ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 26.9.2017  
COM(2017) 546 final  
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (millega nähakse ette sätted 
toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga 
seotud kulude haldamise kohta  ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 
2000/29/E Ü ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 
178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 
ning tunnistatakse kehtetuks nõ ukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 
2009/470/EÜ) vahehindamine  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (millega nähakse ette sätted 
toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga 
seotud kulude haldamise kohta1 ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 
2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määruseid (EÜ) 
nr 178/2002, (EÜ) nr  882/2004 ja (EÜ) nr  396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr  1107/2009 
ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 
2009/470/EÜ) vahehindamine  
1. Sissejuhatus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr  652/2014 jõustus 2014.  aasta juuni lõpus ning 
sellega kehtestati toidutarneahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse 
paljundusmaterjali valdkondade ühine finant sraamistik ( Common Financial Framework , 
CFF)  (edaspidi: „ühise finantsraamistiku määrus“).  
Käesolev aruanne on koostatud ühise finantsraamistiku määruse artikli  42 („Hindamine“) 
alusel, milles komisjoni kohustatakse koostama ja esitama Euroopa Parlamendile  ja 
nõukogule vahehindamise aruannet, mis hõlmab järgmiste kuludega seotud meetmeid:  
 veterinaarvaldkonna likvideerimis -, tõrje - ja seireprogrammid (edaspidi: 
„veterinaarprogrammid“), mida rakendavad liikmesriigid, et järk -järgult likvideerida 
loomataudid j a zoonoosid ning võtta tauditõrjemeetmeid;  
 fütosanitaarvaldkonna uuringukavad , milles käsitletakse kahjurite esinemist liidu 
territooriumil;  
 erakorralised veterinaar - ja fütosanitaarmeetmed , mille eesmärk on lahendada 
õigeaegselt vastavalt looma - või taime tervisega seotud erakorralisi olukordi;  
 Euroopa Liidu referentlaboratooriumide (EURLs) tegevus , mille eesmärk on tagada 
kvaliteetne ja ühtne testimine ELis ning toetada komisjoni tegevust laborianalüüside 
riskijuhtimise valdkonnas;  
 Programm „Parem koolitus  ohutuma toidu nimel“ ( Better Training for Safer Food , 
BTSF ) on koolitusalgatus, mis on suunatud riiklike ametiasutuste töötajatele, kes osalevad 
toidu - ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise 
eeskirjade valdkondades ametlike kontrollide tegemises.  
Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus ( Multiannual Financial Framework , MFF) 
moodustavad eespool loetletud tegevustele eraldatud summad peaaegu toidutarneahela kogu 
eelarve.  
                                                            
1 ELT L 189, 27.6.2014, lk 1.  
 
3 
 Käesolevas aruandes kirjeldataks e vahehindamise tulemusi, mille aluseks on seda toetav 
välisuuring2 ja komisjoni tasandil tehtud sisehindamine. Aruandele on lisatud komisjoni 
talituste töödokument, milles on esitatud ülevaade ühise finantsraamistiku tehnilisest ja 
finantsilisest rakendam isest ning kokkuvõte toetava välisuuringu tulemustest.  
ELi rahastamisprogrammiga tagatakse finantstugi ELi toidu - ja söödaalaste õigusnormide 
eesmärkide saavutamiseks. Selle panus eesmärkide saavutamiseks on olulises korrelatsioonis 
riikliku rahastamise ja  selliste meetmete panusega, mis õiguslikult kohustavad liikmesriike 
meetmeid võtma.  
Vahehindamise kohaldamisala hõlmab ühise finantsraamistiku määruse rakendamist 2014. ja 
2015. aastal ning olemasolevate esialgsete andmete alusel ka 2016. aastal. Käesolev a 
hindamise piirang on 2016.  aasta andmete osaline kättesaadavus.  
2. Ühise finantsraamistiku määruse taust ja eesmärgid  
Ühise finantsraamistiku määrus kehtestati, et parandada toidutarneahela valdkonnas 
rakendatavate meetmete rahastamise toimivust ning kesken duda tegelikku lisaväärtust 
tagavatele ELi rahastamisprioriteetidele. Sellega kaasajastati ja ratsionaliseeriti varem 
olemasolevaid finantssätteid ühises finantsraamistikus ühtlustatud menetluste, standarditud 
maksutariifide ja selgitatud rahastamiskõlblik e kulude ja meetmete abil.  
Praktiliselt toetati enamikku tegevusi ja vahendeid juba enne 2014.  aastat. Uued meetmed 
võeti kasutusele  fütosanitaarvaldkonnas, nimelt võimalus kaasrahastada selliste 
uuringukavade rakendamist, milles käsitletakse taimekahjuri te esinemist liidu territooriumil.  
Ühise finantsraamistiku määruse poliitika üldeesmärk on edendada inim -, looma - ja 
taimetervise kõrget taset kogu toidutarneahelas ja asjaomastes valdkondades, ennetades ja 
likvideerides taude ja taimekahjureid ning tagad es tarbija - ja keskkonnakaitse kõrge taseme, 
suurendades samas liidu toidu - ja söödatööstuse konkurentsivõimet ja soodustades töökohtade 
loomist.  
Kõnealune üldeesmärk on jagatud neljaks konkreetseks eesmärgiks, s.o üks eesmärk ühise 
finantsraamistiku määru sega hõlmatud iga kuluvaldkonna kohta, nimelt: toiduohutus, 
loomatervis ja loomade heaolu, taimetervis ning ametlikud kontrollid.  
Ühise finantsraamistiku määruses on konkreetsetele eesmärkidele lisaks sätestatud ka kuus 
konkreetset tulemuslikkuse näitajat,  mille alusel tehakse igas hõlmatud neljast 
kuluvaldkonnast rakendatud meetmete valdkondlik hindamine.  
Ühise finantsraamistiku määruse eesmärgi saavutamiseks kehtestati praeguse mitmeaastase 
finantsraamistikuga kaetud seitsmeaastase perioodi 2014 –2020 kogu kulude ülempiiriks 
1 891 936 000 eurot.   
                                                            
2 Määruse (EL) nr  652/2014 vahehindamine, mille koostas IBF International consulting (vt lisatud 
komisjoni talituste töödokument).  
 
