EOTA pakub tootjatele alternatiivset võimalust CE-märgise saamiseks ehitustoodetele, mis ei ole hõlmatud või täielikult hõlmatud Euroopa Standardikomitee (CEN) väljatöötatud ühtlustatud Euroopa standarditega. Tootjad võivad selliste ehitustoodete puhul taotleda Euroopa tehnilist hinnangut (ETH), mis on aluseks toimivusdeklaratsiooni väljastamisele ja CE-märgise kinnitamisele, nagu on sätestatud ehitustoodete määruse artikli 21 lõikes 1. Samuti peaks see võimalus eelduste kohaselt lihtsustama ja kiirendama uuenduslike toodete turulepääsu.

EOTA on tehnilise hindamise organisatsioon, mis on asutatud tehnilise hindamise asutuste poolt vastavalt ehitustoodete määruse artikli 31 lõikele 1.

2)välisuuring „Supporting study for the evaluation of the relevance of EOTA tasks“ (toetav uuring EOTA ülesannete asjakohasuse hindamiseks, edaspidi „uuring“), mis valmis 2016. aasta detsembris.

Ehitustoodete määruse artikli 34 lõike 2 kohaselt peab komisjon hindama ELi rahastatavate artikli 31 lõikes 4 sätestatud ülesannete vastavust liidu poliitikavaldkondade ja õigusaktide vajadustele ning teavitama hindamise tulemustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Need ülesanded on antud Eetale ehk Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsioonile.

Käesolevas aruandes analüüsitakse, kuidas on Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsioon (EOTA) täitnud ülesandeid, mille täitmiseks ta on saanud ELilt toetust. See hõlmab nende ülesannete asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja Euroopa lisaväärtuse hindamist.

Ehitustoodete määrus reguleerib ehitustoodete siseturgu. Selle eesmärk on vaba liikumine ehitustoodete määruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. Ehitustoodete määrust on täies ulatuses kohaldatud alates 2013. aasta juulist.

EOTA põhiülesanded on need, mis on loetletud eespool punktides c ja d, kuna need on otseselt seotud Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisega. Ülesandeid a ja b võib pidada toetavateks ülesanneteks, millel on märkimisväärne mõju menetlusele ja tulemuste kvaliteedile. Ülesandeid e, f ja g võib pidada järelevalveülesanneteks.

g)tagab, et vastu võetud Euroopa hindamisdokumendid ja viited Euroopa tehnilistele hinnangutele on üldsusele kättesaadavad.

Ühtlustatud Euroopa standardiga hõlmamata või osaliselt hõlmatud ehitustoote tootja võib taotleda oma toodetele Euroopa tehnilise hinnangu väljastamist. Selleks peab ta pöörduma tehnilise hindamise asutuse poole. Seejärel peab tehnilise hindamise asutus vastavalt ehitustoodete määruse artikli 21 lõikele 1 kindlaks tegema, kas konkreetne toode on juba täielikult või osaliselt hõlmatud kas Euroopa hindamisdokumendi või ühtlustatud Euroopa standardiga, ja teatama sellest tootjale. Kui toodet täielikult hõlmav Euroopa hindamisdokument on olemas, väljastab tehnilise hindamise asutus selle põhjal Euroopa tehnilise hinnangu.

EOTA liikmed on osalevate riikide valitsuse määratud avaliku sektori asutused või eraõiguslikud asutused. Mõned liikmesriigid on määranud ainult ühe tehnilise hindamise asutuse, teised aga mitu. Mõnes liikmesriigis vastutab määratud tehnilise hindamise asutus tehniliste hindamiste ja Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise eest kõikides tootevaldkondades, samas kui teised liikmesriigid on määranud tehnilise hindamise asutused, mis on spetsialiseerunud ühele või mitmele ehitustoodete määruse artikli 29 lõikes 1 ja IV lisas loetletud tootevaldkonnale.

Praktiliselt tähendab see seda, et EOTA rahastamine jaguneb tehnilise hindamise asutuste vahel ja seda toetab Euroopa Komisjon ning et tootjad ei pea kandma Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmise kulusid. Küll aga maksavad tootjad tehnilise hindamise asutustele tasu Euroopa tehniliste hinnangute väljastamise eest ja need tasud on tehnilise hindamise asutuste lõikes erinevad.

