ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Abikava on riikliku skrepikava osaks ning seda haldab Suurbritannias riiklik skreipikava halduskeskus (National Scrapie Plan Administration Centre — NSPAC) ning Põhja-Iirimaal põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium (Department of Agriculture and Rural Development — DARD). Riiklikus skreipikava halduskeskus on esindatud keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium (Department for Environment, Food and Rural Affairs — Defra), Šoti keskkonna- ja maaeluministeerium (Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department) ning Walesi keskkonna, planeerimise ja paikkonna ministeerium (Department for Environment, Planning and Countryside — DEPC). Operatiivtegevust põllumajandusettevõtete tasandil juhivad Suurbritannias riiklik veterinaarteenistus ning Põhja-Iirimaal põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium.
Õiguslik alus

Décret no 99-130 du 24 février 1999; décret no 98-35 du 14 janvier 1998, décret no 95-110 du 2 février 1995; loi no 85-695 du 11 juillet 1985
Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5
Lehekülg 233 Lisada grupi 61 selgitavate märkuste üldosa punkti 3 järele järgmine tekst: “4. Ülakeha katvad rõivad erinevalt alakeha katvatest rõivastest ja kogu keha katvatest rõivastest (nt mantlid, kleidid on rõivad, mis: — oma objektiivsete omaduste (stiil, lõige jne) tõttu on mõeldud kandmiseks nt anorakkidena, pintsakutena/jakkidena ja komplektide ülaosana, särkide, särkpluuside ja pluusidena, pidžaamade ülaosadena, kampsunite, pulloveride, kardiganide ja vestidena, suusakostüümide ülaosadena jne (Kui ei nähta ette teisiti, ei tarvitse need rõivad katta kogu ülakeha täielikult, st need ei pea ulatuma täielikult vöökohani ega katma rinda või selga üleni.); ning — mis ulatuvad kuni poolde reide. Nende rõivaesemete mõned osad võivad moe tõttu siiski ulatuda poolest reiest allapoole (nt moekad ehisnarmad, kuid samuti ka frakkide traditsiooniline sabaosa) ja võidakse jätta rõivaeseme pikkuse arvestamisel tähelepanuta, kuna need ei muuda rõiva funktsiooni, mis on ülakeha katmine.”
Aide à la création de la chaîne corse Via Stella

Õiguslik alus
2.

Avaliku teenindamise kohustus on seotud järgmiste aspektidega: 2.1. Lendude sagedus, lennuplaan ja teenindusajad Esmaspäevast reedeni on ette nähtud kaks edasi-tagasi regulaarlendu Münchenisse. Saabumine Münchenisse on ette nähtud enne kella 8.00 ja ligikaudu kell 17.30, tagasilend Rostock-Laagesse toimub enne kella 9.00 ja ligikaudu kell 18.30. Need nõuded kehtivad aastaringselt, jõulude ja uusaasta vahelisel ajal on lubatud lendude sagedust vähendada. Pühapäeviti ja riigipühadel piisab lennuliinil ühest lennust mõlemas suunas. Esitatud kellaajad on kohalikud ajad. Asjaomased vabad teenindusajad vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 9 lõikele 1 on olemas või on pädevatele asutustele esitatud avaldus nende saamiseks. 2.2. Reisjakohtade arv Kõnealuste lendude puhul kasutatakse lennukeid, milles on vähemalt 30 reisijakohta. 2.3. Lennuki liik Kasutatav lennuk peab olema varustatud turbopropeller- või reaktiivmootori ning hermeetilise salongiga. Lennud toimuvad vastavalt instrumentaallennureeglitele. 2.4. Hinnad Baashinna ülempiir ühe suuna puhul Rostock-Laagest Münchenisse ja Münchenist Rostock-Laagessse ei tohi ületada 250 EUR (lõpptarbija hind). 2.5. Broneeringud Lennukipileteid peab saama broneerida vähemalt ühe rahvusvahelise broneerimissüsteemi (CRS) ja Interneti kaudu. 2.6. Lennureiside järjepidevus Otseselt lennuettevõtjast tulenevatel põhjustel tühistatud lendude arv ei tohi ületada 2 % aastaks kavandatud lendude koguarvust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 332/10

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine

(2006/C 332/06)

Taotluse on esitanud liikmesriik

20. novembril 2006 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (1) artikli 30 lõike 4 kohase taotluse.

