Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koguinvesteeringutega, mida oli 2020. aasta lõpus 640 miljardit eurot ning mis sisaldavad 461 miljardit eurot ELi rahastust, keskendutakse mitmele Euroopa tuleviku jaoks olulisele poliitikaeesmärgile. Need eesmärgid on järgmised:

Samal ajal on EL ka pöördepunktis. Selleks et kriisist tugevamana ja vastupidavamana välja tulla, tuleb Euroopal kiirendada üleminekut nii rohelisele kui ka digitaalsele Euroopale. Selle ettevõtmise esirinnas on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine 2020. aastal toimus ebatavalisel ja keerulisel ajal. Rahvatervise kriis ning sellest tulenev majandusšokk on muutnud põhjalikult meie kogukondi ja igapäevast elu. Mobiliseeriti ELi toetus, et võimaldada kiiret reageerimist erakorralisele olukorrale, ning samal ajal töötati välja seninägematuid taastamislahendusi, et aidata kogukondadel saada üle nende ette kerkinud suurtest raskustest. ELi poliitikat kohandati väga kiiresti ja paindlikult; pakuti kohest likviidsust, rahalist toetust pakilistele vajadustele vastamiseks ning toetati liikmesriike nende majandust ja ühiskonda tabanud šokiga toimetulemisel.

Liikmesriikide poolt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2020. aasta lõpuni toetamiseks valitud projektide kogukulu on 676 miljardit eurot ja see moodustab 106 % kogueraldisest. See on 17protsendipunktine suurenemine, võrreldes 2019. aasta lõpu olukorraga. Enamik liikmesriike on 2014.–2020. aasta tsükliks saadaoleva eelarve täielikult eraldanud. Liigse eraldamise selgitus peitub tavas, et paljude programmide puhul antakse toetust sellises mahus projektidele, mis ületavad programmi kavandatavaid kogukulusid. Seda peetakse usaldusväärseks juhtimistehnikaks. Liikmesriigid valivad seepärast välja rohkem projekte, kui saab rahastada, et luua puhver juhuks, kui mõni projekt rakendamise ajal ebaõnnestub või kui selgub, et saadaval on rohkem raha, tagades seega raha optimaalse kasutuselevõtmise.

Teave, mille liikmesriigid esitasid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide rakendamise kohta 2020. aastal, on esialgne. See on nii põhjusel, et COVID-19 kriisi mõjud veel kestavad. Programmidega mobiliseeritakse jätkuvalt ELi rahastust, et tegeleda pandeemia mõjudega, püüeldes samas nende algsete strateegiliste eesmärkide poole hoopis teistsuguses kontekstis. Alates 2020. aasta kevadest võimaldati koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatustega (CRII ja CRII+) lisapaindlikkust raha ümberplaneerimiseks ning paketist REACT-EU kavandati 2014.–2020. aasta programmidele tugevdatud finantsvahendeid koos taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastamisega. Järgmistes temaatilistes jaotistes keskendutakse nende erakorraliste meetmete esimesele hindamisele.

·seni on antud toetust 2 miljonile projektile, et parandada põllumajandussektori ja maapiirkondade äriettevõtete konkurentsivõimet ning luua ja hoida maapiirkondades töökohti;

·32 miljonit hektarit põllumajandusmaad ehk 18,5 % kasutatavast põllumajandusmaast on välja valitud, et elurikkuse paremaks kaitseks toetada maa majandamist;

·ligikaudu 3 650 LEADERi kohalikku algatusrühma, kes rakendavad kohaliku arengu strateegiaid ning saavad EAFRD kaudu toetust, hõlmavad 64 % kogu maarahvastikust (184,5 miljonit elanikku).

2.3.1. samm võitluses COVID-19 kriisiga: koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatused

Jaotati ümber 21 miljardit eurot võitlemiseks COVID-19 kriisiga

2020. aastal oli COVID-19 kriis kogu Euroopa Liidu jaoks suur probleem. Haiguse vastu võitlemisel ja selle sotsiaal-majandusliku mõjuga tegelemisel olid eesliinil riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud kogukonnad.

2020. aasta kevadel anti liikmesriikidele võimalus jaotada kasutamata ühtekuuluvuspoliitika fondide vahendid koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse paketi (CRII ja CRII+) raames ümber. Kriisi algusest alates on ümber jaotatud ligikaudu 21,3 miljardit eurot. Tervishoiusektorit toetati 7,4 miljardi euroga, et kiiresti hankida elutähtsaid isikukaitsevahendeid, ventilaatoreid ja kiirabiautosid. Ettevõtetele mõeldud toetused korraldati märkimisväärselt ümber, et suunata 11,5 miljardit eurot erakorralise olukorra toetuste ja väikese intressiga laenude kaudu VKEde toetuseks, et need suudaksid liikumispiirangute ajal tegevust jätkata. Haavatavate inimeste rühmad said Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 4,1 miljardit eurot toetust tänu sissetuleku säilitamiseks võetud uutele tööhõivemeetmetele.