Arvestades aga EOTA rolli ehitustoodete ühtlustatud süsteemis, on artikli 31 lõikes 2 sätestatud, et „tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni käsitletakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutseva asutusena komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 162 tähenduses“.

Artikli 20 lõikes 2 on sätestatud, et „tehnilise hindamise asutused kannavad koos tehnilise hindamise asutuste organisatsiooniga kõik Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmise kulud“. Artikli 31 lõike 5 kohaselt „liikmesriigid tagavad, et tehnilise hindamise asutused toetavad rahaliselt ja inimressurssidega tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni“.

Euroopa hindamisdokumentide puhul on artikli 66 lõikes 3 sätestatud, et Euroopa tehnilise tunnustuse suuniseid „võib kasutada“ Euroopa hindamisdokumentidena ehitustoodete määruse alusel Euroopa tehniliste hinnangute väljastamiseks, kui nad sisaldavad kõiki ehitustoodete määruse artikli 24 kohaselt Euroopa hindamisdokumentide puhul nõutavaid elemente ja kui nende tehniline sisu ei ole vahepeal aegunud. Tulenevalt uute hindamismeetodite ja -kriteeriumide väljatöötamisest ehitustoodete määruse alusel on Euroopa tehnilise tunnustuse suunised aegunud ning neid on järk-järgult ümber kujundatud Euroopa hindamisdokumentideks. 2019. aasta juuni seisuga on ümber kujundatud ja Euroopa Liidu Teatajas viidatud 12 Euroopa tehnilise tunnustuse suunist (koos kõigi nende osadega) ning 14 suunist on ümberkujundamisel.

* 2013. ja 2014. aasta puhul on inimtööpäevad ümber arvestatud 12-kuuliseks ekvivalendiks, et võimaldada võrdlust hilisemate aastatega.

4. tööpakett on seotud toetavate eksperditeenustega ja muud laadi toetava tegevusega. See moodustab väga väikese osa kõigist inimtööpäevadest.

Euroopa hindamisdokumente töötab välja väga väike hulk tehnilise hindamise asutusi. Nagu on näidatud allolevas tabelis, on kaks tehnilise hindamise asutust välja töötanud umbes 50 % viidatud Euroopa hindamisdokumentidest. Need on DIBt (Saksamaa), kes on välja töötanud 38 % kõigist viidatud Euroopa hindamisdokumentidest, ja OIB (Austria), kes on välja töötanud 13 % sellistest hindamisdokumentidest.

Dokumendi kohandamine vastavalt komisjoni märkustele võib võtta kaua aega ja seetõttu on paljud dokumendid ootel. Komisjonil tuleb EOTA poolt vastu võetud Euroopa hindamisdokumentide kohta endiselt teha palju tehnilisi ja õiguslikke märkusi. Seetõttu on EOTA poolt vastu võetud, kuid viitamata Euroopa hindamisdokumentide arv kasvanud.

·Euroopa hindamisdokumendid, mille komisjon on tagasi lükanud, kuna need ei vasta artikli 19 lõikele 1.

Lisaks on võetud vastu 107 Euroopa hindamisdokumenti, mille kohta ei ole veel viidet avaldatud. Need hõlmavad järgmist:

Enamik 93st uuest Euroopa hindamisdokumendist ei ole seotud mitte turule tulevate uute toodetega, vaid toodetega, mis on vaid osaliselt hõlmatud olemasoleva standardi või Euroopa hindamisdokumendiga (sageli on tegemist Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste või vastastikusel mõistmisel põhineva hindamismenetluse ümberkujundamisega hindamisdokumendiks). Need nn uued Euroopa hindamisdokumendid hõlmavad ainult üht või kaht täiendavat põhiomadust või käsitlevad pisut laiemat kasutusulatust või täiendavaid kasutusotstarbeid võrreldes varasemate olemasolevate ühtlustatud tehniliste kirjeldustega.

