SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Piiramise ja kauplemise süsteemid on poliitikavahendid, et kulutõhusalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Kasvuhoonegaaside heite ülemmäära kehtestamine tagab, et poliitika on keskkonnasõbralikum ja saastekvootidega kauplemine võimaldab paindlikkust, et saavutada heite vähenemist. ELil on enam kui kümne aastaga omandatud kogemused, mis on seotud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, maailma suurima piiramise ja kauplemise süsteemiga.

Kui heitkogustega kauplemise süsteemid on omavahel seotud, võimaldab see ühes süsteemis osalejatel kasutada oma kohustuste täitmiseks ühikuid teisest süsteemist. Selline süsteemide ühendamine peaks kaasa tooma CO2-heite laialdasema maksustamise. Laiendades turgu ja suurendades vähendamisvõimaluste kättesaadavust, edendatakse süsteemide sidumisega kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kulutõhusust.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine saastekvootidega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitiline eesmärk, eelkõige kliimakaitse eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas Pariisi kokkuleppe alusel.

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt on võimalik siduda ELi heitkogustega kauplemise süsteem teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, mis on kohustuslikud ja milles on kehtestatud heitkoguste absoluutne ülempiir ning mis on omavahelises kooskõlas. Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et siduda ELi ja Šveitsi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemid.

Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteem (Šveitsi HKS) sai energiamahukatele ettevõtetele kohustuslikuks 2013. aastal ning sellega kehtestati kasvuhoonegaaside heite absoluutne ülempiir, millega on täidetud kaks peamist nõuet selle süsteemi sidumiseks ELi HKSiga.

Üldiselt on Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi ülesehitus väga sarnane ELi heitkoguste kauplemise süsteemiga. ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteem hõlmavad ühesuguseid gaase ja tööstusharusid, ühesuguseid hõlmamise piirnorme ning selles on määratletud vastutavad üksused käitise tasandil. Aasta-aastalt väheneb Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi igal aastal välja antud saastekvootide kogus, pidades sammu sama näitajaga ELis. Jaotamise metoodikad on kooskõlas: vaikimisi kasutatav meetod on enampakkumised ning kohaldatakse ühesuguseid võrdlusväärtusi tööstusharudele, kellele eraldatakse üleminekuajal tasuta heitkoguse ühikuid. Mõlemas süsteemis on sarnased arvulised ja kvalitatiivsed rahvusvahelised ühikud. Mõlemas süsteemis on praegu käsil kauplemisperiood aastateks 2013–2020. Mõlema süsteemi nõuete täitmise periood hõlmab kalendriaastat ning süsteemi kuuluvad ettevõtted teatavad aasta heiteandmed ja tagastavad saastekvoodid järgmise aasta 31. märtsist kuni 30. aprillini. Karistused piisava hulga kvootide tagastamise kohustuse täitmata jätmise eest on ühesugused mõlemas süsteemis.

Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteem lennundust ei hõlma, kuigi lennundus kuulub suuremate kasvuhoonegaaside tekitajate hulka ning Šveitsi lennunduse lisamist Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi peetakse oluliseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga sidumiseks. Šveits on tegelenud sellega, et lisada lennundus Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi, nagu see on praegu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.

Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi vaadatakse praegu üle, nagu ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi seoses järgmise ajavahemikuga 2021–2030. Lepingus, millega seotakse ELi heitkogustega kauplemise süsteem Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemiga („sidumisleping“) sisalduvad sätted, millega tagatakse jätkuv süsteemide ühilduvus, et süsteemid saaksid koos toimida ajavahemikul 2021–2030.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Hoolimata heitkogustega kauplemise suurenemisest Aasias ja Põhja-Ameerikas, ei saa siiski öelda, et oleks olemas rahvusvaheline CO2-turg, kus kehtib ühtne ülemaailmne süsinihappegaasihind. Riigiti võetakse erinevaid kliimamuutuste leevendamise meetmeid, nii turupõhiseid kui ka tavapärasemaid juhtimise ja kontrollimise poliitika meetmeid. See toob kaasa CO2-heite ülekandumise ohu kõige energiamahukamates sektorites, st võib seega esile kutsuda tööstuse üleviimise väiksemate eesmärkidega ja leebemate meetmetega riikidesse. Sidumisega hakkavad ühendatud süsteemides CO2-hinnad lähenema ja see aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele. Kui Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab ka lennunduse, hakatakse Šveitsi riigisiseseid lende, Šveitsi ja ELi vahelisi lende ja lende ELi liikmesriikide vahel ühetaoliselt käsitlema.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepanek on esitatud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 218.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 191 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ning eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.