4 
 Ühise finantsraamistiku kulud koosnevad peamiselt otsesest kaasrahastamisest, mis on 
suunatud liikmesriikidele, kes on peaaegu ainsad toetusesaajad selles ELi kuluvaldkonnas. 
Liikmesriikidele hüvitatakse rahastamisk õlblike meetmete läbiviimiseks tehtud 
rahastamiskõlblikud kulud. Liidu rahaline toetus antakse peamiselt tagastamatu abi vormis.  
3. Ühise finantsraamistiku määruse rakendamise vahehindamise tulemused  
Vastavalt ühise finantsraamistiku määruse artiklile  42 hõlm ab vahehindamine järgmisi 
aspekte:  
 ühise finantsraamistiku määruse (artikli  2 lõige  1) eesmärkide saavutamine seoses 
vahendite kasutamise tõhususe ja selle lisaväärtusega liidu tasandil;  
 lihtsustamisvõimalused;  
 kõigi eesmärkide pidev asjakohasus;  
 meetmete osatähtsus aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvuga seotud liidu prioriteetide 
jaoks.  
Selles võetakse arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.  
Hindamiseks on kasutatud ühise finantsraamistiku määruse artikli  2 lõikes  2 loetletud k uut 
näitajat3.  
3.1 Ühise finantsraamistiku määruse eesmärkide saavutamine: tõhusus ja ELi 
lisaväärtus  
Käesoleva aruande taustteabes esitatud poliitika üldeesmärki täiendavad neli konkreetset 
eesmärki , üks iga hõlmatud kuluvaldkonna kohta.  
 Loomatervis : parandada liidus loomade terviseseisundit ja toetada nende heaolu 
edendamist.  
 Taimetervis : aidata kaasa liitu levinud taimekahjurite õigeaegsele avastamisele ja nende 
likvideerimisele.  
 Ametlikud kontrollid : parandada nende ametlike kontrollide ja muu tegev use 
tulemuslikkust, tõhusust ja usaldusväärsust, mida korraldatakse liidu eeskirjade 
rakendamiseks ja täitmiseks (ühise finantsmäärustiku määrusega hõlmatud valdkondades).  
 Toiduohutus : tagada toiduainete, toidutootmissüsteemide ning ka muude toiduohutust 
mõjutada võivate toodete ohutuse kõrge tase, suurendades samas toiduainetööstuse 
kestlikkust.  
Nendele konkreetsetele eesmärkidele on lisatud eespool osutatud kuus ühise finantsraamistiku 
määruse näitajat, mis pakuvad ühtse meetodi selle valdkonna kuludünaam ika jälgimiseks. Et 
                                                            
3 Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokumendi tabel  1. 
 
5 
 konkreetselt seirata ja mõõta ühise finantsraamistikuga hõlmatud tegevuste tulemuslikkust, on 
komisjoni talitused need näitajad teisendanud kõikehõlmavaks indikaatorite kogumiks, mis 
koosneb 21  tehnilisest tegevusnäitajast, määratledes igaühe puhul konkreetsed sihteesmärgid4 
2017 ja 2020.  aastaks. Selle indikaatorite kogumi abil saab teavet ühise finantsraamistiku 
meetmete tehnilise tulemuslikkuse kohta, kuid see ei võimalda hinnata programmi tasuvust. 
Eriti piirab ühise finantsraamistik u meetmete tõhususe hindamist kättesaadavate 
tasuvusnäitajate puudumine.  
3.1.1  Loomatervis  
Eesmärkide saavutamine  
Veterinaarmeetmete rakendamine moodustab suurima osa ühise finantsraamistiku määruse 
eelarvekuludest, milles ainuüksi veterinaarprogrammide ku lu ületab 75% 2014. ja 2015.  aasta 
kogukulust. Maksed veterinaarprogrammidele moodustasid 2014.  aastal 180  miljonist eurost 
136 miljonit eurot ja 2015.  aastal moodustasid need 194  miljonist eurost 148  miljonit eurot. 
See olulisus eelarve suhtes kajastub ka  asjaolus, et selles kontekstis jälgitavast 21 tehnilisest 
näitajast 12 on seotud kõnealuse kuluvaldkonnaga. Valitud näitajad on keskendatud 
prioriteetsetele loomataudidele ja zoonoosidele, mis võimaldab seirata geograafilist levikut 
nendesse ELi piirkonda desse, kus konkreetseid loomataude ei esine, ning mõõta selliseid 
tehnilisi parameetreid nagu levimus, haigestumus ja haigusjuhtude arv. Nende näitajate 
ajavahemiku 2014 –2016 kohta tehtud analüüsist nähtub kõigi veterinaarprogrammide kaudu 
ELi rahalist toe tuse alaste prioriteetsete taudide puhul positiivne epidemioloogiline trend, mis 
väljendub taudivabade liikmesriikide või piirkondade arvu suurenemises ning kõigi 
seireparameetrite üldises vähenemises.  Olulise näitena võib tuua ELi marutaudivastased 
progr ammid. See taud on ELis metsloomade seas peaaegu likvideeritud (eeldatavasti 
likvideeritakse täielikult 2020.  aastaks) ja haigusjuhtude arv on langenud 80lt 2014.  aastal 
vaid 18ni 2016.  aastal, mis on märkimisväärselt vähendanud olulist tervisriski ning te inud 
võimalikuks kasside ja koerte vaba liikumise ELis. Teine hea näide on veiste brutselloosist 
vabade liikmeriikide suurenev arv: 2016.  aasta lõpus said sellest taudist vabaks kaks viiest 
ELi liikmesriigist, kellel oli vaadeldavas ajavahemikus ELi kaasra hastatud programm. 
Ülejäänud kolmes liikmesriigis vähenes peamine tulemuslikkuse indikaator, millega jälgiti 
taudi levimust karjas, samas ajavahemikus 25%, mis tõendab positiivset trendi taudi täieliku 
likvideerimise suunas. Tuleks siiski märkida, et veel on valdkondi, kus olukord ei ole 
paranenud eelduste kohaselt, nagu veiste tuberkuloos (viiest ELi kaasrahastuse programmiga 
liikmesriigist ühes) ning lammaste ja kitsede brutselloos  (kuuest ELi kaasrahastuse 
programmiga liikmesriigist ühes ning teise liikm esriigi üksikutes piirkondades). Samal ajal, 
kui loomadel esineva salmonelloosi ja brutselloosi osas on märgata paranemistendentsi, ei ole 
inimkohased näitajad kolmeaastase hindamisperioodi jooksul veel jõudnud oodatud 
tulemuseni, s.o haigusjuhtude 2%lise vähenemiseni aastas,   
Loomataudipuhangute korral on erakorraliste meetmete võtmine keskse tähtsusega nii 
loomade parema terviseseisundi saavutamiseks ELis kui ka ELi majanduse kaitseks raske ja 
suure ulatusega loomatervishoiualase kriisi eest. Tänu varajas ele avastamisele ja ELi 
                                                            
