1.Sissejuhatus

Venemaa provotseerimata sissetung Ukrainasse on veelgi destabiliseerinud juba niigi ebakindlaid põllumajandusturge. COVID-19 pandeemia ja kliimamuutused seavad põllumajanduse kogu maailmas surve alla. Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli viimases aruandes kirjeldatakse, kuidas põuast, üleujutustest, kuumalainetest ja meretaseme tõusust tulenevad ohud toiduga kindlustatusele ja toitumisele on juba realiseerunud ning hakkavad globaalse soojenemise tõttu suurenema, mõjutades eelkõige haavatavaid piirkondi.

Juba enne sissetungi toimus kaubaturgudel märkimisväärne hinnatõus, mida põllumajandusturgudel oli tunda energia- ja väetisekulude kasvu ning sellest tuleneva põllumajandustoodete hinnatõusu kaudu. ELi toiduainete hinnad on eelmise veebruariga võrreldes tõusnud 5,6 %.

Toiduga varustamine ei ole ELis praegu ohus. EL on peamiste põllumajandustoodete osas suurel määral isemajandav, kuna ta on peamine nisu ja odra eksportija ning suudab üldiselt katta oma tarbimise muude põhikultuuride, näiteks maisi või suhkru puhul. EL on suuresti isemajandav ka loomsete saaduste, sealhulgas piimatoodete ja liha osas, välja arvatud mereannid.

Sissetung Ukrainasse ja üleilmne toormehindade buum tõstavad aga hindu põllumajandus- ja meresaaduste turgudel ning toovad esile meie toidusüsteemi haavatavuse: sõltuvuse nt energia, väetiste ja loomasööda impordist. See suurendab tootjate kulusid ja mõjutab toidu hinda, põhjustades muret tarbijate ostujõu ja tootjate sissetulekute pärast.

Kaubandushäired tekitavad tõsist muret ka üleilmse toiduga kindlustatuse pärast, mis tuleneb sõja lühiajalisest mõjust ja sellega kaasnevast pikaajalisest ebakindlusest. Ümberpiiratud Ukraina linnades valitseb ränk toidupuudus. Musta mere piirkonna teravilja ja õliseemnete olulised kaubavood on peaaegu peatunud.

Ukrainas toimuv sõda muutis märkimisväärselt turuootusi, mõjutades kõigi kaupade, sealhulgas põllumajanduslike esmatoodete hindu. Toiduga kindlustatuse probleemid on peamiselt koondunud üleilmsele nisuturule. Nisu futuuriturgude hinnad on alates invasioonist tõusnud 70 %. Maailma nisutoodang on löögi all nii tarnešoki tõttu, mis tuleneb Ukraina ja Venemaa osakaalust nisuturul, kui ka sisendikulude šokist, eelkõige maagaasi, lämmastikväetiste ja hapniku puhul. Et rahuldada maailma toiduvajadus käesoleval ja järgmisel hooajal, oleks vaja leida asendus 25 miljonile tonnile.

Rohkem kui kunagi varem on aeg näidata üles solidaarsust. Käesolevas teatises esitatakse komisjoni vastus Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsioonis esitatud üleskutsele esitada ettepanekud toiduainete hinnatõusu ja üleilmse toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks. See põhineb olukorra hindamisel (1. lisa) ja tugineb nägemusele õiglasest, tervislikust ja keskkonnahoidlikust toidusüsteemist, mis on sätestatud Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“. Teatises on esitatud lühiajalised meetmed, et toetada toiduga kindlustatust ja põllumajandust Ukrainas, üleilmset toiduga kindlustatust ning ELi põllumajandustootjaid ja tarbijaid. Samuti kutsutakse üles tegelema areneva kriisi käigus ilmnenud puudustega viisil, mis tõhustab üleminekut kestlikele, toimekindlatele ja õiglastele toidusüsteemidele ELis ja kogu maailmas.

2.Üleilmne toiduga kindlustatus

Venemaa sissetung Ukrainasse võib tõsiselt mõjutada üleilmset toiduga kindlustatust nii Ukrainas kui ka paljudes Aafrika (sh Sahara-taguse Aafrika), Lähis-Ida ja Lääne-Balkani riikides. Koos toiduainete hinnatõusuga võib see tõenäoliselt suurendada vaesust ja ebastabiilsust nendes riikides.

