ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

leiab, et käes on sobiv aeg uue strateegia kavandamiseks, sest kasvab surve metsadele: kliimamuutused koos asjaoluga, et vähese tasuvuse tõttu ei ole viimastel aastatel metsamajandamisega tegeletud, põhjustavad metsade omaduste ja liigilise koosseisu halvenemist, taastuvenergiaallikate alal seatud eesmärkide täitmiseks elluviidava poliitika tulemusel peaks metsa biomassi kasutamine suurenema (1) ja majanduskriis muudab inimtegevusest põhjustatud survetegureid. ELi metsade säästva majandamise mõõdetavate ja tõendatavate kriteeriumide väljatöötamine, nagu ka parandusmeetmete tõhustamine väheste ressursside ja taristusse tehtud investeeringutega aladel võib anda olulise panuse, et tagada Euroopa metsade parem kaitse ning pikas perspektiivis jätkusuutlikum kasutamine. See aspekt on eriti tähtis, sest kliima muutlikkus tekitab uusi survetegureid ning vähendab keskkonna- ja majandusprognooside täpsust;
27.

on seisukohal, et kuna Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel tuleneb peaaegu 60 % haigustest seitsmest peamisest riskitegurist, (6) on nende riskiteguritega tegelemine ja tervisprognooside parandamine, eelkõige hariduse kaudu, äärmiselt oluline tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel. Komitee soovitab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalmeedia ja eeskujude abil suunata teave praegusest rohkem konkreetsetele sihtrühmadele, et teave tervise ja tervislike elustiilide kohta esitataks kättesaadavas ja usaldusväärses vormis, sest pikaajalised tagajärjed tervisele ei pruugi mõne jaoks olla kohene prioriteet;
8.

on veendunud, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku õiguspärasuse puudust on võimalik lahendada vaid juhul, kui Euroopa kodanikud on kindlad, et selle kaudu kaitstakse ka sotsiaalse progressi põhimõtet ning et tööhõivet ja sotsiaalseid standardeid ei käsitleta ainult makromajandusliku kohandamisprotsessi lisasoodustustena;
44.

Nn andmepilve kasutamine on üha tavapärasem paljudes eri valdkondades, sealhulgas ka otsese andmesalvestuse puhul. See tähendab, et tarnija pakub ettevõtetele ja organisatsioonidele ladustamisruumi, millele viimastel on juurdepääs interneti kaudu. Erinevaid internetirakendusi on kasutatud juba ca 10 aastat. Üks põhimõte seisneb selles, et kasutaja jaoks puudub erinevus selles, kas fail asub kohalikus serveris või on see mitme tuhande kilomeetri kaugusel asuvas üksuses.
6.

toonitab, et määruse eelnõu eesmärk on luua ühtne toode, mille vastu on loodetavasti suur avalik huvi ja millega kehtestatakse alus ühisele, konkurentsivõimelisele ja kulutõhusale ELTIFide turule, ning arvab, et määruse eelnõu ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELTIFide ühise õigusraamistiku saavutamiseks;
53.

täheldab, et uusehitiste ja renoveeritavate hoonete kavandamine, ehitamine ja järelevalve nõuavad erilist hoolt. Energiat võidakse raisata vale kasutuse või harjumuste tõttu. Asjatundlik energiasäästlik kasutus, nagu energiat tootvate ja tarbivate rajatiste korrapärane hooldus, renoveerimine ja järelevalve, on oluline. Esmatähtis on juhendada ruumide kasutajaid ja elanikke. Tuleb rõhutada, kui oluline on see, et ELi riigid jagaksid omavahel praktilisi näiteid;
14.

rõhutab, et kõrgharidusasutuste ja teadusinstituutide teadmussiirde võimaldamine on maaelu arengu ning põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori konkurentsivõime esmatähtis eeltingimus. See nähtub ka ühise põllumajanduspoliitika programmiperioodi 2014–2020 tervest reast vahenditest. Seetõttu on kõrghariduse rahvusvahelistumise jaoks meetmete kavandamisel ja elluviimisel kasulik võtta arvesse sünergiavõimalusi kõigil territoriaalsetel tasanditel ning kindlustada Euroopa juhtivat rolli;
2.

