ET Euroopa Liidu Teataja C 179/27

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 179/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0377-8.7.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend —  Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga —  Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

1. Karpkala „Třeboňský kapr” liha koostis a) Kokkuvõtte punkti 4.2. neljandas lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %. b) Kokkuvõtte punkti 4.2. eelviimases lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad: Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %. Lihase aminohappesisalduse keskmised määrad: g/100 kuivaines: lüsiin – 5,54, histidiin – 1,82, arginiin – 3,58, treoniin – 3,32, glütsiin – 3,48, alaniin – 4,07, valiin – 3,73, metioniin – 2,10, isoleutsiin – 2,97, leutsiin – 5,00. Taotleme nii spetsifikaadis kui ka kokkuvõttes konkreetse aminohappesisalduse andmete väljajätmist ning kuivaine, valgu ja rasva protsendimäärade järgmist muutmist: Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 18–26 %, valku 16–23 %, rasva 2–7 %. Kõnealuse muudatuse põhjuseks on asjaolu, et algselt spetsifikaadis ja kokkuvõttes esitatud näitajad vastasid tootest „Třeboňský kapr” võetud proovi mõõtmisele (mis endiselt vastab suurele osale toote „Třeboňský kapr” toodangule), viimasel ajal on aga tehtud terve rida korduvmõõtmisi ja -analüüse, mis statistiliselt tuginevad hoopis suuremale arvule proovidele, ning mille puhul on kasutatud täpsemaid meetodeid ja mõõtmisi. Mõõtmistulemustest ilmnes, et kuivaine, valgu ja rasva näitajad võivad eespool täpsustatud vahemiku piires varieeruda, aga toote „Třeboňský kapr” organoleptilisi omadusi see oluliselt ei mõjuta. Näitajate jaotus kõnealuste vahemike piires on eelkõige tingitud „Třeboňský kapr” karpkala söödalisandina kasutatava teravilja liigist ja toiteomadustest. Andmeid karpkala liha koostise mõõtmiste, analüüside ja statistiliste hindamiste kohta leiab järgmistest väitekirjadest: Hůda J., Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, Urbánek M., Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 ja Vejsada P., Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Kõnealused väitekirjad on kaitstud České Budějovices asuvas Jihočeská Univerzita põllumajandusteaduskonnas ning mõõtmised on tehtud ülikooli laborites. Samuti on kindlaks tehtud, et lihase üksikute aminohapete sisaldus võib oluliselt erineda spetsifikaadis esitatud keskmistest näitajatest, ilma et see oluliselt maitset mõjutaks. Kõnealuse muudatuse tulemusel muudame kokkuvõtte ja spetsifikaadi punktis 4.2. lauset „Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on väga väike” järgmiselt: „Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on tasakaalus”.

2. Karpkala „Třeboňský kapr” töötlemine: Kokkuvõtte ja spetsifikaadi punkti 4.4. esimeses lõigus on lause: „ „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas standardile ISO 9001:2001 vastava sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.” Teeme ettepaneku jätta välja kõnealuse lause see osa, milles käsitletakse ISO-süsteemi, kuna see on seotud varasema kvaliteedijuhtimissüsteemi erinimetusega. Kvaliteedijuhtimissüsteemid võivad muutuda ega ole enam asjakohased seoses karpkala „Třeboňský kapr” tegeliku töötlemisega, nagu seda on spetsifikaadis üksikasjalikult kirjeldatud. Sertifitseeritud kvaliteedisüsteemi kohase töötlemise järelevalve jaoks puudub vajadus. Punkti 4.4. esimese lõigu esimese lause uus sõnastus on järgmine: „Karpkala „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.”

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0377-8.7.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Třeboňský Kapr”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Tšehhi Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Třeboňský Kapr” klassifitseeritakse liigiks „karpkala”. Toote lõplike omaduste saavutamiseks ei ole tingimata vaja kasutada teatavat selle liigi liini või hübriide.

Karpkala „Třeboňský Kapr” selg on tumeroheline, hall või hallikassinine, küljed kollakasrohelised kuni kuldsed ning kõht kollakasvalge. Selja- ja sabauim on hallid, saba- ja pärakuuim on punaka varjundiga ning rinna- ja kõhuuimed on kollakad või punakad. Karpkala „Třeboňský Kapr” keha iseloomustab kõrgeseljalisus. Karpkala „Třeboňský Kapr” kasvab kuni ühe meetri pikkuseks ja 20 kg raskuseks või raskemaks. Kala optimaalne tapakaal on kolmeaastaselt 1,20–1,80 kg ja nelja-aastaselt 2,40–3,20 kg.

Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 18–26 %, valku 16–23 %, rasva 2–7 %.

Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on tasakaalus. Lihal on õrn, karpkalale „Třeboňský kapr” iseloomulik kalamaitse.

Karpkala „Třeboňský kapr” turustatakse elusalt või töödeldult, s.t külmutatult, (värskelt) jahutatult, suitsutatult või marineeritult järgmisel kujul: roogitud terve karpkala, poolitatud või osadeks jagatud karpkala, karpkalafilee või karpkalarupsid.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Määratletud geograafilises piirkonnas maimutiikides kasvatatavad kalad elatuvad looduslikust toidust (st plankton ja bentos) ning osaliselt toidetakse neid söödalisandiga, mis koosneb lisanditeta teraviljajahu segust. Söödalisandi koostisosad ei pea olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

Suuremates kalatiikides, kus kalad saavutavad turustuskõlbliku suuruse, elatuvad kalad samuti määratletud geograafilise piirkonna vees leiduvast looduslikust toidust (st plankton ja bentos). Nad saavad ka teraviljast söödalisandeid, mis ei pea olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik kalad peavad kasvama määratletud geograafilise piirkonna kalatiikides, st paljundamine, kasvatamine ja pidamine peavad toimuma selles piirkonnas. Töötlemine ei pea toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Karpkala „Třeboňský kapr” sugukalad kasvatatakse alati teadaolevate vanemate järglastest, kelle välised omadused (kehaproportsioonid, soomuskatte tüüp ja värvus) vastavad nõutavale standardile.

Noorte sugukalade kasvatamisel asjaomases piirkonnas tehakse valik, milles keskendatakse tähelepanu kalade omandatud kaalule, soomuskatte tüübile ja terviseseisundile. Noor- ja sugukalu käideldakse alati nii vähe kui võimalik.

Karpkala paljundamiseks kasutatakse teatavat marja- ja niisa-võtmise meetodit kontrollitavas keskkonnas kalade haudejaamas, mis asub asjaomases piirkonnas, kus keskkonna ja vee kvaliteet on tagatud.

Embrüo arenemine marjateras toimub spetsiaalses seadmes. Karpkala eelvastseid hoitakse spetsiaalsetes maimutiikides, mis asuvad samuti asjaomases piirkonnas. Kõnealuse arengu käigus elatuvad karpkalad „Třeboňský kapr” looduslikust toidust (st plankton ja bentos) ning osaliselt toidetakse neid söödalisandiga, mis koosneb lisanditeta teraviljajahu segust. Karpkalamaimud kasvavad nendes tiikides üks kuni kaks aastat ning paigutatakse seejärel suurematesse kalatiikidesse, kus nad ühe kuni kahe aasta jooksul saavutavad turustuskõlbliku suuruse. Sel etapil elavad karpkalad kahe kolmandiku ulatuses looduslikust toidust ja ühe kolmandiku ulatuses täiendsöödast, mis koosneb teraviljast. Toitumine mõjutab otseselt liha moodustumist ja kvaliteeti ning seega karpkala „Třeboňský kapr” üldist väärtust. Täiendsööda andmist reguleeritakse vastavalt veetemperatuurile ja vee hapnikuküllastusele. Loomulikult jälgitakse ka seda, milline on karpkalade söödalisandi omastamise intensiivsus, kalade kasv ja terviseseisund. Kõnealused näitajad tehakse kindlaks toitumiskohtade korrapärase kontrolli ja proovipüügi abil.

Turustatavate kalade hoidmiseks pärast nende püüdmist kasutatakse käitlustiike, mis kujutavad endast väikesi basseine, kust voolab läbi asjaomasest piirkonnast pärit vesi. Hoiutiikides kaob puhta voolava vee tulemusel kalade mudamaitse ning liha muutub väärtuslikumaks ja maitsvamaks.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Nimetust „Třeboňský kapr” kasutatakse eluskala turustamiseks nii, et kalade hulgitarneid tehakse mootorsõidukite abil transporditsisternides, kõnealune nimetus esineb arvetel, saatelehtedel ja veodokumentides ning võib esineda ka tsisternil või mootorsõidukil. Jaemüügis, s.t kauplustes ja müügilettidel müümise korral on müüja kohustatud panema müügikohas välja hästi nähtava teadaande sõnadega „Třeboňský kapr”.

