kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv kaitsemeetmete leping; n) „subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping; o) „sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping; p) „tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv tehniliste kaubandustõkete leping;

q) „kolmas riik“ – riik või territoorium väljaspool käesoleva lepingu geograafilist kohaldamisala; r) „kaubanduse lihtsustamise leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv kaubanduse lihtsustamise leping;

s) „TRIPS-leping“ – WTO asutamislepingu 1C lisas sisalduv intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping; t) „rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon“ – rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon, mis sõlmiti 23. mail 1969 Viinis; u) „Maailma Tolliorganisatsiooni Arusha deklaratsioon“ – Tollikoostöö Nõukogu deklaratsioon tolli usaldusväärsuse kohta, mis võeti vastu 7. juulil 1993 Tansaanias Arushas; v) „WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon; w) „WTO asutamisleping“ – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon.

ARTIKKEL 24 Seos muude rahvusvaheliste lepingutega 1. Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi teineteise suhtes, mis tulenevad WTO asutamislepingust ja mis tahes muudest lepingutest, mille osalised nad mõlemad on. 2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see nõuab kummaltki lepinguosaliselt tegutsemist viisil, mis on vastuolus tema WTO asutamislepingust tulenevate kohustustega.

ARTIKKEL 25 Viited õigusaktidele ja muudele lepingutele 1. Kui ei ole märgitud teisiti, tõlgendatakse käesolevas jaotises sisalduvaid viiteid õigusaktidele üldiselt või viitega konkreetsele põhikirjale, määrusele või direktiivile viitena õigusaktile selle muudetud kujul. 2. Kui ei ole märgitud teisiti, hõlmavad käesolevas jaotises sisalduvad viited muudele lepingutele või õigusaktidele tervikuna või osaliselt või nende viitega inkorporeerimine järgmist: a) seotud lisad, protokollid, joonealused märkused, tõlgendavad märkused ja selgitavad märkused ning

b) järgnevad lepingud, mille osalised lepinguosalised on, või muudatused, mis on lepinguosalistele siduvad, välja arvatud juhul, kui viide kinnitab kehtivaid õigusi. ARTIKKEL 26 Siseriikliku õiguse kohane nõudeõigus Lepinguosaline ei näe oma õiguse kohaselt ette nõudeõigust teise lepinguosalise vastu põhjusel, et teise lepinguosalise meede on vastuolus käesoleva lepinguga.

ARTIKKEL 27 Kaubanduskoosseisus tegutseva koostöönõukogu eriülesanded 1. Kui koostöönõukogu täidab talle käesoleva jaotise kohaselt pandud ülesandeid, koosneb koostöönõukogu lepinguosaliste esindajatest, kes vastutavad kaubandusküsimuste eest kooskõlas lepinguosaliste õigusraamistikuga, või nende määratud isikutest.

2. Kaubanduskoosseisus tegutsev koostöönõukogu a) on volitatud võtma ühisel kokkuleppel vastu otsuseid, et ajakohastada või muuta järgmist, võttes nõuetekohaselt arvesse lepinguosaliste õigusaktides sätestatud sisemenetluste lõpuleviimist: i) 2. lisa; ii) 8-A, 8-B ja 8-C lisa; iii) 9. lisa; iv) 14-A ja 14-B lisa; v) I protokoll.

Sellised ajakohastused ja muudatused kinnitatakse ja need jõustuvad lepinguosaliste vahel diplomaatiliste nootide vahetamisega, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti; b) võib vastu võtta otsuseid käesoleva jaotise sätete tõlgendamise kohta; c) võib vastu võtta otsuseid, et moodustada käesoleva jaotise kohastest allkomiteedest lepinguosaliste esindajatest koosnevaid täiendavaid allkomiteesid ja anda neile oma pädevuse piires ülesandeid; samuti võib ta otsustada muuta oma loodud allkomiteede ülesandeid ning allkomiteesid laiali saata.

3. Kaubanduskoosseisus tegutsev koostöönõukogu teeb otsuseid ja annab asjakohaseid soovitusi pärast lepinguosaliste õigusaktides sätestatud asjakohaste sisemenetluste lõpuleviimist. 4. Kui koostöönõukogu ei saa kokku tulla, võib lõikes 2 nimetatud otsused vastu võtta kirjaliku menetluse teel. ARTIKKEL 28 Kaubanduskoosseisus tegutseva koostöökomitee eriülesanded 1. Kui koostöökomitee täidab talle käesoleva jaotise kohaselt pandud ülesandeid, koosneb koostöökomitee lepinguosaliste esindajatest, kes vastutavad kaubandusküsimuste eest, või nende määratud isikutest. 2. Kaubanduskoosseisus tegutseval koostöökomiteel on eelkõige järgmised ülesanded:

a) koostöönõukogu abistamine kaubandusküsimustega seotud ülesannete täitmisel; b) käesoleva jaotise nõuetekohane rakendamine ja kohaldamine; sellega seoses ja ilma, et see piiraks 14. peatükis sätestatud õigusi, võib kumbki lepinguosaline edastada koostöökomiteele arutamiseks kõik käesoleva jaotise kohaldamise või tõlgendamisega seotud küsimused;

c) järelevalve käesoleva jaotise edasiarendamise üle, kui see on vajalik, ja jaotise kohaldamisel saadud tulemuste hindamine; d) asjakohaste viiside otsimine käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades muidu tekkida võivate probleemide ennetamiseks ja lahendamiseks ning e) järelevalve kõikide käesoleva jaotise alusel loodud allkomiteede töö üle. 3. Koostöökomitee võib oma käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmisel esitada ettepanekuid vajaduse kohta võtta vastu otsuseid, et teha artikli 27 lõike 2 punktis a osutatud ajakohastusi või muudatusi või esitada artikli 27 lõike 2 punktis b osutatud tõlgendusi, kui koostöönõukogu ei saa kokku tulla. 4. Kaubanduskoosseisus tegutsev koostöökomitee teeb otsuseid ja annab asjakohaseid soovitusi pärast lepinguosaliste õigusaktides sätestatud asjakohaste sisemenetluste lõpuleviimist. ARTIKKEL 29 Koordinaatorid 1. Euroopa Liit ja Kirgiisi Vabariik määravad kumbki 60 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist käesoleva jaotise koordinaatori ja teatavad teineteisele koordinaatori kontaktandmed.



2. Koordinaatorid koostavad ühiselt kava ja teevad kõik muud vajalikud ettevalmistused koostöönõukogu ja koostöökomitee koosolekuteks vastavalt käesolevale peatükile ning võtavad vajaduse korral kõnealuste organite otsustega seoses järelmeetmeid. ARTIKKEL 30 Allkomiteed 1. Allkomiteed moodustatakse ühelt poolt Euroopa Liidu esindajatest ja teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi esindajatest. 2. Allkomiteed tulevad kokku ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva ja edaspidi kord aastas või kummagi lepinguosalise või koostöökomitee taotlusel asjakohasel tasemel. Koosolekud, mis toimuvad isikliku kohalviibimisega, peetakse vaheldumisi Brüsselis ja Biškekis. Koosolekud võivad toimuda ka lepinguosalistele kättesaadavate tehnoloogiliste abivahendite kaudu. 3. Allkomiteesid juhatavad mõlema lepinguosalise esindajad ühiselt.

