Euroopa Majandus- ja Sotsiaalk omitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 
määr us, millega muudetak se määr ust (EÜ) nr 1071/2009 ja määr ust (EÜ) nr 1072/2009 eesmärgiga 
kohandada neid valdk onnas toimunud arengutega“
[CO M(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]
(2018/C 197/07)
Rapor töörid: Stefan BACK ja Pasi MOISIO
Konsulteer imistaotlus Euroopa Parlament, 15.6.2017
Euroopa Liidu Nõuk ogu, 20.6.2017
Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikke l 91
Vastutav sektsioon transpordi, energ eetika, infrastr uktuur i ja infoühisk onna 
sektsioon
Vastuvõtmine sektsioonis 4.1.2018
Vastuvõtmine täisk ogus 18.1.2018
Täisk ogu istungjärk nr 531
Hääletuse tulemus
(poolt/vastu/erapooletuid)221/3/2
1.Järeldused ja soovitused
1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalk omitee kordab oma toetust kõnealuse ettepaneku ja kogu liikuvuspaketi eesmärgile 
tugevd ada Euroopa liikuvussekt ori konkurentsivõimet, sealhulga s tagades maanteetranspordi teenust ele sotsiaalselt õiglase 
ja konkurentsivõimelise sisetur u (1).
1.2. Komitee väljendab heameelt teatise rõhuasetuse üle puhtale, koostö öaltile ja ühendatud liikuvusele, mis võimaldab 
jätkusuutlikk e ja tõhusaid mitmeliigilisi valikuid, ning maanteetranspordi eluliselt tähtsa rolli tunnistamise üle.
1.3. Komitee väljendab seepärast heameelt ettepaneku eesmärkide üle tagada võrdsed tingimused killustamata 
maant eetranspordi sisetur ul, vältida ülemäärase haldusk oormuse tekitamist ettevõtjat ele, parandada õigusraamistiku 
selgust ja selle järgimise tagamist ning käsitleda kuritarvitamist, nagu varifirmade kasutamine, läbipaistmatud 
ettevõtlusmudelid ja ebaseaduslik kabotaaž.
1.4. Komitee toetab ettepaneku eesmärke lisada määr usesse (EÜ) nr 1071/2009 asutamisnõuded, milleg a välditak se 
varifirmade kasutamist auto veol, ja tugevdada järelevalvet eeskir jade täitmise üle, sh ametiasutustevahelise piiriülese 
koostöö parandamise ja Euroopa auto veo-ette võtjate elektroonilise registr i kasutamise abil.
Komitee toeta b ka paremate eeskir jade keht estamist seoses rikkumismenetluste ga ja hea maine kaotamiseni viia võivate 
karistuste hindamisega. Need mõlemad suurendava d õiguskindlust. Komite e rõhutab, kui oluline on artikli 6 lõike 1 
kolmanda lõigu punktides a ja b sätestatud künnisnõuete ühtlustatud kohaldamine, et rikkumisi võetaks hea maine 
hindamisel arvesse.
Mis puudutab varifirmasid, siis teeb komite e järelduse, et eeskir jade täitmise tõhus tagam ine jääb sõltuma riikide 
ametiasutuste tõhususest, tõhusast piiriülesest koostö öst ja asutamiskr iteeriumide ühtsest tõlg endamisest. Siinjuures tuleb 
arvestada ka digitaalvaldk onna arengug a.C 197/38 ET Euroopa Liidu Teata ja 8.6.2018
(1) ELT C 13, 15.1.2016, lk 176.
Komitee väljendab heameelt riiklike st registr itest saadava teabe parandamise üle ning samuti selle üle, et kehtestatakse 
ajavahemikud, mille jooksul tuleb teabenõuet ele vastata. Komite e sooviks näha kontrolliasutuste reaalajas ligipääsu riiklike 
registr ite elektrooniliselt kättesaada vale teabele.
Komitee leiab, et riiklikesse elektrooniliste sse registr itesse sisestatav teave peaks hõlmama ka andmeid ettevõtt e palg al 
olevate sõiduki juhtide kohta, sest see on vajalik sotsiaal- ja tööõiguse järgimise taseme kindlaksmääramisek s, ning kutsub 
komisjoni üles sellise meetme keht estamist kaaluma.
