ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.4

Sõlmitud on kuus liikuvuspartnerlust järgmiste riikidega: Cabo Verde Vabariik (mai 2008) (10), Moldova (mai 2008) (11), Gruusia (november 2009) (12), Armeenia (oktoober 2011) (13), Aserbaidžaan (detsember 2013) (14) ja Maroko (juuni 2013) (15). Liikuvuspartnerluse läbirääkimised Tuneesiaga on lõpule viidud ja ühisdeklaratsioonile kirjutati alla selle aasta 3. märtsil. Alustatud on läbirääkimisi liikuvuspartnerluse üle Jordaaniaga ja need peaksid lõpule jõudma enne Kreeka eesistumise aja lõppu. Samas on kavas alustada rände-, liikuvus- ja julgeolekudialooge teiste Vahemere lõunapiirkonna riikidega, näiteks Egiptus, Liibüa, Alžeeria ja Liibanon. ELi ja Aafrika tippkohtumise deklaratsioonis rände ja liikuvuse kohta (16) on võetud üldine lähenemisviis, mida komitee toetab.
3.2.

Komisjoni jaoks on valge raamatu keskse ettepaneku – laiendada komisjoni pädevusi, et kontrollida ka konkurentsivastaste vähemusosaluste omandamist – lähtepunkt asjaolu, et määrust (EÜ) nr 139/2004 saab kohaldada vaid juhul, kui ühinemistega kaasneb „püsiv kontrolli üleminek” (artikli 3 lõige 1), kuid kõnealusel juhul see nii ei ole. Lisaks on komitee seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 ei ole konkurentsivastaste vähemusosaluste juhtumiga tegelemiseks piisav õiguslik alus.
7.3

Globaliseerumine on fakt ja eksport on Euroopa majanduskasvu jaoks esmatähtis. Tavad tuleb ühtlustada, nii et Euroopa suudaks konkurentsi astuda võrdsetel alustel turgudega, kus jätkuvalt eraldatakse ebaseaduslikku riigiabi või kus tööõigus on ebatõhus.
5.14

Komitee on aru saanud, et praegu on kõik transpordiühendused võimalikud mitte internetipõhiselt, ent internetipõhiselt veel mitte. Ja just see on koht, kus king pigistab. Reisiteenuse tarbija soovib saada teavet internetist ja osta ühe pileti ELi piires aset leidva rahvusvahelise reisi jaoks, mille puhul kasutatakse eri transpordiliike.
3.1

Saavutatud tulemuste analüüs näitab, et strateegia on osutunud ebapiisavaks selles seatud eesmärkide elluviimisel. Strateegiat „Euroopa 2020” tuleb uuendada, et muuta see tõhusaks ja tulemuslikuks, vältimaks ohtu, et see ebaõnnestub nagu eelnev Lissaboni strateegia. Väga oluline on koondada tähelepanu teatud eesmärkidele, et tagada nende sidusus ja rakendamine.
3.1

Arvatakse, et 2050. aastaks on tsiviillennunduses kasutusel palju erinevat tüüpi ja erinevate omadustega õhusõidukeid. Osad neist on mehitatud, teised mitte. Sellest tulenevalt on oluline luua Euroopa kaugjuhitavate õhusõidukisüsteemide – ehk teisisõnu droonide – turg. Droonid on osa mehitamata õhusõidukisüsteemide (UAS) laiemast kategooriast, mida saab programmeerida lendama iseseisvalt. Kaugjuhitavaid õhusõidukisüsteeme juhib seevastu piloot eemalt.
3.20

Komitee toetab ettevõtetes iga-aastaste kontrollide läbiviimise jätkamist ja leiab, et kontrollid peaksid tuginema riskihindamispõhimõttele. Seda lähenemisviisi tuleks ELi tasandil ühtlustada. Kontrollimise kulu peaks olema proportsionaalne, et mitte suurendada mahepõllumajandustootjate kulusid ja tagada tarbijatele võimalus osta mahepõllumajanduslikke tooteid mõistliku hinnaga. Ent eeldusel, et riskipõhise kontrollimise lähenemisviis osutub kontrollisüsteemi jaoks ohutuks ja usaldusväärseks, võiks kohandada põllumajandusettevõtete kontrollimise ajavahemikke.
2.2

