2008
EÜ ARENGUABI 
TERVISHOIUTEENUSTELE SAHARATAGUSES AAFRIKASEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 10
ET

EÜ ARENGUABI 
TERVISHOIUTEENUSTELE SAHARATAGUSES AAFRIKASEriaruanne  nr 10   2008
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
2
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasEUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
Telefon +352 4398-45410
Faks +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne  nr 10   2008
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa serverist (http:/europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009
ISBN 978-92-9207-093-9
doi: 10.2865/2078
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSISUKORD
Punktid 
 SELETAV SÕNASTIK
IVI  KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
13 SISSEJUHATUS
46 AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
729   TÄHELEPANEKUD TERVISHOIUSEKTORILE VAHENDITE ERALDAMISE 
JA VÄLJAMAKSMISE KOHTA
720 KOMISJONI POOLT TERVISHOIUSEKTORILE ERALDATUD VAHENDID
817 RAHALISED VAHENDID
1820 PERSONAL
2129 EÜ TERVISHOIUSEKTORI RAHASTAMISE TEMPO
2223 EAFI TERVISHOIUSEKTORI SEKKUMISED
2425 ÜLDINE EELARVETOETUS
2629 ÜLEMAAILMNE FOND
3072  VAHENDITE JUHTIMINE JA TÕHUSUS
3146 EELARVETOETUS
3134 EELARVETOETUSE KASUTAMINE KOMISJONIS
3546 ÜLDISE EELARVETOETUSE MÕJUSUS TERVISHOIUTEENUSTE PARANDAMISEL?
4755 PROJEKTID
4849 EAFI PROJEKTID
50 AKV RIIKIDE VAHELISED PROJEKTID
5155 ÜLDISEST EELARVEST RAHASTATAVAD TERVISHOIUPROJEKTID
5662 ÜLEMAAILMNE FOND
5658 KUIDAS KOMISJON HALDAS OMA TOETUST ÜLEMAAILMSELE FONDILE
5962 ÜLEMAAILMSE FONDI MÕJUSUS?
6372 VAHENDITE ÜHTNE KASUTAMINE JA INTEGREERIMINE VALDKONDLIKESSE LÄHENEMISVIISIDESSE
6467 KAS KOMISJON HALDAS VAHENDEID ÜHTSELT?
6872 SEKKUMISTE INTEGREERIMINE VALDKONDLIKESSE LÄHENEMISVIISIDESSE
7383  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
7378 VAHENDID
7983 VAHENDITE HALDAMINE JA MÕJUSUS
 LISA I  AASTATUHANDE ARENGUEESMÄRGID: OLUKORD 2007. AASTAL
 LISA II   VÄLJAVÕTE AKV RIIKIDE TERVISHOIUMINISTRITE BRÜSSELI DEKLARATSIOONIST, 
OKTOOBER 2007
 LISA III  KOKKUVÕTTED RIIKIDE KOHTA LISA IV  KONTROLLITUD PROJEKTIDE NIMEKIRI
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSELETAV SÕNASTIK
AKV : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
EÜ: Euroopa Ühendus
EAF : Euroopa Arengufond
Ülemaailmne fond : Ülemaailmne HIV/AIDSI, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise 
fond
HIV/AIDS : Immuunpuudulikkuse viirus / Omandatud immuunpuudulikkuse sündroom
Pepfar : USA presidendi AIDSi-vastase võitluse operatiivplaan
ÜRO : Ühendatud Rahvaste Organisatsioon
WHO : Maailma Tervishoiuorganisatsioon
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKOMMENTEERITUD 
KOKKUVÕTE
I.
Auditi eesmärk oli hinnata, kui mõjus on EÜ 
abi olnud tervishoiuteenuste parandamise  
toetamisel Sahara-taguses Aafrikas seo-
ses EÜ poolt võetud kohustustega vaesuse 
vähendamisel ja aastatuhande arenguees-
märkide raames. Auditi käigus kontrolliti,  kas tervishoiusektorile eraldatud finants-  
ja inimressursid peegeldasid EÜ poliitilisi  
kohustusi ja kas komisjon on kiirendanud abi 
rakendamist. Auditi käigus hinnati ka, kui  mõjusalt on komisjon kasutanud erinevaid  vahendeid tervishoiusektori abistamiseks,  
eriti eelarvetoetust, projekte ning ülemaa-ilmne HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria  vastu võitlemise fond (Ülemaailmne Fond).
II.
Üldiselt ei ole EÜ tervishoiusektori rahas-tamise osa arenguabi kogusummast alates  
2000. aastast suurenenud, vaatamata komis-
joni aastatuhande arengueesmärkide raames 
võetud kohustustele ja tervishoiualasele  
kriisile Sahara-taguses Aafrikas. Komisjon  
eraldas märkimisväärseid vahendeid üle-
maailmse fondi käivitamiseks, aga ei ole  osutanud samasugust tähelepanu tervis-
hoiusüsteemide tugevdamisele, kuigi see  
pidi olema üks komisjoni prioriteetidest  
(punktid 8–17). Komisjonil ei ole olnud pii-
savalt tervishoiualast pädevust, et tagada  tervishoiu rahastamise kõige tõhusam kasu-
tamine (punktid 18–20).
III.
Komisjon on kiirendanud enda juhitud ter-vishoiualase abi rakendamist. Ülemaailmse 
fondi kasutuses on suurel määral vahendeid, aga selle väljamaksete määr on olnud aeg-
lasem kui Euroopa Arengufondidel (EAF).  Kõikide rahastamisvahenditega seondu-vate rahastamisvoogude prognoositavust  saaks parandada, et võimaldada riikidel  paremini eelarves ette näha nende tervis-hoiusektoritele kättesaadavaid vahendeid  
(punktid 22–29).
7
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKOMMENTEERITUD 
KOKKUVÕTE
IV.
Komisjon on tervishoiusektoris kasutanud  
valdkondlikku eelarvetoetust piiratud ula-
tuses, kuigi selle vahendi abil saaks oluliselt 
mõjutada tervishoiuteenuste parandamist.  
Üldist eelarvetoetust on komisjon kasutanud 
palju laiemalt, aga selle seotus tervishoiu-sektoriga on kaudsem ja selle komisjoni-
poolne kasutus ei ole olnud väga tõhus  
(punktid 32–46). Üldiselt on projektid osu-
tunud piisavalt mõjusaks, kuigi nende jätku-suutlikkus on sageli küsitav (punktid 47–55). Komisjonil oli keskne roll ülemaailmse fondi 
käivitamisel, mille väljundid on juba praegu osutunud märkimisväärseteks. Kui komisjon oleks veelgi rohkem panustanud ülemaa-ilmse fondi tegevustesse abisaajariikides,  
oleks see fondi tegevust veelgi tõhustanud 
(punktid 56–62).
V.
Komisjon ei ole pööranud piisavalt tähele-
panu sellele, et erinevate vahendite sama-
aegne kasutamine toimuks ühtlustatult.  
Valides, millist vahendit kasutada, võiks  
komisjon võtta rohkem arvesse olukorda  individuaalsetes riikides, eriti seda, kas neil 
on hästi väljatöötatud tervishoiupoliitika.  
Arvestades hästi välja töötatud tervishoiu-
poliitika olulisust iga vahendi tõhususe  
seisukohast, peab komisjon panustama roh-kem tervishoiupoliitika väljatöötamisse ja  
tagama, et komisjonipoolsed sekkumised on 
poliitikaga integreeritud (punktid 63–72).VI.
Aruande peamiste soovituste kohaselt peaks komisjon:
kaaluma abi suurendamist tervishoiusek- –
torile kümnenda EAFi vahekokkuvõtte ajal, 
et toetada oma osalust seoses aastatu-hande tervishoiu arengueesmärkidega;
vaatama üle komisjoni abi jagamise ter- –
vishoiusektorile, et tagada abi suunamine esmalt poliitika prioriteedile, milleks on tervishoiusüsteemide toetamine;
tagama, et igal delegatsioonil on piisa- –
valt tervishoiualast pädevust, kas dele-gatsioonisiseselt või teistelt partneritelt saadavate vahendite abil;
kasutama tervishoiusektoris suuremal   –
määral valdkondlikku eelarvetoetust  
ja suunama oma üldise eelarvetoe-
tuse senisest enam tervishoiuteenuste  
parandamisele;
jätkama projektide kasutamist, eriti sel- –
leks, et toetada poliitika väljatöötamist 
ja suutlikkuse tõstmist, testsekkumisi ja 
abi vaestele piirkondadele; 
tegema abisaajariikides ülemaailmse   –
fondiga tihedamat koostööd;
kehtestama selged suunised selle kohta,  –
millises olukorras millist vahendit kasu-
tada ja kuidas erinevaid rahastamisvahen-
deid parimal viisil üheskoos kasutada;
teha suuremaid pingutusi, et toetada   –
hästi väljatöötatud tervishoiusektori  poliitikate arendamist abisaajariikides.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasEriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSISSEJUHATUS
 1.  Hea tervis on majanduskasvu ja arengu seisukohalt olulise tähtsusega, 
halb tervis on omakorda nii vaesuse põhjus kui tagajärg. Tervis  
asetatakse vaesuse vähendamisel kesksele kohale ka aastatuhande  arengueesmärkides, mis omakorda moodustavad perioodi 2000–2015 
rahvusvahelise arengukoostöö keskme. Kaheksast aastatuhande  
arengueesmärgist kolm seonduvad otseselt tervishoiuga: arengu-
eesmärk 4: vähendada laste suremust; arengueesmärk 5: parandada 
emade tervislikku olukorda; arengueesmärk 6: võidelda HIV/AIDS-i, 
malaaria ja teiste haigustega. ÜRO 2007. aasta vahekokkuvõttes aren-gueesmärkide saavutamise suunas tehtud edusammude kohta
1 teatati 
siiski, et prognoositud puudused nende saavutamisel on kõige tõsise-mad Sahara-taguses Aafrikas (vt lisa I ). AKV riikide tervishoiuministrid 
väljendasid oma 2007. aasta tippkohtumisel tõsist muret ka seoses muude tervishoiuküsimustega väljaspool aastatuhande arenguees-märke ja juhtisid tähelepanu suurtele väljakutsetele, mida nende  lahendamine esitab tervishoiuasutustele (vt lisa II ).
 2.  2000. aastal seadis komisjon vaesuse vähendamise oma arengupoliitika üld-
eesmärgiks2 ja võttis ka kohustuse aidata arengumaadel aastatuhande 
arengueesmärke saavutada. 2005. aasta Euroopa arengukonsensus  
jätkas nende prioriteetide rõhutamist. Komisjoni tervishoiupoliitika 
raames vaesuse vähendamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide 
saavutamiseks on kehtestatud kaks peamist algatust:
2000. aastal tegi komisjon poliitilise algatuse HIV/AIDS-i, malaaria a) 
ja tuberkuloosi vastu suunatud meetmete rakendamise kiirenda-
miseks3. Komisjon rõhutas, et tema peamine pikaajaline eesmärk 
tervise parandamisel, sealhulgas nimetatud haigustega tegelemi-sel, oli tõhustada toetust tervishoiusüsteemide tugevdamiseks, et 
tagada vaesemate elanikkonnakihtide parem juurdepääs ennetu-
sele ja ravile. Samuti rõhutati, et nimetatud kolme haiguse põh-
justatud globaalses ja riiklikus hädaolukorras ei ole aega oodata 
tervishoiusüsteemide parandamist, vaid samal ajal tuleb võtta  meetmeid väljaspool tavalist tervishoiusüsteemi. Seetõttu tegi  komisjon ettepaneku uute partnerluste ja kiiremate edastusmeh-hanismide kohta ning see algatus mõjutas ülemaailmse fondi loo-mist 2001. aastal.1 The Millenium Development Goals 
Report  2007. ÜRO, New York 2007.
2 Nõukogu ja komisjoni 
16. novembri 2000. aasta 
deklaratsioon 13458/00 Euroopa 
Ühenduse arengupoliitika kohta.
3 „Peamiste nakkushaiguste 
vastase tegevuse kiirendamine 
vaesuse vähendamise kontekstis“. 
Komisjoni teatis nõukogule 
ja Euroopa Parlamendile, 
KOM(2000) 585 (lõplik), 20.9.2000.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas9
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas2000. aasta algatus keskendus HIV-ile/AIDS-ile, malaariale ja tuber- b) 
kuloosile; 2002. aastal koostas komisjon uue üldise tervishoiupolii-
tika, et peegeldada oma arengupoliitika eesmärke seoses vaesuse vähendamisega
4. Komisjon säilitas riiklikud programmid kui EÜ  
tervishoiuinvesteeringute peamise elemendi ja asetas esikohale 
tegevused järgmistes valdkondades: rahvatervise edendamine,  
tervishoiusüsteemide tugevdamine, vaeseid elanikkonnakihte  
toetavad tervishoiu finantseerimise süsteemid, nakkushaigused, 
seksuaal- ja reproduktiivtervis ning sellega seonduvad õigused.need kaks algatust on moodustanud komisjoni tervishoiusektori c) 
sekkumiste põhialuse koos 2000. aasta teatisega, mida kaasajas-tati 2004. aastal, et hõlmata perioodi 2007–2011. Peamine täien-dav tervishoiusüsteemi tugevdamiseks suunatud algatus oli ELi 
strateegia käivitamine 2005. aastal, lahendamaks personalikriisi 
arengumaade tervishoiusektoris.
 3.  Peamised EÜ tervishoiuteenuste rahastamise allikad, kanalid ja raken-
dusvahendid on toodud tabelis 1 .4 Komisjoni teatis nõukogule 
ja Euroopa Parlamendile: 
„Tervishoid ja vaesuse 
vähendamine arengumaades“, KOM(2002) 129 (lõplik), 22.3.2002.
Allikas : ECA
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas10ÜLEVAADE EÜ TERVISHOIULE ANTAVA ABI RAHASTAMISMEHHANISMIDESTTABEL 1
Euroopa Arengufondid Üldeelarve
Riiklikud 
programmidPiirkondlikud 
programmidAKV riikide 
vahelise koostöö 
rahastamine Valitsusväliste 
organisatsioonide 
kaasrahastamineTervishoiule 
antav abi
Üldine 
eelarvetoetusValdkondlik 
eelarvetoetusÜlemaailmne 
fond
Allikad Kanalid VahendidAKVriigid ja komisjon 
koostavad riiklikud programmid iga 
Euroopa Arengufondi 
kehtivusajaks. Komisjon 
otsustab ülderaldise suuruse. Üldjuhul 
valitakse kaks 
sihtsektorit, kuhu abi 
suunatakse. Piirkondlikud programmid toimivad 
samal viisil kui riiklikud 
programmid, aga 
hõlmavad mitmeid riike teatud piirkonnas. 
Piirkondlikke 
programme on 
tervishoiualase abi 
andmiseks siiski vähe 
kasutatud ning ainult 
projektide 
rahastamiseks. AKVriikide vaheline 
rahastamine on määratletud 
Cotonou lepinguga (lisa IV, 
artikkel 12) kui piirkondlikeks meetmeteks ettenähtud 
vahend, mis tuleb hoida 
nendeks meetmeteks, 
millest saavad kasu paljud 
või kõik AKV riigid.Eriti: Määrus (EÜ) nr 1568/2003,
15. juuli 2003,
arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste  
(HIV/AIDS, tuberkuloos ja  
malaaria) vastu võitlemisel 
antava abi kohta ja 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade 
seksuaal- ja soojätkamishügieeni 
ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava 
abi kohta.Nõukogu määrus (EÜ) nr 1658/98 (mis käsitleb 
meetmete kaasrahastamist koos Euroopa valitsusväliste 
arenguorganisatsioonidega 
arengumaadele huvipakkuvates valdkondades). Perioodil 1998-2006 
rahastati selle määruse 
alusel projekte erinevates valdkondades, sealhulgas 
ka tervishoiusektoris.
Projektid
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas11
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasAUDITI ULATUS 
JA LÄHENEMISVIIS
 4.  Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kui mõjus on EÜ abi olnud alates 
2000. aastast tervishoiuteenuste parandamise toetamisel Sahara-
taguses Aafrikas seoses EÜ poolt võetud kohustustega vaesuse vähen-damisel. Audit keskendus neljale põhiküsimusele:
Kas komisjoni poolt tervishoiusektorile eraldatud vahendite hulk a) 
peegeldab komisjoni poliitilisi kohustusi?
Kas komisjon on kiirendanud oma tervishoiusektorile antava abi b) 
rahastamist?Kas komisjon on kasutanud erinevaid olemasolevaid vahendeid  c) 
tõhusalt tervishoiuteenuste parandamise toetamiseks?Kas komisjon on kättesaadavaid vahendeid kasutanud järjepide- d) 
valt, et tõhusalt toetada tervishoiuteenuste parandamist?
 5.  Neile küsimustele otsiti vastuseid peamiselt järgmiste toimingute abil:
EÜ tervishoiuteenuste poliitika dokumentatsiooni läbivaatamine; a) 
tervishoiusektorit puudutavate EAFi, üldeelarveridadele põhinevate ja b) 
ülemaailmse fondi kulukohustuste ja väljamaksete läbivaatamine;
kohapealsed auditikäigud Kenyasse, Lesothosse, Malawisse,  c) 
Malisse ja Svaasimaale;
tervishoiualaste sekkumiste dokumentaalsed hindamised Burun- d) 
dis, Elevandiluurannikul ja Etioopias;kõigi 41 Sahara-taguses Aafrikas asuva EÜ delegatsiooni küsitlus, e) 
mis käsitles tervishoiusektorile antavat EÜ abi
5.
 6.  Audit piirdus EAFist finantseeritavate Sahara-taguse Aafrika riikidega, 
kuna need riigid on tervishoiualasest kriisist kõige rohkem mõjutatud. Audit ei hõlmanud kontrolli, kuidas kasutati teisi sektoreid, näiteks 
vett ja kanalisatsiooni tervishoiu parandamiseks, ega seda, kuidas  
tervishoiuküsimusi süvalaiendati teistes valdkondades tehtavatesse 
sekkumistesse. Samuti ei kaasatud auditisse Euroopa Humanitaarabi 
Ameti tervishoiualaseid sekkumisi.5 Tänu heale komisjonipoolsele 
koostööle vastas küsimustikele 
37 Sahara-tagust 
delegatsiooni 41st.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasEriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasTÄHELEPANEKUD TERVISHOIUSEKTORILE 
VAHENDITE ERALDAMISE JA VÄLJAMAKSMISE KOHTA
KOMISJONI POOLT TERVISHOIUSEKTORILE ERALDATUD 
VAHENDID 
 7.  Käesolevas osas uuritakse, kas komisjoni poolt tervishoiusektorisse 
suunatud rahalised ja inimressursid vastavad komisjoni poliitilistele 
kohustustele. Kontrollikoda kontrollis komisjoni tegevusstrateegiat ja 
Euroopa Parlamendi eesmärke, tehtud eraldisi ning eraldiste suuruse 
põhjuseid ja tagajärgi.
RAHALISED VAHENDID
Komisjon on võtnud ulatuslikud tervishoiupoliitilised kohustused
 8.  Komisjon on tervishoiuteenuste poliitika raames võtnud tervishoiusek-
toris ulatuslikud kohustused. 2000. aastal koostatud tegevusprog-rammis tegevuse kiirendamise poliitika kohta täpsustas komisjon,  
et arengukoostöö üldeelarves seatakse järgmise viie aasta jooksul  
(2002–2006) esikohale investeeringud tervishoidu, AIDSi-vastasesse 
võitlusesse ja elanikkonnaga seonduvatesse sekkumistesse
6. Hiljem 
viidati 2003. aasta tegevusprogrammi arenguaruandes7 eesmärgile  
eraldada 15% üheksanda EAFi abist tervishoiule. 2002. aasta tervis-
hoiu- ja vaesuse vähendamise poliitikas rõhutati, et rahvusvaheline üldsus peab tegema tervishoiusektori toetamiseks palju suuremaid 
pingutusi ning et EÜ-l on selles tähtis roll.
 9.  Näitamaks kui oluline on EÜ abi suunamine tervishoiu ja hariduse aasta-
tuhande arengueesmärkidele, kehtestas Euroopa Parlament 2004. aas-tal oma eelarveselgitustes kõigi arengukoostöö valdkondade kohta 
konkreetse toetuste eraldamise eesmärgi, mis puudutas ka Aafrika, 
Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riike: „selle rubriigi arengukoos-
töö eesmärk on eelkõige aidata saavutada aastatuhande arenguees-
märke … vähemalt 20% iga-aastaste kulukohustuste kogusummast  eraldatakse esmatasandi tervishoiu- ja haridussektorite tegevustele”
8. 
2006. aastal võttis komisjon ametliku kohustuse nimetatud sektorid uue arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklikes prog-
rammides esikohale seada ja saavutada 20 protsendi eesmärk
9, võttes 
arvesse nende sektoritega seotud eelarvetoetust. Sellist lähenemis-
viisi on keeruline rakendada EAFi kontekstis, kus vastupidiselt aren-
gukoostöö rahastamisvahendile antakse suurem osa eelarvetoetusest üldise eelarvetoetuse kaudu, mille puhul puudub tunnustatud meetod 
sidumaks abi konkreetsete sektoritega. Kuigi komisjon seoses EAFiga 
sarnast kohustust ei võtnud, ütles parlament siiski, et järjepidevuse 
tagamiseks peaks komisjoni kohustus hõlmama kogu Euroopa aren-
gupoliitikat, kaasa arvatud EAF
10.6 Tegevusprogramm HIVi/
AIDSi-, malaaria- ja tuberkuloosi- 
vastase tegevuse kiirendamine 
vaesuse vähendamise kontekstis, 
KOM(2001) 96 (lõplik), 21.2.2001.
7 Ajakohastatud komisjoni 
tegevusprogramm HIVi/AIDSi-, 
malaaria- ja tuberkuloosivastase 
tegevuse kiirendamiseks ja vaesuse 
vähendamiseks, KOM(2003) 93, 
(lõplik), 26.2.2003.
8 Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta 
üldeelarve (ELT C 105, 30.4.2004, 
lk 1169).
9 Komisjoni teatis Euroopa 
Parlamendile, mis käsitleb 
nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 
(millega luuakse arengukoostöö 
rahastamisvahend) vastuvõtmise 
kohta. Artikli 5 lisa arengukoostöö 
rahastamisvahendi kohta, KOM(2006) 628 (lõplik) 24.10.2006.
10 Euroopa Parlamendi 
aruanne 10 EAFi programmitöö 
rakendamise kohta. A6-0042/2008, 
veebruar 2008.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas13
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKomisjoni tervishoiusektori rahastamine ei vasta üldiselt 
poliitilistele kohustustele ega kriteeriumitele, vaatamata 
märkimisväärsele täiendavale toetusele ülemaailmsest fondist
 10.  Nagu tabelis 2  näidatakse, moodustas üheksandast EAFist vahetult 
Sahara-tagusele Aafrika tervishoiusektorile antud abi11 5,5% EAFi  
kõigist kulukohustustest, mis on suurel määral allpool 15 protsendi 
eesmärki (vt punkt 8). Seda vaatamata kasvule võrreldes kaheksanda 
EAFiga (4,4 protsenti), mille tingis märkimisväärne AKV riikide vahe-liste tervishoiusekkumiste täiendav rahastamine, peamiselt toetus-
tena ülemaailmsesse fondi.
KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAFI TERVISHOIUSEKTORIGA SEONDUVATE 
KULUKOHUSTUSTE PROTSENTUAALNE OSA EAFI KULUKOHUSTUSTE KOGUMÄÄRAST SAHARATAGUSES AAFRIKAS MILJONIT EUROT, SEISUGA 31.12.2007
Kaheksas EAF Üheksas EAF
EAFi kulukohustused kokku 9 787,0 13 930,7
Tervishoiule antava toetuse 
liikEAFi tervis-
hoiu kuluko-
hustuste määr% EAFi kulu-
kohustustest 
kokkuEAFi tervis-
hoiu kuluko-
hustuste määr% EAFi 
kulukohustus-
test kokku
Tervishoiu osa riiklikes 
programmides369,3 3,8% 351,2 2,5%
Tervishoiu osa piirkondlikes 
programmides13,1 0,1% 19,7 0,1%
Tervishoiu osa AKV riikide 
vahelise koostöö raames rahastatud sekkumistes47,6 0,5% 399,7 2,9%
Kokku 430,0 4,4% 770,6 5,5%TABEL 2
 11.  Nagu tabelis 3  näidatakse, on Sahara-taguses Aafrikas riiklike program-
mide raames otse tervishoiusektorile tehtavate kulukohustuste määr väga madal, võrreldes Euroopa Parlamendi poolt seatud eesmärgiga 
(vt punkt 9), langedes 5,1%-lt kaheksanda EAFi ajal 3,6%-le, samal  
ajal kui kümnenda EAFi ajal oli vahendite määraks kavandatud ainult 
3,5%-i. Komisjoni poliitika kohaselt oleksid riiklikud programmid pida-
nud siiski olema komisjoni peamiseks tervishoiusektorile antava abi 
kanaliks (vt punkt 2). Madalat kulukohustuste määra seoses tervis-
hoiuga ei kompenseerinud suuremad haridusele suunatud kuluko-hustused: ühendatud tervishoiu ja hariduse kulukohustused riiklike programmide raames langesid 7,5%-lt kaheksanda EAFi ajal 6,2%-le üheksanda EAFi ajal ja pidid püsima samal tasemel kümnenda EAFi 
ajal.11 V.a üldine eelarvetoetus 
(vt punkt 12).
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas14
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 12.  Lisaks tervishoiusektori otsesele rahastamisele tuleks komisjoni Sahara-
taguse Aafrika tervishoiusektorile antava toetuse hinnangus võtta  arvesse üldist eelarvetoetust, kuigi seda on tegelikkuses väga raske kvantifitseerida:
seitsmenda ja kaheksanda EAFi raames võttis komisjon eel- a) 
arvetoetuse programmide raames 3240 miljoni euro ulatuses  
kulukohustusi. Kuni 2000. aastani eraldati programmide käigus  tekkivad ekvivalentfondid otseselt riikide tervishoiu ja hariduse 
eelarvetele; hinnanguliselt eraldati perioodil 1990–1999 tervis-
hoiusektorile 800 miljonit eurot (80 miljonit eurot aastas; 35%  
ekvivalentfondidest);
üheksanda EAFi raames ulatusid üldise eelarvetoetuse kuluko- b) 
hustused ligikaudu 2 000 miljoni euroni, aga neid ei seotud enam 
sihtotstarbeliselt konkreetsete sektoritega. Kuigi ei ole võimalik 
kindlaks määrata tervishoiusektorile eraldatud vahendite suu-
rust, on see hinnanguliselt madalam kui kahe eelmise EAFi ajal. 
Kui eeldatakse, et riigid kasutavad neile eraldatud üldist eelar-vetoetust vastavalt sektorite osakaalule eelarves, tähendaks see, 
et tervishoiule kulutati ligikaudu 200 miljonit eurot (33 miljonit 
eurot aastas), kuna tervishoiueelarve moodustab Sahara-taguste 
Aafrika riikide kogueelarvest keskmiselt 9–10 protsenti. See prot-
sent on palju väiksem, kui varem komisjoni poolt sihtotstarbeliselt 
tervishoiule eraldatud 35%. Lisaks, nagu selgub Rahvusvahelise 
Valuutafondi 2007. aasta hinnangust, mis käsitleb Sahara-tagu-sele Aafrikale antud eelarvetoetust, säästavad riigid keskmiselt 
kuni 70% sellisest abist, et vähendada oma eelarvepuudujääki
12. 
See viitab sellele, et üheksanda EAFi üldine eelarvetoetus, mida 
tegelikult riiklikes tervishoiueelarvetes kasutati, oli väiksem kui 
200 miljonit eurot;kümnendale EAFile kavandatud eelarvetoetus on ligikaudu  c) 
3 300 miljonit eurot. Kuigi toetus on võrreldes üheksanda EAFiga suurenenud, on ebatõenäoline, et tervishoidu suunatakse sama palju vahendeid kui seitsmenda ja kaheksanda EAFi ajal.TERVISHOIUSEKTORIGA SEONDUVAD KULUKOHUSTUSED KAHEKSANDAST 
JA ÜHEKSANDAST EAFIST PROTSENDINA EAFI RIIKLIKE PROGRAMMIDE KOGUMÄÄRAST SAHARATAGUSES AAFRIKAS MILJONIT EUROT, SEISUGA 31.12.2007
Kaheksas EAF Üheksas EAF
EAFi riiklikud programmid kokku 7 268,6 9 793,8Tervishoiu osa riiklikes programmides 369,3 5,1% 351,2 3,6%Hariduse osa riiklikes programmides 175,5 2,4% 255,8 2,6%Tervishoiu ja hariduse osa riiklikes 
programmides kokku544,8 7,5% 607 6,2%TABEL 3
12 The IMF and Aid to Sub-
Saharan Africa . Rahvusvahelise 
Valuutafondi sõltumatu 
hindamisosakond, 2007.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas15
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 13.  Täiendav tervishoiuteenuste rahastamise allikas on üldised eelarveread 
(vt tabel 1 ). Summad suurenesid märkimisväärselt perioodil 2003–
2006, ulatudes keskmiselt 109 miljoni euroni aastas, millest ligikaudu ühe kolmandiku moodustasid otse Sahara-tagusele Aafrikale suuna-
tud kulukohustused. See ületab 22 miljonit eurot aastas, mis eraldati 
perioodil 1997–2002, kuid perioodi 2007–2013 eelarve on kahanenud 
84 miljoni euroni aasta kohta.
