13.

sotsiaalne kaasatus peaks hõlmama kõiki noori ja neid puudutavaid probleeme, erilise rõhuasetusega vähemate võimalustega noortele. Noorsootöö võimalusi anda panus poliitikaeesmärkide, sealhulgas sotsiaalse kaasatuse saavutamisse võib täiendavalt optimeerida kvaliteedile orienteeritud ja tõendipõhise lähenemisviisi abil, mille puhul noored on noorsootöö korraldamise kavandamisel ja noorsootöö tegemisel kesksel kohal. See lähenemisviis toetab noorte osalemist, arengut ja edasiliikumist viisil, mis tunnistab nende tugevaid külgi, suurendab vastupanuvõimet ja asjatundlikkust ning tunnistab nende potentsiaali luua individuaalset, kogukondlikku ja sotsiaalset kapitali. Kvaliteetne noorsootöö on üleüldine teema, mis toob noortele kasu, edendab noorsootöö teostamist ja annab panuse laiemate poliitikaeesmärkide saavutamisse. a) Noori kaasatakse noorsootöösse ajal, mil nad on läbimas olulist arenguperioodi oma elus ja seetõttu on sellel ideaalne võimalus edendada noorte arengut (isiklikku, sotsiaalset, haridus-, kutse- ja tööalast arengut), heaolu ja sotsiaalset kaasatust. b) Noorsootöö pakub kogemusi ja võimalusi kõigile noortele ja toimib nii avatud juurdepääsuga tegevusena kui ka sihipärase toena, mis võib edendada noorte pädevusi, püüdes samal ajal eemaldada nende ees seisvaid takistusi, ning noorsootööl võib olla eriline roll vähemate võimalustega noorte puhul ja nende noorte puhul, kes ei tööta ega õpi (mittetöötavad ja mitteõppivad noored ehk NEET-noored). c) Noorsootöö korraldus on mitmekülgne. Seda rikkalikkust ja mitmekesisust (valdkondlikku, korralduslikku ja temaatilist) tuleks tunnustada. d) Noorsootööl peaks olema selgelt määratletud positsioon hariduse ja eluskestva õppe kontiinumis ning mitteformaalse ja informaalse õppe valdkondade laiendamises. See positsioon peaks arvesse võtma noorsootöö potentsiaali rahuldada noorte vajadusi praegusest veelgi rohkem ja väärtustama noorsootöö rolli kaasava ühiskonna ülesehitamises. e) Kvaliteedile orienteeritud tõendipõhine lähenemisviis võib olla tähtis vahend, mille abil edendada noorsootööpoliitika ja korralduse kättesaadavust, nähtavust, mõju ja tulemuslikkust. f) Kvaliteetne noorsootöö võib hõlmata asjakohaseid enesehindamisel või vastastikusel hindamisel põhinevaid hindamissüsteeme, mis on valideeritud välishindamise kaudu, kui see on teostatav. Sellised süsteemid toetavad noorsootööorganisatsioone, programme ja meetmeid ning saavad parandada korralduslikku suutlikkust ja tulemuslikkust ning selgitavad avalikkusele noorsootöö võimalusi ja selle mõju. g) Kvaliteedisüsteemid tagavad, et noorte hääl on kesksel kohal noorsootöö kavandamisel ja tegemisel ning et organisatsioonid, programmid ja meetmed võtavad arvesse noorte vajadusi ja püüdlusi ning on nendega seotud. h) Kvaliteedisüsteemid toetavad noorsootöötajaid nende tavade parandamisel ja oskuste arendamisel, luues struktuuri ning keskkonna mõttetööks, dialoogiks ja tegevuseks. i) Noorsootöö panustab isikliku ja sotsiaalse arengu rõhutamise kaudu erinevate noori puudutavate poliitikate tulemustesse, eelkõige hariduse ja koolituse, tervise, tööhõive ning kultuuri- ja spordielus osalemise valdkonnas. Arvestades noorsootöö eriomaste funktsioonidega, võiks samal ajal suuremat rõhku panna noorsootöö võimaliku panuse kindlaksmääramisele nende laiemate poliitikavaldkondade puhul;