1.5. Komitee seab küsimärgi alla ebatäieliku viisi, kuidas väikesed tarbesõidukid on toodud määr use (EÜ) nr 1071/2009 
(kutsealale lubamise kohta) kohaldamisalasse, ja seab küsimärgi alla selle meetme lisaväär tuse, pidades meeles, et need 
sõidukid jäävad väljapoole määr use (EÜ) nr 1072/2009 kohaldamisala. Komite e leiab seepärast, et määr used (EÜ) nr 1071/ 
2009 ja (EÜ) 1072/2009 peaksid väik eseid tarbesõiduk eid täiel määral hõlmama, kuigi võimalik, et kergendatud vormis.
1.6. Komitee väljendab heameelt määr use (EÜ) nr 1072/2009 kohta kavandatud muudatuste põhilise suuna üle, milleg a 
lihtsustatak se ja selgitataks e kabotaaži eeskir ju ning tugevdatakse järelevalvet eeskir jade täitmise üle. Komite e võtab 
teadmisek s digitaalse sõidumeer iku pote ntsiaali eeskir jade täitmise tõhusa kontrollijana ning toetab selle varast 
paiga ldamist, sh ka olemasolevatele sõidukitele.
Kuid komitee toonitab, et kavandatud muudatusi kabotaaži kohta saab keht estada edukalt ja õiglaselt ainult siis, kui 
keht estatak se sätted, mis teevad selgeks, millal kabotaažite enuste osutamine lakkab olemast ajutine ja tekib 
asutamisk ohustus ning kas töötajat e lähetamise eeskir jade kogupak etti kohaldataks e eranditult kõigile kabotaažvedudele.
1.7. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et ei kasutatud ära võimalust selgitada veel mitut kabotaažieeskir jadega seotud 
punkti, mida on seni erinevalt tõlg endatud. Eeskir jade täitmise tõhusa järelevalve olulised eeltingimused, eriti maant eel 
toimuva kontrolli puhul, on selged ja lihtsad eeskir jad, mis võimaldava d hõlpsasti kättesaadavat e tõendit e alusel kohe ja 
kindlalt hinnata eeskir jade täitmist. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et kuigi ettepanek on samm edasi, jäävad 
õigusaktid mitmes küsimuses ebaselge ks ja avatuks erinevat ele tõlgendust ele.
1.8. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et määr usteg a (EÜ) nr 1071/2009 ja (EÜ) nr 1072/2009 samal ajal ei käsitleta 
kombineer itud veo direktiivi 92/106/EMÜ, mis praktikas pakub paralleelset turule juurdepääsu. Tõhusat e õigusaktide 
tagam isek s tuleks igas vormi s kabotaažile kohaldada sarnaseid eeskir ju.
1.9. Komitee toetab Euroopa maant eetranspordi ameti loomist kui tõhusat viisi parandada kõnealuses sektori s piiriülest 
eeskir jade täitmise tagamist.
2.Taust
2.1. Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr us, milleg a muudetak se määr ust (EÜ) nr 1071/2009 ja 
määr ust (EÜ) nr 1072/2009 eesmärgig a kohandada neid valdk onnas toimunud arenguteg a (edaspidi „ettepanek“), on osa 
komisjoni 31. mail 2017 esitatud liikuvuse paketist.
2.2. Ettepaneku põhieesmärgid on järgmised:
luua tingimused konkurentsivõimelise ja õiglase liikuvuse jaoks, likvideer ida varifirmad, lihtsustada ja selgitada 
kabotaažieeskir ju ning võimaldada tõhusat järelevalvet ametiasutuste parandatud koostö ö abil, muu hulgas Euroopa 
auto veo-ettevõ tjate registr i abil.
2.3. Paketi kui terviku üldeesmärgid lisak s punktides 2.1 ja 2.2 esitatud eesmärkidele on esitatud komisjoni teatises 
„Säästva liikuvuse suunas. Tegev uskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuk s puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud 
liikuvusele kõigi jaok s“ [CO M(2017) 283] (edaspidi „teatis“).
