Lühikokkuvõte Viimastel aastatel on Slovakkia kohtusüsteemi kvaliteedi ja tõhususe parandamiseks tehtud jõupingutusi, mis on hakanud andma paljutõotavaid tulemusi. Siiski iseloomustab riigi kohtusüsteemi nii üldsuse kui ka ettevõtjate seisukohast väga madal tajutava sõltumatuse tase. Alates 2019. aastast on seda probleemi süvendanud tõsised kahtlused kohtuvõimu ja prokuratuuri täielikus usaldusväärsuses. 2020. aasta märtsis ametisse nimetatud valitsus teatas mitmest reformist sellistes tundlikes valdkondades nagu kohtute nõukoja, konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmete ning peaprokuröri ametisse nimetamise kord ning kohtunike kindla pensioniea kehtestamine. Uue valitsuse poliitilises programmis on korruptsioonivastast võitlust prioriteedina esile tõstetud ning valitsus on välja kuulutanud rea reforme olukorra parandamiseks. Korruptsioonisüütegude avastamist, uurimist ja nende eest süüdistuste esitamist takistavad vahendite ja analüütilise oskusteabe puudumine nii eriprokuratuuris kui ka riiklikus kriminaalametis ning raskused tõendite hankimisel. Lobitöö ei ole reguleeritud ja nn pöördukse efekti käsitlevad õigusnormid ei ole piisavalt ranged. Valitsuse liikmete ja muude avalike teenistujate vara deklareerimist ja huvide konflikti reguleeriv uus õigusakt jõustus 2020. aasta alguses. Slovakkia põhiseaduse ja teiseste õigusaktidega on ette nähtud kindel õigusraamistik, mis kaitseb sõnavabadust, avalikule teabele juurdepääsu õigust ning struktuuride loomist meedia mitmekesisuse ja ajakirjanduse õiguste tagamiseks. Samas on väljendatud muret selle pärast, et puuduvad kindlad reeglid meediaomandi läbipaistvuse kohta, mille eesmärk oleks ära hoida meediaväljaannete omanike ja parteide huvide konfliktid ning luua riikliku reklaami levitamist käsitlev raamistik. Uuriva ajakirjaniku Ján Kuciaki ja tema kihlatu tapmist 2018. aastal peetakse laialdaselt tõeliseks murdepunktiks Slovakkia ühiskonnas, mis suurendas teadlikkust ajakirjanike ohutuse tagamise vajalikkusest. Slovakkia kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi silmas pidades on vaja täiustada õigusloomeprotsessi sidusrühmade ja kodanikuühiskonna suurema kaasamise ning kehtiva mõjuhindamisraamistiku parema kasutamise kaudu. Sõltumatutel asutustel, näiteks Slovakkia riiklikul inimõiguste keskusel ning õiguskantsleril on oluline roll kontrolli ja tasakaalu tagamisel, kuid neile tuleb anda täielikud volitused ja vahendid nende ülesannete tulemuslikuks täitmiseks. Slovakkia valitsus on teatanud kavatsusest õigusriiki reformide abil tugevdada ja eelkõige suurendada konstitutsioonikohtu pädevust. Viimastel aastatel on õigusriigi põhimõtte tähtsus avaliku arutelu teemana kasvanud ning see võib soodustada tugevama õigusriigi kultuuri väljakujunemist.





I.Kohtusüsteem

Slovakkia kohtusüsteem koosneb 54 piirkondlikust kohtust, kaheksast maakonnakohtust, kriminaalasjade erikohtust, ülemkohtust ja Slovakkia konstitutsioonikohtust . Slovakkias puuduvad eraldi halduskohtud. Maakonnakohtud tegutsevad apellatsioonikohtutena tsiviil- ja äriõiguse kohtuasjade ning kriminaalasjade puhul ning on samas esimese astme kohtud haldusküsimustes. Kriminaalasjade erikohus mõistab õigust tõsistes kriminaalasjades, mis on loetletud kriminaalmenetluse seadustikus . Kohtute nõukojal on keskne roll kohtuvõimu eneseregulatsioonis, kohtunike ametisse nimetamisel, nende volituste peatamisel ja ametist vabastamisel ning kohtunikueetika alalhoidmisel. Praegu moodustavad nõukoja liikmeskonnast poole (9 liiget 18st) kohtunikud, kes on nõukotta valitud ametikaaslaste poolt. Nõukoja praegusse koosseisu kuulub lisaks liikmeid, kelle on ametisse nimetanud Slovakkia president, parlament ja valitsus . Slovakkia prokuratuur on sõltumatu riigiasutus, mida juhib peaprokurör . Slovakkia advokatuur on sõltumatu omavalitsuslikul põhimõttel tegutsev kutseorganisatsioon .

Sõltumatus

Pärast 2019. aasta augustit on üha enam esile tõusnud Slovakkia kohtusüsteemi sõltumatuse ja usaldusväärsusega seotud pikaajalised mured. Kriminaaluurimiste tulemusena ilmsiks tulnud asjaolude ja tehtud järelduste tõttu on avalikuks saanud mitu suurkorruptsiooni juhtumit. Muret tekitab võimalus, et täitevvõimu esindajad ja muud poliitikud on tegelenud lubamatu mõjutamisega ja keelatud kokkulepete sõlmimisega, mille objektiks või osaliseks on olnud kohtunikkonna liikmed, sealhulgas kõrgemad kohtunikud . Lisaks on tekkinud kahtlused, et kohtunikud ja prokurörid, sealhulgas endine peaprokurör, on oma ametiseisundit kuritarvitanud . 2019. aasta sügisel viisid need sündmused protestimeeleavaldusteni ja ametiasutusi kutsuti üles rohkem pingutama, et vähendada korruptsiooni Slovakkia kohtusüsteemis. Algatatud on distsiplinaarmenetlused ja kriminaaluurimised rea kohtunike ning prokuröride suhtes, kellest mõne volitused on peatatud või kes on ametist lahkunud. Kriminaaluurimise tulemusena on kohtunikke ja prokuröre ka kinni peetud .