Ehitustoodete määruse kohaselt on Euroopa tehniliste hinnangute aluseks põhimõtteliselt Euroopa hindamisdokumendid. Ehitustoodete direktiivilt ehitustoodete määrusele ülemineku tagamiseks on Euroopa tehnilisi hinnanguid väljastatud ka Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel, Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumentide alusel või vastastikusel mõistmisel põhineva hindamismenetluse põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumentide alusel, nagu selgitatud jaotises 2.4.2.

Kuus tehnilise hindamise asutust on välja töötanud 74 % kõigist viidatud Euroopa hindamisdokumentidest ja 23 tehnilise hindamise asutust on välja töötanud ülejäänud 26 %.

Saksamaal on kõik Euroopa tehnilised hinnangud väljastanud riigi ainus tehnilise hindamise asutus (DIBt). Tšehhi Vabariigis on Euroopa tehnilised hinnangud väljastanud enamasti riigi peamine tehnilise hindamise asutus TZUS. Ühendkuningriigis seevastu tegutsevad aktiivselt kõik kaheksa tehnilise hindamise asutust.

Alates 2013. aastast on Saksamaa tehnilise hindamise asutused väljastanud 26 %, Tšehhi Vabariigi tehnilise hindamise asutused on väljastanud 14 % ja Ühendkuningriigi tehnilise hindamise asutused on väljastanud 12 % Euroopa tehnilistest hinnangutest. Need kolm riiki on välja andnud pooled kõigist Euroopa tehnilistest hinnangutest.

Tootjate huvi Euroopa tehniliste hinnangute vastu on keskendunud vähestele tootevaldkondadele. Kaks kolmandikku 6 240 Euroopa tehnilisest hinnangust on väljastatud vaid kolmes ehitustoodete määruse IV lisas määratletud tootevaldkonnas:

EOTA põhitegevuseks on Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamine, millega seoses EOTA rahastab iga vastutavat tehnilise hindamise asutust. Kui EOTA on Euroopa hindamisdokumendi vastu võtnud, teatab vastutav tehnilise hindamise asutus EOTA sekretariaadile, millised tehnilise hindamise asutused osalesid selle väljatöötamises. Vastutavad ja osalevad tehnilise hindamise asutused täidavad EOTA rahalistest vahenditest hüvitise saamiseks kõlbliku tegevuse tõendina tabeli, milles on esitatud andmed ajakulu ja reisikulude kohta. Tehnilise hindamise asutused lepivad kokku Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamiseks kulunud inimtööpäevade keskmises arvus, mis varieerub sõltuvalt sellest, kas tehnilise hindamise asutus täitis vastutavat või osalevat rolli. See keskmine inimtööpäevade arv ei vasta siiski tehnilise hindamise asutuste poolt tegelikult kulutatud ajale juhul, kui nad töötavad välja uue Euroopa hindamisdokumendi olemasolevate dokumentide põhjal, mis ei eelda uusi hindamismeetodeid.

ELi siseselt ei pruugi Euroopa tehnilise hinnangu saanud tootja riik kattuda hinnangu väljastanud tehnilise hindamise asutuse riigiga. Näiteks Tšehhi äriühingud on saanud 3 % Euroopa tehnilistest hinnangutest, samas kui Tšehhi tehnilise hindamise asutused on väljastanud 14 % Euroopa tehnilistest hinnangutest. Ühendkuningriigi äriühingud on saanud 7 % ja Ühendkuningriigi tehnilise hindamise asutused on väljastanud 12 % Euroopa tehnilistest hinnangutest ning Taani äriühingud on saanud 2 % ja Taani tehnilise hindamise asutused on väljastanud 8 % Euroopa tehnilistest hinnangutest. Seevastu Itaalia äriühingud on saanud 8 % Euroopa tehnilistest hinnangutest, samas kui Itaalia tehnilise hindamise asutused on väljastanud 2 % Euroopa tehnilistest hinnangutest.

Euroopa tehnilise hinnangu saanud tootjad on pärit 66 eri riigist üle kogu maailma. Kolmandate riikide seas on kõige enam Euroopa tehnilisi hinnanguid väljastatud Kanada (34), India (24) Taiwani (24), Ameerika Ühendriikide (21) ja Araabia Ühendemiraatide (20) tootjatele. Kõigi ülejäänud 29 kolmanda riigi tootjatele on väljastatud alla 15 Euroopa tehnilise hinnangu riigi kohta.