Toiduga kindlustatus sõjast räsitud Ukrainas on väga murettekitav, eriti seetõttu, et Venemaa paistab olevat tahtlikult sihikule võtnud ja hävitanud toidu varud ja ladustamiskohad. ÜRO hinnangul mõjutab see Ukrainas kuni 18 miljonit inimest, sealhulgas kuni 6,7 miljonit inimest, kes on äsja riigisiseselt ümber asustatud. Linnades esineva toidupuuduse ning miljonite pagulaste ja ümberasustatud isikute tõttu on Ukrainal vaja kiiret toiduabi. Humanitaarabiorganisatsioonid, näiteks Maailma Toiduprogramm, pakuvad toiduabi ja laiendavad operatsioone. EL mobiliseerib abi nii elanikkonnakaitse kui ka humanitaarabi mehhanismide kaudu. ELi poolt Ukrainale ja Moldovale juba antava humanitaarabi maht on 93 miljonit eurot, sealhulgas toiduabi ja toetus põhivajaduste rahuldamiseks.

Sõjategevus ja üldine ebastabiilsus mõjutavad oluliselt 2022. aasta saaki Ukrainas, mida tuntakse Euroopa viljaaidana. Ukraina põllumajandustootjad vajavad tootmise tagamiseks seemneid, diislikütust, väetisi ja taimekaitsevahendeid. Komisjon toetab Ukrainat lühikese ja keskmise tähtajaga toiduga kindlustatuse strateegia väljatöötamisel ja rakendamisel, tagamaks, et sisendid jõuaksid võimaluse korral põllumajandusettevõtetesse ning et säiliksid transpordi- ja ladustamisrajatised, mis võimaldavad Ukrainal varustada oma kodanikke ja võita lõpuks tagasi oma eksporditurud. Komisjon teeb Lääne-Ukrainas koostööd ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga (FAO), et toetada väikesi põllumajandusettevõtteid ja kindlustada põllumajanduslik tootmine. Lisaks tagab komisjon Ukraina põllumajandusasutuste taotlusel, et säilitatakse juurdepääs ELi turgudele ja hõlbustatakse paindlikult nii importi Ukraina turgudele kui ka eksporti Ukraina turgudelt. Ukraina valitsus kavatseb rahastada põllumajandustootjate laenuintresse 25 miljardi grivna (760 miljoni euro) suuruse programmi raames, mis on osa paljudest uutest meetmetest, mille eesmärk on leevendada sõjast tingitud majanduslikku šokki. Lisaks pakuvad ELi põllumajandusorganisatsioonid Ukraina põllumajandustootjatele abi ja toetust.

Sõda mõjutab otseselt üleilmseid toiduvarusid (eelkõige nisu, mais, oder ja päevalilleõli) ning väetise- ja energiahindu. Praegune hinnatõus raskendab COVID-19, põudade ja muude konfliktide tõttu juba niigi keerulist sotsiaal-majanduslikku olukorda. 2021. aasta septembris oli 42 riigis enam kui 161 miljonit inimest teravas toidupuuduses. Peaaegu igal kolmandal inimesel maailmas puudub juurdepääs piisavale toidule ja ligikaudu kolme miljardi inimese jaoks on tervislik toitumine kättesaamatu. Need arvud võivad veelgi suureneda ja jääda 2030. aastaks kestliku arengu eesmärkide saavutamisest järjest kaugemale. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hiljutise analüüsi kohaselt suureneb alatoitluse all kannatavate inimeste arv maailmas 7,6 miljoni inimese (mõõduka šoki stsenaarium) kuni 13,1 miljoni inimese võrra (raske šoki stsenaarium).

Paljude madala sissetulekuga riikide ja isegi madalama keskmise sissetulekuga riikide jaoks tähendavad need asjaolud (toidu) impordikulude tõusu ajal, mil võlg on suurenenud ja vahetuskursid surve all. Riigid (nt Aafrikas, Lähis-Idas ja Lääne-Balkanil), kes impordivad suure osa oma toidust (eelkõige nisu, mis on oluline esmatarbekaup) Venemaalt ja Ukrainast, on tugevalt mõjutatud ning võivad kogeda kasvavaid pingeid, mis põhjustavad sotsiaalseid rahutusi, radikaliseerumist ja ebastabiilsust. Riigid, kes sõltuvad märkimisväärse osa oma põllumajandustoodangu puhul väetiste impordist (mõned neist sõltuvad ka nisuimpordist), seisavad silmitsi suurenevate kuludega, mis võivad põhjustada surnud ringi, mis ohustab tõsiselt toidutootmist järgmiste saagikoristuste ajal.