Andmeid luuakse ja kogutakse järjest enam meie elu kõigis aspektides: alates haldusmenetlustest, nagu nt elektroonilised maksustamisvormid, kuni terviseandmete passiivse kogumiseni nutikella abil. Nn suurandmed, nt ühistranspordisüsteemide kasutajate andmed, on võimelised täielikult muutma viisi, kuidas me kujundame ja kavandame avalikke teenuseid. Tõepoolest sõltuvad poliitikaalgatused või avalikud teenused järjest enam digitaalsest suutlikkusest. Värske näide Ühendkuningriigist on sõidukite maksustamine: paberist automaksukleebise asendamine sõltub kindlustuse, omanikeregistri ja MOT-ülevaatuse (sõiduki ohutuse kontroll) andmebaaside koostalitlusvõimest (koostalitlusvõime määratluse kohta vt http://www.ariadne.ac.uk/issue24/interoperability). See on muutnud automaksuga seotud menetlused kodanikele lihtsamaks, samas kui on märgitud, et see suurendab süsteemi järgimist. Lühidalt, me elame digiühiskonnas, kus on võimalik oluliselt parandada meie võimet pakkuda digitaalsuutlikke ühendatud teenuseid. ELil on mitmeid programme ja ulatuslikum digitaalarengu tegevuskava, mis toetavad digitaalmajanduse ja digiühiskonna ellurakendamist (vt http://ec.europa.eu/digital-agenda).
1.15

Komitee on arvamusel, et „kolme ei” reegel on aegunud: keskpika tähtajaga finantsraamistiku vahendid on aastateks 2014-2020 olemas, elluviimise hõlbustamiseks on loomisel halduslik-institutsiooniline süsteem ning ühisstrateegia sisaldab vajalikke regulatsioone.
1.1

Kõnealuse kavandatud direktiivi teema on Euroopa Liidu jaoks otsustava tähtsusega. Maailmapoliitika tuleviku ja Euroopa kodanike heaolu määrab suures osa ära see, kuidas kontrollitakse ja kasutatakse andmeid maailma kohta, milles me elame. Praegu koostavad ja kontrollivad neid andmeid peamiselt USA ja teised väljaspool ELi asuvad riigid. On hädavajalik, et Euroopa võimendaks oma kosmoseprogrammi ning Maa seire andmete tootmist ja levitamist, et EL võiks mahajääjast kujuneda selle äärmiselt olulise sektori juhiks.
Tuleks märkida, et komisjoni dokumendis ei ole määratletud mõiste „meremajandus”. Siiski märgib komitee, et see mõiste on ära toodud 2012. aasta märtsi ELi kolmandas vahearuandes pealkirjaga „Scenarios and Drivers for Sustainable Growth from oceans seas and coasts (Meremajanduse kasv – Ookeanide, merede ja rannikualade jätkusuutliku majanduskasvu stsenaariumid ja ajendid)”, milles sedastatakse, et meremajanduse kasv on määratletud kui ookeanide, merede ja rannikualade arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Meremajanduse moodustavad kõik ookeanide, merede ja rannikualadega seotud valdkondlikud ja sektoriülesed majandustegevused. Kuigi need tegevused on sageli geograafiliste eripäradega, hõlmab see määratlus ka lähimaid otseseid ja kaudseid toetavaid tegevusalasid, mis on vajalikud meremajanduse sektorite toimimiseks. Selliste tegevusalade asukoht võib olla ükskõik kus, ka sisemaariikides. Merendusvaldkonna tööhõive on kogu tööhõive (mõõdetuna täistööaja ühikutes), mis tekib eespool nimetatud ookeanide, merede ja rannikualadega seotud tegevuste tulemusena.
1.6

Meditsiiniuuringute puhul on otsustav tähtsus suurandmetel. Komitee on seisukohal, et a) tuleb tagada patsientide anonüümsus, b) asjakohane on edendada andmehankimise programme, c) tuleb kaaluda suurandmete patenteerimise ja nendega kauplemise keelustamist ja d) vaja on ka luua tehnoloogad ja eeskirjad metaandmete jaoks.
1.9