2. PEATÜKK KAUBAVAHETUS

Artikkel 31 Kohaldamisala Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lepinguosalise kaubavahetuse suhtes käesoleva peatüki sätteid. Artikkel 32 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „konsulaartehing“ – menetlus, mille kaudu hangitakse eksportiva lepinguosalise territooriumil või kolmanda isiku territooriumil asuva importiva lepinguosalise konsulilt konsulaararve või konsulaarviisa faktuurarvele, päritolusertifikaadile, manifestile, kaubasaatjate ekspordideklaratsioonile või muule kauba impordiga seotud tollidokumendile;

b) „tollimaks“ – tollimaks ja muu maks, mis on kehtestatud kauba impordi suhtes või sellega seoses; see ei hõlma järgmist: i) maks, mis on võrdväärne riigisisese maksuga, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 34; ii) dumpinguvastane tollimaks, erikaitse-, tasakaalustus- või kaitsetollimaks, mida kohaldatakse vastavalt vajadusele kooskõlas GATT 1994, dumpinguvastase lepingu, põllumajanduslepingu, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ja kaitsemeetmete lepinguga;

iii) tasu või muu lõiv, mis on kehtestatud kauba impordile või sellega seoses ja mille suurus on piiratud osutatud teenuste ligikaudse maksumusega; c) „ekspordi litsentsimise protseduur“ – haldusmenetlus, milles eksportiva lepinguosalise territooriumilt eksportimise eeltingimusena nõutakse taotluse või muude dokumentide esitamist (muud kui tavaliselt tollivormistuseks nõutavad dokumendid) asjaomasele haldusasutusele või asjaomastele haldusasutustele; d) „lepinguosalise kaup“ – omamaine kaup GATT 1994 tähenduses; e) „harmoneeritud süsteem“ ehk „HS“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas kõik selle õiguslikud märkused ja muudatused, mille on välja töötanud Maailma Tolliorganisatsioon;

f) „impordi litsentsimise protseduur“ – haldusmenetlus, milles importiva lepinguosalise territooriumile importimise eeltingimusena nõutakse taotluse või muude dokumentide esitamist (muud kui tavaliselt tollivormistuseks nõutavad dokumendid) asjaomasele haldusasutusele või asjaomastele haldusasutustele; g) „ümbertöötatud kaup“ – harmoneeritud süsteemi gruppidesse 84, 85, 87 või 90 või rubriiki 9402 klassifitseeritud kaup, i) mis koosneb täielikult või osaliselt osadest, mis on saadud varem kasutatud kaupadest; ii) mille toimivus- ja töötingimused on sarnased samaväärse uue kauba omadega ning iii) millele antakse sama garantii nagu samaväärsele uuele kaubale.

Artikkel 33 Enamsoodustusrežiim 1. Kumbki lepinguosaline kohaldab teise lepinguosalise kaupade suhtes enamsoodustusrežiimi kooskõlas GATT 1994 I artikliga ning selle märkuste ja lisasätetega, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Lõiget 1 ei kohaldata kaupade sellise sooduskohtlemise suhtes, mida lepinguosaline kooskõlas WTO asutamislepinguga kohaldab kolmanda riigi kaupade suhtes. Artikkel 34 Võrdne kohtlemine Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise kooskõlas GATT 1994 III artikliga ning selle märkuste ja lisasätetega. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 III artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 35 Impordi- ja ekspordipiirangud

Lepinguosalised ei kehtesta ega säilita teise lepinguosalise kaupade impordi ja teise lepinguosalise territooriumile suunatud kaupade ekspordi ja eksportmüügi suhtes mingeid keelde ega piiranguid (kvoote, impordi- ja ekspordilitsentse ja muid meetmeid) peale tolli- ja muude maksude, välja arvatud need, mis tulenevad GATT 1994 XI artiklist ning selle märkustest ja lisasätetest. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

Artikkel 36 Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud või -tasud 1. Lepinguosalised ei kehtesta ega säilita teise lepinguosalise kaupade ekspordile või sellega seoses tollimakse või muid makse või tasusid ega muid samaväärse toimega meetmeid, välja arvatud kaupadele vastavalt 2. lisas sätestatud loendile. Seda sätet ei kohaldata kaupade suhtes, mis läbivad lepinguosalise territooriumi transiitkaubana GATT 1994 V artikli tähenduses, ega kaupade suhtes, mis on Kirgiisi Vabariigi ja kolmanda isiku vahelise rahvusvahelise lepingu kohaselt imporditud Kirgiisi Vabariiki, kehtestamata eksporditollimakse, mida see kolmas isik oleks muidu võinud Euroopa Liitu suunduvale ekspordile kehtestada asjakohasel juhul kooskõlas selle kolmanda isiku GATT 1994-le lisatud kontsessioonide loendiga või Euroopa Liiduga vastastikku võetud kahepoolsete kohustustega. 2. Käesolev artikkel ei takista lepinguosalisel maksustada teise lepinguosalise kauba eksporti artikli 38 kohaselt lubatud lõivu või tasuga. Artikkel 37 Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontroll Lepinguosalised vahetavad teavet ja häid tavasid kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolli kohta, et edendada Euroopa Liidu ja Kirgiisi Vabariigi ekspordikontrolli lähendamist.



Artikkel 38

Tasud ja formaalsused 1. GATT 1994 VIII artikkel ja selle tõlgendavad märkused, samuti kõik GATT 1994 VIII artiklis sätestatud ja WTO asutamislepingu alusel kohaldatavad erandid ja vabastused kohustuste täitmisest ning nendest loobumised inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Kumbki lepinguosaline avaldab viivitamata kõik tasud ja lõivud, mis ta on kehtestanud seoses impordi või ekspordiga, viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud isikutel nendega tutvuda. 3. Kumbki lepinguosaline vaatab oma kehtestatud lõivud ja tasud korrapäraselt läbi, et vähendada nende arvu ja erisusi, kui see on otstarbekohane. 4. Kumbki lepinguosaline ei nõua seoses teise lepinguosalise mis tahes kauba importimisega konsulaartehinguid, sealhulgas seotud lõive ja tasusid.



Artikkel 39 Ümbertöötatud kaubad 1. Lepinguosaline püüab kohaldada teise lepinguosalise ümbertöötatud kaupade suhtes korda, mis ei ole ebasoodsam kui see, mida ta kohaldab samaväärsete uute kaupade suhtes. 2. Kui lepinguosaline võtab kasutatud kaupade suhtes vastu või jätab kehtima impordi- ja ekspordikeelud või -piirangud, püüab ta mitte kohalda neid meetmeid ümbertöötatud kaupade suhtes.

3. Lepinguosaline võib nõuda, et ümbertöötatud kaubad tuleb tema territooriumil turustamiseks või müügiks identifitseerida ümbertöötatud kaupadena ning et need peavad vastama kõigile kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, mida kohaldatakse samaväärsete uute kaupade suhtes. Artikkel 40 Kaupade ajutine import Lepinguosaline vabastab teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordi- ja tollimaksudest sellistel juhtudel ja sellises korras, nagu on sätestatud kaupade ajutist importi käsitlevates rahvusvahelistes konventsioonides. Seda erandit kohaldatakse kooskõlas kummagi lepinguosalise õigusaktidega.



Artikkel 41 Transiit GATT 1994 V artikkel inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et soodustada energiakaupade transiiti, lähtudes vaba transiidi põhimõttest ning energiaharta lepingu artikli 7 lõigetest 1 ja 3. Artikkel 42 Impordi- ja ekspordimonopolid

Kumbki lepinguosaline ei määra ega säilita määratud impordi- või ekspordimonopoli. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab impordi- või ekspordimonopol ühe lepinguosalise poolt teatavale üksusele antud ainuõigust või volitust importida kaupa teiselt lepinguosaliselt või eksportida kaupa teisele lepinguosalisele.



Artikkel 43 Päritolu märkimine 1. Kui Kirgiisi Vabariik nõuab Euroopa Liidu kaupade importimisel päritolumärki, aktsepteerib ta päritolumärgist „Made in EU“ või selle samaväärset vastet Kirgiisi Vabariigi päritolumärgise nõuetega kooskõlas olevas keeles, tingimustel, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide päritolumärkide suhtes. 2. Päritolumärgi „Made in EU“ kohaldamisel käsitleb Kirgiisi Vabariik Euroopa Liitu ühtse territooriumina. Artikkel 44 Impordi litsentsimise protseduurid Kumbki lepinguosaline võtab vastu impordi litsentsimise protseduurid ja haldab neid kooskõlas impordi litsentsimise protseduuride lepingu artiklitega 1, 2 ja 3. Selleks inkorporeeritakse impordi litsentsimise protseduuride lepingu artiklid 1, 2 ja 3 käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.





