Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana). /* KOM/2010/0216 lõplik */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 6.5.2010 KOM(2010)216 lõplik Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana). SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutada igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 2. septembril 2009 esitas Hispaania taotluse EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana fondist rahalise toetuse saamiseks, seoses 2 425 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana (ES52)). Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: | Fondi viitenumber | EGF/2009/14 | Liikmesriik | Hispaania | Taotluse kuupäev | 2. september 2009 | Artikkel 2 | b | NUTS II piirkond | Comunidad Valenciana [ES52] | NACE (Revision 2)[3] osa | Osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) | Vaatlusperiood | 25.9.2008 – 24.6.2009 | Asjaomaste ettevõtete arv | 181 | Koondamiste arv vaatlusperioodil on arvutatud | 2 425 | eraldi teatistega töölepingute lõpetamise kohta | 0 | töölepingute tegelike lõpetamiste kohta | 509 | pädevale asutusele esitatud teatisega kavandatavate kollektiivsete koondamiste kohta | 1 916 | Abisaavate koondatud töötajate arv | 1 600 | Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg | 15. september 2009 | Individuaalsed teenused (eurodes) | 9 691 900 | Halduskulud (eurodes) | 460 000 | Halduskulude % | 4,5 | Summa kokku (eurodes) | 10 151 900 | Fondi rahaline toetus eurodes (65 %) | 6 598 735 | 1. Taotlus esitati komisjonile 2. septembril 2009 ning sellele lisati täiendavat teavet 22. veebruaril 2010. 2. Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10nädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Tõendamaks seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidab Hispaania, et kriis on mõjutanud rängalt ehitussektorit. USA kõrgema riskiastmega hüpoteeklaenude turu kokkuvarisemisel koos sellest tulenevate oluliste kahjulike tagajärgedega pankadele ja finantsturgudele oli otsene mõju finantsinstitutsioonide kapitalibaasi vähenemisele. Paljude finantsinstitutsioonide laenuvõimekus vähenes ja nad muutusid ettevaatlikumaks. Seepärast vähenesid märkimisväärselt ehitussektorile ja üksikisikutele antavad laenud ning seoses tarbijate usalduse langusega ja rahapuudusega vähenes ka nõudlus uute elamute järele. Näiteks anti Hispaanias 2006. aasta algusest kuni 2007. aasta keskpaigani keskmiselt 140 000 – 180 000 hüpoteeklaenu kuus, kuid 2009. aasta keskel oli see näitaja vähenenud keskmiselt 80 000 hüpoteeklaenuni kuus. 4. Komisjon tõdes majanduse taastamiskavas[4], et majanduskriisi tagajärjel on nõudlus ELi ehitussektoris järsult vähenenud. Nõudlus keraamikatoodete ning seina- ja põrandaplaatide järele on tihedalt seotud nõudlusega ehitussektoris, mida mõjutab uute ehitiste arv ning nõudlus ajakohastamis- ja renoveerimistööde järele. 2007. aastal vähenes Hispaanias väljaantud ehituslubade arv 15 % ja 2008. aastal 57 %. Nõudluse vähenemisel on suur negatiivne mõju tööhõivele ehitussektoris ja sellega seotud majandusharudes, nagu puittoodete, ehitusmaterjalide (sh keraamikatoodete) ja mööbli tootmine jms. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele 5. Hispaania esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad liikmesriigi ühe piirkonna samas NACE Revision 2 osas või NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas. 6. Taotluse kohaselt on üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul 25. septembrist 2008 kuni 24. juunini 2009 NACE 2 Revision 2 ühe osa alla kuuluva valdkonna 181 ettevõttes, mis kõik asuvad samas NUTS II tasandi piirkonnas (Comunidad Valenciana), koondatud 2 425 töötajat. 