4 Tehniliste tegevusnäitajate üksikasjad on esitatud komisjoni talituste töödokumendi 4.  lisas.  
 
6 
 kaasrahastusega erakorraliste meetmete viivitamatule rakendamisele on kõik hiljutised 
epideemiad edukalt tõkestatud ning peamisi majanduslikke tagajärgi, nagu kauba - ja 
ekspordipiiranguid, on suudetud vältida. Värske näide on nodula arse dermatiidi puhangu 
tõrjumine. See on nakkuslik veiste viirushaigus, mis levib nakatunud süljega või putukatega 
ning mis jõudis ELi Türgist. Kõnealune taud esines 2016.  aastal seitsmes Kagu -Euroopa 
riigis, sealhulgas Kreekas, Bulgaarias ja Balkani piir konna riikides. Erakorralise olukorra 
lahendamiseks viivitamatult loodud ELi nodulaarse dermatiidi vaktsiinipanga toel viidi kõigis 
neis riikides läbi massiline vaktsineerimine. Selle vaktsineerimiskampaania tulemusel oli 
taudi leviku tõkestamine edukas: 2 016. aastal ei esinenud taudipuhanguid üheski muus 
liikmesriigis ning neid ei ole ka taasesinenud piirkondades, kus vaktsineerimine läbi viidi.  
Tõhusus  
Koos loomade terviseseisundi paranemisega on järk -järgult vähenenud sellele valdkonnale 
vajalikud rahal ised vahendid, mis konkreetselt veterinaarprogrammide puhul vähenesid 
kolmeaastase hindamisperioodi jooksul 11  miljonit eurot.  
Vähem prognoositavad on erakorraliste meetmete kulud, mis on igal aastal erinevad, sest 
sõltuvad raskesti prognoositavatest või reguleeritavatest teguritest, sealhulgas kliimamuutused 
ja siirutajate ülemaailmne levik, aga ka mõne endeemilise taudi taastekke tsüklilisus.  
Tuleb rõhutada, et kontrollikoja viimases eriaruandes,5 mis avaldati aprillis 2016, peeti 
komisjoni loomataudist rateegiat põhjendatuks ja läbimõelduks, sealhulgas head raamistikku, 
millega suunata eelarvevahendid prioriteetsetele programmidele, sisaldavaks. Aruande 
tulemuste kohaselt vastavad liikmesriikide programmid nõutud kriteeriumidele ja on üldiselt 
hästi kava ndatud ning nõuetekohaselt rakendatud. Peale selle on tõendatud, et liikmesriikidel 
on piisavad süsteemid, et tuvastada loomataudipuhanguid ja lihtsustada nende likvideerimist. 
Tuleks siiski märkida, et kontrollikoja aruandes on tõdetud ka rahvusvaheliste 
standardmudelite ja majandusnäitajate puudumist, mis piirab komisjoni võimalusi tõendada 
veterinaarkulude tasuvust.  
ELi lisaväärtus  
Loomade terviseseisundi paranemine on ELi kehtestatud õiguslike meetmete ja ELi poolt 
liikmesriikidele antava tehnilise ja rahalise toetuse tulemus. Kui tekib taudi kahtlus või taudi 
esinemine on tõendatud, tuleb erakorraliste meetmete süsteemis võtta viivitamata mitu 
ennetus - ja tõrjemeedet, sealhulgas rakendada piiride ajutist sulgemist kahtlastele saadetistele 
ning taudipõh ist piirkondadeks jaotamist6. Kuna on kehtestatud mitmesuguseid 
loomataudivastaseid meetmeid ning arvestades asjaolu, et piirid ei ole mingi tõke paljude 
taudide levikule, siis on vaja tsentraliseeritud süsteemi selleks, et asjakohaselt koordineerida 
ja ko rraldada liikmesriikides erimeetmete võtmist.  
                                                            
5 http:/ /www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_EN.pdf.  
6 Piirkondadeks jaotamine on uus tauditõrje metoodika, mille puhul epidemioloogiliste kriteeriumide 
alusel eraldatakse taudivabad piirkonnad tabandunud piirkondadest.  
 