viitab rahuloluga konkurentsivoliniku 7. novembri 2013. aasta üksikasjalikule kirjalikule vastusele Regioonide Komitee eelmisele arvamusele (1) raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ning tunneb heameelt, et uues suuniste eelnõus võeti mõningaid Regioonide Komitee soovitusi arvesse, sealhulgas järgmiseid ettepanekuid: i. välja on jäetud ettepanek piirata suuniste kohaldamisala äriühingutele, kelle suhtes on algatatud ametlik maksevõimetuse menetlus (eelnõu peatükk 2.2); ii. rohkem on arvesse võetud käitumuslikke meetmeid, nagu näiteks laienemis- ja soetamiskulude tegemise keeld, reklaamikeeld, dividendide maksmise keeld (eelnõu punktid 86–88); iii. karmistatud on läbipaistvuse nõudeid, muutes kohustuslikuks avalikustada internetis kogu asjakohase teabe antud abi kohta (eelnõu punkt 101); iv. selgitatud on raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteemi suhet üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele (SGEI) antava riigiabiga, täpsustades eriti, et „[...] kulude jagamise kindlaksmääramisel ei võta komisjon seetõttu arvesse avalike teenuste hüvitisi, mis vastavad SGEI raamistikus [...] sätestatud nõuetele” (punkt 106);
6.

leiab, et ehitus on tõepoolest üks põhilistest terast kasutavates sektoritest ning et prioriteediks tuleks pidada kõike, mis on seotud säästva ja energiatõhusa ehitamisega, eelkõige seda tüüpi ehituses, mida võib nimetada avaliku sektori kinnisvara renoveerimiseks, ja keskenduda eelkõige Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskavale, mida Regioonide Komitee ja Euroopa Parlament on korduvalt taotlenud;
37.

märgib, et nõukogu on arvesse võtnud Regioonide Komitee arvamuses (CdR1272/2012 fin) Läänemere piirkonna uuendatud strateegia kohta esitatud seisukohti, kutsudes üles jätkama tegevust, millega põhjamõõdet ja selle partnerlusi saaks võimalikult hästi ära kasutada Läänemere piirkonna strateegia rakendamisel. Doonau piirkonna strateegial on oluline tähtsus koostöö hoogustamiseks 14 riigi vahel – need on nii ELi liikmesriigid kui ka kolmandad riigid;
57.

on seisukohal, et uute marsruutide konkurents ei piirdu Euroopaga, vaid on ülemaailmne. Selleks, et äärepoolsed piirkonnad jääksid või muutuksid konkurentsivõimelisteks, on vaja toetada paremate ühenduste loomist, et jagada uute marsruutide käivitamisega paratamatult kaasnevaid riske. Sellised liinid EList väljapoole on üha olulisemad ühenduste säilitamiseks ja arendamiseks olemasolevate ja tärkavate turgudega ning nendest tuleneda võivate otseste majanduslike eeliste seisukohast. Ka neid liine tuleks teatud tingimustel toetada;
41.

rõhutab samas, et uurides vastutuseküsimust interneti kasutamisega seotud kuritegevuse puhul, on väga tähtis kinnistada põhimõte, et internetiteenuse osutaja ei vastuta infosisu eest, mida ta ei ole ise koostanud, kuid see piiratud vastutus ei ole siiski põhjus keelduda koostööst õiguskaitseasutustega, kui need seaduslikel alustel seda nõuavad ja kui kohtuorganid on kehtestanud vastavad sanktsioonid;
14.

teeb ettepaneku saavutada 2019. aasta maiks selline olukord, et enamik küsitletud kodanikest kinnitaks Eurobaromeetri tavauuringus, et nende häält võetakse Euroopas kuulda, et nad mõistavad ELi peamisi otsustusprotsesse ja poliitikameetmeid, et nad on Euroopa küsimustest hästi informeeritud ning et neil on EList positiivne kuvand (1);
35.