509 koondamise puhul 120 ettevõttes arvutati koondamiste arv kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taandega. Ülejäänud 1 916 koondamise puhul 64 ettevõttes arvutati koondamiste arv kooskõlas sama lõigu kolmanda taandega[5]. Komisjonile on esitatud artikli 2 lõike 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt vajalikud tõendid, et nimetatud koondamiste arv on tegelik koondamiste arv. Kokku on koondatud töötajaid 2 425, abi saavad neist 1 600. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 7. Hispaania ametiasutused väidavad, et finants- ja majanduskriis on viinud maailma majanduse ootamatu kokkuvarisemiseni, millel on tohutu mõju paljudele sektoritele. Alates 2008. aastast ei ole majanduslik olukord järginud eelnevate aastate suundumusi. Tegemist ei ole järkjärgulise majanduslangusega, milleks ettevõtjad oleksid saanud valmistuda. 8. Keraamikatööstuse 2005.–2007. aasta konkurentsivõime kava raames Jaume I ülikooli koostatud Castellóni piirkonna keraamikatööstuse uuringus[6] arvestati võimalusega, et ehitustegevus väheneb Hispaanias 15 %. Tegelikult vähenes müük prognoositust kolm korda rohkem. Konkurentsivõime kavas olid kõik jõupingutused suunatud innovatsiooni, turustamise, koolituse ja koostöö korraldamisele, sest müügi võimalikku vähenemist ei arvestatud olulise riskitegurina. 9. Enne kriisi tehti Hispaania keraamikatööstuses märkimisväärseid investeeringuid, et suurendada tootmisvõimsust (uued tehased ja uued seadmed) ning töötada välja uusi, suurema lisandväärtusega tooteid. 2007. aastal investeeriti keraamikatööstuses uurimis- ja arendustegevusse kaks korda rohkem kui Hispaanias keskmiselt[7]. Keraamikatehnoloogia instituut moodustas 2007. aastal vaatluskeskuse, et jagada keraamiliste plaatide tootjatele teavet nende konkurentsivõime suurendamiseks rahvusvahelisel turul. Mitu allpool nimetatud ettevõtet rahastas vaatluskeskust ja osales aktiivselt selle tegevuses. 10. Kui ettevõtjad oleksid suutnud käesolevat kriisi ette näha, oleks suure lisandväärtusega toodete väljatöötamise strateegia ja sellega seotud investeeringud edasi lükatud. Koondamisi teostavate ettevõtjate ning abi saavate töötajate kindlaksmääramine 11. Taotlus on seotud 2 425 töötaja koondamisega (abi saavad neist 1 600) järgmises 181 ettevõttes: Ettevõtted ja koondatud töötajate arv | 4bm Cerámicas Comunidad Valenciana 2008, S.L. | 92 | Halcón Cerámicas, S.A. | 76 | Abad Ceramistas, S.L. | 6 | Hatz Spain, S.A. | 20 | Absolut Keramica, S.L. | 1 | Herarbo 2, S.L. | 1 | Adobe Cerámicas, S.L. | 15 | Hidrapren, S.A. | 2 | Alfa Cerámico y Porcelánico, S.A. | 10 | Hijos de Francisco Gaya Fores, S.L | 1 | Alundum, S.A. | 2 | Hispanoazul, S.A. | 1 | Apavisa Porcelánico, S.L. | 2 | Hormigones del Este, S.A. | 1 | Arce Cerámicas, S.L. | 70 | Iberoalcorense, S.L. | 32 | Arcillas Atomizadas S.A. | 2 | Industria Cooperadora del Azulejo, S.L. (Incoazul) | 7 | Aresmat, S.L.U. | 1 | Industrias Alcorenses Confederadas (Inalco) | 12 | Argenta Cerámica, S.A. | 1 | Inoxpro, S.L. | 2 | Arrandis Cerámicas, S.L. | 15 | Iruba Ceramic, S.L. | 1 | Arte y Diseño Cerámico, S.A. | 1 | Itaca, S.A. | 2 | Artisticos del Levante, S.A. | 22 | Juan Jose Limo Casals, S.L. | 21 | Azteca Cerámica S.L. | 1 | Kaleydos Design S.L. | 18 | Azteca Products & Services, S.L. | 8 | Kerabén, S.A. | 48 | Azteca Sergrup, S.L. | 10 | Keramapol Sl | 1 | Azulejera Técnica, S.A. | 61 | Keramarmol S.L. | 8 | Azulejo Español, S.L. | 2 | Keramia Cerámicas, S.L. | 18 | Azulejos Mallol, S.A. | 16 | Keratrim, S.A. | 5 | Azulejos Mijares, S.L. | 3 | Keren Marmoles, S.L. | 1 | Azulejos Sanchis, S.L. | 41 | Kerlux, S.A. | 69 | Azulev S.A. | 5 | Keros Cerámica, S.A. | 3 | Azuliber 1, S.L. | 24 | Land Porcelánico, S.L. | 1 | Azuvi, S.A. | 70 | Levitile Ibérica, S.A. | 13 | Ballesmar, S.L. | 32 | Lucena Cerámicas | 23 | Barro Diseño y Arte, S.L. | 1 | Mª Soledad Pascual Conde | 1 | Batimat Mediterraneo, S.L. | 7 | Mantenimiento y Montajes Ceramicos Man, S.L. | 1 | Batimat, S.A. | 1 | Marazzi Iberia | 4 | Biselglass, S.L. | 9 | Marmoles Portoles, S.L. | 1 | Cales de La Plana, S.A. | 1 | Mecacer, S.L. | 2 | Candida Conde Gomez, S.L.U. | 2 | Mercury Cerámica, S.L. | 1 | Cartonajes La Plana, S.L. | 1 | Metropol Cerámica, S.L. | 1 | Cerámica Artia, S.L. | 1 | Miura Cerámicas, S.L. | 1 | Cerámica Bechinense, S.A. | 43 | Molcer, S.A. | 6 | Cerámica Da Vinci, S.L. | 10 | Moldeados Ceramicos, S.L. | 1 | Cerámica Kersa, S.L. | 43 | Navarti Cerámica, S.L. | 29 | Cerámica Latina, S.L. | 1 | Nexo Iberica, S.L. | 1 | Cerámica Montgo, S.L. | 12 | Nomazul, S.A. | 2 | Cerámica Nulense, S.A. | 1 | Nuevos Productos Cerámicos, S.A. | 2 | Cerámica Saloni, S.A. | 82 | Ondabaño | 17 | Cerámica Tres Estilos, S.L. | 14 | Palo Rosa Cerámicas y Parquet, S.L. | 2 | Cerámicas Artísticas Ondenses, S.L. | 1 | Pamesa Cerámica, S.L. | 21 | Cerámicas Belcaire, S.A. | 1 | Pavimentos Bechi, S.L. | 1 | Cerámicas Fanal, S.A. | 1 | Pavires Azulejos del Sur S.L. | 1 | Cerámicas Peñarroya, S.A. | 11 | Piedras Bernad, S.L | 1 | Cerámicas Triconten, S.L. | 1 | Pinceram, S.L. | 5 | Cerámicas Vives, S.A. | 4 | Planagrup, S.L. | 1 | Ceraworld Produccion, S.A. | 30 | Planomyr, S.A. | 31 | Cerbarro, S.L. | 1 | Porcelanicos HDC, S.A. | 2 | Cergrup Cerámicas, S.L. | 17 | Porcelanite, S.L | 3 | Cerpa, S.L. | 10 | Porcelanosa Cerámica, S.A. | 11 | Cerrajeria Mecanica Vila-Real, S.A. | 1 | Prefabricados Pavi, S.L. | 1 | Cifre Cerámica, S.L. | 1 | Promosanit, S.A. | 2 | Colorificio Cerámico Bonet, S.A. | 43 | R.Hervas S.A. | 13 | Colorker, S.A. | 1 | Real Cerámica, S.A.U. | 50 | Comayco Vidrio La Plana, S.L. | 12 | Realonda, S.A. | 22 | Comercial Coinge, S.L. | 1 | Repuestos Cerámicos Almazora, S.L. | 1 | Comercial Nou Colors, S.L. | 1 | Revestimientos Ceramicos Castellon, S.A. | 34 | Compacglass, S.L. | 1 | Roig Cerámica, S.A. (Rocersa) | 55 | Composiciones Artísticas de Cerámica, S.L. | 17 | S.A. Minero Catalana Aragonesa | 2 | Corintia Esmaltes Ceramicos, S.L | 4 | Sanycces, S.L. | 2 | Cottocer, S.L. | 4 | Seriman, S.A. | 57 | Cristal Cerámicas, S.A. | 1 | Serviquimia, S.L. | 1 | Deciver 21, S.L. | 2 | Sesoca, S.L. | 5 | Deltaker, S.A. | 1 | Sichar Cerámica, S.A. | 4 | Disfrimur, S.L. | 1 | Silvano Lassi, S.L. | 25 | Egeum 2000, S.L. | 15 | Sociedad Tecnológica Industrial Levantina de Cerámicas, S.L. | 42 | Endeka Ceramics, S.A. | 4 | Superceramica, S.A. | 39 | Equipe Cerámica, S.L. | 55 | System-Pool, S.A. | 8 | Esmalglass, S.A. | 61 | Talleres Boyma, S.L. | 1 | Esmaltes, S.A. | 3 | Taullel S.A. | 37 | Estudio Cerámico, S.L. | 52 | Tecnofoc Design, S.L. | 55 | Eurodema, S.L. | 2 | Tecnologia de Limpieza Ambiental, S.L. | 2 | Exagres, S.A. | 17 | Tendencias Cerámicas, S.L. | 24 | Experiencia Cerámica, S.A. "Expersa" | 21 | Terracota Pavimento de Gres, S.A. | 1 | Expo-Rotul, S.L. | 1 | Terracuita S.A. | 6 | Fabricacion Española Sanitaria, S.A. (Fabresa) | 1 | Todagres, S.A. | 46 | Ferraes Cerámica, S.A. | 1 | Torrecid, S.A. | 4 | Ferro Spain Sa | 1 | Tot Encofrat, S.L. | 1 | Forjados Amo, S.L. | 