Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikliga 25 teatama menetluse lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

(2)Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/XX allkirjastati Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „leping“), [ ], tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Kuna lepingu eesmärk on luua õigusraamistik selle tagamiseks, et käesoleva lepinguga hõlmatud kogu puit ja kõik puittooted, mis Vietnamist liitu imporditakse, on seaduslikult toodetud, on liidul ainupädevus see leping sõlmida vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõikele 3 ja lõike 4 esimesele lõigule. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis v on sätestatud, et sellised lepingud sõlmib nõukogu ning artikli 218 lõikega 7 volitatakse läbirääkijat kiitma liidu nimel heaks lepingu muudatusi, kui leping näeb ette, et muudatused tuleb vastu võtta lihtsustatud korras või et seda peab tegema lepingus sätestatud organ.

Osana FLEGT-tegevuskavast on kõnealuse lepingu sõlmimine asjakohane ELi arengukoostöö poliitika jaoks, kuna see mitte üksnes ei edenda seaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist, vaid selle eesmärk on ka parandada metsahaldust Vietnamis, suurendades läbipaistvust, aruandekohustuslikkust ja sidusrühmade osalust. Kuna lepingu rakendamine tugevdab metsa säästvat majandamist, aitab see algatus raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tuleneva heite vähendamisega kaasa ka kliimamuutuste vastu võitlemisele.

Lepinguga nähakse ette impordikontroll ELi piiridel, nagu on sätestatud FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008. Lepingus on esitatud Vietnami FLEGT-litsentsi kirjeldus, mis vastab eespool nimetatud rakendusmäärusega ettenähtud vormile.

Lepingu eesmärk on tugevdada metsahaldust ja metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja anda FLEGT-litsentsimissüsteemiga ELi turule kindlustunne, et Vietnamist imporditud puidu näol on tegemist seaduslikult ülestöötatud puiduga. Kui FLEGT-litsentsid on väljastatud, muudab leping ELi importijate jaoks lihtsamaks täita nõudeid, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 995/2010 (milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused), mille kohaselt tuleb FLEGTi litsentsiga hõlmatud puitu ja puittoodet pidada selle määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatuks.

Euroopa Liidu ja Vietnami vahelises vabatahtlikus partnerluslepingus (edaspidi „leping“) käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhistes välja toodud üksikasju. Eeskätt kehtestatakse selles FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamisel rakendatava, puidu seaduslikkuses veendumise süsteemi raamistik, organid ja ülesehitus. Lepingus on ette nähtud ka nõuete täitmise järelevalve ja süsteemi sõltumatu hindamise raamistik. Lepingus on sätestatud Vietnami selge kohustus töötada välja õigusaktid, millega tagatakse, et Vietnami imporditud puit on seaduslikult üles töötatud kooskõlas ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusnormidega. Need tegurid on välja toodud lepingu lisades, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele Vietnami puidu seaduslikkuse kontrollimise süsteem tugineb, ja kriteeriume, mille alusel hinnatakse süsteemi toimimist enne FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta otsuse tegemist.

Komisjon alustas läbirääkimisi Vietnamiga 2010. aastal. Komisjoni on abistanud mitu liikmesriiki, eelkõige Saksamaa ja Soome. Komisjon on nõukogu läbirääkimiste käiguga korrapäraselt kursis hoidnud ning esitanud aruandeid metsanduse töörühmale ja liikmesriikide esindustele Vietnamis. Komisjon on teavitanud ka Euroopa Parlamenti läbirääkimistega seotud suundumustest. Lepinguosalised on pidanud pärast läbirääkimisvoore avalikke kohtumisi, et sidusrühmi läbirääkimiste käiguga kursis hoida.

Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskavas (FLEGT-tegevuskava), mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal, tehakse ettepanek mitme meetme kohta, sh puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, et hoida ära investeerimist tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava tugineb ELi ja puitu tootvate riikide vahel sõlmitud FLEGT-partnerluslepingutele, mille eesmärk on ebaseadusliku metsaraie peatamine. Nõukogu võttis 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, mis on meede, mis võimaldab kontrollida, kas FLEGT-partnerluslepingute alusel ELi imporditav puit on seaduslik.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.7.2018 COM(2018) 515 final LISA

järgmise dokumendi juurde: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust) sõlmimise kohta



EUROOPA LIIDU JA VIETNAMI SOTSIALISTLIKU VABARIIGI VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING, MILLES KÄSITLETAKSE METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA PUIDUKAUBANDUST EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“), ja VIETNAMI SOTSIALISTLIKU VABARIIGI VALITSUS (edaspidi „Vietnam“), edaspidi ühiselt „lepinguosalised“, OLLES SEISUKOHAL, et Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega kaasneva kaubanduse kiireloomulise probleemi lahendamisel; KINNITADES, et peavad oluliseks põhimõtteid ja kohustusi, mis on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2015. aasta kestliku arengu tegevuskavas 2030 „Muudame oma maailma“, eriti kohustust saavutada tasakaalustatult ja ühtselt säästev areng selle kolmes – majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases – mõõtmes;

MEENUTADES sellega seoses säästva arengu eesmärke ja vahe-eesmärke, eelkõige vahe-eesmärki (15.2) edendada 2020. aastaks iga liiki metsade säästvat majandamist, peatada metsade hävitamine, taastada halvenenud seisundis metsad ning suurendada oluliselt metsastamist ja taasmetsastamist kogu maailmas;

OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud põhimõtete tähtsusest metsade säästva majandamise tagamisel ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest; KINNITADES, et peavad oluliseks põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolseid kauplemissüsteeme, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning muudes 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingu (millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon) IA lisas loetletud mitmepoolsetes kokkulepetes sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kohaldada;

VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) ning eelkõige nõuet, et CITESi osalised väljastaksid CITESi ekspordilube kõnealuse konventsiooni I, II või III liites loetletud liikide isendite jaoks üksnes teatavatel tingimustel, sealhulgas tingimusel, et selliste isendite omandamisel ei ole rikutud asjakohaseid seadusi, mis käsitlevad loomastiku ja taimestiku kaitset; TULETADES MEELDE ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel Brüsselis 27. juunil 2012 sõlmitud laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut; TULETADES MEELDE Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste hiljutist lõpetamist ja eelkõige lepingus sisalduvaid kohustusi, mis on seotud säästva metsamajandamise ja metsasaadustega kauplemisega; TUNNISTADES Vietnami valitsuse jõupingutusi heade metsahaldustavade, metsaõigusnormide täitmise ja seadusliku puidukaubanduse edendamisel, kasutades muu hulgas Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi, mida hakatakse arendama koostöös mitme sidusrühmaga, järgides hea valitsemistava, usaldusväärsuse ja esindavuse põhimõtteid;

TUNNISTADES, et käesoleva lepingu rakendamine toetab säästvat metsamajandamist ja aitab kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, mis toimub raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ning metsade kaitsmise, säästva majandamise ja süsinikuvarude suurendamise kaudu (REDD+); TUNNISTADES, et sidusrühmadel on käesoleva lepingu rakendamisel oluline roll ja seetõttu on vajalik luua tõhusad mehhanismid, mis võimaldaksid neil aidata kaasa Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi toimimisele; TUNNISTADES, et valitsemistava parandamiseks on hädavajalik teabe avaldamine ja seetõttu peaks käesoleva lepingu rakendamisel kesksel kohal olema sidusrühmade teavitamine, et hõlbustada süsteemide rakendamist ja järelevalvet, parandada läbipaistvust, suurendada sidusrühmade ja tarbijate usaldust ning tagada lepinguosaliste aruandekohuslus; OLLES VEENDUNUD, et lepinguosalised peavad püüdma vähendada nii palju kui võimalik käesoleva lepingu rakendamise otsesel tagajärjel kohalikele kogukondadele ja vaestele tekkida võivat kahjulikku mõju;



KINNITADES vastastikuse austuse, suveräänsuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ning tunnistades lepinguosalistele käesolevast lepingust tekkivat kasu; KINNITADES, et vastavalt Vietnami 9. aprilli 2016. aasta seadusele nr 108/2016/QH13 rahvusvaheliste lepingute kohta peab käesoleva lepingu heaks kiitma Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsus, seeläbi väljendades Vietnami Sotsialistliku Vabariigi nõusolekut olla seotud käesoleva lepinguga; VASTAVALT lepinguosaliste asjakohastele õigusaktidele ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1 Eesmärk 1. Käesoleva lepingu eesmärk, mis on kooskõlas lepinguosaliste ühise kavatsusega tagada iga liiki metsa säästev majandamine, on sätestada õigusraamistik tagamaks, et käesoleva lepinguga hõlmatud puit ja puittooted, mis imporditakse Vietnamist liitu, on seaduslikult toodetud, ning seeläbi edendada kauplemist puittoodetega, mis on pärit säästvalt majandatud metsadest ja üles töötatud kooskõlas ülestöötamisriigi õigusaktidega. 2. Lisaks sellele on käesolev leping aluseks lepinguosaliste vahelisele dialoogile ja koostööle, mille eesmärk on lihtsustada ja edendada lepingu täielikku rakendamist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

