Lühendid

CFCU : Välislepingute sõlmimise ja rahastamise üksus

EADP : Ida-Anatoolia arenguprogramm

EL : Euroopa Liit

EUSG : ELi peasekretariaat

MIPD : Mitmeaastane suunav kavandamisdokument

RACER : Asjakohane, heakskiidetud, usaldusväärne, lihtne ja töökindel (Relevant, Accepted, Credible, Easy, Robust)

SMART : Täpne, mõõdetav, saavutatav, asjakohane ja ajaliselt piiritletud (Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Time-bound)

VKEd : Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Kokkuvõte

I. Alates 2002. aastast on Türgile antava ühinemiseelse abiga rahastatud selliste projektide elluviimist, mis toetavad Türgi püüdlusi täita Euroopa Liiduga ühinemiseks nõutavaid tingimusi (vt punktid 1–7).

II. Audit keskendus kolmele järgmisele küsimusele (vt punkt 8):

a) Kas Euroopa Komisjon tagas ELi abi suunamise projektidele, mis annavad ELi ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks kõige suurema panuse?

b) Kas Euroopa Komisjon tagas projektieesmärkide ja väljundite õigeaegse ja eduka saavutamise detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil?

c) Kas Euroopa Komisjon tagas tulemuste järelevalve ja hindamise mõjusa süsteemi olemasolu?

III. Kontrollikoja auditis analüüsiti lõpuleviidud projektide valimit, uute projektide kavandamise süsteemi ja detsentraliseeritud rakendussüsteemi toimimist (vt punktid 9–10).

IV. Esimest ühinemiseelse abi perioodi (2002–2006) iseloomustasid paljud eelmistele ühinemiseelsetele programmidele omased vead: ulatuslikud viivitused, rakendusprobleemid, ebapiisav järelevalve ja hindamine (vt punktid 36–42 ja 53–61).

V. Siiski saavutati projektidega kavandatud väljundid ning kontrollikoda hindab projektide tulemusi jätkusuutlikeks (vt punktid 48–52).

VI. Komisjon on võtnud meetmeid paljude detsentraliseeritud rakendussüsteemi puuduste lahendamiseks, eriti pärast ühinemiseelse abi uue rahastamisvahendi (2007-2013) kasutuselevõttu. Ehkki see on juba parandanud valikuprotsessi, saab muudatuste täielikku mõju hinnata alles järgnevatel aastatel, kui ühinemiseelse abi rahastamisvahendi abil finantseeritavaid projekte ellu hakatakse viima (vt punktid 19, 30–34 ja 43–47).

VII. Kontrollikoda leidis siiski, et nõukogu ja komisjoni strateegiadokumendid olid ebapiisavad, et seada ELi abile ühinemiseelse protsessi raames saavutatavad eesmärgid. Lisaks ei olnud strateegilised ja projektieesmärgid piisavalt täpsed selleks, et projekti väljundeid hinnata. Komisjonil puudus teave, mille abil näidata ühinemiseelse abi mõjusust (vt punktid 11–19 ja 53–63).

VIII. Oma tähelepanekute alusel soovitab kontrollikoda komisjonil kõrvaldada olemasolevad puudused üldises kavandamis- ja tulemuslikkuse juhtimise protsessis (vt punktid 65–71).

1. foto: Üks auditeeritud projektidest aitas kaasa üldise eesmärgi saavutamisele, milleks oli Türgi meresõiduohutuse parandamine ja merereostuse vältimine vastavalt ELi nõuetele

+++++ TIFF +++++

Allikas:Euroopa Komisjon.

Sissejuhatus

1. Türgi on hetkel üks kolmest ELiga ühinemise kandidaatriigist. Ülejäänud kandidaatriigid on Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. EL on iga kandidaatriigiga sõlminud ühinemispartnerluse. Ühinemispartnerlus Türgiga kiideti heaks 2001. aastal ning seda on ajakohastatud 2003., 2006. ja 2008. aastal. Tegemist on nõukogu otsusega, kus sätestatakse Türgi ELiga ühinemise partnerluse prioriteedid, mille saavutamine edendab ühinemisläbirääkimisi.

2. EL annab kandidaatriikidele rahalist abi, et aidata neil toime tulla Euroopa integratsioonist tulenevate väljakutsetega ja ellu viia ELi liikmesuse kriteeriumide täitmiseks vajalikke reforme. Igal aastal koostatakse riiklik tegevuskava, kus tuuakse ära projektid, mis tuleb ellu viia.

3. Aastate 2002–2006 Türgi riiklikke tegevuskavu rahastati Türgi ühinemiseelse abiprogrammi alusel (vt tabel 1). Ühinemiseelne abiprogramm asendati 2007. aastal ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga [1].

Tabel 1

ELi rahastatud projektid ja aastaeelarved ühinemiseelse abiprogrammi raames

Riiklik tegevuskava | Projektide arv | Eraldatud eelarve (miljonit eurot) |

2002 | 18 | 126 |

2003 | 26 | 145 |

2004 | 38 | 237 |

2005 | 38 | 278 |

2006 | 44 | 463 |

4. Perioodi 2007–2013 Türgi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarve on 4873 miljonit eurot. See koosneb viiest osast, millest mahukaim on üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine eelarvega 1665 miljonit eurot [2]. See moodustab tähtsa osa ELi abist, mis on suunatud (Euroopa Ülemkogu 1993. aasta juuni kohtumisel Kopenhaagenis määratletud) poliitiliste ja majanduslike kriteeriumide [3] täitmiseks ning ühenduse õigustiku [4] järgimiseks, mis on ELiga ühinemiseks möödapääsmatud.

5. Komisjon vastutab ühinemiseelse abi üldise haldamise eest; ühinemiseelset abiprogrammi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendit haldavad aga Türgi ametiasutused detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil. Iga projekti peamine abisaaja (tavaliselt mõni ministeerium või muu riigiasutus) pakub välja projekti ideed, täpsustab nõuded ja korraldab projekti tegevust. Loodi uued Türgi ametiasutused: ELi peasekretariaat (EUSG), mis vastutab peamiselt projektide valimise ja järelevalve eest, ning välislepingute sõlmimise ja rahastamise üksus (CFCU), mis sõlmib kõigi ELi rahastatavate projektide lepinguid.

6. Selleks, et detsentraliseeritud rakendussüsteemis osalevad asutused ja projekti haldussüsteem saaksid tegevust alustada, pidi komisjon nad heaks kiitma (akrediteerima). Samuti kiidab komisjon heaks iga-aastase riikliku tegevuskava, mis sisaldab ELi toetuse saamiseks valitud üksikprojekte, ning komisjoni töötajad Ankaras annavad hankemenetlustele ja lepingutele eelneva heakskiidu.