Töödeldud kala korral esitatakse nimetus „Třeboňský kapr” hästi nähtavalt toote pakendil.

Pakendamata karpkala „Třeboňský kapr” müüakse peamiselt elusalt. Sel juhul saab ostja müügitõendi, millel on kaitstud geograafilise tähise logo. Kaupluses või müügipunktis on kõnealune logo nähtaval kohal.

Pakendatud töödeldud kaup moodustab kõnealuse toote puhul väga väikese osa. Pakendatud toote müügi puhul on kaitstud geograafilise tähise logo pakendil.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Karpkala „Třeboňský kapr” kasvatamise asjaomane piirkond hõlmab Třeboňsko maastikukaitsealal Třeboňi jõgikonnas asuvaid kalatiike; need tiigid moodustavad süsteemi, mis on ühendatud Zlatá stoka kanali ja sellega seotud vooluveekogude kaudu.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Piirkonna laad, eriomadused ja seisund

Zlatá stoka kanali kaudu ühendatud määratletud geograafilise piirkonna kalatiigid moodustavad rohkem kui 300 aastat vana veesüsteemi. Chlum u Třeboně ja Veselí nad Lužnicí vahelisel alal on 48 km pika Zlatá stoka kanali kaudu ühendatud arvukad kalatiigid, mis moodustavad Lužnice jõe veega varustatud tiigisüsteemi. Kõnealusele veesüsteemile ei ole struktuurilt ja funktsioonilt võrdväärset mitte ainult kogu Euroopas, vaid ka kogu maailmas, ning see hõlmab väljakujunenud erijoontega spetsiifilist biotoopi.

Karpkalade kasvatamine arenes Třeboňskos 16. sajandil. Seda tõendavad arhiiviürikud karpkalade vanusepõhise kasvatamise ning sugukarpkalade valiku kohta. Viiteid karpkala „Třeboňský kapr” aretamisele leidub paljudes väljaannetes, näiteks J. Pokorný teoses „Atlas kaprů chovaných v ČR“ („Tšehhi Vabariigis aretatud karpkalade atlas“) ja J. Šusta teoses „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni“ („Viis sajandit kalakasvatust Třeboň’is“). Nimetust „Třeboňský kapr“ on kauem kui 100 aastat pidevalt kasutatud teatavate omadustega kala kohta.

Keskajast kuni tänapäevani eri etappidel rajatud leidlik tehiskanalite ja -kalatiikide võrk kujutab endast täiuslikku maastiku järkjärgulise ja koordineeritud muutmise süsteemi, milles kohalikud loodusolud on tundlikult ära kasutatud.

Hästi säilinud taimekoosluste ja nendest sõltuva selgrootu faunaga ulatuslikud turbarabad kuuluvad kõige väärtuslikumate biotoopide hulka, mis mitmel juhul ei ole ainulaadsed mitte ainult Böömimaal, vaid ka kogu Euroopas. Teine ja mitte vähem väärtuslik element on ulatuslik kalatiikide süsteem sealsete teiseselt moodustunud litoraalkooslustega, mis sageli on asendanud algsed märgalade biotoobid.

Geoloogia

Olulise osa Třeboňskost moodustavad Třeboňi jõgikonna geomorfoloogiline kompleks ja eriti läänepoolses settekompleksis Lomnický jõgikonna tasandik ning idaosas Kardašořečická pahorkatina kõrgustiku kristalne aluskord. Třeboňi jõgikond kumerdub kergelt lõuna-põhja suunal.

Kliima

Üldiselt on Třeboňsko kliima, eriti jõgikonna aladel, oma asukoha ja geomorfoloogia tõttu ning seetõttu, et ala koosneb suuresti veekogudest, teataval määral spetsiifiline ja teistsugune kui ümbritsevatel aladel. Aasta keskmine temperatuur on kõrgem, kui sellel kõrgusel võiks eeldada, ning tegelik päikesepaiste kestus on pikem. Suveperioodil esineb sageli tugevaid vihmahoogusid. Třeboňi jõgikonnale on iseloomulikud sagedased tuuletud inversioonid, kui õhumassid jõgikonnas pikemat aega peatuvad, eriti aasta külmemal ajal. Nendes oludes esineb sageli ka udu. Õnneks ei avalda kõnesolevate inversioonide kahjulikkus ja ebapiisav õhuvahetus Třeboňskos tugevat mõju õhusaastele, sest seal on väga vähe heiteallikaid.

Kaitsealune maapiirkond

Třeboňskos on kaks (paljusid kohti hõlmavat) piirkonda, mis kuuluvad Ramsari konventsiooniga kaitstavate rahvusvahelise tähtsusega märgalade nimekirja.

Veel kinnitab kõnealuse piirkonna ökosüsteemi spetsiifilisust see, et rahvusvaheline linnukaitseorganisatsioonide ühendus Birdlife International on mitmel aastal liigitanud Třeboňsko Euroopa tähtsate linnualade (IBA) hulka. Samuti on Třeboňsko kuulutatud NATURA 2000 alaks (linnualaks ja hoiualaks).

5.2. Toote eripära

Tihke konsistentsiga liha ning tasakaalus kuivaine, valgu ja rasva poolest eristatav karpkala „Třeboňský kapr” on toitude valmistamisel väga hinnatud. Lihal on õrn, karpkalale „Třeboňský kapr” iseloomulik meeldiv kalamaitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Třeboňsko maastikukaitsealal asuv ökoloogiliselt puhas määratletud geograafiline piirkond hõlmab kalatiikide süsteemi, mida Zlatá stoka kanali kaudu varustatakse Lužnice jõe veega. Kalatiikide süsteem hõlmab spetsiifilist biotoopi, millel on väljakujunenud erijooned, mis mõjutavad toote omadusi. Kõnealuses määratletud geograafilises piirkonnas on sulandunud erilised geoloogilised ja ilmastikutingimused (vt punkt 5.1.), et saaksid kasvada plankton ja bentos, mis on karpkalade kõrge toiteväärtusega looduslik sööt. Kõik need jooned kokku kujundavad sellise puhta keskkonna, vee ja õhuga maa-ala sobiva bioomi, milles leidub piisavalt karpkala looduslikku sööta. Kõik eespool nimetatud asjaolud loovad põhjusliku seose määratletud geograafilise piirkonna ja lõpptoote omaduste vahel. Kõnealused omadused tingivad karpkala „Třeboňský kapr” erilise maitse ning tasakaalus kuivaine-, valgu- ja rasvasisalduse, mille tõttu kõnealune kala erineb muudes piirkondades kasvatatud karpkaladest. Karpkala maitse on eriomane ning see on tingitud kvaliteetsest ja puhtast veest, milles kõnealust kala asjaomases piirkonnas kasvatatakse, samuti looduslike ja geograafiliste olude mõjust kõnealuse karpkala kasvatamisele, Třeboňi jõgikonna spetsiifilise aluspinnase mõjust ning eelkõige asjaomase piirkonna vees sisalduvatest valdavalt looduslikest planktontoitainetest, millele lisatakse söödalisandit.

Määratletud geograafilises piirkonnas on karpkalakasvatusega tegeletud rohkem kui 300 aastat; nimetust „Třeboňský kapr” on järjepidevalt kasutatud rohkem kui 100 aastat, et tähistada üksnes kõnealust eriomadustega toodet.

Nimetus „Třeboňský kapr” on alates 1974. aastast kaitstud Tšehhi päritolunimetusena nr 54 „Třeboňský kapr“ (sks Wittingauer Karpfen) ja samuti rahvusvahelise päritolunimetusena „Třeboňský kapr“ (sks Wittingauer Karpfen), mida kaitsevad rahvusvahelised protokollid Lissaboni kokkuleppe alusel (22. novembri 1967. aasta protokoll nr 53 ja 6. detsembri 2000. aasta protokoll nr 836). Lisaks reguleerivad nimetuse „Třeboňský kapr” kaitset Tšehhi Vabariigi ning Austria, Portugali ja Šveitsi vahel sõlmitud kahepoolsed kokkulepped päritolunimetuste kaitse kohta.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealust märkust 3.