Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

Käesolevas 2017. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus nr 1 (edaspidi „kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017“) esitatakse 2017. aasta eelarveprojekti neli peamist muutmisvaldkonda. Kolm neist on seotud poliitikaga: põllumajandus ja kalandus, konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks ning rände tegevuskava uus partnerlusraamistik, välisinvesteeringute kava ja julgeolek. Kavandatud muudatuste neljas rühm on seotud mitmete halduslike ja tehniliste muudatustega. Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2007 hõlmab täpsemalt järgmist:

Komisjon soovib ka rõhutada, et kavatseb 2017. aastal rahastada noorte tööhõive algatust 500 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringutena. Komisjon ei esita käesoleva kirjaliku muutmisettepaneku praeguses etapis siiski eelarveliste eraldiste ettepanekuid, kuna eesmärk on rahastada seda summat kulukohustuste koguvarust, mis saab kättesaadavaks pärast 2017. aasta tehnilist kohandust. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku lisada kõnealused assigneeringud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava paranduseelarve projekti kaudu kohe pärast seda, kui tehnilised kohandused on 2017. aasta alguses tehtud.

Kõigi institutsioonide 2017. aasta palkade ja pensionitega seotud täiendavate assigneeringute eeldatavate vajaduste ajakohastamine. Kõnealuseid vajadusi on võimalik vajaduse korral ajakohastada ametliku statistilise aruande kinnitamisel, mis on kättesaadav alates oktoobri lõpust.

Wifi4EU, algatus, mille eesmärk on aidata Euroopa kogukondadel pakkuda kodanikele tasuta WiFi juurdepääsupunkte: +20 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena, mis on ümber paigutatud Euroopa ühendamise rahastu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia programmist.

Sellise ajakohastamise tulemusena on 2017. aastal EAGFi vajaduste katmiseks vaja kulukohustuste assigneeringuid summas 42 937,6 miljonit eurot, milles sisaldub ka 450,5 miljonit eurot põllumajandussektori kriisireservi tarbeks. Nagu ka 2017. aasta eelarveprojekti puhul, jääb see kogusumma alla EAGFi netovaheülemmäära, mis on 44 145,7 miljonit eurot. See tähendab, et finantsdistsipliini mehhanismi kohaldatakse ainult eelarveaasta 2017 jaoks põllumajandussektori kriisireservi loomiseks .

2017. aastal eeldatavalt kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa suureneb 2017. aasta eelarveprojektis esitatud 1 880 miljonilt eurolt 2 407 miljonile eurole (+527 miljonit eurot), kompenseerides täielikult täiendavateks vajadusteks vajaminevad kulud. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud otsustest ja eeskirjade eiramistest tulenevate summade eelarvestuse ajakohastamine on väikesemahuline ja ei muuda 2017. aasta eelarveprojektis eeldatud üldsummat (1 430 miljonit eurot). Lisaks sellele hõlmab kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017 prognoositud sihtotstarbelise tulu ülekandmist 2016. aastast 2017. aastasse (977 miljonit eurot), millest 450 miljonit eurot sisaldus juba 2017. aasta eelarveprojektis, vastates EAGFi prognoositud ülejäägile 2016. aastal. Käesoleval aastal on aga kõnealuse ülejäägi lõplikku suurust palju raskem prognoosida, kuna liikmesriigid peavad deklareerima veel 2016. aasta septembri ja oktoobri kohta suuremahulisi kulusid, mille põhjuseks on viivitused uue otsetoetuste kava rakendamisel selle esimesel kasutusaastal. Hinnanguline ülejääk ei hõlma põllumajandussektori kriisireservi (441,6 miljonit eurot) 2016. aastal kasutamata jäänud assigneeringuid, mida ei kasutatagi ning kantakse üle tagasimakseteks põllumajandustootjatele, kelle suhtes kohaldatakse 2017. aastal finantsdistsipliini.