7 
 Majanduskriisi või muude -tõkete puhul võivad liikmesriigi eelarvepiirangud vajalikke 
tauditõrjemeetmete võtmist piirata või põhjustada nende hilinenud võtmist. Seepärast 
toetatakse ELi rahalise panusega ELi k riisijuhtimise süsteemi taudipuhangu korral . ELi 
koordineerimise hea näide on sigade Aafrika katku hiljutise, Venemaalt ELini 2014.  aastal 
jõudnud puhangu tõkestamine ELi tasandil. Komisjon on ELi õigusaktide ja parima 
olemasoleva teadusteabe põhjal selle epideemia jaoks, mille tõrjeks puudub vaktsiin, väga 
varajastest etappidest alates ennetavalt edendanud tabandunud liikmesriikide, ELi -väliste 
naaberriikide ja piirnevate riskialuste liikmesriikide vahelist ühisstrateegiat. Komisjon on 
andnud tehnilist ja rahalist toetust konkreetsetele seda poliitikat toetavatele sihtmeetmetele. 
Sellise koordineeritud tegevuse tulemusena tõkestati taudi levik käesolevas hindamise alla 
kuuluvas ajavahemikus ning see on vähendanud nii ELi eelarve kui ka riiklike eelarvete ku lu. 
Samuti on sellega välditud kaubavahetuse olulist katkemist nii ELis kui ka ELi 
mittekuuluvate riikidega.  
3.1.2  Taimetervis  
Eesmärkide saavutamine  
Kuigi taimetervise puhul on palju aastaid pakutud ELi rahalist toetust erakorraliste meetmete 
võtmiseks, o n taimetervise uuringukavade rahastamine ikka veel algfaasis.  
Uuringukavad võeti esmakordselt kasutusele 2015.  aastal. Seepärast on nende tulemuste 
hindamine piiratud lühikese ajavahemiku ja varasemate meetmete puudumise tõttu. ELi 
liikmesriigid on sellegi poolest alates kavade kasutusele võtmise esimesest aastast neisse 
positiivselt suhtunud, nii et juba 2015.  aastal esitasid kava 17 ja 2016.  aastal 22 ELi 
liikmesriiki. 2015.  aastal võimaldas uuringukavade rakendamine tuvastada liidu territooriumil 
mitmeid uusi ja tekkivaid riske, näiteks taimi kahjustav bakter Xylella fastidiosa.  
Kahjurite esinemise seotud erakorralisteks meetmeteks ja uuringukavadeks olemasolev 
eelarve moodustab vaid väikse osa ühise finantsraamistiku määruse eelarve kogukulust. 
2014.  aastal oli erakorraliste meetmete võtmise kulu 7,7  miljonit eurot ja 2015.  aastal 12,2 
miljonit eurot, samas ulatus uuringukavade kulu 2015.  aastal 4,2  miljonit euroni.  
Et jälgida erakorraliste fütosanitaarmeetmete võtmise tulemusi, seirab komisjon 
esinemisjuh tude arvu, et valida prioriteetsed kahjurid, sealhulgas ka mõni eriti suurt kahju 
põhjustav haigustekitaja, nagu Xylella fastidiosa . Taimetervise valdkonnas on haiguspuhangu 
likvideerimise eesmärk võimalik üksnes juhul, kui otsustavad meetmed võetakse kohe , mitte 
alles siis, kui kahjur on juba piirkonnas endeemiline. Likvideerimisraskused võivad tuleneda 
tõhusate töötlemislahuste puudumisest, vastuvõtlike taimeliikide suurest arvust ning suure 
majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku väärtusega metsades, pa rkides ja istandustes 
esinevate kahjurite ning nende siirutajate populatsioonidünaamikast ja elutsüklist. Kui 
likvideerimine ei ole teostatav, on teaduse praeguse taseme puhul ainus alternatiiv leviku 
tõkestamine. See rõhutab uuringukavade kaudu saavutatav a varajase avastamise tähtsust.  
 