ARTIKKEL 2

Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „import Euroopa Liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa liigitada „mittekaubanduslikku laadi kaubaks“, nagu see on määratletud komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 punktis 21; b) „eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Vietnami geograafilise territooriumi mis tahes osast, välja arvatud Vietnamist läbiveetavad puittooted;

c) „läbiveetavad puittooted“ – kolmandatest riikidest pärit puittooted, mis sisenevad Vietnami territooriumile tollikontrolli all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, kusjuures nende päritoluriik jääb samaks; d) „puittooted“ – I lisas loetletud tooted; e) „HS-kood“ – nelja- või kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris; f) „FLEGT-litsents“ – seaduslik Vietnami dokument, mis kinnitab, et puittoodete saadetis, mis on ette nähtud liitu eksportimiseks, on toodetud seaduslikult ja seda on kontrollitud vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumidele. FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt; g) „litsentse väljastav asutus“ – asutus, mille Vietnam on määranud FLEGT-litsentse väljastama ja kinnitama;

h) „pädevad asutused“ – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, heaks kiitma ja kontrollima;

i) „saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Vietnamist ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; j) „seaduslikult toodetud puit” (edaspidi ka „seaduslik puit“) – käesoleva lepingu II lisas ja muudes lepingu asjakohastes sätetes märgitud Vietnami õigusaktide kohaselt üles töötatud või imporditud ja toodetud puittooted; imporditud puidu puhul tähendab see puittooteid, mis on üles töötatud, toodetud ja eksporditud ülestöötamisriigi asjakohaste õigusaktide ja V lisas kirjeldatud korra kohaselt;

k) „vabasse ringlusse lubamine“ – liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse (vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013) ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist; l) „tõendavate dokumentide kontrollimine“ – tõendavate dokumentide seaduslikkuse, kehtivuse ja nõuetelevastavuse kontrollimise protsess, mis hõlmab dokumentide kontrollimist ja/või füüsilist kontrolli kontrolliüksuste poolt vastavalt eeskirjadele, mis on esitatud II lisas sätestatud seaduslikkuse määratluses.

ARTIKKEL 3 FLEGT-litsentsimissüsteem 1. Lepinguosaliste vahel luuakse käesolevaga metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse litsentsimissüsteem („FLEGT-litsentsimissüsteem“). Sellega kehtestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja tõendada, et liitu veetavad puittooted on toodetud seaduslikult. Lähtudes nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusest (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse ja käesolevast lepingust, aktsepteerib liit Vietnamist saabuvaid ja liitu imporditavaid puittoodete saadetisi ainult juhul, kui need on hõlmatud FLEGT-litsentsidega. 2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamiseks.



ARTIKKEL 4 Litsentse väljastav asutus 1. Vietnam määrab FLEGT-litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Litsentse väljastav asutus veendub, et puittooted on toodetud seaduslikult vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentse Vietnamis seaduslikult toodetud puittoodete saadetistele nende liitu eksportimiseks. 3. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse saadetistele, milles sisalduvad puittooted ei ole toodetud seaduslikult vastavalt II lisas nimetatud Vietnami õigusaktidele, ega – imporditud puidu korral – puittoodetele, mis ei ole üles töötatud, toodetud või eksporditud vastavalt ülestöötamisriigi ja tootmisriigi õigusaktidele.

4. Litsentse väljastav asutus rakendab FLEGT-litsentside väljastamise menetlusi ja avalikustab need. Samuti säilitab litsentse väljastav asutus andmed kõigi FLEGT-litsentsiga hõlmatud saadetiste kohta kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega ja teeb need andmed kättesaadavaks artiklis 10 viidatud sõltumatu hindamise läbiviimiseks, samal ajal tagades eksportijate ärisaladusena käsitletava teabe konfidentsiaalsuse. ARTIKKEL 5 Pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Vietnamile liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Pädevad asutused veenduvad enne saadetise lubamist liidus vabasse ringlusse, et saadetisel on olemas kehtiv FLEGT-litsents. Kui tekib kahtlusi FLEGT-litsentsi kehtivuses, võidakse saadetise ringlusse lubamine peatada ja saadetis kinni pidada.



3. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest. 4. Pädevad asutused võimaldavad Vietnami poolt artikli 10 kohaselt sõltumatuks hindajaks määratud isikutele ja asutustele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega. 5. Pädevad asutused ei tee lõikes 2 kirjeldatud toimingut, kui saadetises sisalduvad puittooted on valmistatud CITESi liidetes loetletud liikidest, kuna need kuuluvad nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) kontrolli käsitlevate sätete kohaldamisalasse.

ARTIKKEL 6 FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendina selle kohta, et puittooted on toodetud seaduslikult. 2. FLEGT-litsents väljastatakse inglis- ja vietnamikeelsel vormil. Vorm täidetakse inglise keeles. 3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, saatmise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi. 4. FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus ja väljastamise kord on esitatud IV lisas.



ARTIKKEL 7 Mõiste „seaduslikult toodetud puit“ määratlus Käesolevas lepingus kasutatava mõiste „seaduslikult toodetud puit“ määratlus on sätestatud artikli 2 punktis j ja seda täpsustatakse II lisas. Nimetatud lisas kirjeldatakse Vietnami õigusakte, mida tuleb järgida, et puittooted oleksid FLEGT-litsentsiga hõlmatud. Selles lisas on esitatud ka põhimõtted, kriteeriumid ja näitajad ning nimetatud õigusaktidele vastavust tõendavad dokumendid.

ARTIKKEL 8 Seaduslikult toodetud puidu kontrollimine 1. Vietnam loob ja rakendab Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi („VPSTS“), mille raames kontrollitakse, kas puit ja puittooted on toodetud seaduslikult, ning tagatakse, et liitu eksporditakse üksnes seaduslikuks tunnistatud saadetised. VPSTS peab hõlmama vastavuse kontrollimist ja menetlusi, mille eesmärk on tagada, et tarneahelasse ei satuks ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit. 2. Süsteemi, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised koosnevad seaduslikult toodetud puidust, kirjeldatakse V lisas.

ARTIKKEL 9 FLEGT-litsentsiga saadetiste ringlusse lubamine

1. FLEGT-litsentsiga saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi kirjeldatakse III lisas. 2. Kui pädeval asutusel on põhjust kahtlustada, et litsents ei kehti või ei ole autentne või ei vasta saadetisele, mille kohta see on väidetavalt väljastatud, võib ta kohaldada III lisas kirjeldatud menetlusi. 3. Kui FLEGT-litsentse käsitlevate konsultatsioonide käigus tekivad püsivad lahkhelid või probleemid, võib asja saata läbivaatamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele, mis moodustatakse vastavalt artiklile 18.

ARTIKKEL 10 Sõltumatu hindamine 1. Sõltumatu hindamise eesmärk on hinnata VPSTSi ja FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamist, tõhusust ja usaldusväärsust vastavalt VI lisas sätestatule. 2. Vietnam kasutab VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks sõltumatu hindaja teenuseid, konsulteerides selles küsimuses liiduga. 3. Sõltumatu hindaja on organ, millel ei ole ühtki huvide konflikti, mis tuleneb a) organisatsioonilistest või kaubanduslikest sidemetest liiduga või Vietnami metsamajandussektorit reguleerivate asutustega;

b) sidemetest litsentse väljastava asutusega või muu puidutootmise seaduslikkuse kontrollimise eest vastutava asutusega; või c) sidemetest mis tahes ettevõtjaga, kes viib ellu äritegevust metsamajandussektoris.

4. Sõltumatu hindaja tegutseb dokumenteeritud juhtimisstruktuuri ning avalikustatud põhimõtete, meetodite ja menetluste kohaselt, mis vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud parimatele tavadele. 5. Sõltumatu hindaja suunab oma tööst tulenevad kaebused lepingu rakendamise ühiskomiteele, mis moodustatakse vastavalt artiklile 18. 6. Sõltumatu hindaja esitab oma tähelepanekud lepinguosalistele aruannetes, mille ta koostab VI lisas kirjeldatud korra kohaselt. Sõltumatu hindaja aruanded avaldatakse VIII lisas kirjeldatud korra kohaselt. 7. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu hindaja tööd, eelkõige tagades talle pääsu mõlema lepinguosalise territooriumile ning võimaluse tutvuda tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabega. Oma andmekaitset käsitlevatest siseriiklikest õigusaktidest lähtudes võivad lepinguosalised siiski keelduda sellise teabe avaldamisest, mida neil ei ole lubatud avaldada.

ARTIKKEL 11 Õigusnormide rikkumine Lepinguosalised teavitavad teineteist artikli 20 kohaselt, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade rikkumise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, sealhulgas seoses järgmiste asjaoludega: a) kaubanduseeskirjadest kõrvalehoidmine, sealhulgas kaubatehingute ümbersuunamine Vietnamist liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks;

b) FLEGT-litsentsid hõlmavad puittooteid, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille kohta kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud; või c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

ARTIKKEL 12 FLEGT-litsentsimissüsteemi kasutuselevõtu alguskuupäev 1. Lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu rakendamise ühiskomitee kaudu, mis moodustatakse vastavalt artiklile 18, kui nad leiavad, et on teinud vajalikud ettevalmistused FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks kasutuselevõtuks. 2. Lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel algatavad lepinguosalised FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise VII lisas sätestatud kriteeriumide alusel. Hindamisel määratakse kindlaks, kas FLEGT-litsentsimissüsteemi aluseks olev VPSTS, mida kirjeldatakse V lisas, täidab nõuetekohaselt oma funktsioone. 3. Lähtudes lepingu rakendamise ühiskomitee soovitustest, lepivad lepinguosalised kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võetakse. 4. Lepinguosalised teatavad sellest kuupäevast teineteisele kirjalikult.