14 | Tottall Ceramic, S.L. | 2 | Gama-Decor, S.A. | 3 | Trazos Ceramicos, S.L. | 2 | Garogres, S.A. | 29 | Tres F., S.L. | 36 | Gocare, S.L. | 1 | Tres Terminos Arregui, S.A. | 2 | Gres Blanc | 1 | Undefasa, S.A. | 11 | Gres Cid, S.L. | 5 | Universal Cerámica, S.L. (Unicer) | 3 | Gres de Valls, S.A. | 11 | Utiles Ceramicos, S.L. | 1 | Gres Rústico Extrusionado, S.A. | 40 | Venis, S.A. | 17 | Grespania, S.A. | 10 | Vicente Enrique Bort Martinez | 1 | Grupo Serviclean 3000, S.L. | 2 | Vidrepur, S.A. | 1 | Guillamon Bou, S.A. | 13 | Ettevõtete koguarv: 181 | Koondatud töötajate koguarv: 2 425 | 12. Abi saavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria | Koondatute arv | % | Mehed | 1 137 | 71,1 | Naised | 463 | 28,9 | Euroopa Liidu kodanikud | 1 556 | 97,3 | ELi mittekuuluvate riikide kodanikud | 44 | 2,7 | 15–24 aastased | 58 | 3,6 | 25–54 aastased | 1 398 | 87,4 | 55–64 aastased | 143 | 8,9 | üle 65-aastased | 1 | 0,1 | 13. 23 abisaavat töötajat on puudega. 14. Elukutsete[8] lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria | Koondatute arv | % | Juhid | 26 | 1,63 | Spetsialistid | 36 | 2,25 | Tehnikud ja tehnilised töötajad | 200 | 12,50 | Ametnikud | 132 | 8,25 | Oskus- ja käsitöölised | 307 | 19,19 | Seadme- ja masinaoperaatorid | 663 | 41,44 | Lihttöölised | 215 | 13,44 | Muud | 21 | 1,31 | 15. Haridustaseme[9] lõikes on jagunemine järgmine: Haridustase | Koondatute arv | % | Põhiharidus (kuni koolikohustuse lõppemiseni) | 528 | 33,00 | Teise taseme üldharidus | 158 | 9,87 | Kolmanda taseme haridus | 90 | 5,63 | Muu (mitteformaalne õpe) | 104 | 6,50 | Vähese haridusega ja varakult koolist väljalangenud | 720 | 45,00 | 16. Osatähtsused on üsna sarnased ka siis, kui võtta arvesse kõiki 2 425 koondatut. Siiski on üks erand – kõigist koondatud töötajatest on vähese haridusega 37 %, kuid abi saavate töötajate seas on neid 45 %. 17. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Hispaania kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 18. Koondamistega seotud territoorium kuulub Comunidad Valenciana NUTS II piirkonda ning hõlmab peamiselt järgmisi NUTS III piirkonda kuuluva Castellóni provintsi kolme maakonda (comarcas): Alcalatén, La Plana Alta ja La Plana Baixa. See piirkond umbes 30km raadiuses ümber provintsi pealinna Castellón de la Plana on tuntud keraamikatööstuse piirkond, sest siin valmib peaaegu kogu Hispaania keraamikatoodang. 19. Peamised sidusrühmad on Valencia autonoomse piirkonna valitsus (Generalitat Valenciana), Castellóni provintsi kohalik omavalitsus (Diputación de Castellón), ametiühingud UGT-PV, CCOO-PV, MCA-UGT-PV ja FECOMA-CCOO-PV[10], Valencia autonoomse piirkonna Tööandjate Organisatsioonide Konföderatsioon (CIERVAL) ja Hispaania keraamiliste plaatide tootjate ühendus (ASCER). Sidusrühmad on omavahel mitu korda kohtunud ja pidanud konsultatsioone ning moodustanud konsortsiumi, et toetada fondi meetmeid ja nende tulemusi. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele 20. Viimase 24 kuu jooksul on Valencia autonoomses piirkonnas registreeritud töötute arv kolmekordistunud: 2007. aasta II kvartalis oli töötuid 19 100 ning 2009. aasta I kvartalis oli see kasvanud 67 400 töötuni. Valencia piirkonnas hõlmab keraamikatööstus 2,2 % ettevõtetest, 8,7 % töökohtadest ja 7,1 % netokäibest 21. 75 % Castellóni provintsi rahvastikust elab nn keraamikatööstuse piirkonnas, kus keraamikatööstus moodustab keskmiselt 20 % kõikidest töökohtadest ning mõnes kohalikus omavalitsuses on see osatähtsus isegi 80 %. 