Olulisemad põhimõtted, millest rahastu rakendamisel juhindutakse, on kiirus, tõhusus ja tulemuslikkus ning samas usaldusväärse finantsjuhtimise tagamine. Samuti on oluline, et rahastu sekkumine oleks jätkusuutlik ja et toimiks Türgi võimudega ühine vastutus. Prioriteetsed valdkonnad rahastust abi saamiseks määratakse kindlaks, tuginedes igakülgsele sõltumatule vajaduste hindamisele, mille käigus pööratakse eritähelepanu kaitsetumatele rühmadele.

Rahastu on koordineerimismehhanism, mis võimaldab võtta kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele Türgis asuvatele pagulastele mõeldud ELi abi. Rahastu tagab, et olemasolevatest ELi rahastamisvahenditest eraldatakse vahendeid optimaalselt kas humanitaarabi või muu abina, et pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vajadused saaksid täidetud igakülgselt ja koordineeritult.

Rändajate ümberasustamine Türgist ELi toimub kiirenenud tempos: ajavahemikus 4. aprillist 2016 kuni 14. veebruarini 2018 on Türgist Euroopasse ümber asustatud 12 170 Süüria pagulast. Tuleks käivitada vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava, mille standardse töökorra kiitsid liikmesriigid heaks detsembris 2017. Kõik selle käivitamiseks vajalikud elemendid ja tingimused on nüüdseks olemas, nagu on sätestatud ELi-Türgi avalduses. See tagab ümberasustamine jätkumise ning pakub ebaseadusliku ELi sisserändamise asemel turvalist ja seaduslikku alternatiivi.

18. märtsi 2016. aasta ELi-Türgi avalduse (edaspidi „avaldus“) rakendamisel on 2017. aasta jooksul olnud otsustav roll selles, et EL ja Türgi on rändeprobleemiga tegelenud üheskoos ja tulemuslikult. Avaldus annab endiselt konkreetseid tulemusi, vähendades ebaseaduslike ja ohtlike merereiside arvu ja aidates päästa Egeuse merel inimelusid. Kokku saabus 2017. aastal ELi Vahemere idaosa rändetee kaudu 41 720 rändajat, 2016. aastal oli see arv 182 227. Merel hukkunute arv on oluliselt vähenenud: 2017. aastal hukkus merel 62 inimest, 2016. aastal aga 434.

See panus täiendab ja suurendab märkimisväärselt olemasolevat rahastamist Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlikust usaldusfondist (ELi usaldusfond), stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist, Euroopa demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendist ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi riiklikest programmidest, mis on võimaldanud olulisemate partneritega pagulasküsimustes tehtava töö esiplaanile tuua.

Vastuseks ELi liikmesriikide üleskutsele anda Türgis pagulaste toetamiseks lisaraha otsustas komisjon 24. novembril 2015 luua Türgi pagulasrahastu. Rahastu on mehhanism, millega koordineeritakse ELi eelarvevahenditest ja sihtotstarbelise välistuluna ELi eelarvesse kantud liikmesriikide lisatoetustest kättesaadavaks tehtud vahendite kasutuselevõtmist. Neid vahendeid on aastatel 2016–2017 kokku 3 miljardit eurot.

2015. aastal otsustasid Euroopa Liit ja liikmesriigid suurendada oma poliitilist ja rahalist osalust, et toetada Türgi jõupingutusi pagulaste vastuvõtmisel. 29. novembri 2015. aasta ja 18. märtsi 2016. aasta ELi-Türgi avalduste raames lepiti kokku Euroopa Liidu ja Türgi laiaulatuslikus koostöös, mis põhineb jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja kohustuste täitmisel. Riigipeade ja valitsusjuhtide 29. novembri 2015. aasta kohtumisel Türgiga käivitati ELi-Türgi ühine tegevuskava, et aidata Türgil Süüria konflikti tagajärgedega toime tulla.

