Brüssel 9.11.2004

KOM(2004) 741 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

24. jaanuaril 2002 algatas komisjon läbivaatamise seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega.

Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb lõplikul järeldusel kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral, mis kinnitas, et lõplikud dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus ühenduse huvidega ja on Hiina Rahvavabariigi suhtes põhjendatud.

22. juulil 2004 konsulteeriti nõuandekomiteega ja enamus kiitis ettepaneku heaks.

Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas niipea kui võimalik.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi "algmäärus"),[1] artiklit 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Jaanuaris 1997 kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97[2] lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate spiraalköiteseadiste suhtes, mis pärinevadmuu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "HRV" või "asjaomane riik"). Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava lõpliku tollimaksu määr oli individuaalse kohtlemise pälvinud World Wide Stationery Mfg (edaspidi "WWS") puhul 32,5% ja kõigi teiste äriühingute puhul HRVs 39,4%. Neid tollimaksumäärasid kohaldati muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 12 ja 8305 10 00 19), samas kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste (TARICi koodid 8305 10 00 21, 8305 10 00 22 ja 8305 10 00 29) suhtes kohaldati tollimaksu, mis oli võrdne minimaalse impordihinna 325 eurot 1000 ühiku kohta ja vaba netohinna vahega ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, kui viimane oli minimaalsest impordihinnast madalam.

(2) Septembris 2000 pärast taotlust eespool nimetatud meetmete absorptsioonivastase läbivaatamise kohta, mis esitati algmääruse artikli 12 alusel, tõsteti läbivaatamise tulemusena muude kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 12 ja 8305 10 00 19) suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000[3] WWS jaoks 51,2% tasemele ja teiste HRV äriühingute jaoks 78,8% tasemele.

(3) Dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed kehtivad Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes alates 2002. aasta juunist. Need meetmed, mille suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist, kehtestati vastavalt nõukogu 4. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 976/2002 ja nõukogu 4. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 977/2002.[4]

(4) Pärast uurimist seoses väidetava kõrvalehoidmisega nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist saadetavate spiraalköiteseadiste impordi kaudu, laiendati meetmeid Vietnamist pärineva impordi suhtes ühenduse määrusega (EÜ) nr 1208/2004.[5]

(5) Aprillis 2004 algatati uurimine seoses väidetava kõrvalehoidmisega nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Taist saadetavate spiraalköiteseadiste impordi kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevateva või mitte.[6]

(6) Mõlemad kahes eelmises põhjenduses nimetatud uurimised olid käesolevast uurimisest sõltumatud.

2. Läbivaatamistaotlus

(7) Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate HRVst pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta,[7] sai komisjon 23. oktoobril 2001 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

(8) Taotluse esitasid kaks ühenduse tootjat - Koloman Handler AG ja Krause Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi "taotlejad"), kes esindavad ühenduse spiraalköiteseadiste kogutoodangu olulist osa. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa HRVst pärineva kahjustava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise.

(9) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise.[8]

3. Uurimine

a) Menetlus

(10) Komisjon tegi meetmete aegumisega seotud läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks teadaolevatele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, ekspordiriigi esindajatele, taotluse esitanud ühenduse tootjatele ja teisele teadaolevale ühenduse tootjale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(11) Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele osalistele, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.

(12) Küsimustikud saadeti kõigile pooltele, kellele teatati ametlikult läbivaatamise algatamisest, ja neile, kes taotlesid küsimustikku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võeti ühendust ühe India (võrdlusriik) tootjaga ja anti talle küsimustik.

(13) Vastused küsimustikele saadi kahelt taotluse esitanud ühenduse tootjalt ja ühelt asjaomase riigi eksportivalt tootjalt ning ühelt võrdlusriigi tootjalt ja kahelt ühenduses asuvalt sõltumatult importijalt.

(14) Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste märkused vaadati läbi ja vajadust mööda tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

b) Huvitatud isikud ja kontrollkäigud

(15) Hangiti kõik andmed dumpingu ja ühenduse huvide kahjustamise jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja veenduti nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

i) Taotluse esitanud ühenduse tootjad

- Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Saksamaa

- SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (kuni novembrini 2001 tootis spiraalköiteseadiseid Koloman Handler AG), Viin, Austria (vt põhjendus 50),

ii) Ekspordiriigi tootja

- World Wide Stationery Mfg, Hongkong, HRV

iii) Võrdlusriigi tootja

- Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Chennai, India

iv) Ühenduse sõltumatu importija

- Bensons International Systems B.V., Utrecht, Madalmaad

c) Uurimisperiood

(16) Dumpingu ja kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 1998 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusperiood").

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(17) Vaatlusalune toode on sama nagu esialgses uurimises, st teatavad spiraalköiteseadised, mis on valmistatud kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused või D-kujulised rõngad. Spiraalköiteseadised liigitatakse hetkel CN-koodi ex 8305 10 00 alla (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 12 ja 8305 10 00 19 muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul ja TARICi koodid 8305 10 00 21, 8305 10 00 22 ja 8305 10 00 29 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul). Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul uurimisele.

(18) Spiraalköiteseadiseid kasutatakse paberist, papist ja kilekattega kaustade, esitlus- ja muude köidetud kaustade valmistamiseks.

(19) Uurimisperioodil müüdi ühenduses paljusid erinevaid spiraalköiteseadiste tüüpe. Erinevused nende tüüpide vahel määrati kindlaks põhja laiuse, seadise tüübi, rõngaste arvu, avamissüsteemi, nominaalse paberimahutavuse, rõnga läbimõõdu, rõngaste kuju, pikkuse ja rõngaste vahekauguse põhjal. Arvestades asjaolu, et kõikidel tüüpidel on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja et mudelid võivad teatavas ulatuses teineteist asendada, otsustati kõiki spiraalköiteseadiseid käsitada kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

(20) Leiti, et võrdlusriigis (India) toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel spiraalköiteseadistel ja HRVst ühendusse eksporditavatel spiraalköiteseadistel on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja sama kasutusotstarve.

(21) Samuti leiti, et HRVst pärinevate ühendusse imporditavate spiraalköiteseadiste ja ühenduse tootjate toodetavate ühenduse turul müüdavate spiraalköiteseadiste ainelised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine.