Kokku on EAGFi vajadused 2017. aastal (võttes arvesse nn finantsdistsipliini käsitlevaid EAGFi sätteid) hinnanguliselt 45 344,6 miljonit eurot võrreldes 44 817,6 miljoni euroga 2017. aasta eelarveprojektis (+ 527,0 miljonit eurot). Selline suurenemine tuleneb peamiselt peatükis 05 02 Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu loomakasvatussektorile ette nähtud täiendavatest ajutistest toetusmeetmetest kogusummas 500 miljonit eurot. Lisaks sellele tehakse kirjalikku muutmisettepanekusse nr 1/2017 inkorporeeritavate peatükkide 05 07 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatav põllumajanduskulude audit ja 05 08 Poliitiline strateegia ja koordineerimine peamistes turumeetmetes ja kuludes mõningaid väikeseid muudatusi. Peatüki 05 03 Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks vajadused jäävad võrreldes 2017. aasta eelarveprojektiga peaaegu samaks.

Kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2017 eesmärk on tagada, et põllumajanduseelarve põhineks uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. 2016. aasta septembri lõpuks on komisjonile teada esialgsed näitajad 2016. aasta toodangu kohta ning põllumajandusturgude perspektiivid, mis võetakse 2017. aasta eelarvevajaduste ajakohastatud prognooside aluseks. Lisaks turutegurite arvessevõtmisele käsitleb kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017 pärast 2016. aasta juunis koostatud 2017. aasta eelarveprojekti tehtud seadusandlike otsuste mõju põllumajandussektoris. See käsitleb eeskätt mitmeid komisjoni delegeeritud ja rakendusakte täiendavate ajutiste toetusmeetmete kohta, mis võeti loomakasvatussektori suhtes ning mille peamine toetusesaaja on piimasektor.

2) EAGFi kulude jaoks kasutatav netosaldo, nagu see on määratud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 367/2014 (viimati muudetud komisjoni 24. veebruari 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/257) lisas.

EAGFist rahastatavate põllumajanduskulude assigneeringuid on kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2017 kavandatud summas 42 937,6 miljonit eurot, mis on vähem kui EAGFi 2017. aasta kulude netosaldo (netovaheülemmäär) 44 145,7 miljonit eurot . Hoolimata sellest, et EAGFi vajadused suurenesid 527,0 miljoni euro võrra, võivad EAGFi assigneeringud 2017. aasta eelarveprojektiga võrreldes samaks jääda, kuna kõnealust suurenemist korvab täielikult EAGFile eraldatud täiendav sihtotstarbeline tulu (+ 527,0 miljonit eurot).

Tehakse ettepanek vähendada 6 miljoni euro võrra riiklike toetusprogrammide rahastamist käsitlevaid veinisektori assigneeringuid eelarvepunktis 05 02 09 08, et võtta arvesse kõige värskeimaid eelarve täitmise näitajaid.

Kõige suuremad muudatused turumeetmetes, mida kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2017 kavandatakse, käsitlevad piima ja piimatooteid (eelarveartikkel 05 02 12), mida suurendatakse 501,4 miljoni euro võrra. Suurim summa (+500 miljonit eurot) on mõeldud piimatootmise ajutise vähendamise tulemusena sihtotstarbelise abi vormis erakorralise toetuse jätkamiseks (150 miljonit eurot) ning piimatootjatele ja muude loomakasvatussektorite põllumajandustootjatele erakorraliseks kohandamistoetuseks (350 miljonit eurot), mille puhul on liikmesriikidel märkimisväärselt vabad käed suunata toetust põllumajandustootjatele, kes seda kõige rohkem vajavad.

05 03 —Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks (assigneeringud -527,9 miljonit eurot)

(miljonites eurodes, jooksevhindades, ümardatud) Otsetoetused 2017. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017 2017. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017) Pärast finantsdistsipliini kohaldamist (kaasa arvatud assigneeringud „põllumajandussektori kriisireservi” tarbeks) Vajadused 41 994,6 -0,9 41 993,7 - 2017. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu 1 480,0 +527,0 2 007,0 Taotletud assigneeringud 40 514,6 -527,9 39 986,7