2.4. Teatises sätestatak se Euroopa jaoks strateegia eesmärgig a säilitada ELi roll puhta, konkurentsivõimelise, koostööalti 
ja ühendatud liikuvuse liidr ina, kes võimaldab jätkusuutlikk e ja tõhusaid mitmeliigilisi valikuid. See on vajalik liikuvuse 
eluliselt tähtsa rolli pärast piirideta Euroopa toimi mises ning nõuab ajakohast liikuvussüsteemi, mis on alus üleminekule 
vähese CO 2-heite ga majandus ele.8.6.2018 ET Euroopa Liidu Teata ja C 197/39
2.5. Teatises tunnistatakse maanteetranspordi juhtivat rolli ning sellega kaasneb kõnealusele sektorile kesk enduvate 
ettepanekute pake tt, sh raamistik tugeva sisetur u jaok s, paremad töötingimused auto veos, digitaliseer itud transpor t ja 
teemak sude läbivaadatud eeskir jad.
3.Üldised märkused
3.1. Komitee toetab teatises kirjeldatud liikuvusstrate egiat, mis kesk endub opti maalsele mitmeliigilisusele ja 
maant eetranspordi eluliselt tähtsa rolli tunnistamisele.
3.2. Ettepaneku põhieesmärgid – varifirmade likvideer imine ja auto veo kabotaaži eeskir jade lihtsustamine, et muuta 
need kerg emini mõisteta vaks ja jõustatavaks – vasta vad teatises sätestatud eesmärgile tagada maant eetranspordi õiglane ja 
konkurentsivõimeline siseturg ning komitee toetab neid täielikult.
3.3. Komitee viitab oma varasematele arvamustele TEN/566 „Euroopa ühtse transpordipiirk onna tegevuska va – 
edusammud ja väljakutsed“ ning TEN/575 „Rahvus vahelise maanteekauba veo siseturg: sotsiaalne dum ping ja kabotaaž“, 
milles rõhutati vajadust kujundada välja maant eetranspordi siseturg, samuti vaja dust vältida pettust, kõrvalehoidmist ja 
kuritarvitamist, sh varifirmade abil tegutsemise ja kabotaažieeskir jadest kõrvalehoidmise abil. Komite e väljendab heameelt 
asjaolu üle, et ettepanekus käsitletakse mõnda nimetatud arvamustes tõstatatud väga pakilist probleemi. Komitee väljendab 
siiski kahetsust, et ei kasutatud võimalust käsitleda sõnaselgelt sotsiaalset dum pingut, mida komitee on nimetatud 
arvamustes (2) üksmeelselt määratlenud kui pettust, kõrvalehoidmist ja kuritarvitamist (vt ka Euroopa Parlamendi 
14. sept embr i 2016. aasta resolutsioon sotsiaalse dum pingu kohta Euroopa Liidus, I osa, punkt 1 (2015/2255 (INI)).
3.4. Kuid siiski jääb küsimus, kas nende probleemide käsitlemisek s valitud vahendid on piisa vad, kas olek s tulnud võtta 
muid või lisameetmeid ning kas väljapakutud meetmed on taotleta vate eesmärkide suht es ebapropor tsionaalsed.
3.5. Komitee on seisuk ohal, et piiriülese eeskir jade täitmise tagamise tõhustamiseks maanteetranspordi sektoris on väga 
oluline Euroopa maant eetranspordi ameti loomine.
4.Määr us (EÜ) nr 1071/2009 – kutsealale juurdepääs
4.1. Komitee toetab artikli 1 muudatusi niivõrd, kuivõrd need teevad teksti selgemak s või loovad muul viisil lisaväär tust, 
parandades maant eetranspordi sisetur u toimi mist. Komite e kahtleb artikli 1 lõike 4 punkti b kavandatud täienduse 
lisavä ärtuses, sest selles nimetatakse ainult ühte mitmest võimalikust mitteärili se tegevuse juhust, ilma et käsitletaks 
tõendamisk ohustust, mis peaks põhimõtt eliselt lange ma asjaomase tegevuse tegijatele. Selles küsimuses võib ettepanek luua 
rohkem probleeme, kui see lahendab. See ei suurenda õiguskindlust ning hõlmab konkurentsimoonutuste suurendamise ja 
nn halli turu tekitamise riski.