(22) Seepärast järeldati, et võrdlusriigis toodetavad ja sealsel siseturul müüdavad spiraalköiteseadised, HRVst pärinevad ja ühendusse eksporditavad spiraalköiteseadised ning ühenduse tootjate toodetavad ja ühenduse turul müüdavad spiraalköiteseadised on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted.

C.DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

(23) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1. Sissejuhatavad märkused

(24) Kolmest kaebuses nimetatud Hiina eksportivast tootjast tegi koostööd üksnes WWS, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist nii esialgses kui absorptsioonivastases uurimises. Kaks ülejäänud eksportivat äriühingut väitsid, et ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil ühendusse. Üks neist äriühingutest näib olevat seotud kõrvalehoidmisega Tai kaudu, mida on uurinud Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (vt põhjendused 42 ja 43).

2. Dumpingu jätkumine

(25) Ainsa koostööd tegeva äriühingu eksportmüügi maht moodustas Eurostati andmetel uurimisperioodil kogu HRV päritoluga impordi. See maht moodustab 1,9% ühenduse kogutarbimisest käesolevas uurimises käsitletud uurimisperioodil võrreldes 45%ga ühenduse kogutarbimisest esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodil, st alates 1. oktoobrist 1994 kuni 30. septembrini 1995.

a) Metoodika

(26) Esialgse uurimisega võrreldes on muutunud vaid võrdlusriigi valik, muus osas on dumpingumarginaali arvutamise metoodika jäänud samaks.

b) Võrdlusriik

(27) Et Hiina Rahvavabariik on üleminekumajandusega riik, määrati normaalväärtus andmete põhjal, mis saadi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt valitud asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi "võrdlusriik").

(28) Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Malaisia. Arvestades asjaolu, et Malaisias on tootmine lõppenud ja viidud muu hulgas üleIndiasse, tuli valida teine tüüpiline riik. Aegumisega seotud läbivaatamise taotluses soovitati normaalväärtuse määramisel võtta võrdlusriigiks India. Seda valikut ei vaidlustatud. Samuti selgus, et põhjused India valimiseks, st selle siseturu suurus, turu avatus ja toorainele juurdepääsu aste tagasid normaalsed konkurentsitingimused. India tootja, kellega ühendust võeti, nõustus koostööd tegema ja tema omamaine müük oli representatiivne. Kõnealune äriühing oli seotud koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga, kuid ei leitud põhjust arvata, et see võiks mõjutada normaalväärtuse määramist. Seepärast leiti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, et India on normaalväärtuse määramisel asjakohane võrdlusriik.

c) Normaalväärtus

(29) Samasuguse toote omamaine müük võrdlusriigis osutus vaatlusperioodil tasuvaks ja representatiivseks. Seega põhines normaalväärtus hinnal, mida tavakaubanduses on maksnud või maksavad võrdlusriigi, st India, sõltumatud tarbijad.

d) Ekspordihind

(30) Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses sõltumatutele tarbijatele, kehtestati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st lähtudes tegelikult makstud või makstavast ekspordihinnast.

e) Võrdlus

(31) Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi seoses sisemaaveokulude, allahindluste ja edasilükatud mahahindluste, käitlemis- ja laadimis-, transpordi- ja krediidikulude, komisjonitasude ja kindlustusmaksetega.

(32) Seoses sellega tuleb siiski märkida, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist langes järsult ühendusse eksporditavate spiraalköiteseadiste liikide maht ja valik. Seepärast olid võrdlusriigi siseturul müüdud samasuguse toote tüübid uurimisperioodil võrreldavad üksnes 10%ga ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja poolt otse HRVst eksporditud tüüpidest. Esialgses uurimises oli võrdluse aluseks 75% summaarsest müügikäibest. Enamik otsesest ekspordist HRVst käesolevas uurimises käsitletud uurimisperioodil hõlmas "nišisegmente", nagu 17 ja 23 rõngaga seadised, mille suhtes kohaldatakse minimaalset impordihinda.

f) Dumpingumarginaal

(33) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote iga mudeli kaalutud keskmist normaalväärust kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubanduslikul tasandil. Võrdlusel ilmnes dumpingu puudumine.

g) Järeldus dumpingu kohta

(34) Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja WWS puhul ei avastatud dumpingut. Samas oli WWS eksportmüügi maht otse ühendusse käesolevas uurimises käsitletud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui esialgses uurimises tuvastatud eksportmüügi maht. WWS eksport otse HRVst keskendus samuti spiraalköiteseadiste valiku ülemisele osale, eelkõige 17 ja 23 rõngaga mudelitele, mille suhtes kohaldatakse tollimaksu minimaalse impordihinna kujul (vt põhjendus 32 eespool). See tähendab tegelikult, et kõnealuse impordi pealt vaevalt et maksti mingeid dumpinguvastaseid tollimakse. Seda tulemust ei saa võrrelda esialgsel uurimisel arvutatud dumpingumarginaaliga, kuna ei olnud võimalik arvutada dumpingumarginaali dumpinguvastase tollimaksustamise alla kuuluvate spiraalköiteseadiste mudelite kohta, milleks olid ühenduse turul enim müüdud mudelid ning mida ei eksporditud otse HRVst käesolevas uurimises käsitletud uurimisperioodil. Lisaks sai müügimahu osas võrrelda üksnes võrdlusriigi siseturul müüdud samasuguse toote müüki ja mudelite müüki, mis moodustas 10% müügist HRVst ühendusse. Eespool toodut silmas pidades leiti, et selgele järeldusele dumpingu jätkumise kohta ei õnnestu jõuda.

3. Dumpingu kordumine

(35) Selge järelduse puudumisel dumpingu jätkumise kohta uuriti dumpingu kordumise tõenäosuse küsimust.

(36) Selles suhtes analüüsiti järgmisi elemente: a) eksportivate Hiina tootjate vaba tootmismaht ja investeeringud; b) koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja käitumine kolmandate riikide turgudel; c) koostööd mittetegevate äriühingute poolt vaatlusaluse toote kolmandatesse riikidesse ekspordi struktuur mahu ja hindade lõikes.

a) Vaba maht ja investeeringud

(37) Väärib meenutamist, et muude eksportivate tootjate kui WWS koostöö puudumisel ei saadud teavet tootmise kohta HRVs, vaba tootmismahu ja müügi kohta Hiina turul, välja arvatud koostööd tegeva tootja kohta.