7. Türgi ühine järelevalvekomitee teeb järelevalvet detsentraliseeritud rakendussüsteemi toimimise üle. Komitee tööd juhivad ühiselt komisjon ja Türgi ametiasutused ning sellesse kuuluvad kõigi asjassepuutuvate organite kõrgetasemelised esindajad.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

8. Auditi eesmärk oli hinnata, kui hästi on komisjon korraldanud ühinemiseelse abi andmist Türgile, tõstatades järgmised küsimused:

a) Kas Euroopa Komisjon tagas ELi abi suunamise projektidele, mis annavad kõige suurema panuse ELi ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks?

b) Kas Euroopa Komisjon tagas projektieesmärkide ja väljundite õigeaegse ja eduka saavutamise detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil?

c) Kas Euroopa Komisjon tagas tulemuste järelevalve ja hindamise mõjusa süsteemi olemasolu?

9. Kontrollikoda auditeeris 11 projektist koosnevat valimit, mis moodustati 82 aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade ühinemiseelse abiprogrammi põhjal, kuna hilisematest aastatest pärinevad projektid ei olnud auditi toimumise ajaks lõpule viidud. Projektid vaadati läbi, et hinnata, mil määral saavutasid nad kavandatud väljundid ja püstitatud eesmärgid. Samuti selgitati läbivaatamise käigus välja projektide kavandamise, rakendamise ja järelevalvesüsteemide tüüpvead. Valim hõlmas nii iseloomult, suuruselt kui geograafiliselt asukohalt erinevaid projekte. Valimi lihtsaim projekt koosnes ühest lepingust, suurima puhul oli aga sõlmitud 312 toetuslepingut. Valimisse kuulunud projektidele antud ELi toetuse suurus varieerus 1,5 kuni 45 miljoni euroni (vt lisa I).

10. Samuti analüüsiti auditis ühinemiseelse abi rahastamisvahendi I osa esimese programmiaasta (2007) strateegilist planeerimist ja uute projektide valikumenetlusi kuni 2008. aasta detsembrini. I osa valiti seetõttu, et tegemist on viiest osast suurimaga (52 % Türgile 2007. aastal eraldatud kogueelarvest), samuti on see ühinemiseelse abiprogrammiga kõige paremini võrreldav.

Türgi kaart — auditi läbiviimise kohad

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Tähelepanekud

Strateegiline planeerimine

11. Ühinemispartnerluse prioriteedid tuleb saavutada mitte ainult EL abile toetudes, vaid ka riigi ressursside ja muude rahastajate abiga ning riikliku poliitika ja õigusaktide kaudu.

12. Kontrollikoda vaatas läbi 2007. aasta riikliku tegevuskava strateegiadokumendid ja kavandamissüsteemi, et hinnata, kas komisjon oli süstemaatiliselt suunanud ELi finantsabi sinna, kus see prioriteetide saavutamisele kõige rohkem kaasa võis aidata.

Nõukogu ja komisjoni strateegiadokumendid olid ebapiisavad, sidumaks ELi abi saavutatavate eesmärkidega

13. Finantsmäärus [5] näeb ette SMART (täpsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud) eesmärkide kehtestamist kõigile ELi eelarvega hõlmatud poliitikameetmetele. Eesmärgid tuleb määratleda iga-aastastes tegevusaruannetes [6] ühe osana tegevuspõhisest eelarvestamisest ja juhtimisest. Komisjon aga ei kaasanud selliseid eesmärke Türgi ühinemiseelsete kulutuste tegevusaruannetesse.

14. 2006. aasta ühinemispartnerlus nägi Türgile ette 236 prioriteeti, vastamaks ELi õigustiku nõuetele ja Kopenhaageni kriteeriumidele. Prioriteedid ei olnud seatud tähtsuse järjekorda; ainus erinevus oli nende saavutamise ajakava. 2006. aasta ühinemispartnerluses seati lühiajaliste prioriteetide saavutamise tähtajaks üks kuni kaks aastat ja keskmise tähtajaga prioriteetide puhul kolm kuni neli aastat.

15. Ühinemispartnerluse prioriteete ei sõnastatud järjepidevalt täpsel ja mõõdetaval viisil. Kõigi prioriteetide saavutamine nõukogu otsuses määratletud tähtaja jooksul osutus ebarealistlikuks.

16. 2007. aastal hindas komisjon, mil määral oli Türgi ühinemispartnerluse prioriteedid saavutanud. Hindamine näitas, et Türgi oli saavutanud ca 60 prioriteeti ehk 30 protsenti prioriteetidest, mis vastavalt ühinemispartnerlusele oleks tulnud selleks ajaks saavutada. Tulemusi kinnitab ka kontrollikoja analüüs. 67 protsenti 2006. aasta lühiajalistest prioriteetidest sisaldus ka 2008. aasta ühinemispartnerluses, mis näitab, et neid ei saavutatud planeeritud tähtajaks (tabel 2).

17. Näiteks seati 2001. aasta ühinemispartnerluses prioriteedi "organiseeritud kuritegevuse, narkootikumide, inimkaubanduse, pettuse, korruptsiooni ja rahapesu vastane võitlus" saavutamise tähtajaks kaks aastat. Seda on korratud kõigis järgmistes ühinemispartnerlustes. Niivõrd ulatusliku prioriteedi saavutamine kahe aastaga oli ilmselgelt ebarealistlik.

18. Iga ühinemispartnerluse alusel peab Türgi välja töötama kava, kus esitatakse planeeritavad meetmed [7]. Kavades ei täpsustata tegevusi, mis vajaksid ELi finantsabi.

Tabel 2

2006. aasta ühinemispartnerluse ja 2008. aasta ühinemispartnerluse lühiajaliste prioriteetide võrdlus

2006. aasta ühinemispartnerluses loetleti 155 lühiajalist prioriteeti, 2008. aastal 139. |

2006. aasta ühinemispartnerluse lühiajalistest prioriteetidest: 80 (52 %) kordus 2008. aasta ühinemispartnerluses samal kujul või väikeste muudatustega.24 (15 %) kordus 2008. aasta ühinemispartnerluses täpsemas või rangemas sõnastuses.51 (33 %) ei sisaldunud 2008. aasta ühinemispartnerluses. |

2008. aasta ühinemispartnerluse lühiajalistest prioriteetidest 35 olid uued või olid varem olnud keskmise tähtajaga prioriteedid. |

19. 2007. aastal võttis komisjon kasutusele mitmeaastase suunava kavandamisdokumendi (Multi-Annual Indicative Planning Document e MIPD). Tegemist on üldise strateegiadokumendiga, mille otstarve on esitada peamised prioriteedid, millele ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ressursid järgmise kolme aasta jooksul eraldada. Selleks otstarbeks on MIPD keskse tähtsusega vahend, mille abil ELi rahalist abi paremini suunata. Kuna andmed on agregeeritud, ei saa dokument aga kuigi üksikasjalik olla. Mõne valdkonna puhul korratakse selles asjakohaseid ühinemispartnerluse prioriteete ja ühel juhul võetakse seitse prioriteeti kokku ühte lausesse: "Usuvabaduse õiguskaitse parandamine". Seega ei sõnastatud MIPD-s ELi rahastamise eesmärke täpsemal, mõõdetavamal ega saavutatavamal viisil kui ühinemispartnerluses.