8 
 Tõhusus  
Uuringukavade rakendamise eesmärk on avastada prioriteetsete taimekahjurite esinemine ELi 
territooriumil. Sellega seoses on praeguses mitmeaastases finantsraamistikus kavandatud järk -
järguline rahaliste vahendite juu rdekasv, mis toetab eesmärki suurendada liidu territooriumi 
hõlmatust kõnealuste uuringutega 2020.  aastaks.  
Nagu erakorraliste veterinaarmeetmete puhul, on ka erakorraliste fütosanitaarmeetmete kulu 
varieeruv ning kliimamuutuste, ülemaailmse kaubanduse ja reisimise põhjustatud riskide tõttu 
vähem prognoositav. Aastatel 2014 –2016 moodustas selle üksnes nelja peamise 
taimekahjuriga seotud kulu: peaaegu kõik maksed (91  %) suunati erakorralistele meetmetele, 
mis võeti männi nematoodi ja organismi Xylella fastid iosa esinemisega seoses, ning 
erakorralistele meetmetele seoses organismide Anoplophora glabripennis  ja Pomacea 
insularum  esinemisega. Vaatlusaluses ajavahemikus on ELi rahaline toetus erakorraliste 
meetmete võtmiseks aidanud kaasa eespool nimetatud kahjur ite edaspidi liidu ülejäänud 
territooriumile jõudmise ja seal edasise leviku tõkestamisele.  
ELi lisaväärtus  
Taimetervist ohustavate puhangute ohjeldamist toetab ELi sekkumine, kui EL annab selle 
rahalise panuse, mida on vaja liikmesriigi tasandil, et võtt a erakorralisi meetmeid, mille 
eesmärk on tõkestada oluliste kahjurite edasist levikut liidu ülejäänud territooriumile.  
Peale selle lihtsustab liidu toetus liikmesriikide vahelist koordineerimist nende taimekahjurite 
uuringute puhul, keda tuleb põhjalikumalt jälgida nende majandus -, keskkonna - või 
sotsiaalmõju tõttu.  
Üldiselt on ELi kaasrahastatud uuringukavade rakendamine  ja erakorraliste meetmete võtmine 
ELi territooriumil edendanud taimetervise kaitse kaudu nii põllumajandusliku tootmist kui ka 
metsade elurikkuse kaitset koos põllumajandusliku konkurentsivõime säilimisega.  
3.1.3  Ametlik kontroll  
Eesmärkide saavutamine  
ELi rahaline toetus ametliku kontrolli süsteemile on suunatud kahele peamisele vahendile, 
millega kaetakse peaaegu 100  % tekkivatest rahastamiskõlblikest kuludest: 43  ELi 
referentlabori läbiviidav katsetegevus ning koolitused, mida pakutakse mitmes toiduoh utuse 
prioriteetses valdkonnas nii ELi referentlaborite kui ka algatuse „Parem koolitus ohutuma 
toidu nimel“ kaudu. Ametliku kontrolli valdkonnas on peamiste kaasrahastatavate meetmete 
tulemuslikkuse seireks välja töötatud neli tegevusnäitajat7. 
Patogeenid e õigeaegseks tuvastamiseks on ELi referentlaborid panustanud muu hulgas 
pidevasse diagnostikavahendite ajakohastamisesse. See on kriitilise tähtsusega kontrollide 
ühtseks rakendamiseks kogu ELis, kuna see tagab kindluse katsetulemuste usaldusväärsuse 
suhtes ning võrdsed konkurentsitingimused. ELi referentlaborite võrgustiku korraldatavates 
                                                            
7 Komisjoni tali tuste töödokumendi 4.  lisa. 
 
9 
 pädevuskatsetes8 osalevate laborite keskmine edukuse tase 85  % tõendab referentlaborite 
katsemeetodite edukat kohaldamist kogu ELis. Ametliku kontrolli valdkonnas teguts evatel 
riiklikel referentlaboritel on võimalik oma oskusteavet suurendada pideva koolituse kaudu ja 
iga ELi referentlabori poolt kord aastas korraldatavatel seminaridel. Koolituse sisu osas on 
osalejate keskmine rahulolutase 87  %. 
Koolitusalgatusega „Parem  koolitus ohutuma toidu nimel“ on kolme aasta jooksul hõlmatud 
52 ühise finantsraamistiku jaoks keskse tähtsusega teemat. Nii ELi liikmesriikidest kui ka 
kolmandatest riikidest pärit osalejad pidasid programmi kasulikuks ning kõigil vaadeldud 
aastatel oli rahulolutase üle 90  %. Samuti oli osalejate poolt pärast koolitust tehtud testide 
edukuse tase väga kõrge, ligikaudu 88  %. Koolitustega on edendatud liikmesriikide 
ühisarusaama nende kohustustest ja sellest, kuidas kõige paremini jõustada asjaomaseid ELi 
õigusakte. Programm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ on osutunud kasulikuks ka 
uutele vajadustele reageerimisel, eriti kriisiolukordades, kui see parandas nii ennetustegevust 
kui ka kriisivalmisolekut. Konkreetne näide on algatuse „Parem koolitus ohutum a toidu 
nimel“ koolitus toidutekkeliste taudipuhangute uurimisest, mis korraldati vaadeldavas 
kolmeaastases ajavahemikus igal aastal ning milles keskenduti sellistele teemadele nagu 
valmisolek taudipuhanguks, taudipuhangu ohjeldamine ning kriisiolukorra te abevahetus, mis 
kõik olid suunatud rahvatervise, loomatervise ja toiduohutuse riiklike ametiasutuste 
töörühmadele.  
Tõhusus  
Neid kahte tegevust rahastas EL 100  % ulatuses ning kummagi iga -aastane kulu moodustas 
ligikaudu 15  miljonit eurot ELi eelarvest. See  piiratud kulu võimaldas ELi referentlaboritel 
siiski korraldada kõrgetasemelist katsetegevust ja koolitada aastas sadu riiklike 
referentlaboreid, algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ raames koolitati igal aastal 
ligikaudu 6  000 ametlike kontrolli de läbiviimises osalevat riiklike pädevate asutuste 
ametnikku.   
ELi lisaväärtus  
ELi referentlaborite ja algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ pakutav ELi 
lisaväärtus on seotud nende tegevuste sisuga: laborite võrgustikuga tagatakse, et kõik ELi 
liikmesriigid tegutsevad järjepidevas ja ühtses regulatiivses raamistikus ning ELi 
koolitusprogramm edendab ühist lähenemisviisi ELi õigusaktide rakendamisele. See panus 
toiduohutuse valdkonna ja asjaomaste valdkondade liidu tasandi eeskirjade ühtlustamisess e ja 
teadmiste ning oskusteabe jagamisse on peamine näide ELi -sisesest positiivsest koostoimest, 
mida ei oleks olnud võimalik saavutada isoleeritud tegevusega riiklikul tasandil ning ilma ELi 
rahalise toetuseta.  
                                                            