(38) Koostööd tegeva äriühingu tootmisvõimsus püsis 1999. aastast uurimisperioodini stabiilsena. Kuna vaatlusaluse toote tootmine langes 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel 28% võrra, on tõenäoline, et koostööd tegeval eksportival tootjal on oluline kasutamata tootmismaht, st üks kolmandik tema tootmise kogumahust. Sellest tulenevalt võib antud tootja tootmist kiiresti suurendada ja suunata selle mis tahes eksporditurule, sealhulgas ühenduse turule, kui meetmetel lastakse aeguda. Tuleks ka märkida, et ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja kasutamata tootmisvõimsus suudab katta umbes pool ühenduse tarbimisest. Samuti on põhjust eeldada, et ka teistel Hiina tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, kuna Hiina üldine eksport on vähenenud ja puudub teave, mis näitaks tootmisvõimsuse vähenemist HRVs.

(39) Märgitakse, et koostööd tegeva äriühingu investeeringud masinatesse ja seadmetesse püsisid ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini kõrgel tasemel, kuigi nende maht langes järkjärgult.

b) Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja käitumine kolmandate riikide turgudel

(40) Koostööd tegeva äriühingu eksportmüügi maht kolmandatesse riikidesse (välja arvatud ühendus) langes 2000. aastast uurimisperioodini 8% võrra. Selle keskmine ekspordihind vähenes samal perioodil 12% võrra.

c) Koostööd mittetegevate Hiina äriühingute käitumine (maht ja hinnad)

(41) Seoses äriühingutega, mis ei teinud käesolevas uurimises koostööd, tuli järeldustes lähtuda saadaolevatest faktidest kooskõlas algmääruse artikliga 18. Igasuguse koostöö puudumisel konsulteeriti USA ja Hiina statistikaga, et teha kindlaks mahud ja hinnad Hiina ekspordi osas teistesse riikidesse. Kui Hiina ekspordi absoluutmaht ka erineb olenevalt teabeallikast, kinnitavad mõlemad statistilised allikad, et spiraalköiteseadiste eksport Hiinast langes ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini kogu maailmas märgatavalt. Hiina statistika kohaselt oli 1999. aastal maailmaturule eksporditud spiraalköiteseadiste maht umbes 662 miljonit ühikut, mis vähenes uurimisperioodil 523 miljoni ühikuni. Keskmine ekspordihind, mis hõlmab küll mitmeid tooteliike ja laia hinnavahemikku, püsis samal ajavahemikul enam-vähem stabiilsena. Nagu märgitud põhjenduses 38, on teabe puudumisel koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsuse hüpoteetilise languse kohta tõenäoline, et neil on endiselt olulisi kasutamata tootmisvõimsusi. Kõnealustel asjaoludel on mõistlik arvestada, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, muutub ühenduse turg väga atraktiivseks sihtmärgiks neile Hiina eksportijatele, kes jätkaksid sel juhul oma eksporti ühenduse turule märkimisväärsetes kogustes.

(42) Lisaks sellele on oluline arvesse võtta, et OLAF viis läbi uurimise, et teha kindlaks, kas Tai päritoluga deklareeritud imporditud spiraalköiteseadised pärinesid ka tegelikult sellest riigist või olid hoopis HRV päritoluga, nagu väidetakse.

(43) OLAFi ja liikmesriikide uurimiste põhjal on järeldatud, et need spiraalköiteseadised ei pärinenud Taist. Uurimistest selgus ka see, et oluline osa kõnealusest liiklusest oli Hiina mittesooduspäritoluga ning allus seega dumpinguvastastele tollimaksudele.

(44) Selles suhtes tuleb märkida, et Tai kaudu eksporditud tooteliigid sisaldasid uurimisperioodil ühenduse turul enim müüdud spiraalköiteseadiste mudeleid, mitte aga 17 ja 23 rõngaga mudeleid, mida müüdi otse HRVst. See võimaldas võrdlemist, kasutades ühenduse turul enim müüdud mudeleid. Niisiis võrreldi Taist ühendusse eksporditud spiraalköiteseadiseid ja mitmeid võrreldavaid tootetüüpe, mida müüdi võrdlusriigi siseturul. Tulemusse tuleb suhtuda ettevaatlikult, kuna täieliku uurimise puudumisel spiraalköiteseadiste impordi kohta Taist võib arvutuste aluseks olla üksnes FOB Bangkoki hinnapakkumine, mille ühenduse tootmisharu tegi uurimisperioodil ja pärast seda Taist ühendusse eksporditud tooteliikidele. Samas näis arvutus viitavat, et Taist eksporditud spiraalköiteseadiste hind oli India siseturul valitsevatest hindadest madalam, ning seetõttu ei saa välistada, et need spiraalköiteseadised müüdi ühendusse dumpinguhinnaga.

d) Absorptsioonivastane uurimine

(45) Lisaks sellele tuleb meenutada, et oktoobris 2000 pärast esialgset uurimist, millega kehtestati WWS suhtes 32,5% tollimaks ja kõigi teiste Hiina äriühingute suhtes 39,4% tollimaks, tõi absorptsioonivastane uurimine kaasa tollimaksu taseme tõusu WWS puhul 51,2%ni ja kõigi teiste äriühingute puhul 78,8%ni.

e) Kolmandate riikide kohaldatavad kaubanduse kaitsemeetmed

(46) Kolmandad riigid ei kohalda kaubanduse kaitsemeetmeid HRVst pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

4. Järeldus

(47) Uurimisest nähtub, et koostööd tegeval eksportival tootjal ja tõenäoliselt ka kahel ülejäänud Hiina eksportival tootjal on märkimisväärne vaba tootmismaht, pidades silmas nende ekspordi olulist langust 1999. aastast uurimisperioodini. Ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja kasutamata tootmisvõimsus suudab katta umbes pool ühenduse tarbimisest.