Projektide valik

20. Projektide valimisel osalevad nii Türgi ametiasutused kui komisjon ning projektid lülitatakse rahastamislepingusse, mille allkirjastavad mõlemad pooled pärast seda, kui komisjon on vastava riikliku tegevuskava vastu võtnud.

21. Kontrollikoda hindas, kas projektide valikuprotsess tagas selle, et rahastatavad projektid:

a) käsitlesid otseselt ühinemispartnerluse prioriteete;

b) omasid täpseid eesmärke ja võimaldasid tulemuslikkuse järelevalvet;

c) olid hästi planeeritud ja teostatavad.

Ühinemiseelse abiprogrammi projektide valikumenetlus ei olnud piisavalt põhjalik

Ühinemiseelse abiprogrammi projektide valimisel ei lähtutud piisavalt ühinemispartnerluse prioriteetidest

22. On vaja mõjusat protsessi tagamaks, et detsentraliseeritud rakendussüsteemiga kasutusele võetud "alt üles" projektivaliku menetluse tulemusel arendatakse välja ja kiidetakse heaks sellised projektid, mis on suunatud ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamisele.

23. Aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade projektide kontrollikoja audit näitas, et tol perioodil kirjeldatud protsessi kasutusel ei olnud, ja 11 projektist ühe puhul puudus vastav ühinemispartnerluse prioriteet [8]. Ehkki tegemist on vaieldamatult kasuliku projektiga (vt punkt 51 ja 5. selgitus), ei mainita ühinemispartnerluses vajadust sellise projekti järele, samas kui dokumendis on üle 100 prioriteedi, mille saavutamiseks ei valitud ühtki projekti. Veel nelja auditeeritud projekti [9] eesmärgid ja ulatus ei puudutanud otseselt ühinemispartnerluse prioriteete.

Ühinemiseelse abiprogrammi eesmärgid ja näitajad olid tulemuslikkuse järelevalve seisukohast ebapiisavad

24. Iga riiklikku tegevuskavva lülitatud projekti kohta tuleb esitada täielik projektikirjeldus, milles tuuakse ära projekti eesmärgid, oodatavad tulemused ja objektiivselt kontrollitavad näitajad, samuti projekti elluviimise põhietapid.

25. Kontrollikoda kontrollis, kas projektikirjeldustes toodud eesmärgid ja oodatavad tulemused vastavad SMART-kriteeriumidele (st on täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud) ning kas projekti tulemuslikkuse järelevalveks kasutatavad näitajad vastavad RACER-põhimõttele (st on asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad).

26. Ehkki projektikirjeldused on tulemuslikkuse järelevalvesüsteemi aluseks, leidis kontrollikoda, et 11 projektist ainult kahe (2004. aasta riikliku tegevuskava projektid Tarbijakaitse ja Kriminaalhooldus) eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajad vastasid SMART ja RACER põhimõtetele. Näiteks projekti Kriminaalhooldus kirjelduses esitati seitse näitajat, mille abil mõõta kriminaalhoolduse kui vanglakaristuse alternatiivi mõju.

27. Kuna puudusid lähtekohad, mille alusel projekti edenemist mõõta, oli peaaegu võimatu hinnata, mil määral saavutasid projektid oma eesmärgid. 1. selgitusest nähtub, et Ida-Anatoolia arenguprogrammi alleesmärke oleks olnud võimalik mõõta. Projektikirjelduses ei esitatud aga ei näitajaid ega lähtekohti, mille alusel edasiminekut mõõta; samuti ei seatud täpseid eesmärke.

1. selgitus

Ida-Anatoolia arenguprogramm

Ida-Anatoolia arenguprogramm väärtusega 45 miljonit eurot jagunes neljaks osaks, mille eesmärgid olid järgmised:

Põllumajandus: tõsta maapiirkondade elanike ja organisatsioonide põllumajanduslikku suutlikkust, sissetulekute taset ja elukvaliteeti programmi piirkonnas. (Näitajaid või lähteandmeid põllumajandusliku suutlikkuse, sissetulekute jm kohta ei esitatud.)

VKEd: edendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust, suurendades nende suutlikkust rakendada uusi meetodeid pikaajaliseks uuenduslikuks arendustegevuseks nii kesk- kui kohalikul tasandil. (Näitajaid või lähteandmeid VKEde tegevuse kohta ei esitatud.)

Turism: piirkonna propageerimine nii sise- kui välisturismi sihtkohana ning loodusliku ja ajaloolise väärtusega paikade säilitamine. (Näitajaid või lähteandmeid sise-/välisturistide arvu kohta ei esitatud.)

Sotsiaalne areng: soodustada naiste juurdepääsu kirjaoskusele ja sissetulekut võimaldavale tegevusele. (Näitajaid või lähteandmeid naiste osaluse kohta ei esitatud.)

Ühinemiseelse abiprogrammi projektide teostatavust ei võetud piisavalt arvesse

28. Pärast projekti eesmärkide määratlemist tuleb täpsustada projekti läbiviimiseks vajalikud seadmed ja infrastruktuur ning elluviidavad meetmed. Projekti täpsed nõuded määratleti 11 auditeeritud projektist ainult kahes: 2002. aasta riikliku tegevuskava projektis Meresõiduohutus ja 2004. aasta riikliku tegevuskava projektis Maksuhaldus. Ülejäänud üheksa projekti nõuded olid suuremal või vähemal määral ebapiisavad.

29. Näiteks projekti Fütosanitaaralane õigustik [10] puhul ei pööratud piisavat tähelepanu infrastruktuurile, mis Türgi ametivõimudel tuli tagada. Alles pärast projekti käivitumist avastati, et vajatakse täiesti uusi ehitisi ning töömeetodites tuleb teha olulisi muudatusi. Sellise mahuga tööd ei olnud võimalik läbi viia projektile ettenähtud eelarve ja ajakava piires. Seetõttu ei saavutatud projektiga kavandatud labori akrediteerimist, ehkki ELi rahastatud seadmete tarnimine ja koolituste korraldamine toimus kavakohaselt.

