[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.9.2009

KOM(2009) 451 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel osutatavat vastastikust abi käsitlevate sätete kasutamise kohta 2005.–2008. aastal

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel osutatavat vastastikust abi käsitlevate sätete kasutamise kohta 2005.–2008. aastal

1. Sissejuhatus

ELi liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel. Asjaomased sätted nähti algselt ette nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiviga 76/308/EMÜ[1]. Kõnealune direktiiv on asendatud 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ[2]. Selle õigusakti kohaselt peab komisjon korrapäraselt koostama aruande vastastikust abi käsitlevate kokkulepete kasutamise kohta. Esimene selline aruanne (dokument KOM(2006) 43) avaldati 8. veebruaril 2006. Selles esitati ülevaade vastastikuse abi kohta nõuete sissenõudmisel 2003. ja 2004. aastal. Käesolevas aruandes keskendutakse nõuete sissenõudmisel 2005.–2008. aastal osutatud vastastikusele abile. Samuti käsitletakse komisjoni praegusi algatusi selles valdkonnas.

2. Vastastikuse abi meetmete kasutamine 2005.–2007. aastal

2.1. Sissejuhatav märkus

Eelmises aruandes osutas komisjon sellele, et erinevate liikmesriikide statistikas esines teatavaid vastuolusid. Ajavahemikus 2005–2007 esitatud taotlustega seotud statistika kohaselt on sellised vastuolud üldiselt oluliselt vähenenud, kuigi taotluste arv on tohutult suurenenud.

See näitab, et liikmesriigid on pööranud rohkem tähelepanu nõuetekohasele statistikale. Statistiliste aruannete esitamise kohustustust käsitlevate täpsete juhiste vastuvõtmine 5. detsembril 2005 on kindlasti aidanud statistikat täpsemaks muuta. Peale selle uuris sissenõudmise komitee hoolikalt liikmesriikide sellekohaseid küsimusi ning see aitas liikmesriikide ametiasutustel vähendada võimalikku arvamuste lahknevust, mis võib põhjustada lahknevusi esitatavas statistikas.

2.2. ELi vastastikuse abi taotluste suurenev kasutamine

Liikmesriikide esitatud statistika kohaselt on ELi direktiivi kohaste vastastikuse abi taotluste (allpool esitatud graafiku esimene veerg ) arv suurenenud.

Ilmneb ka, et liikmesriigid kasutavad ELi õiguslikku raamistikku palju laialdasemalt kui muid nõuete sissenõudmisel osutatava vastastikuse abi lepinguid või kokkuleppeid. Liikmesriikidevaheliste muude vastastikuse abi kokkulepete (allpool esitatud graafiku teine veerg ) kasutamine vähenes 2005.–2008. aastal. (Andmed muude vastastikuse abi kokkulepete kasutamise kohta on kättesaadavad üksnes 2005.–2008. aasta kohta)[3].

2.2.1. Teabetaotluste areng

[pic]

2.2.2. Teatamistaotluste areng

[pic]

2.2.3. Sissenõudmistaotluste areng

[pic]

2.2.4. Sissenõudmistaotlustega hõlmatud nõuete olemus

Allpool esitatud graafikul on kujutatud nõuete olemus, esitatuna protsendina[4] kogunõuetest.

- [pic] käibemaksunõuetega seotud taotlused (direktiivi 2008/55/EÜ artikli 2 punkt e) moodustavad suure osa sissenõudmistaotlustest: nende osa suurenes 43 %-lt 2005. aastal 57 %-le 2007. aastal; ja vähenes 34 %-le 2008. aastal.

- [pic] tulu- ja kapitalimaksudega seotud taotlused (direktiivi artikli 2 punkt g) moodustavad teise suure osa taotlustest. Nende osa vähenes 37 %-lt kõikidest taotlustest 2005. aastal 26 %-le 2007. aastal; 2008. aastal kuulus 50 % kõikidest taotlustest sellesse kategooriasse.

- [pic] taotlused, mis on seotud toetuste, sekkumise ja teiste meetmetega, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi täieliku või osalise rahastamise süsteemi, maksude ja tollimaksudega, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel, impordi- ja ekspordimaksudega (direktiivi artikli 2 punktid a–d) moodustavad ligikaudu 10 % kõigist taotlustest;

- [pic] aktsiisiga seotud taotlused (direktiivi artikli 2 punkt f) moodustavad samuti ligikaudu 10 % kõigist taotlustest (v.a 2007. aastal, mil nende osa vähenes 4 %-le);

- [pic] kindlustusmaksetelt tasutavate maksudega seotud taotlused (direktiivi artikli 2 punkt h) moodustavad üksnes väga väikese osa kõigist taotlustest. 2008. aastal ei esitatud ühtegi taotlust seoses selliste maksudega.