Komitee on veendunud, et käes on aeg ületada kultuurilised ja poliitilised põhjused, mille tulemusel loodi liikmesriikide saatkonnad, ning et ELi ühtne esindus kolmandates riikides kujutaks endast olulist kvalitatiivset edasiminekut suhetes ülejäänud maailmaga, andes uut hoogu Euroopa ühendamise protsessile ka ELi sisenemist reguleeriva poliitika seisukohast, lahendades arvukad erinevate viisamenetlustega seonduvad probleemid ning suurendades austust ja lugupidamist ELi täieliku poliitilise integratsiooni vastu.
6.4

Liikuvuspartnerlused peaksid terviklikumal ja tasakaalustatumal viisil hõlmama seadusliku liikuvuse ja rändega seotud aspekte, mis peaksid partnerlustes olema prioriteetsed. Komitee toetab liikuvuspartnerlusi, mis on mõne päritoluriigiga sõlmitud (36), kuid teeb ettepaneku, et need lepingud oleksid tasakaalustatumad ja pooltele õiguslikult siduvad. Seni on prioriteedid olnud suunatud dokumentideta sisserändajate turvalisusele, tagasisaatmisele, tagasivõtmisele ja piirivalvele. EL peaks pakkuma nendele riikidele ja kodanikele ka võimalusi töö- ja haridusalaseks sisserändeks seaduslike, paindlike ja selgete menetluste alusel.
3.5.1

Reederite ja meremeeste organisatsioonid (ICS, ECSA, ITF/ETF, rühmitus SOS „Save Our Seafarers”) on ühendanud jõud, et suurendada teadlikkust piraatluse inim- ja majanduslikest kuludest. ECSA/ETFi ühisdokumendis (2013. aasta septembrist) piraatluse kohta Guinea lahes korrati sotsiaalpartnerite muresid. Komitee leiab, et piraatlus vähendab motivatsiooni valida meremehe elukutse ja töötab vastu kampaaniatele, mille eesmärk on muuta see elukutse inimeste jaoks atraktiivsemaks.
1.18.1

Komitee on seisukohal, et sotsiaalset mõõdet tuleb EUSAIRis kooskõlas komisjoni ettepanekutega arvesse võtta ja tugevdada. Selleks tuleb edendada sotsiaalseid investeeringuid ja ajakohastada asjakohaselt sotsiaalkaitsesüsteeme nii, et — tagada, et sotsiaalkaitsesüsteemid vastaksid inimeste vajadustele elu keerukatel hetkedel; — pakkuda asjakohaseid ja jätkusuutlikke sotsiaalkaitsesüsteeme; — täiustada aktiivse kaasamise strateegiaid.
1.6.

Komitee võtab teadmiseks asjaolu, et territooriumit, mida ELi Alpi piirkonna strateegia hõlmab, iseloomustab Euroopa keskmisest kõrgem arengutase majanduse, keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast. Vaatamata neile omadustele seavad majandus- ja finantskriis ning majanduse ja turgude globaliseerumisest tulenevad muutused kõnealusele makropiirkonnale olulisi ja delikaatseid väljakutseid. Seetõttu leiab komitee, et ELi Alpi piirkonna strateegia peaeesmärk – tagada, et piirkond jääks üheks atraktiivseimaks Euroopas, kasutades kõige tõhusamalt ära oma ressursse ning uuendusliku ja jätkusuutliku arengu võimalusi (1) – tuleb kindlasti saavutada, et toetada Euroopa majanduslikku konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
1.1.

Komitee tunneb heameelt kahe teatise ja jäätmedirektiivi muutmise paketi üle ning toetab kampaaniat suurendamaks kõigi ettevõtjate ja tarbijate teadlikkust vajadusest loobuda järk-järgult lineaarsest majandusmudelist, mille põhimõte on „võta-valmista-tarbi-viska ära” (take-make-consume and dispose), ning kiirendada üleminekut ringmajandusele, mis on taastumisvõimeline ja mille eesmärk on toetuda taastuvenergiale, et vähendada loodusvarade kasutamist.
2.2.