 14.  Võttes arvesse asjaolu, et täpset summat on ülimalt keeruline arvutada, 
samuti üksnes sisendil põhineva lähenemisviisi piiranguid, viitab  
kontrollikoja analüüs ligikaudsele summale vahemikus 1 100 kuni  1 200 miljonit eurot (k.a üldine eelarvetoetus ja üldistel eelarveridadel põhinev toetus), mis eraldati Sahara-taguse Aafrika tervishoiusekto-
rile üheksanda EAFi ajal. See on absoluutarvuna hinnanguliselt kuni 
30% suurem kui kaheksanda EAFiga hõlmatud perioodil. Siiski, võttes 
arvesse, et üheksanda EAFi kulukohustused kokku olid üle 40% suu-remad kui kaheksanda EAFi kulukohustused, vähenes Sahara-taguse 
Aafrika tervishoiusektorile antud EÜ toetuse osakaal. Kui kümnenda 
EAFi raames on finantseraldised 60% suuremad kui üheksanda EAFi 
puhul, on Sahara-taguse Aafrika riikide tervishoiule eraldatud vahen-
dite määr hinnanguliselt ligikaudu sama suur kui üheksanda EAFi  
puhul. See, et riiklike programmide raames eraldatakse vahetult ter-
vishoiusektori sekkumistele Sahara-taguses Aafrikas vähe vahendeid, on teravas kontrastis EÜ eraldistega Aasia riikidele, kus 14% perioodi 
2007–2010 mitmeaastase sihtprogrammi vahenditest eraldati esma-
tasandi tervishoiule. Seda vaatamata asjaolule, et Aasia riigid olid  
tervishoiualaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas 
palju rohkem edusamme teinud.
Rahvusvaheline abi tervishoiusüsteemide tugevdamisel 
ei ole piisav
 15.  Alates üheksandast EAFist on komisjon ja ELi liikmesriigid proovinud 
jõuda sobivaima omavahelise tööjaotuseni vastavalt traditsioonilis-
tele pädevusvaldkondadele ja suhtelistele eelistele. Tööjaotus rahas-tajate vahel lähtub usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest, kuid 
ei taga, et Sahara-tagustele Aafrika riikidele eraldatakse asjakohased 
vahendid tervishoiuteenuste minimaalse taseme saavutamiseks ja  
tervishoiu aastatuhande eesmärkide suunas oluliste edusammude  
tegemiseks. Komisjoni, ELi liikmesriikide ja Maailma Tervishoiuorga-nisatsiooni analüüside abil on määratletud tervishoiu rahastamise  
üldise taseme ja vahendite jagamise põhilised probleemid, millele  
rahvusvaheline üldsus peab tähelepanu pöörama (vt 1. selgitus).  
Nimetatud puudusi on mõjutanud sellise olulise rahastaja, nagu  
komisjon, suhteliselt väike osalus valdkonnas
13. Euroopa Parlament 
on asunud seisukohale, et tööjaotuse põhimõte ei ole piisav põhjus, 
miks komisjonil ei peaks tervishoiusektoris keskne roll olema14.13 Euroopa Komisjon on üks 
viiest suuremast Sahara-taguse 
Aafrika rahastajast Prantsusmaa, 
Ühendkuningriigi, Ameerika Ühendriikide ja Maailmapanga 
kõrval.
14 Euroopa Parlamendi 24. aprilli 
2007. aasta resolutsioon koos tähelepanekutega, 
mis moodustavad kuuenda, 
seitsmenda, kaheksanda ja 
üheksanda EAFi 2005. eelarveaasta 
eelarve täitmist kinnitava otsuse 
lahutamatu osa. Punkt 29.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas1616
1. SELGITUS
ELi liikmesriikide ja komisjoni tervishoiueksperdid otsustasid 2006. aastal, et tervishoiu 6,6%-line osakaal ELi üldises 
välisarenguabis ei olnud piisav ja et ELi tervishoiualane abi ei vastanud riikide tervishoiualase rahastamisdeﬁ  tsiidi 
tõttu tekkinud vajadustele.
Arengu peadirektoraadi hinnangul oleks tervishoiuteenuste minimaalse tasandi tagamisel16 32 Sahara-taguse Aafrika 
riigi ﬁ  nantsdeﬁ  tsiit kokku 9 767 miljonit eurot, isegi kui saavutatakse Aafrika riigipeade 2001. aasta Abuja tippkoh-
tumisel kehtestatud eemärk eraldada 15% riiklikust eelarvest tervishoiule.
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tervishoiuteenuste uuringus tõdeti, et mitmed riigid on tervishoiurahastajate 
abist ilma jäetud ja tehti järeldus, et riigi tervishoiu olukorra ja saadud tervishoiuabi vahel puudus selge seos. Rohkem tervishoiuabi antakse riikidele, kus on kõrge HIVi/AIDSi levimus, isegi kui üldine tervishoiuolukord teistes riikides 
on kas kehv või kehvem
17.TERVISHOIU RAHASTAMISE ÜLDISE TASEME JA VAHENDITE JAGAMISE 
PÕHIPROBLEEMID 16.  2007. aasta arengupoliitika täiendavust ja tööjaotust käsitlevas ELi 
tegevusjuhendis15 rõhutatakse vajadust tegeleda abita jäänud rii-
kide probleemiga; sageli on sellisel juhul tegemist nõrgestatud ja  kriisist väljuvate riikidega. EÜ suhteline eelis, mida nimetati 2000.  
ja 2005. aasta arengupoliitikas, oli positsioon, mis EÜ-l võiks neis  
riikides olla. Eelis on tingitud sellest, et EÜ on neis riikides sageda-
mini esindatud kui EÜ liikmesriigid, samuti osalusest taastamis- ja  
arengumeetmete toetamisel pärast humanitaarabi peadirektoraadi  
hallatud hädaabiprogrammide lõppu. Kuna oluline osa humanitaarabi peadirektoraadi sekkumistest seondul tervishoiuga, tuleb kindlasti 
tagada tervishoiusekkumiste järelmeetmed. Kümnenda EAFi raames oli tervishoid valitud sihtsektoriks ainult piiratud arvus sellistes riiki-des (Angola, Burundi, Elevandiluurannik, Kongo Demokraatlik Vaba-
riik, Libeeria ja Zimbabwe).
16 Vastavalt 2001. aasta makroökonoomika ja tervishoiu komitee aruandele on väga minimaalsete tervishoiuteenuste tagamiseks tarvi s 
30 USA dollarit elaniku kohta aastas. See ei hõlma peamisi elemente, nagu pereplaneerimine, kolmanda taseme haiglad ja esmaabi.
17 Sahara-taguse riigid, mis Maailma Tervishoiuorganisatsiooni uuringu kohaselt on liigitatud tervishoiuabist ilma jäänud 
riikideks: Kesk-Aafrika Vabariik, Elevandiluurannik, Kongo DV, Etioopia, Nigeeria, Sudaan, Togo ja Zimbabwe.15 Euroopa Liidu Nõukogu teatis 
9558/07, Brüssel, 15. mai 2007.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas1717
KONTROLLIKOJA AUDITIKÄIKUDEGA TUVASTATUD PERSONALIPROBLEEMID2. SELGITUS
Burundis oli tervishoid üheksanda EAFi oluline valdkond ja kümnenda EAFi sihtsektor, aga delegatsioonil puudus 
tervishoiualane pädevus. Kenyas ei saanud delegatsioon pärast liikmesriigi tervishoiueksperdi lahkumist 2006. aasta augustis asendajat palgata, kuna selleks puudus ametikoht. Svaasimaa delegatsioonis töötas tervishoiualase koolitusega 
ametnik, aga muudes valdkondades, kuna tervishoid ei olnud Svaasimaal üheksanda EAFi sihtsektor. 17.  Komisjonipoolne suhteliselt suur konkreetsetele haigustele keskenduvate 
sekkumiste rahastamine võrreldes tervishoiusüsteemide rahastamisega 
(vt punkt 10) kajastas seda, et perioodil 2000–2005 tegi komisjon märki-misväärseid jõupingutusi oma HIVi/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi polii-
tikaalgatuste koostamisel ja rakendamisel. Teisest küljest on komisjon 
pööranud vähem tähelepanu laiema tervishoiupoliitika elluviimisele. Alates 
2000. aastast on komisjoni abi riiklikele programmidele vähenenud (vt 
punkt 11), mis on osa laiemast arengusuunast, kus rahvusvaheline üldsus 
keskendub tervishoiusüsteemide tugevdamise arvelt konkreetsete haigus-tega seotud sekkumistele
18. Komisjoni Sahara-taguse Aafrika delegatsioone 
hõlmavas kontrollikoja küsitluses hindas 27st delegatsioonist 23 konkreet-sete haiguste rahastamise määra liiga kõrgeks. Kontrollikoja hinnangul oli Etioopia ja Mali puhul, vaatamata suhteliselt madalale HIVi esinemissage-
dusele
19, HIVi/AIDSiga tegelemiseks saadud välisabi suurem kui kogu nende 
riiklik tervishoiueelarve. ÜRO Arenguprogrammi 2007. aasta aastatuhande 
arengueesmärkide vahearuandes rõhutatakse, et nõrgad tervishoiusüstee-mid on arengueesmärkide saavutamisel tõsine takistus.
PERSONAL
Komisjonil puudub asjakohane tervishoiualane pädevus
  18.  Komisjon tunnistas 2004. aastal oma vähest tervishoiualast pädevust, nimetades 
seda tervishoiusektorile tehtud piiratud finantseraldiste üheks põhjuseks20. 
Kontrollikoda leidis, et probleemi ei ole likvideeritud ja sellega tegelemiseks vajalikku personalistrateegiat ei ole välja töötatud. 37st kontrollikoja küsit-lusele vastanud delegatsioonist Sahara-taguses Aafrikas töötab 13 delegat-sioonis kokku 18 töötajat, kellel on kõrghariduse tasemel kvalifikatsioon 
mõnes tervishoiuga seonduvas valdkonnas
21. Ainult neli nendest on alali-
sed ametnikud, kellest ainult üks töötab täisajaga tervishoiuküsimustega22. 
Kontrollikoda leidis oma kohapealse audititöö käigus mitmeid probleeme (vt 2. selgitus). Juurdepääs tervishoiualasele pädevusele peab olema taga-tud nii nende riikide delegatsioonides, kus tervishoid on EAFi sihtsektor, kui ka muudes delegatsioonides, selleks et:
hallata üldise eelarvetoetuse programmide tervishoiuvaldkondi; a) 
toetada ülemaailmse fondi meetmeid riigis ja nende üle järele- b) 
valvet teostada;
paremini juhtida tervishoiule eraldatud üldise eelarverea koosta- c) 
mist ja AKV riikide vahelisi projekte;tagada HIVi/AIDSi küsimuste integreerimine kõikidesse EÜ  d) 
sekkumistesse.18 2003. aastal käivitati USA 
presidendi operatiivplaan (PEPFAR) 
AIDSi-vastase võitluse toetuseks, et 
eraldada 15 miljardit USA dollarit AIDSi-vastaseks võitluseks viie 
aasta jooksul 15 sihtriigis, millest 
12 olid Sahara-taguse Aafrika riigid 
(sh Lõuna-Aafrika Vabariik).
19 Vastavalt 2005. aastal läbi 
viidud demograafilisele ja 
tervishoiualasele uuringule on HIVi 
esinemissagedus Etioopias 1,4% ja 
Malis 1,9%.
20 Komisjoni tegevusprogrammi 
teine arenguaruanne , 
SEK(2004) 1326 (lõplik), 
26.10.2004.
21 Neli alalist ametnikku, viis 
kohapealt palgatud töötajat, 
seitse lepingulist töötajat ja kaks nooremeksperti.
22 Lisaks töötas 
tervishoiuküsimustega viis 
kohapealt palgatud töötajat (kõik täisajaga), seitse lepingulist 
töötajat (kolm täisajaga, 
neli osalise tööajaga) ja kaks 
nooremeksperti (mõlemad osalise 
tööajaga).
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas18
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 19.  Komisjoni peakorteril ei ole piisavalt tervishoiualaste eriteadmistega töö-
tajaid, et delegatsioone Sahara-taguses Aafrikas asjakohaselt toetada. 
Arengu peadirektoraadis töötab kõikide arengumaadega seonduvate tervishoiupoliitika ja AKV riikidega seonduvate programmitöö küsi-
mustega kolm ametnikku (ainult ühel neist on tervishoiualane taust) 
ja kolm eraldiseisvat riiklikku/mitmepoolset eksperti. EuropeAidis on ainult kaks tervishoiuspetsialisti, kelle ülesandeks on toetada kõiki 41 delegatsiooni Sahara-taguses Aafrikas.
 20.  Positiivse meetmena tervishoiualase pädevuse tõstmiseks delegatsioo-
nide tasandil võttis komisjon Lõuna-Aafrikas Pretoorias asuvasse dele-gatsiooni hiljuti tööle piirkondliku HIVi/AIDSi nõustaja, aga tegemist on üksikjuhtumiga. Delegatsioonid peaksid tõhustama koostööd konf-liktijärgses olukorras olevate riikide humanitaarabi peadirektoraadi piirkondlike tervishoiunõustajatega. Mõned delegatsioonid on püüd-nud tugineda muude rahastajate tervishoiualasele pädevusele, sh  ELi liikmesriikide omadele, aga selline koostöö on jätkuvalt piiratud ega toimu üldiselt ametlikul alusel, mistõttu ei ole komisjoni poolt liikmesriikidele antud volitused piisavalt täpselt määratletud ega taga seda, et vastutus jääb komisjonile.
EÜ TERVISHOIUSEKTORI RAHASTAMISE TEMPO
 21.  Komisjoni tervishoiupoliitika üks olulisi põhimõtteid on alates 2000. aas-
tast olnud kiirendada abi andmist tervishoiusektorile, eriti mis puu-
tub vaesusega kaasnevate haiguste vastu võitlemisse (vt punkt 2).  
Rahastamise prognoositavus on samuti keskse tähtsusega, et abi-
saajariigid saaksid parandada eelarvestamist ja välisabi rakendamist. Käesolevas osas uuritakse erinevate vahendite väljamaksete määra 
ja määratletakse asjaolud, mis mõjutavad väljamaksmise kiirust ja  prognoositavust.
EAFI TERVISHOIUSEKTORI SEKKUMISED
EAFi abi andmine tervishoiusektorile on üheksanda EAFi ajal kiirenenud
 22.  Üheksandast EAFist rahastatavate tervishoiusektori sekkumiste rakenda-
mise kiirus Sahara-taguses Aafrikas on kaheksanda EAFiga võrreldes oluliselt kasvanud (vt tabel 4 ). Väljamaksete kiirendamist seletab  
ennekõike juhtimise üleandmine delegatsioonidele. Vastavalt kont-
rollikoja küsitlusele oli 77% delegatsioonidest seisukohal, et juhtimise 
üleandmine on EAFi projektide rakendamise kiirust tõstnud.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas19
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 23.  Kuna komisjon eraldab vahendeid kogu riigistrateegia dokumentidega 
hõlmatavaks perioodiks, võimaldab see rahastamist hästi prognoosida. 
Siiski leidis kontrollikoda, et vaatamata juhtimise üleandmisele delegat-
sioonidele vähendavad hangete (ehitustööd, teenused, tarned) keerukad menetlused ja tööprogrammide heakskiitmine ja rakendamine nii EAFi 
tervishoiualaste sekkumiste rahastamisse kiirust kui prognoositavust.
ÜLDINE EELARVETOETUS
Komisjon sooritas väljamaksed kiiresti, kuid prognoositavus 
valmistab probleeme
 24.  Seoses üldise eelarvetoetusega tehti nii kaheksanda kui üheksanda EAFi 
puhul väljamakseid kiiresti, nagu nähtub tabelist 5 . Toetusmäärade 
prognoositavust mõjutas ka see, et programmide kestus on üldiselt kolm aastat ja suunav rahajaotus on esitatud riigistrateegia doku-
mentides kuue aasta kohta.TABEL 4
EAFI TERVISHOIUALASTE SEKKUMISTE OSAKAALU VÕRDLUS SAHARATAGUSES 
AAFRIKAS KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAFI VIIE ESIMESE AASTA JOOKSUL
EAFist esimese viie aasta jooksul välja makstud tervishoiualaste 
kulukohustuste kumulatiivne osakaal (%)
Kaheksas EAF Üheksas EAF1
1. aasta 0% 0%
2. aasta 1% 3%
3. aasta 3% 13%
4. aasta 8% 25%
5. aasta 18% 39%
1 Välja arvatud ülekanded ülemaailmsesse fondi (vt punkt 26).
KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EAFIST ESIMESE VIIE AASTA JOOKSUL 
VÄLJA MAKSTUD ÜLDISE EELARVETOETUSE KULUKOHUSTUSED
EAFist esimese viie aasta jooksul välja makstud üldise 
eelarvetoetuse kumulatiivne osakaal (%) 
Kaheksas EAF Üheksas EAF
1. aasta 12% 5%
2. aasta 22% 18%
3. aasta 31% 38%
4. aasta 55% 57%
5. aasta 71% 74%TABEL 5
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas2020
 25.  Siiski leidis kontrollikoda, et kiirust ja prognoositavust vähendasid järg-
mised asjaolud:
riigid esitasid abikõlblikud maksetaotlused viivitustega, mida  a) 
enamasti põhjustasid nende probleemid tulemusnäitajate kohta 
andmete kogumisel (nt Burundi, Kenya ja Mali);mõned riigid kaotasid õiguse üldisele eelarvetoetusele, mille  b) 
tulemusel toetuse andmine peatati, vähendades seega tervis-hoiu rahastamist. See juhtus nelja riigi puhul kuuest, mida kont-rollikoja kohapealne audit ja dokumentaalne audit hõlmasid  (Etioopia, Kenya, Lesotho, Malawi). Siiski leidis kontrollikoda, et Etioopias oli rahvusvaheline üldsus leidnud tõhusa alternatiivse mehhanismi, mille abi tagada vahendite suunamine tervishoiu- ja muudesse peamistesse valdkondadesse (vt 3. selgitus). Üks vald-kondliku eelarvetoetuse eelis võrreldes üldise eelarvetoetusega on see, et mõnel juhul saab esimest viimase peatamisel jätkuvalt kasutada.
ÜLEMAAILMNE FOND
Ülemaailmne fond on maksnud välja suurel hulgal rahalisi 
vahendeid, aga väljamaksete tegemise tempo on olnud 
madalam kui EAFi puhul
  26.  Üks ülemaailmse fondi loomise eesmärke oli võtta kasutusele kiirem 
abi edastamise mehhanism (vt punkt 2). Üheksanda EAFi ajal ala-
nud komisjoni maksed ülemaailmsele fondile on kiirendanud komis-jonipoolset üldiste EAFi tervishoiualaste kulukohustuste maksmist  
(vt tabel 6 ), aga väljamaksed ülemaailmsele fondile on ainult esimene 
aste abi suunamisel lõplikule abisaajale.
3. SELGITUS
Etioopias peatati üldise eelarvetoetuse andmine 2005. aastal poliitilise olukorra tõttu. Välisabi tagamise säilitamiseks 
peamistele teenustele, sealhulgas tervishoiule, võttis rahvusvaheline üldsus kasutusele uue mitmeid valdkondi hõl-
mava peamiste teenuste kaitseprogrammi, mille abil toetatakse piirkondlikke ametiasutusi otse. Sellise lähenemisviisi 
abil vähendatakse riski, et pikaajalised pingutused tervishoiuteenuste parandamiseks katkestatakse eelarvetoetuse 
peatamisel.EELARVETOETUS ETIOOPIALE
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas21
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasÜLEMAAILMSE FONDI VÄLJAMAKSETE MÕJU EAFI TERVISHOIUALASTE 
KULUKOHUSTUSTE VÄLJAMAKSETE MÄÄRALE
EAFist esimese viie aasta jooksul välja makstud tervishoiualaste 
kulukohustuste kumulatiivne osakaal (%)
Kaheksas EAFÜheksas EAF Üheksas EAF
(v. a ülemaailmne 
fond)(sh ülemaailmne fond)
1. aasta 0% 0% 22%
2. aasta 1% 3% 24%3. aasta 3% 13% 31%4. aasta 8% 25% 46%5. aasta 18% 39% 55%TABEL 6
 27.  Ülemaailmne fond on edukalt suurendanud HIVi/AIDSi, malaaria ja tuber-
kuloosi vastu võitlemiseks suunatud väljamaksete üldist mahtu: fondi väljamaksete summa perioodil 2002–2007 Sahara-tagusele Aafrikale 
oli 2 931 miljonit USA dollarit. Tabelis 7  toodud andmete kohaselt 
on aga ülemaailmse fondi poolt Sahara-taguse Aafrika riikidele väl-
jamaksete tegemise määr siiski väiksem kui EAFi tervishoiualaste  
sekkumiste määr. 2002. aastal käivitatud esimese etapi toetustest  
oli nende viieaastase rakendusperioodi lõpuks välja makstud ainult 
73%. Kontrollikoja analüüs ei viidanud ülemaailmse fondi järgneva-tel aastatel heakskiidetud toetuste väljamaksete määra paranemise 
võimalusele.
TABEL 7
ÜLEMAAILMSE FONDI JA EAFI SAHARATAGUSE AAFRIKA 
TERVISHOIUALASTE SEKKUMISTEGA SEONDUVATE VÄLJAMAKSETE KUMULATIIVSE MÄÄRA VÕRDLUS
Ülemaailmne fondEAFi tervishoiualased 
sekkumised
1. aasta 2% 1%2. aasta 13% 25%3. aasta 26% 36%
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas22
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 28.  Ülemaailmne fond keskendub õigustatult tulemuspõhisele rahastamisele, 
mis tähendab, et vähem tõhusate toetuste väljamakseid vähenda-
takse. Lisaks sellele on väljamaksete määra mõjutanud kaks järgmist tegurit:
mõnel ülemaailmse fondi abisaajal on olnud raskusi finants-,  a) 
hanke- ja järelevalvesüsteemide kehtestamisel, mis vastaksid üle-maailmse fondi poolt nõutud standarditele; raskusi on tekkinud ka väljamaksete kiirel jagamisel;
ülemaailmse fondi abi rakendamise ajal jõudsid riikidesse uued b) 
rahastamisallikad (näiteks Pepfar), mis vähendas riikide vahendite kasutamise suutlikkust.
 29.  Erinevalt EAFist kiidetakse ülemaailmse fondi toetused heaks iga-aas-
taste rahastamisetappidena. Riigid ei tea, kas nende rahastamistaot-lused kiidetakse heaks ja kui, siis mis ulatuses. Ülemaailmse fondi  kuue esimese tegevusaasta jooksul kiideti tegelikult heaks ainult 39% rahastamistaotlustest.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas23
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 30.  Kontrollikoda uuris kolme peamist vahendit, mida kasutatakse tervis-
hoiuteenuste parandamiseks: eelarvetoetus, projektid ja ülemaailmne 
fond. Käesolevas osas hinnatakse, kui hästi on komisjon neid juhtinud ja kui mõjusad need on olnud ning kas komisjon on kõiki vahendeid 
ühtsel viisil kasutanud. Lisas III  esitatakse ülevaade sekkumistest  
viies kontrollikoja poolt külastatud riigis.
EELARVETOETUS
EELARVETOETUSE KASUTAMINE KOMISJONIS
Eelarvetoetuse abil võib tervishoiuteenuste parandamist oluliselt mõjutada
 31.  Eelarvetoetuse abil võib tervishoiuteenuseid oluliselt parandada, suu-
rendades valitsuste käsutuses olevaid tervishoiuassigneeringuid,  
võimaldades neil seega teenuste pakkumist suurendada (vajalik eel-
dus aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks). Lisaks võib see 
tugevdada poliitikat ja institutsioonilist raamistikku poliitilise dialoogi 
ja tehnilise abi kaudu. Komisjon, mis on üks suuremaid eelarvetoetuse andjaid, on selle sõnastanud järgmisel viisil: „väline rahastamisasutus 
kannab finantsvahendid üle partnerriigi riigikassasse pärast seda kui 
viimane on täitnud kokkulepitud maksetingimused”
23. Kuigi siinkohal 
liigitatakse eelarvetoetus üldiseks eelarvetoetuseks ja valdkondlikuks 
eelarvetoetuseks, ei ole tegelikkuses vahe nii selge:
   „Eelarvetoetust saab kõige paremini kirjeldada spektrina. Ühes servas on 
üldine eelarvetoetus, kuhu lisanduvad makro- ja valdkonnavaheliste küsimustega seonduvad tingimused ja dialoog. Teises servas on vald-kondlik eelarvetoetus, mis keskendub ainult valdkonnapõhistele küsi-
mustele. Sinna vahele jääb üldine eelarvetoetus, millega seonduvad 
valdkondlikud tingimused ja dialoog ning valdkondliku eelarvetoe-tuse tegevused, mis hõlmavad mõningaid makrotasandi ja valdkon-
dadevaheliste küsimustega seonduvaid tingimusi ja dialoogi”
24.
Valdkondlikku eelarvetoetust kasutatakse vähe ja üldise 
eelarvetoetuse roll tervishoiuteenuste parandamisel ei ole selge
 32.  Ühele valdkonnale keskenduv valdkondlik eelarvetoetus on potent-
siaalselt tõhus tervishoiusektori toetamise vahend. Kuigi komisjoni 
poliitika näeb alates 2000. aastast ette valdkondliku eelarvetoetuse 
suurendamist, on tegelikkuses ainult kaks Sahara-taguse Aafrika riiki 
(Mosambiik ja Zambia) üheksanda EAFi raames tervishoiusektori eelar-
vetoetust saanud. Üks põhjus on see, et komisjon on tervishoiusektori eelarvetoetust üldjuhul kasutanud ainult riikides, kus tervishoid on 
sihtsektor, mis on seda ainult väga vähestes riikides. Teine põhjus  
on see, et abikõlblikkuskriteeriumite hulka kuulub põhjalikult välja-
töötatud tervishoiusektori poliitika olemasolu, milleni mõned riigid 
ei ole veel jõudnud.VAHENDITE JUHTIMINE 
JA TÕHUSUS
23 Euroopa Komisjoni üldise 
eelarvetoetuse suunised 2007 
(lk 10).
24 Märkus valdkondliku 
eelarvetoetuse kohta kahe- ja 
mitmepoolsete rahastajate 
rühmade 2005. aasta novembri 
Dublini kohtumiselt, kus 
käsitleti strateegilist partnerlust Aafrikaga, grupp kahepoolseid ja 
mitmepoolseid rahastajaid.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas24
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 33.  Komisjon on üldist eelarvetoetust kasutanud palju laiaulatuslikumalt 
kui valdkondlikku eelarvetoetust – üheksanda EAFi raames said seda 
21 Sahara-taguse Aafrika riiki. See on olnud komisjoni eelistatuim  eelarvetoetuse vorm ja vastupidiselt valdkondlikule eelarvetoetusele 
lubab komisjon selle kasutamist samaaegselt kahele sihtsektorile suu-
natud toetusega. Lisaks vastab üldise eelarvetoetuse saamise nõue-tele rohkem riike, kuna abikõlblikkuskriteeriumiks on üldine riiklik  poliitika, mitte konkreetne valdkondlik poliitika, vaatamata sellele, 
et riikliku poliitika mõjusus sõltub oluliselt valdkondlike poliitikate 
tugevusest. Üldise eelarvetoetuse eesmärkide ulatus on laiem kui  valdkondlikul eelarvetoetusel, mis võib kaasa aidata ka tervishoiu-
teenuste parandamisele, kui selle ülesehitus hõlmab valdkondlikku 
mõõdet (vt punkt 31). Nii on tavapäraselt olnud komisjoni üldise  
eelarvetoetuse programmide puhul, kuna komisjon on asetanud esi-
kohale tervishoiu- ja haridusvaldkonnad ning kaasanud tervishoiusek-tori tingimused ja sätted valitsustega toimuvasse tervishoiupoliitika alasesse dialoogi.