Taani esitatud taotluses käsitletakse postipakiteenuseid Taanis. Taotlus on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas C 298/13, 8.12.2006. Esialgne tähtaeg on 21.2.2007.

Võttes arvesse, et komisjoni talitused peavad saama täiendavat teavet ja selle läbi vaatama, pikendatakse vastavalt artikli 30 lõike 6 kolmandale lausele ühe kuu võrra tähtaega, mille jooksul peab komisjon tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse.

Lõpptähtaeg on seega 22.3.2007.

(1) ELT L 134, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2004 (ELT L 326, 29.10.2004, lk 17).
KOM(2006) 568

3.10.2006
“8471 60 80

Muud Sellesse alamrubriiki kuuluvad monitorid põhinevad erineval kuvamistehnoloogial, nt kineskoop- (elektronkiiretoru) (CRT) ja vedelkristallmonitor (LCD). Kui 84. grupi märkusest 5 E ei tulene teisiti, siis kasutatakse neid üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides. Sellesse alamrubriiki kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist lähedalt pikka aega. Selle alamrubriigi monitoridel on järgmised omadused: — võivad signaali vastu võtta üksnes rubriiki 8471 kuuluva automaatse andmetöötlusseadme kesktöötlusseadmelt; — kuvasuhe on tavaliselt 4:3 või 5:4; — sisaldavad sageli kald- ja pöördmehhanisme ning läikevabu pindu; — võivad sisaldada kuni kaks valjuhääldit. Sellesse alamrubriiki kuuluvatel kineskoopmonitoridel on järgmised lisaomadused: — on varustatud eriliste ühendustega nagu D-SUB konnektorid; — pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral on 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes. Sellesse alamrubriiki kuuluvatel muudel monitoridel peale kineskoopmonitoride (nt vedelkristallmonitorid) on iseärasuseks see, et nende ekraani diagonaal on tavaliselt alla 48,5 cm (19). Selle alamrubriigi monitoride piirangud: — neid ei saa ühendada videoallikaga, nagu DVD-salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool; — nendes ei või olla komponente (nt värvidekooder ja Y-C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI (Serial Digital Interface), HD-SDI (High-Definition-SDI) ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MPEG2, MPEG4) sarnaseid signaale; — neis ei või olla infrapunavastuvõtjat signaali vastuvõtmiseks infrapunakaugjuhtimispuldilt; — neil ei või olla kanalivaliku +/- nuppu; — neis ei või olla selliseid liideseid nagu DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeediumiliides), isegi kui need liidesed ei toeta lairiba digitaalse infosisu kaitse (HDCP) krüpteerimist; — need ei või olla varustatud liidestega kaardipilu moodulite või muude seadmete jaoks, mis võimaldavad ühendust videoallikaga või televisioonisignaali vastuvõtmist; — neid ei saa kasutada muudes süsteemides kui automaatsetes andmetöötlussüsteemides (nt kodukinosüsteemides, videomonteerimissüsteemides, meditsiiniülesvõttetehnika süsteemides või trüki- või graafikatööstuse süsteemides trükieelseks värviproovitrükiks). Sellesse alamrubriiki ei kuulu: (a) televisiooni vastuvõtuseadmed (rubriik 8528); (b) rubriigi 8528 videomonitorid; (c) rubriigi 8531 näitpaneelid.”
(2)