Oma geograafilise asendi tõttu on Türgi pagulaste ja rändajate jaoks oluline vastuvõtu- ja transiidiriik. Pagulaste enneolematu sissevoolu tõttu, mis tuleneb peamiselt konfliktidest Süürias ja Iraagis, viibib riigis rohkem kui 3,8 miljonit pagulast ja rändajat – enim kogu maailmas. Siia hulka kuulub 3,5 miljonit registreeritud Süüria pagulast, kellest vähem kui 7 % elab Türgi valitsuse loodud 21 laagris, ning enam kui 300 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat peamiselt Iraagist, Afganistanist, Iraanist ja Somaaliast. Pagulaste ja varjupaigataotlejate jaotus provintside kaupa on esitatud kaardil leheküljel 3. Sellel sissevoolul on olnud oluline mõju vastuvõtvatele kogukondadele. Türgi teeb jätkuvalt kiiduväärt jõupingutusi suure hulga pagulaste ja rändajate vastuvõtmisel, toetamisel ja võõrustamisel.

EL on programmi „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“ kaudu jätkanud sotsiaal-majanduslikult väga haavatavate pagulaste vajaduste rahuldamist. Tegemist on sotsiaalse humanitaarabi programmiga, milles antakse ühe deebetkaardi kaudu iga kuu sularaha, mida võib kasutada ükskõik millisel otstarbel. Veebruaris 2018 oli programmi kaudu igakuiste rahaülekannete näol toetust saanud peaaegu 1,2 miljonit pagulast. Lisaks on Türgi rändehalduse peadirektoraat rahastu toetusel kontrollinud rohkem kui miljoni Türgis ajutise kaitse all elava süürlase andmeid. See aitab Türgil, ELil ja tema partneritel pakkuda kaitset vajavatele isikutele paremini suunatud tuge.

Rahastu humanitaarabi tegevussuuna alt on eraldatud 1,389 miljardit eurot ja 19 partneriga on sõlmitud kokku 45 humanitaarabiprojekti lepingut, mis hõlmavad põhivajaduste rahuldamist, kaitset, haridust ja tervishoidu. Praeguseks on välja makstud 1,11 miljardit eurot, millest on abi saanud kokku 1 561 940 pagulast. Humanitaarabi rakenduskava avaldati mais 2017. Allpool on esitatud mõned peamised rahastu humanitaarabialased saavutused aastal 2017 .

ELi humanitaarabi andmisel juhindutakse 2007. aasta Euroopa konsensusest humanitaarabi valdkonnas, milles on ette nähtud, et humanitaarabi andjana peab EL kinni humanitaarabi põhimõtetest, milleks on inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus (ELi toimimise lepingu artikkel 214) ja humanitaarabi määruses (nr 1257/96).

Lähtudes neljandas juhtkomitees ja liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitees Euroopa Liidu juures peetud aruteludest, pikendati 2016. aasta lõpul rahastu raames tehtavate lõppmaksete tähtaega tehnilistel põhjustel 2019. aasta lõpust 2021. aasta lõpuni, et oleks võimalik alla kirjutada mõningatele juulis 2016 vastu võetud erimeetmes ette nähtud pikemaajalistele lepingutele. See pikendus ei mõjuta asjaomaste tegevuste rakendamist negatiivselt ega mõjuta kuidagi liikmesriikide ega komisjoni poolt rahastusse maksete tegemise ajakava.

Abi rakendamise tingimuseks on see, et Türgi täidab rangelt ELi-Türgi ühises tegevuskavas ning ELi-Türgi 29. novembri 2015. aasta ja 18. märtsi 2016. aasta avaldustes nimetatud kohustusi.

Hädaolukordades hariduse andmine

EL on jätkuvalt lihtsustanud pagulaste juurdepääsu ametlikele haridussüsteemidele, vähendades tõkkeid ja andes riskilastele koolis käimist võimaldavaid vahendeid. Tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete programm käivitati 2017. aastal ja see on kõigi aegade suurim ELi rahastatud hädaolukordades hariduse andmise programm. 2018. aasta veebruari seisuga olid tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete programmi kaudu abi saanud rohkem kui 266 000 koolis käiva lapse perekonnad. Lisaks sai igas kuus keskmiselt 6 683 last koolitransporditoetust ja 3 487 lapspagulast said osaleda mitteformaalsetes õppetegevustes. Nende tegevuste hulka kuulub mitteformaalsete õppekursuste korraldamine türgi ja/või araabia keeles, koduõppealgatused ja koduste ülesannete klubid. Nende programmide abil on lastel lihtsam siseneda ametlikku haridussüsteemi oma eale vastavas klassis.