Vaatamata hiljuti läbiviidud Eurobaromeetri uuringule, milles suurem osa küsitletuist (85 %) väitis, et nad on rahul töötervishoiu ja tööohutusega töökohal, ning 77 % küsitletuist kinnitas, et töötervishoiu ja tööohutuse alane teave ja/või koolitus on töökohal kättesaadav, võib töötervishoidu ja tööohutust ELis parandada. Tegelikult on praegune olukord väga murettekitav: igal aastal sureb tööõnnetuste tagajärjel enam kui 4 000 töötajat ja üle kolme miljoni töötaja on selliste tõsiste tööõnnetuste ohvrid, mis toovad kaasa enam kui kolmepäevase töölt puudumise. Ligikaudu üks neljandik töötajatest leiab, et nende tervis ja turvalisus on töö tõttu ohus või et töö avaldab peamiselt negatiivset mõju nende tervisele. Saksamaal on 460 miljoni haiguspuhkuse päeva tulemuseks aastas tootlikkuse langus hinnanguliselt 3,1 % SKPst ning Ühendkuningriigis oli 2010/2011. majandusaastal netokulu valitsusele hinnanguliselt 2 381 miljonit naela.
6.1.2.

Regulatiivses plaanis peavad lennujaamad täitma väga paljusid eri nõudeid. Haldusmenetlused on väga keerulised, eriti kui tegemist on julgeoleku- ja keskkonnaküsimustega. Komitee ei eita mingil juhul keskkonnanõuete tähtsust. Siiski tuleb neis küsimustes järgida tasakaalustatud lähenemisviisi. Euroopa Komisjon on juba teinud edusamme, näiteks määrusega (EL) nr 598/2014 müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja korra kehtestamise kohta liidu lennujaamades tasakaalustatud lähenemisviisi raames. Euroopa lennundussektor on rohelise majanduskasvu seisukohalt paljulubav tööstusharu. Komitee hoiatab Euroopa Komisjoni eelkõige integreerimata lahenduste rakendamise eest keskkonnaprobleemidega tegelemisel. Komitee rõhutab, et tarvis on integreeritud ja globaalseid lahendusi. Seda silmas pidades oleks kasulik, kui Euroopa Komisjon viiks esimese sammuna ellu ulatusliku projekti, mille eesmärk on Euroopa lennujaamade läbilaskevõimet mõjutavate kehtivate keskkonnaalaste piirangute kaardistamine ja dokumenteerimine.
3.7.

Selleks on vaja kõiki ELi liikmesriike aidata edusammude tegemisel. Eelkõige on tähtis see, et kõigis liikmesriikides, eriti neis, kes selles valdkonnas on mahajäänud, loodaks ja tugevdataks tänapäevaseid tipptasemel teadusuuringute ja arendusvõimsusi ning innovatsioonikeskusi ning kohandataks ülikooliharidust ja ülikoolide vahendeid sellele eesmärgile. Euroopa vajab maailmatasemel ülikoole. Seega tuleb esmajoones toetada ülikoole ja teaduskeskusi kui innovatiivsete isiksuste taimelava.
2.4.1.

Tuleb märkida, et põhiõiguste tagamist ja „internetivabaduste” kaitset silmas pidades lükati Euroopas tagasi võltsimisvastase kaubanduslepingu ettepanek (ACTA) ning USAs veebipiraatlusevastane seadus (SOPA, Stop Online Piracy Act) ja intellektuaalomandi kaitset käsitlev seadus (PIPA, PROTECT IP Act). Need ebaõnnestunud katsed näitavad, kui raske on saavutada kooskõla intellektuaalomandi õiguste tagamise ja avaliku arvamuse vahel. Nõnda leiab osa Euroopa avalikkusest, et võltsimine ja piraatlus ei ole kuriteod, ning nad ei mõista intellektuaalomandi õiguste rikkumise majanduslikke tagajärgi. ELi eesmärke, intellektuaalomandi õiguste rikkumise mõju kolmandates riikides ja ELi püüdlusi intellektuaalomandi õiguste kaitsel tuleb paremini selgitada, et luua soodne keskkond leiutajate õiguste kaitseks.
1.6.

Komitee on seisukohal, et üleminekut ringmajanduse uuele mudelile, mis hõlmab ümbertöötlemist ja uuesti tarbimist, ei saa lahutada sotsiaalselt vastutustundliku territooriumi metoodika üldisest levikust, mille puhul on tegemist jagatud ja uuenduslik-osaluspõhise kultuuri arendamisega.
4.6.