22. Hispaania väidab, et viimase 2,5 aastaga (jaanuar 2007 – juuni 2009) on kõnealuse piirkonna keraamikatööstuses töötute arv suurenenud ligikaudu 500 %. Tööstusharu kontsentreeritud paiknemise tõttu väikesel territooriumil (85 % töökohtadest asub seitsmes omavalitsuses) on töötuse mõju koha peal isegi suurem kui kõnealuste näitajate põhjal arvata võiks. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 23. Kõik all-loetletud meetmed moodustavad üheskoos individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on töötajate tööturule tagasitoomine. 24. Individuaalne tööotsingutugi: meetme eesmärk on tagada kõikidele abi saavatele isikutele tööotsinguteks vajalikud vahendid ja individuaalne lähenemine. Täiendav toetus on ette nähtud 23-le puudega töötule, näiteks saatjateenuse osutamine töövestlusel või töökoha taotlemine spetsiaalses tööhõivekeskuses (ettevõtted, kes võtavad tööle puudega inimesi), võimalike tööandjate teavitamine maksusoodustustest puudega töötaja palkamisel ning koolituste korraldamine tööotsimismeetodite tutvustamiseks. 25. Oskuste kaardistamine ja kutsenõustamine: esimene meede, mis hõlmab kõiki 1 600 töötajat, on seotud töötajate oskuste kaardistamisega. Kutsenõustamine hõlmab teavet vabade töökohtade, nõutavate oskuste ja kvalifikatsiooni kohta, pakutavate koolitusprogrammide ja väljaõppe toetuskavade kohta ning transporditoetuse, koolitusel osalemise ja tööturule sisenemise toetuse kohta. 26. Töökohavahetuse toetamine: meede hõlmab individuaalsete toetusmeetmete kindlaksmääramist, kohaldamist ja järelevalvet ning juhendamist. Töötajatele koostatakse meetmete kava, mis vastab nende individuaalsetele vajadustele. Fondi vahenditest rahastatav juhendamine tagab, et meetmete kava kohandatakse vajaduse korral. Individuaalne meetmete kava hõlmab abi aktiivsel tööotsmisel, osalemist ühes viiest kavandatud koolitustsüklist (ettevõtluse edendamine, keraamikatööstusega seotud kutsekvalifikatsiooni omandamine/oskuste täiendamine, muude tööstusharudega seotud kutsekvalifikatsiooni omandamine, sotsiaalmajanduse valdkonnaga seotud koolitused ja liikuvusega seotud koolitused) ning koolitusel osalemise toetuse maksmist töötajatele kogusummas 350 eurot. 27. Aktiivse tööotsimise toetamine: meede hõlmab aktiivset tööotsimist, sh nii kohalike kui ka piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivset otsimist, individuaalset ettevalmistust nii enne valimisprotsessi kui ka selle ajal ning juhendamist pärast tööle naasmist. 28. Välja- ja ümberõpe: meede hõlmab asjaomaste töötajate väljaõppevajaduse hindamist ning väljaõppe korraldamist valdkonnas, kus tööhõivevõimalused on olemas või tekkimas. Meedet kohaldatakse 50 % abisaavate töötajate suhtes. 29. Kutsekvalifikatsiooni omandamine / oskuste täiendamine: nende töötajate jaoks, kellel on asjakohased tehnilised oskused, korraldatakse erikoolitusi ametialase pädevuse suurendamiseks. Koolituste eesmärk on tagada vastavus keraamikatööstuse ettevõtete tulevastele vajadustele. Meedet kohaldatakse 12,5 % abisaavate töötajate suhtes. 30. Sotsiaalmajanduse valdkonnaga seotud koolitused: Hispaanias on sotsiaalmajandus väga oluline valdkond, see hõlmab 18 % töökohtadest ja annab 14 % SKTst. Riiklikud ja piirkondlikud haldusorganid toetavad laialdaselt töötajatele kuuluvaid ettevõtteid ja kooperatiive, vastastikuse abistamise seltse, vabatahtlikke organisatsioone ja fonde maksusoodustuste, toetuste jne kaudu. Kõnealuse koolituse eesmärk on suurendada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise elujõulisust ja edendada endiste kaastöötajate ühistegevust. 