Projektide valikuprotsess paranes ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kasutuselevõtuga

30. 2007. aasta riikliku tegevuskava projektide valikuprotsessi käsitlev kontrollikoja audit näitas, et komisjon oli iga projektitaotluse suhtes teinud järjepidevaid ja dokumenteeritud kontrolle enne projekti tegevuskavva kaasamise otsuse tegemist.

31. Näiteks kontrolliti varakult projekti vastavust MIPD-s ja ühinemispartnerluses määratletud prioriteedile. Projektitaotlused, mille vastavust prioriteedile polnud võimalik kindlaks määrata, lükati tagasi.

32. Komisjon tunnistas ka vajadust näitajaid tõhustada, et paremini mõõta projekti eesmärkide saavutamist, ja kontrollis näitajate kvaliteeti. Abisaajatele anti juhiseid, kuidas määratleda täpseid eesmärke ja näitajaid nende mõõtmiseks.

33. Lisaks kohustas komisjon Türgi ametiasutusi koostama iga projekti vajaduste hinnangu või teostatavusuuringu ja kontrollis hinnangute tegemist. Komisjon soovitas investeerimisprojektide puhul läbi viia majandusliku hindamise (tavaliselt tasuvusanalüüsi vormis). Samuti nägi komisjon ette turu-uuringute tegemist kavandatavate projektide tarnitavate osade kohta, et hinnata tegelikku vajadust seadmete järele ja kindlaks määrata vajalik eelarve. Komisjon juhendas Türgi ametiasutusi kirjeldatud uuringute ettevalmistamisel.

34. Kontrollikoja analüüs näitas, et 2007. aasta riikliku tegevuskava raames oli uusi meetmeid järgitud, kuid nende rakendamist on võimalik parandada. Projektitaotluste tõenäolist mõjusust ja tõhusust vastava prioriteedi saavutamisel ei hinnatud. Sellise hindamise abil saaks erinevaid valikuvõimalusi paremini võrrelda ja välja valida projektid, mille tõenäoline mõju on kõige suurem.

35. Uued meetmed peaksid võimaldama komisjonil projekte valida viisil, mis vähendaks aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade projektide auditeerimise käigus tuvastatud probleeme. Paranduste mõju saab siiski täiel määral hinnata alles pärast 2007. aasta riikliku tegevuskava projektide elluviimist (2012).

Detsentraliseeritud rakendussüsteem

36. Detsentraliseeritud rakendussüsteem annab Türgi ametiasutustele õigus- ja haldusraamistiku, mille abil juhtida ELi rahastatavaid projekte komisjoni järelevalve all. See nõuab asjakohaseid ja piisavate ressurssidega haldusorganeid (EUSG ja CFCU, vt punkt 5) ning abisaajatelt projektide elluviimiseks vajalikku suutlikkust.

37. Kontrollikoda hindas, kas detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil juhiti projekte edukalt, nii et:

a) aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade auditeeritud projektid viidi õigeaegselt ellu;

b) saavutati kavandatud väljundid ja tulemuste tõenäoline jätkusuutlikkus.

Detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil ei saavutatud auditeeritud projektide õigeaegset elluviimist, kuid pärast seda on võetud parandusmeetmeid

38. 2003. aastal hindas komisjon detsentraliseeritud rakendussüsteemi struktuuri ja personali suutlikkuse piisavaks ja andis hinnangu alusel süsteemile heakskiidu Türgi ühinemiseelse abiprogrammi rakendamiseks. Tegelikkuses alustas detsentraliseeritud rakendussüsteemiga tööd liiga vähe pädevaid ja vastava väljaõppega töötajaid, haldamaks aastate 2002–2004 riiklikes tegevuskavades vastu võetud mahukaid projekte ja eelarveid (vt 2. selgitus). Sellest hoolimata suurenes komisjoni poolt igal aastal vastu võetud riiklikes tegevuskavades sisalduvate projektide arv ning rahaline väärtus (vt tabel 1).

2. selgitus

Näiteid viivitustest, mida põhjustasid detsentraliseeritud rakendussüsteemi töötajate nappus ja ebapiisavad kogemused

2004. aasta riikliku tegevuskava projekt Maanteetransport

Projekti tehniline kirjeldus koostati 2004. aasta lõpus, kuid personali vähesuse tõttu kulus CFCU-l kommentaaride esitamiseks seitse kuud. Hankedokumentide vormistamine ja kinnitamine võttis kokku üle pooleteise aasta.

2002. aasta riikliku tegevuskava projekt Fütosanitaaralane õigustik

Projekti tehnilise abi lepingu ettevalmistamine võttis kokku aasta, kuna abisaaja kogenematuse tõttu selliste lepingute koostamisel koostati kümme mustandit. See lükkas tehnilise abi andmist 11 kuu võrra edasi.

39. Järjest suurema projektide arvuga toimetulemiseks tegeles CFCU esmajärjekorras vanemate projektide hankemenetluste ja lepingutega, et lepingus määratud tähtaegu mitte ületada ja seeläbi ELi rahaeraldusest ilma jääda. Selle tulemusel ei edenenud jooksva aasta projektid plaanipäraselt, mis põhjustas pidevaid viivitusi [11]. Nii tuli Türgi ühinemiseelse abiprogrammi kõigi ajavahemiku 2002–2005 riiklike tegevuskavade rakendusperioodi ühe aasta võrra pikendada. Osaliselt tuli ka 2006. aasta riikliku tegevuskava elluviimist pikendada.

40. Kontrollikoda tuvastas, et detsentraliseeritud rakendussüsteemiga ei saavutatud aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade 11 auditeeritud projektist seitsme õigeaegset elluviimist ja ülejäänud nelja puhul saavutati see ainult osaliselt.

41. Projekti elluviimise esimene etapp on hankekonkursi korraldamine, mida saab teha siis, kui komisjon on riikliku tegevuskava heaks kiitnud. Seitsme auditeeritud projekti puhul ei olnud selles staadiumis veel võimalik hankekonkurssi korraldada: abisaaja (ministeerium) ei olnud nõutavalt ette valmistanud tehnilist kirjeldust ja muid dokumente, mille alusel avaldada hanketeade sobivate pakkujate leidmiseks. Näiteks projektide Tolli moderniseerimine ja Kultuurilised õigused puhul kulus projekti heakskiitmisest 2004. aasta riiklikus tegevuskavas kuni hankekonkursi korraldamiseni 17 kuud.