4.2. Artikli 1 uue lõike 6 esimese lõiguga lisatakse määr use kohaldamisalasse ettevõtjad, kes käitavad alla 3,5-tonniseid 
väiks eid tarbesõiduk eid, kuid vabastataks e nad hea maine ja kutsealase pädevuse nõuetest ning samuti veok orraldaja 
nõudest.
Komitee leiab, et sellised erandid saadaks id väga kahetsusväärse sõnumi. Komitee soovitab lisada väiksed tarbesõidukid täiel 
määral nii määr usesse (EÜ) nr 1071/2009 kui ka määr usesse (EÜ) nr 1072/2009, kuigi võimalik , et kergendatud vormis. 
Ainult see tagaks sektori kutsepädevuse ühesuguse taseme ja võrdsed tingimused.
Komitee rõhutab, et tuleb tagada piisa vad vahendid tööks, mida on vaja teha määr uste (EÜ) nr 1071/2009 ja (EÜ) nr 1072/ 
2009 laiendatud kohaldamisala järgimise tagamisek s.
Samuti seab komite e küsimärgi alla liikmesr iikidele antud võimaluse kohaldada väikest ele tarbesõidukit ele täies ulatuses või 
osaliselt hea maine, kutsealase pädevuse ja veok orraldaja sätteid. See võimalus ähvardab häir ida sisetur u sidusust. Samuti ei 
ole see kooskõlas ettepanekug a jätta välja praeguse artikli 3 lõike 2 kohane võimalus, mis lubab liikmesr iikidel kehtestada 
lisanõudeid asjaomasele tegevusalale vastuvõtmiseks.C 197/40 ET Euroopa Liidu Teata ja 8.6.2018
(2) ELT C 13, 15.1.2016, lk 176.
4.3. Komitee toetab liikmesr iikidele artikli 3 lõikega 2 antud võimaluse kaotamist kehtestada artiklis 3 sätestatud 
tegevusalale vastuvõtmise nõuet ele lisak s veel teisigi nõudeid.
4.4. Artiklis 5 sätestatud asutamiskr iteeriumide muutmise ettepanekud on suunatud varifirmade vastu. Kavanda tud 
nõuded on üksikasjalikumad kui praegused sätted. Ettepanekus pööratakse rohkem tähelepanu äri- ja haldust egev use 
tegelikule elluviimisele ettevõtja ruumides asuk ohaliikmesr iigis, kus peavad olema hoiul ka tema põhilised äridokumendid, 
näite ks lisades, et haldus- ja äritegevust tuleb pidevalt ja tegelikult teostada kõnealuses liikmesr iigis, säilitades samas nõude 
ettevõtja käsutuses olevat e sõidukite transpordit oimingute haldamise kohta. Lisak s keht estatakse nõue, et ettevõtja peab 
omama varasid ja värbama tööta jaid propor tsionaalselt ettevõtte tegevusega. Komite e toetab nimetatud muudatusi ja 
rõhutab, kui oluline on sätete ühtne tõlg endamine, et tagada prognoosita vus. Komitee eeldab, et põhilised äridokumendid 
võivad olla ka elektroonilisel kujul hoiul mis tahes kohas, kus see on õiguslikult võimalik.
4.5. Komitee on siiski seisuk ohal, et endiselt on raske tõestada, et tegevust teostatakse varifirma kujul. Kavanda tud 
tekstid jätavad palju hindamisr uumi, mis kätkeb endas ohtu, et kaalutlusõiguse alusel tekivad lahknevad tavad. Sellistel 
tekstidel põhinevaid otsuseid saab kergesti vaidlustada. Erilised probleemid võivad kerkida esile ettevõtjat e puhul, kes 
kuuluvad mõnda rahvusvahelisse kontser ni või kes tellivad allhank ena näite ks teatavaid haldust oiminguid. On ilmne oht, et 
riiklikud tavad võivad riikide erinevat e tõlg enduste tõttu areneda väga erinevalt.