Peamiselt tehnilise hindamise asutuste esindajatega ja oma toodetele Euroopa tehnilise hinnangu saanud tootjate küsitlemise põhjal jõuti uuringus järeldusele, et EOTA täidab ehitustoodete määruse artikli 31 lõikes 1 sätestatud eesmärki ja kõiki artikli 31 lõikes 4 sätestatud ülesandeid. Sellegipoolest näitas uuring, et arenguruumi veel on, eriti tehnilise hindamise asutuste vahelise suhtluse ja koostöö osas. Näib, et tehnilise hindamise asutuste tegevuse koordineerimine ja nendevaheline konkurents on tekitanud teatava pinge, mis põhjustab tehnilise hindamise asutuste töö tulemuste mõningast kattuvust ja dubleerimist. Samuti soovitatakse uuringus teha paremat järelevalvet ajakavade (tulemuste tähtaegade) üle ja täpsustada EOTA süsteemis täidetavaid rolle.

Oluline on märkida, et peamised aktiivsed tehnilise hindamise asutused (välja arvatud Saksamaa DIBt ja Austria OIB) on ka ehitustoodete määruse kohased teavitatud asutused. Seetõttu tugevdab nende positsiooni turul asjaolu, et nad saavad tootjatele pakkuda nn universaalteenust (väljastada Euroopa tehnilisi hinnanguid ning seejärel täita toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ülesandeid).

Tehnilise hindamise asutuste loomine võttis pärast ehitustoodete määruse täielikku kohaldamist veidi aega. 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli tehnilise hindamise asutus määratud 21 liikmesriigis ja kolmes ELi mittekuuluvas riigis (Šveits, Norra ja Türgi). Bulgaarias, Eestis, Kreekas, Ungaris, Lätis, Maltal ja Luksemburgis tehnilise hindamise asutus puudub, mistõttu nende riikide tootjad peavad saatma oma taotlused teistes riikides asuvatele tehnilise hindamise asutustele. See võib selgelt mõjutada nende tootjate juurdepääsu EOTA pakutavale alternatiivsele võimalusele, juba ainuüksi keele seisukohast. Sellegipoolest on nende seitsme riigi tootjad saanud 150 Euroopa tehnilist hinnangut, välja arvatud Malta, kus pole saadud ühtki Euroopa tehnilist hinnangut.

Selles punktis analüüsitakse, mil määral EOTA pakutav võimalus on aidanud kaasa ehitustoodete siseturu toimimisele ja mil määral EOTA on saavutanud oma konkreetsed eesmärgid. Samuti tehakse kindlaks kavandatud ja soovimatud mõjud.

Arvetel esitatav teave Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamisega seotud töötundide kohta on vastutavate tehnilise hindamise asutuste lõikes väga erinev. Seetõttu on võimatu täpselt võrrelda tehtud tööd ja tehnilise hindamise asutuste hüvitustaotlusi, mis vähendab läbipaistvust, kuna erinevate vastutavate tehnilise hindamise asutuste väidetud kulusid, mida on kantud Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisel, ei saa hõlpsasti võrrelda ja analüüsida. Komisjon teeb EOTAga koostööd, et suurendada läbipaistvust ja aruandekohuslust kulude hüvitamisel vastavalt iga Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamisse (või muutmisse) tegelikult investeeritud ajale.

Tuleb märkida, et need tootevaldkonnad ei pruugi hõlmata kõige uuenduslikumaid tooteid. Need on ka valdkonnad, kus ehitustoodete direktiivi raames töötati välja asjakohased Euroopa tehnilise tunnustuse suunised. Paljud Euroopa hindamisdokumendid on koostatud nende suuniste põhjal.

Komisjoni märkusi ei võeta siiski alati süstemaatiliselt arvesse enne esimese Euroopa tehnilise hinnangu avaldamist, mistõttu lõplikus Euroopa hindamisdokumendis on vaja teha täiendavaid muudatusi ja see lükkab viite avaldamise taas edasi.