Peatükis 05 03 taotletud assigneeringuid vähendati 2017. aasta eelarveprojektiga võrreldes 527,9 miljoni euro võrra. Selline muutus tuleneb peamiselt suuremast sihtotstarbeliste tulude summast (+527,0 miljonit eurot), mis on ette nähtud eelarvepunktis 05 03 01 10 Põhitoetuskava, millega seotud hinnangulised vajadused jäävad 2017. aasta eelarveprojektiga võrreldes samaks. Kõige värskemate eelarve täitmist käsitlevate andmete alusel kavandatakse otsetoetuste puhul ainult väga piiratud vajaduste muutmist (-0,9 miljonit eurot). 2017. aasta eelarveprojekti vastuvõtmise hetkel ei olnud aga väikepõllumajandustootjate kava rakendamist käsitlev teave kättesaadav ning vastavad summad kanti eelarvesse erinevate punktide all. Pärast seda kui liikmesriigid on kõnealuse teabe kättesaadavaks teinud, tehakse ettepanek tõsta vajalikud assigneeringud eelarvepunkti 05 03 02 61. Assigneeringute suurendamine 1 347,0 miljoni euro ulatuses kõnealuses eelarvepunktis kompenseeritakse täielikult mitmete muude otsetoetuste vähenemisega, eelkõige punktide 05 03 01 02, 05 03 01 10 ja 05 03 01 11 osas, nii et kõnealuse ümbertõstmine mõju oleks neutraalne kõigi asjaomaste otsetoetuste kavade puhul.

Muud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatavad põllumajanduskulud (assigneeringud +13,5 miljonit eurot)

Eelarvepunkti 05 07 01 07 Liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonid vastavalt otsustele, milles käsitletakse raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli assigneeringuid tuleb 25,0 miljoni euro võrra suurendada, et võtta arvesse tulevast komisjoni otsust, millega korrigeeritakse eelmistel aastatel sisse nõutud finantskorrektsioonide summat. Eelarvepunkti 05 07 02 Vaidluste lahendamine assigneeringuid võib vähendada 21 miljoni euro võrra, kuna osa 2017. aastasse kavandatud makseid, mis on seotud nn „Jülichi“ kohtuasjaga suhkru toodangumaksude küsimuses, tehakse juba 2016. aastal. Eelarveartiklite 05 08 01 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), 05 08 03 Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine ja 05 08 09 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — Operatiivne tehniline abi kulukohustuste assigneeringute (+9,5 miljonit eurot) ja maksete assigneeringute (+8,5 miljonit eurot) suurendamise põhjuseks on ajakohastatud eelarveprognoosid .

2.3 Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped

Nagu institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punktiga C ette nähtud, vaatas komisjon läbi värskeima kättesaadava teabe, mis käsitleb jätkusuutliku kalanduse kokkuleppeid. Et Cooki saartega sõlmitud leping ja sellega seotud protokoll jõustub eeldatavalt enne 2016. aasta lõppu, teeb komisjon ettepaneku kanda kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud reservi artiklist 40 02 41 eelarve artiklisse 11 03 01 Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (jätkusuutliku kalanduse kokkulepped) summas 0,735 miljonit eurot. Kavandatud muudatuse mõju eelarvele on neutraalne.

(miljonites eurodes, jooksevhindades, ümardatud) Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped 2017. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017 2017. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2017) Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Tegevuseelarverida (11 03 01) 117,7 112,7 +0,735 +0,735 118,4 113,4 Reserv (40 02 41) 15,5 15,5 -0,735 -0,735 14,8 14,8 Kokku 133,2 128,2 0,0 0,0 133,2 128,2

3.Majanduskasv ja töökohad: edukate programmide ja rahastamisvahendite edendamine

Komisjon esitas 14. septembril 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekud teemal Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine: Tulemustele keskenduv ELi eelarve . Läbivaatamisele/muutmisele on lisatud mitmed valdkondlikud ettepanekud – sealhulgas uus telekommunikatsiooni pakett, milles esitatakse Euroopa visioon kodanike ja ettevõtjate internetiühenduvuse kohta (nn Wifi4EU ettepanek ).

Üheks läbivaatamise/muutmise järelduseks on see, et võrreldes eelmise perioodiga on mitmeaastases finantsraamistikus 2014-2020 suunatud kulutusi märkimisväärselt ümber töökohtade loomist ja majanduskasvu soosivatele meetmetele. Mitmete alamrubriigi 1a Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks raames rahastatud programmide nõudlus on kasvanud, mille tulemuseks on vahendite tõhus kasutamine ja kiire projekti valik: seega tehakse ettepanek täiendada mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud perioodi vältel nende esialgseid assigneeringuid. Komisjon teeb ettepaneku võtta alates 2017. aastast koos uue WiFi4EU seadusandliku ettepanekuga programmi „Horisont 2020“, COSME (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komitee), Euroopa ühendamise rahastu (CEF-Transport) ja „Erasmus+“ tarbeks järkjärgult kasutusele täiendavad vahendid.