Tegutsedes vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artiklites 17 ja 18 sätestatud korras, tegi komisjon oma 6. märtsi 2006. aasta kirjas (D(06)222) kõikidele liikmesriikidele ettepaneku võtta järgmised asjakohased meetmed ning kutsus neid andma selleks oma selgesõnalise ja tingimusteta nõusoleku: (a) Ilma et see piiraks määruse (EÜ) 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja mida on muudetud määrusega (EÜ) 364/2004) artikli 10 lõike 2 ja määruse (EÜ) 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes) artikli 11 lõike 2 kohaldamist, piirduda ajaliselt ainult nende olemasolevate regionaalabi kavade kohaldamisega, mida antakse kuni 31. detsembrini 2006 (kaasaarvatud), (b) Kui keskkonnaabi kavad võimaldavad anda vastavalt keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste joonealusele märkusele 29 regionaalabi keskkonnainvesteeringuteks, muuta asjaomaseid kavasid, et tagada abi andmine pärast 31. detsembrit 2006 üksnes juhul, kui see vastab uuele regionaalabi kaardile, mis on jõus abi andmise kuupäeval, (c) Liikmesriigid peavad vajadusel muutma muid olemasolevaid abikavasid, et mis tahes piirkondlikke lisatoetusi, näiteks koolitusabiks, uurimis- ja arendustegevuse abiks või keskkonnaabiks mõeldud toetusi antaks pärast 31. detsembrit 2006 üksnes piirkondades, mis on abikõlblikud vastavalt artikli 87 lõike 3 punktidele a või c ja kooskõlas komisjoni vastuvõetud regionaalabi kaartidega, mis kehtivad abi andmise kuupäeval.
Ajalooline seos: rannakarbid on juba ammusest ajast peale olnud Galicia ranniku elanike toidulaual. Selle kohta on leitud rohkesti tõestusmaterjali muinasasulatest (castros) ja ajaloolistest dokumentidest (Navaz, 1942, Vázquez Varela ja García Quintela, 1998, VVAA 1988 ja 1998, Senén-López Gómez, 1999). Lisaks kõnealustele allikatele tuleb rõhutada, et rannakarbid kuulusid varasematel aegadel ka kõige tähtsamate gastronoomiliste toodete hulka (nt Austria õukonnas pakuti neid “kuninglikus marinaadis”). Kahtlemata on Galicia ja selle ranniku ajalugu tihedasti rannakarpidega seotud. Kõnealune seos ulatub VI sajandisse e.Kr ja jätkub tänapäevani, mida kinnitavad paljud kohanimed, isikunimed, gastronoomiafestivalid (mejillonadas) jne. Galicia maastiku juurde kuuluvad tänapäeval lahutamatu osana üleujutatud jõeorgudes asuvad parved, mis peegeldavad rannakarbikasvatuse arengut. Välja on mõeldud isegi rannakarbikasvatusega seonduv erisõnavara: mexilla (rannakarbikasvatus), desdoble (harvendamine — tootmisprotsessi osa) jne. Kõnealune ajalooline pärand on loonud ka erilise kasvatussüsteemi, mida tuntakse rahvusvaheliselt nime all galician system ja milles kasutatakse sihtotstarbelist varustust ja materjale ning traditsioonilisi töömeetodeid, mille abil valmib eristuv toode (López Capont, 1973; López Capont ja Fidalgo Fernández, 1977; Otero Pedrayo, 1980; Lorenzo, 1982; Calo-Lourido, 1985 a, b ja c).

Looduslik keskkond: Rías Gallegase piirkonda käsitatakse ökosüsteemina ja seal toimub ulatuslik esmatootmine, mis hõlmab kahepoolmeliste molluskite, eelkõige rannakarpide kasvatamist. Kõnealused liigid on toiduahelas madalal astmel, mis on suure tootlikkuse jaoks hädavajalik. Rías Gallegase rannakarpide tootmiserinevused (kasvamine ja liha tootlikkus) tulenevad füsioloogilistest kohanemisprotsessidest, mis on seotud toitainete imendumisega (Fernandez Reiriz y Labarta). Rías Gallegase piirkonnas kasvatatud rannakarpide eripära põhineb kasvatuspiirkonna ökosüsteemi omadustega kohanemisel ja on otseselt seotud toitainete kättesaadavuse ja kvaliteediga.
Komisjoni arvamus EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühisseisukohas, mis käsitleb ettepanekut: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ, mis käsitleb teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiranguid (ftalaadid mänguasjades ja imikutarvetes)