3. selgitus

2004. aasta riikliku tegevuskava projekt Tolli moderniseerimine

2004. aasta riiklik tegevuskava kiideti heaks 2005. aasta jaanuaris. Hanketeade sõidukite ja seadmete (sealhulgas röntgenseadmete) ostmiseks avaldati alles 31. augustil 2006 ja leping sõlmiti viimasel võimalikul päeval – 30. novembril 2006. Kaks hanget tuli tühistada, kuna pakkumused ei vastanud tehnilisele kirjeldusele. Kuna uue hankekonkursi korraldamiseks ei olnud enam aega, tuli viivituste tagajärjel tühistada ligikaudu 3,7 miljonit eurot (21 % seadmete ostmiseks ettenähtud 18 miljonist eurost). Komisjon pidi rakendusperioodi ühe aasta võrra pikendama ( 30. novembrini 2008), et projekti ülejäänud osa oleks võimalik lõpule viia.

42. Lepingute sõlmimise etapis vaadatakse saabunud pakkumused läbi, valitakse välja edukas pakkuja ja allkirjastatakse leping. See on peamiselt CFCU ülesanne. Ühtki auditeeritud valimisse kuulunud tarnelepingut ei sõlmitud ettenähtud aja piires. Viivitused hankemenetluses või lepingute sõlmimisel vähendavad omakorda projektitegevuste läbiviimiseks jäävat aega, millel olid mõnele projektile olulised tagajärjed (vt 3. selgitus).

2. foto: Tolli moderniseerimise projekti raames rahastas EL läbivalgustusseadmete ostmist sadamatesse ja piiripunktidesse, et kontrollida sõidukeid ebaseadusliku inim-, narkootikumide ja relvakaubanduse avastamiseks

+++++ TIFF +++++

Allikas:Türgi tolliamet.

3. foto: ELi rahastatud läbivalgustusseadmete abil avastatud kahtlased ained

+++++ TIFF +++++

Allikas:Türgi tolliamet.

43. CFCU personali nappusest tulenenud probleemide tõttu kiitis komisjon 2005. ja 2006. aasta riiklikud tegevuskavad heaks tingimusel, et CFCU töötajate arvu suurendatakse. 2005. aasta tuli töötajate arvu suurendada 80-ni ja 2006. aasta riikliku tegevuskava täitmiseks 100-ni.

44. Selleks, et vähendada riske, mida põhjustab lepingute sõlmimine viimasel hetkel, kehtestas komisjon esimest korda 2005. aasta riikliku tegevuskava raames vahetähtajad. See osutus tõhusamaks 2006. aasta riikliku tegevuskava raames, mis tulenes küll osaliselt ka sellest, et käsitletavaid lepinguid oli vähem (vt tabel 3).

45. 2007. aasta riikliku tegevuskava projektide valiku menetlusse lülitati täiendavaid kontrolle (vt punkt 30), et viivitusi vähendada. Abisaaja suutlikkuse kohta abi vastu võtta viidi läbi hindamine ja projektivaliku menetluse viimases etapis kontrolliti projekti "küpsust" tagamaks, et projekti on võimalik kohe ellu viia.

Tabel 3

Lepingute sõlmimine

Tegevuskava aasta | Lepingu sõlmimise tähtpäev | Lepingute koguarv | Viimase kuu jooksul sõlmitud lepingud |

2002 | 30.11.2004 | 351 | 287 | 82 % |

2003 | 30.11.2005 | 501 | 454 | 91 % |

2004 | 30.11.2006 | 752 | 688 | 91 % |

2005 | 30.11.2007 | 604 | 470 | 78 % |

2006 | 30.11.2008 | 378 | 85 | 22 % |

46. Komisjon võttis kasutusele ka uusi menetlusi, millega anti CFCU juhile kohustus tagada, et abisaajateks olevate ministeeriumide suutlikkus ja töötajate arv on projektide elluviimiseks piisav. Alates 2007. aasta riiklikust tegevuskavast väljastab CFCU juht pärast abisaajate-ministeeriumide enesehindamist "miniakrediteeringuid".

47. Kuna kirjeldatud protsess oli auditi toimumise ajal veel käimas, ei ole meetme mõju veel võimalik hinnata. Komisjon on siiski juba tuvastanud, et abisaajatele ei antud selgeid juhtnööre ja CFCU-l ei olnud nõuetekohast menetlust enesehindamiste kontrollimiseks.

Auditeeritud projektide kavandatud väljundid saavutati ja tulemused hinnati tõenäoliselt jätkusuutlikeks

48. Projektid kasutavad ressursse (sisendeid) väljundite ja eesmärkide (kavandatud tulemuste ja tulemite) saavutamiseks. Need mõisted määratletakse 4. selgituses.

4. selgitus

projekti väljundite ja eesmärkide määratlemine

Väljund —

see, mis otseselt toodetakse või saavutatakse projektile eraldatud ressursside abil.

Näiteks: laboriseadmetega varustamine (Fütosanitaaralane õigustik); koolituskursuste korraldamine (EADP).

Tulemus —

vahetu muudatus, mis saavutatakse projekti rakendamisega.

Näiteks: laboriseadmete kasutamine taimehaiguste kontrollimiseks; koolituskursusel osalenud naiste uued oskused.

Mõju —

pikaajalisemad sotsiaal-majanduslikud tagajärjed, mida on võimalik täheldada pärast projekti lõpetamist.

Näiteks: taimehaiguste vähenemine; naiste paranenud juurdepääs sissetulekut võimaldavale tegevusele.

Tulem — V

Eesmärk — tulemid, mida kavatsetakse saavutada.

49. Nagu kirjeldatud punktides 24–27, puudusid projektidel SMART-eesmärgid ja näitajad, mistõttu polnud komisjonil võimalik näidata projektijuhtimise edukust eesmärkide saavutamisel. Seetõttu piirdus kontrollikoja hinnang kontrollimisega, kas leidub tõendeid selle kohta, et projektid on saavutanud oma kavandatud väljundid. Hinnangu aluseks oli järelevalvearuannete läbivaatamine, intervjuud kõigi 11 peamise abisaaja-ministeeriumiga ja kontrollikoja audiitorite 19 kohapealset külastust tõendite kogumiseks toodetud väljundite kohta.

50. Kontrollikoda ei leidnud projektide väljundite saavutamisel märkimisväärseid puudusi: auditeeritud lepingutega seotud 11 projektist kolm [12] saavutasid väljundid täiel määral ja ülejäänud kaheksa suuremas osas (vt tabel 4). Üksikud tuvastatud probleemid tulenesid puudustest projekti kavandamis- ja valikuetapis (vt punktid 20–29) ning hankemenetluse ja lepingute sõlmimise käigus tekkinud viivitustest.