31. Ettevõtluse edendamine: erikoolituse korraldamine töötajatele, kes soovivad asutada oma ettevõtte. Koolitus hõlmab kavandamist, teostatavusuuringuid, äriplaani koostamist ja rahaliste vahendite hankimist. Meedet kohaldatakse ligikaudu 2,5 % abisaavate töötajate suhtes. 32. Liikuvusega seotud koolitus: Hispaania tööstuse üks eripära on majandustegevuse geograafiline kontsentratsioon (näiteks keraamikatööstus Valencia piirkonnas). Käesoleva meetme eesmärk on aidata nendel koondatud töötajatel, kellel on juba kavas elukohta muuta, leida tööd mõnes teises majandusvaldkonnas. Neile korraldatakse koolitusi tööjõudu otsivates ja väljaspool Valencia piirkonda asuvates majandusvaldkondades vajalike kutseoskuste või muude oluliste oskuste (näiteks kohaliku keele) omandamiseks, et liikuvust lihtsustada. Meedet kohaldatakse vaid juhul, kui tööpakkumise tõenäosus on suur. 33. Õpikodade ja õpipoisiaja kombineerimine: meede on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja abi saavatele töötajatele, kellele pärast uute kutseoskuste omandamist antakse võimalus omandada praktilisi kogemusi 12kuulise õpipoisilepingu raames. Õpipoisilepingu ajal makstaks töötajatele 120 % Hispaania miinimumpalgast pluss proportsionaalne osa 13. ja 14. kuu palgast[11]. 34. Koolitusel osalemise tasu: selleks et edendada meetmetes osalemist, makstakse töötajatele kokku 350 eurot tingimusel, et nad osalevad fondist rahastavatel koolitustel. 35. Transporditoetus: töötajatele, kes osalevad meetmetes, mis toimuvad väljaspool nende elukohaprovintsi (Castellón), makstakse transpordikulude katteks toetust 350 eurot kuus. 36. Töökohavahetuse toetus: töötajatele, kes naasevad tööjõuturule töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjatena, makstakse kuni 7 kuu jooksul palgatoetust 350 eurot kuus. Toetuse eesmärk on edendada kiiret tagasipöördumist tööjõuturule ning aidata töötajatel, eriti eakamatel, tööjõuturul püsida. 37. Taotluses kirjeldatud halduskulud hõlmavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 3 sätestatule ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeid ning teavitamist ning reklaami. 38. Individuaalsed teenused, mida Hispaania ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Hispaania ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 9 691 900 eurot ja halduskulud moodustavad 460 000 eurot (= 4,5 % kogukuludest). Kõnealune osatähtsus on tavalisest pisut suurem, sest ettevalmistavad meetmed hõlmavad kohaliku majandusolukorra ja alternatiivsete tööhõivevõimaluste uuringut asjaomases piirkonnas, maksumusega 60 000 eurot; uuringu eesmärk on tõhustada koondatud töötajate koolitust ja tööotsinguid. Fondilt taotletava toetuse kogusumma on 6 598 735 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed | Abisaavate töötajate hinnanguline arv | Hinnangulised kulud abisaava töötaja kohta (eurodes) | Kulud kokku (fond ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) | Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) | 1. Individuaalne tööotsingutugi (Centro de apoyo) | 1 600 | 167,16 | 267 450[12] | 2. Nõustamine (Acogida y seguimiento) | 1 600 | 250,00 | 400 000 | 3. Töökohavahetuse ja aktiivse tööotsimise toetamine (Programa de apoyo a la recolocación -PAR-. Subprograma empleo) | 1 170 | 1 500,00 | 1 755 000 | 4. Välja- ja ümberõpe (PAR subprograma Formación. Formación fuera del sector cerámico) | 850 | 2 400,00 | 2 040 000 | 5. Koolitus kutsekvalifikatsiooni omandamiseks (PAR subprograma Formación Formación dentro del sector cerámico) | 200 | 2 400,00 | 480 000 | 6. Sotsiaalmajanduse valdkonnaga seotud koolitused (PAR subprograma Formación. Formación en economía social) | 40 | 2 400,00 | 96 000 | 7. Ettevõtluse edendamine (PAR subprograma Formación. Formación para emprendedores) | 40 | 2 400,00 | 96 000 | 8. Liikuvusega seotud koolitused (Programa de apoyo a la recolocación -PAR-, subprograma formación. Formación en movilidad) | 40 | 2 400,00 | 96 000 | 9. Õpikodade ja õpipoisiaja kombineerimine (Talleres de empleo para el reciclaje profesional) | 210 | 15 000,00 | 3 150 000 | 10. Koolitusel osalemise toetus (Incentivos a la participación) | 1 170 | 350,00 | 409 500 | 11. Transporditoetus (Incentivos a la movilidad geográfica) | 40 | 1 050,00 | 42 000 | 12. Töökohavahetuse toetamine (Incentivos a la recolocación) | 351 | 2 450,00 | 859 950 | Individuaalsed teenused kokku | 9 691 900 | Tehniline abi fondi toetuse rakendamiseks (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) | Ettevalmistus | 60 000 | Haldamine | 137 000 | Teavitamine ja reklaam | 122 000 | Kontrollimeetmed | 141 000 | Halduskulud kokku | 460 000 | Eeldatavad kulud kokku | 10 151 900 | Fondi toetus (65 % kogukuludest) | 6 598 735 | 39. Hispaania ametiasutused kinnitavad, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid. 40. 2007.–2013. aastal on ESFi rakenduskavade peamine eesmärk Valencia piirkonnas edendada töötajate elukestvat õpet ja vähendada enneaegset koolist väljalangemist keskendudes eelkõige inimestele, kes on haavatavamad või kelle puhul on sotsiaalse tõrjutuse oht, seega peamiselt noortele töötajatele, üle 45aastastele, naistele ja puuetega inimestele. ESFist kaasrahastatavate meetmete osas märkis Hispaania, et ligikaudu 5 % keraamikatööstusest koondatud töötajatest on varem osalenud kogu riiki hõlmanud ESFi tööhõivekoolituse programmi raames toimunud koolitustel. ESFi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi sarnaste eesmärkidega ja asjaomastele töötajatele suunatud meetmete pidev järelevalve võimaldab vältida kõnealuste fondide meetmete kattumist. Kuupäev(ad), millal alustati või kavandatakse alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele 41. Hispaania alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 15. septembril 2009. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev on seega toetuskõlbliku ajavahemiku alguskuupäev fondi raames rahastatava mis tahes toetuse puhul. Menetlused tööturu osapoolte konsulteerimiseks 42. Teenuste kooskõlastatud paketi meetmete ettevalmistamisel konsulteeriti tööturu osapooltega. Meetmete kohaldamist arutati tööturu osapoolte kohtumistel 2. juunil 2009 ja 7. juulil 2009, kus osalesid Valencia autonoomse piirkonna valitsus, Castellóni provintsi kohalik omavalitsus, tööandjate organisatsioonid CIERVAL ja ASCER ning tähtsamad ametiühingud (UGT-PV, CCOO-PV, MCA-UGT-PV and FECOMA-CCOO-PV). Lisaks moodustati konsortsium, mis on haldusorgan ja mille ülesanne on uurida majanduslikku olukorda ja tööhõivevõimalusi asjaomases piirkonnas ning tagada konsensus ja kõikide asjaomaste tööturu osapoolte osalemine. Konsortsium koosneb eespool nimetatud tööturuosapoolte esindajatest. 43. Hispaania ametiasutused kinnitasid, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on riikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 44. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Hispaania ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud: 45. kinnitati, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; 46. näidati, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks; 47. kinnitati, et punktides 23–25 osutatud abikõlblikud meetmed ei saa toetust ELi muudest rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 48. Hispaania on teatanud komisjonile, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Korraldusasutuste vahendusasutus on Valencia autonoomse piirkonna rahandus- ja tööministeeriumi majanduse peadirektoraat. Rahastamine 49. Hispaania taotluse kohaselt oleks fondi toetus individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketile 6 598 735 eurot, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Hispaania esitatud teabel. 50. Arvestades fondist eraldatava rahalise toetuse maksimumsummat vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõikele 1 ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 51. Taotletava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast, mida saab kasutada aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6. 52. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena sobival poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 53. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2010. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2009/014 ES/Comunidad Valenciana). EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[13] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[14] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[15], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduse globaliseerumisest tingitud struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. (2) Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel koondatud töötajatele. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) 2. septembril 2009 esitas Hispaania taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas 181 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas (Comunidad Valenciana (ES52)), ning täiendas kuni 22. veebruarini 2010 lisateabega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 598 735 euro eraldamiseks. (5) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 598 735 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel/Strabourg, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT, L 393, 30.12.2006, lk 1). [4] Euroopa majanduse taastamise kava; KOM (2008) 800. [5] Kolme ettevõttega (Art7[pic]sticos del Levante S.A., Azulejos SanchKolme ettevõttega (Artķsticos del Levante S.A., Azulejos Sanchķs S.L. and Roig Cerįmica S.A.) seoses arvutati enamiku töötajate puhul (vastavalt 98 %, 78 % ja 64 %) koondamiste arv kooskõlas kolmanda taandega ning ülejäänud töötajate puhul kooskõlas teise taandega. [6] Estudio sobre El Distrito de la Cerįmica de Castellón . Instituto Interuniversitario de Desarrollo Local de la Universidad Jaume I. [7] INE, Hispaania riiklik statistikainstituut. [8] Kategooriad põhinevad ühenumbrilisel ametialade rahvusvahelisel klassifikaatoril (ISCO-88). [9] Kategooriad põhinevad rahvusvahelisel hariduse liigitusel (ISCED-97). [10] Unión General de Trabajadores del País Valenciano (UGT-PV), Comisiones Obreras del País Valenciano (CC.OO.-PV), Federación del Metal, Madera y Afines de la UGT del País Valenciano (MCA-UGT-PV) ja Federación de Construcción, Madera y Afines (FECOMA-CC.OO.-PV). [11] Hispaanias jagatakse lepingujärgne aastapalk 14 võrdseks osaks, millest 12 osa makstakse välja igakuiselt ning 13. ja 14. osa makstakse välja vastavalt juunis ja detsembris koos asjaomase kuu palgaga. [12] Erinevus kogukuludes on seotud andmete ümardamisega ülespoole kahe kümnendkoha täpsusega iga abisaava töötaja puhul [13] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [14] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [15] ELT C […], […], lk […].