teadvustab, et digiteerimisega –sealhulgas laialt avatud e-õpe ehk MOOC (Massive Open Online Courses) – on kõrghariduses käimas samasugune struktuurimuutus, mis on juba muutnud näiteks meedia tegevuseeldusi. Euroopa kõrgharidust ähvardab mahajäämine maailma muudest piirkondadest, kes hariduse ajakohastamise eesmärgil investeerivad IKT-põhistesse strateegiatesse. Teiselt poolt on ka kohalikel ja piirkondlikel osalejatel võimalus koostöös kõrgkoolidega kasutada digiteerimist haridussektori ajakohastamiseks. See looks paremad eeldused Euroopa osalejatele tulla toime kasvaval ülemaailmsel haridusturul ning annaks samas võimaluse luua uusi töökohti kõrgharidussektoris. Digiteerimise omaks võtnud kõrgkoolid võivad teadmiste kolmnurga (Knowledge Triangle) põhimõtet (teadus, innovatsioon, haridus) kasutades veenvamalt uuendada oma piirkonna muid sektoreid ja aidata seeläbi ettevõtjatel luua uusi töökohti ja avalikul sektoril arendada e-valitsust või e-teenuseid;
19.

leiab, et isegi kui tootmise ja levitamise/tutvustamise eelarvevahendite jaotuse puhul näib, et viimased sektorid saavad vähem vahendeid, ei saa sellise eelarvevahendite jaotuse kaitseks võtta võrdlusaluseks USA turul eraldatavaid eelarveid; üldteada on asjaolu, et Euroopa audiovisuaalteoste tootmiseks on vajalik riigiabi, ning et tootjatel on raske saada piisavat stardiabi, et ühendada projektide elluviimiseks vajalikud finantsvahendid, mille otseseks tulemuseks on teatud filmide alarahastatus, mis omakorda mõjutab nende filmide kvaliteeti. Filmide tutvustamiseks ja linastamiseks ettenähtud kulude suurendamine ei suudaks lahendada filmitootmise alarahastamisega seonduvaid probleeme ega tagaks filmidele laiemat vaatajaskonda. Kuigi filmide levitamiseks ja tutvustamiseks kavandatud eelarvevahendite suurendamine on igati soovitav, ei tohi see mingil juhul toimuda Euroopa filmide tootmiseks ettenähtud eelarvevahenditest;
34.

on nõus seisukohaga, et liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius rakendatakse nõuetekohaselt;
25.

märgib, et suurem konkurentsivõime ja tööhõive vesiviljeluse sektoris aitab muuta arenguid selles sektoris dünaamilisemaks. See ei tohiks aga viia meresaaduste kvantiteedi nimel nende kvaliteedi halvenemiseni. Vastavalt sellele tuleks võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et Euroopa tarbijaid varustatakse kvaliteetsete toodetega. Eelkõige tähendab see seda, et tarbijatele ei tohi müüa geneetiliselt muundatud organisme (GMO).
39.

arvab, et transporditeenuste pakkumist ohualtimates piirkondades ei vaadelda veel üleeuroopalise väljakutsena. ELi regulatiivne peatähelepanu on suunatud pigem sellele, et tagada minimaalsed turumoonutused, kui et luua õigusraamistik, mis proaktiivselt toetaks liikuvusalaste lahenduste väljatöötamist väljakutseid pakkuvates piirkondades;
7.