4.6. Komitee arvates saaks ettevõtja seisundist selgema pildi, kui tal olek s kohustus esitada teavet omandisuhete skeemi 
kohta (3).
4.7. Komitee juhib seepärast tähelepanu rakendamisraskustele ja rõhutab, kui oluline on tõhus piiriülene koostöö ja 
parimate tavade vahetamine eeskir jade täitmise tagam ise eest vastutavat e asutuste vahel.
4.8. Komitee võtab teadmisek s, et vaatamata artikli 6 lõike 1 teises lõigus lisatud üksikasjadele isikute kohta, kelle 
tegevus võib mõjutada hea maine hindamist, säilitava d liikmesr iigid siiski vabaduse lisada veel „asjaomaseid isikuid“. 
Seepärast võib asjaomaste isikute ring ikkagi liikmesr iigiti erineda.
Komitee toetab maks uõiguse lisamist alusena kahelda heas maines, mis on kavandatud sama lõike kolmandas lõigus 
(punkt a), mis kajastab üha suuremat tähelepanu maks uõiguse järgimisele. Samuti toetab komitee tähelepanu, mida 
pööratakse töötajat e lähetamise eeskir jade täitmisele, mida kajastab artikli 6 lõike 1 kolmanda lõigu alapunkt xi (punkt b).
Mõlemal juhul tagataks e õiguskindlus künnisteg a, sätestades et arvesse võetakse vaid juhte, kui isik on süüdi mõistetu d või 
teda on karistatud riiklike või ELi eeskir jade raske rikkumise eest.
4.9. Komitee seab küsimärgi alla ELi õiguse raske te rikkumiste eest antava te karistust e lisamise määr usesse seoses 
lepinguliste kohustuste suht es kohaldatava õigusega , sest see vaidlustab kohaldatava õiguse valimise eeskir ju, mitte sisulisi 
probleeme. Kui silmas peetakse kohaldatava te eeskir jade kohustusliku valimise alast rikkumist, tuleks seda selgesti märkida. 
Asjak ohasem meede olek s käsitleda negatiivseid leide tsiviilmenetlustes väärkäitumise, pettuse või väär juhtimisena.
4.10. Komitee kiidab heak s menetlussätet esse tehtavad muudatused artikli 6 lõikes 2. Arvestades ELi eeskir jade rasket e 
rikkumiste võimalikku mõju ettevõtja või veok orraldaja võimaluste le tegevust ellu viia, kahtleb komite e, kas on kohane, et 
komisjon võtab selliste rikkumist e nimekir ja vastu delegee ritud õigusaktide abil, nagu artikli 6 uues lõikes 2a on 
kavandatud.
4.11. Komitee kahtleb, kas veok orraldaja hea maine kaotamise kuupäevast alga v üheaastane ooteaeg, enne kui tema hea 
maine võib taastada, on propor tsionaalne. Hea maine taastamise ajastuse ja kohasuse kohta peaks id juhtumipõhiselt tegema 
otsuse riigi pädevad asutused.8.6.2018 ET Euroopa Liidu Teata ja C 197/41
(3) ELT L 140, 30.5.2012, lk 32.
4.11.1. Seoses finantsseisundit puudutavat e tingimusteg a kahtleb komite e ettepanekus kehtestada uus säte artikli 7 
lõikes 2, milles sätestatakse, et pädev asutus võib tunnistada finantssuutlikkust piisa valt tõendavaks dokumendik s ka „muu 
siduva dokumendi“. Kavandatud säte ei ole rahuldav , sest kõnealuse dokumendi iseloom on liiga ebamäärane.
4.12. Komitee kiidab heaks ettepaneku lisada artikli 16 alusel riiklikesse elektrooniliste sse registr itesse lisatea vet ning 
sisestada registr isse kõik rikkumised. Eelkõige väljendab komitee heameelt teabenõudele vastamise viiepäevase tähtaja üle 
ning märgib, et kontrolliasutust ele tuleks maant eel ja/või ettevõttes toimuva kontrolli ajal anda reaalajas ligipääs asjaomaste 
registr ite elektrooniliselt kättesaada vale teabele.