8 Pädevuse kontrolliga tehakse kindlaks iga labori tulemuslikkus konkreetsete testide või mõõtmiste tegemisel ja 
seda kasutatakse laborite pideva tulemuslikkuse jälgimiseks. Seda nimetatakse ka laboritevaheliseks 
võrdlusmõõtmise ks. Nagu terminist nähtub, võrreldakse pädevuse kontrolli puhul eri laborites saadud 
mõõtmistulemusi.  
 
10 
 3.1.4  Toiduohutus  
Toiduohutuse eesmärgi saav utamist tuleb vaadelda integreeritud kontekstis kui horisontaalset 
eesmärki, mis tuleneb õigusliku raamistiku rakendamisest ja jõustamisest koos ELi ja riiklike 
rahastamisprogrammide panusega. Looma - ja taimetervise ning ametliku kontrolli 
valdkondade tege vus edendab toiduohutuse ja toidutootmissüsteemide ohutuse kõrget taset 
kõigi ELi kodanike huvides. Toiduohutuse eelduslik nõue on ohutute ning tervete loomade ja 
taimede, kuid ka kõrgetasemeliste kontrollsüsteemide olemasolu. Seepärast on looma - ja 
taimet ervise ning ametliku kontrolli kõrge taseme saavutamise ja selle nõude täitmise vahel 
vahetu ja kindel seos.  
ELi nõuete tõhus jõustamine eespool nimetatud valdkondades ELis ning loomi, taimi ja 
tooteid ELi eksportivates ELi mittekuuluvates riikides on kesk se tähtsusega toiduohutuse 
kõrge taseme säilitamiseks.  
ELi kõrged standardid lihtsustavad ELi -sisest kaubandust ning loovad samas Euroopa 
ettevõtjatele rahvusvahelisel turul konkureerimisvõimalusi. Ohutuse kõrge tase on oluline 
turgude stabiilsuse ja tarbi jate kindlustunde seisukohast, kuid ka selleks, et kaitsta Euroopat 
haiguspuhangute põhjustatud majanduskulu ja inimkaotuste eest.  
Hindamise ajavahemikus tegid komisjoni talitused ligikaudu 200 auditit ja inspektsiooni 
aastas. Nendega on edendatud mitmeid  komisjoni keskseid prioriteete, eriti järgmisi: 
regulatiivne keskkond, mis edendab tööhõivet, majanduskasvu ja investeerimist, tagades 
ohutuse kõrge taseme, mida toetavad kindlad järelevalve - ja jõustamissüsteemid; paremini 
toimiv ja õiglasem siseturg, mi s tagab võrdsed võimalused, mille puhul kodanikud ja 
ettevõtjad võivad olla kindlad ühtlaselt kõrges ohutustasemes ning liikmesriikides ja ELi 
mittekuuluvates riikides kontrollide rakendamise olukorra kohta läbipaistva teabe esitamises, 
mille põhjal poliit ikakujundajad saavad omakorda teavet reguleerimise tõhususest 
asjaomastes sektorites.  
Komisjon annab oma auditeerimiskogemuse põhjal väärtuslikku tagasisidet ELi õigusaktide 
tõhususe, mõju ja lisaväärtuse kohta.  
Kui eelmistes jaotistes analüüsitud sektori põhiste eesmärkide saavutamine mõjutab ELi 
tasandi toiduohutuse üldhinnangut positiivselt, ei vaja ELi toiduainete maine tutvustamist. 
ELi põllumajandusliku toidutööstuse toodang on kogu maailmas tunnustatud nii selle 
kvaliteedi kui ka ohutusstandardite kõ rge taseme tõttu; see valdkond on suurim töötleva 
tööstuse sektor Euroopas ning juhtiv tegija kogu maailmas. Sellega seoses on ELi 
toiduohutuse eelarvel esmatähtis roll toodangu konkurentsivõime suurendamises.  
 