rõhutab, et reaalmajanduse rahastamise tingimusi on põhjalikult ümber kujundanud käimasolev finants-, majandus- ja sotsiaalkriis. Antud kontekstis on pikaajalised avaliku ja erasektori investeeringud üha enam üksteist täiendavad. Nimelt ei ole avaliku sektori investeeringud mitte ainult stiimul erainvesteeringuteks, vaid enamasti ka piirkondliku majanduse asjakohaste struktuuriliste tingimuste kehtestamise eeltingimus. Avaliku sektori investeeringud täidavad ka automaatse stabiliseerija ülesannet ehk pakuvad vastutsüklilise puhvri halbades majandustingimustes. Avaliku sektori investeeringud on seotud ka üldhuvi täitvate eesmärkide rakendamisega valdkondades (nagu näiteks haridus, koolitus, teadus, taristu, tervishoid, keskkond), kus avaliku sektori osalemine on vajalik, kuna ühiskonna üldisem kasu ei vasta erasektori investeerimismustritele ja seega võivad turutõrked viia alarahastamiseni;
35.

rõhutab, et veelgi kaugemale jõudmiseks oleks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kasulik seada endale 2030. aastaks konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid heite vähendamise, taastuvenergia ja energiasäästu osas ning neid eesmärke tuleks toetada asjaomastes kohalikes ja piirkondlikes strateegiates, et kiirendada piirkondade algatusi. Need eesmärgid on võimalik seada iseäranis linnpeade pakti tugevdamise ja laiendamise kaudu. Seda pakti tuleks pikendada 2020. aastast kaugemale;
33.

toonitab, et saared, äärepoolseimad piirkonnad ja muud kõrvalised sihtkohad sõltuvad tugevalt õhutranspordist ning mereühendustest, mis omakorda sõltuvad turistidest; turismikorraldajad märgivad, et nad peavad oma tegevuse lõpetama, kui transporditeenus kaob, ning transpordikorraldajad ütlevad, et nad lõpetavad tegevuse, sest turismiteenused kaovad. Seepärast on vaja edendada poliitikat, mis sellise nõiaringi lõhuks. Komitee on mures, et praegune majanduskriis ja turismi tugev hooajalisus halvendavad olukorda veelgi. Arvestades seda, et 90 % kaupadest ja toodetest, mida pärast kasutatakse saarte turismisektoris, transporditakse mereteed pidi ning vedu on tegelikult tulus vaid ühel suunal, tuleks lisaks arendada toetusmeetmeid selle tasakaalunihke lahendamiseks;
14.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku esimesel aastal – 2014. aastal – täidetud uued kulukohustused on väikesed ning et finantsraamistiku teine aasta – 2015. aasta – on uute mitmeaastaste programmide 2014-2020 edukal läbiviimisel otsustava tähtsusega; tuletab siiski meelde, et uuel eelarveaastal 2015 võib ette näha kulukohustuste assigneeringute vastuvõtmisvõime nõrka taset, mida raskendab eelkõige n+3 reegel, ning kutsub seega Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult kiiresti kõiki partnerluslepinguid ja rakenduskavasid kinnitama, et võimaldada nende kiiret elluviimist;
13.

rõhutab, et piirkondlike vajadustega võidakse arvestada, kasutades alt üles suunatud mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi, et tegeleda Aadria ja Joonia mere piirkonna üldiste probleemide ja väljakutsetega laialdase heakskiidu leidnud lahenduste abil. See on kõnealuse ELi strateegia edu võti;
40.

on seisukohal, et taastumine annab võimaluse võtta majade ja taristu uuesti ülesehitamisel arvesse tulevast vastupanuvõimet, eriti neis piirkondades, mis on periooditi looduskatastroofide ohus (nt jõgedeäärsed linnad ja külad). Selleks et tagada rahastamisvahendite kättesaadavus näiteks partnerluste kaudu, mitte üksnes taastamistöödeks, vaid ka tulevaste katastroofide eest kaitset pakkuvateks meetmeteks, on vaja liikmesriigi tasandi meetmeid;
5.