Komitee on samuti seisuk ohal, et riiklike sse elektrooniliste sse registr itesse sisestatav teave peaks hõlmama ka andmeid 
ettevõtte palg al olevate autojuhtid e kohta, sest see on vajalik sotsiaal- ja tööõiguse järgimise taseme kindlaks määramiseks . 
Sellel oleks eelkõige mõju punktis 3.3 nimetatud pettust e arvu vähendamisele. Komitee kutsub komisjoni üles sellise 
meetme kehtestamist kaaluma (vt Euroopa Parlamendi 18. mai 2017. aasta resolutsioon Euroopa Liidu maanteetranspordi 
kohta, punkt 33 (2017/2545 (RSP)).
4.13. Komitee väljendab heameelt haldusk oostö ö parandamise üle uues artiklis 18, sealhulgas selgete menetluste ja 
tähtaegad e keht estamise üle teabenõudele vastamiseks . Siiski soovitaks komitee järgmisi parandusi.
Lõike s 3 soovitab komite e, et kontrolle tehtaks alati, kui teiste liikmesr iikide pädevad asutused seda taotlevad. Lisaks 
soovitataks e jätta välja usaldusväärsuse nõue lõike 3 viimasest lausest, sest teabenõude põhjendamise küsimust käsitletakse 
piisavalt lõikes 4.
Komitee leiab, et lõikes 5 sätestatud tähtaega, mille jooksul tuleb teabenõude esitanud liikmesr iiki teavitada teabe saamise 
probleemidest, tuleks lühendada viiele päevale.
4.14. Komitee hindab iga-aastase aruandluse kohustust artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel esitatud taotlust e ja nende 
järelmeetmete kohta. Tõhus koostöö liikmesr iikide vahel on alus tõhusale täitmise tagamisele ning järelevalve eeskir jade 
täitmise üle on seepärast väga oluline.
5.Määr us (EÜ) nr 1072/2009 – turule juurdepääs
5.1. Komitee väljendab heameelt muudatuste üle, mis on kavandatud eesmärgiga selgitada turulepääsu eeskir ju 
kabotaaži suht es ja tõendit e kättesaada vust teel toimuvat e kontrollide puhul. Kuid esitatud ettepanekud tekitav ad ka 
mitmeid, allpool esitatud küsimusi. Komite e väljendab kahetsust ka selle üle, et mitu peamiselt kabotaažig a seotud 
probleemi on jätkuvalt lahendamata, nagu allpool on lähemalt selgitatud.
5.2. Komitee juhib tähelepanu järgmistele üldistele probleemidele.
—Nagu punktis 4.2 osutatud, väljendab komitee kahetsust selle üle, et määr ust (EÜ) nr 1072/2009 ei laiendata väik estele 
tarbesõidukit ele, mis tähendab soovimatut turu avamist sõidukite le, mida hõlmavad kutsealale juurdepääsu eeskir jad. 
See võib moonutada konkurentsi ning sellel võib olla negati ivne mõju näiteks ummikut ele ja keskk onnale.
—Komite e väljendab kahetsust selle üle, et küsimust, millal kabotaažvedu ei ole enam ajutine, vaid muutub selliseks 
pidevaks ja alaliseks tegevuseks, et õigus osutada teenuseid muus liikmesr iigis kui selles, kus ettevõtja on asutatud, nagu 
on sätestatud artiklis 8, enam ei kehti , ei käsitleta ettepanekus üldse.