 34.  Kontrollikoda leidis siiski, et komisjoni teenistused (eriti makroökonomis-
tid ja tervishoiuspetsialistid) olid eri meelt küsimuses, kui sügav peaks 
olema üldise eelarvetoetuse valdkondlik mõõde. Kontrollikoja küsitlus 
näitab, et enamiku delegatsioonide hinnangul oli tervishoiuteenuste parandamine vahendi põhieesmärk (vt tabel 8  allpool). Teisest küljest, 
muudetud 2007. aasta üldise eelarvetoetuse käsiraamatus vähen-
dati vahendi valdkondlikku mõõdet võrreldes 2002. aasta käsiraama-
tuga olulisel määral, pöörates vähem tähelepanu tervishoiuteenuste 
parandamisele.
TABEL 8
SAHARATAGUSE AAFRIKA EÜ DELEGATSIOONIDE HINNANG ÜLDISE 
EELARVETOETUSE EESMÄRKIDE OLULISUSELE
12345 S / P Keskmine Üldise eelarvetoetuse eesmärgid
1 1 1 7 18 2 4,43 Vaesuse vähendamine 1 0 1 10 16 2 4,43 Riigi rahanduse juhtimise parandamine1 1 3 11 12 2 4,14 Makromajanduslik stabiilsus1 2 4 14 7 2 3,86 Abimenetluste ühtlustamine
1 0 8 12 7 2 3,86Rahastamise prognoositavuse 
parandamine
1458 1 0 2 3,79 Tervishoiuteenuste parandamine
14689 2 3,71 Haridusteenuste parandamine
3 5 0 9 10 3 3,67Abi andmisega seotud kulude 
vähendamine
(1 = ei ole oluline, 5 = väga oluline, S/P seisukoht puudub)
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas25
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasÜLDISE EELARVETOETUSE MÕJUSUS TERVISHOIUTEENUSTE 
PARANDAMISEL
 35.  On üldteada, et üldise eelarvetoetuse mõjusust on raske hinnata. Rahas-
tajate ühine 2006. aastal välja antud üldise eelarvetoetuse hindamine 
oli vahendi hindamisel oluline samm, kuid sellel olid siiski omad puu-dused ja komisjon töötab jätkuvalt välja asjakohast hindamismetoodi-kat. Vahendi mõjusust hinnates keskendus kontrollikoda järgmistele 
küsimustele
25:
kas finantssisendid olid seotud riikide tervishoiu eelarvete suure- a) 
nenud eraldistega ja väljamaksetega ning kas sisendeid kasutati 
tõenäoliselt ettenähtud eesmärgil;
kas tervishoiusektori poliitika ja institutsiooniline raamistik soo- b) 
dustas mõjusat teenuste pakkumist;kas delegatsioonid olid kaasatud tervishoiusektori poliitika  c) 
dialoogidesse, mis edendaks üldise eelarvetoetuse mõjusamat  kasutamist;kas üldise eelarvetoetuse tingimuste hulka valitud tervishoiu tule- d) 
musnäitajate eesmärgid saavutati ja kas need olid asjakohased.
Finantssisendid: enamikus kontrollitud riikides ei seondu üldine eelarvetoetus tervishoiu eelarvevahendite kasvuga
 36.  Kontrollikoda leidis, et enamikus kontrollitud riikides ei toonud üldine 
eelarvetoetus kaasa suurema hulga vahendite suunamist riiklikku  
tervishoiueelarvesse (vt 4. selgitus). Selle üks oluline põhjus on  asjaolu, et mõnel juhul otsustavad abisaajariigid mitte suurendada 
eelarvekulusid antud majandusaastal saadud eelarvetoetuse summa võrra, vaid kasutada vahendeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks  (vt punkt 12 b)). Lisaks ei ole komisjon innustanud riike järjepidevalt suurendama riiklikke tervishoiueelarveid tulemusnäitajate kasutamise kaudu, võttes sellise suurendamise eesmärgiks üldise eelarvetoe-
tuse rahastamislepingutes. Kontrollitud kaheteistkümnest riigist olid ainult viies tervishoiu eelarveeraldised kaasatud tulemusnäitajana.25 Kontrollikoja hinnang põhineb 
peamiselt üldise eelarvetoetuse 
programmidel Burundis, Etioopias, 
Kenyas, Lesothos, Malawis ja Malis. 
Hinnangus võetakse ka arvesse 
asjakohast audititööd, mis on 
läbi viidud muudes riikides EAFi kohta esitatava kinnitava avalduse 
raames, eriti seoses Ghana, 
Guinea-Bissau, Madagaskari, 
Mosambiigi, Nigeri ja Sierra 
Leonega.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas26
ÜLDINE EELARVETOETUS JA SELLE MÕJU TERVISHOIUEELARVELE4. SELGITUS
Burundis, kus perioodi 2006–2010 riiklik tervishoiu arenduskava nägi ette riiklikust eelarvest tervishoiule eraldatud 
osa kasvu 3,6%-lt 15%-ni 2010. aastal, vähenesid eelarveeraldised tervishoiule 2007. aastal koguni 2%-ni.
Etioopias püsisid läbivaadatud perioodil (2002–2007) tervishoiu eelarveeraldised ja kulud madalad, mille tulemusel 
olid tervishoiuteenused oluliselt alarahastatud. Kui PRBS 2 eesmärk oli kasvatada tervishoiueelarvet 6,8%-lt 2003. aastal 
7,3%-ni 2004. aastal, siis tegelikult langes tervishoiu osakaal eelarves 6,5%-ni. Kuigi kokkuvõttes kasvasid vaesusega 
seonduvad korduvkulud Etioopias oluliselt pärast 2000. aastat, siis tervishoiu puhul see nii ei olnud, kuna tervishoiu 
osakaal jooksvates kuludes oli ainult 15%.
Malis, kus üldise eelarvetoetuse rahastamisleping nägi ette tervishoiu osakaalu kasvu jooksvas riigieelarves 10,5%-lt 
11,5%-le perioodil 2002–2005, seda ei juhtunud ja 2005. aastal langes see 10,2%-le.
Kenyas suurenesid aastatel 2005–2006 tervishoiu eelarve eraldised 9%-ni, võrreldes 7%–7,5%-ga varasematel aastatel. 
Sama perioodi kulud moodustasid aga ainult 5,7%, olles vähenenud alates perioodist 2001-2002, kus nad moodustasid 
9% riigi kogukuludest.
Malawis pidas valitsus esimese kahe aasta jooksul (2005–2007) pärast üldise eelarvetoetuse jätkamist esmatähtsaks 
sisevõla tasumist ja tervishoiueelarve säilitati ainult 10,7-protsendilisel tasemel, mis on madalam kui mõnel varasemal 
aastal. Vaatamata sellele kavandati aastateks 2007-2008 olulist eelarve kasvu.
Lesothos püsisid tervishoiukulud varasemal tasemel vaatamata kasvavale tervishoiukriisile.Komisjoni üldise eelarvetoetuse abikõlblikkusreeglite 
„dünaamiline tõlgendus” seab ohtu tervishoiuteenuste 
parandamiseks suunatud vahendite tõhusa kasutamise
 37.  Üldise eelarvetoetuse tõhusus tervishoiuteenuste parandamisel ei sõltu 
ainult sellest, kui palju vahendeid suunatakse tervishoiule, vaid ka nende kasutamist reguleerivate riiklike rahandussüsteemide usaldus-väärsusest. Komisjoni abikõlblikkuse „dünaamilise tõlgenduse” tule-
musel võivad Sahara-taguse Aafrika riigid, mille rahanduse juhtimise 
suutlikkus on üldiselt tunnistatud väga madalaks, ikkagi saada üldist eelarvetoetust, mis toob kaasa ebatõhusate ja ebaefektiivsete riiklike 
kulutuste kõrge riski. Tervishoiusektorile eraldatavad vahendid on  
eriti suures ohus, kuna vahendite suunamine vältimatu abi pakkuja-
tele on keerukas, nõudes mitme haldustasandi läbimist. Kontrollikoda 
leidis, et riigi kulude jälgimisuuringute või auditite käigus, mida küll harva kasutatakse, on leitud olulisel määral riiklike vahendite lek-keid seoses palgaväliste tervishoiukuludega, millel võivad olla tõsi-sed tagajärjed tervishoiuteenuste pakkumisele
26. Lisaks on ravimite 
hankimine keskladude kaudu laialdaselt tunnistatud kõrge riskiga  
valdkond.26 Vt näiteks ‘ Public Expenditure 
Tracking Surveys – Quantitative 
Service Delivery Surveys in Sub-
Saharan Africa: A Stocktaking 
Study ’. Bernard Gautier. HEC 
Montréal. September 2006, valminud Maailmapanga 
tellimusel.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas27
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 38.  Üldise eelarvetoetuse programmid ei ole nende riskidega asjakohaselt 
tegelenud. 2002. aasta üldise eelarvetoetuse käsiraamat nägi prog-
rammi rakendamise ajal lisaks riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi  esialgsele hindamisele ette finantsauditite ja vastavuskontrollide  
läbiviimise, eriti sotsiaalvaldkondades. Sellised kontrollid on eriti  
vajalikud seal, kus riiklike kõrgeimate kontrolliasutuste suutlikkus  on madal, nagu enamikel juhtudel. Tegelikult siiski selliseid kontrolle läbi ei viidud ja komisjon loobus oma 2007. aasta käsiraamatus nende 
kasutamise nõudmisest. Käsiraamatu kohaselt ei kontrolli komisjon 
vahendite kasutamist pärast nende üleandmist riigikassasse. See on vastuolus komisjoni valdkondliku eelarvetoetuse poliitikaga, mille  
kohaselt kontrollitakse sisendite kasutamist palju põhjalikumalt,  
„pöörates tähelepanu sündmuste ahelale, kus „sisendid” muutuvad 
„väljundite” kaudu „tulemusteks””
27. Kontrollikoda jagab Euroopa  
Parlamendi seisukohta, et võrreldes üldise eelarvetoetusega annab see võimalikku mõjusust arvestades järjekordse eelise valdkondlikule eelarvetoetusele
28.
Üldise eelarvetoetuse kasutamisel tervishoiuteenuste 
parandamiseks ei ole pööratud piisavalt tähelepanu poliitika 
ja institutsioonilise raamistiku tugevdamisele
 39.  Kontrollikoda leidis, et kahes külastatud riigis, Malawis ja Malis, suuren-
das tervishoiusektorisse suunatud üldise eelarvetoetuse mõjusust tõe-
näoliselt usaldusväärne tervishoiusektori poliitika, mida rahastajad 
toetasid valdkondliku lähenemisviisi kaudu. Vastavalt auditiküsitlu-
sele, ei olnud aga ligikaudu pooled riikidest, kes said üldist eelarve-
toetust üheksanda EAFi raames või pidid seda saama kümnenda EAFi 
raames, tervishoiusektoris valdkondlikku lähenemisviisi kasutusele võtnud. See näitab, et komisjon on pööranud liiga vähe tähelepanu 
valdkondlike lähenemisviiside kasutuselevõtu tagamisele, muutmaks üldine eelarvetoetus tervishoiuteenuste parandamisel mõjusaks.
 40.  Tervishoiuministeeriumid on tavaliselt ühed nõrgemad ministeeriumid, 
eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kus mõnes riigis on leidnud 
aset ulatuslik detsentraliseerimine. Selline piiratud institutsionaalne 
suutlikkus takistab nii usaldusväärse tervishoiupoliitika arendamist 
kui rakendamist. Komisjoni poliitika näeb ette tehnilise abi andmist prioriteetse valdkondade ministeeriumitele, samuti finantsministee-riumile; selleks eesmärgiks on reserveeritud ligikaudu 10% üldise  eelarvetoetuse vahenditest
29. 12-s üldist eelarvetoetust saanud riigis, 
mida kontrollikoda kontrollis, eraldati aga ainult ühel juhul (Niger) 
tervishoiuministeeriumile vahendeid tehniliseks eriabiks. 2007. aasta 
üldise eelarvetoetuse käsiraamat ei näe enam ette tehnilise abi jaga-
mist valdkondade ministeeriumidele.27 Euroopa Komisjoni valdkondliku 
toetuse projektide suunised, 
juuli 2007.
28 Euroopa Parlamendi 22. aprilli 
2008. aasta resolutsioon, mis 
sisaldab tähelepanekuid, mis 
moodustavad eelarve täitmist 
kinnitava otsuse lahutamatu 
osa seoses Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele 
heakskiidu andmisega, 
III jagu – komisjon, punkt 225. 
29 Ühenduse toetus majanduse 
reformiprogrammidele ja 
struktuurikohandustele: ülevaade ja väljavaated. KOM(2000) 58, 
(lõplik). Brüssel, 4.2.2000.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas28
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKomisjon ei ole üldise eelarvetoetuse mõjususe parandamiseks 
kasutanud tervishoiusektori dialoogi kõiki võimalusi
 41.  Üks eelarvetoetuse potentsiaalsetest eelistest on võimalus parandada 
mõjusust rahastajate ja abisaajariikide valitsuste vahelise poliitilise 
dialoogi kaudu. Kontrollikoja küsitluse kohaselt osales suur enamik 
delegatsioonidest vahetult tervishoiusektori dialoogis, kuid kontrol-likoda leidis siiski puudusi dialoogi kvaliteedis ja põhjalikkuses:
delegatsioonide puudulik tervishoiualane pädevus (vt punkt 18) a) 
ei aita kaasa kõrgekvaliteedilisele dialoogile. Komisjon on otsinud 
majanduseksperte üldise eelarvetoetuse käsitlemiseks, aga ei ole 
selliste programmide jaoks moodustanud suuremaid töörühmi, mis 
hõlmaksid ka tervishoiu- (ja haridus)eksperte. Mõnes olukorras  
on võimalik kasutada ka muude rahastajate esindajaid, kuid seda tehti ainult kahes delegatsioonis ning ilma kirjaliku volituseta  
(vt punkt 20);
on ebaselge, kui põhjalikku valdkondlikku dialoogi delegatsiooni- b) 
delt üldise eelarvetoetuse raames eeldatakse (vt punkt 34);
tulemusnäitajate eesmärkide saavutamise alaste arutelude abil  c) 
tuleks saavutada laiem tervishoiusektori dialoog. Kontrollikoda 
leidis, et dialoogis kalduti keskenduma konkreetsetele näitajatele, mitte laiematele tervishoiuküsimustele, samuti iga näitaja eest  
makstava muutuvsummaga osamakse suurusele, selle asemel et 
keskenduda tulemuslikkust mõjutavatele teguritele.
Tulemusnäitajate eesmärkidest saavutati ainult pooled ja nende kasutamismehhanismides esineb puudusi
 42.  Komisjoni üldise eelarvetoetuse poliitika on alates 2000. aastast kesken-
dunud tulemustele. Seega makstakse ligikaudu 30% üldisest eelarve-
toetusest välja nn muutuvsummaga osamaksetena, sõltuvalt sellest, 
kas tulemusnäitajate eesmärgid saavutati. Näitajad valitakse järjest 
enam abisaajariikide vaesuse vähendamise strateegiadokumentidest, et parandada nende asjakohasust ja riigi omanikutunnet. Tulemuste 
mõõtmise vajadus on samuti viinud märkimisväärsete jõupingutusteni 
riiklike statistikasüsteemide tugevdamisel.
 43.  Kontrollikoda kontrollis, mis ulatuses saavutati komisjoni rahastamisle-
pingutes sisalduvad tervishoiusektori tulemusnäitajate eesmärgid.  
Kontrollikoda leidis, et kokkuvõttes saavutati tervishoiunäitajate ees-märgid ainult 50% ulatuses. See muudab küsitavaks üldise eelarve-
toetuse programmide mõjususe tervishoiuteenuste parandamisel.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas29
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 44.  Kontrollikoda leidis mitmeid tervishoiu tulemusnäitajate kasutusviisi 
puudutavaid tegureid, mis ühtlasi vähendasid üldise eelarvetoetuse 
mõjusust tervishoiuteenuste parandamisel:
tulemusnäitajate ergutav mõju võib väheneda nii iga näitajaga  a) 
seonduvate suhteliselt väikeste summade tõttu, kui komisjoni  
poliitika tõttu suunata kasutamata summad riigile antavasse muud liiki EAFi abisse. Eelnev puudutab juhtusid, kus muutuvsummaga osamakseid välja ei makstud, kuna eesmärke ei saavutatud;näitajate valimine, mille üle valitsustel ei olnud piisavalt kontrolli, b) 
mõjutas negatiivselt valitsuste motiveeritust ning seotus üldise 
eelarvetoetusega vähenes;
kasutatud andmed ei olnud sageli usaldusväärsed, seega ei olnud c) 
eesmärgi saavutamist alati võimalik välja selgitada, eriti kui näi-
tajaid mõõdeti suhteliselt lühikese 12-kuulise perioodi jooksul, mis tähendas, et muutusi oli vahel raske tuvastada;
kehtestatud eesmärgid ei olnud mõnikord kas piisavalt ambitsioo- d) 
nikad või olid seda liigselt;
näitajad ei olnud piisaval määral seotud tervishoiu kvalitatiivsete e) 
aspektidega.
 45.  Kontrollikoda kontrollis ka üldise eelarvetoetuse mõjusust eelkõige vae-
sematele elanikkonnakihtidele suunatud tervishoiuteenuste paran-
damisel. WHO analüüs vaesuse vähendamise strateegiadokumentides 
toodud tervishoiupoliitikate kohta näitas riikide tervishoiupoliitikate 
üldist vähest keskendumist vaesuse probleemidele. Seda vaatenurka 
kinnitas ka kontrollikoja poolt kogutud ulatuslikum tõendusmater-jal, mis näitas tervishoiupersonali ja tervishoiuteenuste koondumist linnapiirkondadesse. Lisaks hõlmasid komisjoni tervishoiu tulemus-näitajad harva vaesuse tasandit, mille abil oleks saanud keskenduda 
vaesematele elanikkonnakihtidele ja/või riigi vaesematele piirkon-
dadele suunatud tervishoiuteenuste parandamisele.
 46.  Kontrollikoja küsitluses küsiti delegatsioonidelt, milline oli nende hinnan-
gul üldise eelarvetoetuse mõjusus tervishoiuteenuste parandamisel 
ja teiste eesmärkide saavutamisel. Vastused kinnitasid kontrollikoja 
oletusi, et üldise eelarvetoetuse praegusel kujul rakendamise mõjusus 
tervishoiuteenuste parandamise seisukohalt on küsitav. Skaalal ühest 
(madal) viieni (kõrge) hindasid delegatsioonid tervishoiuteenuste  
parandamise mõjususe 2,77-le, mis oli kõige madalam mõjususe hin-
nang kaheksa üldise eelarvetoetuse eesmärgi hulgas (vt tabel 9 ).
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas30
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKOMISJONI SAHARATAGUSE AAFRIKA DELEGATSIOONIDE HINNANG ÜLDISE 
EELARVETOETUSEMÕJUSUSELE TERVISHOIUTEENUSTE PARANDAMISEL
12345 S / P KeskmineÜldise eelarvetoetusega 
seonduvad eesmärgid
11589 5 3,96 Makromajanduslik stabiilsus
0 0 6 15 3 5 3,88 Riigi rahanduse juhtimise parandamine
1 1 5 13 5 4 3,80 Abimenetluste ühtlustamine
2 1 6 10 5 5 3,63Abi andmisega seotud kulude 
vähendamine
15793 4 3,32Rahastamise prognoositavuse 
parandamine
17662 7 3,05 Vaesuse vähendamine 
17842 7 2,95 Haridusteenuste parandamine
38452 7 2,77 Tervishoiuteenuste parandamine
(1 = ei ole oluline, 5 = väga oluline, S/P seisukoht puudub)TABEL 9
PROJEKTID
 47.  Traditsiooniliselt on komisjon oma arenguabi rakendamiseks kasutanud 
peamiselt projekte. Alates 2000. aastast on komisjon siiski eelistanud 
abi rakendada eelarvetoetuse kaudu. Seetõttu on komisjon abi andmist 
käsitlevates käsiraamatutes võtnud seisukoha, et projekte kasutatakse de facto  viimase võimaluse vahendina, kui muude vahendite kasutamine 
ei ole võimalik. Kontrollikoda kontrollis projektide valimit, et hinnata nende mõjusust eesmärkide saavutamisel või selle tõenäosust. Projek-tide tõhusus liigitati rahuldavaks, kui nad saavutasid või tõenäoliselt 
saavutavad oma eesmärgid; osaliselt rahuldavaks, kui projekti käigus 
oli ette tulnud probleeme ja eesmärgid saavutati osaliselt; ning ebara-
huldavaks, kui projekti käigus oli ette tulnud olulisi probleeme ja kui saavutati või tõenäoliselt saavutatakse vaid mõned planeeritud ees-
märkidest. Lisas III  tutvustatakse lühidalt kohapealsete auditikäikude 
raames kontrollitud projekte ning lisas IV  tuuakse ära auditeeritud 
projektide täielik nimekiri.
EAFI PROJEKTID
Üldiselt on EAFi projektid olnud piisavalt mõjusad, aga enamikul juhtudel on nende jätkusuutlikkus kaheldav
 48.  EAFi projektid võivad ühendada tehnilise abi, infrastruktuuri ja seadmete 
varustuse pakkumist. Kontrollikoda uuris 12 EAFi tervishoiualase projekti 
mõjusust 12 riigis. Projektide mõjusus hinnati kas rahuldavaks või osali-
selt rahuldavaks kahes kolmandikus riikides vaatamata tervishoiusektori sekkumiste suhteliselt keerulisele iseloomule. Kontrollikoja hinnang EAFi 
projektide mõjususele vastas suurel määral komisjoni delegatsioonide sei-sukohale. Kontrollikoja küsitluses hindasid delegatsioonid projektide mõju-suse 3,11-le skaalal ühest (madal) viieni (kõrge). EAFi projektide positiivne 
külg oli nende osalus poliitika ja teenuste osutamise kvaliteedi parandami-
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas31
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikasses. Teisest küljest, kontrollikoja kontrollitud projektid ei olnud enamikul 
juhtudel suunatud vaesematele elanikkonnakihtidele, kuigi nende abil 
oleks saanud mõjutada piirkondlikku ja kohalikku tasandit. Samuti ei olnud enamikul projektidel häid jätkusuutlikkuse väljavaateid.
 49.  Peamised kontrollikoja auditi käigus tuvastatud EAFi tervishoiuprojekte 
negatiivselt mõjutanud asjaolud (mõned neist on omased ka EAFi  projektidele muudes valdkondades) on esitatud allpool:
projektid olid tihti liiga ambitsioonikad, eriti konfliktijärgsetes  a) 
olukordades, seda nii paljude erinevate tegevuste ja laiaulatusliku 
geograafilise katvuse tõttu mõne projekti puhul kui liiga kõrgete 
ootuste tõttu selle suhtes, mida projektide abil võiks saavutada 
ilma teisi vahendeid kasutamata;
projektide rakendamise aeg oli üldiselt liiga lühike, esiteks aega- b) 
nõudvate hanke- ja heakskiidumenetluste tõttu (vt punkt 23), ja 
teiseks seetõttu, et projektidega juurutatud muudatuste rakenda-
mine abisaajaorganisatsioonides ja jätkusuutlikkuse saavutamine 
võttis aega;
projektide tehnilise abi kvaliteet varieerus suurel määral ja see c) 
mõjutas oluliselt projektitulemusi;
suutlikkus osutada samaaegselt tervishoiuteenuseid ja töötada  d) 
EAFi projektidega varieerus samuti, eriti regionaalsel ja kohalikul 
tasandil;
usaldusväärse riikliku tervishoiupoliitika puudumine vähendas pro- e) 
jektide mõjusust ja eriti jätkusuutlikkuse saavutamise väljavaateid;
delegatsioonidel ei olnud sageli tervishoiualast pädevust, ja neil f) 
oli tihti liiga suur koormus seoses projekti õnnestumise väljavaa-dete suurendamiseks vajaliku järelevalve tagamisega.
AKV RIIKIDE VAHELISED PROJEKTID
Keerulise ülesehituse ja keeruliste rakendamismenetluste tõttu ei ole AKV riikide vahelised projektid sama tõhusad kui muud liiki projektid
 50.  Iga AKV riikide vaheline projekt hõlmab Sahara-taguse Aafrika erinevate 
piirkondade paljusid riike, ja üheksanda EAFi ajal rakendati neid kõige 
sagedamini ÜRO agentuuride kaudu. Viiest auditeeritud projektist  
hinnati mõjusus ühel juhul rahuldavaks, kahel juhul osaliselt rahul-
davaks ja kahel juhul ebarahuldavaks. Seda liiki projektide juhtimisel tagasihoidlikke tulemusi põhjustanud asjaolud olid järgmised:
projektide ülesehitus, mis üldiselt hõlmas suurt arvu riike, kes  a) 
kõik said suhteliselt väikseid eraldisi märkimisväärselt paljude  
tegevuste jaoks. See vähendas nende potentsiaalset mõju;komisjoni delegatsioonide vähene osalus kesktasandil juhitud  b) 
projektides ja asjaolu, et komisjoni peakorteril oli keerukas sageli 
paljusid riike hõlmanud projektide üle nõuetekohast järelevalvet 
teostada;komisjonil ja ÜRO agentuuridel oli raskusi kavandamis- ja aruand- c) 
luskorra üle kokkuleppimisel, millest tulenevalt oli ÜRO agentuu-
ridel probleeme kokkulepitud korra järgimisega.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas32
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasÜLDISEST EELARVEST RAHASTATAVAD TERVISHOIUPROJEKTID
Üldisest eelarvest rahastatavad projektid on enamasti 
olnud mõjusad, välja arvatud keskselt juhitud projektid, kuid jätkusuutlikkuse tagamine on sageli küsitav
 51.  Üldisest eelarvest rahastatud tervishoiuprojekte rakendatakse peami-
selt valitsusväliste organisatsioonide ja muude valitsusväliste osale-
jate kaudu. Kontrollikoda kontrollis üheksat sellist projekti Kenyas, 
Malawis ja Malis. Kolme projekti mõjusus hinnati rahuldavaks ja üle-jäänud kuue oma osaliselt rahuldavaks. Komisjoni delegatsioonidel 
oli projektidest suhteliselt positiivne arvamus, kuna kontrollikoja  
küsitluses hindasid nad mõjususe 3,52-le skaalal ühest (madal) viieni 
(kõrge). Nelja valitsusvälise organisatsiooni kaasrahastatud projekti 
Lesothos, Malawis, Malis ja Svaasimaal, mida samuti kontrolliti, hin-nati sama mõjusaks: ühel juhul hinnati projekti mõjusus rahuldavaks, 
kolmel ülejäänud juhul osaliselt rahuldavaks.
 52.  Seda liiki projektide eriti positiivsed küljed on järgmised:
nad olid suunatud vaesusega seotud küsimustele ja nende abil  a) 
osutati sageli põhiteenuseid äärepoolsemates piirkondades, kus riigi poolt pakutavad teenused olid vähem kättesaadavad;
tundlike teemade puhul, nagu HIV/AIDS, eelistasid paljud ini- b) 
mesed, eriti noored pöörduda valitsusväliste organisatsioonide 
poole, mitte kasutada riigi poolt pakutud tervishoiuteenuseid;
nende projektide üle oli komisjonil lihtsam järelevalvet teostada c) 
kui suurte EAFi projektide üle, seetõttu esines vähem viivitusi,  kuna kõiki projektitegevusi hallati ühe valitsusvälise organisat-siooni lepingu alusel;
projektide nähtavus oli suhteliselt madala rahastamistaseme juu- d) 
res kõrge.
 53.  Nagu märgitud tervishoiu eelarvejaotise hiljutises hindamises30, on sel-
liste projektide nõrk koht üldjuhul nende jätkusuutlikkus ja laiem  
mõju, kuna:
kuigi tervishoiu eelarvejaotist käsitlevate määruste otstarve on a) 
edendada uuenduslikke projekte, vähendas asjaolu, et komisjoni 
menetlused ei näe ette riiklike tervishoiuametnike kaasamist, pro-
jektide riiklikku poliitikasse lülitamise tõenäosust;komisjon ei ole kasutusele võtnud süsteemi, mis tagaks, et eduka- b) 
test projektidest saadud kogemusi levitatakse süstemaatiliselt;
kuigi edukate projektide arvu oleks saanud EAFi rahastamise abil suu- c) 
rendada, sõltus see sellest, kas tervishoid valitakse sihtsektoriks ja kas 
delegatsioonid ja riigi ametnikud on programmitöö ajal projektist hästi informeeritud, mis tavaliselt nii ei olnud.