Tervishoid

EL on keskendunud võimalike lünkade täitmisele esmatasandi tervishoiuteenustes ja selliste teenuste osutamisele, mida vajavad konkreetselt pagulased ja muud abi vajavad isikud. Provintsides, kus on kõige suuremad pagulaskogukonnad, anti pagulastele kokku 311 447 esmatasandi tervishoiukonsultatsiooni. Lisaks sai 2017. aasta jaanuarist detsembrini 17 913 rasedat sünnituseelset ja sünnitusjärgset arstiabi, 4 912 pagulast sai vaimse tervishoiu teenuseid ja psühhosotsiaalset tuge ning 5 228 pagulast sai operatsioonijärgseid ja taastusraviteenuseid.

4.2. Muu abi

Rahastu muu abi tegevussuuna alt on eraldatud 1,611 miljardit eurot, lepinguid on sõlmitud kokku 27 projekti kohta ja välja on makstud 747 miljonit eurot.

Programmide koostamisel ja lepingute sõlmimisel esines omavalitsuste taristu valdkonnas hulk probleeme, eriti krediidi- ja laenuelementide lisamisel neisse. Kuna projektid ei olnud veel piisavalt rakendamisküpsed, ei saanud rahastust omavalitsuste taristule lõpuks siiski toetust anda. Seepärast muudeti 2016. aasta juulis vastu võetud erimeedet 2017. aastal kaks korda. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi komitee heakskiidetud muudatused vastasid samadele põhimõtetele nagu esialgne erimeede.

Kuna tagasipöördujate arv on oodatust väiksem, muudeti lisaks ka aprillis 2016 vastu võetud tagasisaatmise erimeedet, et parandada Türgi rändehalduse peadirektoraadi suutlikkust rändajaid ja tagasipöördujaid hallata, vastu võtta ja majutada, eriti arvestades inimressursse ja taristut. Selle erimeetme kohaldamisala laiendati, et see hõlmaks kõiki EList tagasi pöörduvaid rändajaid.

Lisaks otse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu hallatavate vahendite eraldamisele toetab rahastu muu abi tegevussuund Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlikust usaldusfondist 15 projekti kaudu kokku 293 miljoni euroga tervet rida alt üles suunatud meetmeid.

Vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade kaupa, v.a humanitaarabi, on järgmine:

Kuna enamik lepinguid sõlmiti 2017. aasta lõpupoole, alustati enamiku projektide rakendamist alles 2018. aastal. Siiski on mõnel projektil juba olnud oluline mõju kohapeal.

Haridus

EL toetab haridussüsteemi kõiki etappe alates alusharidusest kuni kõrghariduseni, et mitte kaotada tervet põlvkonda noori.

Rahastu raames antava haridusabi peamine sammas on projekt „Promoting Integration of Syrian Children into Turkish Education System“ (süüria laste Türgi haridussüsteemi lõimimise edendamine) – 300 miljoni euro suurune otsetoetus Türgi haridusministeeriumile, et edendada süüria laste lõimimist Türgi haridussüsteemi. Selle projekti raames on 31. oktoobri 2017. aasta seisuga türgi keele õpet saanud 312 151 last, keda on õpetanud projekti raames tööle võetud 5 486 türgi keele õpetajat. Samuti on tööle võetud 93 araabia keele õpetajat ja 489 nõustajat. 10 085 süüria last, kes ei käinud koolis, said järeleaitamistunde, et neil oleks lihtsam hakata koolis käima; 43 388 õppurit saavad jätkuvat tugiõpet ning 32 351 saavad kasutada koolitransporti. On alanud kirjatarvete ja õpikute jaotamine 500 000 õppurile. Ka selle tegevuse eesmärk on toetada ministeeriumi ning suurendada tema rakendus- ja haldussuutlikkust.

Projekti „Promoting Integration of Syrian Children into Turkish Education System“ täiendavad valitsusväliste organisatsioonide ja ÜRO agentuuride haridusalased tegevused, mida rahastatakse rahastust – nii rahastu humanitaarabi tegevussuunast tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete programmi ja hädaolukordades antava hariduse programmi kaudu kui ka muu abi tegevussuunast. Eritähelepanu pööratakse psühhosotsiaalsete toele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmidele. Näiteks ÜRO Lastefond on juba korraldanud selliseid programme rohkem kui 35 000 lapsele ja noorele.

Et anda pagulastele kõrgharidusvõimalusi, saavad 332 üliõpilast kolme projekti kaudu stipendiume ja 2018/2019. õppeaastal on kavas toetust saavate õpilaste arvu suurendada.