(48) Ühenduse nähtav tarbimine uurimisperioodil oli umbes 270 miljonit ühikut, millest ainult 5 miljonit ühikut deklareeriti HRV päritoluga. Esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodil (1.oktoober 1994 kuni 30.september 1995) eksportisid Hiina eksportivad tootjad ühendusse 126 miljonit ühikut. Seoses sellega ja pidades silmas Hiina eksportivate tootjate vaba tootmismahtu, on tõenäoline, et import HRVst ühenduse turule võib jätkuda olulistes kogustes, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. Lisaks Hiina äriühingutele osaks saava survega eksportida, arvestades nende tohutut vaba tootmisvõimsust, toimub kõnealune eksport tõenäoliselt dumpinguhindadega. Kuigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei näidanud võrdlus dumpingut, oli selle aluseks väike valim, mis ei ole võrreldav dumpingu arvutusega esialgses uurimises. Teisalt eksportis üks Hiina äriühingutest, kes ei teinud käesolevas uurimises koostööd, spiraalköiteseadiseid ühenduse turule Tais asuva seotud äriühingu kaudu. Arvutused on näidanud võimalust, et see müük toimus dumpinguhinnaga. Seetõttu ei saa välistada, et vaid üks aasta pärast absorptsioonivastast uurimist on dumpingutegevus jätkunud.

(49) Tuginedes kõigile neile järeldustele ja sündmustele, on tõenäoline, et Hiina eksportijate ekspordi jätkumisel Euroopa Liitu on kõnealuse ekspordi hind normaalväärtusest madalam. Sellest tulenevalt tuleb eeldada, et kehtivate tollimaksude puudumisel kordub Hiinast lähtuv dumping.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(50) Uurimisperioodil tootsid spiraalköiteseadiseid ühenduses järgmised tootjad:

- Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Saksamaa

- SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (kuni novembrini 2001 tootis spiraalköiteseadiseid Koloman Handler AG), Viin, Austria

- Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia.

(51) Kaks esimest tootjat on taotlejad ning tegid uurimises koostööd. Koostööd tegevad ühenduse tootjad andsid rohkem kui 90% ühenduse spiraalköiteseadiste kogutoodangust uurimisperioodil. Seepärast leiti, et need tootjad esindavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neid tähistatakse edaspidi mõistega "ühenduse tootmisharu". Pärast uurimisperioodi said need kaks äriühingut ühe ja sama sündikaadi osaks, kuid nende tootmine jäi ühendusse. See sündikaat on Hiina eksportivatest tootjatest sõltumatu.

E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1. Tarbimine ühenduse turul

(52) Koostööd tegevate ühenduse tootjate vastuseid küsimustikule kasutati, et teha kindlaks ühenduse tootmisharu spiraalköiteseadiste müük ühenduse turul. Ka muud saadaolevat teavet kasutati ühenduse tootmisharu mõiste alla mittekuuluva ühenduse tootja müügi arvutamiseks.

(53) HRVst pärineva impordi ja Tai päritoluga deklareeritud impordi puhul kasutati Eurostati andmeid, välja arvatud uurimisperioodil HRV päritoluga deklareeritud importi puudutavad andmed, mille puhul kasutati koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate esitatud teavet.

(54) Mis puudutab muudest kolmandatest riikidest pärinevat importi, siis Indiast ja Indoneesiast pärineva impordi andmed, välja arvatud uurimisperioodiga seotud andmed, on saadud dumpinguvastasest menetlusest nende kahe riigi suhtes. Küsimustiku vastustes või eelnenud menetlustes puuduva impordimahu arvutamiseks kasutati Eurostati teavet. Ungarist pärineva impordi osas kasutati ühe koostööd tegeva ühenduse tootja vastuseid küsimustikule. Muude kolmandate riikide kui Ungari ja käesolevas põhjenduses nimetatud riikide puhul kasutati Eurostati teavet. Samuti tuleks märkida, et Eurostati andmed tuli teisendada tonnidest ühikute arvule.

(55) Selle põhjal vähenes ühenduse tarbimine vaatlusperioodil 9% võrra - 297 miljoni ühiku tasemelt (arvud on miljonini ümardatud) 1998. aastal 270 miljoni ühiku tasemele uurimisperioodil. 1999. ja 2000. aasta näitajad olid vastavalt 306 miljonit ühikut ja 316 miljonit ühikut.

2. Import asjaomasest riigist

a) Impordimaht ja turuosa

(56) HRV päritoluga deklareeritud import vähenes järsult - 44 miljonilt ühikult 1998. aastal 24 miljoni ühikuni 1999. aastal, 10 miljoni ühikuni 2000. aastal ja 5 miljoni ühikuni uurimisperioodil. HRV päritoluga deklareeritud impordi turuosa langes vaatlusperioodi igal aastal, olles 1998. aastal 14,8%, 1999. aastal 7,8%, 2000. aastal 3% ja uurimisperioodil 1,9%.

b) Vaatlusaluse toote impordi hindade liikumine

(57) HRV päritoluga deklareeritud impordi keskmine hind tõusis ajavahemikul 1998. aastast (141 eurot) uurimisperioodini (278 eurot) 96% võrra. HRV päritoluga deklareeritud impordi hindade tõusutrend kajastab pigem minimaalse impordihinna alla kuuluvate kallimate tooteliikide tähtsuse kasvu (17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadised) kui tegelikku hinnatõusu.

3. Tai päritoluga deklareeritud import

(58) Eespool märgiti, et OLAFi uurimise järeldustele tuginedes oli oluline osa Tai päritoluga deklareeritud impordist tegelikult Hiina päritoluga. Tai päritoluga deklareeritud import vähenes ühelt miljonilt ühikult 1998. aastal 16 miljoni ühikuni 1999. aastal, 17 miljoni ühikuni 2000. aastal ja 20 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Tai päritoluga deklareeritud impordi turuosa kasvas vaatlusperioodi igal aastal, olles 1998. aastal 0,3%, 1999. aastal 5,2%, 2000. aastal 5,3% ja uurimisperioodil 7,4%. Tai päritoluga deklareeritud impordi keskmine hind langes samal perioodil 9% võrra - 100 euro tasemelt 91 euro tasemele. Üksikasjalikum hinnateave, mis on kättesaadav Tai päritoluga deklareeritud impordi kohta, käsitleb Tai kaudu eksporditavate spiraalköiteseadiste Euroopa turustaja edasimüügihindu. Selgus, et need edasimüügihinnad olid keskmiselt umbes 12% madalamad ühenduse tootmisharu müügihindadest.