 54.  Lisaks tekitab probleeme ka see, et projektid keskenduvad küll vaesusele, 
aga projektide heakskiitmisel ei arvestata piisavalt vaesuse tasemega erinevates riikides. Valitsusväliste organisatsioonide kaasrahastamise 
määrusega on järjest suuremal määral püütud seda küsimust lahen-
dada, vähendades abikõlblike riikide arvu.30 Appraisal of the Two Legal Bases 
on Health, AIDS and Population , 
Ecorys Research and Consulting, 
november 2006.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas3333
 55.  Kontrollikoda kontrollis ka viit keskselt juhitud üldisest eelarvejaotisest 
rahastatud tervishoiuprojekti. Projektid hõlmasid vähemalt kahte,  
tavaliselt aga enamat riiki, mis ei piirnenud üksteisega. Sarnaselt AKV riikide vaheliste projektidega hinnati ka nende tulemusi nõrgemateks 
kui ühes ja samas riigis läbi viidud projektide omi. Projekte mõjutasid 
negatiivselt raskused, mida valitsusvälised organisatsioonid koge-
sid sageli keerukate projektide rakendamisel erinevate piirkondade paljudes eri riikides, ja raskused, mis komisjonil olid seoses nende  projektide järelevalvega.
ÜLEMAAILMNE FOND
KUIDAS KOMISJON HALDAS OMA TOETUST ÜLEMAAILMSELE 
FONDILE
Komisjoni osatähtsus ülemaailmse fondi käivitamisel oli suur, 
kuid panus fondi riiklikul tasemel toetamisse ja järelevalvesse 
ei olnud piisav
 56.  Oma tegevuse kiirendamise poliitika raames (vt punkt 2) andis komis-
jon märkimisväärse panuse ülemaailmse fondi loomisse. Komisjon on 
juhatuses esindatud ja tal on püsivalt võimalus mõjutada fondi toimi-
mise peamisi üldpõhimõtteid (vt 5. selgitus). Ülemaailmsest fondist 
on kiiresti kujunenud üks peamisi HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria 
vastu võitlejaid ning 2007. aastaks oli fond heaks kiitnud 8 947 miljoni USA dollari ulatuses toetusi 136 riigile; toetustest ligikaudu 60% oli suunatud Sahara-tagusele Aafrikale.
ÜLEMAAILMSE FONDI TÖÖPÕHIMÕTTED5. SELGITUS
Toimida ﬁ  nantsvahendina, mitte rakendusüksusena. • 
Teha kättesaadavaks ja võimendada täiendavaid ﬁ  nantsvahendeid. • 
Toetada programme, mis aitavad suurendada riigi omanikutunnet.• 
Toetada tasakaalustatult erinevaid piirkondi, haiguste ravi ja sekkumisi.• 
Kasutada ennetusel ja ravis ühtset ja tasakaalustatud lähenemisviisi. • 
Hinnata taotlusi sõltumatute menetluste abil.• 
Võtta kasutusele lihtsustatud, kiire ja uuenduslik toetuste andmise kord ja tegutseda läbipaistvalt, täites • 
aruandluskohustust.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas34
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 57.  Perioodil 2001–2007 maksis komisjon EAFi AKV riikide vaheliseks koos-
tööks ettenähtud vahenditest (330 miljonit eurot) ja tervishoidu  
puudutavatest üldistest eelarveridadest (292,5 miljonit eurot) ülemaa-ilmsesse fondi kokku 622,5 miljonit eurot. See moodustas 8,1% kõigist 
ülemaailmsesse fondi tehtud maksetest, tehes komisjoni suuruselt  
neljandaks rahastajaks. Siiski märgitakse ülemaailmse fondi hiljutises hindamises, et fondil võib olla raskusi rahastajate eraldatud suure-nenud toetussummade kasutamisega
31. See peegeldab nii mõnede  
riikide puudulikku suutlikkust esitada oma abivajadused nõueteko-
haste toetusetaotluste vormis ja ka nende edasist suutmatust saadud toetused välja maksta.
 58.  Komisjoni peakorteri oluline roll ülemaailmse fondi loomisel ja märkimis-
väärsed vahendid, mis komisjon fondile eraldas, on vastuolus enamiku 
komisjoni delegatsioonide piiratud ülesannetega seoses ülemaailmse fondiga. Komisjoni peakorteri väljastatud suunistes ainult innustati delegatsioone toetama ülemaailmse fondi tegevusi, mitte ei antud neile sellekohaseid juhiseid. Delegatsioonidel ei ole olnud aktiivset 
rolli mitte üheski kolmest komisjoni peakorteri poolt delegatsiooni-
dele osalemiseks ette nähtud põhivaldkonnast:
 a) aktiivne osalemine ülemaailmse fondi riikide kooskõlastusmehha-
nismides ja nende tugevdamisele kaasaaitamine: vastavalt kont-
rollikoja küsitlusele osales ainult 35% delegatsioonidest riikide 
kooskõlastusmehhanismides. Mitteosalemise põhjusena esitati  
kõige sagedamini ebapiisav töötajate arv delegatsioonides ja  
asjaolu, et tervishoiusektor ei kuulunud komisjoni sihtsektorite hulka;
 b) aruandmine ülemaailmse fondi toimimise aspektide kohta riigis:  
vastavalt kontrollikoja küsitlusele esitas ainult 8% delegatsiooni-dest korrapäraseid aruandeid komisjoni peakontorile, 59% esitas aruandeid vahel ja üks kolmandik ei esitanud aruandeid kunagi. 
Kuigi komisjon on ülemaailmse fondi juhatuses, puudub tal üle-
maailmse fondi tegevuse kohta delegatsioonide tagasiside ja see on vähendanud komisjoni suutlikkust juhatuse tasandil tegutseda 
tegevuse mõjususe parandamise nimel;
 c) tehnilise abi andmine toetusetaotluste väljatöötamisel ja toetuste  
rakendamisel:  kuna riiklikel asutustel ei ole piisavat suutlikkust 
koostada toetusetaotlusi ja toetusi rakendada (vt punkt 57), on ülemaailmne fond eriti rõhutanud, et rahvusvaheline üldsus peab andma Sahara-tagusele Aafrikale selle probleemiga tegelemiseks tehnilist abi, aga komisjon ei ole sellele vajadusele tähelepanu  pööranud.31 Evaluation of the Organisational 
Effectiveness and Efficiency of 
the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria.  
Oktoober 2007 (Macro 
Consultancy).
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas35
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasTABEL 10
ÜLEMAAILMSE FONDI KOLME SAHARATAGUSE AAFRIKA PIIRKONNA 
TULEMUSNÄITAJAD SEISUGA 31. DETSEMBER 2007
HIV/AIDS% ees-
märgistMeetmed
Retroviirustevastane ravi 93% 1 100 000 inimest saab retroviirustevastast ravi
HIVi nõustamine ja testimine 101% Teenuseid osutati 16 miljonile inimesele
Emalt lapsele kanduvate haiguste 
leviku ennetamine 64%100 000 HIV-positiivset rasedat naist läbisid 
täispika ennetuskursuse seoses emalt lapsele kanduvate haigustega
Toetus orbudele 116%Hooldus- ja tugiteenuseid osutatakse 
2 miljonile orvule
TuberkuloosDOTS-hooldus 86% 800 000 inimest saavad raviMalaariaInsektitsiidide tõrjumiseks 
töödeldud võrgud 63% Välja jaotatud 35 miljonit võrku
Malaariavastane ravi 43% 37 miljonit malaariaravi juhtu
Muud näitajad
Hooldus- ja tugiteenused 107%Ravi- ja hooldusteenuseid osutati 
1,7 miljonile inimesele 
Inimeste koolitamine 105%1,8 miljonit inimest koolitati teenuste 
edastamiseks
Allikas : ülemaailmne fond.ÜLEMAAILMSE FONDI MÕJUSUS?
Ülemaailmne fond on andnud olulise panuse HIVi/AIDSi, 
malaaria ja tuberkuloosi vastu võitlemisse, aga fondi töö 
mõjusamaks muutmine sõltub rahastajate täiendavast 
pikaajalisest toetusest tervishoiusüsteemile
 59.  Üks peamine ülemaailmse fondi mõjususe mõõdupuu on väljundi indikaa-
torid, mida ülemaailmne fond kasutab programmide puhul, mida ta 
nimetab „ülemaailmsest fondist toetatavateks programmideks”. Need indikaatorid ei hõlma mitte ainult selliste programmide väljundeid, mida 
on rahastatud ainult ühtekuuluvusfondist, vaid ka programme, mida 
ülemaailmne fond rahastab koos valitsuste ja muu välisabiga. Seetõttu 
on keeruline määratleda, milliseid väljundeid saab konkreetselt üle-
maailmse fondiga siduda
32. Vaatamata sellele on selge, et ülemaailmne 
fond on andnud olulise panuse tabelis 10  toodud väljunditesse. Viies 
külastatud riigis täheldas kontrollikoda eriti ülemaailmse fondi panust retroviirusevastase ravi suurendamisse ja HIVi nõustamisse ja testimisse, aga emalt lapsele kanduvate haiguste leviku ennetamine osutus keeru-liseks töötajate vähesuse ja kultuuriliste probleemide tõttu. Mõningate malaariavastaste meetmete puhul esines hangete vallas viivitusi seoses insektitsiidide tõrjumiseks töödeldud voodivõrkude ja artemisiniinil põhineva kombineeritud teraapiaga. Täpsem ülevaade auditi käigus 
kontrollitud ülemaailmse fondi sekkumistest on esitatud III lisas .32 Samuti on ülemaailmse fondi 
veebilehel avaldatud toetuste 
tulemusaruannete põhjal keeruline iga toetuse puhul kindlaks 
määrata, milline on ülemaailmse 
fondi toetuse konkreetne panus 
seoses saavutatud väljunditega.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas36
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas 60.  Ülemaailmne fond on pidanud valima, kas järgida oma volituste kitsast 
tõlgendust ja keskenduda ainult kolmele haigusele või rahastada ka ter-
vishoiusüsteemide toetamist. 2007. aastal võttis ülemaailmne fond kasu-tusele uue poliitilise lähenemise, mille kohaselt fond toetaks rahaliselt 
tervishoiusüsteemide tugevdamist, rahastades tehniliselt usaldusväär-
seid taotlusi, mis keskenduvad kolmele haigusele
33. Siiski ei ole selge, 
kuidas seda lähenemisviisi tegelikkuses rakendatakse, võttes arvesse, et erinevaid tervishoiusüsteemi osi on keeruline eraldada. Ülemaailmne fond on siiski rõhutanud, et peamine toetus tervishoiusüsteemi tugev-
damiseks peaks tulema muudelt rahastajatelt: on tungiv vajadus, et nad kohe asetaksid oma strateegias esikohale oluliste pikaajaliste tervis-
hoiusüsteemide ja infrastruktuuride tugevdamise täiendavate vahendite 
abil
34. Sellised vahendid on olulised nii parema tasakaalu saavutamiseks 
tervishoiusüsteemide ja haigusepõhiste sekkumiste vahel kui selleks, et 
tõhustada ülemaailmse fondi toetust, kuna nõrgemad tervishoiusüstee-mid võivad olla kitsaskohaks, mis vähendab riikide ülemaailmse fondi toetuste kasutamisvõimet.
 61.  Kuna ülemaailmse fondi ülesanne on tegelda kolme haigusega, peegeldab 
fondi poolt riikidele antav toetuse summa rohkem nende piirkondade 
haiguskoormust kui riigi üldist vaesustaset. Siiski on ülemaailmne  
fond keskendunud vaesusele riikidesiseselt. Eelkõige kasutades laia-ulatuslikult kohalike kogukondade organisatsiooni, on fond toetanud 
riikide vaesemaid piirkondi, kus riiklikud tervishoiuteenused on hal-
vemini kättesaadavad.
 62.  Komisjon pole ei juhatuse ega riikide tasandil piisavat tähelepanu pöö-
ranud ülemaailmse fondi rollile tervishoiusüsteemide tugevdamisel ja 
vaesuse vähendamisel. See peegeldab delegatsioonide piiratud kaasa-tust ülemaailmse fondi tegevusse ja vähest tähtsust, mida komisjoni 
peakorter on omistanud delegatsioonide kaasatusele (vt punkt 58).
VAHENDITE ÜHTNE KASUTAMINE JA INTEGREERIMINE 
VALDKONDLIKESSE LÄHENEMISVIISIDESSE
 63.  Komisjoni üldise tervishoiupoliitika raames asetati eelarvetoetus ter-
vishoiusektori toetamise strateegias olulisele kohale, aga rõhutati  ka muude vahendite jätkuvat asjakohasust. Esile toodi ka vajadus  usaldusväärse riikliku tervishoiupoliitika raamistiku järele ja selle  rakendamise olulisus:
  „Eelarvetoetus, sotsiaalvaldkonna toetus, programmi- ja projektitoetus 
võivad olla täiendavad senikaua, kuni nad toetavad riiklikult mää-
ratletud poliitikaraamistikku. Kus eelarvetoetuse kasutamine ei ole 
asjakohane, toetatakse ühenduse rahastamise abil programme ja  projekte riikliku raamistiku kontekstis ja keskendutakse suutlikkuse 
suurendamisele. Kui riiklik raamistik puudub, hõlbustab komisjon  
arengut valdkondliku lähenemisviisi suunas. Enamikes arenguriiki-
des säilitab ühendus suutlikkuse ja usalduse suurendamise perioodil 
segaportfelli”
35.33 Ülemaailmse fondi juhatuse 
2007. aasta novembri koosoleku 
protokoll.
34 Ülemaailmne fond ‘ Partners in 
Impact – Results Report 2007 ’.
35 Komisjoni teatis nõukogule 
ja Euroopa Parlamendile: 
Tervishoid ja vaesuse vähendamine arenguriikides, 
KOM(2002) 129 (lõplik), 22.3.2002.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas3737
6. SELGITUS
EAFI TERVISHOIUPROJEKTIDE JA ÜLDISE EELARVETOETUSE VAHELINE SEOS
Kontrollikoda leidis, et Malis suurendas kaheksandast EAFist rahastatud tervishoiusektori projekt PASS üldise eelar-
vetoetuse mõjusust, tugevdades tervishoiuministeeriumi suutlikkust, isegi kui projekti PASS erieesmärk ei olnud üldist 
eelarvetoetust täiendada. Teisest küljest, kuna kahe vahendi vaheline kooskõlastus oli puudulik, ei pikendanud komisjon 
tervishoiu juhtimise teabesüsteeme käsitlevat kaheksanda EAFi projekti Lesothos, kuigi puudulikud tervishoiualased 
andmed olid üks põhjus, miks peatati üldine eelarvetoetus Lesothos kaheksanda ja üheksanda EAFi raames.KAS KOMISJON HALDAS VAHENDEID ÜHTSELT?
Komisjon ei ole välja töötanud suuniseid tervishoiusektori erinevate vahendite ühtseks haldamiseks
 64.  Komisjon ei ole välja töötanud suuniseid selle kohta, millal oleks sobi-
likum kasutada üldist eelarvetoetust ja millal valdkondlikku eelarve-toetust või nende kahe kombinatsiooni, et kõige mõjusamalt tegeleda olukorraga antud riigis. Kuigi komisjoni käsiraamatus valdkondliku 
eelarvetoetuse kohta viidatakse üldise eelarvetoetuse ja valdkondliku eelarvetoetuse koos kasutamise eelistele, on komisjoni poolt finant-
seeritud tervishoiusektori eelarvetoetusprogrammide väga piiratud 
arv Sahara-taguses Aafrikas vähendanud üldise eelarvetoetuse mõju-
sust (vt punktid 36–46).
 65.  Samuti puuduvad suunised selle kohta, kuidas siduda valdkondlikke 
projekte üldise eelarvetoetuse projektidega, et komisjoni sekkumisi 
mõjusamaks muuta. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus EAFi pro-
jektid olid tugevdanud üldise eelarvetoetuse programme, isegi kui 
need kaks sekkumist ei olnud kooskõlastatud, ja ka juhtumeid, kus 
parem kooskõlastamine EAFi projektidega oleks tulnud kasuks üldise 
eelarvetoetuse sekkumistele (vt 6. selgitus).
 66.  2002. aasta tervishoiupoliitika rõhutas küll erinevate vahendite üks-
teist täiendavat rolli, aga ei viidanud ülemaailmse fondi ja komisjoni 
poolt juhitud vahendite vahelisele seosele. Kontrollikoja hinnangul 
põhjustas delegatsioonide vähene osalus ülemaailmse fondi tege-
vuses (vt punkt 58) selle, et komisjon rahastas jätkuvalt EAFi HIVi/
AIDSi valdkonna projekte. Kui komisjon oleks jätnud selliste projek-tide rahastamise ülemaailmsele fondile, oleks ta saanud oma toetust 
eraldada laiematele tervishoiusüsteemi küsimustele, mis on väljaspool ülemaailmse fondi mandaati.
 67.  Mõned komisjoni üldise eelarvetoetuse ja ülemaailmse fondi huvivald-
konnad kattuvad, eriti seoses tervishoiusektori tulemusnäitajate  
kasutamise ja kaasnevate järelevalve- ja hindamissüsteemide paran-
damisega, aga ka seoses finants- ja hankesüsteemidega. Vaatamata 
sellele ei ole üldise eelarvetoetuse vahendit nendes valdkondades  koos ülemaailmse fondiga kasutatud ja vahendiga seotud rahasta-mislepingutes ülemaailmsele fondile üldiselt ei viidata.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas38
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSEKKUMISTE INTEGREERIMINE VALDKONDLIKESSE 
LÄHENEMISVIISIDESSE
Komisjoni sekkumiste integreerimine valdkondlikesse 
lähenemisviisidesse on nende mõjususe seisukohalt ülioluline, 
aga komisjon ei ole valdkondlikke lähenemisviise piisavalt toetanud
 68.  Otsuse tegemisel selle kohta, milline vahendite kombinatsioon konkreet-
sele riigile sobib, on kõige olulisem see, kas riigis on hästi väljatöö-tatud valdkondlik poliitika. Kontrollikoja küsitlusega leiti, et olukord 
erines riigiti olulisel määral: kümnes riigis juba kasutati valdkondlikke 
lähenemisviise, kümme riiki valmistasid neid ette ja 14 riigis oli ter-
vishoiupoliitika delegatsioonide hinnangul puudulik.
  69.  Vaatamata valdkondlike lähenemisviiside olulisusele üldise eelarvetoe-
tuse mõjususe parandamisel (vt punkt 39) ja asjaolule, et tegemist on 
ühe abikõlblikkuskriteeriumiga valdkondliku eelarvetoetuse saami-
seks (vt punkt 32), ei ole komisjon pööranud piisavalt tähelepanu abi 
andmisele nende väljatöötamisel. Vastavalt kontrollikoja küsitlusele 
oli ainult kaheksa delegatsiooni (22%) kasutanud üheksanda EAFi  
tehnilise abi projekte tervishoiualaste valdkondlike lähenemisviiside väljatöötamise toetamiseks.
 70.  Olgugi et riigid, kus kasutatakse tervishoiualaseid valdkondlikke lähene-
misviise, on jätkuvalt vähemuses, on nende arv alates 2000. aastast 
kasvanud. Seega on kümnenda EAFi ajal valdkondlike lähenemisviiside 
raames rohkem võimalusi anda valdkondlikku eelarvetoetust kui ühek-
sanda EAFi ajal, aga see ei ole kaasa toonud kavandatud valdkondliku eelarvetoetuse osakaalu olulist kasvu antud perioodil.
 71.  Peamiseks mureks projektipõhise lähenemisviisi puhul on projektide 
jätkusuutlikkus (vt punktid 48 ja 53). Arvestades, et see sõltub nende 
integreerimisest hästi väljatöötatud ja asjakohaselt rahastatud vald-kondlikesse poliitikatesse, viitab see ka sellele, et komisjon peaks  
eelistama suutlikkuse tõstmise EAFi projekte, et aidata selliseid polii-
tikaid välja töötada.
 72.  Ülemaailmse fondi üks suuri väljakutseid on fondi menetluste kooskõlla 
viimine riiklike menetlustega, eriti seoses tulemuspõhise rahastami-sega. 2007. aasta lõpus osales ülemaailmne fond tervishoiu valdkond-likes lähenemisviisides ainult kahes riigis, Malawis ja Mosambiigis, aga fondi 2007. aasta strateegias viidati kavatsusele pöörata sellist tüüpi rahastamisele rohkem tähelepanu riikides, kus on olemas asja-kohane riiklik tervishoiustrateegia. Lähenemisviisi järgimise sagedus 
sõltub sellest, kuidas „asjakohasust” määratletakse, ja rahvusvahelise üldsuse, sh komisjoni antavast toetusest, et aidata riikidel tervis-
hoiustrateegiat välja töötada.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas39
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasJÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
VAHENDID
TERVISHOIUSEKTORILE ERALDATUD RAHALISTE VAHENDITE 
TASE JA TASAKAAL EI PEEGELDA ASJAKOHASELT KOMISJONI 
POLIITILISI KOHUSTUSI JA TERVISHOIUALANE PÄDEVUS 
EI OLE PIISAV
 73.  Sahara-taguse Aafrika tervishoiusektorile eraldatud rahaliste vahendite 
osa kogu arenguabis ei ole alates 2000. aastast kasvanud, vaatamata 
komisjoni aastatuhande arengueesmärkidele ja tervishoiukriisile  Sahara-taguses Aafrikas. Nad ei vasta ka Euroopa Parlamendi võrd-
lusnäitajale, mille kohaselt tuleks riikidele suunatud programmides 
eraldada 20% esmatasandi tervishoiule ja alg- ja keskharidusele.
 74.  Komisjon on eraldanud märkimisväärseid täiendavaid vahendeid, et toe-
tada ülemaailmset AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi. Komisjon on keskendunud siiski nende kolme haiguse vastasele 
võitlusele, mitte oma poliitilisele prioriteedile, milleks on tervishoiu-
süsteemide toetamine.
 75.  Komisjonil ei ole piisavalt tervishoiualast pädevust, et oma tervishoiu-
poliitikat nõuetekohaselt ellu viia ja ta ei ole pädevuse hankimiseks süstemaatiliselt teiste allikate poole pöördunud.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas40
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSOOVITUSED VAHENDITE JAGAMISE KOHTA
1) Oma aastatuhande arengueesmärkide saavutamise toetamise  
poliitika kontekstis peaks komisjon kaaluma tervishoiusektori toetuse 
suurendamist kümnenda EAFi vahekokkuvõtte ajal, eriti: 
a)  nõrgestatud riikides, kuna komisjonil on nendes riikides võrrel-
dav eelis;
b)  riikides, kus humanitaarabi peadirektoraat on rakendanud meet-
meid seose tugevdamiseks hädaabietapi ning taastamis- ja aren-dustegevuse vahel neis riikides;
c)  riikides, mida käsitletakse tervishoiualasest abist ilma jäänud  
riikidena.
2) Komisjon peaks vaatama üle oma rahastamise tasakaalu, et  
tagada selle vastavus oma poliitilise prioriteediga keskenduda tervis-
hoiusüsteemi toetamisele.
3) Komisjon peaks tagama piisava tervishoiualase pädevuse, et  
asjakohaselt rakendada tervishoiusektori poliitikat ja sekkumisi ning 
osaleda aktiivselt tervishoiusektori dialoogis. Selleks peaks ta vähemalt 
tagama, et kõikides delegatsioonides, kus tervishoid on sihtsektor, on ametis tervishoiuspetsialistid. Komisjon peaks hindama, millisel määral 
on järgnevad võimalused teostatavad, et tagada asjakohane toetus  
muudele delegatsioonidele:
a)  tagada piirkondlike delegatsioonide tervishoiualane pädevus,  
et toetada delegatsioone, kus ei ole tervishoiuspetsialiste;
b)  teha konfliktijärgsetes riikides humanitaarabi peadirektoraadi  
tervishoiunõustajatega tihedamat koostööd;
c)  luua tihedam partnerlus WHO riiklike büroodega, et kasutada  
nende pädevust;
d)  sõlmida ametlikud lepingud ELi liikmesriikidega, et kasutada  
nende pädevust; sellised lepingud peavad põhinema mandaadil, mis tagab, et komisjon säilitab vastutuse ja määrab kindlaks selge 
toimimiskorra.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas41
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasEAFI TERVISHOIUVAHENDITE RAKENDAMINE ON KIIRENENUD. 
ÜLEMAAILMNE FOND ON MAKSNUD VÄLJA SUURI SUMMASID, 
AGA VÄLJAMAKSETE KASUTAMISE TEMPO ON SUHTELISELT AEGLANE. KÕIGI VAHENDITE PUHUL ON VÄLJAKUTSEKS 
RAHASTAMISE PROGNOOSITAVUS
 76.  EAFi sekkumiste rakendamismäär on oluliselt paranenud, vähemalt osa-
liselt juhtimise delegatsioonidele üleandmise tõttu.
 77.  Ülemaailmne fond on välja maksnud suurel määral vahendeid, aga välja-
maksete kasutamise tempo on olnud suhteliselt aeglane, mille peami-seks põhjuseks oli madal toetuse vastuvõtmise suutlikkus enamikes abisaajariikides.
 78.  Kõigi vahendite puhul on probleemiks rahastamise prognoositavus, 
sealhulgas üldise eelarvetoetuse puhul, kuna riikidel, mille õigus  sellist toetust saada on peatatud, on vähem vahendeid tervishoiu  
rahastamiseks.
SOOVITUSED KIIRUSE JA PROGNOOSITAVUSE KOHTA
4) Komisjon peaks tegema ülemaailmse fondiga tihedamat koostööd, 
et kiirendada programmide rakendamist, andes abisaajariikidele teh-
nilist abi nii abitaotluste koostamisel kui abilepingute rakendamisel.
5) Komisjon peaks muutma oma tervishoiu eelarvetoetuse prognoo-
sitavamaks, tagades valmisoleku sekkuda alternatiivsete vahenditega juhtudel, kus riigid on kaotanud õiguse eelarvetoetusele.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas42
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasVAHENDITE HALDAMINE JA MÕJUSUS
EELARVETOETUS EI OLE VEEL OSUTUNUD MÕJUSAKS 
TERVISHOIUTEENUSTE PARANDAMISE VAHENDIKS; 
PROJEKTIDE ROLL TERVISHOIUSEKTORI TOETAMISEL VÕIB 
OLLA OLULINE. ÜLEMAAILMSE FONDI PANUS ON OLNUD MÄRKIMISVÄÄRNE
 79.  Kuigi üldise eelarvetoetuse praegune ülesehitus on seotud tervishoiu-
sektoriga, ei ole fondi rakendamisel neid seoseid piisavalt kasutatud. Üldine eelarvetoetus võiks küll olla oluline tervishoiuteenuste paran-
damise vahend, kuid käesoleval hetkel ei täida üldine eelarvetoetus 
seda eesmärki tõhusalt ega keskendu vaesemate elanikkonnakihtide 
vajadustele. Valdkondlikku eelarvetoetust, mis keskendub tervishoiu-
sektorile, on komisjon Sahara-taguses Aafrikas vähem kasutanud.
 80.  Kuigi projektides esineb puudusi, eriti seoses jätkusuutlikkusega, on 
nad tervishoiusektori toetamisel kasulikud olnud. Üldiselt on juhti-
misraskuste tõttu problemaatilisemad olnud mitmeid riike hõlmavad 
projektid.
 81.  Ülemaailmse fondi panus on olnud AIDSi-, tuberkuloosi- ja malaariavas-
tases võitluses märkimisväärne. Hoolimata komisjoni tähtsast rollist 
ülemaailmse fondi loomisel, ei ole ta aga piisavalt panustanud fondi 
mõjususe muutmisse riikide tasandil.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas43
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSOOVITUSED RAHASTAMISVAHENDITE HALDAMISE  
JA MÕJUSUSE KOHTA
6) Valdkondlikku eelarvetoetust tuleks rohkem kasutada. Üldnõue, 
mille kohaselt saab seda kasutada ainult juhul, kui tervishoid on siht-
sektor, tuleks üle vaadata. Komisjon peaks üle vaatama oma praeguse vahendite jagamise korra valdkondliku eelarvetoetuse ja üldise eelar-vetoetuse vahel.