Tabel 4

Väljundid ja jätkusuutlikkus

Kriteeriumid:

= täielikult täidetud; = suuremas osas täidetud; = ei ole täidetud.

| Projektid |

Meresõiduohutus | Fütosanitaaralane õigustik | Kohtuekspertiisi tõhustamine | Kultuurilised õigused | Tarbijakaitse | Biotsiidid ja vesi | Tolli moderniseerimine | Maksuhaldus | Maanteetransport | Kriminaalhooldus | EADP |

Saavutatud väljundid, mis aitavad kaasa eesmärkide saavutamisele | J | / | / | / | / | / | J | / | / | J | / |

Tõenäoliselt jätkusuutlikud projektid | J | E | J | / | / | / | / | J | / | J | / |

51. Projekt on jätkusuutlik, kui ta jätkab tulemuste tootmist ja mõju saavutamist pärast ELi rahastamise lõppu. Arvestades piiranguid, mis tulenesid auditeeritud projektide küpsusastmest, hindas kontrollikoda 11 projektist kümne tulemusi tõenäoliselt jätkusuutlikeks (vt tabel 4). Ainus erand oli 2002. aasta riikliku tegevuskava projekt Fütosanitaaralane õigustik. Ehkki projekt saavutas enamiku kavandatud väljunditest, oli selle jätkusuutlikkus akrediteeringu puudumise tõttu (vt punkt 29) kahtluse all. Samuti oli laborites liiga vähe töötajaid ning laboriseadmete tarnija ei teostanud lepingujärgset hooldust.

52. Lisaks on projekti jätkusuutlikkuse väljavaated suuremad, kui abisaaja isevastutus on suur, nagu nähtub 5. selgitusest. Isevastutuse tunne tekib, kui abisaaja tunneb end protsessiga tihedalt seotud olevat, näiteks kui ta on projekti ise välja pakkunud, osalenud selle kavandamises, juhtinud selle elluviimist ja leiab, et projekti jätkumine on talle kasulik. Nende tingimuste täitmise tõenäosust suurendab Türgi detsentraliseeritud rakendussüsteem, kus projektid määratletakse "alt üles" ja abisaajad juhivad projektide elluviimist. Isevastutus on ainult üks mitmest jätkusuutlikkust mõjutavast tegurist, kuid kontrollikoda leidis, et jätkusuutlikkust soodustavad tingimused, nagu isevastutus projekti eest koos kavandatud väljundite saavutamisega, olid olemas.

5. selgitus

2004. aasta riikliku tegevuskava projekt Kriminaalhooldus

Projekti ülekaalukalt kõige olulisemat osa – tehnilist abi – osutati tõhusalt ja õigeaegselt. Kontoriseadmete tarnimine toimus aga hilinemisega: hanketeade avaldati enam kui 17 kuud pärast projektikirjelduses ettenähtud tähtaega. Hilinemine ei avaldanud suurt mõju, kuna justiitsministeerium hankis seadmed Türgi riiklikest vahenditest, et kriminaalhooldustalitused saaksid tööd alustada.

Tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine

53. Tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on vajalik selleks, et teha informeeritud otsuseid ja tõendada, et finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Kontrollikoda kontrollis, kas komisjonil oli olemas tugev võrdlusalus, mille põhjal hinnata projektide elluviimist, projektieesmärkide saavutamist ja ELi rahastatud projektide mõju ühinemispartnerluse prioriteetsete eesmärkide täitmisele.

Projektide elluviimisel tekkinud probleemidest alati ei teavitatud

54. Detsentraliseeritud rakendussüsteemis jälgiti projektide edenemist regulaarsete koosolekute ja järelevalvearuannete abil.

55. Koosolekuid, mida korraldati projekti edenemise jälgimiseks ja elluviimisel tekkinud probleemide lahendamiseks, juhatas iga projekti abisaaja. Nii komisjoni, CFCU kui EUSG osavõtt koosolekutest oli vajalik, vahetamaks ajakohast teavet. Kõiki koosolekuid ei protokollitud, kuid kontrollikoda koostas väikese valimi auditeeritud projektide koosolekuprotokollidest. Valimi kontrollimine tõestas, et koosolekutel osutati jooksvatele rakendusprobleemidele ja tehti otsuseid järelmeetmete kohta, kuid mõningaid olulisi küsimusi ei dokumenteeritud. Ehkki EUSG ülesanne on teha projektide elluviimise edenemise üle järelevalvet ja vajadusel soovitada ühisele järelevalvekomiteele parandusmeetmeid, näitas kontrollikoja audit, et EUSG ei osalenud ühelgi valimisse kuulunud koosolekul.

56. Detsentraliseeritud rakendussüsteemis koostati kaht tüüpi projektijärelevalve aruandeid. Esimene oli CFCU igakuine aruanne hankemenetluste, lepingute sõlmimise ja maksete kohta. Need saadeti komisjoni delegatsioonile operatiivkontrolliks ja komisjoni finantsüksusele finantskontrolliks. Teist tüüpi aruanne oli abisaaja poolt iga kuue kuu tagant esitatav projektitegevuste elluviimise aruanne, mis saadeti EUSG-le. Kontrollikoda leidis aga, et aruannetes ei mainitud paljusid märkimisväärseid viivitusi ja probleeme projektide elluviimisel (vt tabel 5).

57. Aruanded andsid võimaluse võrrelda projektide edenemist iga projekti kirjelduses määratletud projekti elluviimise põhietappidega. Seda tehti aga ainult seoses projekti algus- ja lõpukuupäevaga: vahepealsete põhietappide lõpetamise kuupäevi ei kajastatud. Seetõttu ei olnud projekti lõppedes terviklikke andmeid selle kohta, kas projekti elluviimine toimus kavakohaselt.

Tabel 5

Puudused, mida abisaajate projektijärelevalve aruannetes ei kajastatud, ja võetud parandusmeetmed

Biotsiidid ja vesi | Abisaaja ei maininud oma järelevalvearuandes laboriruumidega seotud probleeme, kuid neid kajastati ELi konsultandi kvartaliaruandes. Abisaaja võttis parandusmeetmeid (Türgi eraldatud vahenditest) ja projekt viidi edukalt lõpule. |

Fütosanitaaralane õigustik | Audiitorid tuvastasid, et tarnitud laboriseadmed olid ebasobivad ja laboriruumid ebapiisavad (vt punktid 29 ja 51, 2. selgitus ja tabel 4). Pärast komisjoni kohapealset kontrolli võttis abisaaja ühes projekti teostamiskohtadest parandusmeetmeid laboriruumide remontimiseks. |

Tolli moderniseerimine | Abisaaja aruandes ei mainitud viivitusi röntgenseadme paigaldamisel, mis tekkisid sellest, et abisaaja ei olnud kavandanud täiendava aluse ehitamist, kuhu seade paigutada. Lõpuks rahastas abisaaja aluse ehitamist oma vahenditest. |

58. Organisatsiooniväline asutus, kellega komisjon oli vastava lepingu sõlminud, koostas igal aastal ühisele järelevalvekomiteele esitatavad vahehindamise aruanded. Need koondasid kõiki aktiivseid projekte, st projekte, mis aruande kuupäeval olid rakendamisjärgus. Aruannete eesmärk oli anda iga projekti elluviimisest ülevaade asjakohasuse, tõhususe, tõenäolise mõjususe, mõju ja jätkusuutlikkuse seisukohast. Seda tehti peamiselt detsentraliseeritud rakendussüsteemi järelevalvearuannete ja intervjuude põhjal. Samuti koostati üldine aruanne, kus esitati ettepanekuid detsentraliseeritud rakendussüsteemi allsüsteemide toimimise ja kavandamise parandamiseks. Soovituste põhjal tegi ühine järelevalvekomitee mitu otsust.