Praeguse süsteemi kohaselt kommenteerib komisjon Euroopa hindamisdokumentide sisu alles pärast seda, kui EOTA tehniline nõukogu on need heaks kiitnud (vt punkt 2.4.1). Keskmiselt teeb komisjon EOTA väljapakutud Euroopa hindamisdokumendi kavandis kindlaks 30 probleemi, mis nõuavad parandusi. EOTA (täpsemalt Euroopa hindamisdokumente koostavad tehnilise hindamise asutused) nõustub 90 % komisjoni märkustega, mis osutab komisjonile esitatavate dokumentide vähesele eelnevale kvaliteedikontrollile. See olukord põhjustab kasvavaid viivitusi Euroopa hindamisdokumentide kohta viidete avaldamisel, eriti kuna mõne probleemi (nt täpne kasutusala, tarbetud toodete identifitseerimise klauslid Euroopa hindamisdokumentides, tehase tootmisohje või teavitatud asutuste ülesanded) kõrvaldamine nõuab pikemat analüüsimist.

EOTA on asendanud endise Euroopa Tehnilise Tunnustuse Organisatsiooni (asutatud ehitustoodete direktiivi alusel) ja, nagu tõdeti 2016. aasta aruandes ehitustoodete määruse rakendamise kohta, on ehitustoodete direktiivilt ehitustoodete määrusele üleminekuga kaasnenud paradigma muutus, s.t üleminek toodete tehniliselt tunnustamiselt toimivuse hindamisele, olnud EOTA jaoks peamiseks proovikiviks Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisel ja vastuvõtmisel.

Nende kulude kandmine ja selliste riskide võtmine on VKEde jaoks keeruline, eriti Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumentide valdkonnas, arvestades, et need on suurima osa Euroopa tehniliste hinnangute aluseks ja puudutavad seega suurimat osa asjaomastest tootjatest.

Tootjate võimalusel saada CE-märgis EOTA kaudu on oma hind. Ehkki äriühingud ei kanna Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisega seotud kulusid, maksavad nad tehnilise hindamise asutustele Euroopa tehnilise hinnangu väljastamise eest. Makstavad tasud võivad olla märkimisväärsed (24 000–36 000 eurot, lisateavet vt tõhusust käsitlevast punktist 4.2.3) ning mõnikord ei tasu see investeering end suurema turunõudluse kaudu ära. Lisaks ei ole tootjal garantiid, et talle väljastatud Euroopa tehnilise hinnangu aluseks olevat Euroopa hindamisdokumenti ei asendata mingil ajal uuema versiooniga pärast mõne teise tootja taotlust muudatuste tegemiseks, mis võib põhjustada lisakulusid.

Lisaks on mõned praegu turul olevad tooted hõlmatud kahe Euroopa tehnilise hinnanguga, näiteks üks kinnituste valdkonda (33. valdkond) kuuluv sisestussüsteem. Selle toote kohta on väljastatud esimene Euroopa tehniline hinnang, mis põhineb Euroopa hindamisdokumendina kasutataval Euroopa tehnilise tunnustuse suunisel ETAG 001-5, ja seejärel teine Euroopa tehniline hinnang, mis põhineb (ainult vastu võetud) Euroopa hindamisdokumendil 331522-00-0601 ja mis käsitleb pisut teistsugust kasutusala.

Üksainus Euroopa tehnilise tunnustuse suunis on 24 % kõigi väljastatud Euroopa tehniliste hinnangute (1 490) aluseks (ETAG 001, mida kasutatakse Euroopa hindamisdokumendina, ja selle suunise põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumendid). Kolmteist Euroopa hindamisdokumenti (või hindamisdokumendina kasutatavat suunist) on olnud aluseks rohkem kui sajale Euroopa tehnilisele hinnangule, 49 Euroopa hindamisdokumenti on olnud aluseks vähem kui sajale Euroopa tehnilisele hinnangule ja ülejäänud on olnud aluseks kuni kümnele Euroopa tehnilisele hinnangule.