Kohtuvõimu tajutava sõltumatuse tase on Slovakkias püsinud väga madalana, kuigi on tehtud jõupingutusi kohtusüsteemi sõltumatuse ja läbipaistvuse suurendamiseks. Kohtute ja kohtunike tajutava sõltumatuse tase on Slovakkia üldsuse hinnangul jätkuvalt väga madal ning selge vähemik nii elanikkonnast üldiselt kui ka ettevõtjatest peavad kohtusüsteemi sõltumatuse taset „võrdlemisi suureks või väga suureks“ (26 % elanikkonnast ja 15 % ettevõtjatest). Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse puudumise enim nimetatud põhjus on seotud valitsuse ja poliitikute sekkumise või survega . On märkimisväärne, et selline võrdlemisi madal tajutava sõltumatuse tase on püsinud pikema aja vältel, mida tunnistavad ka Slovakkia ametiasutused .

Valitsus on kuulutanud välja reformikava, mille eesmärk on kohtusüsteemi sõltumatuse ja usaldusväärsuse suurendamine. Sellega seoses tuleb meenutada varasemate valitsuste katseid lahendada kohtunike usaldusväärsuse pikaajalisi probleeme, mis viisid Slovakkia põhiseaduse muutmiseni ja mille käigus hakati kohtunike ja kohtunikukandidaatide suhtes kohaldama vastuolusid põhjustanud kohustuslikku taustakontrolli Slovakkia riikliku julgeolekuasutuse kogutud teabe põhjal . Slovakkia konstitutsioonikohus leidis 30. jaanuari 2019. aasta põhimõttelises otsuses, et selline taustakontroll rikub kohtuvõimu sõltumatuse põhimõtet ning et 2014. aastal heaks kiidetud põhiseaduse muudatus oli põhiseadusevastane .

Valitsus on kuulutanud välja reformikava, mille eesmärk on muuta kohtute nõukoja praegust koosseisu. See kava hõlmab muu hulgas nõukoha liikmete ametisse nimetamise korra reformimist, et tagada piirkondlik esindatus ja tugevdada kohtunike vara deklareerimise kontrolli . 23. ja 26. aprillil ning 20. mail 2020 nimetati ametisse kuus uut nõukoja liiget ning 29. juunil 2020 valiti kohtute nõukoja uus esimees, pärast seda kui 23. märtsil 2020 astusid tagasi mõned nõukoja liikmed ja 23. juunil 2020 astus tagasi nõukoja endine esimees .

Valitsus on samuti teatanud kavast tugevdada konstitutsioonikohtu kohtunike ametisse nimetamise menetlust. Viimastel aastatel on konstitutsioonikohtu uute kohtunike ametissenimetamine põhjustanud korduvalt vastuolusid valitsuse, parlamendi ja Slovakkia presidendi vahel, mis tähendab, et see protsess on ikka ja jälle pikalt viibinud ning ohtu on sattunud isegi kohtu kindel toimimine. Näiteks oli 2019. aastal ametis neli kohtunikku ettenähtud 13st, sest ülejäänud kohtunike valimise ja ametissenimetamise menetlust ei viidud lõpule . Selles küsimuses on esitatud riigipõhine soovitus 2019. aasta Euroopa poolaasta raames . Positiivne on asjaolu, et Slovakkia president nimetas 2019. aasta oktoobris ametisse konstitutsioonikohtu ülejäänud kohtunikud ning lahendas seega 2019. aasta veebruarist kestnud ummikseisu.

Lisaks teatas valitsus, et kehtestab kohtunikele kindla pensioniea. Olukorras, kus Slovakkias praegu ei kehti kohtunike kindlat pensioniiga, kavatsetakse kohtunike pensionieaks kehtestada 65 aastat ja konstitutsioonikohtu kohtunike pensionieaks 70 aastat . On oluline, et kavandatav reform oleks kooskõlas liidu õigusest tulenevate nõuetega ning selle puhul võetaks arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi kohtuvõimu sõltumatuse kohta .

Kvaliteet

Viimastel aastatel on hoogustunud jõupingutused Slovakkia kohtusüsteemi kvaliteedi parandamiseks. Euroopa poolaasta raames 2014., 2016. ja 2017. aastal esitatud riigipõhiste soovituste taustal, mis käsitlesid Slovakkia kohtusüsteemi tõhususe ja kvaliteedi parandamist, on Slovakkia ametiasutustes alustatud mitmete reformide rakendamist, mis on suunatud nii Slovakkia kohtusüsteemi tõhususe kui ka kvaliteedi parandamisele. See protsess on tuginenud ka põhjalikule Slovakkia kohtusüsteemi toimimise analüüsile, mille tulemusena tehti kindlaks rida valdkondi, kus reformid on vajalikud, ning esitati 62 soovitust Slovakkia kohtusüsteemi tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks.