ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 6.7.2010 
SEK(2010) 882 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
  
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Bulgaarias 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. S TABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS  
Paljudes ELi liikmesriikides ületab valitsem issektori eelarve puudujääk praegu ELi toimimise 
lepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPs t. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku 
suurenemist tuleb vaadelda 2008./2009. aasta fi nantskriisi ja majandus surutise enneolematu 
ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esit eks väheneb majandussurutise 
tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline 
roll, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esit atud Euroopa majanduse elavdamise kavas, 
mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris, üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed pe avad olema õigeaegsed, sihipärased ja ajutised 
ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jät kusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures 
kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandus olukorra paranedes lõpetada. Mitu riiki on 
võtnud finantssektori stabiliseerimise meetme id, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni 
või võivad tulevikus eelarvepuudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatav ad riikliku toetusega 
seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. 
Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eela rvepuudujäägi menetluse, 
kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ül etab kontrollväärtuse 3 % SK Pst. Stabiilsuse ja kasvu 
pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada , et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kõigis etappides võetaks täie l määral arvesse eelkõige  majanduslikku olukorda ja 
eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja  kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab 
valitsustel kujundada poliitika, millega saaks ki iresti taastada kindla eel arvepositsiooni, võttes 
arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajal ine jätkusuutlikkus. 
2. Ü
LEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE RAAMES VAREM VÕETUD 
MEETMED  
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi  toimimise leping”) artiklis 126 on sätestatud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tlus. Kõnealust menetlust tä psustatakse stabiilsuse ja 
kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (E Ü) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta1. 
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli  126 lõikele 2 peab komisjon jälgima 
eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (vä lja arvatud juhul, kui 
puudujäägi suhe on oluliselt ja pidevalt vähe nenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele 
tasemele või kui kontrollväärt use ületamine on ainult erand lik ja ajutine ning suhe on 
kontrollväärtuse lähedal) ja b) kas valitsemisse ktori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 
60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele 
rahuldava kiirusega). 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti 
rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille 
majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav 
aadressil  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm .. 
 
ET 3   ET Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale 
kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas 
eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimis kulutused, samuti kõiki muid asjaomaseid 
tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsiooni. 
Võttes aluseks Bulgaaria ametiasu tuste 2010. aasta aprillis esitatud
2 ja seejärel Euroopa 
Ühenduste Statistik aameti kinnitatud3 eelarveandmed ning komisj oni talituste 2010. aasta 
kevadprognoosi, võttis komisjon artikli 126 lõike 3 alusel 12. mail 2010 vastu Bulgaariat 
käsitleva aruande4. 
Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskom itee 27. mail 2010 kooskõlas artikli 126 lõikega 4 
oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 
3. Ü LEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI OLEMASOLU  
Bulgaaria ametiasutuste poolt aprillis 2010 esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori 
eelarve puudujääk Bulgaarias 2009. aastal 3,9 %ni SK Pst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % 
SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases aruandes mä rgiti, et puudujääk ei olnud kontrollväärtuse 
3 % SKPst lähedal, kuid puudujääki saab käsitada ELi toimimis e lepingu ja stabiilsuse ja 
kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eel kõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud 
tõsisest majanduslangusest ELi toimimise lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti mõistes, 
kuna üleilmne majandus- ja finantskriis andi s Bulgaaria majandusele tõsise löögi ning 
negatiivne SKP aastakasv ulatus 2009. aastal 5 %ni. Kontrollväärtuse ül etamist saab pidada 
ajutiseks. Kui poliitikat ei muudeta, langeb valitsemissekt ori eelarve puudujääk vastavalt 
komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosile juba  2010. aastal alla kontrollväärtuse seoses 
majanduse stabiliseerumisega ning tänu eelarve konsolideerimise meetmetele, mille valitsus 
tegi teatavaks 2010. aasta märtsis. 22. juunil 2010. aastal esitatud teat ises korrigeerisid 
Bulgaaria ametiasutused täiendavalt 2010. aasta ks kavandatavat ee larvepuudujääki 3,8 %ni 
SKPst, mis ületab kontrollväärtus e ning ei ole selle lähedal. ELi toimimise lepingus sätestatud 
puudujäägikriteerium ei  ole täidetud. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2010. aasta aprilli teatises esit atud andmete kohaselt 
jääb valitsemissektori koguvõlg märgatavalt a lla kontrollväärtuse 60 % SKPst ning aastal 
2009 oli see 14,8 % SKPst. Komisjoni tali tuste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt võla 
suhe suureneb aastatel 2010–2011, kuid jääb alla  19 % SKPst. 22. juunil 2010. aastal esitatud 
teatises korrigeerisid Bulgaaria ametiasutu sed täiendavalt 2010. aasta ks kavandatavat võlga 
15,3 %ni SKPst. ELi toimimise lepingus sätestatud võlakriteerium on täidetud. 
Kooskõlas ELi toimimise lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega  analüüsis komisjon 
oma aruandes ka muid asjakohaseid tegureid. St abiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid 
                                                 
2 Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 pe avad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda 
aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla 
taseme kohta. Kõige uuem teatis Bulgaariale on saadaval: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Eurostati 22. aprilli 2010. aasta pressiteade nr 55/2010. 
4 Kõik Bulgaaria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
 
ET 4   ET tegureid ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui 
puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontro llväärtuse lähedal ja  ajutine. Bulgaaria 
puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna tunduva d asjakohased tegurid 
praegusel juhul soodsad.   
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohane  majandus- ja rahanduskomitee arvamus on 
kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni  aruandes esitatud hinnanguga ülemäärase 
eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.  
Olles võtnud arvesse artikli 126 lõike 3 kohast  aruannet ning majandus- ja rahanduskomitee 
artikli 126 lõike 4 kohast arvamust, on komisj on arvamusel, et Bulgaarias on ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Selline arvamus, mille kom isjon võttis vastu 12. mail 2010, on vastavalt 
asutamislepingu artikli 126 lõikele 5 adress eeritud nõukogule. Komisjon teeb ettepaneku, et 
nõukogu teeks oma otsuse kooskõlas artikli 126 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adresseer itakse Bulgaariale ja mille eesmärk on 
kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vast avalt ELi toimimise lepingu artikli 126 
lõikele 7. 
4. S
OOVITUSED ÜLEMÄÄRASE EELA RVEPUUDUJÄÄGI KÕRVALDAMISEKS  
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli  3 lõikele 4 kehtesta takse ELi toimimise 
lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega as jaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue 
kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmise ks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viid ud puudujäägi kindlakste gemisele järgneval 
aastal, välja arvatud eriasjaol ude korral”. Kõnealuse määruse ar tikli 2 lõikes 6 on sätestatud, 
et ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ar uandes käsitletud 
asjaomaseid tegureid tuleb võtta  arvesse otsuse tegemisel er iasjaolude olemasolu kohta. 
Määruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et  nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks 
„tsükliliselt korrigeeritud eelarve tasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks 
vähemalt 0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordse id ja muid ajutisi meetmeid, et tagada 
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine s oovituses kehtestatud tähtaja jooksul”. 
Bulgaaria puhul käsitati määruse (EÜ) nr 146 7/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud ja ELi 
toimimise lepingu artikli 124 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid 
tegureid soodsatena. Siiski leiti, et eria sjaolude olemasoluga ei ole põhjendatud 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks  kehtestatud tähtaja pikenda mine. Komisjoni talituste 
2010. aasta kevadprognoosi kohaselt hakkab SKP reaal kasv pärast üleilmsest majandus- ja 
finantskriisist tingitud märgatavat aeglustumis t 2009. aastal järk-järgult taastuma ning ulatub 
2011. aastaks 2,7 %ni. Ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetluse 2010. aasta aprilli teatise 
kohaselt prognoosivad Bulgaaria ametiasutuse d, et 2010. aastal langeb valitsemissektori 
eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 2 %ni SK Pst, mida toetab SKP reaalkasvu taastumine 
1 %ni ning täiendav eelarve konsolideerimise meetmete pakett, mille mõju on 2¼ % SKPst alates 31. märtsist 2010. Komisjoni talitu ste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb 
valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aas tal 2,8 %ni SKPst ning 2011. aastal 2,2 %ni 
SKPst juhul, kui poliitikat ei muudeta, maja nduskasvu väljavaade paraneb järk-järgult 
vastavalt prognoosile ning konservatiivne hinnang eelarve konsolideerimise meetmete mõju 
kohta peab paika. Aasta keskel juunis vaatas id Bulgaaria ametiasutused 2010. aasta eelarve 
läbi ning suurendasid valits emissektori kavandatavat ee larvepuudujääki 3,8 %ni SKPst. 
Eelarve vaadati läbi pärast seda, kui vali tsemissektori prognoositud tulu maksude väga 
väikese laekumise tõttu 2010. aasta esimestel kuude l märkimisväärselt vähenes. Selle eesmärk 
 
ET 5   ET on tagada automaatsete stabilisaatorite nõuete kohane toimimine ning kajastada täpsemalt 
riigisiseseid ja rahvusvahelisi  majandusprobleeme. Võttes aluseks komisjoni talituste 
prognoosi ja viimased majanduse ja eelarvega seotud arengutendentsid, peaksid Bulgaaria 
ametiasutused vältima 2010. aasta eelarvepuudu jäägi suurenemist rohkem kui 3,8 %ni SKPst 
ning kõrvaldama ülemäärase eelarvepuuduj äägi hiljemalt 2011. aastaks, rakendades 
kõnealusel aastal eelarve str uktuurset konsolideerimist ligikaudu ¾ protsendipunkti SKPst.  
Puudujäägi ootamatu suurenemine 2009. aastal lisaks  majanduslangusest tingitud negatiivsele 
mõjule näib olevat seotud puudustega kulu de planeerimisel ja tekkepõhise kontrolli 
rakendamisel. Suured katmata maksekohustused, mis eelmine valitsus 2009. aasta juulivalimiste eel sõlmitud lepingute lisa de kohaselt oli võtnud, ei olnud eelarvesse 
kavandatud ning halvendasid eelarvepositsiooni veelgi. Negatiivne tulemus peegeldab ka 
asjaolu, et hiljutisi häid aegu majanduses ei kasutatud täielikult ära oluliste reformide 
elluviimiseks, et parandada valitsemissektori ku lutuste tõhusust. Enne kriisi Bulgaaria tulud 
suurenesid tänu elavale majandustegevusele ja majanduskasvuga kaasnenud väga suurele 
maksulaekumisele. Kuid selle asemel, et lisatulu täielikult säästa, kasutati osa sellest suhteliselt suure erakorralise pens ionitõusu rahastamiseks ja ava liku sektori töötajate oluliseks 
palgatõusuks, mis oli tootlikkus e kasvust märgatavalt kõrgem,  ning samuti maksumäärade ja 
sotsiaalkindlustusmaksete vähendamiseks.  
See, et keskmise pikkusega perioodi eelar veraamistik ei ole kolme aastat hõlmava 
eelarvekava raames siduv ning puuduvad tõhusad kulude kontrolli mehhanismid ja kulutusi 
reguleerivad eeskirjad, on takist anud eelarvepositsiooni tuge vnemist, mis oleks leevendanud 
veelgi majanduslangusest tingitud negatiivset mõju riigi rahandusele. Lisaks on kehtiva 
eelarveraamistikuga antud vali tsusele teatav suvakohane vol i seoses kulutustega, mis 
vähendab riigi rahanduse läbipaistvust ja eelar vega seotud vastutust. Tervishoiureformide 
puudumine on korduvalt põhjustanud haiglate  maksuvõlgade kuhjumise ja tekitanud 
ülekulusid. Pensionikindlustusmaksete järjestik une vähendamine ja samal ajal pensionide 
suurendamine ning tasakaalustavate reform imeetmete puudumine on pensionikulusid oluliselt 
suurendanud, mis ohustab süsteemi jätkusuutli kkust. Haridussüsteemi ja avaliku halduse 
täiendav reformimine aitaks parandada haldu ssuutlikkust ja oskuste taset ning suurendada 
valitsemissektori kulutuste tõhusust, mis aitaks  saavutada eelarve vajalikku konsolideerimist.  
Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, tuleb ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse raames kohaldada tõhustatud järelevalvet, mille käigus 
korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve konsolideerimise strateegia rakendamisel tehtud edusamme, et tagada ülemääras e eelarvepuudujäägi kõ rvaldamine. Seepärast oleks kasulik 
kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse t ühistamiseni käsitleda kõnealust küsimust 
Bulgaaria ajakohastatud lähenemi sprogrammi eraldi peatükis. 
 
ET 6   ET Peamised makromajanduslik ud ja eelarveprognoosid 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
SKP reaalkasv 
(muutuse %)  6,2 6,0 -5,0 0,0 2,7 puud
ub puud
ub 
SKP lõhe1, 2 
(% potentsiaalsest SKPst)  4,3 5,0 -2,9 -4,8 -4,0 puud
ub puud
ub 
Valitsemissektori eelarve positsioon 
(% SKPst)  0,1 1,8 -3,9 -2,8 -2,2 puud
ub puud
ub 
Esmane eelarvepositsioon 
(% SKPst)  1,1 2,7 -3,1 -2,0 -1,4 puud
ub puud
ub 
Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon1 
(% SKPst)  -1,5 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 puud
ub puud
ub 
Struktuurne eelarvepositsioon3 
(% SKPst)  1,8 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 puud
ub puud
ub 
Valitsemissektori koguvõlg 
(% SKPst)  18,2 14,1 14,8 17,4 18,8 puud
ub puud
ub 
Märkus : 
1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni tal ituste arvutatud tsükliliselt koha ndatud eelarvepositsioon ja SKP 
lõhe. 
2 Põhineb hinnangulisel potentsi aalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2011 3,4 %, 3,1 % ja 2,9 %.  
3 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsi oon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimati ajakohastatud 
programmis ja komisjoni talituste sügisprognoosis ei ole ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.  
 
Allikad : 
komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.  
 
 
ET 7   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
  
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Bulgaarias 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Bulgaaria esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid 
valitsemissektori eelarve  ülemäärasest puudujäägist. 
(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis 
on vajalik hindade stabiilsuse ning töökoht ade loomist soodustava tugeva ja püsiva 
majanduskasvu tagamiseks. 
(3) ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta
5 (mis on 
osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva 
otsuse vastuvõtmine. ELi toimimise le pingule lisatud ülemäär ase eelarvepuudujäägi 
menetluse protokollis on e tte nähtud täiendavad sä tted seoses ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamis ega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/20096 
on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli 
kohaldamiseks.  
(4) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta re formiga püüti suurendada pakti tõhusust ja 
majanduslikku mõju ning kindlustada riigi ra handuse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle 
eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse käigus võetaks täiel 
määral arvesse eelkõige majanduslikku olukor da ja eelarveposits iooni. Seega nähakse 
stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, m illega toetatakse valitsuse poliitikat kindla 
eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks , võttes samas arvesse majandusolukorda. 
                                                 
5 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.  
6 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.  
 
ET 8   ET (5) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisj on esitaks arvamuse 
nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesr iigil on või võib te kkida ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud ELi  toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 
kohast aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja 
rahanduskomitee arvamust, järeldas ko misjon, et Bulgaarial on ülemäärane 
eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komis jon [6. juulil 20 10] nõukogule Bulgaaria 
kohta sellekohase arvamuse7. 
(6) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki 
asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi e nne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, 
kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudu jääk. Bulgaaria puhul jõuti pärast 
kõnealust üldhinnangut järg mistele järeldustele. 
(7) Bulgaaria ametiasutuste poolt aprillis  2010 esitatud andmete kohaselt ulatub 
valitsemissektori eelarve puudujääk Bulgaarias 2009. aastal 3,9 %ni SKPst ja ületab 
seega kontrollväärtus e 3 % SKPst. Puudujääk ei olnud  kontrollväärtuse 3 % SKPst 
lähedal, kuid ülemäärast puudujääki saab käsitada ELi toimimise lepingu ning 
stabiilsus- ja kasvu pakti mõistes erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane 
eelarvepuudujääk tingitud tõsisest maja nduslangusest ELi toimimise lepingu ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti mõistes, kuna üleilmne majandus - ja finantskriis andis 
Bulgaaria majandusele tõsise löögi ning nega tiivne SKP aastakasv ulatus 2009. aastal 
5 %ni. Vastavalt komisjoni talitust e 2010. aasta kevadpr ognoosile langeks 
valitsemissektori eelarve puudujääk juba 2010. aastal alla kontrollväärtuse seoses 
majanduse stabiliseerumisega ning valitsuse võetud eelarve konsolideerimise meetmete tulemusena. Kuid 2010. aasta läbivaadatud eelarve-eesmärgi põhjal (3,8 % vastavalt Bulgaaria ametiasutuste 22. j uunil 2010 esitatud teatisele), mis ületab 
märkimisväärselt komisjoni talituste ke vadprognoosi (2,8 % SKPst), ei pruugi 
kontrollväärtuse ületamine olla ajutin e. ELi toimimise lepingus sätestatud 
puudujäägikriteerium ei ole täidetud.  
(8) Vastavalt Bulgaaria ametiasutuste 2010. aasta aprillis esit atud andmetele jääb 
valitsemissektori koguvõlg oluliselt al la kontrollväärtuse 60 % SKPst ning 
2009. aastal oli see 14,8 % SKPst. Komisj oni talituste 2010. aasta kevadprognoosi 
kohaselt võla suhe suureneb aastatel 2010–2011, kuid jääb alla 19 % SKPst. 22. juunil 
2010. aastal esitatud teatises ko rrigeerisid Bulgaaria ame tiasutused täiendavalt 2010. 
aastaks kavandatavat võlga 15,3 %ni SKPst.  ELi toimimise lepingus sätestatud 
võlakriteerium on täidetud.  
(9) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõik e 4 kohaselt võib nõukogu artikli 126 lõike 6 
kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjakohaseid tegureid 
arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuud ujääk on kontrollväärtuse 
lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Bulgaaria 
puhul ei ole kõnealune topelttingimus tä idetud. Seepärast ei võeta asjaomaseid 
tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, 
                                                
 
7 Kõik Bulgaaria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
 
ET 9   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Üldhinnangust selgub, et Bulgaaria l on ülemäärane eelarvepuudujääk. 
Artikkel 2 
Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile. 
Brüssel,   
 Nõukogu nimel 
 eesistuja