7) Üldise eelarvetoetuse valdkondlikku mõõdet tuleks tugevdada:
a)  kasutades tulemusnäitajaid ja tervishoiusektori dialoogi, et  
innustada riike kinni pidama oma kohustusest eraldada 15% oma 
riigieelarvest tervishoiule ja täielikult täita riiklikku tervishoiu 
eelarvet;
b)  viies läbi tehingute ja finantskontrolle, et määrata kindlaks, kas 
tervishoiu eelarve vahendeid kasutatakse ettenähtud eemärgil;
c)  rahastades tehnilist abi eelarvetoetusest, selleks et tugevdada 
tervishoiusektori poliitikat ja institutsioonide suutlikkust ning 
tegeleda sektorile omaste avaliku rahanduse juhtimise ja hangete 
probleemidega;
d)  suurendades oma panust, tervishoiusektori dialoogis, tõstes ter-
vishoiualase pädevuse taset komisjoni teenistustes või kasutades 
teiste rahastajate eriteadmisi selgete kirjalike volituste alusel;
e)  pöörates rohkem tähelepanu selle tagamisele, et tulemusnäitajad 
põhinevad usaldusväärsel statistilisel süsteemil, peegeldavad  
valitsuse suutlikkust tulemusi mõjutada ja võtavad arvesse vae-
suse vähendamise ja kvaliteedialaseid eesmärke.
8) Komisjon peaks rohkem osalema ülemaailmse fondi tegevuses 
riikide tasandil. Lisaks abisaajariikide suuremale toetamisele ülemaa-
ilmse fondi toetusetaotluste ettevalmistamisel ja toetuse rakendamisel 
peaksid delegatsioonid andma tagasisidet peakorterile, et võimaldada 
komisjonil juhatuse tasandil tõhusamalt sekkuda.
9) Komisjon peaks suuremal määral kasutama projekte, et pakkuda 
poliitikaalast ja tehnilist tuge ja nõustamist (EAFi projektid), rahastada 
esmaseid sekkumisi (tervishoiu üldise eelarverea projektid) ja pakkuda 
tervishoiuteenuseid vaesemates piirkondades, kus tervishoiuteenused ei ole piisavalt kättesaadavad (VVO eelarverea projektid). Üldisest eel-arvereast rahastatavate ja mitmeid riike hõlmavate projektide, samuti AKV riikide vaheliste projektide roll tuleks uuesti üle vaadata.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas44
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKOMISJON EI OLE VÄLJA TÖÖTANUD SUUNISEID, 
MILLE ABIL TAGADA ERINEVATE RAHASTAMISVAHENDITE 
ÜHTNE KASUTAMINE TERVISHOIUSEKTORI TOETAMISEKS, EGA PIISAVALT INTEGREERINUD OMA SEKKUMISI 
VALDKONDLIKESSE LÄHENEMISVIISIDESSE
 82.  Komisjon ei ole asjakohaselt määratlenud iga rahastamisvahendi üles-
annet seoses tervishoiusektoriga ega seda, kuidas neid maksimaalse sünergia saavutamiseks kombineerida.
 83.  Võttes arvesse, et usaldusväärne valdkondlik lähenemisviis mõjutab olu-
liselt kõikide rahastamisvahendite mõjusust, tuleb tugevdada jõu-
pingutusi toetamaks valdkondlike lähenemisviiside kavandamist ja 
rakendamist.
SOOVITUSED RAHASTAMISVAHENDITE ÜHTSEKS KASUTAMISEKS
10) Komisjon peaks välja töötama selged juhised selle kohta, millal 
iga rahastamisvahendit kasutada ja kuidas neid sünergia suurendami-
seks üheskoos kasutada, ning neid juhiseid levitama, sealhulgas:
a)  määratlema, millal kasutada üldist eelarvetoetust ja millal vald-
kondlikku eelarvetoetust ning millal neid kahte vahendit koos 
kasutada ;
b)  kasutama sagedamini ja mõjusamalt projekte, et soodustada  
eelarvetoetuse kasutamist ja ülemaailmse fondi sekkumisi  tervishoiusektoris;
c)  võtma arvesse ülemaailmse fondi tegevust, kui komisjon kavan-
dab tervishoiusektori sekkumisi, sealhulgas üldise eelarvetoetuse 
kaudu.
11) Kasutatud vahendite valimisel tuleks rohkem arvesse võtta  
olukorda riigis ja eriti seda, kas valdkondlik poliitika on hästi välja  töötatud.
12) Komisjon peaks oma tervishoiusektori sekkumised, sealhulgas  
ülemaailmse fondi sekkumised, valdkondliku lähenemisviisiga tihe-
damalt siduma. Komisjon peaks soodustama valdkondlike lähenemis-viiside väljatöötamist riikides, kus neid veel ei kasutata.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 19. novembri 2008. aasta 
istungil Luxembourgis.
  Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas45
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas
Allikas : ECA
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas46
LISA I
AASTATUHANDE ARENGUEESMÄRGID: OLUKORD 2007. AASTAL
Eesmärgid ja sihidAafrika Aasia
Põhja-AafrikaSahara-tagune 
AafrikaIda-Aasia Kagu-Aasia Lõuna-Aasia Lääne-Aasia
EESMÄRK 1 | Kaotada äärmine vaesus ja nälg
Vähendada äärmist vaesust poole võrramadal vaesuse 
määrväga kõrge vaesuse 
määrkeskmine vaesuse 
määrkeskmine vaesuse 
määrväga kõrge vaesuse 
määrmadal vaesuse 
määr
Vähendada nälga kannatavate inimeste 
arvu poole võrraväga madal 
näljahäda määrväga kõrge 
näljahäda määrkeskmine 
näljahäda määrkeskmine 
näljahäda määrkõrge näljahäda 
määrkeskmine 
näljahäda määr
EESMÄRK 2 | Võimaldada kõigile algharidus 
Tagada kõigile juurdepääs algharidusele hea juurdepääs halb juurdepääs hea juurdepääs hea juurdepääs hea juurdepääs mõõdukas juurdepääs
EESMÄRK 3 | Edendada sugudevahelist võrdsust ja naiste õigusi
Tagada tüdrukutele poistega samaväärne 
juurdepääs algharidusele ligikaudu 
samaväärnemitte päris 
samaväärnesamaväärne samaväärneligikaudu 
samaväärneligikaudu 
samaväärne
Naiste juurdepääs tasustatud tööle halb juurdepääskeskmine 
juurdepääshea juurdepääskeskmine 
juurdepääshalb juurdepääs halb juurdepääs
Naiste võrdne esindatus 
rahvusparlamentidesväga madal 
esindatusmadal esindatus keskmine esindatus madal esindatus madal esindatusväga madal 
esindatus
EESMÄRK 4 | Vähendada laste suremust
Vähendada alla viieaastaste laste suremust kahe kolmandiku võrramadal suremuse 
määrväga kõrge 
suremuse määrmadal suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrkõrge suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määr
Leetrite vastu vaktsineeriminesuur 
immuniseerimiste arvväike 
immuniseerimiste arvkeskmine 
immuniseerimiste arvkeskmine 
immuniseerimiste arvväike 
immuniseerimiste arvsuur 
immuniseerimiste arv
EESMÄRK 5 | Parandada emade tervist
Emade suremuse vähendamine kolme neljandiku võrrakeskmine suremuse 
määrväga kõrge 
suremuse määrmadal suremuse 
määrkõrge suremuse 
määrväga kõrge 
suremuse määrkeskmine suremuse 
määr
EESMÄRK 6 | Võidelda HIVi/AIDSi, malaaria ja muude haiguste vastu
Peatada HIVi/AIDSi levik ja pöörata suundumus ümbervähene levimusväga valdav 
levimusvähene levimus vähene levimus mõõdukas levimus vähene levimus
Peatada malaaria levik ja pöörata 
suundumus ümbermadal risk kõrge risk mõõdukas risk mõõdukas risk mõõdukas risk madal risk
Peatada tuberkuloosi levik ja pöörata 
suundumus ümbermadal suremuse 
määr kõrge suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrmadal suremuse 
määr
EESMÄRK 7 | Tagada jätkusuutlik keskkond 
Peatada metsade häviminemadal metsaga 
kaetuse määrkeskmine metsaga 
kaetuse määrkeskmine metsaga 
kaetuse määrkõrge metsaga 
kaetuse määrkeskmine metsaga 
kaetuse määrmadal metsaga 
kaetuse määr
Vähendada poole võrra inimeste arvu, 
kellel ei ole head juurdepääsu joogiveeleprobleem on 
laiaulatuslikprobleem on 
väheulatuslikprobleem on 
keskmise ulatusegaprobleem on 
keskmise ulatusegaprobleem on 
keskmise ulatusegaprobleem on 
laiaulatuslik
Vähendada poole võrra inimeste arvu, kellel ei ole head juurdepääsu sanitaarsüsteemidele probleem on 
keskmise ulatusegaprobleem on väga 
väheulatuslikprobleem on väga 
väheulatuslikprobleem on 
väheulatuslikprobleem on väga 
väheulatuslikprobleem on 
keskmise ulatusega
Parandada slummides elavate inimeste 
elutingimusikeskmine 
slummides elavate 
inimeste määrväga kõrge slum-
mides elavate 
inimeste määrkõrge slummides 
elavate inimeste 
määrkeskmine 
slummides elavate 
inimeste määrkõrge slummides 
elavate inimeste 
määrkeskmine 
slummides elavate 
inimeste määr
EESMÄRK 8 | Arendada välja ülemaailmne arengupartnerlus
Noorte tööpuudus väga kõrge tööpuudus kõrge tööpuudus madal tööpuudus kõrge tööpuudus mõõdukas tööpuudus väga kõrge tööpuudus
Interneti kasutajadkeskmine juurdepääs 
Internetileväga madal 
juurdepääs Internetilekeskmine juurdepääs 
Internetilekeskmine juurdepääs 
Internetilemadal juurdepääs 
Internetilekeskmine juurdepääs 
Internetile
Allikas : ÜRO.
Siht on juba saavutatud või saavutatakse varsti.
Siht saavutatakse tõenäoliselt 2015. aastaks valitseva suundumuse püsimisel, või juhul kui probleem, 
mille lahendamiseks eesmärk kehtestati, ei ole piirkonnas olulise tähtsusega.
Eesmärgi saavutamist 2015. aastaks ei peeta tõenäoliseks.
Edusamme ei ole tehtud, halvenemine või tagasipöördumine.
Eesmärgid ja sihid
EESMÄRK 1 | Kaotada äärmine vaesus ja nälg
Vähendada äärmist vaesust poole võrra
Vähendada nälga kannatavate inimeste 
arvu poole võrra
EESMÄRK 2 | Võimaldada kõigile algharidus 
Tagada kõigile juurdepääs algharidusele
EESMÄRK 3 | Edendada sugudevahelist võrdsust ja naiste õigusi
Tagada tüdrukutele poistega samaväärne juurdepääs algharidusele 
Naiste juurdepääs tasustatud tööle
Naiste võrdne esindatus 
rahvusparlamentides
EESMÄRK 4 | Vähendada laste suremust
Vähendada alla viieaastaste laste suremust kahe kolmandiku võrra
Leetrite vastu vaktsineerimine
EESMÄRK 5 | Parandada emade tervist
Emade suremuse vähendamine kolme 
neljandiku võrra
EESMÄRK 6 | Võidelda HIVi/AIDSi, malaaria ja muude haiguste vastu
Peatada HIVi/AIDSi levik ja pöörata suundumus ümber
Peatada malaaria levik ja pöörata 
suundumus ümber
Peatada tuberkuloosi levik ja pöörata 
suundumus ümber
EESMÄRK 7 | Tagada jätkusuutlik keskkond 
Peatada metsade hävimine
Vähendada poole võrra inimeste arvu, 
kellel ei ole head juurdepääsu joogiveele
Vähendada poole võrra inimeste arvu, kellel ei ole head juurdepääsu sanitaarsüsteemidele
Parandada slummides elavate inimeste elutingimusi
EESMÄRK 8 | Arendada välja ülemaailmne arengupartnerlus
Noorte tööpuudus
Interneti kasutajad
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas47
OkeaaniaLadina-Ameerika 
ja Kariibi piirkondSõltumatute Riikide Ühendus
Euroopa Aasia
---keskmine vaesuse 
määrmadal vaesuse 
määrmadal vaesuse 
määr
keskmine 
näljahäda määrkeskmine 
näljahäda määrväga madal 
näljahäda määrkõrge näljahäda 
määr
mõõdukas juurdepääs hea juurdepääs hea juurdepääs hea juurdepääs
ligikaudu 
samaväärnesamaväärne samaväärne samaväärne
keskmine 
juurdepääshea juurdepääs hea juurdepääs hea juurdepääs
väga madal 
esindatuskeskmine esindatus keskmine esindatus madal esindatus
keskmine suremuse 
määrmadal suremuse 
määrmadal suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määr
väike 
immuniseerimiste arvsuur 
immuniseerimiste arvsuur 
immuniseerimiste arvsuur 
immuniseerimiste arv
kõrge suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrmadal suremuse 
määrmadal suremuse 
määr
mõõdukas levimus mõõdukas levimus mõõdukas levimus vähene levimus
madal risk mõõdukas risk madal risk madal risk
keskmine suremuse 
määrmadal suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määrkeskmine suremuse 
määr
kõrge metsaga 
kaetuse määrkõrge metsaga 
kaetuse määrkõrge metsaga 
kaetuse määrmadal metsaga 
kaetuse määr
probleem on 
väheulatuslikprobleem on 
laiaulatuslikprobleem on 
väheulatuslikprobleem on 
keskmise ulatusega
probleem on 
väheulatuslikprobleem on 
väheulatuslikprobleem on 
keskmise ulatusegaprobleem on 
keskmise ulatusega
keskmine 
slummides elavate 
inimeste määrkeskmine 
slummides elavate 
inimeste määrmadal slummides 
elavate inimeste 
määrkeskmine 
slummides elavate 
inimeste määr
madal tööpuudus kõrge tööpuudus kõrge tööpuudus kõrge tööpuudus
madal juurdepääs 
Internetilekõrge juurdepääs 
Internetilekeskmine juurdepääs 
Internetilekeskmine juurdepääs 
Internetile
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas48
LISA II
VÄLJAVÕTE AKV RIIKIDE TERVISHOIUMINISTRITE 
BRÜSSELI DEKLARATSIOONIST, OKTOOBER 2007
„N. Tunnistades  praegusi väljakutseid AKV riikide tervishoiujuhti-
mises, nagu inimressursside nappus, haiguste häire- ja järelevalve-süsteemide puudused, ebapiisavad tervishoiuteabe juhtimissüsteemid otsuste tegemiseks, tervishoiuteenuste, eriti üldiste ennetusmeet-
mete, vereülekannete ja laboratoorse suutlikkuse puudulik kvaliteet, endeemiliste kohalike/operatiivsete teadusuuringute ja arendustöö 
(teadus- ja arendustegevus) madal tase, ja nakkushaigused nagu HI-
viirus ja AIDS, tuberkuloos ja malaaria ning kroonilised haigused 
nagu diabeet, hüpertoonia, astma ning vägivallast, traumadest ja 
õnnetustest tingitud haigused, piiratud valmisolek epideemiatega (nt ebola jt) toimetulekuks, ravimite liigkõrged hinnad ja vajadus tervishoiusektorit asjakohaselt aastaeelarvest rahastada.
O. Rõhutades  tervishoiusüsteemide tähtsust AKV riikides seoses 
järgmiste küsimustega: tähelepanuta jäetud troopiliste haiguste, nagu trüpanosomiaas (unitõbi), denguepalavik, leepra, filariaas, 
onkotserkiaas (jõepimesus), skistosomiaas (kakssuulastõbi), trah-
hoom jt ennetamine, ravi ja haldamine epidemioloogilises konteks-
tis; kroonilised ja eluviisist põhjustatud haigused, nagu hüpertoonia, 
vähktõbi, sirprakkaneemia ja diabeet, uued ja taaspuhkeda võivad haigused nagu Buruli haavand, hemorraagiline palavik, ahvirõuged, 
katk, marutaud, samuti vaimuhaigused, neuroloogilised haigused, aju meningiit, sooleparasiidid, laste kõhulahtisus jt.”
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas49
LISA III
KOKKUVÕTTED RIIKIDE KOHTA
SVAASIMAA
ÜLEVAADE TERVISHOIU OLUKORRAST
Svaasimaal on kõige kõrgem HIVi/AIDSI esinemissagedus maailmas, 
hõlmates 34% elanikkonnast. Sellega tihedalt seotud on ka Svaasimaa kõige kõrgem tuberkuloosimäär; juhtumite arv on tõusnud 856-lt 
100 000 inimese kohta 2000. aastal 1 182-le 100 000 inimese kohta 
2006. aastal. Keskmine eluiga on langenud 60 aastalt 1998. aastal 
ainult 31 aastale 2004. aastal. Elanike ühemiljonilisest koguarvust 
on seal hinnanguliselt 130 000 orbu ja ohustatud last.
Nii imikute kui alla viieaastaste laste suremus on alates 1997. aastast 
tõusnud, ulatudes 78st ja 106st 1 000 elussünni kohta 1997. aastal 
vastavalt 85ni ja 120ni 2006. aastal. HIV/AIDS põhjustab 47% alla 
viieaastaste laste surmadest. Emade suremus on kiiresti kasvanud 230 surmalt 100 000 elussünni kohta 1999. aastal kuni 370 surmani 
2006. aastal, ning peamine põhjus ei ole HIV/AIDS, vaid ka puudulik 
tervishoiusüsteem. Tervishoiusüsteemi ees seisavad üha suuremad 
väljakutsed, kuidas uue väga suure haiguste koormaga toime tulla, 
mida on põhjustanud mittenakkushaiguste kasv, millele pööratakse vähe tähelepanu.
EAFI PROJEKTID
HIVi/AIDSi ennetus- ja hooldustegevuse programm (HAPAC)
HAPAC I (2001–2005; 2,25 miljonit eurot) saavutas suures osas  
oma eesmärgid järgmistes valdkondades: uute vabatahtlike nõusta-
mis- ja testimisteenuste väljatöötamine, koduhoolduse võrgustiku ülesehitamine ühes Svaasimaa neljast piirkonnast ja meetmete toe-
tamine suguhaiguste ravi tõhustamiseks. HAPAC II (2006–2008; 
2 miljonit eurot) peamine tulemus oli HAPAC I ajal käivitatud  
teenuste säilitamine, aga selleks jätkuprojektiks ette nähtud tagasi-
hoidlik teenuste edasiarendamine saavutati ainult piiratud ulatuses. 
HAPAC II rahastati, kuna HAPAC I jätkusuutlikkuse kohta ei olnud 
veel kindlust. Jätkusuutlikkus on aga jätkuvalt oluline probleem ja 
mõne vabatahtlikke nõustamis- ja testimisteenuseid pakkuva keskuse puhul eeldati tegevuse lõpetamist projekti lõppedes 2008. aastal. 
Parem komisjonipoolne kooskõlastus ülemaailmse fondiga oleks  
fondil võimaldanud HAPAC I lõppemise ajal käimasolnud projek-
titegevused üle võtta.
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas50
VALITSUSVÄLISTE ORGANISATSIOONIDE 
KAASFINANTSEERIMINE ÜLDEELARVEST
Integreeritud HIVi/AIDSi ja elatise teenimise projekt
Projekti eesmärk on aidata HIVi/AIDSi põdevaid inimesi, orbe ja 
ohustatud lapsi koduhoolduse kaudu ja aidata neil suurendada toi-duga kindlustatust, kasvatades ise toitu. Projekt oli veel algusjärgus. Kuigi projekti eesmärgid on väga asjakohased, tundusid nad veidi üle kolmeaastase kestusega projekti kohta liiga ambitsioonikad.
ÜLEMAAILMNE FOND
Svaasimaa on siiani ülemaailmsest fondist saanud kõige kõrgemat toetust elaniku kohta maailmas (105 miljonit USD-d, ligikaudu  100 USD-d inimese kohta). Suur osa toetusest on antud HIV/AIDS-i raviks. Tuberkuloosiravile eraldatud madal rahastamissumma ei  vasta probleemi ulatusele.
Ülemaailmsest fondist toetatud programmide tulemused on üsna 
erinevad. Abi ja toetuse andmine HIVist/AIDSist mõjutatud pere-
kondadele ja kogukondadele, vabatahtlikud nõustamis- ja testimis-teenused ja koduhoolduse projektiosad on üldiselt hästi õnnestunud. 
Teisest küljest, antiretroviirusravi ja selle järelevalve mõningad  projektiosad, emalt lapsele kanduvate haiguse leviku ennetamine ja ennetustöö noorte hulgas on olnud vähem tõhus. Ülemaailmse fondi aruandlusnõuded on kiirendanud järelevalve- ja hindamissüsteemide tõhustamist ja andmete usaldusväärsuse tõstmist.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas51
LESOTHO
ÜLEVAADE TERVISHOIU OLUKORRAST
Lesotho 23%-line HIVi/AIDSi esinemissagedus on üks kõrgemaid. 
Sellega tihedalt seotud on ülimalt kõrge tuberkuloosi esinemissage-dus. HIVi/AIDS ja tuberkuloos on peamised põhjused, miks eeldatav eluiga on alates 1990ndate keskpaigast langenud 60-lt ainult 41  
aastani. Lesothos on hinnanguliselt 180 000 orbu ja ohustatud last, mis moodustab ligikaudu 10% elanikkonnast. Malaariat Lesothos ei 
esine, kuid probleemiks on mittenakkushaiguste sagenemine.
Osaliselt HIVi/AIDSi tõttu on imikute suremus märkimisväärselt 
kasvanud, keskmiselt 75-lt 1 000 elussünni kohta aastatel 1995–1999 
91ni aastatel 2000–2004. Samal ajal on emade suremus järsult tõus-
nud 282-lt 100 000 elussünni kohta 1993. aastal 762ni 2004. aastal. 
Tervisenäitajate halvenemine peegeldab ka tervishoiuteenuste hal-
venemist raskuste tõttu suurema haiguskoormusega toimetulemisel. 
Olukorra lahendamiseks ei ole eelarvevahendeid suurendatud ja  neid jaotatakse ebaühtlaselt teise ja kolmanda etapi arstiabile ning 
linnapiirkondadele. Riik kaotab tervishoiutöötajaid teistele riikidele 
ning HIVi/AIDSiga seonduvate surmade tõttu.
ÜLDINE EELARVETOETUS
Üldine eelarvetoetus ei ole olnud tervishoiualaste teenuste paranda-mise tõhus vahend. Komisjon peatas kaheksanda EAFi programmi, 
kuna valitsus ei panustanud riigi rahanduse juhtimise reformi ja 
programmil oli raskusi tulemusnäitajate kohta usaldusväärsete and-mete esitamisel. Seetõttu jäeti vastupidiselt esialgselt kavandatule 
toetus üheksandast EAFist andmata.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas52
EAFI PROJEKTID
Kaheksas EAFi projekt tervishoiusektori reformi toetuseks (1,8 mil-
jonit eurot) andis olulise panuse tervishoiusektori detsentralisee-
rimisprotsessi Lesothos, toetades nii protsessi üldist kavandamist kui detsentraliseerimise testimist kolmes piirkonnas, kuigi ühek-sakuuline testimisetapp oli liiga lühike. Lesotho valitsus on hiljem 
detsentraliseerimist laiendanud kõigisse kümnesse piirkonda, kuigi 
seoses suutlikkuse ja vahenditega esineb tõsiseid raskusi.
VALITSUSVÄLISTE ORGANISATSIOONIDE 
KAASFINANTSEERIMISPROJEKT: KODUNE HOOLDUS HIVDI/AIDSI JA RAVIMATUID HAIGUSI PÕDEVATELE INIMESTELE NING ORBUDELE JA OHUSTATUD LASTELE
Üldiselt osutus projekt edukaks: 600 inimest koolitati tervishoiutee-
nuste osutajaks, igaühel on keskmiselt kümme klienti, kuigi toetus 
orbudele ja ohustatud lastele on piiratud. Käivitatud on järelprojekt, 
mis käsitleb toiduga kindlustatust ja sissetulekuid pakkuvaid tege-vusi, et muuta projekt jätkusuutlikuks, aga projekti kolmeaastane 
kestusaeg võib selle saavutamiseks olla liiga lühike.
ÜLEMAAILMNE FOND
Siiani rakendatud peamise toetuse (HIV/AIDS, 2. etapp) raames saavad rohkem kui 15 000 inimest antiretroviiruste ravi (eesmärk 
oli 12 500 inimest). Tegemist on ülemaailmse fondi ja valitsuse  ligikaudu võrdsetes osades rahastamise tulemusega. Siiski võib järe-levalvesüsteem hõlmata inimesi, kes on ravi pooleli jätnud või kes on ravi ajal surnud. Antiretroviiruste ravi on kättesaadav ainult ligikaudu 30%-le abivajajatest. Vabatahtlikku nõustamis- ja testi-misteenust pakkujate kohtade arv on suurel määral kasvanud, aga HIVi suhtes testitud inimeste arv on 20% väiksem kui ette nähtud. See peegeldab üldiseid probleeme, mis esinesid Lesothos kampaa-nia „Know Your Status” (tunne oma olukorda) elluviimisel. Seoses orbude ja ohustatud laste hoolduse ja toetusega ei oldud selgelt  määratletud, mida toetuspakett peaks sisaldama, ja oli keerukas  välja selgitada, millist abi orvud ja ohustatud lapsed olid saanud. Kondoomide levitamise eesmärgid ületati, aga ainult osaliselt tänu ülemaailmse fondi rahastamisele. Oleks tulnud tagada, et noored tegelikkuses said kätte ja kasutasid tervishoiuasutustele jagatud ja seal kättesaadaval olnud kondoome. Mõningaid edusamme on tehtud noorte HIVi/AIDSi ennetamise alasel koolitamisel. Emalt lapsele kanduvate haiguste leviku ennetamine oli kõige problemaatilisem valdkond, kus saavutati ainult üks kuuest eesmärgiks seatud näita-jast. Osaliselt on selle põhjuseks tervishoiutöötajate puudus.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas53
KENYA
ÜLEVAADE TERVISHOIUOLUKORRAST
Kõik peamised tervisenäitajad alanesid 1990ndatel ja jätkasid alla-
poole liikumist esimese riikliku tervishoiusektori strateegiakava ajal (1999–2004). Seega kasvas alla viieaastaste laste suremus 11,2%-lt 11,5%-le. Kuigi emade suremuse suhtarvu on raske kindlaks määrata, 
ei väljenda näitajad paranemist. Ainus valdkond, kus toimus selge edasiminek, oli HIVi esinemissagedus, mis langes 13%-lt 1994. aastal 
6%-le 2005. aastal.
Peamiste tervisenäitajate halvenemine peegeldab avalike tervishoiu-
teenuste kasutamise vähenemist, tervishoiutöötajate puudujääki ja 
nende ebaühtlast jagunemist linna- ja maapiirkondade ning avaliku 
ja erasektori vahel, samuti seisakut toetuste eraldamisel riigieel-
arvest tervishoiule. Teise riikliku tervishoiusektori strateegiakava 
(2005–2010), mida rahastajad toetavad töö ja rahastamise ühise  
kavandamise programmi kaudu, eesmärk on seda negatiivset trendi muuta.
ÜLDINE EELARVETOETUS
Jätkuvalt suhteliselt madalate tervishoiukulutuste, tervishoiu ja  üldise avaliku finantsjuhtimise süsteemide puuduste taustal ja võt-tes arvesse asjaolu, et saavutati ainult üks neljast eesmärgiks seatud tulemusnäitajast, ei ole üldine eelarvetoetus Keenias tervishoiutee-
nuste parandamisel väga tõhusaks osutunud.
EAFI PROJEKTID
EAFi kaheksas projekt piirkondlike tervishoiuteenuste ja -süstee-
mide arendamise programm aitas riigi kesk- ja idaosas oluliselt kaasa 
avalike ja mitteavalike teenuste juurdepääsu ja kvaliteedi paranda-
misele, eriti keskenduti inimestele, keda riskid rohkem ohustasid, 
samuti kogukondadele. Siiski, kui projekti ajaraamistik oleks olnud 
pikem kui ettenähtud kolm aastat ja see ei oleks viivituste tõttu 
vähenenud, oleksid tulemused veelgi paremad olnud. LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas54
ÜLDEELARVEST RAHASTATUD PROJEKTID
Noorukite seksuaal- ja reproduktiivtervise algatus
Projekt parandas oluliselt HIVi/AIDSi ennetuse ja raviteenuste kät-
tesaadavust kõige ohustatumatele ja marginaliseeritud noortele,  kasutades noortesõbraliku mobiilse vabatahtliku nõustamis- ja  testimisteenuse pakkumist ja tõstes kogukonna teadlikkust selle  
algatuse osas.
Kvaliteetsete sünnitusabi üldteenuste kättesaadavus ja 
kasutamine
Projekti eesmärk on parandada naiste ja laste juurdepääsu sünnitus-
abile ja vastsündinute eest hoolitsemisele kümnes sihtpiirkonnas. 