märgib sellega seoses, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oma pädevuspiirkonnas bioloogilise mitmekesisuse haldamise valdkonnas asjaomane pädevus: näiteks terves loodusvarade kasutuslubade väljastamise valdkonnas. Samuti on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel institutsioonilised eelisõigused Natura 2000 alade haldamiseks, mis on üks Euroopa Liidu bioloogilise mitmekesisusega seotud tegevuse nurgakividest, nagu ka pädevus maaelu arengu programmide kaasrahastamisel ja piiriüleses koostöös, mida tuleb tugevdada, et edendada teabehaldust ja -vahetust, sest paljusid geeniressursse on võimalik piiriülestel aladel jagada;
leiab, et kutseõpe, ümberõpe ja täiskasvanuharidus ja elukestev õpe on kodutuse ennetamisel eriti tõhusad, kuigi vaid kaudse mõjuga vahendid. Töökoha leidmiseni viiv asjakohaselt struktureeritud koolitus on nii üksikisiku kui ka ühiskonna seisukohalt hea investeering, mille abil on võimalik aidata kodututel oma raskest olukorrast lõplikult väljuda. Koolitus on sageli hädavajalik põhinõue, kuid otsustav on asjaosaliste endi motiveeritus võtta pikaajalisi ja otsustavaid meetmeid, mille abil tõusta ühiskonnas aktiivseks osalejaks. Elutingimuste parandamiseks on oluline kodutute endi koostöösoov ja aktiivne osalemine;
62.

viitab sellele, et paljudes linnades, eriti uutes liikmesriikides, on toimunud majanduslike ja ühiskondlike muutuste tagajärjel põhjalikud muutused eri linnaosade funktsioonides ja seega on ka oluliselt muutunud liiklusvood. Kõnealused muutused eeldavad sageli igat tüüpi transporditaristu põhjalikku ja väga kulukat ümberehitamist. Seetõttu on selliste linnade puhul vaja kõigepealt tegeleda just olulise taristu ümberehitamisega ja toetada seda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) vahenditega, et tagada taristu toimimine ja tõhusus. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatav toetus ei tohiks siis piirduda üksnes TEN-T võrku ühendamisega, vaid võimaldada tuleks ka kohalike transpordiühenduste ning ühis- ja alternatiivse transpordi taristu rahastamist ESIFist, kuna mõlemad annavad ilmselgelt panuse linnade liikumiskeskkonda;
20.

tunneb muret, et partnerluspõhimõtet ei saa kõikides liikmesriikides nõuetekohaselt kohaldada. Partnerluslepingute ja rakenduskavade üle peetud läbirääkimised näitasid, et kuigi enamikul juhtudel konsulteeriti kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ei kujutanud nende osalemine täieõiguslikku partnerlust, nagu see on määratletud Euroopa partnerluse käitumisjuhendis. Tegelikult avaldab komitee kahetsust, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olnud harva piisavalt kaasatud partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisse, kuna neil on sageli pigem sidusrühma, mitte partneri roll (2). Euroopa Komisjon peaks aitama uurida partnerlusmehhanisme ja tähtaegu, mis on vajalikud läbirääkimisteks mitmetasandiliste institutsiooniliste struktuuridega, et võimaldada korraldada konstruktiivsemaid ja informatiivsemaid arutelusid kooskõlas asjakohase menetlusajaga. See viiks omavahel tasakaalu tähtajad, mis on vajalikud programmide vastuvõtmiseks Euroopa tasandil ja nende esitamiseks riiklikul tasandil;
54.

kinnitab oma seisukohta, et merede reostust tuleks vähendada tekkekohas (tootmine ja tarbimine). Siiski on komitee seisukohal, et toetada tuleks meetmeid, nagu näiteks neljanda astme puhastamist reoveepuhastusjaamades, mis suudavad vähendada heitvees mikrosaasteaineid. Samaaegselt tuleb teha lõpp reoveesetete põllumajandusmaale laotamisele;
27.