ARTIKKEL 13

VPSTSi ja muude meetmete rakendamine 1. Kasutades VPSTSi, kontrollib Vietnam mujale kui liitu eksporditavate puittoodete ja siseturul müüdavate puittoodete seaduslikkust; samuti kontrollib Vietnam imporditud puittoodete seaduslikkust, kasutades käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteemi. 2. VPSTSi rakendamise toetamiseks julgustab liit selle süsteemi kasutamist muudel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse puhul. 3. EL rakendab kooskõlas oma kohaldatavate õigusaktidega meetmeid, et vältida ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodete viimist liidu turule.

ARTIKKEL 14 Toetavad meetmed 1. Käesoleva lepingu täitmist toetavate meetmete jaoks vajalike ressursside andmine otsustatakse liidu ja selle liikmesriikide ning Vietnami koostööd käsitleva programmitöö kontekstis. 2. Vietnam tagab käesoleva lepingu rakendamise suutlikkuse tugevdamise. 3. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed oleksid kooskõlas olemasolevate ja tulevaste arenguprogrammide ja -algatustega.

ARTIKKEL 15 Sidusrühmade kaasamine käesoleva lepingu rakendamisse 1. Vietnam kaasab asjakohased sidusrühmad käesoleva lepingu rakendamisse.

2. Vietnam tagab käesoleva lepingu läbipaistva rakendamise ja järelevalve koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas vabaühenduste, metsandusühistute, ettevõtete, ametiühingute, kohalike kogukondade ja metsaaladel elavate inimestega. 3. Vietnam tagab käesoleva lepingu rakendamise üle järelevalve teostamiseks vajaliku mehhanismi, mis hõlmab asjakohaste valitsusasutuste ja muude asjakohaste sidusrühmade esindajaid. 4. Vietnam konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus ning edendab selleks sobivaid konsultatsioonistrateegiaid, -vorme ja -programme. 5. Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise küsimustes, võttes arvesse oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 1998. aasta konventsioonist (Århusi konventsioon).

ARTIKKEL 16 Sotsiaalne kaitse

1. Lepingust tuleneva võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et hindavad lepingu mõju asjassepuutuvatele rahvusvähemustele ja kohalikele kogukondadele ning nende eluviisile, samuti kodumajapidamistele ja puidutööstusele. 2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju vastavalt lõikes 1 sätestatule, võttes samal ajal mõistlikke meetmeid võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad võimaliku kahjuliku mõju kõrvaldamiseks leppida kokku täiendavate meetmete rakendamises.

ARTIKKEL 17 Turustiimulid Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, seab liit eesmärgiks edendada käesoleva lepinguga hõlmatud puittoodete soodsat positsiooni liidu turul. Selleks võetakse eelkõige meetmeid, mis toetavad: a) sellist riigihangete ja erasektori hangete poliitikat, millega tunnustatakse seaduslikult ülestöötatud puittoodete tarnimist ja tagatakse neile turg; ning b) FLEGTlitsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

ARTIKKEL 18 Lepingu rakendamise ühiskomitee

1. Lepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu haldamise, järelevalve ja läbivaatamise hõlbustamiseks lepingu rakendamise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“). Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. 2. Ühiskomitee moodustatakse kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kumbki lepinguosaline nimetab ühiskomiteesse oma esindajad. Ühiskomitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Ühiskomiteed juhivad ühiselt kummagi lepinguosalise nimetatud kõrgemad ametnikud. 3. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra. 4. Ühiskomitee tuleb esimesel kahel aastal kokku vähemalt kaks korda aastas ja edaspidi vähemalt kord aastas, kusjuures kohtumise kuupäeva ja päevakorra lepivad lepinguosalised eelnevalt kokku. Lepinguosalise nõudmisel võib kokku kutsuda täiendavaid koosolekuid.

5. Ühiskomitee tagab, et tema töö oleks võimalikult läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks avalikkusele kättesaadav. 6. Ühiskomitee avaldab ühiseid aastaaruandeid. Aruande üksikasjad ja sisu on esitatud VIII lisas. 7. Ühiskomitee konkreetseid funktsioone ja ülesandeid kirjeldatakse IX lisas. ARTIKKEL 19 Aruanded ja teabe avalikustamine 1. Lepinguosalised kohustuvad korrapäraselt avalikustama käesoleva lepingu rakendamise ja järelevalvega seotud teavet.

2. Lepinguosalised teevad VIII lisas märgitud teabe avalikkusele kättesaadavaks samas lisas kirjeldatud mehhanismide abil. Lepinguosalised seavad eesmärgi varustada mitmesuguseid metsandussektori sidusrühmi usaldusväärse, asjakohase ja ajakohastatud teabega.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et oma asjakohastest õigusaktidest lähtudes ei avalikusta nad käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Kumbki lepinguosaline ei avalikusta ega luba oma asutustel avalikustada käesoleva lepingu alusel vahetatud teavet, mis käsitleb ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet. ARTIKKEL 20 Rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamisega seonduvate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: a) Vietnami puhul: aseminister, põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium; b) Liidu puhul: Liidu delegatsiooni juht Vietnamis.

2. Lepinguosalised edastavad teineteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe, sealhulgas lõikes 1 nimetatud esindajate muutused. ARTIKKEL 21

Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Vietnami territooriumil.

ARTIKKEL 22 Vaidluste lahendamine 1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlused viivitamata konsultatsioonide teel. 2. Kui vaidlust ei ole konsultatsioonide teel lahendatud 120 päeva jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib vaidluse edastada ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tulemusliku rakendamise jätkamiseks. 3. Kui ühiskomiteel ei õnnestu vaidlust lahendada, taotlevad lepinguosalised ühiselt abi või vahendamist kolmandalt isikult.

4. Kui vaidlust ei suudeta lahendada vastavalt lõikele 3, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku 60 päeva jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist. 5. Vahekohtunikud teevad otsuse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist.

6. Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei ole võimalik edasi kaevata. 7. Ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorra.

ARTIKKEL 23 Peatamine 1. Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama. Seejärel arutatakse seda küsimust lepinguosaliste vahel, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti. 2. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu kohaldamise, kui teine lepinguosaline a) ei täida käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi; b) ei rakenda käesoleva lepingu täitmiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmeetmeid ja -vahendeid; või c) tegutseb viisil, mis märkimisväärselt ohustab liidu või Vietnami keskkonda, elanike tervist, ohutust või turvalisust.

Peatamise otsus ja selle põhjused teatatakse ja edastatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult.

3. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõpeb 30 kalendripäeva pärast lõike 2 teises lõigus osutatud teate edastamist. 4. Käesoleva lepingu kohaldamist jätkatakse 30 kalendripäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused enam ei kehti. ARTIKKEL 24 Muudatused 1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab vastava ettepaneku vähemalt kolm kuud enne ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee vaatab ettepaneku läbi ja konsensuse saavutamise korral esitab soovituse. Kui lepinguosalised on soovitusega nõus, kiidavad nad selle oma asjakohase sisemenetluse kohaselt heaks.

2. Kõik muudatused, mille lepinguosalised lõike 1 kohaselt heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatasid teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 3. Ühiskomitee võib võtta vastu käesoleva lepingu lisade muudatusi. 4. Muudatuse kohta edastatakse teatis diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi välisministrile. ARTIKKEL 25

Jõustumine, kehtivusaeg ja lõpetamine 1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast kuupäeva, mil lepinguosalised teatavad teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Käesolevas artiklis osutatud teatised edastatakse diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi välisministrile. 3. Käesolev leping kehtib viis aastat. See pikeneb automaatselt järjestikuste viieaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline loobub pikendamisest, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult ette vähemalt 12 kuud enne käesoleva lepingu tähtaja möödumist. 4. Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesolev leping kaotab kehtivuse 12 kuud pärast sellise teate kättesaamise kuupäeva. ARTIKKEL 26 Lisad Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

ARTIKKEL 27

Autentsed tekstid Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja vietnami keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Tõlgendamise lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne tekst. EELTOODU KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesoleva lepingu allkirjastanud. … Euroopa Liidu nimel Vietnami Sotsialistliku Vabariigi

valitsuse nimel

LISADE NIMEKIRI I LISA Hõlmatud tooted: FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puidu ja puittoodete ühtlustatud kaubakoodid II LISA Vietnami puidu seaduslikkuse määratlus III LISA Vietnamist eksporditud FLEGT-litsentsiga puittoodete Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused IV LISA FLEGT-litsentsimissüsteem