4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord[9]

a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(59) Ühenduse tootmisharu toodang langes vaatlusperioodil 17% võrra, olles 1998. aastal 100 (indeksnumber), 1999. aastal 91, 2000. aastal 89 ja uurimisperioodil 83. Koloman Handler AG 2000. aasta otsus viia osa oma tootmisest üle Ungarisse seletab tootmise langust nimetatud aastal. Koloman Handler AG kuulutas uurimisperioodil välja pankroti ja tema toodang vähenes 2001. aasta teisel poolel märgatavalt.

(60) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusperioodil 7% võrra. See kasvas 1999. aastal 107 (indeksnumber) tasemele ja langes seejärel 2000. aastal 93 peale, põhjuseks Koloman Handler AG otsus viia osa oma tootmisest üle Ungarisse. Tootmisvõimsus stabiliseerus uurimisperioodil.

(61) Tootmisvõimsuse rakendamine langes 1998. aasta rohkem kui 80% tasemelt 70-75%ni 1999. aastal, seejärel tõusis 76-80%ni 2000. aastal ja langes uurimisperioodil uuesti 70-75%ni.

b) Varud

(62) Ühenduse tootmisharu varud aruandeperioodi lõpul vähenesid vaatlusperioodil 37% võrra, langedes igal kõnealuse perioodi aastal. Peamine sellele langusele kaasaaitav tegur oli Koloman Handler AG tootmise aeglustumine pärast pankroti väljakuulutamist. Varude müügieelse hoidmise aeg vähenes vaatlusperioodil 10 päeva võrra.

c) Müügimaht, turuosa ja kasv

(63) Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul vähenes vaatlusperioodil 8% võrra - 119 miljoni ühiku tasemelt 1998. aastal 109 miljoni ühiku tasemele uurimisperioodil. Müük oli langenud ka 1999. aastal 115 miljoni ühikuni ja püsis 2000. aastal peaaegu samal tasemel.

(64) Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas vaatlusperioodil veidi alates 40,1%st 1998. aastal kuni 40,4%ni uurimisperioodil, kuigi oli aastatel 1999 ja 2000 oluliselt langenud, vastavalt 37,6% ja 36,2% tasemele.

(65) Kui ühenduses tarbimine langes vaatlusperioodil 9% võrra, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht samas 8% võrra. HRV ja Tai päritoluga deklareeritud impordi koondmaht langes vaatlusperioodil 44% võrra. Seega kerkis veidi ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui HRV päritoluga deklareeritud impordi turuosa langes ja Tai päritoluga deklareeritud impordi turuosa kasvas.

d) Müügihinnad ja kulud

(66) Ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul sõltumatutele tarbijatele müüdud spiraalköiteseadiste kaalutud keskmine müügihind langes vaatlusperioodi igal aastal, olles 1998. aastal 206 eurot tuhande ühiku kohta, 1999. aastal 190 eurot, 2000. aastal 177 eurot ja uurimisperioodil 174 eurot, langedes seega vaatlusperioodil 16% võrra. Dumpinguvastased meetmed Indoneesiast pärineva impordi suhtes võeti alles juunis 2002, seega ei saa välistada, et Indoneesiast pärinevad dumpinguhinnaga spiraalköiteseadised võivad mõjutada hinna kujunemist vaatlusperioodi jooksul.

(67) Peamiste toorainete (terasribad ja terastraat) müügihind ei järginud langustrendi. Teisalt vähenes vaatlusperioodi jooksul märgatavalt tööjõu erikulu toodanguühiku kohta, mis moodustab rohkem kui kaks viiendikku toodanguühiku kogu omahinnast.

e) Tasuvus

(68) Kuna teatavate aspektide mõju, mis ei kajasta äriettevõtte korrapärast tootlikkust (eriti firmaväärtuse amortisatsioon pärast omandamist), oli märkimisväärne, loeti ärikasumi marginaali enne firmaväärtuse amortisatsiooni ühenduse tootmisharu tasuvuse hindamisel paremaks indikaatoriks kui maksustamiseelset kasumimarginaali. Ühenduse tootmisharu on pidevalt registreerinud viletsa ärikasumi marginaali müügist sõltumatutele tarbijatele ühenduses. Tasuvus tõusis 0-3%lt 1998. aastal 3,1%-6%ni 1999. aastal ja langes seejärel järsult 0% ja -3%ni 2000. aastal, olles uurimisperioodil alla -3%. See negatiivne tootlikkus aitas kindlasti kaasa asjaolule, et kaks asjaomast äriühingut läksid pankrotti: Koloman Handler AG 2001. aasta juulis ja Krause Ringbuchtechnik GmbH 2002. aasta aprillis (st peagi pärast uurimisperioodi lõppu).

f) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

(69) Investeeringute analüüs keskendus investeeringutele tootmisvahenditesse, mis moodustab üle 90% uurimisperioodi koguinvesteeringutest. Investeeringut firmaväärtusesse ei võetud arvesse, kuna see ei kajasta ühenduse tootmisharu tavalist tulemuslikkust läbi mitme aasta, kuna kõnealune investeering tulenes omandamisest, mis oli ühekordne sündmus. Investeerimine tootmisvahenditesse vähenes vaatlusperioodil 65% võrra. See langes 1999. aastal 52 (indeksnumber), 2000. aastal 48 ja uurimisperioodil 35 tasemele.