Komisjoni arvamus, mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühisseisukohas seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis käsitleb kaevandustööstuse jäätmete käitlemist ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmist

Komisjoni arvamus EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (19. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) millega muudetakse komisjoni ettepanekut EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel

Komisjoni arvamus EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust jäätmesaadetiste kohta

Komisjoni arvamus EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, milles käsitletakse mootorsõidukite kliimaseadmete heitkoguseid ja muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

Komisjoni arvamus, mis on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas seoses ettepanekuga, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

KOM(2006) 53

7.2.2006
abi osatähtsus on 60%

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
Prantsusmaa

Ministère de l'Ecologie et du Développement Durable, Direction de l'Eau Sous-Direction des Milieux Aquatiques et de la Gestion des Eaux (Keskkonna ja säästva arengu ministeerium) Chef du Bureau de la Lutte contre les Pollutions Domestiques et Industrielles 20 Avenue de Ségur 75302 PARIS 07 SP Tel. (33-1) 42 19 12 37 Faks: (33 2) 42 19 12 35 Ministère de l'Ecologie et du Développement Durable Bureau des Substances et Préparations Chimiques DPPR/SDPD (Keskkonna ja säästva arengu ministeerium) 20, avenue de Ségur 75302 PARIS 07 SP Tel. (33-1) 42 19 15 45 Faks: (33-1) 42 19 14 68 Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises, Bureau Chimie (Majandus-, rahandus- ja tööstusministeerium) Bâtiment Le Bervil 12, rue VILLIOT 75572 Paris Cedex 12 Tel. (33-1) 53 44 94 52 Faks: (33-1) 53 44 91 72
—

Meetme/abi hindamine: — Komisjon on jõudnud järeldusele, et äriühingu Flughafen Lübeck GmbH erastamine võis toimuda vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele, millega järelikult riigiabi andmist ei kaasne. Praegu ei ole siiski võimalik kindlaks määrata, kas Infratil maksis turuhinda või mitte. — Komisjon jõudnud järeldusele, et ülejäänud kolme meetme puhul võib tõenäoliselt kaasneda riigiabi andmine. Abi kokkusobivus ühisturuga käesoleva õigusliku aluse kohaselt, sealhulgas väide komisjoni kahtluste kohta ja täpsed viited asjaomaste suuniste/raamistike erisätetele Käitusabi äriühingule Flughafen Lübeck GmbH hinnati EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 ja artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Käesoleval etapil on komisjonil tõsine kahtlus, kas kõnealust abi saab käsitada ühisturuga kokkusobivana, kuna ühtegi riigiabi üldkeelu erandit ei näi olevat kohaldatud. Investeerimisabi äriühingule Flughafen Lübeck GmbH võiks pidada kokkusobivaks vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile c ja komisjoni 2005. aasta suunistele piirkondlikele lennujaamadele ettenähtud riigiabi andmise kohta. Tingimused on järgmised: — infrastruktuuri ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); — infrastruktuur on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; — infrastruktuur pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva infrastruktuuriga; — juurdepääs infrastruktuurile on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt; — kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega. Käesoleval etapil on komisjonil kahtlus, kas kõnealused tingimused on täidetud. Erastamisega seotud riigiabi ei saa tõenäoliselt pidada ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui peaks selguma, et Infratil maksis turuhinnast madalamat hinda; seega ei näi olevat ühtegi kokkusobivuspõhjendust kasutatud. Käitusabi Ryanairile võiks pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui komisjoni 2005. aasta suunistes piirkondlikele lennujaamadele antava riigiabi kohta sätestatud stardiabi lubamisega seotud tingimused on täidetud. Komisjonil on kahtlused, kas kõnealustest tingimustest on täidetud järgmised: — uute lennuliinide avamine: Saksamaa ametiasutused ei ole tõendanud, et abi piirduks uute lennuliinidega; — majanduslik elujõulisus ja vähenemine: Saksamaa ametiasutused ei ole tõendanud, et abi piirduks uute lennuliinidega ega seda, et abi väheneks; — tegevuse alustamise kuludega seotud abi: Saksamaa ametiasutused ei ole tõendanud, et abi piirduks tegevuse alustamise kuludega; — teavitamine ja mittediskrimineerimine: Saksamaa ametiasutused ei ole tõendanud, et abist oleks teavitatud ja et abi oleks olnud kättesaadav mittediskrimineerimise põhimõtete kohaselt.
Õiguslik alus