59. Kuna vahehindamise aruanded on aastapõhised ja ei anna mingit hinnangut lõpetatud projektide kohta, ei olnud neist saadud teave tulemuslikkuse juhtimise seisukohast õigeaegne ega piisavalt täielik. Lisaks detsentraliseeritud rakendussüsteemi projektijärelevalve aruannetes leitud puudustele ja kättesaadavate koondandmete vähesusele puudus kasutamiskõlblik teave selle kohta, millistes etappides toimus viivitusi ja kui pikad need olid. Seetõttu nappis täielikku, usaldusväärset ja õigeaegset juhtimisteavet, mille alusel planeerida CFCU aasta töögraafikut, vähendamaks kitsaskohti ja töö kuhjumist ning võimaldamaks kiiret sekkumist, kui põhietappe ei suudeta lõpule viia.

Üldandmed projektitulemuste hindamiseks olid ebapiisavad

60. Lisaks punktides 24–27 kirjeldatud puudustele projektieesmärkide ja näitajate sõnastamisel ei kasutatud 11 auditeeritud projektist kümne puhul järelevalvearuannetes tulemusnäitajaid, mis olid projektikirjelduses määratletud. Öeldu kehtib ka kahe hästi väljatöötatud näitajatega projekti kohta (vt punkt 26). Sellest tulenevalt ei olnud komisjonil teavet, mil määral saavutasid projektid oma eesmärgid.

61. Paljudel juhtudel avalduvad projekti tulemused ja mõju alles pärast mõne aja möödumist projektile viimase makse tegemisest, ehkki need on kesksed näitajad raha kasutamise tulemuslikkuse hindamisel. Projekti lõpparuande puudumisel ei olnud komisjonil projekti lõppedes süsteemi, mille abil koguda teavet projektikirjelduses määratletud näitajate kohta. Järelevalvet projekti jätkusuutlikkuse ja eesmärkide saavutamise üle ning sellekohast aruandlust pärast viimase makse sooritamist ei olnud ette nähtud.

62. EL on andnud Türgile ühinemiseelset abi kuus aastat. Selle aja jooksul ei ole sisse viidud süsteemi projektide järelhindamiseks ega programmi kui terviku mõjususe hindamiseks ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamise ja Türgi ELiga ühinemisele kaasaaitamise seisukohast.

63. Kuna suurem osa ühinemiseelse finantsabi strateegilistest eesmärkidest ei olnud täpsed, mõõdetavad ega ettenähtud aja jooksul saavutatavad, puudus piisav alus, et teha järelevalvet rahakasutamise tulemuslikkuse, sealhulgas kulutasuvuse üle.

Järeldused ja soovitused

64. Kontrollikoda leidis puudusi Türgi ühinemiseelse abiprogrammi perioodil antud abi komisjonipoolses juhtimises. Alates sellest on komisjon võtnud parandusmeetmeid ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames, ehkki muudatuste mõjusust on võimalik hinnata alles tulevikus. Parandada tuleb rahastamise prioriteetide määratlemist ja mõjususe hindamist.

Kas Euroopa Komisjon tagas ELi abi suunamise projektidele, mis annavad ELi ühinemispartnerluse prioriteetide saavutamiseks kõige suurema panuse?

65. Puudus mehhanism tagamaks, et esitatud ja väljavalitud projektide näol on tegemist ELi ressursside parima kasutamisega ühinemispartnerluse saavutamise seisukohalt.

66. Ühinemispartnerluses määratletakse rida prioriteete, mis tuleb saavutada, et Türgi oleks valmis ühinemiseks Euroopa Liiduga. ELi abi eesmärk on täiendada Türgi enda jõupingutusi mainitud prioriteetide saavutamisel. Puudus selge prioriteetide järjekord, mis oleks põhinenud ühinemispartnerlusel ja toiminud iga-aastaste riiklike tegevuskavade ja heakskiidetud projektide kaudu kuni projektide üksikosade ja tegevusteni välja. Samuti puudusid täpsed kriteeriumid ja selge raamistik, määratlemaks prioriteetsed valdkonnad, millele ELi abi suunata. Abi andmise eesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ega saavutatavad ning tähtajad ei olnud realistlikud.

67. Eelöeldust tulenevalt puudus ka selge võrdlusalus, mille alusel teha tulemuslikkuse üle järelevalvet.

68. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames parandati projektivaliku menetlust olulisel määral, kuid endiselt ei hinnatud projektitaotluste tõenäolist mõjusust ja tõhusust strateegiliste prioriteetide saavutamisel, mis võimaldaks erinevaid võimalusi paremini võrrelda või välja valida projektid, mille tõenäoline mõju on kõige suurem.

Soovitus strateegiliste eesmärkide kohta

Komisjon peaks parandama planeerimist, töötades välja kindla metoodika, mille alusel määratleda kõige enam ELi finantsabi vajavad strateegilised eesmärgid. Metoodika abil peaks olema võimalik selgelt näidata, milline on ELi sekkumise loogika iga strateegilise eesmärgi saavutamiseks.

Soovitus tegevusaruannete kohta

Komisjon peaks määratlema ühinemiseelse finantsabi programmi täpsed eesmärgid ja lülitama need tegevusaruandesse, mis lisatakse esialgsele eelarveprojektile.

Soovitus projektitaotluste kohta

Komisjon peaks julgustama Türgi ametiasutusi koostama projektitaotlusi, mis võimaldavad ELi rahastamise strateegiliste eesmärkide saavutamist realistlike tähtaegade jooksul.

Kas Euroopa Komisjon tagas projektieesmärkide ja väljundite õigeaegse ja eduka saavutamise detsentraliseeritud rakendussüsteemi abil?