Võttes arvesse ELi merendusvaldkonda käsitlevat riskianalüüsi järgmise 15 aasta kohta, leiab komitee, et jagatava teabe salastatuse määratlemisel tuleks prioriseerida hädaolukordade, ohtude ja nõrkade kohtade tõhusat tuvastamist eelkõige igas sektoris eraldi, ja seda nii merealadel kui ka üldisemas plaanis. Vt „Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain”, Wise Pens International, 2013 („ELi merendusvaldkonna ühise teabejagamiskeskkonna mõjuhinnangu juurde kuuluv riskianalüüs”, 2013), Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat.
5.10

Põllumajandus- ja metsandussektori kasvuhoonegaaside heitkoguste aruandluseks tuleks kasutusele võtta lihtsad rakendusvahendid. Need peaksid põhinema teadmistel ja teaduslikult põhjendatud eeldustel. ELi kliima- ja energiapoliitika aastani 2030 ei tohiks viia põllumajandus- ja metsandussektoris ülereguleerimiseni ega põllumajandustootjate ja metsaomanike liigse koormamiseni ning selles tuleks järgida põhimõtet, et põllumajandustootjatel ja metsaomanikel on oma põhitöökohad ja piiratud haldusressursid.
5.5

Albaanias on kokku ligikaudu 1 04 275 tegutsevat ettevõtet, millest pooled asuvad Tirana ja Durrësi maakonnas. 2012.–2013. aastal oli Albaanias ligikaudu 30 tööandjate organisatsiooni. Tööandjate katusorganisatsioon Biznes Albania loodi 2010. aastal ning see hõlmab 24 ettevõtjate ühendust ja arvukaid äriühinguid (üle 30 000 tööandja on ühenduse liikmed). Biznes Albania on riikliku töönõukogu, riikliku majandusnõukogu ja Rahvusvahelise Tööandjate Organisatsiooni (IOE) liige. Riiklikus töönõukogus esindatud sotsiaaldialoogi põhiosalejate hulgas on ka Albaania Põllumajandustööstuse Nõukogu (KASH), kuhu kuulub 12 piirkonnanõukogu ja 21 riiklikku ühendust, ning Albaania Tööandjate Organisatsioonide Nõukogu (KOPSH), kuhu kuulub 14 föderatsiooni, millest suurem osa tegutseb riiklikul tasandil.
2.2.

„Seoses sellega on paljud ELi, riikliku ja kohaliku tasandi sidusrühmad esitanud üleskutse võtta vastu ELi linnade tegevuskava. Tulles vastu nimetatud üleskutsetele, korraldas Euroopa Komisjon linnade foorumi „CITIES”, et algatada arutelu ELi linnade tegevuskava vajalikkuse teemal. Pärast linnade foorumit arutati ELi linnade tegevuskava väljatöötamise vajalikkust liikmesriikides ning tõdeti, et nii Euroopa Parlamendil, Regioonide Komiteel, linnade liitudel kui ka linnadel endil on vajadus ja ootus sellise tegevuskava järele ning nad on valmis selle koostamises osalema.”
3.1.6.

Väga vähese edu hind on aga siiski olnud kõrge, mis nähtub ELi poliitika ebaõnnestumisest majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamisel. Kontrastina on samal ajavahemikul USA eelarvepuudujääk vähenenud 10,6 %-lt 4,9 %-le, USA majanduskasv kiirenenud1,6 %-lt 2,4 %-le (samal ajal kui see ELis on aeglustunud1,7 %-lt 1,3 %-le), USA tööpuudus on langenud8,9 %lt 6,2 %-le (ELis on see tõusnud9,6 %-lt 10,2 %-le) ning eriti oluline on see, et USA tööhõive on kasvanud6,3 % võrra, ELis aga seiskunud –0,1 % juures.
3.12.

Komisjon on seisukohal, et juhul, kui kava saavutab täielikult oma investeerimiseesmärgi, luuakse kolme järgmise aasta jooksul täiendavad 1–1,3 miljonit töökohta. Hoolimata 25 miljonist töötust kogu ELis on see siiski üsna märkimisväärne. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) avaldas investeerimiskavaga kaasneva töökohtade loomise kohta hiljuti oma hinnangu. Kõnealuse aruande peamine järeldus on see, et programmi ja selle vahendite jaotuse hoolikal kavandamisel saab 2018. aasta keskpaigaks luua üle 2,1 miljoni uue töökoha. Näiteks kui EFSI vahendeid eraldatakse töötuse määra arvestades, võib see viia kõige suurema ja õiglasema tööhõive kasvuni (7). Komitee nõuab, et võimalike projektide üle otsustamisel võetaks arvesse makropiirkondlike strateegiate prioriteete. Seepärast on selge, et investeerimiskavast toetatavate projektide väljavalimise kriteeriumid tuleb avalikustada võimalikult kiiresti.
1.1.