Sellist lähenemisviisi õigustatakse mõnikord konfidentsiaalsuseeskirjadega, mis on ette nähtud ehitustoodete määruse artikli 20 lõike 1 punktis c ja II lisas nõudena võtta arvesse „ärisaladuse kaitset ja konfidentsiaalsust“. Vastuvõetud Euroopa hindamisdokumentidest saavad aga ühtlustatud tehnilised kirjeldused, millel on otsesed ja üleeuroopalised tagajärjed asjaomaste ehitustoodete vahelisele konkurentsile ja nende turustamisele. Seetõttu võetakse konfidentsiaalsussätteid arvesse koos muude kesksete põhimõtetega, mida ainult konfidentsiaalsuse pimesi järgimine võib kahjustada. Liikmesriikide ja EOTAga arutatakse praegu suuniseid Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise korra kohta, et vältida hindamisdokumentide põhjendamatut väljatöötamist, tagades samas konfidentsiaalsuse kaitse.

Mitmel juhul töötatakse sama tüüpi toodete jaoks (nt liimitud kinnitusdetailid) paralleelselt välja mitu Euroopa hindamisdokumenti. Need paralleelsed hindamisdokumendid, kui need lubataks vastu võtta, põhjustaksid konkureerivatele toodetele tõsiseid raskusi, segadust deklareeritud toimivuse osas ja nõutust toodete kasutajate seas. Euroopa hindamisdokumentide selline ülemäärasus soodustab ka EOTA ja komisjoni ressursside – nii rahaliste vahendite kui ka inimressursside – ebaoptimaalset kasutamist.

Nagu punktis 3.1.3 mainitud, koonduvad väljastatud Euroopa tehnilised hinnangud mõningatesse tootevaldkondadesse, kusjuures kaks kolmandikku 6 240 Euroopa tehnilisest hinnangust on väljastatud vaid kolmes valdkonnas. Enam kui 85 % neis kolmes tootevaldkonnas väljastatud Euroopa tehnilistest hinnangutest põhineb Euroopa tehnilise tunnustuse suunistel, mida kasutatakse Euroopa hindamisdokumentidena, või Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumentidel. Lisaks on kuus Euroopa tehnilise tunnustuse suunist koos nende põhjal koostatud Euroopa hindamisdokumentidega aluseks ligikaudu 60 %-le kõigist väljastatud Euroopa tehnilistest hinnangutest.

Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis samasugust mustrit aga ei ilmne. Kui Saksamaa DIBt on välja töötanud 38 % Euroopa hindamisdokumentidest, siis Saksamaa tootjad on saanud vaid 26 % Euroopa tehnilistest hinnangutest ja ühe kolmandiku neist on väljastanud teiste riikide tehnilise hindamise asutused. See võib tähendada seda, et DIBti kliendid kalduvad kuludega seoses esitama oma taotlusi teistele tehnilise hindamise asutustele. Tšehhi Vabariigi ja TZUSi puhul on olukord vastupidine: väljatöötatud Euroopa hindamisdokumentide osatähtsus on 5,6 %, väljastatud Euroopa tehniliste hinnangute osatähtsus aga 14 %, mis näitab, et TZUS võib Euroopa tehniliste hinnangute osas olla atraktiivne teiste riikide klientidele.

See näitab, et Euroopa hindamisdokumente välja töötavatel tehnilise hindamise asutustel võib olla Euroopa tehniliste hinnangute turul konkurentsieelis.

Samuti näib, et tootjad kipuvad esitama Euroopa tehnilise hinnangu taotluse sellele tehnilise hindamise asutusele, kes töötas välja vastava Euroopa hindamisdokumendi, ilmselt seetõttu, et nad usaldavad seda asutust. Seetõttu kajastub spetsialiseerumine Euroopa hindamisdokumentide tasandil ka Euroopa tehniliste hinnangute tasandil; näiteks DIBt, OIB ja ETA-DK on väljastanud 39 % kõigist Euroopa tehnilistest hinnangutest. Taanis (ETA-DK) on töötatud välja 8 % Euroopa hindamisdokumentidest ja väljastatud 8 % Euroopa tehnilistest hinnangutest ning Austrias (OIB) on töötatud välja 6 % Euroopa hindamisdokumentidest ja väljastatud 6 % Euroopa tehnilistest hinnangutest.

Tekkinud on teatav spetsialiseerumine. Mõningates tootevaldkondades näib suur osa tootjate taotlustest olevat suunatud ühele põhilisele tehnilise hindamise asutusele. Näiteks 33. tootevaldkonnas (kinnitused) on DIBt välja töötanud 25 Euroopa hindamisdokumenti 40st (63 %) ja teisi tehnilise hindamise asutusi, kes on samuti selles tootevaldkonnas Euroopa hindamisdokumente välja töötanud (37 %), on ainult kuus.

Nagu eespool mainitud, tegeleb Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisega väga aktiivselt väike hulk tehnilise hindamise asutusi. Need on DIBt, OIB ja ETA-DK (Saksamaa, Austria ja Taani ainsad tehnilise hindamise asutused), kes on välja töötanud 59 % kõigist viidatud Euroopa hindamisdokumentidest.

Mõned uuringus küsitletud tootjate vastused osutasid sellele, et suuremad tootjad võivad kasutada EOTA pakutavat võimalust CE-märgise saamiseks viisil, mis annab neile konkurentide ees konkurentsieelise.

4.1.9. EOTA ja tehnilise hindamise asutuste tulemuslikkus Euroopa hindamisdokumentide ja Euroopa tehniliste hinnangute väljastamisel

Euroopa tehniliste hinnangute vorm võeti vastu 2013. aasta oktoobris ja Euroopa hindamisdokumentide vormi viimistlemine viidi lõpule 2015. aasta märtsis. Vaatamata nendele varastele saavutustele ei ole valdav osa Euroopa hindamisdokumentidest II lisas sätestatud tähtaegade jooksul valminud.

Praegu on väljatöötamisel IT-vahend, et parandada EOTA ja komisjoni vahelist teabevahetust (tähtaegadest teavitamiseks, Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise kõigi etappide registreerimiseks, võimalikest viivitustest teatamiseks jne) ning tagada andmebaasi NANDO automaatne uuendamine Euroopa hindamisdokumendi kohta viite avaldamisel.

Arvestades ehitustoodete määruse II lisas sätestatud menetlust ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimusteta kohustust, võib tootele CE-märgise andmine sellise Euroopa hindamisdokumendi alusel, mille kohta pole veel viidet avaldatud, olla põhjendatud. Seadusandjate eesmärk oli võimaldada kohandada Euroopa hindamisdokumendi kavandit pärast esimese Euroopa tehnilise hinnangu väljastamist ja vältida Euroopa tehnilise hinnangu protsessiga seotud viivitusi järgmiste tootjate puhul. Seevastu juhtudel, kui Euroopa hindamisdokument lükatakse tagasi ja selle kohta viidet ei avaldata, võidakse väljastatud Euroopa tehnilisel hinnangul põhineva toimivusdeklaratsiooni ja CE-märgise kehtivus kahtluse alla seada. See puudutab 70 Euroopa tehnilist hinnangut ja 31 Euroopa hindamisdokumenti (sealhulgas eelkõige 18 Euroopa tehnilist hinnangut, mille on väljastanud kuus erinevat tehnilise hindamise asutust üheainsa vastuvõetud Euroopa hindamisdokumendi alusel, mis on koostatud vastastikusel mõistmisel põhineva hindamismenetluse põhjal). See tähendab, et tooted on saanud CE-märgise ja nad on turule viidud Euroopa hindamisdokumendi alusel, mis vajab parandamist, enne kui selle kohta saab viite avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Lisaks ei ole tootjatel otsest juriidilist kohustust ajakohastada Euroopa tehnilist hinnangut ja CE-märgist pärast Euroopa hindamisdokumendi muutmist, kuid turusurve sunnib tootjaid seda tegema. Veelgi enam, kui eelmist Euroopa hindamisdokumenti asendav (või Euroopa tehnilise tunnustuse suunist ümber kujundav) uus hindamisdokument sisaldab oluliselt muudetud hindamismeetodeid, toob see kaasa uue Euroopa tehnilise hinnangu väljastamise kohustuse.

Uuring osutab vajadusele muuta II lisa, et kajastada Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamiseks ja neile Euroopa Liidu Teatajas viitamiseks vajalikke tegelikke kohustusi ja ajakavasid.