Nii humanitaarvajadused kui ka kulud tõenäoliselt suurenevad ja avaldavad humanitaarabile lisasurvet. Näiteks Maailma Toiduprogrammi hinnangul kasvavad nende tegevuskulud toidu- ja kütusehindade tõusu koosmõju tõttu praeguse tasemega võrreldes 26,1 miljoni euro võrra kuus. Võrreldes pandeemiaeelse tasemega moodustavad sellised lisakulud 63,8 miljonit eurot kuus.

EL, kes on oluline humanitaar- ja arenguabi andja toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas, pakub märkimisväärset rahalist ja poliitilist toetust. Alates 2015. aastast on EL kulutanud toiduabiks vähemalt 350 miljonit eurot aastas. Lisaks eraldas EL ajavahemikul 2014–2020 arengukoostööks üle 10 miljardi euro, et parandada kõige vaesemate ja haavatavamate toiduga kindlustatust, aidata kaotada nälg ja tulla paremini toime alatoitluse kõigi vormidega. EL eraldab aastatel 2021–2024 toitumisalase eesmärgiga rahvusvaheliseks koostööks vähemalt 2,5 miljardit eurot (1,4 miljardit eurot arenguabiks ja 1,1 miljardit eurot humanitaarabiks). 2021.–2027. aasta rahvusvahelise koostöö programmi raames toetab EL toidusüsteeme ligikaudu 70 partnerriigis.

Futuurihindade asümmeetriline kasv pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse näitab, et üleilmne toiduga kindlustatuse probleem on koondunud peamiselt nisuturule. Geostrateegilisest seisukohast on äärmiselt oluline, et EL panustaks tootmislünga täitmisse, et vähendada eeldatavat üleilmset nisupuudust. EL ei ole mitte ainult suurim nisu netoeksportija, vaid ka maailma suurima saagikusega piirkond. Alates eelmisest suvest on EL eksportinud 19 miljonit tonni nisu ning juuni lõpuks on oodata veel 13 miljonit tonni. See näitaja võib veidi suureneda, kuna kõrged hinnad soodustavad eksporti. ELi 2022. aasta talinisu saagi väljavaated on head, kuna alad suurenesid eelmise aastaga võrreldes 1 % ja suuremates tootvates liikmesriikides ei kannatanud põllukultuurid talvel halbade ilmastikutingimuste all.

Lühiajalises perspektiivis vaatleb ja analüüsib komisjon korrapäraselt toidu hindu ja toiduga kindlustamatust, mida koordineeritakse teiste üleilmsete osalejatega, sealhulgas varude taset riigi ja piirkonna tasandil, tuginedes võimaluse korral põllumajandusturu infosüsteemile (AMIS). Komisjon jälgib vajadust nende kaupade järele, mille varud on üleilmselt madalad, et anda kestlike tavade abil õigeid turusignaale tootmise hoogustamiseks. Humanitaarabi tuleks tõhustada toidupuudusega riikidele ning konfliktidest mõjutatud riikidele Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas, Aasias ja Sahara-taguses Aafrikas. Abi peaks vajaduse korral lähtuma humanitaarabi, arengu ja rahu omavahelisel seotusel põhinevast lähenemisviisist ning laiendama toidukriiside ennetamise üleilmse võrgustiku tööd riiklikule ja kohalikule tasandile. Esimesel Euroopa humanitaarfoorumil (21.–23. märts 2022) algatati üleskutse võtta meetmeid, et teha koostööd Euroopa tiimina üleilmse toiduga kindlustatuse humanitaarkriisi leevendamiseks. Ühist tegevust tõhustades saavad EL ja selle liikmesriigid koos suurendada humanitaarabi andmist häda- ja taasteabiks.

Kavandatud ELi erakorralise toetuse programmiga Ukrainale (330 miljonit eurot) soovitakse aidata leevendada Ukraina elanikkonna kannatusi, mis tulenevad Venemaa sissetungist, tagades kaitse ning põhikaupade ja -teenuste kättesaadavuse. Meede aitab ühtlasi tugevdada Ukraina toimekindlust ja hübriidohtudega toimetulekut, sest sellega suurendatakse valitsuse, majandustegevuses osalejate, meedia ja kodanikuühiskonna suutlikkust tulla toime kriisi mõjuga ja aidata kaasa riigi taastumisele. Tähelepanu keskmes on ka väikesemahulise tsiviiltaristu rekonstrueerimine ja selle strateegiline planeerimine ning energiajulgeolek.