[pic]

2.3. Sissenõutavate summade suurenemine

2.3.1. Sissenõutavate summade üldine areng

Tegelikult sissenõutud summade areng kulgeb samuti tõusujoones. Võrreldes 2003. aastal sisse nõutud summadega (100 %) jõudsid sissenõutud summad 600 %-ni 2006. ja 2008. aastal[5].

[pic]

2.3.2. Teiste liikmesriikide taotlusel sisse nõutud summade jaotus vastavalt aastatele, mida asjaomased taotlused hõlmavad

Sissenõudmismeetmete võtmine ja nende mõju avaldumine võtab aega. Näiteks abitaotluse saanud liikmesriigi poolt sisse nõutud summad on üksnes osaliselt hõlmatud 2008. aastal saadud taotlustega; need summad on seotud ka eelnevatel aastatel saadud taotlustega. Allpool esitatud graafikud näitavad, millist aastat aastatel 2005–2008 tegelikult sisse nõutud summad hõlmavad. Statistika näitab, et (üle) 80 % kõnealustel aastatel sisse nõutud summadest on seotud samal aastal (märgitud allpool esitatud graafikul „=”) või kahel eelneval kalendriaastal tehtud taotlustega (märgitud allpool esitatud graafikul „-1” ja „-2”).

[pic]

2.4. Tõhususe puudumine

Sissenõudmisel osutatavat vastastikust abi käsitlev 2005.–2008. aasta statistika näitab, et sissenõutud summad on märkimisväärselt suurenenud. Samas suurenevad ka taotluste arv ja nõuete sissenõudmisel osutatava vastastikuse abi taotlustega hõlmatud summad. Seega on jätkuvalt suur lõhe abitaotlusega hõlmatud summade ja tegelikult vastastikuse abi raames sisse nõutud summade vahel.

Nagu juba osutatud punktis 2.3.2, ei kaasne teataval aastal esitatud taotluse rahuldamiseks võetud sissenõudmismeetmetega kohene tagasimaksmine samal aastal. Statistika sissenõudmismeetmete sellise edasilükkunud mõju kohta ei ole kättesaadav 2005. aastale eelnevate aastate kohta. Seepärast ei ole võimalik praegu saada täpset protsentuaalset ülevaadet tegelikult sisse nõutud summade kohta võrreldes summadega, mille sissenõudmiseks taotleti teataval aastal abi. Praegu kättesaadav osaline teave näitab, et ELi liikmesriikide vaheliste sissenõudmistaotlustega hõlmatud summade üldine laekumise määr on ligikaudu 5 %[6].

Arvestades taotluste arvu suurenemist ja sissenõudmistaotlustega hõlmatud summade suurenemist, on vaja teha konkreetseid jõupingutusi sellise abi tõhustamiseks. Liikmesriigi ja ühenduse tasandil tuleb teha järgmisi jõupingutusi:

- üksikutel liikmesriikidel tuleb tugevdada siseriikliku õigusega ettenähtud olemasolevaid tagasinõudevahendeid; ning

- Euroopa Ühendus peab tugevdama ja hõlbustama nõuete sissenõudmisel osutatava vastastikuse abi andmist liikmesriikide vahel.

3. Uued ühenduse algatused nõuete sissenõudmisel osutatava vastastikuse abi tugevdamiseks

3.1. Uus nõukogu direktiiv

Algset direktiivi vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (direktiiv 76/308/EMÜ) on muudetud mitu korda. Selguse ja otstarbekuse huvides on kõnealust direktiiv kodifitseeritud. Uus nõukogu direktiiv 2008/55/EÜ võeti vastu 26. mail 2008 ja see jõustus 30. juunil 2008.

3.2. Uus komisjoni määrus, millega hõlbustatakse abitaotluste vahetamist

28. novembril 2008 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1179/2008, millega asendati komisjoni direktiiv 2002/94/EÜ alates 1. jaanuarist 2009. Selle uue õigusaktiga, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi rakendamiseks, hõlbustatakse vastastikuse abi andmist praktikas, eriti eri liikmesriikide pädevate asutuste vahelist suhtlust. See on tõesti hädavajalik, arvestades taotluste arvu pidevat suurenemist.

Uute eeskirjade kohaselt edastatakse taotlused ja vastused elektrooniliselt põhimõtteliselt igat liiki vastastikuse abi taotluste puhul. Uued taotluse standardvormid aitavad ka kiirendada suhtlust taotluse esitanud ja taotluse saanud ametiasutuse vahel.

Praegu arendatakse välja nende uute taotlusvormide elektroonilist versiooni, mis võimaldab automaattõlget teha. Selliste elektrooniliste taotlusvormide katseetapp algas 1. juunil 2008. Sellesse on kaasatud kuue liikmesriigi ametiasutused. Eeldatakse, et kõik liikmesriigid on suutelised kasutama uusi elektroonilisi vorme 2010. aastal.