V LISA Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteem (VPSTS) VI LISA Sõltumatu hindamise tingimused VII LISA Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi rakendamisvalmiduse hindamise kriteeriumid VIII LISA Teabe avalikustamine IX LISA Lepingu rakendamise ühiskomitee ülesanded I LISA HÕLMATUD TOOTED: FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMIGA HÕLMATUD PUIDU JA PUITTOODETE ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID Käesolevas lisas esitatud loetelu aluseks on kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, mis on kehtestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga. HS-kood Kirjeldus Grupp 44 Puit ja puittooted; puusüsi Ex 4401 Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata (mitte bambusest ega rotangist) 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud 4406 Raudteede ja trammiteede puitliiprid 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm Ex 4408 Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4409 Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4410 Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (nt vahvelplaadid) puidust või muust puitjast materjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4411 Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4412 Vineer, spoonitud plaadid ja muu kihtpuitmaterjal (mitte bambusest ega rotangist) Ex 441300 Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (mitte bambusest ega rotangist) Ex 441400 Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puitääred (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud (mitte bambusest ega rotangist) Grupp 94 Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid 940330 – Puidust kontorimööbel 940340 – Puidust köögimööbel 940350 – Puidust magamistoamööbel 940360 Muu puitmööbel ________________ II LISA

VIETNAMI PUIDU SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUS SISSEJUHATUS Seaduslikkuse määratluses esitatakse seadusliku puidu põhimõtted, kriteeriumid, näitajad ja tõendavad dokumendid vastavalt Vietnami õigusaktidele. Vajaduse korral ajakohastatakse seaduslikkuse määratlust käesoleva lepingu rakendamise käigus vastavalt lepingu artiklile 24. Seaduslikkuse määratlus moodustab V lisas kirjeldatud Vietnami puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (VPSTS) lahutamatu osa. Käesoleva lisa töötas välja mitme valdkonna esindajatest koosnev töörühm. Lisa koostamisele eelnes laiaulatuslik konsulteerimine valitsusasutuste, tööstusliitude, ettevõtete, kodanikuühiskonna, kodumajapidamiste, üksikisikute ja kohalike kogukondadega. Konsulteerimine hõlmas sidusrühmadega peetud seminare ning organisatsioonide ja üksikisikute poolt seaduslikkuse määratluse kohta interneti ja kirja teel edastatud märkusi ja seisukohti.

Käesoleva lisa liidetes 1A ja 1B osutatud Vietnami seadusandlikud dokumendid hõlmavad Rahvusassamblee seadusi ja määrusi, valitsuse määrusi, peaministri otsuseid, ministeeriumide otsuseid ja ministeeriumide avalikustatud ringkirju. SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUSE MAATRIKSI ÜLESEHITUS JA SISU Seaduslikkuse määratlus on välja töötatud kahe sihtrühma, s.t organisatsioonide ja kodumajapidamiste jaoks, nagu need on määratletud V lisa punktis 2.2.1, et kajastada nende kahe sihtrühma suhtes kohaldatavate erinevate eeskirjade vastavusnõudeid ning et kavandada selge, konkreetne ja rakendatav VPSTS, mida kirjeldatakse V lisas. Organisatsioonide puhul kohaldatav seaduslikkuse määratlus on esitatud käesoleva lisa 1A liites ja kodumajapidamiste puhul kohaldatav seaduslikkuse määratlus on esitatud käesoleva lisa 1B liites.

Seaduslikkuse määratlus jaguneb alljärgnevaks seitsmeks põhimõtteks. 1. Organisatsioonid

− I põhimõte. Omamaise puidu ülestöötamine vastab maakasutusõigusi, metsakasutusõigusi, haldamist, keskkonda ja ühiskonda käsitlevatele eeskirjadele − II põhimõte. Vastavus konfiskeeritud puidu menetlemist käsitlevatele eeskirjadele − III põhimõte. Vastavus puidu importimist käsitlevatele eeskirjadele − IV põhimõte. Vastavus puiduvedu ja -kaubandust käsitlevatele eeskirjadele − V põhimõte. Vastavus puidutöötlemist käsitlevatele eeskirjadele − VI põhimõte. Vastavus ekspordi tolliprotseduure käsitlevatele eeskirjadele − VII põhimõte. Vastavus maksustamist ja töötajaid käsitlevatele eeskirjadele

2. Kodumajapidamised − I põhimõte. Omamaise puidu ülestöötamine vastab maakasutusõigusi, metsakasutusõigusi, haldamist, keskkonda ja ühiskonda käsitlevatele eeskirjadele − II põhimõte. Vastavus konfiskeeritud puidu menetlemist käsitlevatele eeskirjadele

− III põhimõte. Vastavus puidu importimist käsitlevatele eeskirjadele − IV põhimõte. Vastavus puiduvedu ja -kaubandust käsitlevatele eeskirjadele − V põhimõte. Vastavus puidutöötlemist käsitlevatele eeskirjadele − VI põhimõte. Vastavus ekspordi tolliprotseduure käsitlevatele eeskirjadele − VII põhimõte. Vastavus maksustamist käsitlevatele eeskirjadele

Kuigi nii organisatsioonide kui ka kodumajapidamiste puhul kohaldatav seaduslikkuse määratlus koosneb seitsmest põhimõttest, on mõne põhimõtte puhul kriteeriumide, näitajate ja tõendavate dokumentide arv erinev. Üldiselt on mõni kodumajapidamiste suhtes kohaldatav eeskiri organisatsioonide suhtes kohaldatavast eeskirjast lihtsam. Kõige olulisemad erinevused esinevad I, IV ja VII põhimõtte puhul ning need on järgmised. − I põhimõtte puhul (omamaise puidu ülestöötamine vastab maakasutusõigusi, metsakasutusõigusi, haldamist, keskkonda ja ühiskonda käsitlevatele eeskirjadele) hõlmab nii organisatsioonide kui ka kodumajapidamiste suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus kaheksat kriteeriumi, kuid mõned kriteeriumid on nende kahe kategooria lõikes erinevad. Organisatsioonide suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus sisaldab 1. kriteeriumi (vastavus loodusmetsades puidu esmast ülestöötamist käsitlevatele eeskirjadele), kuid kodumajapidamiste suhtes seda kriteeriumi ei kohaldata. Kodumajapidamiste suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus sisaldab 7. kriteeriumi (vastavus koduaedades ja taludes asuvatest istandikest ja hajali kasvavatest puudest saadava puidu ülestöötamist käsitlevatele eeskirjadele), kuid organisatsioonide suhtes seda kriteeriumi ei kohaldata (kirjeldatakse lähemalt allpool).



− IV põhimõtte puhul (vastavus puiduvedu ja -kaubandust käsitlevatele eeskirjadele) hõlmab organisatsioonide suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus 10 kriteeriumi ja kodumajapidamiste suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus hõlmab seitset kriteeriumi. Organisatsioonide suhtes kohaldatavas seaduslikkuse määratluses sisalduvad lisakriteeriumid, mida kodumajapidamiste suhtes ei kohaldata ning mis on seotud vastavusega eeskirjadele, mis käsitlevad ettevõtte registreerimist ning puidu ja puittoodete provintsisisest ja provintsidevahelist vedu. − VII põhimõtte puhul hõlmab organisatsioonide suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus vastavust maksustamist ja töötajaid käsitlevatele eeskirjadele (kolm kriteeriumi), samas kui kodumajapidamiste suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus hõlmab vastavust maksustamist käsitlevatele eeskirjadele (üks kriteerium). See peegeldab erinevust kodumajapidamiste ja organisatsioonide suhtes kohaldatavates tööjõudu käsitlevates eeskirjades. Seaduslikkuse määratluses ja VPSTSis eristatakse staatilisi ja dünaamilisi tõendavaid dokumente, mis on määratletud V lisa punktis 4.1. Staatilised tõendavad dokumendid (tähistatud tähega „S“ seaduslikkuse määratluse maatriksis) on seotud organisatsioonide ja kodumajapidamiste loomise ja tegevusega ning hõlmavad muu hulgas näiteks ettevõtte registreerimist, metsamaa kasutusõigusi, maksustamist ning keskkonda ja tööjõudu käsitlevaid eeskirju. Dünaamilised tõendavad dokumendid (tähistatud tähega „D“ seaduslikkuse määratluse maatriksis) on seotud puidupartiidega tarneahelas ning hõlmavad dokumente, mis peavad puittoodete toimikus tarneahela igas etapis sisalduma, nagu puidu pakkelehed ja müügiarved.



SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUSE ELEMENTIDE SELGITUS 1. Selgitus maakasutusõiguste ja metsakasutusõigustega seotud tõendavate dokumentide kohta Vietnami valitsuse eesmärk on tagada omamaistele metsakasvajatele oma toodete tootmiseks ja müügiks soodsad tingimused. Seda eesmärki silmas pidades sisaldab seaduslikkuse määratlus maakasutusõigusi ja metsakasutusõigusi tõendavate dokumentide terviklikku ja kõikehõlmavat raamistikku, mida kirjeldatakse I põhimõtte all. Tõendavate dokumentide arv on kasutajate kategooriate (organisatsioonid ja kodumajapidamised) ja metsakategooriate (kriteerium) lõikes erinev. Seadusliku maakasutusõiguse tõendamiseks vajavad organisatsioonid ja kodumajapidamised vaid ühte I põhimõtte all märgitud tõendavatest dokumentidest. Maakasutusõigusi ja metsakasutusõigusi tõendavate dokumentide arvukuse peamine põhjus seisneb selles, et Vietnami maapoliitika on aja jooksul muutunud. 2013. aasta maaseaduse kohaselt võivad varasematest eeskirjadest tulenevad maakasutusõigusi ja metsakasutusõigusi tõendavad dokumendid endiselt olla kehtivad.