69. Ehkki komisjon oli detsentraliseeritud rakendussüsteemi kuuluvatele asutustele heakskiidu andnud, oli neis aastate 2002–2004 riiklike tegevuskavade täitmise ajal liiga vähe töötajaid, mistõttu nad ei saavutanud auditeeritud projektide ega tervikprogrammide õigeaegset elluviimist. Hoolimata projektide elluviimisel tekkinud probleemidest ja viivitustest tagas detsentraliseeritud rakendussüsteem selle, et auditeeritud projektid saavutasid enamasti kavandatud eesmärgid ja tulemused olid tõenäoliselt jätkusuutlikud.

70. Komisjon on võtnud parandusmeetmeid paljude detsentraliseeritud rakendussüsteemi puuduste lahendamiseks. Paranduste täielikku mõju saab hinnata alles järgnevatel aastatel, kui ühinemiseelse abi rahastamisvahendi abil finantseeritud projekte ellu hakatakse viima.

Soovitus projektide kavandamise kohta

Komisjon peaks jätkama algatusi projektide kavandamise ja elluviimise parandamiseks detsentraliseeritud rakendussüsteemi kuuluvate asutuste poolt. Asjakohaselt tuleks rakendada selliseid meetmeid nagu kohustuslik vajaduste hindamine ja lepingute sõlmimise täpsem planeerimine.

Kas Euroopa Komisjon tagas tulemuste järelevalve ja hindamise mõjusa süsteemi olemasolu?

71. Komisjonil puudus teave, mille abil näidata ühinemiseelse abi mõjusust. Kontrollikoda leidis, et projektikirjeldused võimaldasid luua tulemuslikkuse järelevalve süsteemi, kuna neis esitati projekti eesmärgid ja oodatavad tulemused koos objektiivselt kontrollitavate näitajatega. Seatud eesmärgid ei olnud aga tihti täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ega ajaliselt piiritletud ning näitajad ei olnud piisavad eesmärkide saavutamise jälgimiseks.

Soovitused projektide tulemuslikkuse kohta

Komisjon peaks tagama, et projektitaotlustes on seatud täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid, et oleks võimalik näidata nende panust strateegiliste eesmärkide saavutamisel.

Komisjon peaks parandama aruandlust projektide elluviimise ning nende tegevuste ja väljundite saavutamise kohta ning tagama järelevalve projektide tulemuslikkuse üle, kasutades projektikirjeldustes toodud näitajaid projektieesmärkide saavutamise tõestamiseks.

Komisjon peaks tagama, et projektide tulemitest (tulemustest ja mõjust) antakse aru iga projekti lõppedes ja seejärel regulaarsete intervallide järel, mis annaks tulevase planeerimise seisukohalt vajalikku teavet projektide tulemuslikkuse kohta.

Soovitus programmi hindamise kohta

Komisjon peaks hindama Türgi ühinemiseelse abi programmi tervikuna.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Õiguslik alus: Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

[2] Ülejäänud osad on piiriülene koostöö, mis puudutab kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide abisaajate piiriäärseid alasid, samuti nende riikide ja ELi liikmesriikide piiriäärseid alasid (II ühinemiseelse abi rahastamisvahend); ning piirkondliku, inimressursside ja maaelu arengu osad (III, IV ja V ühinemiseelse abi rahastamisvahend).

[3] Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid näevad ette institutsioonide stabiilsuse, mis tagab demokraatia, õigusriigi, inimõigused ning vähemuste austamise ja kaitse. Majanduskriteeriumid näevad ette toimiva turumajanduse olemasolu ja võime Euroopa Liidu sisese konkurentsisurve ja turujõududega toime tulla. Lähemat teavet ühinemisläbirääkimiste kohta leiab aadressilt: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm

[4] Ühenduse õigustik (edaspidi "õigustik") on ELi õigusaktide kogum, mis koosneb ligi 100000 leheküljest aluslepingutest ja teisese õiguse aktidest. Türgi haldusasutusi ja kohtuorganeid tuleb uute ELi õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks koolitada.

[5] Finantsmääruse artiklis 33 (ja rakenduseeskirjade artiklis 24) nähakse ette tegevusaruanded, mis sisaldavad teavet kõikide varem seatud täpsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise kohta.

[6] Laienemise peadirektoraadi kõige uuem tegevusaruanne on toodud dokumendi SEK(2008) 514 leheküljel 667: Euroopa Komisjoni 2009. eelarveaasta üldeelarve esialgne projekt – töödokument, I osa.

[7] Ühenduse õigustiku ülevõtmise riiklik kava.

[8] Projekt hõlmas kriminaalhoolduse sisseseadmist osana Türgi vanglareformist, mille eesmärk on osutada kohtuorganitele ja vanglatele erinevaid teenuseid. Uus süsteem pakub alternatiivi vanglakaristusele, võimaldades õigusrikkujal kanda karistust väljaspool vanglat.

[9] Kohtuekspertiisi tõhustamine, Kultuurilised õigused, Maanteetransport ja Ida-Anatoolia arenguprogramm.

[10] Projekti Fütosanitaaralane õigustik eesmärk oli viia Türgi õigusaktid vastavusse ELi taimetervise alaste õigusaktide ja tavadega.

[11] Varasemates kontrollikoja aruannetes on leitud sarnaseid probleeme seoses ühinemiseelse abiga:

- Eriaruanne nr 12/2008, milles käsitletakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendit (ISPA), 2000–2006;

- Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias;

- Eriaruanne nr 5/2004 Phare abi kohta kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide haldamiseks;

- Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides.

[12] Meresõiduohutus (2002. aasta riiklik tegevuskava), Tolli moderniseerimine (2004. aasta riiklik tegevuskava) ja Kriminaalhooldus (2004. aasta riiklik tegevuskava).

--------------------------------------------------

LISA I

AUDITEERITUD PROJEKTIDE NIMEKIRI

Projekti nimetus | Summa ELi eelarvest (miljonit eurot) | ELi sõlmitud lepingutega kaetud summa (miljonit eurot) | ELi makstud summa (miljonit eurot) |

Meresõiduohutus | 2 | 2 | 2 |

Fütosanitaaralane õigustik | 4 | 3 | 3 |

Kohtuekspertiisi tõhustamine | 5 | 4 | 4 |

Kultuurilised õigused | 3 | 2 | 1 |

Tarbijakaitse | 3 | 1 | 1 |

Biotsiidid ja vesi | 5 | 4 | 4 |

Tolli moderniseerimine | 17 | 12 | 11 |

Maksuhaldus | 5 | 5 | 5 |

Maanteetransport | 5 | 4 | 3 |

Kriminaalhooldus | 2 | 1 | 1 |

Ida-Anatoolia arenguprogramm | 45 | 43 | 43 |

ELi kantud kulud KOKKU | 95 | 82 | 78 |

| | | |

Türgi kantud kulud KOKKU | 11 | 8 | 7 |

EL + riigi osalus | 106 | 90 | 85 |

--------------------------------------------------