Praegune oluk ord, kus kabotaažveo formaalset ele kriteeriumidele vastavai d toiminguid, nagu on sätestatud artiklis 8, 
võib teostada süstem aatiliselt ja korrapäraselt pika ajavahemiku vältel, isegi pikaajalise lepingu alusel, ja need jäävad 
ikkagi ajutisek s, ei ole rahuldav ega vasta vuses kriteeri umidega, milleg a määratakse kindlaks piiriüleste teenuste 
osutamise õiguse ajutine iseloom (vt Euroopa Kohtu lahendid 1995, lk I-04165 ja Euroopa Kohtu lahendid 1985 
lk 01513). Komitee peab seepärast ülioluliseks leida selge eeskir i selle kohta, mis on ajutine.C 197/42 ET Euroopa Liidu Teata ja 8.6.2018
Komite e märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõike 1 punktis b antaks e ELi seadusandjale laiaulatuslik 
kaalutlusõigus kabotaažite enuse ajutiseks osutamiseks tingimuste keht estamisel. Võimalikud lahendused võik sid olla 
vedude või tööpäevade maks imaalne arv teatud ajavahemiku jooksul või kabotaažvedude seer iate vahelise ooteper ioodi 
kehtestamine. Komitee arvates on väga oluline, et kõnealust küsimust reguleer ivad eeskir jad olek sid selged ja lihtsalt 
kohaldatavad, näite ks maanteel toimuva kontrolli ajal.
—Tõhusa järelevalve jaok s eeskir jade täitmise üle on väga oluline, et riigi ametiasutust ele tagataks asjak ohase pädevuseg a 
töötajat e kättesaada vus, et kavandatud artikli 10a alusel tõhusaid kontrolle teostada. Komitee arvates on esmatähtis, et 
need mõlemad elemendid olemas oleksid ja et loodaks võrgustik parimate tavade levitamisek s.
—Komite e väljendab kahetsust selle üle, et kõnealuse ettepanekuga samal ajal ei esitata kombineer itud veo direktiivi 92/ 
106/EMÜ läbivaatamise ettepanekut, sest praktikas tagab nimetatud direktiiv teises liikmesr iigis asutatud veda jatele 
paralleelse turulepääsu liikmesr iigi veoto imingutele. Komite e arvates tuleb transpordipoliitika täiesti õiguspärane 
eesmärk edendada kombineer itud transpordiahelaid saavu tada ilma selle konkreetse turulepääsu eeskir jata. Seega tuleks 
ühe liikmesr iigi sisese sadamatest või raudt eeterm inalidest lähtuva ja sadamatesse või raudteet erminalidesse suunduva 
kombineer itud veo maantee-etappi pidada riiklikuk s veok s ning kohaldada tuleks määr use (EÜ) nr 1072/2009 sätteid 
kabotaaži kohta või sellealaseid sättei d.
5.3. Komitee võtab teata vaks artikli 1 lõikess e 1 tehtud lisanduse tühjade konteiner ite või kaubaalust e veo kohta ning 
teeb järelduse, et veoleping on otsustav ja sellega kvalifitseer ub ka vähetähtis koorem rendi või tasu eest tehtavaks veoks.
5.4. Praegust piirangut, et kabotaažiper ioodi jooks ul võib teha kolm kabotaažvedu, on erinevalt tõlg endatud selles osas, 
mida üks vedu hõlmab, ning praktikas on osutunud raske ks, kui mitte võimatuks kontrollida nimetatud eeskir ja täitmist.
Komitee kiidab heak s ettepaneku kõrvaldada kolme veo piirang ja vähendada kabotaažvedude jaok s ettenähtud aega 
seitsmelt päevalt viiele, tingimusel et
1)kabotaaži ajutine iseloom tagatakse selge määratlusega, nagu on taotletud eespool punktis 5.2;
2)töötajat e lähetamise eeskir ju (direktiivid 96/71/EÜ ja 2014/67/EL) kohaldataks e kõigile kabotaažvedudele alate s 
esimesest päevast. Seda saaks teha, lisades direktiivid 96/71/EÜ ja 2014/67/EL eeskir jade hulka, mida kohaldataks e 
artiklis 9 nimetatud kabotaažvedudele, sõltumata direktiivi 96/71/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a sätetest.
Vastasel juhul eelistab komite e praeguste kabotaažieeskir jade säilitamist, sest eespool loetletud tingimusi mitte järgiv 
komisjoni ettepanek tähendaks praktikas peaaegu täielikku turu avamist, mis võib põhjustada turul prognoosimatuid 
taga järgi.