Maakasutusõiguste tõendid (punased tõendid) võeti kasutusele 1993. aasta maaseadusega. Alates 1993. aastast on maakasutusõiguste tõendite väljastamist järk-järgult laiendatud kõigile maakasutajatele ja kõikidele maakategooriatele kogu riigis. See protsess on veel käimas ja on mõningaid asjaolusid, mille tõttu seaduslikele metsamaa kasutajatele ei ole maakasutusõiguse tõendit veel väljastatud. Sellises olukorras võivad olla kohaldatavad mitu alternatiivset tõendavat dokumenti, mida saab kasutada seaduslike maakasutusõiguste ja seaduslike metsakasutusõiguste tõendamiseks. Niisugusteks alternatiivseteks tõendavateks dokumentideks on maa eraldamise otsused, metsa eraldamise otsused, metsamaa eraldamise otsused, metsa ja maa eraldamise otsused, maa rendileandmise otsused, metsamaa lepingulise kasutamise otsused, metsaregistrid, ja kommuuni rahvakomitee kirjalikud kinnitused. 2013. aasta maaseaduses on sätestatud, et kui kodumajapidamisel puudub maakasutusõiguse tõend või muu dokumentaalne tõend maa kasutamise õiguse kohta, võib seaduslikku maakasutust tõendava dokumendina kasutada kommuuni rahvakomitee kirjalikku kinnitust, et maa on kasutusel ja selle suhtes ei ole vaidlusi.

2. Koduaedades ja taludes ning hajali kasvavatest puudest saadava puidu ülestöötamine Kodumajapidamiste suhtes kohaldatav seaduslikkuse määratlus ei hõlma maakasutusõigust tõendavaid dokumente seoses koduaedades ja taludes ning hajali kasvavatest puudest saadava puidu ülestöötamisega, sest sellised puud ei vasta kontsentreeritud istandike kriteeriumidele või on istutatud aladele, mille suhtes ei saa anda välja maakasutusõiguse tõendeid, näiteks teede või kanalite äärde. Puidu ülestöötamise vajaduse korral esitavad kodumajapidamised eelnevalt kommuuni rahvakomiteele järelevalve teostamiseks ja kontrollimiseks aruande, mis sisaldab andmeid puidu ülestöötamise koha, puuliikide ja koduaias, talus või hajali kasvavatest puudest saadava puidu mahu kohta. Kui puit on üles töötatud, koostavad kodumajapidamised puidu pakkelehe ja kinnitavad selle ise. 3. Vastavus eksporti käsitlevatele eeskirjadele

ELi turgudele eksporditavate puidusaadetistele antakse FLEGT-litsents välja enne ekspordi tolliprotseduure, nagu kirjeldatakse IV lisas. Seetõttu kasutatakse VI põhimõtet organisatsioonide liigitamissüsteemi kohaseks organisatsioonide liigitamiseks, mida kirjeldatakse V lisas.

4. Mõisted Käesoleva lepingu kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid alljärgnevas tähenduses. Põhimõte Põhimõte on Vietnami seaduste ja muude õigusaktide element, mida organisatsioonid ja kodumajapidamised peavad järgima tarneahela igas etapis, nagu kirjeldatakse käesolevas lisas ja V lisas. Kriteerium Kriteerium on õigusaktist tulenev nõue, millele organisatsioonid ja kodumajapidamised peavad vastama põhimõtte järgimise tagamiseks.

Näitaja Näitaja on konkreetne mõõdik või mõõdikute kogum, mida organisatsioonid ja kodumajapidamised peavad kriteeriumi täitmiseks järgima. Tõendav dokument

Tõendav dokument on tõend, mis kinnitab näitaja ja kriteeriumi täitmist. Metsaomanik (metsa valdaja) Metsaomanik on organisatsioon või kodumajapidamine, millele valitsus on eraldanud või andnud rendile metsamaa või metsa metsandusega seotud tootmiseks või ettevõtluseks kooskõlas 2004. aasta metsade kaitse ja arendamise seadusega. Ülestöötamiskava kokkuvõte Ülestöötamiskava kokkuvõte on dokument, mis sisaldab andmeid ülestöötamise paigas valitsevate põhiliste tingimuste, ülestöötamismeetodite, ülestöötatava ja kogutava puidu mahu kohta ning ülestöötamise tehniliste standardite kategooriaid ja üksikasjalikke tabeleid.

Kavandamisüksus Kavandamisüksus on üksus, millele pädev asutus on andnud metsa ülestöötamise kavandamise volitused. Esmane ülestöötamine Loodusmetsade puidu esmane ülestöötamine tähendab metsaraiet majanduslikel eesmärkidel, tagades seejuures metsade stabiilse arengu ja kasutamise, nagu on määratud säästva metsamajandamise kavas vastavalt Vietnami kehtivatele õigusaktidele. Loodusmetsade puidu esmase ülestöötamise mõistet ei kasutata kodumajapidamiste puhul. Märgistatud puude andmik

Märgistatud puude andmik on dokument, milles on märgitud nende puude nimetus ja suurus, mida ülestöötamispiirkonnas on lubatud raiuda.

Aruanne ülestöötamise paiga ja ülestöötatud puittoodete mahu kohta Aruandes ülestöötamise paiga ja ülestöötatud puittoodete mahu kohta esitatakse teave ülestöötamise piirkonna ja ülestöötatud mahu kohta omamaise puidu allikate eri kategooriate kaupa (sh loodusmets, istandik, kautšukipuud, hajali kasvavad puud). Puittoodete pakkeleht („pakkeleht“) Puittoodete pakkeleht on kohustuslik dokument, mis peab sisalduma puittoodete toimikus puidu tarneahela igas etapis alates ülestöötamisest või importimisest kuni eksportimiseni, sealhulgas puiduga kauplemisel, igasse töötlemis- või ladustamiskoha sisenemisel ja sealt väljumisel ning ühe veokiga vedamisel. Asjaomased üksused peavad pakkelehte igas etapis kontrollima ja selle kinnitama. Ringluses olevate puittoodete pakkeleht sisaldab teavet puittoodete nimetuse ja liigi, mõõtühiku, vormi, koguse ja mahu kohta ning iga lehe lõpus on märgitud üldkogus.

Edaspidi ülestöötatava puidu andmik Edaspidi ülestöötatava puidu andmik sisaldab teavet ülestöötatava puidu asukoha, puuliikide ja puittoodete koguse (maht ja läbimõõt) kohta. Sissetuleva ja väljamineva kauba registrid Sissetuleva ja väljamineva kauba registrites registreeritakse puitu ülestöötavate ja töötlevate ning puiduga kauplevate organisatsioonide rajatistesse sisenevad ja sealt väljuvad puittooted.

Töötlemata puittooted Töötlemata puittooted on puittooted, mida pärast ülestöötamist, importimist ja menetlemist (konfiskeerimise korral) ei ole mingite seadmete ega tööriistadega mõjutatud ning mis on endiselt oma esialgsel kujul ja esialgsete parameetritega.

Eriotstarbeline ülestöötamine ja puidujäätmete kogumine Eriotstarbeline ülestöötamine tähendab puidu ülestöötamist metsandusmeetmete rakendamisel ja teadusuuringute tegemisel ning lageraiel metsamaa kasutusotstarbe muutmist hõlmavate projektide raames. Puidujäätmete kogumine tähendab loodusõnnetuse tagajärjel maha langenud või hukkunud puude, põlenud, kõdunenud või kuivanud puidu ning metsa jäänud okste kokkukogumist. Seaduslike puittoodete toimik („puittoodete toimik“) Seaduslike puittoodete toimik on puittooteid käsitlevate dokumentide kogum, mille koostavad ja säilitavad puittooteid tootvad ja nendega kauplevad organisatsioonid ja kodumajapidamised ning mis liigub ülestöötamise, kauplemise, vedamise, töötlemise, ladustamise ja eksportimise protsessis puiduga kaasa. Tootmismets Tootmismetsad on metsad, mida kasutatakse peamiselt puidu ja mittepuiduliste metsasaaduste tootmiseks ja müügiks kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega.