Tulenevalt asjaolust, et katseseadmete kasutamine ja katsemenetluste väljatöötamine „kasutusesolevate mootorite heitenormide seireks” on väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate puhul uus kontseptsioon, soovitab komitee kõigi mootori- ja masinatüüpide puhul läbi viia põhjalikud pilootprogrammid, et kindlaks teha, kas vajalike seadmete paigaldamine on võimalik. Nende uuringutega tuleks ka välja selgitada, kas masina mootorit peaks katsetama katsestendil, juhul kui vahetult masinatel mõõtmine osutub liiga suureks probleemiks.
4.9.

Mõistlik oleks kaheosaline süsteem, mis hõlmab riiklikku ametiasutust ja tagab ELi tasandil õiguskaitse ja järelevalve. Registreerimine peaks olema läbipaistev ja sõltumatu, soovitavalt avaliku sektori rahastatav ja hallatav. Komitee märgib, et hetkel on registreerimine põllumajandustoodetele ja toiduainetele tasuta ning seega tuleks sama põhimõtet rakendada mittepõllumajanduslike toodete puhul. Kui selle eest soovitakse tasu võtta, peaks see olema väga madal, et see ei osutuks registreerimisel takistuseks ega tekiks oht, et kulud lükatakse tarbijate kanda. Registreerimine tuleks viia lõpule teatud ajaks, et vältida pikaldast bürokraatiat ja ebakindlust nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks – 18 kuud tundub selleks mõistlik.
2.3.

Arvestades tõika, et praktikas on võimatu kontrollida mõnikord märkimisväärset osa kaubast, luuakse programmiga SAFE alus volitatud ettevõtjate (Authorised Economic Operator – AEO) kontseptsioonile, mille raames akrediteeritakse eelkontrolli abil ettevõtjaid usaldusväärseteks partneriteks tolliküsimustes. Selleks peavad ametiasutused põhjalikult mõistma ettevõtja äritegevust, saama selge pildi tema äritegevusprotsessidest ja ettevõtluskeskkonnast, milles ta tegutseb, ning neil peab olema pidev juurdepääs ettevõtja raamatupidamisele. EL määratleb määruse (EÜ) nr 648/2005 (1) artiklis 5a „volitatud ettevõtja” staatuse ja selle andmise. Ettevõtjad on seisukohal, et kõnealuse staatuse saamine on vajalik selleks, et saada turul asjakohaselt toimida.
1.1.

Komitee avaldab heameelt komisjonilt saadud teabe üle (1) ja on nõus, et tuleb võtta parandusmeetmeid, mille eesmärk on parandada Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi (ESFS) toimimist. Samuti on komitee seisukohal, et tuleb edendada süstemaatilist lähenemisviisi keskpikas ja pikas perspektiivis, kiirendades selliste struktuuriliste lahenduste leidmist, mille abil oleks võimalik tõhustada Euroopa järelevalveasutuste (ESAd) tööd. Komitee peab esmatähtsaks, et uus järelevalve- ja õigusstruktuur võimaldaks – antitsüklilisi standardeid arvestades – tagada finantssüsteemi stabiilsuse ja kasvu ning takistada varipanganduse asümmeetrilist arengut.
4.13.

See uus õigusraamistik peab ühelt poolt võimaldama turul osalevate ettevõtete arengut ning toetama innovaatilisust ja konkurentsivõimet, teiselt poolt aga tagama kaubavahetuse ja kaitsma tarbijate õigusi ja privaatsust. Küberjulgeoleku küsimused on eriti olulisemad, arvestades, et teabe- ja pilvandmetöötlusvõrgud sisaldavad üha rohkem majanduslikust ja ühiskondlikust perspektiivist väga olulisi, sealhulgas tundlikke andmeid, nagu näiteks terviseteave.
1.1.