Projektinäitajad viitavad nende vahetute sünnikomplikatsioo-
nide osakaalu kasvule, millega tegeletakse hädaabi korras, samuti 
ämmaemanda juuresolekul toimuvate sünnituste osakaalu kasvule 
sihtpiirkondades.
Terviklik lähenemine nendeni jõudmiseks, keda HIV/AIDS 
kõige rohkem ohustab ja mõjutab
Projekti eesmärk on edendada organisatsiooni Marie Stopes Kenya 
suutlikkust, et toetada Kenya riiklikku AIDSi strateegiakava (2005–2010). Projekt on esialgu edukaks osutunud.
Uzazi Bora – Teenused emadele ja imikutele – HIV-tegevused
Projekti eesmärk oli vähendada emalt lapsele levivaid haigusi ja 
parandada sünnituseelseid, sünnitusabi ja sünnitusjärgseid ravi-teenuseid kahes piirkonnas. Projekti eesmärgid saavutati osaliselt, 
peamine vajakajäämine oli seostud sünnitusjärgsete teenustega.
ÜLEMAAILMNE FOND
Kuigi Kenya kuulub ülemaailmsest fondist peamiste abisaajate hulka, on toetusi rakendatud tõsiste viivitustega, mille tulemusel jääb ena-
mik eesmärke täitmata ja toetusi on vähendatud pärast I etappi.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas55
MALAWI
ÜLEVAADE TERVISHOIU OLUKORRAST
Malawi on üks kõige kõrgema HIVi/AIDSi esinemissagedusega (ligi-
kaudu 14%) riike maailmas. Kõrge HIVi/AIDSi esinemissagedus on kaasa toonud tuberkuloosi suure kasvu, juhtumite arv on aastatel 1994–2004 kahekordistunud. Malawis esineb ka väga palju malaariat, 
mis on kõige sagedasemaks surma põhjuseks nii laste kui täiskas-vanute hulgas. Ehkki olukord on alates 2000. aastast paranenud, on 
Malawis jätkuvalt üks kõrgemaid emade suremuse määrasid maail-
mas – 984 juhtumit 100 000 elussünni kohta. Kuigi on tehtud teatud 
edusamme vähendamaks laste suremust, mis on langenud 76-le juh-
tumile 1 000 elussünni kohta, on see samuti jätkuvalt üks peamisi murettekitavaid valdkondi. Malawi tervishoiuteenused on nende probleemidega toimetulemiseks täiesti alarahastatud, väga piiratud arv tervishoiutöötajaid on koondunud linnapiirkondadesse.
ÜLDINE EELARVETOETUS
Üldisel eelarvetoetusel ei olnud olulist mõju tervishoiuteenuste  parandamisele 2007. aasta keskpaigaks. Alates 2005. aastast, kui 
üldist eelarvetoetust hakati uuesti andma, keskendus valitsus eel-
arvetoetuse kasutamisele maksuhalduse valdkonnas usaldusväärse teabe kogumise vahendi loomiseks ja mitte vaeste toetamiseks mõel-
dud eelarvekulutuste laiendamisele. Siiski on komisjon üldise eel-arvetoetuse abil aidanud tagada, et valitsus eraldab vähemalt 10,7% riigi üldeelarvest tervishoiule. Nüüd, kui suure võlakoormusega  vaeste riikide programm on täidetud, saab võimalikuks suurendada mittekohustuslikke kulutusi, sealhulgas tervishoiule.
EAFI PROJEKTID
Kaheksanda EAFi projekti abil loodi riiklik vereülekandeteenistus, 
mis kattis kolmandiku kuni poole riigi vajadustest. Kuigi seda oli 
vähem kui finantseerimislepingus sätestatud, oli siiski tegemist mär-
kimisväärse edasiminekuga, võttes arvesse keerulisi kultuurilisi ja 
organisatsioonilisi probleeme, mida programm pidi lahendama.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas56
ÜLDEELARVEST RAHASTATUD PROJEKTID
Noortele suunatud seksuaal- ja reproduktiivtervise ning 
HIVi/AIDSiga seotud teenuste laiendamine
Projekti eesmärk on tõsta noortesõbralike seksuaal- ja reproduktiiv-
tervise teenuste kasutamist ja turvalise seksi tavade omaksvõtmist 
valitsusväliste organisatsioonide ja noorteklubide kaudu. Võttes 
arvesse esialgseid viivitusi, ei pruugi olla võimalik kõiki projekti eesmärke saavutada.
Käitumise muutumise soodustamise ning seksuaal- ja 
reproduktiivtervise teenuste kättesaadavuse parandamine Thyolo piirkonnas
Projekt andis väärtusliku panuse eelkõige juurdepääsu parandami-
sele järjepidevatele HIVi tugi- ja raviteenustele, emalt lapsele kan-
duvate haigustega seotud teenustele ja vabatahtlikule nõustamis- ja 
testimisteenusele selles vaeses Lõuna-Malawi piirkonnas.
Noorte ja laste tervis Malawi kesk- ja lõunaosas asuvates 
piirkondades
Projekti tulemused olid edukad: kasvas noorte arv, kes kasutasid 
vabatahtlikku nõustamis- ja testimisteenust sihtotstarbelistes noorte- 
ja tervisekeskustes, ning koolitüdrukute raseduste arv vähenes.
ÜLEMAAILMNE FOND
Üldiselt on ülemaailmse fondi tulemused märkimisväärsed, eriti anti-retroviiruste raviteenuste pakkumise suurendamisel kõigest mõnest 
tuhandest 2004. aastal 110 000-ni 2007. aasta keskpaigas. Enamik teisi HIVi/AIDSi projekti esimese etapi osi oli pärast mõningaid vii-
vitusi saavutamas olulisi tulemusi, sealhulgas tervishoiusüsteemide 
toetamise alal, kus koolitati suur arv personali, eriti kogukondade 
tervishoiutöötajate tasemel. Peamine problemaatiline valdkond oli emalt lapsele kanduvate haiguste ennetamise komponent.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas57
MALI
ÜLEVAADE TERVISHOIU OLUKORRAST
Malis on väga kõrge emade suremuse suhtarv (1 200 juhtumit  
100 000 elussünni kohta) ja laste suremuse määr (219 juhtumit  1 000 kohta 2004. aastal). HIVi/AIDSi esinemissagedus on suhteli-selt madal (1,9%), aga tuberkuloos on laialt levinud (578 juhtumit 100 000 elaniku kohta) ja malaaria on jätkuvalt üks peamisi laste 
surma põhjuseid. Teiste peamiste haiguste hulka kuuluvad ägedad 
hingamisteede nakkused, kõhulahtisus, Guinea uss, skistosomiaas, 
samuti kasvavad probleemid krooniliste haigustega, nagu diabeet ja südamehaigus.
Kuigi tervishoiu infrastruktuuri on tehtud olulisi investeeringuid 
ning üldiselt on juurdepääs tervishoiuteenustele paranenud, esineb 
jätkuvalt tõsiseid probleeme. Puudub asjakohane personalipoliitika, 
mistõttu on personali kättesaadavus madal; geograafiline paiknemine 
on ebasobiv; oskused, motivatsioon ja eetilised standardid on eba-piisavad. Detsentraliseerimisprotsessiga ei ole kaasnenud piisavaid 
inim- ja finantsressursse. Üldiselt püsib tervishoiuteenuste kvaliteet 
madal ja teenused ei ole kõige vaesematele kättesaadavad.
ÜLDINE EELARVETOETUS
Vastupidiselt üldise eelarvetoetuse finantseerimislepingus võetud kohustusele ei suurendanud valitsus tervishoiu osa eelarves, samal 
ajal kui avalikud vahendid jagunevad piirkondade vahel jätkuvalt 
ebaõiglaselt. Lisaks on riigi rahanduse juhtimine endiselt nõrk,  esineb kõrge finantsrisk ja avaliku sektori kulutused on madala  
tõhususe ja mõjususega.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas58
EAFI PROJEKTID
Kaheksanda arengufondi PASS projekt on aidanud saavutada ees-
märki tugevdada tervishoiuministeeriumi suutlikkust, aga mitte teist 
eesmärki: parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti. Projekti abil ei olnud võimalik selliseid parandusi teha, kuna selleks oleks tulnud heaks kiita ulatuslikud struktuurireformid.
ÜLDEELARVEGA SEONDUVAD PROJEKTID
Naiste reproduktiivtervise paranemine Mali põhjaosas
Projekt aitas oluliselt kaasa tervishoiutöötajate koolitamisele ja  
varustuse soetamisele, kuid oli liiga lühike, et emade suremust tege-likkuses mõjutada.
Biomali meede
Projekti eesmärk oli parandada HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaa-
ria avastamist Malis, mille tulemusel loodi laboratooriumide võr-
gustik, kuigi esines viivitusi personali väljakoolitamisel soetatud varustuse kasutamiseks. Avastamise määrade suurenemise järele-
valve oli problemaatiline.
Osalev lähenemine tuberkuloosipatsientide tervishoiuteenustele 
juurdepääsu parandamisele
Nimetatud piirkondlik projekt hõlmas ka Benini, Burkina Fasot ja 
Senegali ning selle abil toetati tuberkuloosijuhtumite avastamise parandamist ja pärastist järelkontrolli.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas59
Kohaliku suutlikkuse tugevdamine HIVi/AIDSi vastu 
võitlemisel
Varases etapis oleva projekti eesmärk on vähendada seksuaalsel teel 
ja emalt lapsele nakatumist Mali põhjaosa vaesemates piirkondades tsiviilühiskonna suurema kaasamise ja tervishoiuteenuste kvaliteedi parandamise abil.
ÜLEMAAILMNE FOND
Toetus malaariavastastele meetmetele aitas kaasa voodivõrkude soe-tamisele ja tervishoiutöötajate koolitamisele. HIVi/AIDSiga seotud toetus aitas tõsta inimeste arvu, kes said antiretroviiruste vastast ravi, perioodil 2005–2007 600-lt 12 800-le. Tuberkuloosiga seotud toetuse puhul oli ravi käsitlev projektiosa edukam kui ennetuse osa. 
Tervishoiusüsteemide tugevdamise projektiosa elluviimise käigus 
ilmnes mõningaid raskusi, eriti seoses riikliku laboratooriumi ehi-
tamise ja varustamisega.LISA III
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas60
KONTROLLITUD PROJEKTIDE NIMEKIRILISA IV
Riik Projekti nimetus Projektisumma Hinnang
EAFI PROJEKTID
Angoola Tervishoiusektori tugiprogramm 25,0 Mitterahuldav
Benin Tervishoiusektori toetamine 10,2 Osaliselt rahuldav
Burundi Üleminekutoetus tervishoiusektorile (Patsbu) 4,1 MitterahuldavTšaad Tervishoiupoliitika toetamine 42,0 MitterahuldavElevandiluurannik Esmaabi ja taastamisprogramm, 1. etapp 34,0 Rahuldav
Kenya Piirkondlike tervishoiuteenuste ja süsteemide arendamine 15,0 Rahuldav
Lesotho Tervishoiusektori reformi toetamine 1,8 Osaliselt rahuldavMalawi Vereülekandeteenused Malawis 9,4 Osaliselt rahuldavMali Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm 10,5 Osaliselt rahuldavSierra Leone Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm 28,0 Mitterahuldav
Svaasimaa HIVi/AIDSi ennetus- ja hooldusprogramm 4,3 Osaliselt rahuldav
Uganda Tervishoiusektori personali arendustöö 17,0 Rahuldav
AKV RIIKIDE VAHELISED PROJEKTID
8 riiki EÜ/AKV/MTO tervishoiu aastatuhande arengueesmärkide partnerlus 25,0 Osaliselt rahuldav
14 riiki MTO lastehalvatuse kaotamise programm 26,8 Osaliselt rahuldav
41 riiki EÜ/AKV/MTO farmaatsiatoodete poliitikapartnerlus 24,6 Mitterahuldav22 riiki EÜ/AKV/ÜRO Rahvastikufond/IPPF Seksuaal- ja reproduktiivtervis 32,0 Rahuldav
3 riikiMalaaria vaktsiini väljatöötamine mitmes keskuses toimunud 
uuringute abil7,0 Mitterahuldav
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas61
Riik Projekti nimetus Projektisumma Hinnang
TERVISHOIU ÜLDEELARVE PROJEKTID
Kenya Noorukite seksuaal- ja reproduktiivtervise algatus 2,6 Osaliselt rahuldav
KenyaJuurdepääsu parandamine kvaliteetsetele põhilistele ja terviklikele 
sünnitusabi teenustele ja nende kasutamise suurendamine2,2 Rahuldav
KenyaTerviklik lähenemisviis HIVist/AIDSist kõige ohustatumate ja 
mõjutatud inimesteni jõudmiseks4,4 Osaliselt rahuldav
Kenya Uzazi Bora – Emadele ja imikutele suunatud teenused – HIVi meetmed 1,3 Osaliselt rahuldavMalawiSeksuaal- ja reproduktiivtervise ning HIVi/AIDSiteenuste laiendamine 
noorukitele2,25 Osaliselt rahuldav
MalawiKäitumise muutmise edendamine ja juurdepääsu parandamine 
seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele1,35 Rahuldav
Mali Reproduktiivtervise teenuste parandamine Põhja-Malis 1,6 Rahuldav
Mali BioMali meede 3,6 Osaliselt rahuldav
MaliOsalusel põhinev lähenemine tuberkuloosipatsientidele suunatud 
tervishoiuteenuste kvaliteedi parandamisele ja neile juurdepääsu parandamine4,5 Osaliselt rahuldav
Burundi, Kenya, Mosambiik AIDSi vastase võitluse programm 2,0 Mitterahuldav
Burundi, Guinea,
HaitiOluliste era- ja avaliku sektori osalejate vastastikune tugevdamine 
õiguste kaitse valdkonnas, nakkuste ennetamisel ja terviklike tervishoiuteenuste pakkumisel HIVi/AIDSi põdevatele inimestele3,9 Osaliselt rahuldav
Benin,
Kongo Demokraatlik VabariikProgramm integreeritud HIVi hoolduse väljatöötamiseks HIVi/AIDSi 
põdevatele tuberkuloosipatsientidele4,3 Mitterahuldav
Sambia, 
Lõuna-AafrikaKohaliku suutlikkuse ja omanditunde ülesehitamine seoses HIVi 
vaktsiinidega Aafrika lõunaosas3,0 Mitterahuldav 
Malawi, 
Lõuna-AafrikaTuberkuloosi ennetamise ja ravi parandamine 4,5 Osaliselt rahuldav
VALITSUSVÄLISTE ORGANISATSIOONIDE KAASFINANTSEERITUD EELARVEGA TERVISHOIUPROJEKTID
LesothoHIVi/AIDSi haigete, fataalse haigusega patsientide ja orbude kodune 
hooldus0,7 Osaliselt rahuldav
Mali Kohaliku suutlikkuse tugevdamine HIVi/AIDSi vastasel võitlusel 1,0 Osaliselt rahuldav
Malawi Noorukite ja laste tervis Malawi kesk- ja põhjaosas 0,75 Rahuldav
Svaasimaa Integreeritud HIVi/AIDSi ja elatise hankimise projekt 0,75 Osaliselt rahuldavLISA IV
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKOMISJONI 
VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
I.
Komisjon tänab Euroopa Kontrollikoda  
Sahara-taguses Aafrikas osutatavatele ter-
vishoiuteenustele eraldatava EÜ arenguabi uurimise eest. See on huvipakkuv, märkusi ja kogemusi sisaldav analüüs, mis võimal-
dab komisjonil lahendada mitu kontrollikoja 
auditis tõstatatud probleemi. 
II.
Lähtudes komisjoni poliitikast, nõuab tervi-senäitajate parandamise toetamine laialdast strateegiat, mille abil kaotada senised takis-tused kõige asjakohasemate vahendite kaudu ja teiste rahastajatega tööd jagades. Seega rakendab ühendus riigi tasandil paljusid  
täiendavaid sekkumisi, sealhulgas parane-
nud tervisenäitajatega seotud makroma-
janduslikku toetust; toetust valdkondadele, 
millel on suurem mõju tervisenäitajatele ja otsetoetusi tervishoiuvaldkonnale (teatis  
„Tervishoiust ja vaesuse vähendamisest”).
Kooskõlas oma poliitiliste kohustustega on 
komisjon jätkanud tähelepanu pööramist  tervishoiusüsteemide tugevdamise oluli-
susele tervishoiu otserahastamise kaudu  
riigi tasandil, suurendanud üldist eelarve-
toetust ja oma panust ülemaailmsetesse  
algatustesse.
Komisjoni tervishoiualased eriteadmised on 
vastavuses vahendite eraldamise otsustega. Siiski võivad teatavad mehhanismid, nagu  näiteks riigi tasandil tehnilise koostöö fond (Technical Cooperation Fund , TCF) või kitsa-
malt peakorteri tasandil väline tehniline eks-
pertabi ( External Technical Expertise , ETE),  
mõne ülesande puhul pakkuda komisjoni  talitustele tehnilist tuge.
63
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasIII.
Komisjon jätkab jõupingutusi tervishoiuvald-
konnale suunatud abi andmise kiirendami-seks ja selle prognoositavuse parandamiseks, eelistades sealhulgas valdkondlikku lähe-nemisviisi ning valdkondlikku eelarvetoe-tust, kui tingimused seda võimaldavad, aga samuti prognoositavamat pikaajalist üldist eelarvetoetust (aastatuhande arenguees-märkide leping) abisaajariikides.
IV.
Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta  valdkondlike eelarvetoetuste võimaliku rolli suhtes – see on üsna uus abiliik ja komisjon on teadaolevalt selle kõige suurem kasutaja Aafrikas. Komisjon on valdkondlikke eelar-vetoetusi kasutanud juba Lõuna-Aafrika  Vabariigi, Mosambiigi ja Sambia tervishoiu-valdkonna toetamiseks.
Komisjon peab üldist eelarvetoetust täiendu-
seks sihtotstarbelistele ja mittesihtotstarbe-
listele sekkumistele tervishoiuvaldkonnas ja 
kavatseb selle vahendi tõhusust parandada 
nii üldiselt kui ka koosmõjus valdkondliku  tasandiga. Teisalt märgib komisjon, et üldise 
eelarvetoetuse tõhusust saab paremini hin-
nata pikema aja jooksul, kuna riigi tasan-
dil nõuab tulemuste paranemine aega, sest 
tuleb teha parandusi suurtes süsteemides,  
seetõttu ei ole see võrreldav elanikkonna  
väiksemate ja selgemate sihtrühmade puhul 
saavutatavate edusammudega.
V.
Strateegiadokumendis tervishoiuvaldkonna 
toetusi saava riigi kohta esitab komisjon toe-
tuse eri liigid, mis on komisjoni poliitikas  
vastavalt asjaomase riigi eripäradele ter-
visenäitajate parandamiseks ette nähtud.  Komisjon jätkab eri sekkumiste sünergia  
tugevdamist riigi tasandil.Viimase kümnendi jooksul on tervishoiu-
poliitika/-strateegia raamistik Sahara-taguse Aafrika riikides tänu Maailma Tervishoiuor-ganisatsiooni ja kõigi teiste suurte arengu-partnerite (sealhulgas komisjoni) toetusele oluliselt paranenud. Siiski tuleb seda polii-tikat pidevalt läbi vaadata ja parandada.  Näiteks toetavad tervishoiuvaldkonna iga-aastased ühishinnangud, mille koostamisse on ka komisjon tihti kaasatud, tervishoiupo-liitika arendamist.
VI. 
Komisjon kaalub vahendite valdkondlikku  jagamist kooskõlas suunistega, mis koosta-takse kümnendaks EAFi vahekokkuvõtteks.  Nendega rõhutatakse riigi tasandi tegevuse eesmärke, saavutatud tulemusi ning riigi  omavastutuse ja tööjaotuse põhimõtteid.  Ühtlasi lähtutakse nende puhul asjaolust, et tervishoiuvaldkonna aastatuhande arengu-eesmärke on võimalik saavutada mitmel eri viisil, sealhulgas investeerimisega muudesse valdkondadesse peale tervishoiu (veevarus-tus ja kanalisatsioon, haridus, maaelu areng, valitsemine jne) ning mitte ainult tervishoiu-teenuste otsetoetustega.
Komisjon jätkab tervishoiuteenuste toeta-
mist – võimaluse korral koos valdkondlike  
programmide toetamisega. Komisjon jälgib 
hoolikalt tervishoiuvaldkonna inimressurs-
side säilitamist ja parandamist, samuti ter-
vishoiusüsteemide rahastamist, ning aitab  sellele kaasa.
64
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasKomisjon nõustub, et nende delegatsioo- –
nide puhul, kellel on tervishoiuvaldkon-
nas aktiivne rahastajaroll, on olulised  asjakohased eriteadmised. Kui tervishoid 
on sihtsektor, otsib komisjon võimalusi 
tagada delegatsioonile asjakohased eri-teadmised. Muudel juhtudel, sealhulgas üldiste eelarvetoetuste puhul, võib töö 
jaotamist silmas pidades ette näha vai-
kiva partnerluse või delegeerida ülesan-deid teistele rahastajatele. Kaaluda võiks 
ka muid praktilisi viise, nagu näiteks ELi 
ekspertide koondamist.
Valdkondlik eelarvetoetus suureneb kõi- –
kides koostöövaldkondades üheksanda  
EAFi vahekokkuvõtte ligi 9%-lt 16%-le  
kümnenda EAFi vahekokkuvõtte puhul.  
Kui tingimused on täidetud, on see rii-
kides, kus toimub tervishoiu programmi-
järgne rahastamine, eelistatud toetusviis. 
Komisjon püüab jätkuvalt oma üldisi  eelarvetoetusi eesmärkide saavutami-
sel tõhusamaks muuta, kasutades muu  
hulgas aastatuhande arengueesmärkide 
lepinguid. 
Komisjon jätkab tervishoiusüsteemide   –
arendamist ja tugevdamist projektide  abil, eriti ebakindlas olukorras olevates riikides. 
Riikides, kus on olemas valdkondlikuks lähe-
nemisviisiks sobiv keskkond, toetatakse ka tervishoiupoliitika väljatöötamist projektide 
ning valdkondliku dialoogi kaudu (osaledes 
konkreetsetes töörühmades ning valitsuste 
ja rahastajate tervishoiuvaldkonna ühishin-nangute koostamises). Suutlikkuse tõstmine peaks Accra tegevus-
kava (september 2008) kohaselt toimuma  
üha enam ühendatud vahendite abil, et  tugevdada riikide võimekust, kasutades  
maksimaalselt ära kohalikke eriteadmisi. 
Kontrollikoja auditist lähtudes loodi tali- –
tustevaheline rühm, et määrata kindlaks, mida komisjon peaks ülemaailmse fondi rahaliste vahendite tõhusama kasutamise tagamiseks riigi tasandil tegema. 
Käesolev juhend eri vahendite konkreet- –
seks kasutamiseks tervishoiuvaldkonnas, 
sealhulgas nende omavaheliseks kombi-neerimiseks, vaadatakse läbi tervishoiu-
programmide suuniste raames, mida  
praegu uuendatakse, et võtta paremini  
arvesse EÜ vahendite (näiteks aastatu-
hande arengueesmärkide lepingu) laie-
mat arengut.
Komisjon nõustub ja on veendunud, et   –
tõhusa tervishoiusüsteemi väljatööta-
miseks on ülimalt vajalik kindel tervis-
hoiupoliitika ja strateegiline raamistik.  
Komisjon toetab edaspidigi selge ter-vishoiupoliitika väljatöötamist ja vastu-
võtmist kõigi oma poliitikas ette nähtud täiendavate sekkumiste rakendamisega.
65
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSISSEJUHATUS
1.
Sahara-tagune Aafrika on maha jäänud ena-
miku aastatuhande arengueesmärkide saa-vutamisel ja eeskätt tervishoiu vallas.
Edusammud aastatuhande arengueesmär-
kide saavutamisel on seotud paranemisega mitmes valdkonnas (haridus, veevarustus ja kanalisatsioon, toiduga kindlustatus jne).  
Seega nõuab tervisenäitajate parandamise  toetamine laialdast strateegiat, mille abil  
kaotada senised takistused kõige asjakoha-
semaid vahendeid kasutades ja teiste rahas-
tajatega tööd jagades.
TÄHELEPANEKUD 
TERVISHOIUVALDKONNALE VAHENDITE ERALDAMISE JA VÄLJAMAKSETE KOHTA
7.
Komisjon soovib Sahara-taguses Aafrikas  
osutatavatele tervishoiuteenustele eralda-
tava EÜ arenguabi auditit analüüsida oma  
üldise arenguabi taustal.
Lähtudes komisjoni poliitikast, nõuab tervi-
senäitajate parandamise toetamine laialdast strateegiat, mille abil kaotada senised takis-tused kõige asjakohasemate vahendite kaudu ja teiste rahastajatega tööd jagades. Seega rakendab ühendus riigi tasandil paljusid  
täiendavaid sekkumisi, sealhulgas parane-nud tervisenäitajatega seotud makroma-
janduslikku toetust; toetust valdkondadele, 
millel on suurem mõju tervisenäitajatele, ja 
otsetoetusi tervishoiuvaldkonnale (teatis  „Tervishoiust ja vaesuse vähendamisest”).Kuigi komisjon on tervishoiuvaldkonnale  
tugevalt pühendunud, ei ole senini seatud 
ametlikku eesmärki EAFi tervishoiuvaldkon-nale eraldatavate vahendite määra jaoks.  
Samuti on komisjon seisukohal, et rahalisel 
panusel põhinevad eesmärgid sobivad üha vähem kajastama praegusi kohustusi abi  tõhustamise raamistikus ja komisjoni tege-
likku mõju partnerriikide poliitikale.
Komisjon keskendub arenguabis vaesuse lee-
vendamisele ja sellest lähtuvalt edasimine-
kule sotsiaalvaldkondades. Seega keskendub 
komisjon arengutulemuste saavutamisele,  
mida mõõdetakse tulemusnäitajatega. See, kas need tulemused/näitajad on saavutatud 
suurema või väiksema, otsese või kaudse  
rahalise panusega, on teisejärguline.
Komisjon nõustub, et üldise eelarvetoetuse 
sidumiseks teatava valdkonnaga ei ole tun-
nustatud meetodit. Vastavalt sellele võtab  komisjon teadmiseks auditi metodoloogia ja 
tulemused. Komisjon soovib siiski rõhutada, 
et tänu rahaliste vahendite asendatavusele 
aitab nii sihtotstarbeline kui ka mittesiht-
otstarbeline eelarvetoetus rahastada kogu  eelarvet ja mitte ainult osa sellest. Nende  
hinnanguline panus tervishoidu peaks seega olema sama. Arvestades, et üldise eelarve-toetuse sidumiseks teatava valdkonnaga ei ole rahvusvaheliselt tunnustatud meetodit, ei käsitle komisjon rahaliste vahenditega  
seotud üksikleide, vaid kavatseb välja töö-tada aruandlusmetoodika, milles keskendu-
taks tulemusnäitajatele ja abi tõhususele  
kooskõlas Accra tegevuskavaga ja Pariisi  
deklaratsiooni põhimõtetega (omavastu-tus, lähendamine, ühtlustamine, tulemus-tele orienteeritud juhtimine ja vastastikune aruandekohustus).
66
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas12.
b)
Komisjon märgib, et „70%” osalus, mille  kontrollikoda Rahvusvaheline Valuutafondi 
sõltumatu hindamisüksuse uurimusest esile 
tõi, viitab ainult täiendava abi kasutamisele, kuid mitte toetusviisidele ja sektoritele.  Seega ei ole nimetatud osalus seotud eel-
arvetoetuse kogusummaga või abivoogude 
kogumahuga. Eelarvetoetust on alati võetud arvesse avaliku sektori kulutuste, sealhul-
gas tervishoiukulude kindlaksmääramisel  
ja nende optimaalsel rahastamisel. Kui see 
nõuab riigivõla vähendamist või reservide  
suurendamist, siis toetus, mida ei kulu-tata kohe, tõstab tulevast maksevõimet ka  
tervishoiuvaldkonnas.
15. 
Komisjon märgib, et rahvusvaheline abi aren-
gumaadele, eriti Sahara-tagusele Aafrikale, 
ei ole piisav. See mõjutab kõiki valdkondi,  sealhulgas tervishoiusüsteeme. 
Rahastajate valikud programmitöös peegel-
davad üha enam rahvusvaheliselt kokkulepi-
tud abi tõhususe põhimõtteid, nagu näiteks riigi omavastutust ja tööjaotust rahastajate 
vahel. Abi ülemäärane killustamine suuren-dab halduskulusid, muutes abi haldamise  eriti keeruliseks ja kahjustades partnerriigi süsteeme.