11 
 3.2 Lihtsustamine  
Ühise finantsraamistiku määr us kavandati kooskõlas teatisega „Euroopa 2020.  aasta strateegia 
aluseks olev eelarve“,9 et ajakohastada ja lihtsustada olemasolevaid finantssätteid. 
Lihtsustamist ja ratsionaliseerimist üritati saavutada järgmiselt:  
 varasema, liiga keerulise ja sageli van anenud õigusliku raamistiku asendamine üheainsa 
kogu toidutarneahelat hõlmava õigusaktiga;  
 rahastamismäära ratsionaliseerimine, määratletakse vaid kolm tavamäära, mis on: 50  %, 
75 % ja 100  %; 
 fütosanitaar - ja veterinaarvaldkonna menetluste vastastikune sob itamine ühtlustatud 
raamistikus, et tagada selgus, läbipaistvus ja kindel regulatiivne keskkond;  
 komiteemenetluse ja komisjoni otsuste kasutamise vähendamine, et lühendada lepingu - ja 
maksetähtaegu.  
Lisasamm süsteemi üldise lihtsustamise suunas oli veteri naarprogrammide rakendamiseks 
vajaliku tegevuse hüvitamiseks ühikukulusüsteemi kehtestamine. See hõlmab ligikaudu 50  % 
rahastamiskõlblikest kuludest ja on praegu läbivaatamisel, et laiendada seda edaspidi teistele 
valdkondadele. Nii komisjon kui ka liikmes riigid käsitasid uut süsteemi rahastuse ja hüvitiste 
taotlemist lihtsustavana.  
Mõni liikmesriik on käsitanud aruandlusnõudeid kõige väiksemate veterinaarprogrammide 
puhul ja üksnes erakorraliste meetmete võtmisel ebaproportsionaalsetena.  
3.3 Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu toetamine  
Vastavalt EUROSTATi andmetele oli 2015.  aastal ELi kogu põllumajandusliku toidutööstuse 
toodang hinnanguliselt üle 410  miljardi euro, olles seega Euroopa suurim töötleva tööstuse 
sektor ja ka kogu maailmas juhtiv  tegija, kelle põllumajandusliku toodangu eksport kasvab 
pidevalt. Kokku annab see sektor ELis tööd 44  miljonile töötajale, kellest 22  miljonit töötab 
põllumajandusettevõtetes.  
Euroopa toiduainetetööstuse konkurentsivõime sõltub tema mainest, ELi toiduohut useelarve 
on keskse tähtsusega Euroopa toiduainete ohutuse ja kvaliteedi tagamisel.  
Kuid sellised aspektid nagu kaubanduse globaliseerumine, kliimamuutused ja äripartnerite 
nõuded ning tarbijate käitumine toidukriiside korral tekitavad probleeme ELi 
tootmi ssüsteemile. Euroopa 2020.  aasta strateegias10 nähakse Euroopa kasvamist praeguses 
muutuvas maailmas arukaks, kestlikuks ja kaasavaks majandusjõuks. Need kolm üksteist 
toetavat prioriteeti peaksid aitama ELil ja selle liikmesriikidel saavutada tööhõive, too tlikkuse 
ja sotsiaalse kaasatuse kõrge taseme.  
                                                            
9 KOM  (2011)  500 (lõplik), 22.6.2011.  
10 COM(2014) 130 (final), 19.3.2014.  
 
12 
 Toiduainetetööstuses on neid eesmärke võimalik saavutada üksnes juhul, kui kogu 
toidutarneahelas on tagatud inim -, looma - ja taimetervise kõrge tase ning kui võetakse 
aktiivselt meetmeid, et ennetada taudide t eket ja kahjurite levikut ning et neid likvideerida.  
3.4 Asjakohasus  
Kooskõlas Rooma deklaratsiooni11 juhtpõhimõttega edendatakse ühise finantsraamistiku 
vahenditega ohutut ja turvalist Euroopat, kus kodanikel on juurdepääs kvaliteetsetele 
toiduainetele, m is vastavad kõige rangematele rahvusvahelistele nõuetele; inim - ja 
rahvatervisega seotud riske maandatakse tänu ELi pikaajalisele sekkumisele selles valdkonnas 
ning ka tänu tema õigeaegsele reageerimisele erakorralistele olukordadele. Epideemia tekke ja 
leviku ennetamiseks liidu territooriumil on keskne roll toidutarneahela vahenditel, millega 
kaitstakse ELi majandust olukorras, kui veterinaar -, fütosanitaar - ja toiduainekriisil võib olla 
hävitav mõju, mis võib põhjustada väga suurt kulu nii riikide eelarve tes kui ka kogu 
põllumajandusliku toidutööstuse sektoris. See mõjutab Euroopa sotsiaalset mõõdet, sest sel on 
positiivne mõju kõigi ELi kodanike (esmaetapi tootjatest kuni lõpptarbijateni) huvide kaitsele. 
Lõpuks tugevdab see süsteem ülemaailmsel areenil E Li põllumajanduslikku toidutööstust, 
luues ELi siseturul mastaabisäästu, mis omakorda toetab ELi põllumajandustoodete eksporti.  
3.5 Varasemate meetmete pikaajaline mõju  
Enamik praegu ühise finantsraamistiku määrusega hõlmatud tegevustest on juba 
kaasrahast atud varasemate õigusaktide alusel. Paljude tegevuste, eriti loomatervise valdkonna 
meetmete võtmise puhul vajatakse nende laadist tulenevalt edu saavutamiseks pikaajalisi 
investeeringuid.  
Hea näide peamisest saavutusest, mis tulenevad enne 2014.  aastat võ etud meetmete 
pikaajalisest mõjust, on veiste spongioosse entsefalopaatia likvideerimine. See on surmaga 
lõppev haigus, mis saastunud veiselihatoodete tarbimisel kandub üle inimestele. ELi 
pikaajaline kaasrahastus selle taudi tõrjeks on olnud keskse tähtsu sega ja põhjustanud 
positiivsete juhtude arvu languse enam kui 2  000 juhult 2001.  aastal vaid 5 juhuni 
2016.  aastal: taud on peaaegu likvideeritud. See on omakorda võimaldanud mitmete kulukate 
kaitsemeetmete lõpetamist ja uute kaubandusvõimaluste loomist.  
Teine hea näide on seotud sellise tähtsa zoonoosiga nagu marutaud, mis on ELis 
metsloomadel peaaegu täielikult likvideeritud (eeldustekohaselt likvideeritakse täielikult 
2020.  aastaks) ning haigusjuhtude arv on langenud 726 juhult 2010.  aastal vaid 18 juhu ni 
2016.  aastal, võimaldades ELi -siseselt kasside ja koerte vaba piiriülest viimist.  
Pärast ELi poolt kaasrahastatud Salmonella  tõrje programmide rakendamist on teatatud 
kodulindude (nt munakanade) populatsioonis Salmonella spp  põhjustatud infektsioonide 
vähenemisest. See on olnud kasulik ka inimtervisele, sest salmonelloos  on tähtis zoonoos ning 
üks inimeste nakatumise peamisi põhjusi on munade tarbimine. Inimeste puhul on kinnitust 
leidnud haigusjuhud, mida on analüüsitud pikema aja jooksul kui vaadeldav  ajavahemik, 
vähenenud 105  450 juhult 2010.  aastal 94  600 juhuni 2015.  aastal. Inimeste puhul esineb igal 
                                                            