(70) Ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet riivas püsivalt kehv tasuvus.

g) Investeeringute tasuvus

(71) Kuna omakapital muutus 2000. aastal negatiivseks ja mõlemad ühenduse tootjad kuulutasid seejärel välja pankroti, kasutati investeeringutasuvuse mõõtmiseks aktiva koguväärtuse kasuminormi ("ROTA"). ROTA püsis 1998. ja 1999. aastal stabiilselt 0 ja 3% vahel, langes seejärel 2000. aastal järsult 0% ja -5% vahele, olles uurimisperioodil alla -10%.

h) Rahakäive

(72) Äritegevusest tuleneva puhta rahakäibe, st ärikasum pluss kulum (välja arvatud firmaväärtuse amortisatsioon), lihtsustatud analüüs näitab ärikasumi marginaalile sarnast suundumust. Rahakäive tõusis, olles 1998. aastal 100 (indeksnumber) ja 1999. aastal 126, ning langes seejärel järsult, olles 2000. aastal 62 ja uurimisperioodil -65.

i) Tööhõive, tootlikkus ja palgad

(73) Tööhõive (täistööaja ühikud) langes vaatlusperioodi igal aastal, olles 1998. aastal 100 (indeksnumber), 1999. aastal 86, 2000. aastal 82 ja uurimisperioodil 77.

(74) Tootlikkus, mida mõõdeti tuhandetes ühikutes töötaja kohta, tõusis vaatlusperioodil 8% võrra, samas kui tööjõukulud toodanguühiku kohta, mõõdetuna eurodes kg kohta, vähenesid samal perioodil 12% võrra.

j) Tegeliku dumpingumarginaali suurus

(75) HRV päritoluga deklareeritud impordi tegelikku dumpingut uurimisperioodil ei avastatud, kuna järeldused kõnealuse impordi suhtes on seotud väikese ja mitterepresentatiivse spiraalköiteseadiste valimiga. Pealegi ei saanud dumpingut seoses Tai päritoluga deklareeritud impordiga täielikult kindlaks teha, kuna puudus dumpingualane uurimine (OLAFi uurimine käsitles päritolu kindlakstegemist ega olnud seotud dumpingu küsimusega). Seetõttu ei jõutud tegeliku dumpingumarginaali suuruse suhtes järeldusele.

5. Järeldus

(76) Ühenduse tootmisharu oli vaatlusperioodil jätkuvalt ebakindlas olukorras. Sellest annab tunnistust tema tasuvuse langus (või teisisõnu kasvav kahjum pärast 1999. aastat) madalama müügimahu juures langevate ühikuhindadega.

(77) Ühenduse tootmisharu ebakindel olukord vaatlusperioodil tulenes mitmetest varasematest sündmustest, nagu: i) HRVst pärineva impordi dumping kuni meetmete kehtestamiseni jaanuaris 1997; ii) nende meetmete absorptsioon, mis tehti kindlaks oktoobris 2000; iii) Indoneesiast pärineva impordi dumping kuni dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseni juunis 2002; iv) kõrvalehoidmine Tai kaudu (OLAFi uurimine). Lisaks sellele laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid pärast kõrvalehoidmisega seotud uurimist Vietnamist saadetavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes (vt põhjendus 4). See näitab, et vaatlusperioodil kannatas ühenduse tootmisharu alati dumpingu tõttu ja tal ei olnud võimalust toibuda. Tarbimise vähenemine ühenduse turul oli piiratud ning seega ei saa ühenduse tootmisharu ebakindlat olukorda ainuüksi sellega seletada.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Dumpinguhinnaga impordi kavandatud kasvu mõju ühenduse tootmisharule

(78) Esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodil (st ajavahemikul 1. oktoobrist 1994 kuni 30. septembrini 1995) müüsid Hiina eksportivad tootjad ühenduse turul 126 miljonit ühikut (WWS müük moodustas sellest mahust rohkem kui kaks viiendikku). Käesolevas uurimises käsitletud uurimisperioodil 2001. aastal müüsid nad 5 miljonit HRV päritoluga deklareeritud ühikut. Asjaolud, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus (samas kui Hiina eksport kolmandatesse riikidesse väheneb mahult) ja Hiina eksportivate tootjate käitumine on pidevalt näidanud, et nad on turuosa suurendamiseks valmis müüma dumpinguhindadega ja kahjustavate hindadega, näitavad selgelt kahjustava dumpingu kordumise tõenäosust HRVst pärineva impordi kaudu dumpinguvastaste meetmete aegumisel.

(79) Ühendus on ainus turg, kus Hiina eksportivad tootjad saaksid veel turuosa suurendada, kuna teisi turge juba varustavad Hiina tootjad või Hiina tootjate kontrolli all olevad kolmandate riikide tootjad. Ühenduse tootmisharul puudub märkimisväärne esindatus kõige olulisematel turgudel väljaspool ühendust, kus peaaegu kõik müügil olevatest spiraalköiteseadistest on toodetud HRVs või Hiina eksportivate tootjate kontrolli all olevates äriühingutes. Vaatlusaluse impordi poolt avaldatav hinnasurve tõuseks suure tõenäosusega oluliselt, nagu viitas absorptsioonivastase uurimise analüüs, kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda. Kui WWS suudaks absorbeerida olulise osa oma 32,5% dumpinguvastasest tollimaksust ja teised Hiina äriühingud teeksid sama oma 39,4% tollimaksuga, oleks ülimalt tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel oleks neil võimalus suurendada oma tugevat negatiivset survet ühenduses müüdavate spiraalköiteseadiste hindadele.

(80) Tuleb meenutada, et Tai päritoluga deklareeritud spiraalköiteseadiste keskmine hind langes vaatlusperioodil 9% võrra ning Tai päritoluga deklareeritud spiraalköiteseadiste Euroopa turustaja keskmise müügihinna ja ühenduse tootmisharu kaalutud keskmise müügihinna võrdlusest ilmnes, et esimene oli umbes 12% madalam kui viimane.

(81) Seoses impordiga muudest kolmandatest riikidest on Ungari 1. maist 2004 alates ühenduse osa. India ja Indoneesia osas on mõlema riigi eksportivad tootjad Hiina eksportivate tootjate kontrolli all. Kui HRVst pärineva impordi suhtes kohaldatavad meetmed aeguvad, väheneb motiiv spiraalköiteseadiste eksportimiseks ühendusse Indiast ja Indoneesiast, kuna on tõenäoline, et sellisel juhul kasvaks järsult otse HRVst pärinev dumpinguhinnaga import.