Komisjon ja liikmesriigid on võtnud kindla  
poliitilise kohustuse tööd jagada – see  
kajastub ka ELi 2007. aasta tegevusjuhendis 
arengupoliitika vastastikuse täiendavuse ja 
tööjaotuse kohta. EAFi programmid töötatakse välja koostöös 
partnerriigiga ja konsulteerides liikmes-
riikidega: riigi strateegiad kümnenda EAFi  jaoks esitati EAFi komiteele ja liikmesriigid 
kaalusid neis läbi asjakohased lahendused  
partnerriikide probleemidele, võttes arvesse teiste arengupartnerite osutatavat abi. Peale selle on EL, arvestades Euroopa Ülemkogu  
24. juuni 2008. aasta järeldusi aastatuhande 
arengueesmärke käsitleva ELi tegevuskava  kohta, võtnud ühiselt kohustuse suurendada 
– vastavalt ELi ametliku arenguabi suurene-
misele – ELi toetust tervishoiule (8 miljar-
dit eurot aastaks 2010, sellest 6 miljardit  
eurot Sahara-taguse Aafrika jaoks). Seoses  sellega suureneb EÜ ühendav roll tervis-
hoiualases tööjaotuses.
16.
Komisjon annab kümnenda EAFi raames ter-
vishoiusektorile otsetoetusi 15-le Sahara-
taguse Aafrika riigile, millest kaheksa on  ebakindlas olukorras olevad riigid. Selliste 
komisjonilt tervishoiuvaldkonna otsetoetust 
saavate riikide arv on veidi kasvanud, ühek-
sanda EAFi seitsmelt riigilt kaheksale riigile 
kümnenda EAFi puhul.
17. 
Tänu ülemaailmsetele partnerlustele (näi-teks ülemaailmne fond, GAVI – ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit) on 
saavutatud märkimisväärne rahastamine,  
kuid vahel on see toimunud riiklike tervis-hoiusüsteemide tugevdamise arvel. 
Sellegipoolest on see aidanud luua ulatus-
liku ravimite, vaktsiinide ja muude enne-tus-/ravivahendite varu võitluseks AIDSiga, samuti sageli esinevate haigustega, nagu  näiteks malaaria, tuberkuloos või leetrid.
67
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasPeale panuse ülemaailmsesse fondi on komis-
jon toetanud mitmesuguse tegevusega ka  
riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamist, et vähendada inimressursikriisi, parandada 
hädavajalike ravimite kättesaadavust ja  
muuta need taskukohasemaks või suuren-dada tervishoiu rahastamist. Riikides, kus  tervishoidu toetatakse ka riikliku sihtprog-
rammi kaudu, on EÜ toetuse peamine siht-
märk muidugi riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamine, eelistatavalt valdkondliku  
lähenemisviisi kaudu.
18. 
Juhul kui komisjon on tervishoiuvaldkonna rahastamisega seotud kaudselt, eelkõige  
sotsiaalvaldkondade ja eelarveridadega  
seotud üldiste eelarvetoetuste ning AKV rii-
kide vahelise koostöö rahastamise kaudu,  
tuleb kooskõlas arengupoliitika vastasti-
kust täiendavust ja tööjaotust käsitleva ELi 
tegevusjuhendiga teiste (ELi) rahastaja-tega kokku leppida vaikivas partnerluses ja 
tagada eelarvetoetuste rahastajate rühmas 
koordineerimine.
Delegatsioone võib toetada ka peakorter.  
Välissuhete ja detsentraliseeritud koos-töö komisjoni (RELEX) talitused on oma  tervishoiueksperdid grupeerinud arengu  peadirektoraadi (DEV) ja koostöötalituse  EuropeAid (AIDCO) tervishoiurühmade  
juurde. See on oluliselt parandanud delegat-
sioonidele antavat tehnilist tuge poliitilises dialoogis partnerriikidega, samuti tervis-
hoiualaste sekkumiste kindlaksmääramisel/
formuleerimisel/rakendamisel.
a) 
Mitte üksnes toetada ülemaailmse fondi  tegevust, vaid ka kannustada fondi integ-reerima oma tegevust riikide poliitikaga ja tugevdama tervishoiusüsteeme.d) 
Kõrge HIVi nakatumise määraga riikides võta-
vad delegatsioonid meetmeid tagamaks, et mis tahes projekti/programmiga tegelevad 
töötajad oleksid võimelised HIVi/AIDSi prob-
leemi süvalaiendamiseks oma valdkonnas,  isegi kui tegemist ei ole tervishoiuspetsia-listiga. Näiteks koostavad komisjoni dele-
gatsioonid Lõuna-Aafrika Vabariigis AIDSi  
ja HIVi probleemi valdkondades ja prog-rammides süvalaiendamise kohta juhendit. 
Mitu delegatsiooni (näiteks Botswanas) on  
juba korraldanud oma töötajatele erikooli-
tuse HIVi/AIDSi probleemi süvalaiendamise 
teemal. 
20.
Komisjon uurib, missuguses ulatuses või-
maldab tööjaotus eriteadmisi ühiselt kasu-
tada. Probleem on selles, et ELi liikmesriigid 
vähendavad ka oma valdkondlike ekspertide 
arvu ja võivad ametlike ja siduvate lepingute sõlmimisse vastumeelselt suhtuda. 
Kuigi soovitakse teha tihedamat koostööd  
humanitaarabi peadirektoraadi (ECHO) ter-
vishoiuspetsialistidega, saab nende abi  poliitika väljatöötamises kasutada üksnes  
teatavas ulatuses, kuna nende ametikohus-tused näevad tavaliselt ette humanitaarabi korraldamist eriolukordades, mis erineb  tervishoiupoliitika analüütiku ja tervishoiu-süsteemide tugevdamise toetuse nõuniku  
ametikohustustest.
24. 
Komisjon tervitab kontrollikoja märkust  
üldise eelarvetoetuse rahastamise kii-ruse ja etteaimatavuse kohta üheksandas  EAFis. Komisjon märgib, et kümnenda EAFi raames plaanib ta võimaluse korral aasta-tuhande arengueesmärkide lepingutega  
veelgi parandada üldise eelarvetoetuse  prognoositavust.
68
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas25.
a) 
Komisjon jätkab tervishoiu infosüsteemide tugevdamist partnerriikides (näiteks Sam-
bias), et suurendada nende võimet koguda 
andmeid tulemuspõhiste väljamaksete  kohta.
b) 
Abikõlblikkuse tingimused võivad mõjutada eelarvetoetuse prognoositavust, aga olla ka 
eelarvetoetuste tõhususe põhitagatiseks.  
Valdkondlike eelarvetoetuste väljamaksmine 
üldise eelarvetoetuse programmi viibimise 
või ajutise peatamise korral on võimalik üks-nes juhul, kui makromajandusliku raamistiku 
halvenemine kahjustab üldise eelarvetoe-
tuse abikõlblikkust, aga komisjon ei pea seda 
valdkonna eesmärke ohtu seadvaks. 
Lõpuks olgu märgitud, et viivitused või pea-
tamised mõjutasid 19% 26st üheksanda EAFi raames rahastatud programmist. 
29. 
Asjaolu, et ülemaailmsele fondile esitatud  
toetustest valitakse välja üksnes väike osa, ei hõlbusta rahastajate osutatava abi koordi-
neerimist. Nagu kontrollikoda Lesotho puhul märkis, eraldas ülemaailmne fond 7. etapis 33 miljonit USA dollarit orvuks jäänud ja  väärkoheldud laste abistamiseks, samas kui Lesotho strateegias oli sellele juba määra-
tud märkimisväärne toetus (siis kui polnud kindel, kas fondile esitatud taotlusele posi-
tiivselt vastatakse).
31. 
Komisjon tervitab kontrollikoja tõdemust, et eelarvetoetuse abil võib tervishoiuteenuste parandamist oluliselt mõjutada.Üldise eelarvetoetuse ja valdkondliku eelar-
vetoetuse erinevused on selgelt määratletud 
Majanduskoostöö ja Arengu Organisat-siooni (OECD) / arenguabi komitee (DAC)  
esitatud rahvusvahelise definitsiooniga.  
Kuigi see definitsioon ei ole järjepidevalt  üldkasutatav,
1 on EÜ suunised ja tavad sel-
lega täielikult kooskõlas. 
32. 
Valdkondlik eelarvetoetus on suhteliselt uus abiliik, mis sai alguse üheksanda EAFi raa-mes. Esimesed kohustused võeti 2003. aas-tal – pärast üldiste eelarvetoetuste suuniste (2002) ja valdkondlike toetusprogrammide suuniste (2003) avaldamist. Kuigi on tõsi,  
et siiani antakse tervishoiuvaldkonna eel-
arvetoetusi vaid vähestele riikidele, näita-
vad Aafrika kohta kättesaadavad tõendid,
2 et 
komisjon on kõigis valdkondades kõige suu-
rem valdkondlike eelarvetoetuste kasutaja.
Arvestades, et valdkondlikud eelarvetoe-
tused nõuavad põhjalikku tehnilist tööd  
valdkonna poliitika väljatöötamisel ja raken-
damisel sihipärases dialoogis sidusrühmade 
laia ringiga, usub komisjon, et jõupingutu-sed valdkondlike eelarvetoetuste kasutami-
seks tuleb suunata just sihtsektoritele. Kus aga vahendid on saadaval olnud, on vald-kondlikku eelarvetoetust juba kasutatud  ka sektorite puhul, mis ei ole sihtsektorid  (Ghana, Mosambiik). 
33. 
Üldine eelarvetoetus võib sihtsektoritele  
pakkuda lisatuge, kuna see annab ainulaadse 
võimaluse arutada partnerriigi üldisi poliiti-lisi prioriteete. Valdkondlik eelarvetoetus on üks viis sihtsektorite või mittesihtsektorite toetuse rakendamiseks. 
1 Strateegiline partnerlus Aafrikaga, eelarvetoetuse uuring 2007.
2 Vt eelmine joonealune märkus.
69
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas34. 
Komisjonil on selge seisukoht (ja selle järgi 
on ka tegutsetud) üldiste eelarvetoetuste ja sotsiaalvaldkonna toetuste seose suhtes. See 
on selgelt kirjas praegustes suunistes, kus  
sotsiaalvaldkonna mõõde on tähtsal kohal
3. 
Komisjon toetab töötajate teadlikkuse tõst-mist eelarvetoetuste ja sotsiaalteenuste  seosest.
35. 
Komisjon on osalenud arenguabi komi-
tee ühise hindamise (2006) lähenemisviisi  
kavandamisel ja rakendamisel ning töötab  
nüüd koos teiste arenguabi komitees osale-vate rahastajatega välja parandatud metoo-
dikat, milles võetakse arvesse ka saadud  
kogemusi.
3 „Riikliku poliitika ja strateegia toetamiseks välja 
töötatud üldise eelarvetoetuse programmis on siiski 
võtmetähtsusega valdkondi või piirkondi, millele 
pööratakse erilist tähelepanu. Neid valdkondi peetakse 
eriti oluliseks riikliku strateegia toetamisel. Riikides, kus 
toetatakse vaesuse vähendamise strateegiat, keskendutakse 
üldjuhul sellistele sotsiaalvaldkondadele nagu tervishoid või haridus, kuna need on peamised tegurid, mille 
kaudu vähendada sissetuleku- ja kulutuste vaesust” 
(suunised, lk 50 ja 51).36. 
Igal aastal võetakse kogukulutuste, nende  
valdkondliku paigutuse, puudujäägi suu-ruse ja rahastamise struktuuri kohta eelar-
veotsuste tegemisel arvesse olemasolevaid 
ja tulevasi makromajanduslikke piiranguid  ning kõigi abivoogude jaotumist ja oodata-vat taset. Seega ei ole suurem eelarvetoetus 
ja suuremad tervishoiukulutused konkreet-
sel aastal üldjuhul omavahel üksühele seo-tud ega tohikski olla. Aja jooksul aitavad  
eelarvetoetused eelarves siiski luua vaja-
liku ruumi suuremateks kulutusteks. Tänu  
dialoogile ja tingimuste seadmisele on EÜ  
eelarvetoetused tihti avaldanud survet ka  eelarvest tervishoiule suuremate summade 
eraldamiseks. Seda ei ole siiski alati kõige  
tähtsamaks prioriteediks peetud, kuna prob-
leemid eelarve täitmisel kahjustavad suu-
remate eraldiste mõju. Sellistel põhjustel  
eelistab komisjon üldiselt keskenduda tule-
musnäitajatele, mis kajastavad paranemist  abisaajariigi tasandil. 
37. 
Soodustades riigi rahanduse juhtimise süs-
teemide tugevdamist, toetab komisjoni n-ö dünaamiline tõlgendus nii üldise eelarve-
toetuse kui ka valdkondliku eelarvetoetuse abikõlblikkuse puhul kohalikke jõupingutusi eelarvelise rahastamise tõhusamaks kasuta-miseks. Sel moel toetab üldine eelarvetoe-tus jätkusuutlikku lahendust ebatõhusale  
ja ebatulemuslikule riiklikule rahastamisele (nii tervishoius kui ka mujal) ning sellest  
on kasu kõigile partnerriigis kasutatavatele 
abiliikidele. 
Riigikulude jälgimise uuringud on ülimalt  
näitlikud, aga on selgunud, et neist on riigi ametiasutuste riigi rahanduse juhtimise  reformimise programmi kaasamisel vähe  kasu.
70
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas38. 
Üldise eelarvetoetuse programmide käigus 
käsitletakse kontrollikoja nimetatud riske  mitmel viisil. 
Esiteks rakendatakse järjekindlalt riiklike  
kulutuste ja finantsaruandluse programmi  (Public Expenditure and Financial Accountabi-
lity, PEFA) hindamismetoodikat, mis hõlmab 
tervishoiu ja hariduse esmatasandi kulu-tuste näitajaid (tulemusnäitaja nr 23). Tei-
seks kasutatakse riigi rahanduse juhtimise  
reformiprogrammides üha enam detsentra-
liseeritud ja koondamata kulutusi. Kokkulep-
pel teiste eelarvetoetuste rahastajatega on komisjon valmis korraldama finantsauditeid 
ja vastavuskontrolle, kui neid peetakse riigi 
rahanduse juhtimise reformi kannustamisel 
kõige kasulikumaks vahendiks. 
Igal juhul peab komisjon riskijuhtimisel  
arvesse võtma, et kui vahendid on üle kantud riigikassasse, segunevad komisjoni vahendid 
riigi oma rahaga ja neid ei saa eraldi jälgida 
ega auditeerida. See kehtib nii üldise eelar-
vetoetuse kui ka valdkondliku eelarvetoe-
tuse puhul, mis mõlemad on määratlemata otstarbega. 
Valdkondliku eelarvetoetuse puhul pööra-
takse tähelepanu kogu tulemuste jadale ning valdkonna eelarveeraldistele ja eelarve täit-misele. Seda võib toetada dialoogi või tin-
gimuste seadmisega kooskõlas konkreetse  valdkondliku eelarvetoetusprogrammi tausta 
ja eesmärkidega.
39. 
Üldine eelarvetoetus toetab üldise poliitika ja institutsionaalse raamistiku tugevdamist, mida on vaja tervishoiuteenuste osutamise püsivaks ja ulatuslikuks parandamiseks.  Komisjon nõustub, et selge tervishoiupo-liitika suurendab kõikide valdkonnale eral-datava abi liikide tõhusust ning on alates  1990ndatest aastatest aktiivselt toetanud  tervishoiupoliitika koostamist (Senegalis,  Sambias, Ghanas jne). Valdkondlikke lähenemisviise, riiklikku  
tervishoiupoliitikat ja nende seost üldise  
eelarvetoetusega ei tohi aga segi ajada.  Valdkondlikud lähenemisviisid on korraldu-
sed rahastajate kehtivale tervishoiupoliiti-
kale eraldatavate toetuste ühtlustamiseks.  Kuigi valdkondlikud lähenemisviisid ei ole  alati riigi süsteemidega täielikult ühtlus-
tatud nagu eelarvetoetused, on see posi-
tiivne areng, samas ei tohiks valdkondlik  lähenemisviis olla üldise eelarvetoetuse  
eeltingimuseks. Koos asjakohase poliitilise 
dialoogiga võib üldise eelarvetoetuse alusel 
hoopis käivitada valdkondlike lähenemisvii-
side loomise (nagu näiteks Madagaskaril). 
Lõpetuseks, keskendudes vaesuse vähenda-
mise strateegia tasandile, edendab üldine  
eelarvetoetus aastatuhande arengueesmär-
kide saavutamist, kuna tekitab vajaduse  
selgemalt määratletud valdkonnapoliitika  
järele. 22st Sahara-taguse Aafrika riigist,  kus on üheksanda EAFi raames korrapära-
selt rakendatud EÜ üldisi eelarvetoetusi,  
koostavad 14 tervishoiuvaldkonna regulaar-
 seid ühishinnanguid, mille tulemusi võe-
takse seejärel arvesse üldise eelarvetoetuse iga-aastase ühishinnangu koostamisel. Ka  
ülejäänud riikides töötatakse neid üha enam välja. 
40. 
Üldise eelarvetoetuse 2007. aasta suunistes 
ei keelata kasutada üldise eelarvetoetuse  suutlikkuse arendamise vahendeid teatava  
valdkonna ministeeriumi toetamiseks. Abi  
ülemäärase killustamise vältimiseks kasu-
tatakse üldise eelarvetoetuse suutlikkuse  arendamise vahendeid peamiselt riigi rahan-duse juhtimise süsteemide ja vaesuse vähen-damise strateegia järelevalveraamistike  tugevdamiseks. Tuleb aga märkida, et siia  
hulka võib arvata riigi rahanduse juhtimise detsentraliseeritud süsteemid, mis paljudes 
riikides tervishoiuteenuste osutamist otse-
selt mõjutavad. 
Laiemat tehnilist abi tervishoiule eraldavad 
selles valdkonnas tegutsevad rahastajad  
valdkondlike programmide raames. 
71
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas41. 
Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust,  
et valdav enamik delegatsioonidest osaleb otseselt tervishoiuvaldkonna dialoogis.
a) 
Kui komisjon osaleb tervishoiuvaldkonnas  kaudselt, eriti sotsiaalvaldkondadega seo-tud üldise eelarvetoetuse kaudu, tuleb teiste 
(ELi) rahastajatega arengupoliitika vastas-tikust täiendavust ja tööjaotust käsitlevast 
ELi tegevusjuhendist lähtudes kokku leppida 
vaikivas partnerluses ning tagada abi koordi-
neerimine eelarvetoetuste rahastajate vahel. 
Delegatsioone võivad toetada ka peakorteri tervishoiueksperdid.
b) 
Üha enam riike haldab üldist eelarvetoetust 
tulemuste hindamise raamistikus (2006. aas-
tal 8, 2008. aastal 12). Need ühiselt kokkule-
pitud kriteeriumid määratlevad selgelt, mille järgi riigi tulemusi hinnata, sealhulgas ter-
vishoiusektoris. Iga delegatsioon otsustab  
ise, kui põhjalikult ja millises ulatuses vald-
konna poliitilises dialoogis osaleda. Vt ka  
punkti 39 eespool, kus on kirjeldatud üldise eelarvetoetuse ja valdkondlike hindamiste  
omavahelist seost. 
c) 
Üldise eelarvetoetuse lisaväärtus on tervis-
hoiualase dialoogi edendamine, et ühendada 
poliitiline, tehniline ja rahaline panus vald-konnas tulemuste saavutamiseks. Vastavalt 
sellele jätkab komisjon oma jõupingutusi, et 
tagada üldise eelarvetoetuse tulemusnäita-
jate nõuetekohane arvessevõtmine valdkonna dialoogis ja tegevuses. Aruteludes tegelike tulemuste üle tuleb siiski saavutada tasakaal selle eesmärgi ja vajaduse vahel tagada väl-jamaksetingimuste põhjalik kontroll.43. Komisjoni andmed 138 hinnatava ter-
vishoiueesmärgi kohta, mis hõlmavad  väljamakseotsuseid aastatel 2003–2007, näi-
tavad, et 83 eesmärki (st 60%) on täielikult 
saavutatud. 
Peale selle on veel 15%-l juhtudest eesmär-
gid osaliselt saavutatud. 
Neid tulemusi on tõenäoliselt mõjutanud ka 
liialt auahned eesmärgid. 
44.
a) Eesmärkidega seotud rahalised vahendid on 
ainult üks viis, mille kaudu püütakse eelar-
vetoetustega tulemusnäitajaid parandada,  
muud viisid on järelevalve, poliitiline dia-
loog ja riigisisene aruandekohustus.
b) 
Komisjon kasutab teatavaid sisendinäitajaid 
(üldjuhul rahalised eraldised ja täitmine),  
aga peamiselt keskendutakse tulemusnäi-
tajatele (sünnitusabi). 
Need ei ole valitsuse otsese kontrolli all, aga 
kaudselt valitsus siiski kontrollib neid. Eri-nevalt sisendi- või väljundinäitajatest (haig-late arv), kajastavad nad valitsuse poliitilisi eesmärke ja nende abi saavale elanikkonnale avaldatavat mõju. 
c) 
Kuigi andmed ei pruugi alati olla usaldus-
väärsed, edendab ja toetab komisjon kät-
tesaadavaid andmeid kasutades nende  parandamist.
72
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikasd) 
On keeruline kindlaks määrata edasipüüd-
likke ja realistlikke eesmärke – seda võib  rahuldaval tasemel saavutada üksnes pärast 
aastatepikkust tulemuspõhist praktilist juh-
timist, kui valdkonna protsessid on selgeks saanud. Komisjoni eelarvetoetuste üks ees-märke on parandada partnerriikide võime-
kust juhtida vahendeid arengutulemuste  
põhjal. 
e) 
Tehakse jõupingutusi, et pöörata suuremat 
tähelepanu hoolduse kvaliteedile. Näiteks  
sünnitusabi näitaja tähistab haiglasünni-tuste asemel (kusjuures kõigil tervisekes-
kuste töötajatel ei ole sünnitusabi väljaõpet) 
üha enam oskuslikku sünnitusabi. 
45. 
Kuigi kontrollikoja väide, et näitajate siht-
rühm ei ole otseselt kõige vaesemad ela-nikkonnarühmad, peab paika, tuleb siiski  
märkida, et 
mõne näitaja definitsioon kajastab vae- –
susmõõdet (näiteks sünnitusabi esmata-
sandi tervishoiu keskustes);vaesuse määr eelarvetoetust saavates rii- –
kides on 30–60% rahvastikust – enamiku näitajate eesmärgid ületavad mittevaese elanikkonna osakaalu. 
Peale selle kasutatakse üha laialdasemalt  
kõige vaesemate piirkondade, äärealade või soo alusel rühmitatud näitajaid.
46. 
Tuleb märkida, et ka üldise eelarvetoetuse muud eesmärgid võivad tervishoiuvaldkon-nale kaudselt positiivset mõju avaldada.47. 
Kuigi projektid (lähenemisviisina või vald-
kondliku poliitika toetusprogrammi rakenda-misel) ei ole EÜ abi rakendamisel eelistatud 
vorm, on selge, et need jäävad arenguabi  
osutamisel siiski oluliseks vahendiks.
Näiteks näitavad kümnenda EAFi riiklike  
näidisprogrammide / Sahara-taguse Aafrika 
riikide (v.a Lõuna-Aafrika Vabariik) A-rahas-tamispaketi esialgsete eraldiste esimese  
hindamise tulemused, et eelarvetoetus (seal-
hulgas nii üldine kui ka valdkondlik eelarve-
toetus) moodustab ligikaudu 48% senistest 
eraldistest. Ülejäänud 52% on seega kavas  kulutada peamiselt projektide kaudu.
48. 
Rahastatavate projektide jälgimiseks, nen-
dest järelduste tegemiseks ning lisaks vahe- ja 
lõppkokkuvõtetele on komisjon loonud tule-
mustele orienteeritud järelevalvesüsteemi, mis hõlmab kõiki ühenduse toetust saavaid 
piirkondi ja valdkondi. Kõnealune süsteem 
keskendub peamiselt projektide ülesehitu-
se kvaliteedile, tõhususele ja tulemuslikku-
sele kindlal ajal, võimalikele mõjudele ja  võimalikule jätkusuutlikkusele. Tulemustele 
orienteeritud järelevalvesüsteemi abil EAFi 2001.–2007. aasta tervishoiuvaldkonna sek-kumiste kohta saadud tulemused näitavad  ebapiisavat jätkusuutlikkust.
49.
a) 
Olukord on paremusele pöördumas, kuna  
komisjon püüab parandada sidet hädaabi-
etapi, taastamise ja arengu vahel. 
73
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikasc) 
Lähtudes kontrollikoja eriaruandest tehni-
lise abi mõjususe kohta suutlikkuse aren-damise kontekstis (2007), koostab komisjon 
2008. aasta novembri lõpuks uued suunised 
tehnilise koostöö ja programmide rakenda-mise korra kohta, mille eesmärk on pakkuda kvaliteetset tehnilist koostööd, mis toetab 
riigi juhitavaid programme, samuti toe-
tada partnerite projektide rakenduskorda,  vähendades seejuures oluliselt paralleel-
sete projekti rakendamise üksuste kasuta-
mist. See võib kaasa aidata tehnilise koostöö 
kvaliteedi, omavastutuse ja suutlikkuse  
parandamisele. 
e) 
Enamik Sahara-taguse Aafrika riike on Maa-
ilma Tervishoiuorganisatsiooni ja rahasta-
jate, sealhulgas EÜ abiga välja töötanud  
riikliku tervishoiupoliitika. Sageli on aga  
vaja, et poliitika ja ressursid (eelarvest  tervishoiule eraldatavad vahendid, tervis-
hoiutöötajad jne) oleksid omavahel rohkem 
kooskõlas. 
Komisjon osaleb kõnealuse tervishoiupo-
liitika täiustamises projektide (nt Angola  tervishoiuvaldkonna abiprogrammile ( Prog-
ramme de soutien au secteur de la santé ) 
eraldatud 25 miljonit eurot), valdkondliku  poliitika toetusprogrammide (näiteks ter-vishoiuvaldkonna eelarvetoetus Sambias ja 
Mosambiigis) või isegi tervishoiuvaldkonna iga-aastaste ühishinnangute koostamises  
osalemise kaudu (nt Beninis, Madagaskaril, 
Mosambiigis, Sambias jne).
f) 
Vt vastuseid punktidele VI (kolmas lõik) ja 18.50.
b) 
Delegatsioone teavitatakse tsentraliseeritud projektidest, mis nende sihtriiki mõjutavad. 
See on kasulik EÜ sekkumiste tõhustamise  
seisukohalt ning vältimaks riigi või piir-konna tasandil rakendatud tegevuse kattu-mist AKV riikide tasandi tegevusega. Peale 
selle teavitatakse komisjoni delegatsioone 
tsentraliseeritult juhitavatest projektidest  korrapäraselt piirkondlikel seminaridel. Lisa-
teabe saamiseks on neil ka juurdepääs Euro-
peAidi infosüsteemile (CRIS) ja EuropeAidi  
siseveebile.
c) 
ÜRO-EÜ ühissuunised aruandluse kohta  
peaks aitama need probleemid ületada. 
53.
a) 
Üldjuhul rahastab komisjon neid üldeelar-veridade tervishoiuprojekte, mille pakuvad 
välja ja mida rakendavad mittetulundus-
ühingud või muud valitsusvälised organi-
satsioonid, ainult juhul, kui need ühilduvad 
piisaval määral asjaomases riigis rakenda-tava tervishoiupoliitika ja -kavadega. Need 
projektid viiakse sageli ellu koostöös koha-liku tervishoiusüsteemiga. 
b) 
Aastatel 2004 ja 2005 korraldas komisjon  
lepinguliste abisaajate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste partneritega  
(nagu näiteks Maailma Tervishoiuorgani-
satsioon) neli temaatilist seminari (Addis  
Abebas, Dakaris, Maputos ja Bangkokis), et arutada tervishoiuvaldkonna eelarverida-dest rahastatud tegevusi ja vahetada saadud kogemusi. 
c) 
Uuenduslik laad ja sekkumiste arvu suu-
rendamise potentsiaal ei ole omane mitte  
üksnes riiklikele tervishoiuprogrammidele  
ühes konkreetses riigis, vaid ka tervishoiu-programmidele teistes riikides, kes seisa-
vad silmitsi samasuguste väljakutsetega,  
ja ülemaailmsetele algatustele tervis-
hoiualaste sekkumiste rahastamiseks nendes 
piirkondades.
74
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas54. 