Komitee peab ühtlasi tervitatava ks muudes liikmesr iikides kui rahvusvahelise veo sihtk ohaks olevas liikmesr iigis 
(vastuvõtvas liikmesr iigis) lubatud kabotaažvedude piiramist, lubades neid teostada vaid selle liikmesr iigig a piirnevate s 
liikmesr iikides. See hõlbustab eeskir jade täitmise kontrollimist. Kuid ettepanekut tuleks muuta, et teha selgeks, et uued 
kabotaažiõigused, mis kaasnevad uue rahvusvahelise veoga mõnda piirnevasse liikmesr iiki, tühistava d juba olemasolevad 
kabotaažiõigused, et vältida selliste õiguste kuhjumist (nn ahelkabotaaž). See õigusliku prognoositavuse küsimus on väga 
oluline.
5.5. Töötaja te transpordisekto ris lähetamise eeskir jade [COM(2017 ) 278] kavandatud kohanduste ga tehakse selgeks, et 
neid eeskir ju kohaldatakse kabotaažvedudele esimesest päevast alate s. Kuigi tööta jate lähetamise eeskir jad ei pruugi 
täielikult kaotada liikmesr iikidevahelist kulude taseme erinevust, kõnealune eeskir i siiski vähendaks seda. Kuid komitee seab 
küsimärgi alla väiks ema vähem põhjaliku lähetamisdeklaratsiooni tõhususe isegi kuuekuulise perioodi puhul ja leebemad 
dokumentatsiooninõuded ilma kohustuseta määrata komisjoni poolt ettepanekus (millega võetak se vastu konkreetsed 
õigusnor mid seoses direktiiviga 96/71/EÜ ja direktiivig a 2014/67/EL) välja pakutud esindaja kabotaaži vallas, seni kuni ei 
ole lahendatud punktides 1.6 ja 5.2 esitatud kabotaaži ajutise iseloomu küsimus.8.6.2018 ET Euroopa Liidu Teata ja C 197/43
5.6. 2011. aastal esitas komisjon oma seisuk ohad kabotaaži käsitlevat e sätet e tõlgendamise kohta mitmes punktis („Uus 
kabotaažik ord määr use (EÜ) nr 1072/2009 kohaselt“, kättesaada v liikuvuse ja transpordi peadirekt oraadi veebisaidil). 
Praegusesse ettepanekusse on lisatud komisjoni arusaam kabotaažveost artikli 2 punktis 6 sätestatud määratlusse 
kavandatud muudatusena ning selles lahendatak se maant eel toimuva te kontrollide jaoks dokumentide sõidukis 
kättesaada vuse küsimus, mida käsitletak se artiklis 8 kavandatud uues lõikes 4a.
Komitee väljendab heameelt nende selgituste üle, kuid tunneb kahetsust, et mõnda muud komisjoni tõlgendusdokumendis 
käsitletud asjak ohast küsimust ei ole ettepanekus käsitletud. Nii on jäänud välja küsimus, kas kogu rahvusvaheline veos 
tuleb kohale toimetada, enne kui kabotaaž saab alata, ja kuidas artikli 8 lõikes 2 sätestatud seitsmepäevast 
kabotaažiper ioodi, nagu see praegu kehtib, tuleb välja arvutada.
Komitee väljendab ühtlasi kahetsust selle üle, et ei ole kasutatud võimalust selgitada, kas sõidumeer ikut e andmeid võib 
kasutada ka sellek s, et kontrollida kabotaažisätet e täitmist. Komisjoni 2011. aasta tõlg endusdokumendis võetud seisuk oha 
järgi on see nii. Komitee leiab, et olek s tulnud kasutada võimalust teha see määr use tekstis täiesti selgeks.
Komitee märgib igal juhul ära digitaalse sõidumeer iku täieliku sobivuse eeskir jade täitmise kontrollimiseks ning sooviks, et 
märkimisväärselt vähendataks ajapiirangut olemasolevate sõidukite varustamisek s selliste sõidumeer ikuteg a.
5.7. Komitee väljendab heameelt uue vastutuse sätte üle artiklis 14a, kuid juhib tähelepanu sellele, et ebaseaduslike 
teenuste teadliku tellimise tõestamine võib osutuda problemaatilisek s.
Brüssel, 18. jaanuar 2018
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  
presid ent
George s DASSIS C 197/44 ET Euroopa Liidu Teata ja 8.6.2018