rõhutab lõpetuseks, et reformikava elluviimiseks on vaja laiapõhjalist kandepinda elanike seas. Institutsioonid üksi ei tule sellega toime, isegi kui kaasatud oleksid väga mitmesugused osalejad, nagu ametiasutused, ettevõtjad, teadusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid. Jällegi ei tohi kohaliku tasandi tähtsust alahinnata. Kõikjal Euroopas toimusid viimastel aastatel paljudes valdades ja linnades üritused seoses aastatuhande arengueesmärkidega. Euroopas on juba 1 200 õiglase kaubanduse omavalitsust (6) ja ka juba esimesed õiglase kaubanduse piirkonnad. Mitusada sõpruslinnasuhet Euroopa linnade ja valdade ning nende partnerite vahel mujal maailmas on juba aastakümneid edendanud osalemist ning teadmisi ja arusaamist rahvusvahelistest suhetest. Paljudes kohtades osalevad ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopa arenguaasta 2015 ürituste korraldamisel. Komitee soovitab kõnealust võrgustikku ka järgmistel aastatel kasutada, et kaasata kodanikud reformikava elluviimisse, mille eesmärk on tagada nende osalemine ja toetus, vastutus, kaasatus ning panus jätkusuutlikesse muutustesse;
3.

toonitab, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 208 on ELi poliitikameetmete sidususel keskne tähtsus, ja tuletab meelde, et liit on juhtival positsioonil arenguvaldkonna poliitikameetmete sidususe määratlemisel ja rakendamisel. Komitee juhib tähelepanu eelkõige kaubandus- ja arengupoliitika vastastikusele täiendavusele ning rõhutab, et selles kontekstis tuleb komiteed tunnustada kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arengupüüdluste stimuleerijat ja koordineerijat;
34.

väljendab rahulolu selle üle, et teatises tunnustatakse nende ELi programmide ja algatuste tulemusi, mille eesmärk on üldsuse teadlikkuse tõstmine kultuuripärandi väärtuslikkusest ühiskonna jaoks ning kultuuridevahelise dialoogi edendamine. Komitee nõustub sellega, et „Euroopa kultuuripärandi märgis” ja „Euroopa kultuuripealinn” on algatused, millega tõstetakse ausse Euroopa kultuuride rikkus, mitmekesisus ja ühised aspektid (25), ning rõhutab vajadust, et kandidaatlinnadel tuleks vastavalt kasutada olevatele kohalikele ja piirkondlikele ressurssidele koostada konkreetne kultuurikava, omistades sellele jõulist Euroopa mõõdet, millel on pikas perspektiivis positiivne mõju kultuurisektorile ja korraldajalinnale (26). Tuleb meeles pidada, et ühiskonna ettekujutus Euroopa kultuuripärandi kui arenguteguri väärtusest võib aidata luua Euroopa kontekstis standarditud näitajaid, mille abil saab mõõta kõnealuse sektori mõju piirkondade majandusele ning töökohtade loomisele ja säilitamisele.
64.

on seisukohal, et keskkonnasäästlike standardite mis säästavad elurikkust ning edendavad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid, ulatuslikum kasutuselevõtt ja nende levitamine liikmesriikide territooriumil on vajalik ja tarbijaid tuleb sellest korrapäraselt teavitada;
ELi klassikalises käsitluses lähtutakse sellest, et meie piirkondades, linnades ja valdades elavad ELi kodanikud ning mittediskrimineerimise keskmes on teiste liikmesriikide kodanike õigused. Kuid sotsioloogiline tegelikkus, eelkõige suurtes linnades, on hoopis keerukam. Ühiskonna integratsioon saavutatakse üksnes esindus- ja osalusdemokraatia vormide kui kogukonnas kooselamise aluse kaudu, kaitstes lisaks ka kohalikku ajaloo- ja kultuuripärandit. Kui soov on aga kaasata kõiki kodanikke, tuleb kodakondsuse mõistet laiendada (vt Euroopa Nõukogu „White Paper on Intercultural Dialogue” (2008)): „Citizenship in the widest sense, is a right and indeed a responsibility to participate in the cultural, social and economic life and in public affairs of the community together with others” [„Kodakondsus selle kõige laiemas mõistes on õigus ja ka kohustus osaleda koos teistega kultuuri-, ühiskonna- ja majanduselus ning kogukonna avalikus elus”]. Sama meelt on professor Antonio Papisca, kui kõne all on „Nova Civitas”.
7.