Act No. 72/2000 Coll., on Investment Incentives, as amended by the act 159/2007 Coll. Act No. 586/1992 Coll., on Income Taxes, as amended Government Decree No. 596/2006, on the permissible level of state aid Act No. 435/2004 Coll., on Employment, as amended Government Decree No. 515/2004 Coll., on financial support for job creation and financial support for retraining or training within the framework of investment incentives, as amended
2.

Avaliku teenuse osutamise kohustused on järgmised: — Lendude miinimumsagedus: Vähemalt kaks edasi-tagasi lendu päevas kogu aasta jooksul. — Pakutav veomaht: Pakutav miinimumveomaht peab olema 153 600 istekohta aastas. Kui keskmine istekohtade müük teataval liinil ületab 75 % mis tahes IATA lennuhooajal, tuleb järgmisel vastaval lennuhooajal pakutavat miinimumveomahtu suurendada vähemalt nii palju, et säilitada 75 %-list keskmist müüki. Ettenägematute asjaolude, kas siis vääramatu jõu või teiste põhjuste tõttu katkenud lennutegevuse korral, peab lennutegevuse jätkumise hetkest kavandatud maht suurenema vähemalt 60 % võrra kuni katkenud lennuliiklusest tingitud mahajäämus on kõrvaldatud. — Teenuste osutamise järjepidevus ja täpsus: Lennuettevõtja ei tohi temast otseselt mittesõltuvatel põhjustel ühelgi IATA lennuhooajal tühistada üle 2 % ettenähtud lendudest, välja arvatud vääramatu jõu korral. Välja arvatud vääramatu jõu korral, ei tohi rohkem kui 15 minuti pikkused otseselt lennuettevõtjast sõltuvad viivitused mõjutada rohkem kui 15 % lendudest. Kavandatud teenused tuleb tagada vähemalt ühe kalendriaasta jooksul ja neid võib tühistada ainult kuuekuulise etteteatamisajaga, välja arvatud eespool märgitud juhul. — Õhusõiduki tüüp ning tööolud: Lennuteenuste osutamiseks tuleb kasutada õhusõidukit, mis on nõuetekohaselt sertifitseeritud; Funchalist väljuvatel ning sinna saabuvatel lendudel peavad lennuettevõtjad järgima Portugali lennundusteabes (AIP) avaldatud tingimusi. — Piletihinnad: Hinnastruktuur peab sisaldama järgmist: a) Turistiklassi piiranguteta võrdlushind. b) Erihinnad vastavalt mitmesugustele nõudluse tasemetele ja tingimustele (näiteks ekskursioonid, grupid, eriüritused jne), sisaldades vähemalt üht APEX hinda. c) Soodushinnad Porto Santo residentidele ja õpilastele, kelle elukoht on Porto Santos, kuid kes õpivad mujal Portugalis, ja vastupidi. Kõnealused hinnad on järgmised: i) 37 EUR suurune tagasimakse residentidele Porto Santo ja Funchali vahelistel lendudel; ii) 27 EUR suurune tagasimakse õpilastele Porto Santo ja Funchali vahelistel lendudel.
Õiguslik alus

33. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftstsstruktur” approved as N 642/2002; Investitionszulagengesetz 2005 in der Fassung der Bekanntmachung vom 30. September 2005 (BGBI I S. 2961, BStBI I S. 943) approved as N 142a/2004; Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost approved as N 297/1991
Three Quays, Tower Hill, London EC3R 6DS

25 The North Colonnade

Financial Services Authority

25 The North Colonnade

The Financial Services Authority

The Official Receiver

Kohaldatav õigus
5.