(82) Arvestades ühenduse tootmisharu niigi ebakindlat olukorda, oleks eespool nimetatud HRVst pärineva dumpinguhindadega impordi olulisel kasvul koos hindade olulise allalöömisega ühenduse tootmisharu seisukohast kahtlemata tõsised tagajärjed. Pidades ühtlasi silmas kogemusi seoses varasemate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste uurimistega spiraalköiteseadiste osas, tooks HRVst pärinevate spiraalköiteseadiste importi käsitlevate meetmete aegumine suure tõenäosusega kaasa ühenduse tootmisharu olukorra edasise ja olulise halvenemise.

2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

(83) Eespool toodule tuginedes on tõenäoline, et HRV päritoluga spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa kõnealuse ühendusse suunatud impordi mahu järsu kasvu, millega kaasneb müügihindade märgatav langemine. Tuleb märkida, et spiraalköiteseadiste turul olevate toodete enamik on ülimalt standardiseeritud ning konkurents toimub suurel määral seoses hindadega.

(84) Arvestades siinkohal järeldusi ühenduse turul valitseva olukorra kohta, on tõenäoline, et madalate dumpinguhindadega toimuva impordi mahu kasv surub alla ühenduse tootmisharu hinnad. See omakorda toob kaasa ühenduse tootmisharu finantsolukorra edasise halvenemise. Tagajärg ühenduse tootmisharu jaoks oleks kõige tõenäolisemalt pankrott ja järelejäänud tehase sulgemine.

(85) Meetmete aegumine eemaldaks kõige olulisema tõkke, mis takistab Hiina eksportivatel tootjatel müüa ühenduse turul kahjustavate dumpinguhindadega.

(86) Seepärast järeldatakse, et HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumine on tõenäoline.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatus

(87) Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole ühenduse huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ja meetmete aegumise tagajärgi.

(88) Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Küsimustikule vastasid ainult koostööd tegevad ühenduse tootjad ja kaks sõltumatut importijat. Kolm kasutajat tegid mõned märkused, kuid ei vastanud küsimustikule ega esitanud tõendeid oma märkuste põhjendamiseks.

(89) Algmääruse artikli 21 lõige 7 sätestab, et teavet võetakse arvesse üksnes juhul, kui seda toetavad tegelikud tõendid, mis põhjendavad selle paikapidavust. Seoses sellega ei olnud võimalik teha järeldusi kasutajate tehtud märkustest, mis viitasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole ühenduse huvides, kuna need ei olnud põhjendatud.

(90) Kui rääkida varem kehtestatud dumpinguvastaste meetmete mõjust, siis HRV päritoluga deklareeritud import langes järsult, eriti pärast meetmete laiendamist pärast absorptsiooni avastamist, millega kaasnes muudest kolmandatest riikidest pärineva või sellisena deklareeritud impordi järsk tõus.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(91) Sündikaat, millesse taotlejad kuuluvad, on ainus olulise tootmisega ühenduse spiraalköiteseadiste tootja. Nad seisavad silmitsi keerulise keskkonnaga, mida ohustab endiselt madala hinnaga, sageli dumpinguhinnaga ja subsideeritud kahjustav import kolmandatest riikidest. Nad korraldasid oma tegevuse pärast pankroti väljakuulutamist ümber, kuid sellest ei piisanud täiendava pankrotimenetluse vältimiseks 2003. aasta viimases kvartalis. Ühenduse tootmisharu püüab rajada usaldusväärse äriettevõtte, mis suudab ülemaailmsel tasemel konkureerida Hiina eksportivate tootjatega. HRVst pärineva impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine võib seda strateegiat tõsiselt kahjustada, kuna Hiina eksportivad tootjad on varasemal ajal näidanud, et nad suruksid turuosa saamiseks hinnad alla dumpingutasemele. Pidades silmas, et kehtivate meetmete mõju on osaliselt kahjustanud absorptsioon ja Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste dumpinguhinnaga või subsideeritud import, oleks ülimalt tõenäoline, et kõnealuste meetmete võimalik aegumine teeks praegused ühenduse tootmisharu ümberkorraldamispüüded võimatuks.

(92) Ühenduse tootmisharul on pikaajaline traditsioon, kuid praeguste ümberkorraldamispüüdluste nurjumise korral lakkab see väga tõenäoliselt olemast. Robert Krause GmbH & Co. KG kuulutas jaanuaris 1998 välja pankroti. Selle õigusjärglane Krause Ringbuchtechnik GmbH, mis kuulus alates juunist 1998 äriühingule Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH, kuulutas pankroti välja aprillis 2002. Pärast viimase varade omandamist ja töötajate ülevõtmist ei jätka Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH tõenäoliselt tootmist pärast taotluse esitamist pankrotimenetluse algatamise kohta. SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH jätkab Koloman Handler AG traditsioone. Veel üks pankrott teeks ühenduse tootmisharule tõenäoliselt lõpu. Kui ühenduse tootmisharu lõpetab spiraalköiteseadiste tootmise, lähevad rohkem kui sajandi jooksul kogunenud oskused ja viimasedki töökohad kaotsi.

(93) Meetmete pikendamine võimaldaks ühenduse tootmisharul suure tõenäosusega suurendada oma turuosa, vähendada ühiku omahinda ja suurendada tasuvust. Hinnad ei muutu tõenäoliselt olulisel määral, kuid müügimahud võivad märgatavalt kasvada. Ühenduse tootmisharu ümberkorraldamise eesmärk on parandada selle konkurentsiolukorda, võimaldades toodetavate spiraalköiteseadiste tüüpide paremat kavandamist, suurendades hääleõigust läbirääkimistel tarnijatega ja täiustades müügitegevust. Kõik need meetmed aitaksid kaasa kulude vähendamisele. Ühenduse tootmisharu on elujõuline, kuna isegi mitme pankroti järel on ta endiselt võimeline varustama olulist osa ühenduse turust, eelkõige koos Ungaris asuva tootmisüksusega, mis sai osaks ühenduse tootmisest 1. mail 2004.

(94) Asjaolu, et SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH omandas Bensons'i, pikaajalise spiraalköiteseadiste vahendaja Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja USAs asuvatele äriühingutele, näitab selgelt ühenduse tootmisharu soovi laiendada oma ülemaailmset turulepääsu ja selle ümberkorraldamispüüete tõsidust.