Artikkel 45 Ekspordi litsentsimise protseduurid 1. Kumbki lepinguosaline tagab vastavalt oma pädevusele ekspordi litsentsimise protseduuride läbipaistvuse ja avaldab kõik uued ekspordi litsentsimise protseduurid või olemasolevate ekspordi litsentsimise protseduuride muudatused viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja muudel huvitatud isikutel nendega tutvuda. Võimaluse korral toimub selline avaldamine hiljemalt 30 päeva enne uue ekspordi litsentsimise protseduuri või olemasoleva ekspordi litsentsimise protseduuri muudatuse jõustumist ja igal juhul hiljemalt kuupäeval, millal asjaomane protseduur või muudatus jõustub. 2. Ekspordi litsentsimise protseduuride avaldamisel tuleb esitada järgmine teave: a) ekspordi litsentsimise protseduuride või nendesse tehtud muudatuste tekst; b) kaubad, mille suhtes konkreetset ekspordi litsentsimise protseduuri kohaldatakse;

c) iga protseduuri kohta ekspordilitsentsi taotlemise menetluse kirjeldus ja kriteeriumid, millele taotleja peab vastama, et tal oleks õigus ekspordilitsentsi taotleda, näiteks tegevusloa omamine, investeeringu tegemine või säilitamine või lepinguosalise territooriumil teatava ettevõtte vormis tegutsemine; d) kontaktpunkt või -punktid, kust huvitatud isikud saavad lisateavet ekspordilitsentsi saamise tingimuste kohta; e) haldusasutus või -asutused, kellele taotlus või muud asjakohased dokumendid tuleb esitada; f) selle meetme või nende meetmete kirjeldus, mille rakendamiseks ekspordi litsentsimise protseduur on kavandatud;

g) ajavahemik, mille jooksul iga ekspordi litsentsimise protseduur kehtib, välja arvatud juhul, kui protseduur jääb jõusse seniks, kuni see mõnes uues väljaandes tühistatakse või seda muudetakse; h) kui lepinguosaline kavatseb ekspordikvoodi haldamiseks kasutada ekspordi litsentsimise protseduuri, siis kvoodi üldkogus ja vajaduse korral väärtus ning kvoodi avamise ja sulgemise kuupäevad, ning i) võimalikud vabastused või erandid nõudest saada ekspordilitsents, see, kuidas neid vabastusi või erandeid taotleda või kasutada, ning nende andmise kriteeriumid.

3. Kumbki lepinguosaline teatab 45 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist teisele lepinguosalisele oma olemasolevatest ekspordi litsentsimise protseduuridest. Lepinguosaline, kes võtab vastu uue ekspordi litsentsimise protseduuri või muudab olemasolevat ekspordi litsentsimise protseduuri, teatab teisele lepinguosalisele protseduurist või muudatusest 60 päeva jooksul pärast selle avaldamist. Teade peab sisaldama viidet allika(te)le, kus on avaldatud lõike 2 alusel nõutud teave, ja vajaduse korral asjaomase ametliku veebisaidi aadressi. ARTIKKEL 46 Kaubanduse kaitsemeetmed Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad a) GATT 1994 XIX artiklist; b) kaitsemeetmete lepingust; c) põllumajanduslepingu artiklist 5;

d) GATT 1994 VI artiklist; e) dumpinguvastasest lepingust ning f) subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust.

ARTIKKEL 47 Kaubanduse kaitsevahendite läbipaistvus 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kaubanduse kaitsevahendeid (dumpinguvastased, subsiidiumivastased ja ülemaailmsed kaitsemeetmed) tuleks kasutada täielikus kooskõlas asjakohaste WTO nõuetega ning õiglase ja läbipaistva süsteemi alusel. 2. Lepinguosalised tagavad, et enne dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmete kohta lõpliku otsuse tegemist avalikustatakse kõik olulised asjaolud ja kaalutlused, mis on meetmete rakendamise otsuse aluseks, ilma et see piiraks dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 5 ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõike 4 kohaldamist. Huvitatud isikutele antakse piisavalt aega avalikustatud asjaolude ja kaalutluste kohta märkuste esitamiseks. 3. Igale huvitatud isikule antakse dumpingu- ja subsiidiumivastaste uurimiste käigus võimalus oma seisukohti avaldada, tingimusel et see ei tekita uurimistes asjatuid viivitusi. 4. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata käesoleva jaotise 14. peatükki.



3. PEATÜKK TOLL Artikkel 48 Tollikoostöö 1. Lepinguosalised süvendavad tollikoostööd, et tagada kaubanduskeskkonna läbipaistvus, hõlbustada kaubandust, parandada tarneahela kindlust, suurendada tarbijate ohutust, tõkestada intellektuaalomandi õigustega vastuolus olevate kaupade voogu ning võidelda salakaubaveo ja pettuse vastu. 2. Lepinguosalised teevad lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks ja vastavalt olemasolevatele võimalustele koostööd, et muu hulgas a) parandada tollialaseid õigusakte ning ühtlustada ja lihtsustada tolliprotseduure vastavalt rahvusvahelistele tolli ja kaubanduse lihtsustamise konventsioonidele ja standarditele, mille on välja töötanud muu hulgas Maailma Kaubandusorganisatsioon (sh kaubanduse lihtsustamise leping) ja Maailma Tolliorganisatsioon (eelkõige muudetud Kyoto konventsioon), ning võttes arvesse Euroopa Liidu väljatöötatud vahendeid ja parimaid tavasid, sealhulgas tolli suutlikkuse mõõtmise metoodikat Customs Blueprints;

b) rajada ajakohased tollisüsteemid ja võtta kasutusele ajakohane tollivormistussüsteem, kehtestada volitatud ettevõtjate süsteem, võtta kasutusele automatiseeritud riskipõhine analüüsi- ja kontrollisüsteem, kaupade tollist vabastamise lihtsustatud kord, tollivormistusjärgne kontroll ja läbipaistev tolliväärtuse määramine ning kehtestada tolli ja äriühingute partnerlust käsitlevad õigusnormid; c) tagada oma territooriumil toimuva ümberlaadimise ja transiidi lihtsustamine ja tõhus kontroll, tagada kõigi asjaomaste ametiasutuste ja ametkondade koostöö ja tegevuse koordineerimine lepinguosaliste territooriumil, et hõlbustada transiitliiklust, ning otsida vajaduse ja asjakohasuse korral võimalusi tollitransiidisüsteemide ühitamiseks;

d) soodustada kutse-eetika rangeimate standardite järgimist, eelkõige piiril, rakendades meetmeid, mis kajastavad Maailma Tolliorganisatsiooni Arusha deklaratsiooni põhimõtteid; e) vahetada parimaid tavasid ja pakkuda tehnilist tuge planeerimisel ja kutse-eetika rangeimate standardite tagamisel; f) vahetada vastavalt vajadusele teavet ja andmeid, järgides teineteise norme tundlike andmete konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse kohta; g) osaleda vastavalt vajadusele ja asjakohasustel juhtudel oma tolliasutuste vahelistes koordineeritud tollimeetmetes.



Artikkel 49 Vastastikune haldusabi Ilma et see piiraks muid käesolevas lepingus, eelkõige artiklis 48 kavandatud koostöövorme, annavad lepinguosalised teineteisele tolliküsimustes vastastikust haldusabi kooskõlas I protokolliga. Artikkel 50 Tolliväärtuse määramine

1. Tolliväärtuse määramist lepinguosalistevahelises kaubavahetuses reguleeritakse WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva GATT 1994 VII artikli rakendamise lepingu artiklitega 1–17. Need inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga saavutada ühine lähenemisviis tolliväärtuste määramise küsimuses.

4. PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED Artikkel 51 Eesmärk Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada lepinguosalistevahelist kaubavahetust, hoides ära, tehes kindlaks ja kõrvaldades tarbetud tehnilised kaubandustõkked. Artikkel 52 Kohaldamisala

1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi selliste tehniliste kaubandustõkete lepingus sätestatud standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes, mis võivad mõjutada lepinguosalistevahelist kaubavahetust.

2. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata käesolevat peatükki järgmise suhtes: a) ostuspetsifikatsioonid, mille valitsusasutused on koostanud seoses oma tootmis- või tarbimisvajadustega, või b) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas kindlaks määratud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, mida käsitletakse käesoleva lepingu 5. peatükis. Artikkel 53 Seos tehniliste kaubandustõkete lepinguga Lepinguosalised kinnitavad neile tehniliste kaubandustõkete lepingust teineteise suhtes tulenevaid õigusi ja kohustusi ning nimetatud leping inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 54 Tehnilised normid

1. Kumbki lepinguosaline viib vastavalt selle lepinguosalise suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele läbi kavandatavate tehniliste normide regulatiivse mõju hindamise, võttes arvesse kavandatava tehnilise normi puhul olemasolevaid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid alternatiive, mis võivad täita lepinguosalise õiguspäraseid eesmärke kooskõlas tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2 lõikega 2.

2. Kumbki lepinguosaline kasutab oma tehniliste normide alusena asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui ta suudab tõendada, et need rahvusvahelised standardid oleksid taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või asjakohatud. 3. Kui lepinguosaline ei ole oma tehniliste normide alusena kasutanud rahvusvahelisi standardeid, võtab ta teise lepinguosalise taotluse korral meetmeid tagamaks, et kõik olulised erinevused asjakohasest rahvusvahelisest standardist tehakse kindlaks, ning põhjendab, miks see rahvusvaheline standard ei ole lepinguosalise õiguspäraste eesmärkide täitmiseks tõhus või asjakohane. 4. Kumbki lepinguosaline vaatab oma tehnilised normid läbi, et suurendada nende ühtlustatust asjakohaste rahvusvaheliste standarditega, võttes muu hulgas arvesse asjakohaste rahvusvaheliste standardite uusi suundi või asjaolude muutumist, mis on toonud kaasa kõrvalekaldumisi mis tahes asjakohasest rahvusvahelisest standardist. 5. Selliste oluliste tehniliste normide väljatöötamisel, mis võivad kaubandust märkimisväärselt mõjutada, võtab kumbki lepinguosaline oma asjakohaste eeskirjade ja menetluste kohaselt meetmeid tagamaks, et on olemas menetlused, mis võimaldavad isikutel väljendada oma seisukohti avaliku arutelu kaudu, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud pakilised probleemid, ning et selliste arutelude tulemused avalikustatakse.



Artikkel 55 Standardid 1. Selleks et ühtlustada standardeid võimalikult laialdaselt, julgustab kumbki lepinguosaline oma territooriumil asuvaid standardiasutusi ja piirkondlikke standardiorganisatsioone, mille liige on lepinguosaline ise või tema territooriumil asuvad standardiorganisatsioonid, a) tegema vastavalt oma võimalustele asjakohaste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega koostööd rahvusvaheliste standardite väljatöötamisel;

b) kasutama standardite väljatöötamiseks asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui sellised rahvusvahelised standardid oleksid õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või asjakohatud ebapiisava kaitsetaseme, oluliste klimaatiliste või geograafiliste tegurite või oluliste tehnoloogiaprobleemide tõttu; c) tagama, et nende tegevus ei dubleeriks rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide tööd ega kattuks sellega; d) vaatama korrapäraselt läbi riiklikud ja piirkondlikud standardid, mis ei põhine asjakohastel rahvusvahelistel standarditel, et lähendada neid sellistele rahvusvahelistele standarditele;

e) tegema rahvusvahelise standardimistegevuse raames koostööd teise lepinguosalise asjaomaste standardiorganisatsioonidega; koostööd võib teha nii rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide tasandil kui ka piirkondlikul tasandil ning f) edendama kahepoolset koostööd nende ja teise lepinguosalise standardiorganisatsioonide vahel. 2. Lepinguosalised peaksid vahetama teavet oma asjakohaste standardimisprotsesside kohta ning selle kohta, mil määral on rahvusvahelisi, piirkondlikke või allpiirkondlikke standardeid kasutatud riiklike standardite alusena. 3. Kui tehnilise normi eelnõus või vastavushindamismenetluses muudetakse standardite nõuded kohustuslikuks, peavad olema täidetud käesoleva lepingu artiklis 58 ja tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklis 2 või 5 sätestatud läbipaistvuskohustused. 4. Asjakohaste rahvusvaheliste standarditena käsitatakse tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 2 ja 5 ning selle 3. lisa tähenduses Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni, Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni, Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ja Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni asutatud codex alimentarius’e komisjoni vastu võetud rahvusvahelisi standardeid, ilma et see välistaks muude rahvusvaheliste standardite kasutamist.

5. Ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonide väljatöötatud standardit võib pidada asjakohaseks rahvusvaheliseks standardiks tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 2 ja 5 ning selle 3. lisa tähenduses, kui a) selle on välja töötatud standardiorganisatsioon, kes püüab saavutada üksmeelt kas

i) osalevate WTO liikmete riiklike delegatsioonide vahel, kes esindavad kõiki nende territooriumil asuvaid riiklikke standardiorganisatsioone, kes on vastu võtnud või kavatsevad vastu võtta standardeid valdkonnas, millega rahvusvaheline standardimistegevus on seotud, või ii) osaleva WTO liikme valitsusasutuste vahel, ning b) see on välja töötatud kooskõlas tehniliste kaubandustõkete komitee otsusega rahvusvaheliste standardite, juhendite ja soovituste väljatöötamise põhimõtete kohta, mis käsitleb tehniliste kaubandustõkete lepingu artikleid 2 ja 5 ning selle 3. lisa. Artikkel 56 Vastavushindamine 1. Artikli 52 sätteid tehniliste normide koostamise, vastuvõtmise ja rakendamise kohta kohaldatakse mutatis mutandis vastavushindamismenetluste suhtes.

2. Kui lepinguosaline nõuab vastavushindamist positiivse kinnitusena selle kohta, et toode vastab tehnilisele normile, valib ta vastavushindamismenetlused, mis on proportsionaalsed riskihinnangu alusel kindlaks määratud kaasnevate riskidega, ning kasutab vajaduse korral tarnija vastavusdeklaratsiooni. 3. Kui lepinguosaline nõuab kolmanda isiku tehtavat vastavushindamist positiivse kinnitusena selle kohta, et toode vastab tehnilisele normile, ning ta ei ole reserveerinud seda ülesannet lõikes 4 nimetatud valitsusasutusele, peab ta tegema järgmist: a) kasutama vastavushindamisasutuste kvalifitseerimiseks eelistatavalt akrediteerimismenetlust; b) kasutama parimal viisil akrediteerimise ja vastavushindamise rahvusvahelisi standardeid, samuti lepinguosaliste akrediteerimisasutusi kaasavaid rahvusvahelisi lepinguid, näiteks rahvusvahelise laborite akrediteerimise koostööorganisatsiooni (ILAC) ja rahvusvahelise akrediteerimisfoorumi (IAF) mehhanismide kaudu;

c) vastavalt vajadusele kaaluma oma vastavushindamisasutuste ühinemist või julgustama neid ühinema toimivate rahvusvaheliste lepingute või kokkulepetega vastavushindamistulemuste ühtlustamiseks või heakskiitmise hõlbustamiseks; d) tagama, et ettevõtjatel oleks valida vastavushindamisasutuste hulgast, kelle lepinguosalise ametiasutused on konkreetse toote puhul heaks kiitnud;