märgib, et mitmete uuringute kohaselt on avaliku sektori kulutuste tõhusus rohkem seotud tõhususe ja hea juhtimistavaga (3) kui makromajanduslike teguritega ning et avaliku sektori meetmete kvaliteet etendab otsustavat rolli ühtekuuluvuspoliitika suutlikkuses majanduskasvu edendada. Komitee tõdeb samuti, et majanduse juhtimise paketi sätetega on juba ette nähtud karmid sanktsioonid makromajandusliku stabiilsuse normide mittetäitmise korral. Seetõttu kahtleb komitee struktuurifondide eraldiste peatamise tõhususes, kuna see tähendaks sama vea eest kahekordset karistamist;
44.

rõhutab, et just VKEde jaoks on tollimaksud, ülemäärased haldusnõuded ja kulukad kontrolli- ja tõendamismenetlused seotud ebaproportsionaalselt suurte kulude ja väljaminekutega, mistõttu peljatakse sageli USA partneritega kauplemist. Euroopa Liidus on üle 20 miljoni VKE, mis pakuvad töökohti kahele kolmandikule erasektori töötajatele. Tariifsete ja mittetariifsete turulepääsu- ja kaubandustõkete kavandatud kaotamine pakuks VKEdele paremaid ekspordivõimalusi ja edendaks seega tööhõivet;
21.

on siiralt huvitatud, et kodanikel oleks kindlustunne selles, et tervishoiutöötajate pakutavate või soovitatud m-tervise teenuste kasutamine on turvaline ning need aitavad parandada tervist ja elukvaliteeti. Lisaks on muu hulgas vaja tagada meditsiinilisest seisukohast võimalikult kvaliteetsed m-tervise teenused. Komitee soovitab siinkohal teha selget vahet meditsiiniseadmete ja elustiilitoodete vahel: viimasesse kategooriasse kuuluvaid m-tervise teenuseid tuleb hinnata meditsiiniseadmete ja -meetodite üldtunnustatud mudelite alusel ning nende osas tuleb rakendada meditsiiniseadmete direktiivi 93/42/EMÜ. Tarvis on ka selget teavet, mille alusel tarbijad, patsiendid ja tervishoiutöötajad saavad valida sellise m-tervise teenuse, mis tegelikku vajadust kõige paremini rahuldab;
41.

on seisukohal, et EL peab kasutama iga võimalust, et teha koostööd institutsiooniliste partneritega ja edendada arutelu kõigis asjaomastes raamistikes. Sealjuures on väga olulised partnerid sellised organisatsioonid ja kogud nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ja Regioonide Komitee Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM);
21.

rõhutab, et kaasrahastamise väljaarvamine eelarvepuudujäägi arvestusest oleks erilise tähtsusega Euroopa programmide rakendamise kiirendamiseks ja hõlbustamiseks. Komitee rõhutab samuti, et selline väljaarvamine oleks oluline ka kriisist enim mõjutatud liikmesriikide jaoks, kes on saanud rahalist abi kas euroala-välistele riikidele ette nähtud maksebilansi mehhanismi programmi kaudu (Rumeenia, Läti ja Ungari) või euroala riikidele ette nähtud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu (Kreeka, Iirimaa ja Portugal) ning kelle struktuurifondide riiklikku kaasrahastamismäära on pärast 2011. aastat vähendatud. Kui kaasrahastamismäär puudujäägi arvestusest välja jätta, aitaks see muu hulgas hõlbustada ja muuta asjakohasemaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasrahastamist, mis omakorda võimaldaks ELi vahendeid hajutada, et saaks hõlmata rohkem projekte ja niisiis suurendada nende võimendavat mõju ja parandada avaliku sektori investeeringute tõhusust;