3.3. Ettepanek nõukogu uue õigusakti kohta

2. veebruaril 2009 esitas komisjon ettepaneku (KOM(2009) 28) asendada nõukogu direktiivi 2008/55/EÜ sätted uute sätetega, et tõhustada sissenõudmisel osutatavat abi.

Kõnealuse ettepaneku peamised eesmärgid ja elemendid on järgmised:

- reguleerimisala laiendamine lõivudele, mis ei ole veel hõlmatud EÜ praeguste õigusaktidega, sest siseturu konkurentsivõimet ja maksustamise neutraalsust ei mõjuta mitte ainult direktiivi 2008/55/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate maksude tasumata jätmine; kusjuures siseturu tingimusi võib moonutada ning ühenduse ja liikmesriikide finantshuve ohustada ka muid makse hõlmav pettus;

- ELi õigusaktide eelistatud kasutamine ELi liikmesriikide vaheliste sissenõudmist hõlmavate kõikide vastastikuse abi taotluste puhul. See peaks asjaomastel ametnikel võimaldama vältida raskusi, mis tulenevad sellest, et kohaldatakse mitmeid lepinguid ja kokkuleppeid, mis sisaldavad erinevaid võimalusi, tingimusi, menetlusi ja suhtlusmeetodeid;

- vastastikuse abi taotlemise võimaluste parandamine ja vastastikuse abi taotluste menetlemise kiirendamine. See tundub olevat oluline, sest nõuetega hõlmatud summade laekumise väljavaated on selgelt seotud nõude vanusega. Selleks et parandada nõuetega hõlmatud summade laekumise väljavaateid, teeb komisjon ettepaneku järgmiste meetmete kohta:

- võimalus taotleda sissenõudmismeetmete võtmist, isegi juhul, kui taotluse esitanud liikmesriigis ei ole võetud kõiki asjakohaseid sissenõudmismeetmeid;

- teatavate teabekategooriate omaalgatuslik vahetamine;

- võimalus sissenõudmisega tegelevatel ametnikel olla kohal haldusasutustes ja osaleda haldusuurimistes teistes liikmesriikides;

- dokumentidest teavitamise menetluse lihtsustamine, milleks kehtestatakse standardvormil põhinev ühtne teavitusmeetod;

- ühenduse selliste ühtsete vahendite väljaarendamine, mis võimaldavad jõustamist või ennetavate meetmete võtmist ning aitavad vältida tõlkimise ja teiste riikide juriidiliste dokumentide tunnustamisega seotud probleeme.

4. Järeldused ja soovitused

4.1. Järeldused

Abitaotluste arvu suurenemine näitab, et liikmesriigid leiavad, et maksupettuse vastu võitlemisel tuleb teha koostööd.

Kuigi laekunud summad suurenesid ajavahemikus 2005–2008, on vaja selle valdkonna õigusakte veelgi tugevdada, et tulla toime abitaotluste suureneva arvuga ja tõhustada sissenõudmisel osutatavat abi.

4.2. Soovitused

Liikmesriike kutsutakse üles tugevdama siseriikliku õigusega ettenähtud olemasolevaid tagasinõudevahendeid.

Nõukogu ja Euroopa Parlamenti kutsutakse üles kiiresti vastu võtma komisjoni 2. veebruaril 2009 esitatud ettepanek tugevdada sissenõudmisel osutatavat vastastikust abi.

[1] EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18.

[2] ELT L 150, 10.6.2008, lk 28.

[3] Teave vastavalt abitaotluse saanud liikmesriikide esitatud statistikale.

[4] Statistika põhineb saadud ja saadetud taotluste keskmistel näitajatel. 2005. aasta puhul põhineb statistika 17 liikmesriigi esitatud andmetel; 2006. aasta puhul 20 liikmesriigi esitatud andmetel; 2007. aasta puhul 24 liikmesriigi esitatud andmetel; ja 2008. aasta puhul 25 liikmesriigi esitatud andmetel.

[5] Abitaotluse saanud liikmesriikide esitatud statistilised andmed teiste liikmesriikide taotlusel sisse nõutud nõuete kohta.

[6] Siiski tuleb arvestada, et sissenõudmistaotlustes osutatud kogusumma ei pruugi vastata tegelikult maksmisele kuuluvatele summadele; nt üks nõue võib olla seotud mitmele eri liikmesriigile esitatava taotlusega; või taotlused võidakse hilisemas etapis tagasi võtta, sest nõuded tasutakse vabatahtlikult või vaidlustatakse edukalt. Praegu ei võimalda kättesaadav statistika võtta kõiki selliseid olukordi arvesse.