e) tagama, et vastavushindamisasutused on tootjatest, importijatest ja ettevõtjatest üldiselt sõltumatud ning et akrediteerimisasutuste ja vastavushindamisasutuste vahel ei ole huvide konflikte; f) lubama vastavushindamisasutustel kasutada vastavushindamisega seotud katsete või kontrollide tegemiseks alltöövõtjaid ning g) avaldama ühel veebisaidil nimekirja asutustest, kelle ta on määranud sellist vastavushindamist tegema, ja asjakohase teabe iga sellise asutuse määramise ulatuse kohta. 4. Lõike 3 punkti f ei tõlgendada nii, et see keelab lepinguosalisel nõuda alltöövõtjatelt samade nõuete täitmist, mida peaks lepinguliste katsete või kontrollide tegemiseks täitma vastavushindamisasutus, kellega ta on lepingu sõlminud. 5. Käesolev artikkel ei takista lepinguosalist nõudmast, et konkreetsete toodete vastavushindamist teeksid kindlaksmääratud valitsusasutused. Sellistel juhtudel peab lepinguosaline a) piirama vastavushindamise eest makstavate tasude suuruse osutatud teenuste ligikaudse maksumusega ja vastavushindamise taotleja taotluse korral selgitama, kuidas tema poolt sellise vastavushindamise eest kehtestatud tasud piirduvad osutatud teenuste ligikaudse maksumusega, ning

b) tegema teabe vastavushindamise tasude kohta üldsusele kättesaadavaks. 6. Kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised arutelusid selle üle, kas tarnija vastavusdeklaratsioon on kehtivatele tehnilistele normidele vastavuse tõendina vastuvõetav, eelkõige järgmistes valdkondades:

a) elektri- ja elektroonikaseadmete ohutuse aspektid; b) masinate ohutuse aspektid; c) seadmete elektromagnetiline ühilduvus; d) energiatõhusus, sealhulgas ökodisaini nõuded, ning e) teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes.



Artikkel 57 Koostöö tehniliste kaubandustõkete valdkonnas 1. Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd standardite, tehniliste normide, metroloogia, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, et parandada teineteise süsteemide mõistmist ja hõlbustada juurdepääsu oma turgudele. Selleks püüavad lepinguosalised kindlaks määrata ja välja töötada konkreetsete küsimuste või sektorite puhul asjakohased koostöömehhanismid ja algatused, sealhulgas järgmised: a) teabe ja kogemuste vahetamine oma tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise ja rakendamise teemal;

b) metroloogia, standardimise, vastavushindamise ja akrediteerimise eest vastutavate asutuste vahelise koostöö soodustamine ning c) asjaomastel piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel teabe vahetamine standardite, tehniliste normide, vastavushindamismenetluste ja akrediteerimise valdkonnas toimuva arengu kohta. 2. Lepinguosalised teevad omavahelise kaubavahetuse edendamiseks järgmist: a) püüavad vähendada erinevusi tehniliste normide, metroloogia, standardimise, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, sealhulgas soodustades rahvusvaheliselt kokkulepitud dokumentide järgimist;

b) edendavad kooskõlas rahvusvaheliste eeskirjadega akrediteerimise kasutamist, et toetada vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust ja tegevust, ning c) toetavad Kirgiisi Vabariigi ja tema asjaomaste riiklike asutuste osalemist või võimaluse korral liikmesust sellistes Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, mille tegevus on seotud standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja sellega seonduvate funktsioonidega. Artikkel 58 Läbipaistvus 1. Kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse edastamisel WTO teadete keskregistrile annab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalike märkuste esitamiseks aega vähemalt 60 päeva, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud pakilised probleemid. Kui märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks esitatakse mõistlikult põhjendatud taotlus, kaalub lepinguosaline selle rahuldamist. 2. Kui lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt kirjalikke märkusi kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse kohta, peab ta tegema järgmist:

a) teise lepinguosalise taotluse korral arutama kirjalikke märkusi oma pädeva reguleeriva asutuse osavõtul ajal, mil neid saab arvesse võtta, ning

b) vastama märkustele kirjalikult hiljemalt tehnilise normi või vastavushindamismenetluse avaldamise kuupäeval. 3. Kumbki lepinguosaline avaldab oma vastused märkustele, mis ta saab lõikes 1 osutatud teate peale, veebisaidil hiljemalt vastuvõetud tehnilise normi või vastavushindamismenetluse avaldamise kuupäeval. 4. Lepinguosaline annab teise lepinguosalise taotluse korral teavet vastuvõetud või vastu võetava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse eesmärkide, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta. 5. Kumbki lepinguosaline tagab, et tema vastuvõetud tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused avaldatakse veebisaidil tasuta. 6. Kumbki lepinguosaline esitab teabe tehnilise normi või vastavushindamismenetluse vastuvõtmise ja jõustumise ning lõpliku vastuvõetud teksti kohta, saates WTO-le edastatud esialgse teate kohta addendum’i. 7. Tehniliste normide avaldamise ja nende jõustumise vahele jäetakse mõistlik ajavahemik, et teise lepinguosalise ettevõtjad saaksid kohanduda. Väljend „mõistlik ajavahemik“ tähendab ajavahemikku, mis ei ole lühem kui kuus kuud, välja arvatud juhtudel, kui see ei oleks seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks tõhus.

8. Lepinguosaline kaalub teise lepinguosalise mõistlikult põhjendatud taotlust, mille teine lepinguosaline on edastanud enne kavandatava tehnilise normi WTO-le edastamise järgse märkuste esitamise tähtaja lõppu, nagu on osutatud lõikes 1, ning milles ta palub pikendada tehnilise normi vastuvõtmise ja selle jõustumise vahele jäetavat aega, välja arvatud juhul, kui see viivitus ei oleks seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks tõhus. Artikkel 59

Märgistamine ja etikettimine 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et tehniline norm võib hõlmata või käsitleda üksnes märgistamis- või etikettimisnõudeid. Sellistel juhtudel kohaldavad lepinguosalised tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2 lõike 2 põhimõtteid. 2. Kui lepinguosaline nõuab toodete kohustuslikku märgistamist või etikettimist, siis a) nõuab ta ainult sellist teavet, mis on oluline toote tarbijate või kasutajate jaoks või mis näitab toote vastavust kohustuslikele tehnilistele nõuetele; b) ei nõua ta turule laskmise eeltingimusena ühtki eelnevat heakskiitu ega märgistuse või etiketi registreerimist või sertifitseerimist ega tasu maksmist, kui toode muus osas vastab lepinguosalise kehtestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui seda peetakse vajalikuks, kuna toode kujutab endast ohtu inimeste, loomade või taimede tervisele või elule, keskkonnale või riigi julgeolekule;

c) kui lepinguosaline nõuab, et ettevõtjad kasutaksid kordumatut tunnuskoodi, annab ta selle koodi teise lepinguosalise ettevõtjatele põhjendamatu viivituseta ja mittediskrimineerivalt; d) tingimusel et allpool loetletud elemendid ei ole kaupa importiva lepinguosalise nõutava teabe puhul eksitavad, vastuolulised ega segadusse ajavad, lubab see lepinguosaline järgmist: i) teave muudes keeltes lisaks kaupa importiva lepinguosalise riigis nõutavale keelele; ii) rahvusvaheliselt aktsepteeritavad nomenklatuurid, piktogrammid, sümbolid või graafilised kujutised ning iii) täiendav teave lisaks kaupa importiva lepinguosalise riigis nõutavale teabele;

e) lepinguosaline nõustub, et etikettimine, sealhulgas täiendav etikettimine või etiketil paranduste tegemine, toimub tolliladudes või muudes selleks ettenähtud kohtades alternatiivse võimalusena päritoluriigis etikettimisele, ning f) kaalub lepinguosaline vajaduse korral, kas mittepüsivate või eemaldatavate etikettide või märgistuste füüsiliselt tootele kinnitamise asemel oleks vastuvõetav nende esitamine saatedokumentides.

Artikkel 60 Konsulteerimine 1. Lepinguosaline võib taotleda konsulteerimist teise lepinguosalisega käesolevast peatükist tulenevates küsimustes, esitades teise lepinguosalise tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatorile kirjaliku taotluse. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et lahendada küsimus vastastikku rahuldaval viisil, ja võivad selleks kokku kutsuda koostöökomitee. 2. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et käesolev artikkel ei piira lepinguosaliste 14. peatükist tulenevaid õigusi ja kohustusi. Artikkel 61 Tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaator 1. Kumbki lepinguosaline nimetab tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatori ja teavitab teist lepinguosalist, kui koordinaator vahetub. Tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatorid teevad koostööd, et hõlbustada käesoleva peatüki rakendamist ja lepinguosalistevahelist koostööd kõigis tehniliste kaubandustõkete lepinguga seotud küsimustes.



2. Tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatori ülesanded hõlmavad järgmist: a) käesoleva peatüki rakendamise ja haldamise jälgimine, sealhulgas mis tahes küsimused, mis on seotud standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise, rakendamise või täitmise tagamisega; b) suhtlemine teise lepinguosalise tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatoriga seoses lepinguosaliste algatustega, mille eesmärk on tõhustada koostööd standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise ja täiustamise alal ning vahetada valitsusvälistel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel teavet standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste arengusuundumuste kohta. 3. Tehniliste kaubandustõkete peatüki koordinaatorid suhtlevad teineteisega mis tahes kokkulepitud viisil, mis on nende ülesannete täitmiseks asjakohane.

5. PEATÜKK SANITAAR- JA FÜTOSANITAARKÜSIMUSED Artikkel 62 Eesmärk Käesoleva peatüki eesmärk on sätestada põhimõtted, mida kohaldatakse lepinguosalistevahelises kaubavahetuses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, ning teha koostööd loomade heaolu, taimekaitse ja antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas. Lepinguosalised kohaldavad käesolevas peatükis sätestatud põhimõtteid viisil, mis lihtsustab kaubavahetust ja väldib põhjendamatute takistuste loomist nendevahelisele kaubandusele, säilitades samal ajal mõlema lepinguosalise puhul inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitse taseme.

Artikkel 63 Mitmepoolsed kohustused Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust.



Artikkel 64 Põhimõtted 1. Lepinguosalised tagavad, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamisel ja rakendamisel järgitakse proportsionaalsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ning teadusliku põhjendatuse põhimõtteid ja võetakse arvesse rahvusvahelisi standardeid (6. detsembril 1951 Roomas alla kirjutatud rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon (edaspidi „taimekaitsekonventsioon“), Maailma Loomatervise Organisatsioon (edaspidi „OIE“) ja codex alimentarius’e komisjon (edaspidi „codex alimentarius“). 2. Kumbki lepinguosaline tagab, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustes ei diskrimineerita teise lepinguosalise territooriumi meelevaldselt ja põhjendamatult võrreldes oma territooriumiga, kui olud on samasugused või sarnased. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ei rakendata viisil, mis kujutaks endast lepinguosalistevahelise kaubanduse varjatud piiramist. 3. Kumbki lepinguosaline tagab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, -menetluste või -kontrollide rakendamise ning teise lepinguosalise pädevalt asutuselt saadud teabepäringute käsitlemise ilma põhjendamatu viivituseta ja importtoodete puhul vähemalt sama soodsatel tingimustel kui samasuguste omamaistele toodete puhul.



Artikkel 65

Impordinõuded 1. Importiva lepinguosalise impordinõudeid kohaldatakse kogu eksportiva lepinguosalise territooriumil kooskõlas artikliga 64. 2. Lepinguosalistevahelisel toidu- ja põllumajanduskaupadega kauplemisel nõutavates sertifikaatides sätestatud impordinõuded põhinevad taimekaitsekonventsiooni, OIE ja codex alimentarius’e põhimõtetel ning nende asjakohastel standarditel, välja arvatud juhul, kui impordinõudeid toetab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus sätestatud kohaldatavate rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt läbi viidud teaduspõhine riskianalüüs. 3. Kirgiisi Vabariigi väljaantud impordilubades esitatud nõuded ei sisalda lõikes 2 osutatud sertifikaatide nõuetest rangemaid sanitaar- ja veterinaartingimusi. Kumbki lepinguosaline peaks kasutama ühtlustatud impordisertifikaate, mida hallatakse kesktasandil ja mis kehtivad kogu eksportiva lepinguosalise territooriumi suhtes.



Artikkel 66 Looma- ja taimetervisega seotud meetmed Kooskõlas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepinguga ning taimekaitsekonventsiooni, OIE ja codex alimentarius’e asjakohaste standardite, suuniste või soovitustega a) tunnustavad lepinguosalised kahjuri- või haigusvabade alade ja vähese kahjuri- või haiguslevikuga alade mõistet; b) kehtestab importiv lepinguosaline oma sanitaarmeetmed, mida kohaldatakse eksportiva lepinguosalise suhtes, kelle territooriumil kahjur või haigus esineb, eksportiva lepinguosalise tsoonide kehtestamise otsuse põhjal, tingimusel et saavutatakse importiva lepinguosalise asjakohane kaitsetase;

c) võtavad lepinguosalised kahjuri- või taudivabasid alasid ning vähese kahjuri- või taudilevikuga alasid kindlaks määrates arvesse selliseid tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli tõhusus nendel aladel.



Artikkel 67 Inspekteerimine ja audit Inspekteerimine ja audit, mida importiv lepinguosaline teeb eksportiva lepinguosalise territooriumil tema inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteemide hindamiseks ja tunnustamiseks, vastavad taimekaitsekonventsiooni, OIE ja codex alimentarius’e asjakohastele standardite, suunistele ja soovitustele. Auditi ja inspekteerimise kulud kannab auditeerimist ja inspekteerimist teostanud lepinguosaline. Artikkel 68 Teabevahetus ja koostöö 1. Lepinguosalised arutavad olemasolevaid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ja loomade heaolu meetmeid ning nende väljatöötamist ja rakendamist ja vahetavad sellekohast teavet. Vajaduse korral lähtutakse selliste arutelude ja teabevahetuse käigus sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust ning taimekaitsekonventsiooni, OIE ja codex alimentarius’e standarditest, suunistest ja soovitustest. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd küsimustes, mis puudutavad toiduohutust, loomatervist, loomade heaolu, taimetervist, taimekaitset ja antimikroobikumiresistentsust, vahetades teavet, teadmisi ja kogemusi eesmärgiga suurendada suutlikkust nendes valdkondades. Selline koostöö võib hõlmata tehnilist abi.

3. Lepinguosalised algatavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel õigeaegse dialoogi sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et arutada selle valdkonna probleeme ja muid käesoleva peatüki kohaseid kiireloomulisi küsimusi. Koostöökomitee võib kehtestada sellise dialoogi eeskirjad.

4. Lepinguosalised määravad kontaktpunktid, mille kaudu toimub suhtlus käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes, ja ajakohastavad korrapäraselt kontaktpunktide loetelu. Artikkel 69 Läbipaistvus Kumbki lepinguosaline a) püüab tagada kaubanduses ning eelkõige teise lepinguosalise impordi suhtes kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarnõuete läbipaistvuse; b) teeb teise lepinguosalise taotluse korral kahe kuu jooksul pärast sellise taotluse esitamist talle teatavaks nõuded, mida kohaldatakse konkreetsete toodete impordi suhtes, ja teatab, kas on vaja riskianalüüsi, ning c) teatab teise lepinguosalise kontaktpunktile põhjendamatu viivituseta posti, faksi või e-posti teel kõikidest tõsistest või olulistest ohtudest looma- või taimetervisele, sealhulgas toiduainetega seotud hädaolukordadest, mis puudutavad lepinguosaliste vahel kaubeldavaid kaupu.

6. PEATÜKK TEENUSKAUBANDUS JA INVESTEERINGUD

Artikkel 70 Eesmärk, kohaldamis- ja rakendusala 1. Kinnitades oma kohustusi, mis tulenevad WTO asutamislepingust, näevad lepinguosalised käesolevaga ette vastastikuste teenuskaubanduse ja investeeringute tegemise tingimuste parandamise korra. 2. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et sellega kehtestatakse 9. peatüki kohaste riigihangetega seotud kohustusi. 3. Käesolevat peatükki ei kohaldata kummagi lepinguosalise antud subsiidiumide suhtes. 4. Lepinguosalised kinnitavad veel kord õigust kehtestada oma territooriumil õigusnorme, et saavutada õiguspärased poliitikaeesmärgid, näiteks rahvatervise kaitse, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- või tarbijakaitse, eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse valdkonnas.

5. Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste meetmete suhtes, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosaliste tööturule, ega kodakondsuse ning alalise elu- ja töökohaga seotud meetmete suhtes. 6. Käesolev peatükk ei takista lepinguosalist rakendamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute sisenemist tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmed, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohaseks piiriületuseks, tingimusel et neid meetmeid ei rakendata viisil, mis muudaks olematuks või vähendaks kasu, mida teine lepinguosaline saab käesoleva peatüki alusel. Ainuüksi asjaolu, et mõne riigi füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste riikide füüsilistelt isikutelt seda ei nõuta, ei tohi pidada käesolevast peatükist tuleneva kasu olematuks muutmiseks või vähendamiseks. 7. Käesolevas peatükis ei võeta arvesse kohtlemist, mida lepinguosaline on võimaldanud a) lepingu alusel, millega liberaliseeritakse oluliselt teenuskaubandust (sealhulgas asutamist teenuste valdkonnas), mis vastab GATSi V ja Va artikli kriteeriumidele, või lepingu alusel, millega oluliselt liberaliseeritakse asutamist muudes samadele kriteeriumidele vastavates majandustegevuse valdkondades, seoses selliste tegevustega;

b) tulenevalt meetmetest, millega nähakse ette tunnustamine, sealhulgas füüsilisele isikule või ettevõttele majandustegevuseks tegevusloa, litsentsi või sertifikaadi andmise standardite või kriteeriumide või usaldatavusnõuete tunnustamine.

8. Käesolevat peatükki ei kohaldata audiovisuaalsektori suhtes. Artikkel 71 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „tegevus valitsuse ülesannete täitmisel“ – tegevus, sealhulgas mis tahes osutatud teenus, mis ei toimu ärilistel alustel ega ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides; b) „filiaal“ – lepinguosalise territooriumil asuv tegevuskoht, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja teise lepinguosalise territooriumil asuv laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et need kolmandad isikud, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub teise lepinguosalise territooriumil, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

c) „piiriülene teenuste osutamine“ – teenuse osutamine i) ühe lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile või

ii) ühe lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale; d) „majandustegevus“ – iga tööstuslik, kaubanduslik, vabakutseline ja käsitöönduslik teenus või tegevus, mis ei hõlma teenuste osutamist või tegevust valitsuse ülesannete täitmisel; e) „ettevõte“ – juriidiline isik, filiaal või asutatud esindus; f) „asutamine“ – juriidilise isiku loomine või omandamine, sealhulgas kapitaliosaluse teel, või filiaali või esinduse loomine kas Euroopa Liidus või Kirgiisi Vabariigis püsivate majandussidemete sisseseadmise või säilitamise eesmärgil;

g) „ettevõtjasiseselt üleviidav isik“ – füüsiline isik, kes on olnud ühe lepinguosalise juriidilise isiku töötaja või partner vähemalt ühe aasta jooksul vahetult enne tema teise lepinguosalise territooriumile sisenemise ja seal ajutise viibimise avalduse esitamist ja kes viiakse ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuvasse ettevõttesse, mis kuulub eelnevalt nimetatud juriidilise isikuga samasse kontserni (sh esindus, tütarettevõtja, filiaal või emaettevõtja), eeldusel et i) asjaomane füüsiline isik kuulub ühte allpool loetletud kategooriasse: A) juhid või tegevjuhid juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult suunavad ettevõtte juhtimist ja kelle tegevust jälgib või juhib peamiselt äriühingu juhatus või aktsionäride nõukogu või samalaadne organ ning kes teevad vähemalt järgmist: 1) juhivad ettevõtet või selle osakonda; 2) teevad järelevalvet ja kontrolli teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate töö üle ning 3) omavad õigust isiklikult töötajaid tööle võtta ja töölt vabastada või anda soovitusi nende töölevõtmiseks, töölt vabastamiseks või muude tööjõumeetmete võtmiseks;



B) spetsialistid: isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete, -protsesside ja -korralduse või juhtimise seisukohast olulisi eriteadmisi, või C) praktikandid: isikud, kellel on kõrgharidus ja kes viiakse karjäärivõimaluste edendamiseks või äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud väljaõppe saamiseks ajutiselt üle; ii) Euroopa Liidu puhul võetakse alapunkti i alapunktis B osutatud teadmiste hindamisel lisaks ettevõttespetsiifilistele teadmistele arvesse seda, kas füüsilisel isikul on selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, sealhulgas kuulumist töötajate hulka, kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba, h) lepinguosalise „investor“ – selle lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes soovib tegeleda või tegeleb majandustegevusega teise lepinguosalise territooriumil ettevõtete asutamise kaudu; i) „juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era- või riigi omandis olev juriidiline isik, sealhulgas äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ühe osanikuga äriühing või ühistu;

j) „lepinguosalise juriidiline isik“ – juriidiline isik, mis on asutatud kooskõlas Euroopa Liidu või selle liikmesriikide või Kirgiisi Vabariigi õigusega ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt kas Euroopa Liidu territooriumil või Kirgiisi Vabariigi territooriumil; kui Euroopa Liidu või selle liikmesriikide õiguse või Kirgiisi Vabariigi õiguse kohaselt asutatud juriidilisel isikul on ainult registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht vastavalt kas Euroopa Liidu territooriumil või Kirgiisi Vabariigi territooriumil, ei loeta seda lepinguosalise juriidiliseks isikuks, välja arvatud juhul, kui ta tegeleb olulise äritegevusega vastavalt Euroopa Liidu või Kirgiisi Vabariigi territooriumil; käesolevat peatükki kohaldatakse ka laevandusettevõtjate suhtes, mis on asutatud väljaspool Euroopa Liitu või Kirgiisi Vabariiki ja mis on vastavalt kas Euroopa Liidu liikmesriigi või Kirgiisi Vabariigi kodanike kontrolli all, kui nende laevad on registreeritud vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Kirgiisi Vabariigi asjakohastele õigusaktidele ja sõidavad Euroopa Liidu liikmesriigi või Kirgiisi Vabariigi lipu all; k) „Euroopa Liidu füüsiline isik“ ja „Kirgiisi Vabariigi füüsiline isik“ – vastavalt ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik ja Kirgiisi Vabariigi kodanik kooskõlas vastavalt selle Euroopa Liidu liikmesriigi ja Kirgiisi Vabariigi siseriiklike õigusnormidega;

l) „tegevus“ – ettevõtte juhtimine, majandamine, käigushoidmine, kasutamine, sellest kasu saamine ja selle müük või muu ettevõtte käsutamise vorm; m) „teenused“ — kõikide teenindussektorite kõik teenused, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel; n) „teenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab teenust;

o) „lepinguosalise juriidilise isiku tütarettevõtja“ – juriidiline isik, mis on sama lepinguosalise teise juriidilise isiku kontrolli all; p) „teenuse osutamine“ – teenuse tootmine, jaotamine, turustamine, müümine ja kättetoimetamine. Artikkel 72 Enamsoodustusrežiim ja võrdne kohtlemine 1. Euroopa Liit tagab seoses oma territooriumil majandustegevuseks ettevõtte asutamisega ja selle tegevusega Kirgiisi Vabariigi investoritele ja nende ettevõtetele vähemalt sama soodsa kohtlemise, kui ta võimaldab mis tahes kolmanda riigi investoritele ja nende ettevõtetele.

2. Kirgiisi Vabariik tagab seoses oma territooriumil majandustegevuseks ettevõtte asutamisega ja selle tegevusega Euroopa Liidu investoritele ja nende ettevõtetele vähemalt sama soodsa kohtlemise, kui ta võimaldab oma investoritele ja nende ettevõtetele või mis tahes kolmanda riigi investoritele ja nende ettevõtete, olenevalt sellest, kumb kohtlemine on soodsam. 3. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lõigetes 1 ja 2 osutatud kohtlemine ei hõlma investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korda, mis on sätestatud muudes rahvusvahelistes lepingutes. Lepinguosalise ja mõne kolmanda isiku vahel sõlmitud muude rahvusvaheliste lepingute sisulised sätted ei kujuta endast iseenesest käesoleva artikli kohast kohtlemist. Lepinguosalise poolt selliste sätete alusel võetud meetmed võivad kujutada endast lõigetes 1 ja 2 osutatud kohtlemist ja seega põhjustada käesoleva artikli rikkumise. 4. Käesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata õhu-, sisevee- ega merevedude suhtes. Artikkel 73

Teenuste horisontaalsed piirangud 1. Olenemata käesoleva peatüki mis tahes muust sättest ei tohiks lepinguosaliselt nõuda GATSiga hõlmatud sektorite või meetmete suhtes soodsamat kohtlemist kui see, mida see lepinguosaline peab GATSi alusel iga teenusesektori ja allsektori ning tarneviisi puhul võimaldama.