Kavandatav soovituslik finantsplaneering eelarvepunktide kaupa on teavitamiseks esitatud tabelis allpool. Aastateks 2018, 2019 ja 2020 kavandatud suurendamine sõltub iga-aastase eelarvemenetluse tulemustest. Suurendamine jääb institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17 sätestatud 10 %-lise paindlikkuse raamesse.

(miljonites eurodes, jooksevhindades, ümardatud) Eelarverida Nimetus 2017 2018 2019 2020 Kokku Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) 02 02 02 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu parandamine rahastamisele omakapitali ja laenude vormis 50 80 50 20 200 COSME kokku 50 80 50 20 200 CEF Transport 06 02 01 01 Kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja piiriüleste lõikude parendamine 30 50 20 100 06 02 01 02 Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine 30 50 20 100 06 02 01 03 Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine 50 80 50 20 300 CEF transport kokku 50 140 150 60 400 „H2020“ 08 02 01 01 Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu 16,7 50 16,7 16,7 100 08 02 02 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine 50 50 100 08 02 04 Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine 16,7 50 21,7 21,7 110 09 04 02 01 Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas 16,7 50 11,7 11,7 90 „H2020“ kokku 50 150 100 100 400 „Erasmus+“ 15 02 01 01 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga 23,5 16,5 15 15 70 15 02 01 02 Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus 26,5 33,5 35 35 130 „H2020“ kokku 50 50 50 50 200

Läbivaatamise/muutmise raames tehakse ka ettepanek jätkata noorte tööhõive algatust alamrubriigis 1b, eraldades selleks ajavahemikus 2017–2020 1 miljard eurot. Komisjon teeb ettepaneku eraldada 2017. aastal 500 miljonit eurot ja 2018. aastal 500 miljonit eurot, mida rahastatakse kulukohustuste koguvarust. Praegu on kulukohustuste koguvarus 2017. aastaks pärast EFSI rahastamist kasutada ainult 174,1 miljonit eurot. Arvestades aga 2016. aasta eelarve kulukohustuste varu, on siiski tõenäoline, et kulukohustuste koguvaru pärast 2017. aasta alguses toimuvat tehnilist kohandust suureneb. Komisjon teeb ettepaneku lisada noorte tööhõive algatuse jaoks 2017. aastal 500 miljonit eurot paranduseelarve projekti kaudu, mis esitatakse kohe pärast tehnilise kohanduse tegemist.

Praegu on käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus esitatud kohandustest majanduskasvu ja töökohtade loomisega seotud ainult alamrubriigiga 1a seotud kohandused.

3.1 „Horisont 2020“

Programmi „Horisont 2020“ raames esitatud projektikonkurssidele on laekunud oodatust tunduvalt rohkem pakkumisi. Jätkamaks programmi raames majanduskasvule ja töökohtade loomisele antava toetuse suurendamist, tehakse ettepanek eraldada 2017. aastal täiendavalt 50 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid, mis on suunatud piiratud arvul prioriteetsetele meetmetele eesmärgiga saavutada maksimaalne mõju:

– Euroopa Teadusnõukogu: Euroopa Teadusnõukogu edendab eesliiniuuringute tegemist uutes ja huvipakkuvates valdkondades, mis on Euroopa teadusbaasi konsolideerimise seisukohast kriitilise tähtsusega. Praegu ei ole suurt arvu suurepäraseid projekte võimalik rahastada: ELi toetus võib katta esitatud abikõlblike projektide eelarvest ainult 10 % ning on isegi oht, et see võib langeda allapoole kõnealust kriitilist 10 %-list üldist edukuse määra. Kui see peaks juhtuma, võivad mõned väga kõrge kvalifikatsiooniga teadlased üldse taotlemisest loobuda. Seni on Euroopa Teadusnõukogu vahenditest rahastatud oluliselt alla 1 % Euroopa teadlastest. Täiendavad vahendid võimaldaksid ka Euroopa Teadusnõukogu valikukomiteedel võtta kõige ambitsioonikamate projektide valikul suuremaid riske.