Vastavalt artikli 95 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
ET Euroopa Liidu Teataja C 28/5

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 9 kohasest likvideerimismeetmest

(2007/C 28/03)

Läti Vabariigi finants- ja kapitaliturgude komisjoni nõukogu (Board of Financial and Capital Market Commission) võttis 21. detsembril 2006. vastu otsuse nr 215, millega otsustati:

1. Tühistada ettevõttele JSC OGRES KOMERCBANKA (ametlik aadress: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga, Latvia; registrinumber 40003150023) antud tegevusluba.

2. Esitada Riia ringkonnakohtule avaldus ettevõtte JSC OGRES KOMERCBANKA likvideerimiseks.
Equity injection notification — An Post

Õiguslik alus
Abi andva asutuse nimi ja aadress

In Bayern Regierung von Niederbayern Regierungsplatz 540 D-84028 Landshut Regierung der Oberpfalz Emmeramsplatz 8/9 D-93047 Regensburg Regierung von Oberfranken Ludwigstraße 20 D-95444 Bayreuth In Berlin Investitionsbank Berlin Bundesallee 210 D-10719 Berlin In Brandenburg InvestitionsBank des Landes Brandenburg Postfach 90 02 61 D-14438 Potsdam In Bremen BIG Bremer Investitions-Gesellschaft mbH Kontorhaus am Markt Langenstraße 2-4 D-28195 Bremen BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung GmbH Am Alten Hafen 118 D-27568 Bremerhaven In Hessen InvestitionsBank Hessen AG (IBH) Schumannstraße 4-6 D-60325 Frankfurt am Main Niederlassung Wiesbaden Abraham-Lincoln-Str. 38-42 D-65189 Wiesbaden Niederlassung Kassel Kurfürstenstr. 7 D-34117 Kassel In Mecklenburg-Vorpommern Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern Johannes-Stelling-Str. 14 D-19048 Schwerin Tel.: 0385-588/0 Fax: 0385-588/5861 Email: poststelle@wm.mv-regierung.de Landesförderinstitut Mecklenburg-Vorpommern Hauptsitz Schwerin Werkstraße 213 D-19061 Schwerin Tel.: 0385-6363-0 Fax: 0385-6363-1212 Email: info@lfi-mv.de In Niedersachsen Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH Günther-Wagner-Allee 12-14 D-30177 Hannover Tel.: 30031-0 Email: info@nbank.de In Nordrhein-Westfalen NRW.Bank Johanniterstraße 3 D-48145 Münster Tel: 0251/91741-0 E-Mail: info-westfalen@nrwbank.de In Rheinland-Pfalz Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH Holzhofstraße 4 D-55116 Mainz Im Saarland Ministerium für Wirtschaft und Arbeit Franz-Josef-Röder-Straße 17 D-66119 Saarbrücken In Sachsen Sächsische Aufbaubank — Förderbank Pirnaische Straße 9 D-01069 Dresden In Sachsen-Anhalt Investitionsbank Sachsen-Anhalt Domplatz 12 D-39104 Magdeburg In Schleswig-Holstein Investitionsbank Schleswig-Holstein Fleethörn 29-31 D-24103 Kiel Für Anträge gem. Ziff. 5.1.3 und 5.1.4: Wirtschaftsförderung und Technologietransfer GmbH (WTSH) Lorentzendamm 24 D-24103 Kiel In Thüringen Thüringer Aufbaubank (TAB) Gorkistraße 9 D-99084 Erfurt mit ihren Regionalbüros: Regionalbüro Suhl Am Bahnhof 3 D-98529 Suhl Regionalbüro Gera Friedrich-Engels-Str. 7 D-07545 Gera Regionalbüro Nordhausen Hüpedenweg 52 D-99734 Nordhausen