Suhteliselt suur hulk Euroopa hindamisdokumente lükatakse tagasi või on viite avaldamise ootel peamiselt seetõttu, et EOTAs puudub asjakohane kvaliteedikontroll. Organisatsioonisisene tehniline ja õiguslik pädevus, mille arendamise EOTA on endale ülesandeks võtnud, koos hiljuti välja töötatud kontrollnimekirjaga Euroopa hindamisdokumentide kvaliteedi kontrollimiseks 7. etapis parandavad eeldatavasti märkimisväärselt Euroopa hindamisdokumentide kavandite kvaliteeti ja neile viitamise määra ning lühendavad seega ka tähtaegu. Need parandused oleksid olulised ka Euroopa hindamisdokumentide ülemäärase koostamise vähendamise seisukohast (vt punkt 4.1.7 eespool).

4.2 Tõhusus

Käesolevas punktis hinnatakse, kas oodatud tulemused ja mõjud on saavutatud mõistliku/proportsionaalse hinnaga.



4.2.1. Komisjoni kulud

Komisjoni kulud hõlmavad EOTA-le makstavat iga-aastast toetust ja kulusid, mis on seotud komisjoni talituste panusega Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamisse töötajate ja toetava tegevuse näol (spetsiaalsed konsultandid). Need kulud tulenevad üksnes ehitustoodete määrusest, kuna muud siseturgu käsitlevad õigusaktid ei näe ette selliseid alternatiivseid standardimisvõimalusi.

Alates 2016. aastast on EOTA-le makstav toetus püsinud suhteliselt stabiilsena: 2016. aastal 550 000 eurot, 2017. aastal 570 000 eurot ja 2018. aastal 550 000 eurot. 2016. aastal avaldati viide 65-le Euroopa hindamisdokumendile, 2017. aastal 70-le Euroopa hindamisdokumendile ja 2018. aastal 63-le Euroopa hindamisdokumendile. Seega on Euroopa hindamisdokumendi hinnanguline maksumus vahemikus 8 143 eurot (2017. aastal) kuni 8 730 eurot (2018. aastal). Nagu juba mainitud, hõlmab EOTA eelarve nelja erinevat tööpaketti. Kõige kulukam neist on sekretariaat, millele järgnevad Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamine (moodustades 34–49 % eelarvest aastatel 2016–2018), koosolekud ja toetavad tegevused.

Komisjoni poolt EOTA üle järelevalve teostamiseks kasutatavad inimressursid moodustavad umbes 1,5 täistööaja ekvivalenti. See näitaja on püsinud stabiilsena, kuigi EOTA on alates 2014. aastast vastu võtnud aina rohkem Euroopa hindamisdokumente (2014. aastal 24, 2018. aastal 93) ning hoolimata sellest, et komisjonil tuleb EOTA poolt vastu võetud Euroopa hindamisdokumentide kohta jätkuvalt teha märkimisväärsel hulgal tehnilisi ja õiguslikke märkusi.

Asjaomane komisjoni talitus on sõlminud ka lepingu konsultandiga, kelle ülesandeks on kontrollida EOTA esitatud Euroopa hindamisdokumentide kavandite kvaliteeti ja vähendada seeläbi talituse koormust (alates 2014. aastast on selle toetuse maksumus olnud 120 000 eurot aastas).

Toetav uuring on osutanud vajadusele siduda toetusleping paremini ehitustoodete määruse eesmärkidega ning tugevdada EOTA rahastamise, Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise rahastamise ja tehnilise hindamise asutuste rahastamise kontrollimise süsteeme.

Komisjon on palunud EOTA-l töötada tehnilise hindamise asutuste jaoks välja ühtne arvete esitamise süsteem, nii et EOTA-le tehnilise hindamise asutuse poolt saadetavatel arvetel kajastuksid iga Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamisega seotud tegelikud kulud. Samuti on EOTA kohustunud kasutama Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise või muutmisega seotud kulude hüvitamise realistlikumat ja täpsemat süsteemi, mille aluseks on tehnilise hindamise asutuste tegelik töö igal konkreetsel juhtumil.



4.2.2. Tõhusus väliste osapoolte jaoks