Määruse (EÜ) nr 726/2004 (1) muutmine on osa määruste paketist, mille abil korraldatakse ümber Euroopa veterinaarravimiõigus. Eelnimetatud määrusest jäeti välja viited veterinaarravimitele ja seoti nii üksteisest täielikult lahti veterinaar- ja inimravimeid puudutavad sätted. See on mõlema valdkonna erinevaid raamtingimusi silmas pidades mõistlik ja komitee toetab seda. Eelnimetatud määrusesse kavandatud muudatused on komitee arvates otstarbekad. Konkreetseid ettepanekuid eelnimetatud määruse muutmiseks ei esitatud ja see ei näi ka vajalik olevat. Komitee on määruse ettepanekuga sellisel kujul nõus.
4.5.

Ehkki ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta esitatakse mitmeid näitajaid, on investeeringute tegelikku mõju raske kvantifitseerida, millest nähtub, et näitajate valik ei ole olnud kõige kohasem. Komiteel on heameel näha, et selles vallas toimuvad muutused, mis väljenduvad kavatsuses määratleda selged, mõõdetavad eesmärgid ja tulemused. Partnerluslepingutes sätestatud prioriteete, näitajaid ja sihte tuleb pidevalt jälgida, et vajaduse korral saaks võtta parandusmeetmeid, millega tagatakse, et liikmesriigid vastutavad tulemuste eest ja et võetakse järelmeetmeid.
4.9.

Edusamme on tehtud infotehnoloogia kasutamisel seoses patsientide terviseandmetega, mis ei peaks jääma vaid asjaomase tervishoiuasutuse kasutusse. Üks eesmärk, mis tuleks saavutada, on patsiendi elektrooniline haiguslugu, millele pääsevad ligi kõik teda ravivad meditsiinitöötajad, kuigi praegu näib see eesmärk veel väga kauge olevat. Euroopa Liit peab toetama tervise ja tervishoiu alaseid veebipõhiseid teabesüsteeme, mis tähendab, et inimese haiguslugu on võimalik lugeda kõikjal, kuhu ta läheb. Elektrooniline haiguslugu on väga kasulik vahend patsiendi jaoks, kuid samal ajal on see ka väljakutse haldusasutuste jaoks, sest nad peavad oma tervishoiusüsteemides koordineerima ühilduvaid rakendusi, mis võimaldavad kõigil meditsiinitöötajatel saada andmeid konkreetse inimese terviseprobleemide kohta, sõltumata tema asukohast. See on suur ülesanne, kuid komitee leiab, et selle saavutamine tooks kaasa ELi kodanike tervise paranemise.
4.1.3.

Oma ametiülesandeid täitev veterinaararst või kvalifitseeritud ja akrediteeritud spetsialist peab määrama ravi kestuse, ravimi doseerimise, keeluajad jne, võttes aluseks ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud andmed. Need juhised on osa ravimsööda retseptist, mille väljastab pädev veterinaararst. Loomapidaja peab järgima retsepti, tehes kindlaks, et nimetatud juhised on kooskõlas ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud teabega. Vastuolude korral on tootja vastutusest vabastatud. Loomade ravimine on veterinaararsti pädevuses, kes tunneb nende olukorda ja vastutab selle eest. Loomapidaja kohustamine rangelt järgima ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud teavet tähendab tegelikult seda, et talle pannakse veterinaararsti kohustused ja vastutus.
5.1.

Komitee põhiveendumus on, et kontaktide arendamine kohaliku kodanikuühiskonnaga on EL tõhususe seisukohast üks parimaid viise. Oluline on ka see, et seda tehakse positiivselt, proovides eelkõige tõrjuda piirkonna valitsuste suurenenud muret kodanikuühiskonna rolli pärast (16). Noorte laiemate kontaktide ja vahetuste edendamine peaks sellele kaasa aitama. Komiteel on siiralt hea meel selle üle, et Kesk-Aasias püütakse saavutada kõrgetasemelist toetust ELi laiendatud programmi Erasmus+ raames, mis edendab sügavamaid haridussidemeid ja suurendab liikuvust kolmanda taseme hariduses, millega ideaalis kaasneb viisade saamise lihtsustamine piirkonna kõige andekamatele õpilastele ja nende tasudest vabastamine.