Liikmesriikide 2020. aasta aruannetes on esitatud esimesed COVIDi-spetsiifiliste näitajate seireandmed. Need näitajad, mida komisjon soovitas ühtekuuluvuspoliitikaga seotud erakorralise olukorra meetmete edusammude mõõtmiseks, olid 2021. aasta oktoobriks võetud kasutusele enam kui 219 programmi puhul peaaegu kõigis liikmesriikides. Enamiku programmide puhul sai teatada nende 2020. aasta rakendusaruannetes kasutatud meetmete rakendamisel seiratud väärtustest. Riikide aruannetest pärit põhiväärtused osutavad 2020. aasta lõpus järgmistele esialgsetele saavutustele.

·Tervishoiukulutused seoses COVIDi-näitajatega: kokku 2 miljardist kavandatud eurost teatati 70 % kohta, et see on eraldatud valitud projektidele, ning 14 % kohta kinnitati 2020. aasta lõpuks ärakasutamist.

·COVIDi-spetsiifiliste tervishoiuväljundite põhinäitajad on suures osas täidetud:

oeesmärgist hankida 2,3 miljardit isikukaitsevahendite artiklit, nagu oli liikmesriikide programmides ette nähtud, on 71 % ulatuses kaetud valitud projektidega (28 % puhul teatati, et see on saavutatud);

o4 300 uue ventilaatori hankimise eesmärgi kohta teatati enam kui ligikaudu 3 500 ventilaatori (81 %) ostu lõpuleviimisest.

·Seoses eesmärgiga anda VKEde toetuste ja laenudena erakorralise olukorra käibekapitalitoetust 6,8 miljardit eurot teatati, et sellest on täidetud 75 %. 2020. aasta lõpuks oli eesmärgist toetada käibekapitaliga 640 000 VKEd täidetud 96 %: teatati 615 000 ettevõtte toetamisest.

·ESF on olnud esmane allikas, millest toetada sotsiaalteenuseid, töökohtade säilitamist, haavatavaid rühmi ja teisi näiteks lühendatud tööaja, tervishoiutöötajate lisatasude, IT-seadmete, isikukaitsevahendite ning haavatavatele rühmadele mõeldud teenustega.

·Algatuste CRII/CRII+ paindlikkust laiendati Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks: programmi tehti muudatused, et lisada ELi rahastusele 500 miljonit eurot ja võimaldada suuremat ELi kaasrahastamismäära ja/või võtta kasutusele erakorralised meetmed.

Selleks et tagada ühtekuuluvuspoliitika ressursside täielik läbipaistvus ja vastutus koroonaviiruse kriisi ajal, pakub komisjoni ühtekuuluvuspoliitika avaandmete platvormi koroonaviiruse veebivaatmik ajakohast teavet CRII/CRII+ meetmete kasutamise kohta.

Loodi uus EAFRD meede, millega antakse ajutist likviidsustoetust põllumajandusettevõtjatele ja maapiirkonna ettevõtetele, mida COVID-19 kriis eriti mõjutas. 2020. aasta lõpuks oli uus meede käivitatud 14 liikmesriigis enam kui 40 riikliku või piirkondliku maaelu arengu programmi raames. Üle 700 miljoni euro eraldati kavandatavate avaliku sektori kogukulutuste meetmele, mis oli üle 1 miljardi euro (sealhulgas riiklik kaasrahastamine). Sellest summast oli 2020. aasta lõpuks kasutatud ligikaudu 70 %, millest peaaegu 98 % oli toetus põllumajandusettevõtjatele. Toetust sai üle 500 000 põllumajandusettevõtte ja üle 1 000 VKE.

EMKF nägi ette erakorralise toetuse, et kompenseerida püügitegevuse ajutist seiskumist ning tootmise ja töötlemise peatumist või vähendamist seoses pandeemiaga. 109 miljonit eurot nähti ette kalandus- ja vesiviljelusettevõtetele 2020. aastal avaldunud koroonaviiruse pandeemia mõju leevendamiseks. 2021. aastal neid meetmeid eeldatavalt jätkatakse ning säilitatakse investeeringud ja tegevused.