Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid 55 ja 56b ning nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrus nr 495/77, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1945/2006.

Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), on nähtud ette, et komisjon esitab igal aastal nõukogule aruande asjaomastes määrustes osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu kohta kategooriate kaupa ning hüvitistega seotud kogukulude kohta.

Eriti raskete töötingimuste eest makstav hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Eristatakse erilisi töötingimusi, mis on seotud isikukaitsevahendite, töökoha ja töö olemusega. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2014. aastal 0,86 eurot).

Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1873/2006.

2014. aastal kasvas märkimisväärselt hüvitise saajate arv infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis (17-lt 39-le). Selle põhjus on nelja uue koduse valve teenuse loomine (lisaks juba olemasolevale valveajateenusele), et katta neli geograafilist ala, kus Brüsselis hooned asuvad, võimaldamaks hoonete tehniliste seadmetega seotud vahejuhtumi korral valveajal kiiresti reageerida.

Euroopa Komisjon Teadusuuringute Ühiskeskus: 2014. aastal maksti komisjonis valveaja hüvitist 419 töötajale, kellest ligikaudu 52 % (218) töötas mõnes uurimiskeskuses. Valveaja põhjused on sarnaselt varasemate aastatega seotud peamiselt turvalisuse ja julgeolekuga (tuletõrjeteenistus, kiirgusseire ja -kaitse jne). Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus, erandid on Ispra ja Karlsruhe, kus ametiülesannete spetsiifilisusest tulenevalt ollakse valves töökohal või kodus ja töökohal.

Euroopa Kontrollikoda: kontrollikoda maksis 2014. aastal koduse valveaja hüvitist 9 töötajale.

Euroopa välisteenistus: 2014. aastal maksis Euroopa välisteenistus valveaja hüvitist 17-le järgmise kolme valdkonna töötajale: turvateenused, ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused.

Euroopa Kohus: 2014. aasta novembris loodi uus valveajateenus kahes töövaldkonnas: tehnilised seadmed ja turvateenused. Tegemist on valvega kodus ja tööl. Euroopa Kohus maksis valveaja eest hüvitist 16 töötajale.

5.2.Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused

Euroopa Komisjon: komisjon on ainus institutsioon, kes seda võimalust 2014. aastal kasutas. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis hakkas seda võimalust ühes talituses (trükikoda) kasutama 2008. aastal, Teadusuuringute Ühiskeskuses oli see kasutusel juba varem (tulenevalt ülesannete laadist).

2014. aastal jagunesid eriti rasketes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt:

isikukaitsevahendid (nt ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine): 76 996,59 tundi;

töökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad): 129 751,25 tundi;

töö olemus (nt sööbivate ainetega töötamine): 16 561,14 tundi.

5.3.Vahetustega töö põhjused

Euroopa Komisjon: komisjoni talitustest on suurim vajadus kõnealuse töökorralduse järele Teadusuuringute Ühiskeskuses (tulenevalt ülesannete laadist) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadis (turvalisuse ja ennetamise üksus): 2014. aastal vastavalt 49 ja 32 töötajat.

Muudes peadirektoraatides (tegevusassigneeringud) töötas 2014. aastal vahetustega 19,5 töötajat järgmistes valdkondades:

–turvalisus ja ennetamine: 15,

–tehnilised seadmed: 3,

–info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 1,5.

Komisjon kohaldab kõiki nelja hüvitise määra (hüvitise liiki), 4. määra (katkematu teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul.

Euroopa Liidu Nõukogu: nõukogus maksti vahetustega töö eest 2014. aastal hüvitist 62 töötajale. Kõnealust hüvitist makstakse peamiselt turvalisuse ja ennetamise (59 töötajat) ning ÜVJP/EJKP (3 töötajat) valdkonnas. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu teenus 24 tundi ööpäevas (4. määr).

Euroopa Parlament: selleks et turvata ja kaitsta inimesi, taristut, infot ja üritusi riigipühadel, nädalavahetustel ja öösel ning tagada turvatöötajate pidev kohalolek hoonetes, vältides samal ajal lisatöötunde, mis suurendaksid Euroopa Parlamendi eelarvet, on otsustatud kohaldada nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrust nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega 1873/2006, ja asendada lisatunnid kindla ajagraafikuga. Sellest tulenevalt on turva- ja ennetusmeetmetega tegelevatel töötajatel õigus saada hüvitist vahetustega töö eest.