Kaitsemets

Kaitsemetsad on metsad, mida kasutatakse peamiselt veeallikate ja pinnase kaitsmiseks, erosiooni ja kõrbestumise vältimiseks, loodusõnnetuste piiramiseks, kliimamuutuste reguleerimiseks ja keskkonnakaitseks. Eriotstarbeline mets Eriotstarbelised metsad on metsad, mida kasutatakse peamiselt looduskaitseks, riigi ökosüsteemide tüüpiliste isendite ja metsade bioloogiliste geenide allikate säilitamiseks, teadusuuringuteks, ajaloo- ja kultuuriväärtuste kaitseks ning puhkuse ja turismi eesmärgil maastike kaitseks kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega. 1A liide SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUS ORGANISATSIOONIDE PUHUL I PÕHIMÕTE. OMAMAISE PUIDU ÜLESTÖÖTAMINE VASTAB MAAKASUTUSÕIGUSI, METSAKASUTUSÕIGUSI, HALDAMIST, KESKKONDA JA ÜHISKONDA KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus loodusmetsades puidu esmast ülestöötamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 1.1.2. Metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 16 ja 17 1.1.3. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 1.1.4. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 1.1.5. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 1.1.6. Otsus metsa eraldamise kohta koos maa eraldamise ja rendileandmisega (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 1.1.7. Metsa eraldamise otsus S Ringkirja nr 38/2007/TT-BNN II jagu Näitaja 1.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 1.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 1.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 1.3. Heakskiidetud säästva metsamajandamise kava olemasolu – nõutav on järgmine dokument: 1.3.1. Säästva metsamajandamise kava heakskiitmise otsus S Ringkirja nr 38/2014/TT-BNNPTNT artikkel 11 Näitaja 1.4. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on kõik järgmised dokumendid: 1.4.1. Ülestöötamiskava kokkuvõte S Ringkirja nr 87/2009/TT-BNNPTNT artikkel 22 1.4.2. Ülestöötamispiirkonna kaart S Ringkirja nr 87/2009/TT-BNNPTNT artikkel 21 1.4.3. Ülestöötamiseks märgistatud puude andmik S Ringkirja nr 87/2009/TT-BNNPTNT artikkel 14 1.4.4. Ülestöötamiskava kohapealse hindamise protokoll S Ringkirja nr 87/2009/TT-BNNPTNT artikkel 24 1.4.5. Ülestöötamiskava heakskiitmise otsus S Ringkirja nr 87/2009/TT-BNNPTNT artikkel 25 1.4.6. Ülestöötamisluba S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 4 1.4.7. Ülestöötatud puidu vastuvõtmise protokoll D Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 4 Näitaja 1.5. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 1.5.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 1.5.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 1.6. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 1.5 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 1.6.1. Puidu pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 1.7. Metsa ülestöötamine on kooskõlas keskkonnakaitset käsitlevate eeskirjadega – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.7.1. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus loodusliku tootmismetsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähemalt 50 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 1.7.2. Keskkonnakaitsekava loodusliku tootmismetsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähem kui 50 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 18 2. kriteerium. Vastavus istutatud kaitsemetsades puidu esmast ülestöötamist, eriotstarbelist ülestöötamist ja puidujäätmete kogumist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 2.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 2.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 2.1.2. Metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 2.1.3. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 2.1.4. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33, 34 ja 35; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 2.1.5. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 2.1.6. Otsus metsa eraldamise kohta koos maa eraldamise ja rendileandmisega (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 2.1.7. Metsa eraldamise otsus S Ringkirja nr 38/2007/TT-BNN II jagu Näitaja 2.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 2.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 2.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 2.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 2.3. Metsa ülestöötamine on kooskõlas keskkonnakaitset käsitlevate eeskirjadega – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 2.3.1. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus metsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähemalt 200 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 2.3.2. Keskkonnakaitsekava heakskiitmise otsus metsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähem kui 200 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 18 Näitaja 2.4. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on kõik järgmised dokumendid: 2.4.1. Ülestöötamiskava kokkuvõte S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 6; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 2.4.2. Ülestöötamispiirkonna kaart S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 6; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 2.4.3. Ülestöötamisluba S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 6; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 2.5. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.5.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 2.5.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 2.6. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 2.5 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 2.6.1. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 3. kriteerium. Vastavus istutatud tootmismetsades puidu esmast ülestöötamist, eriotstarbelist ülestöötamist ja puidujäätmete kogumist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 3.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 3.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 3.1.2. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 3.1.3. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 3.1.4. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 3.1.5. Maa või metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 3.1.6. Maa eraldamise ja rendileandmise otsus (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 Näitaja 3.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 3.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 3.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 3.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 3.3. Metsa ülestöötamine on kooskõlas keskkonnakaitset käsitlevate eeskirjadega – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 3.3.1. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus metsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähemalt 200 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 3.3.2. Keskkonnakaitsekava heakskiitmise otsus metsa ülestöötamise projektide puhul, mis hõlmavad lageraiet vähem kui 200 ha suurusel kontsentreeritud ülestöötamisalal S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 18 Näitaja 3.4. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 3.4.1. Aruanne ülestöötamise paiga ja ülestöötatud puittoodete mahu kohta S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTN artikli 6 lõike 1 punkt b; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 3.5. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 3.5.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 3.5.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 3.6. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 3.5 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 3.6.1. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 4. kriteerium. Vastavus eeskirjadele, mis käsitlevad eriotstarbelist ülestöötamist looduslikel metsaaladel, mille maakasutuse sihtotstarve on muudetud metsamaast muul otstarbel kasutatavaks maaks Näitaja 4.1. Vastavus eeskirjadele, mis käsitlevad maakasutuse sihtotstarbe muutmist metsamaast muul otstarbel kasutatavaks maaks, keskkonnakaitset ja lageraiet – nõutavad on kõik järgmised dokumendid: 4.1.1. Lageraie hüvitamise heakskiitmise otsus, sh muudetud kasutusotstarbega metsamaa kaardid ja staatus S Määruse nr 23/2006/ND-CP artikkel 29; ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 4.1.2. Otsus, millega lubatakse maakasutuse sihtotstarbe muutmist metsamaast muul otstarbel kasutatavaks maaks S Resolutsiooni nr 49 artikkel 3; määruse nr 23/2006/ND-CP artikkel 29 4.1.3. Keskkonnamõju hindamise aruande või keskkonnakaitsekava heakskiitmise otsus 4.1.3.1 Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus projektide puhul, mille raames muudetakse metsamaa kasutusotstarvet kaitsemetsade ja eriotstarbeliste metsade korral vähemalt 5 ha ulatuses, loodusmetsade korral vähemalt 10 ha ulatuses ning muud liiki metsade korral vähemalt 50 ha ulatuses. S Määruse nr 23/2006/ND-CP artikkel 29; määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 4.1.3.2 Keskkonnakaitsekava projektide puhul, mille raames muudetakse maakasutuse sihtotstarvet metsamaast muul otstarbel kasutatavaks maaks punktis 4.1.3 märgitust väiksematel aladel. S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 18 Näitaja 4.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 4.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 4.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 4.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 4.3. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 4.3.1. Edaspidi ülestöötatava puidu andmik S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 Näitaja 4.4. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on üles töötatud loodusmetsas; samuti ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 4.4.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 4.4.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 4.5. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 4.4 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 4.5.1. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 5. kriteerium. Vastavus eeskirjadele, mis käsitlevad loodusmetsa eriotstarbelist ülestöötamist seoses metsandusmeetmete võtmisega, teadusuuringutega ja koolitusega Näitaja 5.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 5.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 5.1.2. Maa või metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 5.1.3. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 5.1.4. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33, 34 ja 35; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 5.1.5. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 5.1.6. Otsus metsa eraldamise kohta koos maa eraldamise ja rendileandmisega (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 5.1.7. Metsa eraldamise otsus S Ringkirja nr 38/2007/TT-BNN II jagu Näitaja 5.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 5.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 5.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 5.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 5.3. Vastavus eriotstarbelise ülestöötamise lubamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 5.3.1. Metsandusprojekt S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 5.3.2. Koolituskava S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 5.3.3. Teadusuuringu ettepanek S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 Näitaja 5.4. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 5.4.1. Edaspidi ülestöötatava puidu andmik S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 8 Näitaja 5.5. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on üles töötatud loodusmetsas; samuti ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 5.5.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 5.5.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 5.6. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 5.5 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 5.6.1. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 6. kriteerium. Vastavus loodusmetsades puidujäätmete (kännud, juured, oksad) kogumist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 6.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 6.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 6.1.2. Metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 6.1.3. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 6.1.4. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 6.1.5. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 6.1.6. Otsus metsa eraldamise kohta koos maa eraldamise ja rendileandmisega (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 6.1.7. Metsa eraldamise otsus S Ringkirja nr 38/2007/TT-BNN II jagu Näitaja 6.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 6.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 6.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 6.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 6.3. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 6.3.1. Edaspidi ülestöötatava puidu andmik S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 6.4. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 6.4.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 6.4.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 6.5. Ülestöötatud puitu ei pea näitaja 6.4 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 6.5.1. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 7. kriteerium. Vastavus istandikes puidujäätmete (kännud, juured, oksad) kogumist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 7.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 7.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 7.1.2. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 7.1.3. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 7.1.4. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 Näitaja 7.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 7.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 7.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 7.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 7.3. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 7.3.1. Aruanne ülestöötamise paiga ja ülestöötatud puittoodete mahu kohta S Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 6 Näitaja 7.4. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 7.4.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 7.4.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 7.5. Puitu ei pea näitaja 7.4 kohaselt märgistama – nõutav on järgmine dokument: 7.5.1 Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 8. kriteerium. Vastavus kautšukipuude puidu ülestöötamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 8.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 8.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 8.1.2. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artikkel 102 8.1.3. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 8.1.4. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 8.1.5. Maa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 8.1.6. Maa eraldamise ja rendileandmise otsus (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 Näitaja 8.2. Õiguslik staatus metsa ülestöötamiseks – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 8.2.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 8.2.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 8.2.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 8.3. Vastavus ülestöötamist puudutavate dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 8.3.1. Aruanne ülestöötamise paiga ja ülestöötatud puittoodete mahu kohta D Ringkirja nr 21/2016/TT-BNNPTNT artikkel 7 8.3.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 5; ringkirja nr 40/2012/TT-BNNPTNT artikkel 1 II PÕHIMÕTE. VASTAVUS KONFISKEERITUD PUIDU MENETLEMIST KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus konfiskeeritud ja menetletud puidu dokumentide säilitamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus konfiskeeritud ja menetletud puitu käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 1.1.1. Müügileping / enampakkumisele pandud vara ostu-müügileping S Määruse nr 17/2010/ND-CP artikkel 35 1.1.2. Enampakkumisel müüdud vara omandiõiguse või kasutusõiguse tõend S Määruse nr 17/2010/ND-CP artikkel 46 1.1.3. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 16; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 1.1.4. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 16 Näitaja 1.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutav on järgmine dokument: 1.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; otsuse nr 107/2007/QD-BNN artikkel 1 III PÕHIMÕTE. VASTAVUS PUIDU IMPORTIMIST KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus tolliprotseduure käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus tolliprotseduure käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 1.1.1. Imporditud puittoodete deklaratsioon D 2014. aasta tolliseaduse artikkel 24; määruse nr 08/2015/ND-CP artikkel 25; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 10; ringkirja nr 38/2015/TT-BTC artikkel 16 1.1.2. Müügileping või samaväärne dokument D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.3. Äritehingu korral kauba müügiarve D Ringkirja nr 38/2015/TT-BTC artikkel 16 1.1.4. Veokiri (või muu eeskirjade kohaselt samaväärne veodokument) D Ringkirja nr 38/2015/TT-BTC artikkel 16 1.1.5. Imporditud puittoodete pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/BNNPTNT artikkel 10 1.1.6. Sõltuvalt imporditud puidu allikast on nõutav üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: 1.1.6.1. CITESi I, II ja III liitega hõlmatud puidu korral ekspordiriigi CITESi luba D Määrus nr 82/2006/ND-CP; määruse nr 98/2011/ND-CP artikkel 5; ringkiri nr 04/2015/TT-BNNPTNT 1.1.6.2. FLEGT-litsents D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.6.3. Importija kinnitus puidu seaduslikkusega seotud hoolsuskohustuse täitmise kohta D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.7. Sõltuvalt riskikategooriast (nagu on märgitud V lisa tabelis 2) tuleb importija kinnitusele lisada üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: 1.1.7.1. VPSTSi raames tunnustatav vabatahtliku sertifitseerimise või riikliku sertifitseerimise süsteem D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.7.2. Puidu seaduslikku ülestöötamist käsitlev dokument, mis vastab ülestöötamisriigi õigusaktidele (HS 4403, 4406, 4407 D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.7.3. Alternatiivsed lisadokumendid, mis tõendavad puidu seaduslikkust vastavalt ülestöötamisriigi õigusaktidele (kui ülestöötamisriigis ei ole esmatoodete puhul ülestöötamist käsitlev dokument nõutav või kui importijatel ei ole liittoodete korral võimalik ülestöötamist käsitlevat dokumenti hankida). D Annab välja Vietnami valitsus 2. kriteerium. Vastavus taimekarantiini ja puiduhaamriga märgistamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 2.1. Vastavus puidu ja puittoodete taimekarantiini käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 2.1.1. Ümarpuidu, saematerjali, kaubaaluse, saepuru karantiinitõend D Ringkirja nr 30/2014/TT-BNNPTNT artikkel 1; ringkirja nr 33/2014/TT-BNNPTNT artikkel 7 Näitaja 2.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, peab olema haamriga märgistatud või varustatud ekspordiriigi muu erimärgistusega; vastasel juhul peab puit olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 2.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 IV PÕHIMÕTE. VASTAVUS PUIDUVEDU JA -KAUBANDUST KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus ettevõtete asutamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Omandatud õiguslik staatus – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.1.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 1.1.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 1.1.3. Ettevõtte registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 2. kriteerium. Vastavus omamaistes loodusmetsades puidu esmase ja eriotstarbelise ülestöötamise ning puidujäätmete kogumise tulemusena saadud töötlemata puidu vedu ja sellise puiduga kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 2.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.1.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve (kui puitu ostetakse organisatsioonidelt) D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 12; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 2.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 12 Näitaja 2.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 2.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 3. kriteerium. Vastavus kontsentreeritud istandikest, koduaedadest, taludest ja hajali kasvavatest puudest saadud töötlemata puidu vedu ja sellise puiduga kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 3.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 3.1.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve (kui puitu ostetakse organisatsioonidelt) D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 13; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 3.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 13 Näitaja 3.2. Istandikes üles töötatud haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest saadud puit, samuti ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 3.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 3.2.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 13 4. kriteerium. Vastavus imporditud ja riigisiseselt töötlemata puidu ja puittoodete vedu ja nendega kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 4.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 4.1.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 14; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 4.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 14 Näitaja 4.2. Imporditud ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m ning mis ei ole haamriga märgistatud ega varustatud ekspordiriigi muu erimärgistusega, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 4.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 4.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 5. kriteerium. Vastavus konfiskeeritud ja menetletud töötlemata puidu ja puittoodete vedu ja nendega kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 5.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 5.1.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve (kui puitu ostetakse organisatsioonidelt) D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 16; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 5.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 16 Näitaja 5.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 5.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 5.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 6. kriteerium. Vastavus loodusmetsade puidust, imporditud puidust ning konfiskeeritud ja menetletud puidust saadud töödeldud puidu ja puittoodete (sealhulgas järgatud ümarpuidu) vedu ja nendega kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 6.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 6.1.1 Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve (kui puitu ostetakse organisatsioonidelt) D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 17; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 6.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artiklid 17 ja 26 Näitaja 6.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 6.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 6.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 7. kriteerium. Vastavus kontsentreeritud istandikest, koduaedadest ja hajali kasvavatest puudest saadud töödeldud puidu ja puittoodete (sealhulgas järgatud ümarpuidu) vedu ja nendega kauplemist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 7.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 7.1.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve (kui puitu ostetakse organisatsioonidelt) D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 17; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 7.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 17 Näitaja 7.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, peab olema puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 7.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 7.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 8. kriteerium. Vastavus eeskirjadele, mis käsitlevad puidu ja puittoodete provintsisisest vedu Näitaja 8.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 8.1.1. Siseveokiri D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 18 8.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 18 Näitaja 8.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on üles töötatud loodusmetsas; samuti ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 8.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 8.2.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artiklid 7 ja 9 9. kriteerium. Vastavus eeskirjadele, mis käsitlevad puidu ja puittoodete provintsidevahelist vedu Näitaja 9.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 9.1.1. Siseveokiri D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 18 9.1.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 18 Näitaja 9.2. Ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on üles töötatud loodusmetsas; samuti ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, ning metsas saetud või kanditud puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on saadud istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest, peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 9.2.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 9.2.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artiklid 7 ja 9 10. kriteerium. Vastavus puittoodete toimikuid ja ekspordikontrolli käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 10.1. Vastavus seaduslike puittoodete toimikuid ja ekspordikontrolli käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 10.1.1. Müügileping või samaväärne dokument D Annab välja Vietnami valitsus 10.1.2 Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve D Ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 2 10.1.3. Eksporditavate puittoodete pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 5 10.1.4. Lisadokument või lisadokumendid vastavalt eri puiduallikate tarneahela konkreetsetele etappidele (nt puiduhaamriga märgistamise protokoll), mis tõendavad saadetises sisalduva puidu seaduslikkust D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8 V PÕHIMÕTE. VASTAVUS PUIDUTÖÖTLEMIST KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus ettevõtete asutamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Õiguslik staatus – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.1.1. Ettevõtte registreerimise tõend S 2014. aasta ettevõtlusseaduse artiklid 28 ja 29 1.1.2. Investeeringu registreerimise tõend (välisinvestorite puhul ja ettevõtete puhul, mille 51 % põhikirjajärgsest kapitalist kuulub välisinvestoritele) S 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 36 1.1.3. Investeeringu registreerimise tõend (tööstusparkides ja eksportkauba tootmise eritsoonides tegutsevate ettevõtete puhul) S Määruse nr 108/2006/ND-CP artikkel 39; 2005. aasta investeerimisseaduse artikkel 13; 2014. aasta investeerimisseaduse artikkel 74 Näitaja 1.2. Puidutöötlemine on kooskõlas keskkonnakaitset käsitlevate eeskirjadega – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.2.1. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus loodusmetsadest pärit puidu ja hakkpuidu töötlemisrajatiste puhul, mille toodangumaht on vähemalt 3000 m3 aastas S määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 1.2.2. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus vineeritöötlemisrajatiste puhul, mille toodangumaht on vähemalt 100 000 m3 aastas S määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 1.2.3. Keskkonnamõju hindamise aruande heakskiitmise otsus mööblitootmisrajatiste puhul, mille ladude ja tehaste kogupindala on vähemalt 10 000 m2 S määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 12 1.2.4. Keskkonnakaitsekava puidu, vineeri ja puitlaastplaatide töötlemisrajatiste puhul, mille suhtes ei kohaldata eespool punktides 1.2.1, 1.2.2 ja 1.2.3 märgitud keskkonnamõju hindamise nõuet S Määruse nr 18/2015/ND-CP artikkel 18 Näitaja 1.3. Vastavus tuleohutus- ja tuletõrje-eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 1.3.1. Heakskiidetud tuleohutus- ja tuletõrjekava S Määruse nr 79/2014/ND-CP artikkel 15 ja lisa 4 Näitaja 1.4. Vastavus sissetuleva ja väljamineva kauba registrite pidamist käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 1.4.1. Sissetuleva ja väljamineva kauba registrid S Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 20 2. kriteerium. Vastavus töödeldava puidu seaduslikku päritolu käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 2.1. Vastavus organisatsiooni poolt oma metsas üles töötatud seadusliku puidu toimikut käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 2.1.1. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 20 Näitaja 2.2. Vastavus organisatsioonidelt ostetud seadusliku puidu toimikut käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.2.1. Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 20; ringkirja nr 40/2015/TT-BNNPTNT artikkel 1 2.2.2. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 20 Näitaja 2.3. Vastavus kodumajapidamistelt ostetud seadusliku puidu toimikut käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 2.3.1. Pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 20 Näitaja 2.4. Loodusmetsas üles töötatud ümarpuit, mille laiema osa läbimõõt on ≥ 25 cm ja mille pikkus on ≥ 1 m, istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest saadud puit, imporditud puit, mis ei ole haamriga märgistatud ega varustatud ekspordiriigi muu erimärgistusega, ning konfiskeeritud ja menetletud puit peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.4.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 2.4.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9 Näitaja 2.5. Metsas saetud või kanditud puit ning konfiskeeritud ja menetletud, kuid töötlemata puit, mille pikkus on ≥ 1 m, paksus on ≥ 5 cm ja laius on ≥ 20 cm, mis on üles töötatud loodusmetsas, samuti istandikes kasvavatest haruldastest, väärtuslikest ja ohustatud puuliikidest saadud puit peab olema eeskirjade kohaselt puiduhaamriga märgistatud – nõutavad on järgmised dokumendid: 2.5.1. Puiduhaamriga märgistamise protokoll D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9; otsuse nr 107/2007/QD-BNN artikkel 1 2.5.2. Pakkeleht D Otsuse nr 44/2006/QD-BNN artiklid 7 ja 8; ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 9; otsuse nr 107/2007/QD-BNN artikkel 1 VI PÕHIMÕTE. VASTAVUS EKSPORDI TOLLIPROTSEDUURE KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus tolliprotseduure käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus seadusliku ekspordi toimikuid käsitlevatele eeskirjadele – nõutavad on järgmised dokumendid: 1.1.1. Kohaldatava määruse kohane tollivormistuse deklaratsioon eksporditavate puittoodete kohta (originaal) D 2014. aasta tolliseaduse artikkel 24; määruse nr 08/2015/ND-CP artikkel 25; ringkirja nr 38/2015/TT-BTC artikkel 16 1.1.2. Müügileping või samaväärne dokument D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.3 Rahandusministeeriumi nõuetele vastav arve D Annab välja Vietnami valitsus 1.1.4. Eksporditavate puittoodete pakkeleht D Ringkirja nr 01/2012/TT-BNNPTNT artikkel 5 1.1.5. Vietnami CITESi korraldusasutuse luba CITESi II liitega hõlmatud puidust valmistatud toodete jaoks D Ringkirja nr 04/2015/TT-BNNPTNT artikkel 8; ringkirja nr 38/2015/TT-BTC artikkel 16 1.1.6. FLEGT-litsents ELi turu jaoks D Annab välja Vietnami valitsus 2. kriteerium. Vastavus taimekarantiini käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 2.1. Vastavus puidu ja puittoodete taimekarantiini käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on järgmine dokument: 2.1.1 Ümarpuidu, saematerjali, kaubaaluse, saepuru karantiinitõend D Määruse nr 02/2007/ND-CP artiklid 8 ja 12; ringkirja nr 30/2014/TT-BNNPTNT artikkel 1; ringkirja nr 33/2014/TT-BNNPTNT artikkel 10 VII PÕHIMÕTE. VASTAVUS MAKSUSTAMIST JA TÖÖTAJAID KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (ORGANISATSIOONID) Põhimõte

Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus maksustamist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus maksude deklareerimist, registreerimist ja tasumist käsitlevatele eeskirjadele 1.1.1. Organisatsioon, isik või ettevõte ei kuulu maksuriskiga üksuste riiklikku nimekirja S Ringkirja nr 156/2013/TT-BTC artikkel 70; Dokument nr 815/TCT-KK 2. kriteerium. Vastavus tööseadustikule Näitaja 2.1. Ettevõtte ja töötajate vahel on sõlmitud töölepingud 2.1.1. Töötajate nimed on esitatud organisatsiooni palgasaajate nimekirjas S 2012. aasta tööseadustiku artiklid 15, 16 ja 17 Näitaja 2.2. Töötajad on ettevõtte ametiühingu liikmed 2.2.1. Töötajate nimed on esitatud ametiühingu liikmemaksu tasujate nimekirjas S 2012. aasta ametiühinguseaduse artikkel 5 Näitaja 2.3. Vastavus tööohutust ja -tervishoidu käsitlevatele eeskirjadele 2.3.1. Ettevõttes on koostatud töötervishoiukava S 2012. aasta tööseadustiku artikkel 148 3. kriteerium. Vastavus sotsiaal- ja tervisekindlustust käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 3.1. Töötajatel, kelle tööleping kehtib vähemalt ühe kuu, on sotsiaalkindlustusraamat 3.1.1. Avalik teave sotsiaalkindlustusmaksete kohta S 2014. aasta sotsiaalkindlustusseaduse artiklid 2 ja 21 Näitaja 3.2. Töötajatel, kelle tööleping kehtib vähemalt kolm kuud, on tervisekindlustus 3.2.1. Organisatsiooni palgasaajate nimekiri, millest nähtub tervisekindlustusmaksete tasumine S 2008. aasta tervisekindlustusseaduse artikkel 12 2014. aasta tervisekindlustusseaduse muutmise seaduse artikkel 1 Näitaja 3.3. Töötajatel, kelle tööleping kehtib vähemalt kolm kuud, on töötuskindlustus 3.3.1. Organisatsiooni palgasaajate nimekiri, millest nähtub töötuskindlustusmaksete tasumine S 2013. aasta tööhõiveseaduse artikkel 52



1B liide SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUS KODUMAJAPIDAMISTE PUHUL I PÕHIMÕTE. OMAMAISE PUIDU ÜLESTÖÖTAMINE VASTAB MAAKASUTUSÕIGUSI, METSAKASUTUSÕIGUSI, HALDAMIST, KESKKONDA JA ÜHISKONDA KÄSITLEVATELE EESKIRJADELE (KODUMAJAPIDAMISED) Kriteerium

Näitajad Tõendavad dokumendid Tõendava dokumendi liik

S = staatiline

D = dünaamiline Tõendava dokumendi nõude alus 1. kriteerium. Vastavus istutatud kaitsemetsades puidu esmast ülestöötamist, eriotstarbelist ülestöötamist ja puidujäätmete kogumist käsitlevatele eeskirjadele Näitaja 1.1. Vastavus maakasutusõigust ja metsakasutusõigust käsitlevatele eeskirjadele – nõutav on üks järgmistest dokumentidest: 1.1.1. Maa eraldamise otsus (enne 15.10.1993) S Enne 1993. aastat puudus konkreetne õigusakt maa eraldamise kohta 1.1.2. Maa või metsa eraldamise otsus (15.10.1993 – 01.07.2004) S Määruse nr 02/ND-CP artiklid 5, 13 ja 14; määruse nr 163/1999/ND-CP artiklid 9, 12 ja 17 1.1.3. Maakasutusõiguse tõend (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 48, 49 ja 51; 2013. aasta maaseaduse artiklid 100 ja 101 1.1.4. Maa eraldamise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artiklid 32, 33 ja 34; 2013. aasta maaseaduse artiklid 53, 54 ja 55 1.1.5. Maa rendileandmise otsus (alates 15.10.1993 tänaseni) S 2003. aasta maaseaduse artikkel 35; 2013. aasta maaseaduse artikkel 56 1.1.6. Otsus metsa eraldamise kohta koos maa eraldamise ja rendileandmisega (alates 2011. aastast tänaseni) S Ringkirja nr 07/2011/TTLT-BNNPTNT-BTNMT artiklid 5, 9 ja 11 1.1.7. Metsa eraldamise otsus S Ringkirja nr 38/2007/TT-BNN II jagu 1.1.8. Metsaraamat S Määruse nr 02/ND-CP artiklid 5, 13 ja 14 1.1.9. Üks maakasutusõigust tõendavatest dokumentidest, mis on sätestatud 2013. aasta maaseaduse artiklis 100 S 2013. aasta maaseaduse artikkel 100 1.1.10. Kommuuni rahvakomitee kinnitus, et maa on kasutusel ja selle suhtes ei ole vaidlusi, mis antakse 2013. aasta maaseaduse artiklis 101 sätestatud juhtudel S 2013. aasta maaseaduse artikkel 101 1.1.11. Met