(95) Pärast teavitamist tõstatati kaks põhilist küsimust. Kõigepealt turgu valitseva seisundi võimalik kuritarvitamine ühenduse tootmisharu poolt. Selles suhtes ei ole komisjon teadlik monopolidevastastest menetlustest seoses asjaomaste äriühingutega.

(96) Teiseks väideti, et ühenduse tootmisharu on nüüd seotud ühe Hiina eksportijaga ja et Bensons - importija, kes on nüüdseks ühenduse tootmisharu ettevõtete grupi osa - on ainuõiguslik turustaja toodetele, mida müüb WWS - Hiina eksportija, kelle kontrolli all on ka Indias toimuv tootmine.

(97) Selgus, et Bensons'i ja WWS vahel on olemas hankeleping, mis nägi algselt ette intellektuaalomandi õiguste ülemineku WWSilt Bensons'ile ja mõningate Bensons'i aktsiate ülemineku WWSile. Need üleminekud ei ole aga aset leidnud. Tarnekokkulepe ei näe ette ainuõiguslikkust Bensons'i ja WWS vahel, kuid sätestab selle, et Bensons saab eelisõiguse olla ainuõiguslik turustaja, kui antud tarnija oma tegevuse lõpetab. Seega ei saa väidetavat seost kinnitada.

3. Importijate huvid

(98) Ainsad kaks koostööd tegevat mitteseotud importijat omandas 2002. aasta augustis SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, olles seega pärast uurimisperioodi seotud ühenduse tootmisharuga. Tavaliselt ei võeta pärast uurimisperioodi toimuvaid sündmusi arvesse. Kuna aga kõnealune omandamine on oluline ja kaugeleulatuv sündmus, tuleks seda antud juhul arvesse võtta. Nende importijate huvid on nüüd samad nagu ühenduse tootmisharul, kuna kõigi näol on tegu seotud äriühingutega.

(99) Teised sõltumatud importijad ei teinud uurimisel koostööd. See viitab asjaolule, et kuigi meetmed on kehtestatud, ei mõjutanud need meetmed oluliselt teisi sõltumatuid importijaid.

4. Kasutajate huvid

(100) Kasutajad ei teinud uurimisel koostööd. See viitab asjaolule, et kuigi meetmed on kehtestatud, ei mõjutanud need meetmed kasutajaid oluliselt. Seega on ebatõenäoline, et kasutajate olukord võiks dumpinguvastaste meetmete säilitamise tagajärjel halveneda.

(101) Mõned spiraalköitetootjad vähendasid vaatlusperioodil oma toodangut või sulgesid tehased ühenduses. Teatavatel juhtudel viisid või laiendasid nad oma tootmisvõimsust väljapoole ühendust, peamiselt Ida-Euroopa riikidesse. Nende kasutajate otsuste motiiviks olid peamiselt madalamad tööjõukulud ja kõnealuste riikide lähedus ühenduse turule, millega kaasnevad nende riikide Euroopa Liidu liikmeks saamise väljavaated 1. mail 2004. Ühenduse tootmisharu müüdavate spiraalköiteseadiste hinnad on järginud langustrendi ning vaatlusperioodil on toimunud Indiast, Indoneesiast ja Taist veetud madala hinnaga spiraalköiteseadiste import, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu.

(102) Tuleb rõhutada, et kui ühenduse tootmisharu lakkaks eksisteerimast, satuksid kasutajad peaaegu täielikult sõltuvusse impordist, mis pärineb HRVst ja/või Hiina tütarettevõtjatelt teistes riikides. Sel hetkel oleks Hiina eksportivatel tootjatel motiiv tõsta oluliselt hindu väljaspool HRVd asuvatel turgudel, mis ohustaks tõsiselt töötleva tööstuse konkurentsivõimet. Ühenduse tootmisharu ei ole huvitatud hinnapoliitikast, mis aitaks kaasa ühenduse spiraalköitetootjate sulgemisele, kuna ta oleks Hiina eksportivate tootjatega ja nende tütarettevõtjatega väljaspool ühendust konkureerides märksa nõrgemal positsioonil.

(103) Isegi kui meetmeid pikendatakse, on siiski olemas mitu muud tarneallikat. Väärib märkimist, et HRV päritoluga impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed ei toonud kaasa imporditud spiraalköiteseadiste puudujääki ühenduse turul.

5. Varustava tööstuse huvid

(104) Terastraadi ja terasribade tarnijad müüvad ühenduse tootmisharule tähtsusetu osa oma toodangust ning seega ei mõjuta neid kõnealuse menetluse tulemus. Ükski neist ei andnud endast kui huvitatud isikust teada.

6. Konkurentsi ja kaubandust moonutav mõju

(105) Seoses ühenduse konkurentsi käsitlevate meetmete võimaliku aegumisega tuleb märkida, et maailmas on spiraalköiteseadiste tootjaid vähe, ja needki on peamiselt Hiina päritoluga või Hiina eksportivate tootjate kontrolli all. Järelejäänud väheste tootjate kadumisel, kes ei ole Hiina äriühingute kontrolli all, oleks seega negatiivne mõju konkurentsile ühenduses.

7. Järeldus ühenduse huvide kohta

(106) Võttes arvesse eespool esitatud tegureid ja kaalutlusi, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(107) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 6 tuleks säilitada nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000, HRVst pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

(108) Uurimise pikaajalisuse tõttu peetakse asjakohaseks meetmete piiramist neljale aastale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate HRVst pärinevate CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2. Vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

a) 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 21, 8305 10 00 22 ja 8305 10 00 29) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna 325 eurot 1000 ühiku kohta ja vaba netohinna vahega ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist;

b) muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 12 ja 8305 10 00 19).

+++++ TABLE +++++

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Kõnealune dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ...

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk. 12).

[2] EÜT L 22, 24.1.1997, lk. 1.

[3] EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1.

[4] EÜT L 150, 8.6.2002, lk. 1 ja lk. 17.

[5] ELT L 232, 1.7.2004, lk. 1.

[6] ELT L 127, 29.4.2004, lk. 67.

[7] EÜT C 122, 25.4.2001, lk. 2.

[8] EÜT C 21, 24.1.2002, lk. 25.

[9] Andmed on esitatud indeksnumbrites (1998 = 100) või vahemikuna, kui on vaja salajasust säilitada.