2. Suurema kindluse huvides inkorporeeritakse teenuste puhul lepinguosaliste GATSi kohased erikohustuste loendid, sealhulgas reservatsioonid, ja Euroopa Liidu puhul selle lisa II artikli erandite kohta (soodustusrežiimi erandite loend) käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks ning need kuuluvad kohaldamisele. Artikkel 74 Usaldatavusnõuetega seotud erand 1. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalist võtmast või säilitamast meetmeid usaldatavusnõuetega seotud kaalutlustel, näiteks investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui niisugused meetmed on vastuolus käesoleva lepinguga, ei kasutata neid lepinguosalise käesolevast lepingust tulenevate ülesannete või kohustuste vältimise vahendina. 2. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et lepinguosaline on kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avaliku sektori asutuste valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.



Artikkel 75 Eeliste andmisest keeldumine

Lepinguosaline võib keelduda andmast teise lepinguosalise juriidilisele isikule või selle juriidilise isiku poolt tema territooriumil asutatud ettevõttele käesolevast peatükist tulenevaid eeliseid, kui keelduv lepinguosaline võtab vastu või jätab kehtima meetmed, mis on seotud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisega, sealhulgas inimõiguste kaitsega, ja a) millega keelatakse tehingud selle juriidilise isiku või tema ettevõttega või b) mida rikutaks või millest hoidutaks kõrvale, kui sellele juriidilisele isikule või tema ettevõttele antaks käesolevast peatükist tulenevaid eeliseid, sealhulgas juhul, kui meetmetega keelatakse tehingud füüsilise isikuga, kes omab või kontrollib seda juriidilist isikut või tema ettevõtet. Artikkel 76 Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud 1. Kumbki lepinguosaline lubab teise lepinguosalise investoritel võtta oma ettevõtetesse tööle asjaomase teise lepinguosalise füüsilisi isikuid tingimusel, et need töötajad on ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud.

2. Lõikes 1 nimetatud füüsilised isikud võivad siseneda lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibida järgmiste ajavahemike jooksul: a) juhatajad ja tegevjuhid kuni kolm aastat; b) spetsialistid kuni kolm aastat ning c) praktikandid kuni üks aasta.

3. Jätkuvalt kohaldatakse kõiki lepinguosaliste õigusnormidega kehtestatud riiki sisenemise, seal viibimise, töötamise ja sotsiaalkindlustuse alaseid nõudeid, kaasa arvatud riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid eeskirju. 4. Käesolevat artiklit ei kohaldata juhtudel, kui ettevõtjasiseselt üleviidava isiku ajutise kohalviibimise eesmärk või tagajärg on sekkumine tööturu osapoolte vaidlusse või läbirääkimistesse või sellise vaidluse või selliste läbirääkimiste tulemuse mõjutamine muul moel.



Artikkel 77 Investeeringute järkjärguline liberaliseerimine Lepinguosalised tunnistavad tähtsust, mida omab võrdse kohtlemise võimaldamine teineteise investoritele seoses ettevõtete asutamise ja tegevusega nende asjaomasel territooriumil, ning kaaluvad võimalust saavutada see eesmärk vastastikku rahuldaval viisil, võttes arvesse koostöökomitee soovitusi. Artikkel 78 Kavatsetud meetmete kehtestamise keeld 1. Kumbki lepinguosaline teeb kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teise lepinguosalise investorite jaoks tema territooriumil ettevõtete asutamise ja tegevuse tingimusi võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga. 2. Kirgiisi Vabariik teatab partnerluse ja koostöö vaimus tegutsedes ning 13. peatükki silmas pidades Euroopa Liidule oma kavatsusest võtta vastu uued õigusnormid, mis lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga võrreldes kitsendavad Euroopa Liidu investorite jaoks ettevõtete asutamise ja tegevusega seotud tingimusi Kirgiisi Vabariigis



3. Euroopa Liit võib nõuda, et Kirgiisi Vabariik edastaks lõikes 2 osutatud uute õigusnormide eelnõud ja alustaks selliste eelnõude üle konsultatsioone. 4. Kui Kirgiisi Vabariigis vastu võetud uued õigusnormid kitsendaksid Euroopa Liidu investorite jaoks ettevõtete tegevuse tingimusi võrreldes käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval kehtinud olukorraga, ei kohaldata selliseid õigusnorme pärast nende jõustumist kolme aasta jooksul nende ettevõtete suhtes, mis olid nende õigusnormide jõustumise ajal Kirgiisi Vabariigis juba asutatud. 5. Suurema kindluse huvides ei loeta lõike 4 tähenduses kitsendavaks maksumeetmeid, mida Kirgiisi Vabariik rakendab mittediskrimineerivalt. Artikkel 79 Piiriülene teenuste osutamine 1. Lepinguosalised kohustuvad kooskõlas käesoleva peatüki sätetega võtma vajalikke meetmeid, et võimaldada järk-järgult piiriülest teenuste osutamist lepinguosaliste vahel, võttes arvesse nende asjakohaste teenindusvaldkondade arengut. 2. Koostöönõukogu annab soovitusi käesoleva artikli rakendamiseks.



Artikkel 80 Koostöö Kirgiisi Vabariigi turusuunitlusega teenindussektori nimel

Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Kirgiisi Vabariigis turusuunitlusega teenindussektorit. Artikkel 81 Meretransporditeenused 1. Lepinguosalised rakendavad põhimõtet tagada ärilistel alustel ja diskrimineerimata piiranguteta juurdepääs rahvusvahelisele mereveoturule ja -kaubandusele. 2. Lõikes 1 osutatud põhimõtte kohaldamisel lepinguosalised a) ei näe tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes, mis käsitlevad meretransporditeenuseid, sealhulgas puist- ja vedellastivedusid ja liinivedusid, ette lastijaotusklausleid ning kaotavad mõistliku aja jooksul varasemates lepingutes sisalduvad lastijaotusklauslid ning

b) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, mis võivad varjatult piirata rahvusvaheliste meretransporditeenuste vaba pakkumist või põhjustada selles vallas ebavõrdset kohtlemist, ning hoiduvad edaspidi neid kehtestamast. Artikkel 82 Muud transporditeenused

Selleks et tagada lepinguosalistevahelise transpordi kooskõlastatud areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist pidada läbirääkimisi, et sõlmida erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu ja teenuste osutamise tingimusi maantee-, raudtee- ja sisevee- ning vajaduse korral lennutranspordis.

7. PEATÜKK KAPITALI LIIKUMINE, MAKSED JA ÜLEKANDED NING AJUTISED KAITSEMEETMED Artikkel 83 Jooksevkonto Ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, lubavad lepinguosalised teha lepinguosalistevahelise maksebilansi arvelduskonto tehingutega seotud makseid vabalt konverteeritavas valuutas ja kooskõlas 22. juulil 1944 ÜRO rahandus- ja finantskonverentsil vastu võetud Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga. Artikkel 84 Kapitali liikumine

1. Maksebilansi kapitali- ja finantskonto tehingute puhul tagab kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast alates kapitali vaba liikumise seoses otseinvesteeringutega, mis on tehtud tema territooriumil kohaldatava õiguse ja 6. peatüki kohaselt, ning sellise investeeritud kapitali ja sellest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimisega.

2. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, ei kehtesta kumbki lepinguosaline uusi piiranguid kapitali liikumisele ja jooksv