Tervishoiuvaldkonna eelarveridadest rahas-tatavad projektikonkursid on suunatud  
kõige vähem arenenud ja muudele madala  
või keskmisest madalama sissetulekuga rii-
kidele ning kõige ebasoodsamas olukorras  
olevatele rahvastikurühmadele nendes rii-
kides. Tunnistatakse, et isegi arenenumate arengumaade vaesed ja marginaliseerunud 
elanikkonnarühmad vajavad toetust; see  
kehtib eriti HIVi/AIDSi puhul ning teatavate 
rühmade – näiteks süstivate narkomaanide, 
sisserännanud töötajate, põgenike, seks-
töötajate, homoseksuaalsete meeste jne  
– reproduktiivtervisega seotud vajaduste  puhul. Projektikonkursi hindamisel võetakse 
arvesse, kuivõrd asjakohane on kavandatav 
tegevus riigi/piirkonna/rahvastiku vajadusi 
ja sealseid piiranguid silmas pidades. 
58. 
Kontrollikoja auditist lähtudes on komisjon 
otsustanud luua talitustevahelise rühma,  
millel on järgmised ülesanded:
määrata kindlaks komisjoni delegatsioo- –
nide võimalik roll ja ülesanded seoses  
ülemaailmse fondiga (näiteks osalemine riiklikus kooskõlastusmehhanismis, aru-
andluses jne). Delegatsioonide eri liigid 
võib kindlaks teha näiteks selliste kritee-
riumide põhjal nagu HIVi levimus riigis, asjaolu, kas tervishoid on riikliku stratee-gia sihtsektor või mitte, jne; välja selgitada, kuidas delegatsioonid   –
oma uute ülesannetega piiratud ressurs-
side tingimustes toime tulevad ja
kindlaks teha, kuidas peakorter saaks   –
delegatsioone toetada ja kuidas arengu 
peadirektoraat ja koostöötalitus Euro-
peAid delegatsioonidele abi osutamiseks 
koostööd teevad.c) 
Riikide võimekus kvaliteetseid ettepanekuid koostada üldiselt paraneb. Viimases projek-
tikonkursi voorus (kuulutati välja 1. märt-
sil 2008) esitati taotlusi rekordsummas  
(6,1 miljardi USA dollari ulatuses), aga seal 
oli ka läbi aegade suurim hulk ettepanekuid, 
millel oli tehnilise hindamiskomisjoni soo-vitus: 54%.
Komisjon uurib praegu koos Unaidsiga  
võimalusi suurendada riikide suutlikkust  
võitluses AIDSi vastu (suutlikkuse suu-
rendamise tegevuskava väljatöötamine ja  
rakendamine).
60. 
Tõhusate tervishoiusüsteemidega on üle-
maailmse fondi ja Pepfari (USA presidendi  
AIDSi-vastase võitluse operatiivkava) toetuse kaudu võimalik pakkuda HIVi/AIDSi, tuberku-
loosi ja malaariasse nakatumise riskiga ela-
nikkonnarühmadele tervishoiuteenuseid.
Komisjon toetab ka tervishoiusüsteemide  
põhilisi osi, näiteks eraldatakse tervis-
hoiuvaldkonna inimressursi arengukoos-töö rahastamisvahendi / teemaprogrammi  
„Investeerimine inimestesse” raames aas-
tatel 2007–2013 tervishoiuvaldkonna inim-
ressursi jaoks 40 miljonit eurot. EAF toetab tervishoiuvaldkonna inimressursiga seotud tegevust ja programme Angolas, Mosambii-gis, Sambias, Zimbabwes ja Ugandas ning  
tervishoiuvaldkonna inimressursi näitajaid  
kasutatakse nüüd üldise eelarvetoetuse ja  
tervishoiuvaldkonna eelarvetoetuse muu-
tuvsummadega osamaksete puhul. Komisjon 
toetab koostöös Maailma Tervishoiuorgani-
satsiooniga ka ravimipoliitikat (25 miljoni  
euroga) ning tervishoiu planeerimise ja  eelarve koostamise parandamist (25 miljoni 
euroga) AKV riikides.
62. 
Komisjon on teadlik, et haigustele kesken-duvad programmid, nagu näiteks ülemaa-
ilmne fond, on tulemuslikud ainult tõhusa  
tervishoiusüsteemi olemasolul. Selle vahe-
korra paremaks mõistmiseks töötab arengu 
peadirektoraat välja strateegilisi ja tehnilisi 
suuniseid selle kohta, kuidas haigustele kes-
kenduvate programmidega tervishoiusüs-teeme tugevdada.
75
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas64. 
Komisjon märgib, et see küsimus võib esi-kohal olla olukorras, kus nõutav on üldise  
eelarvetoetuse ja tervishoiu sihtvaldkonna  
kombinatsioon, ning seejärel olukorras, kus 
tervishoiu siht- või mittesihtsektorile on  
sobiv vahend valdkondlik eelarvetoetus. 
Komisjon leiab, et üldise eelarvetoetuse  
panuse tõhustamiseks tervishoiunäitajate  seisukohalt on nõutav selge tervishoiu-
poliitika ja rahastajate – mitte tingimata  
komisjoni rahastatava eelarvetoetuse  
kaudu – toetatava tervishoiuprogrammi  
olemasolu.
65. 
Komisjon usub vahendite täiendavusse ja  
nõustub kontrollikojaga, et projektid või-
vad üldist eelarvetoetust tõhustada, kuid  märgib, et see toimib ka vastupidi.
66. 
Ülemaailmse fondi puhul ei ole täiendavus 
lihtne. Prognoositavus on väike (kontrolli-
koja andmete kohaselt said ainult 39% pro-
jektikonkursi 1.–7. vooru ettepanekutest  ülemaailmse fondi rahastuse). Peale selle  
on komisjoni ja ülemaailmse fondi planeeri-
mise ja sekkumiste ettevalmistamise ajakava 
täiesti erinev. 
67. 
Komisjon nõustub, et nii eelarvetoetuste  
rahastajad kui ka ülemaailmne fond võiks  
teatavaid koostoimevõimalusi paremini ära 
kasutada. 
68. 
Kui riigis on olemas valdkondlik programm
4 
ja kui komisjon osaleb selle riigi tervishoiu-
valdkonnas, toetab komisjon tavaliselt selle 
programmi rakendamist. 
4 Valdkondliku lähenemisviisi järgimise tulemusena töötab 
valitsus järk-järgult välja valdkondliku programmi . 
Valdkondlik programm koosneb kolmest osast: valdkonna 
poliitika ja strateegia , valdkonna eelarve ja selle 
väljavaated keskpikas perspektiivis ning valdkondliku 
kooskõlastamise mehhanism.Selleks et oma seisukohta veel kord kinnitada, 
allkirjastas komisjon 2007. aasta septembris rahvusvahelise tervishoiualase partnerlus-
leppe, millega võeti tervishoius taas kasutu-
sele valdkondlik lähenemisviis. Pärast seda 
on komisjoni delegatsioonid Etioopias ja  
Mosambiigis valitsuste ja arengupartneritega 
allkirjastanud rahvusvahelise tervishoiualase partnerlusleppe kaaslepingu (partnerlusleppe 
rakendamiseks konkreetses riigis).
69. 
Komisjon aitab aktiivselt kaasa valdkondlike 
programmide väljatöötamisele ja rakendami-
sele valdkondliku lähenemisviisi kaudu pea-miselt neis riikides, kus ta tervishoiusektorit 
toetab. Senini on komisjon osalenud mitmes 
valdkondlikus programmis (näiteks Ghana,  
Mosambiigi, Sambia, Senegali ja Uganda  
programmides).
70. 
Valdkondliku eelarvetoetuse osutamiseks  
tervishoiuvaldkonnale peavad olema täide-
tud alljärgnevad tingimused:
Tervishoiu toetamise kaasamine riiklikku 1. 
strateegiasse siht- või mittesihtsekto-rina, pidades silmas riigi omavastutust  
ja tööjaotust. 
Valdkondliku eelarvetoetuse abikõlblikkuse 2. 
tingimused on täidetud (selge valdkonna-
poliitika, valdkonna kooskõlastusmehha-
nism, makromajanduslik stabiilsus ja riigi 
rahanduse juhtimise paranemine). 
Paljudes Sahara-taguse Aafrika riikides ei ole need tingimused aga praegu täidetud.
72. 
Viimase kümne aasta jooksul on poliitika-/
strateegiaraamistikud paljudes Sahara-
taguse Aafrika riikides tänu Maailma Tervis-
hoiuorganisatsiooni ja kõigi teiste suuremate 
arengupartnerite toetusele oluliselt parane-
nud. Siiski tuleb kõnealust poliitikat pidevalt 
parandada (näiteks tervishoiuvajaduste ja  ressursside tihedam seos). Tervishoiuvald-
konna iga-aastased ühishinnangud, mille  
koostamisse on komisjon sageli kaasatud,  
aitavad tihtipeale tervishoiupoliitika/-stra-
teegia raamistikke arendada.
76
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasJÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
73. 
Kooskõlas oma poliitiliste kohustustega on 
komisjon jätkanud tervishoiu otserahasta-mist riigi tasandil, suurendanud üldist eel-
arvetoetust ja oma panust ülemaailmsetesse 
algatustesse. 
20% kohustus („Komisjon püüab tagada, et 
2009. aastaks pühendatakse 20% abist, mille 
komisjon eraldab arengukoostöö rahasta-misvahendiga hõlmatud riiklike program-
mide kohaselt, põhi- ja keskharidusele ning 
esmatasandi tervishoiule nimetatud sek-
toritega seotud  projekti-, programmi- või  
eelarvetoetuste  kaudu” – arengukoostöö  
rahastamisvahendi artikkel 5, ei kehti AKV  
riikide suhtes.
74. 
Tõhusate tervishoiusüsteemidega on üle-
maailmse fondi ja Pepfari (USA presidendi  
AIDSi-vastase võitluse operatiivkava) toetuse kaudu võimalik pakkuda HIVi/AIDSi, tuberku-
loosi ja malaariasse nakatumise riskiga ela-
nikkonnarühmadele tervishoiuteenuseid.
Komisjon toetab ka tervishoiusüsteemide  
põhilisi osi, näiteks eraldatakse tervis-hoiuvaldkonna inimressursi arengukoos-töö rahastamisvahendi / teemaprogrammi  „Investeerimine inimestesse” raames aas-tatel 2007–2013 tervishoiuvaldkonna inim-
ressursi jaoks 40 miljonit eurot. EAF toetab 
tervishoiuvaldkonna inimressursiga seotud tegevust ja programme Angolas, Mosam-
biigis, Sambias, Zimbabwes ja Ugandas.  
Tervishoiuvaldkonna inimressursi näitajaid 
kasutatakse nüüd üldise eelarvetoetuse ja  tervishoiuvaldkonna eelarvetoetuse muu-tuvsummadega osamaksete puhul. Komisjon toetab koostöös Maailma Tervishoiuorgani-satsiooniga ka ravimipoliitikat (25 miljoni  
euroga) ning tervishoiu planeerimise ja  eelarve koostamise parandamist (25 miljoni 
euroga) AKV riikides.75. 
Komisjon on arvesse võtnud kontrollikoja  
tähelepanekut ja püüab leida lahenduse ter-vishoiualaste lisateadmiste saamiseks oma 
võimalusi kasutades või sõlmides kokkulep-
peid näiteks liikmesriikide abiesindustega  asjaomastes riikides.
SOOVITUSED VAHENDITE JAGAMISE 
KOHTA
Nr 1: Komisjon kaalub vahendite valdkond-
likku jagamist kooskõlas suunistega, mis  
koostatakse kümnendaks EAFi vahekokku-võtteks. Nendega rõhutatakse tõenäoliselt  
riigi tasandi tegevuse eesmärke, saavuta-
tud tulemusi ning riigi omavastutuse ja  
tööjaotuse põhimõtteid. Ühtlasi lähtutakse 
nende puhul asjaolust, et tervishoiuvald-
konna aastatuhande arengueesmärke on  
võimalik saavutada mitmel eri viisil, seal-hulgas investeerimisega muudesse vald-
kondadesse peale tervishoiu (veevarustus  
ja kanalisatsioon, haridus, maaelu areng,  
valitsemine jne) ning mitte ainult tervis-
hoiuteenuste otsetoetustega.
a) Tunnistades vajadust pöörata rohkem  
tähelepanu tervishoiule ebakindlas olukor-ras olevates riikides, mis on tervishoiura-hastajate abist tihti ilma jäetud, eraldab  
komisjon või plaanib eraldada kümnenda  
EAFi raames otsetoetusi 15-le Sahara-taguse Aafrika riigile, millest kaheksa on  
ebakindlas olukorras (Burundi, Elevandi-
luurannik, Guinea, Kongo, Kongo Demo-
kraatlik Vabariik, Libeeria, Zimbabwe ja  Tšaad). Ebakindlas olukorras olevate riikide 
arv, mille tervishoiuvaldkonda komisjon  
toetab, on tõusnud üheksanda EAFi seits-
melt riigilt kaheksale riigile kümnenda EAFi 
puhul.
77
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas76. 
Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepa-
nekut, et EAFi tervishoiualaste sekkumiste  rakendamine on üheksanda EAFi ajal kiirene-
nud, ja nõustub kontrollikoja seisukohaga, 
et see on osaliselt seotud üleandmisega.
77. 
Ülemaailmse fondi esimese viieaastase  
hindamisperioodi tulemused tehakse kät-tesaadavaks aasta lõpuks. Need hõlmavad  
üksikasjalikku teavet ja analüüsi fondi rahas-
tatud ettepanekute tegeliku rakendamise  
kohta. Komisjon jälgib põhjalikult seda hin-
damist ja võtab selle oma järeldustes arvesse. Samuti võtab komisjon järelmeetmeid seoses 
kontrollikoja auditi järeldustega. 
78. 
Komisjon nõustub, et rahastamise suurem  
prognoositavus parandaks abi tõhusust.  
Seepärast on EÜ alates kümnendast EAFist  rakendamiseks välja töötanud aastatuhande 
arengueesmärkide lepingu, et suurendada  
eelarvetoetuste prognoositavust partnerrii-
kides. Komisjon märgib aga, et abi volatiilsus 
on põhjendatud abi tõhususe eeltingimuste puudumisel, näiteks kui eelarvetoetuse abi-
kõlblikkuse nõuded pole enam täidetud.Nr 2: Kümnenda EAFi vahekokkuvõtte käi-
gus vaatab komisjon üle oma rahastamise  tasakaalustatuse, et see oleks suurimal  
võimalikul määral kooskõlas komisjoni  
poliitikaeelistustega tervishoiu- ja ka teis-tes valdkondades kümnenda EAFi rakenda-mise esimeste aastate taustal. Eelistuste  
seas on kindlasti tervishoiusüsteemide  
tugevdamine.
Nr 3: Tunnistades, et vahendite eralda-
mist piirab töötajate arv, püüab komisjon  
leida võimalusi tagada delegatsioonidele  
parem juurdepääs tervishoiualastele eri-teadmistele. Juhul kui komisjon on ter-vishoiuvaldkonna rahastamisega seotud  kaudselt, eelkõige sotsiaalvaldkondade  
ja eelarveridadega seotud üldiste eelarve-
toetuste ning AKV riikide vahelise koostöö  
rahastamise kaudu, tuleb kooskõlas aren-
gupoliitika vastastikust täiendavust ja  tööjaotust käsitleva ELi tegevusjuhendiga  
teiste (ELi) rahastajatega kokku leppida  
vaikivas partnerluses ja tagada eelarvetoe-
tuste rahastajate rühmas koordineerimine.  
Kui tervishoid on sihtsektor, otsib komisjon 
võimalusi tagada delegatsioonile asjako-
hased eriteadmised.
a) Tervishoiualaste eriteadmiste kasutusele  võtmist regionaalsetes delegatsioonides on  
kaalutud juba mõnda aega. Komisjon peab 
enne otsuse tegemist selle soovituse eelised ja puudused paremini tasakaalu seadma.
c) Koostööd Maailma Tervishoiuorganisat-
siooniga, mis on praegugi oluline valdkond, saab edendada võimaluse korral riiklike  büroode kaudu.
78
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas79. 
Komisjon tervitab kontrollikoja tõdemust, et üldine eelarvetoetus võib olla oluline vahend 
tervishoiupoliitika täiustamisel. Komisjon  
rõhutab sellegipoolest, et üldise eelarve-
toetuse tõhusust saab paremini hinnata  
pikema aja jooksul, kuna riigi tasandil nõuab 
tulemuste paranemine aega, sest tuleb teha parandusi suurtes süsteemides, seetõttu ei 
ole see võrreldav elanikkonna väiksemate ja 
selgemate sihtrühmade puhul saavutatavate 
edusammudega. Kümnenda EAFi rakenda-
mise käigus loodetakse teha uusi edusamme 
tänu aastatuhande arengueesmärkide lepin-
gute kehtestamisele ja sellele, et program-mijärgse valdkondliku toetuse rakendamisel 
eelistatakse valdkondlikku eelarvetoetust.  
Komisjon jätkab jõupingutusi eelarvetoetuse 
vahendite tõhususe suurendamiseks (kasu-
tades sealhulgas üha enam kõige vaesemate piirkondade, äärealade või soo alusel rühmi-
tatud näitajaid).
80. 
Projektid – üksikprojektina või valdkondliku 
poliitika toetusprogrammide rakendusviisina 
– mängivad ka edaspidi olulist rolli tervis-hoiuvaldkonnale eraldatavate EÜ toetuste  
vallas. Komisjon püüab pidevalt parandada 
mitut riiki hõlmavate projektide valikut.
81. 
Delegatsioonide kaasamine sõltub samuti  
nende võimekusest valdkondlikes teemades.
Kontrollikoja auditist lähtudes loodi talitus-tevaheline rühm, et määrata kindlaks, mida 
komisjon peaks ülemaailmse fondi rahaliste 
vahendite tõhusama kasutamise tagamiseks 
riigi tasandil tegema. SOOVITUSED KIIRUSE 
JA PROGNOOSITAVUSE KOHTA
Nr 4: Komisjon uurib praegu koos Unaidsiga 
võimalusi suurendada riikide suutlikkust  
võitluses AIDSi vastu (suutlikkuse suuren-
damise tegevuskava väljatöötamine ja  rakendamine).  
Nr 5: Kümnenda EAFi raames püüab komis-
jon teha oma üldised eelarvetoetused prog-
noositavamaks, sõlmides abisaajariikidega 
aastatuhande arengueesmärkide lepinguid. 
Komisjon usub, et väljamaksete peatamise  oht on stiimuliks abikõlblikkuse säilitami-
seks – seda võib kahjustada, kui alternatiiv-
sete vahendite saamine rahastamisvoogude 
säilitamiseks oleks automaatne. Komisjoni  
jaoks on üksikjuhtumite kohta otsuste tege-
misel oluline tegur vajadus vältida vaeste  
elanike ebavajalikku karistamist.
79
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses AafrikasSOOVITUSED HALDAMISE
JA VAHENDITE TÕHUSUSE KOHTA
Nr 6: Komisjon tegutseb selle nimel, et siht-
otstarbeliste ja mittesihtotstarbeliste ter-
vishoiualaste sekkumiste puhul kasutataks  
võimalikult palju valdkondlikku eelarve-toetust, kui tingimused seda võimalda-vad. Programmisuuniste kohaselt käsitab  komisjon üldist eelarvetoetust täiendusena 
sihtsektori sekkumistele, muu hulgas juhul, 
kui neid rakendatakse valdkondlike eelar-
vetoetuste kaudu.
Nr 7 a): Komisjon jätkab jõupingutusi üldise 
eelarvetoetuse tulemusnäitajate ning  
üldise eelarvetoetuse ja tervishoiuvald-
konna dialoogi vahelise seose kasutami-
seks (sealhulgas valdkonna ühishinnangud 
ja valdkondliku lähenemisviisi rakenda-
mise korral pidev dialoog), et julgustada  riike saavutama jätkusuutlikul viisil oma  
aastatuhande arengueesmärke ja teisi  
eesmärke. See tähendaks igas riigis kõige  
sobivamat tulemus- ja sisendinäitajate  
(nagu osakaal eelarves ja täitmise määrad) kombinatsiooni. Üldise eelarvetoetusega  
seotud tegevusse võiks kaasata tehnilise  
abi vahendid, et vastata üldise eelarvetoe-
tuse tulemusnäitajatega valdkondadega  (näiteks tervishoiu infosüsteemid) seotud  konkreetsetele vajadustele.
b) Valdkonna tasandil keskendutakse ühis-hinnangutes enamasti valdkondliku polii-
tika rakendamisele ja valdkonna eelarve  
täitmisele. Arvesse võetakse ka riiklike kulu-
tuste hinnangute ja kulude jälgimise uurin-gute tulemusi, kui need on kättesaadavad.  
22st Sahara-taguse Aafrika riigist, kus on  
üheksanda EAFi raames korrapäraselt raken-
datud EÜ üldisi eelarvetoetusi, koostavad  
14 tervishoiuvaldkonna regulaarseid ühis-
hinnanguid, mille tulemusi võetakse seejä-
rel arvesse üldise eelarvetoetuse iga-aastase ühishinnangu koostamisel. Ka ülejäänud rii-
kides töötatakse neid üha enam välja; neid  
innustatakse kasutama üldise eelarvetoetuse 
alase dialoogi raames. Komisjon eelistab üld-
juhul siiski kasutada üldist eelarvetoetust ja mis tahes muud sellega seotud kaitsemeedet 
partnerriigi rahanduse juhtimise süsteemide tugevdamiseks ning ühtlasi inimressursside  
juhtimise suutlikkuse tõstmiseks. Seega eelis-tab komisjon pigem tugevdada kohalike aru-
andekohustuslike organite suutlikkust kui  
ise aruannete koostamises otseselt osaleda. 
Sellisel viisil on väljavaade üldise eelarvetoe-
tuse mõju maksimeerida, ühtlasi vähendab  see vahendi ülekoormamise riske ja on palju sobivam üldise eelarvetoetuse arvukate ees-märkide saavutamiseks.
c) Vt eespool (käesoleva kasti punkt b).
d) Inimressursside eelarve üldistes piirides  
ja tööjaotuse arenevate tavade olukorras  
teeb komisjon kõikvõimaliku, et parandada 
panust tervishoiuvaldkonna dialoogi, nagu 
eespool soovitatud.
e) Eelarvetoetuse tegevuses kasutatavate  
tulemusnäitajate parandamine on komis-joni jaoks pidev tööülesanne.
Nr 8: Komisjon on otsustanud luua tali-
tustevahelise rühma, millel on järgmised  
ülesanded:
1) määrata kindlaks komisjoni delegat-
sioonide võimalik roll ja ülesanded seoses  
ülemaailmse fondiga (näiteks osalemine  riiklikus kooskõlastusmehhanismis, aru-andluses jne). Delegatsioonide eri liigid  võib kindlaks teha näiteks selliste kritee-
riumide põhjal nagu HIVi levimus riigis,  
asjaolu, kas tervishoid on riikliku stratee-
gia sihtsektor või mitte, jne;
2) välja selgitada, kuidas delegatsioonid  
oma uute ülesannetega piiratud ressursside 
tingimustes toime tulevad; ja
3) kindlaks teha, kuidas peakorter saaks  
delegatsioone toetada ja kuidas arengu  
peadirektoraat ja koostöötalitus Euro-
peAid delegatsioonidele abi osutamiseks  koostööd teevad.
Peale selle uurib komisjon praegu koos  
Unaidsiga võimalusi suurendada riikide  
suutlikkust võitluses AIDSi vastu (suut-likkuse suurendamise tegevuskava välja-töötamine ja rakendamine).
80
Eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas82. 
Komisjon püüab sekkumiste sünergiaid  veelgi paremal viisil ära kasutada, alustades tervishoiuvaldkonna suuniste käimasolevast läbivaatamisest. 
83. 
Valdkondlike programmide rakendamise  toetamiseks täiendas komisjon 2007. aas-tal 2003. aastal avaldatud valdkondlikele  programmidele antava EÜ toetuse suuni-seid ning on korraldanud ridamisi koolitusi 
selle toetusliigi rakendamise teemal. Koos-töös Taani ja Madalmaadega on algatatud  
ka ühine valdkondliku lähenemisviisi alane 
õppeprogramm, mida rahastajariikide seas 
väga hinnatakse. Komisjon jätkab valdkond-like programmide loomise ja rakendamise  
toetamist – otseselt nendes riikides, kus  
tervishoid on komisjoni koostööstrateegia  
osa, ning mujal kaudselt üldise eelarvetoe-
tuse tulemuste hindamise ja ühishinnangute 
kaudu.Nr 9: Kuigi projektid (lähenemisviisina või  
valdkondliku poliitika toetusprogrammi  rakendamisel) ei ole EÜ abi rakendamisel  
eelistatud vorm, on selge, et need jää-
vad arenguabi osutamisel siiski oluliseks  vahendiks. Näiteks näitavad kümnenda  EAFi riiklike näidisprogrammide / Sahara-
taguse Aafrika riikide (v.a Lõuna-Aafrika  
Vabariik) A-rahastamispaketi esialgsete  eraldiste esimese hindamise tulemused,  
et eelarvetoetus (sealhulgas nii üldine kui  
ka valdkondlik eelarvetoetus) moodus-
tab ligikaudu 48% senistest eraldistest.  
Ülejäänud 52% on seega kavas kulutada  peamiselt projektide ja sihtotstarbeliste  programmide kaudu. Komisjon ei saa siiski  nõustuda soovitusega kasutada suuremal  
määral projekti vahendeid, et pakkuda „ter-
vishoiuteenuseid vaesemates piirkondades, 
mis ei ole hõlmatud asjakohaste tervishoiu-
teenustega”, kuna vähemalt 30 arengurii-gis on tervishoiuteenuste kättesaadavus  
piiratud; ent asjakohane lahendus sellele  
väljakutsele on pigem piisav, prognoositav  
ja lähendatud tervishoiuvaldkonna ametlik 
arenguabi kui väljapakutud rahastamine  
valitsusvälistelt organisatsioonidelt.SOOVITUSED VAHENDITE ÜHTSE 
KASUTAMISE KOHTA
Nr 10 (a): Komisjon hindab saadud koge-
muste põhjal, kas oleks vaja üle vaadata  näitajad selle kohta, millal kasutada üldist  eelarvetoetust ja millal valdkondlikku eel-
arvetoetust ning kuidas neid kahte vahen-
dit koos kasutada; need näitajad sisalduvad praegu ka komisjoni suunistes program-
mide koostamise, üldise eelarvetoetuse ja  
valdkondliku eelarvetoetuse kohta.
(b) Suunised eri vahendite (sealhulgas  
projektide) konkreetse kasutamise kohta  tervishoiusektoris, samuti nende kombinee-
ritud kasutamise kohta, vaadatakse läbi  
tervishoiuprogrammide suuniste raames,  
mida praegu ajakohastatakse, et võtta  
paremini arvesse EÜ vahendite (näiteks  
aastatuhande arengueesmärkide lepingu)  laiemat arengut.
(c) Komisjoni uus talitustevaheline rühm,  
mis loodi koostööks ülemaailmse fondiga,  
otsib võimalusi suurema täiendavuse saa-
vutamiseks ülemaailmse fondiga, võttes  
arvesse prognoositavust ülemaailmse fondi tegevuses ning komisjoni ja ülemaailmse  
fondi erinevat ajakava.
Nr 11: Komisjon soovib kasutada valdkond-
likku eelarvetoetust tervishoiuvaldkonna  sekkumiste eelistatud rakendusviisina, kui  
tingimused, muu hulgas selge valdkondliku 
poliitika olemasolu, seda võimaldavad.
Nr 12: Komisjon jätkab valdkondlike  
programmide koostamise ja rakendamise  toetamist, otseselt nendes riikides, kus  tervishoid on komisjoni koostööstrateegia  osa, ning mujal kaudselt üldise eelarvetoe-tuse tulemuste hindamise ja ühishinnan-gute kaudu.


Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 10/2008
EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2009 – 80 lk – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-093-9doi: 10.2865/2078

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
ERIARUANDES „EÜ ARENGUABI TERVISHOIUTEENUSTELE SAHARATAGUSES 
AAFRIKAS“ KONTROLLITAKSE, KAS TERVISHOIUSEKTORILE ERALDATUD FINANTS JA INIMRESSURSID PEEGELDASID EÜ POLIITILISI KOHUSTUSI JA KAS KOMISJON ON KIIRENDANUD ABI RAKENDAMIST JA KASUTANUD ERINEVAT LIIKI RAHASTAMIST TULEMUSLIKULT. ARUANDES ESITATAKSE MITMEID SOOVITUSI, KUIDAS SUURENDADA EÜ ABI MÕJUSUST TERVISHOIUTEENUSTE PARANDAMISE TOETAMISEL SAHARATAGUSES AAFRIKAS.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-08-010-ET-C
ISBN 978-92-9207-093-9