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_ et_web.pdf  
 
13 
 aastal siiski haigusjuhtude arvu hüppelist suurenemist, mis on munade puhul seotud 
külmaahela katkemisega.  
3.6 Lisahindamist vajav valdkond  
ELi 2014. –2020. aasta eelarves ei ole võimalik kasutada põllumajandussektori kriisireservi 
toidu - ja söödaprogrammi jaoks. Kui puhkevad ulatuslikud veterinaar - või 
fütosanitaarvaldkonna epideemiad, nagu lindude gripi viimane puhang,12 mille mõju eelarvele 
ei ole või malik katta praeguse programmiga, oleks rahaline toetus likvideerimismeetmete 
võtmiseks ja nende epideemiate leviku õigeaegseks tõkestamiseks raskendatud.  
Taimetervisemeetmete rahastamine on ikka veel algfaasis ja asjakohane reageerimine selle 
valdkonna va jadustele vajab täiendavat käsitlemist, nt seoses uuringukavade ja erakorraliste 
meetmete integreerimisega. Siinkohal tuleks märkida, et taimetervisega seotud erakorraliste 
meetmete tõhusus vajab erilist tähelepanu. Sellega seoses on tähtis võtta arvesse a sjaolu, et 
likvideerimine on teatavate taimekahjurite puhul sageli keerulisem kui loomatervise 
valdkonnas peremeesliikide suure arvukuse, sümptomite latentsuse ja siirutajate olemasolu 
tõttu. Juhul kui likvideerimine ei ole enam võimalik, on levikuala piir amine siiski tõhus viis, 
et tõkestada kahjuri edasist levikut liidu ülejäänud territooriumile.  
Kehtiva finantsmääruse13 sätetes tehti nendes kuluvaldkondades kasutatavate finantsvahendite 
kohandamiseks mõned muudatused, eelkõige toetuste osas. Kogemustest n ähtub siiski, et 
võttes arvesse toiduohutusega seotud kulude omadusi (hüvitistest liikmesriikidele koosnev 
konkurentsile suletud rahastus), ei ole toetused alati parim vahend konkreetses valdkonnas 
veterinaar - või fütosanitaarmeetmete võtmiseks.  
Seoses muu de meetmete rahalise toetusega, tuleks võtta arvesse, kuidas toetused, mis on 
suunatud toidutarneahela teatavate osalejate kestlikuma tegevuse toetamiseks, aitavad kaasa 
kestliku arengu tegevuskavale aastani  2030, millele on viidatud teatises „Euroopa 
jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“. Olemasolevaid võimalusi tuleks täiendavalt 
analüüsida, et selgitada, kuidas toetada võimalust annetada tarbimiseks ohutut toitu, 
laiendades toetusi organisatsioonidele, kes tegelevad ohutu toidu ümberjagamisega, nagu o n 
soovitatud Euroopa Kontrollikoja eriaruandes „Toidu raiskamise vastane võitlus“.  
4. JÄRELDUSED  
ELi toiduohutuse, looma - ja taimetervise raamistikku on üldiselt tunnustatud kui ühtlast ja 
liikmesriikides suures osas järjepidevalt kohaldatavat ja jõustatav at. See tagab omakorda, et 
nii kodanikud kui ka ettevõtjad on kindlad, et kõnealune raamistik on õiglane ja tõhus ELi 
majanduse keskse tähtsusega sektori kõrgete ohutusstandardite edendamisel. ELi 
investeeringutega taudide ja kahjurite järelevalvesse, tõrj esse ning likvideerimisse 
edendatakse ohutust ja kaubandust kogu toidutarneahelas. Ühise finantsraamistiku määruse 
vahehindamine tõendab, et kehtiv finantsraamistik toimib oma poliitika kontekstis hästi: kõigi 
                                                            
12 Epideemia algas 2015. aastal ja seda ei ole veel summutatud. Praeguseks on esialgsed kulud ületanud 110 
miljonit eurot.  
13 Määrus (EL) nr 966/2012 ( ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).  
 
14 
 selles valdkonnas ELi toetust saavate tegevust ega edendatakse ühise finantsraamistiku 
määruse üldeesmärgi ja konkreetsete eesmärkide saavutamist, nimelt inim -, looma - ja 
taimetervise parandamist, aga ka muid komisjoni üldprioriteete, sealhulgas siseturu tõhusat 
toimimist ja ELi mittekuuluvate riikideg a kaubavahetuse toetamist.  
Ühise finantsraamistiku määruse rahastamisvahendid on osutunud paindlikuks ka tekkivate 
kaasrahastamisvajaduste rahuldamiseks, eriti taudipuhangute esinemisel. Ühise 
finantsraamistiku määruse alusel rahastatavate tegevustega toet atakse ELi toidu - ja söödaalast 
raamistikku, mis on ohutu ja turvaline, jõukas ja kestlik ning üha tugevam ülemaailmsel 
areenil.