SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) koordineerib raskete piiriüleste kuritegude uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist Euroopas ja mujal. Eurojust kui Euroopa Liidu kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö keskus toetab liikmesriikide uurimisasutusi ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavaid asutusi seoses raskete kuritegudega, millega Eurojust on pädev tegelema vastavalt määrusele (EL) 2018/1727 (edaspidi „Eurojusti määrus“). Eurojusti pädevusse kuuluvad muu hulgas genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod (edaspidi ühiselt „rasked rahvusvahelised kuriteod“).

24. veebruaril 2022 alustas Venemaa sõjalist agressiooni Ukraina vastu. On põhjendatud alust arvata, et Ukrainas on toime pandud ja pannakse toime sõjakuritegusid ja inimsusvastaseid kuritegusid. 2. märtsil 2022 teatas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör, et ta alustab Ukrainas toimuva uurimist. Mitme liikmesriigi ja Ukraina prokuratuurid on alustanud ühtlasi raskete rahvusvaheliste kuritegude uurimist, mida toetab ja koordineerib Eurojust. Eurojustil on eksperditeadmised ja kogemused, et toetada raskete rahvusvaheliste kuritegude uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist, muu hulgas hõlbustades ühiste uurimisrühmade tegevust. Mõned liikmesriigid on koos Ukrainaga sellise rühma praeguse vaenutegevusega seoses loonud. Eurojust teeb koostööd ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröriga.

Riiklikud ametiasutused koguvad tõendeid rahvusvaheliste kuritegude kohta, mida Ukrainas võidi toime panna. Jätkuva vaenutegevuse tõttu ei saa tõendeid Ukrainas turvaliselt säilitada, mistõttu peaks liit kiiresti leidma varundus- või talletamiskoha. Järelikult on selleks, et koordineerida praegust tõendite kogumist liikmesriikide poolt, vaja kiiresti luua keskne talletuskoht, kus saaks talletada liidu asutuste ja organite ning riiklike ja rahvusvaheliste asutuste või kolmandate isikute, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide kogutud tõendeid. Kuigi Eurojusti määruses on sätestatud, et Eurojust toetab liikmesriikide tegevust raskete kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel, ei luba see sõnaselgelt Eurojustil sel otstarbel selliseid tõendeid koguda, säilitada ega analüüsida.

Oma ülesannete täitmiseks on Eurojust loonud kohtuasjade haldamise süsteemi, mis sisaldab isikustamata andmeid ja Eurojusti määruse II lisas osutatud isikuandmeid. Kohtuasjade haldamise süsteemi peaeesmärk on toetada Eurojusti kaasabil toimuvate uurimiste ja süüdistuse esitamise menetluste juhtimist ja koordineerimist. Eurojusti määruse kohaselt koosneb kohtuasjade haldamise süsteem vaid ajutistest tööfailidest, mille eesmärk on toetada käimasolevate kohtuasjade järelmeetmeid, ja registrist. Isikuandmete töötlemine väljaspool kohtuasjade haldamise süsteemi on keelatud. Uurimiste ja süüdistuse esitamise koordineerimisel ja toetamisel võib Eurojust ajutiselt säilitada ja vahetada tõendeid kooskõlas määruses sätestatud õigusnormidega.

Komisjon on juba teinud ettepaneku tõhustada Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemi praegust ülesehitust seoses Eurojusti tegevusega terroriaktide uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise valdkonnas. 1. detsembril 2021 võttis komisjon vastu ettepaneku parandada Euroopa õigusalase terrorismivastase võitluse registri toimimist Eurojustis. Ettepanekuga nähakse muu hulgas ette kohtuasjade haldamise süsteemi ajakohastamine ning riiklike pädevate asutuste ja Eurojusti vahelise teabevahetuse digitaliseerimine.

Hiljutised sündmused seoses Venemaa agressiooniga Ukraina vastu on veelgi näidanud tungivat vajadust täiendada Eurojusti olemasolevat kohtuasjade haldamise süsteemi. Eurojusti praegune andmetöötlusarhitektuur ei võimalda Eurojustil koguda, säilitada ega analüüsida tõendeid, mis on seotud raskete rahvusvaheliste kuritegudega, sealhulgas nendega, mida tõenäoliselt pannakse toime Ukrainas. Põhjuseks on sündmuste ulatus ja suur hulk tõendeid, mis tuleb selliste kuritegude toimepaneku korral säilitada.

Sellest lähtuvalt on käesoleva ettepaneku eesmärk võimaldada Eurojustil koguda, säilitada ja analüüsida tõendeid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta ning vajaduse korral võimaldada nende vahetamist või teha need muul viisil kättesaadavaks pädevatele riiklikele või rahvusvahelistele õigusasutustele. Tõendite kogumine ei tähenda, et Eurojustile antakse uurimisasutusena täidesaatev roll, mida Eurojusti mandaat ei hõlma. Selle eesmärk on tagada, et Eurojust saab eri allikatest pärit tõendeid vastu võtta ja keskselt säilitada. Nii saab Eurojust tulemuslikumalt toetada kohtuasjade ettevalmistamist riigisisestes ja rahvusvahelistes uurimistes ning pakkuda täiendavat tuge pädevatele prokuratuuridele. Selleks nähakse käesoleva ettepanekuga ette kohtuasjade haldamise süsteemi välise automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahendi loomine. Võttes arvesse asjaomaste isikuandmete tundlikkust, peab nende töötlemine, sealhulgas andmete kogumine, säilitamine, analüüs ja vahetamine, vastama andmekaitse ja küberturvalisuse rangeimatele nõuetele.

Määravad tõendid raskete rahvusvaheliste kuritegude kohta on harilikult kättesaadavad muu hulgas helisalvestiste, videote ja fotode kujul. Ka satelliidifotod võivad osutuda kasulikuks selliste kuritegude toimepaneku tõendamisel. Seepärast on käesoleva ettepanekuga kavas laiendada andmete kategooriaid, mida Eurojust võib seaduslikult töödelda, videotele ja audiosalvestistele ning satelliidifotodele ja muudele asjakohastele fotodele. Selleks et riiklikud ja rahvusvahelised õigusasutused saaksid täit kasu toetusest, mida Eurojust saab anda Ukraina vastu suunatud agressiooniga seotud raskete rahvusvaheliste kuritegude käimasolevates uurimistes, tuleb kiiresti jõustada käesoleva ettepaneku kohased Eurojusti määruse muudatused.