VASTUS RIIGI TOETUSEL TOIMUVALE RÄNDAJATE ÄRAKASUTAMISELE ELi VÄLISPIIRIL

1.SISSEJUHATUS

Riigi toetusel ja poliitilistel eesmärkidel toimuva inimeste ärakasutamise tagajärjel on tekkinud hübriidohu eriti julm vorm. Selline tegevus on vastuolus nii ELi kui ka universaalsete väärtustega. Hübriidohtudega võitlemine on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks üks keerukamaid väljakutseid. Viisid, kuidas riik või valitsusväline osaleja saab teist riiki survestada või rünnata, on muutunud. Selleks on erinevaid vorme, alates küberrünnakutest kuni välismaalt juhitud teabega manipuleerimise ja sekkumiseni. Nende kõigi eesmärk on destabiliseerida või nõrgestada ühiskonda ja olulisi institutsioone ning need ohustavad kodanikke.

Selles valguses tuleb Lukašenko režiimi ja selle toetajate hiljutist tegevust vaadelda kui sihikindlat katset tekitada jätkuv ja pikaajaline kriis, mis on osa laiemast kooskõlastatud jõupingutusest destabiliseerida Euroopa Liitu ning panna proovile selle ühtsus ja kindlameelsus. Selline tegevus kujutab endast reaalset ja vahetut ohtu ELi julgeolekule. Lisaks on sellistel meetmetel ja nende aluseks oleval strateegial ülemaailmsed tagajärjed ning need ei valmista muret mitte ainult ELile, vaid ka kogu rahvusvahelisele kogukonnale.

Surve all on EL tervikuna, eelkõige Leedu, Poola ja Läti, kes on suvest alates seisnud silmitsi uut tüüpi salakavala ohuga, mis väljendub meeleheitel olevate inimeste ärakasutamises. Selle tulemusena on ebaseaduslike piiriületuste arv Valgevenest enneolematult suurenenud. Kui varasematel aastatel praktiliselt puudusid katsed Valgevest ebaseaduslikult välispiiri ületada, siis nüüd on see igapäevane reaalsus. Selle taga on Lukašenko režiim, mis on koostöös rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja kuritegelike võrgustikega meelitanud inimesi piirile.

Piiril olevate rändajate jaoks on olukord äärmiselt raske. On ülioluline, et humanitaarabi jõuaks kõigi abivajajateni ja et nad saaksid elutähtsat abi.

EL on haavatavas olukorras olevate rändajate ja pagulaste sellisel viisil ärakasutamise teravalt hukka mõistnud. Olukorra tõsidust on rõhutatud kõige kõrgemal tasandil. Euroopa Ülemkogu käsitles seda ohtu oma 2021. aasta juunis ja oktoobris toimunud kohtumistel. Komisjoni president von der Leyen märkis kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Valgevene tegevus on hübriidrünnak Euroopa destabiliseerimiseks. ELi kindel seisukoht on endiselt see, et Lukašenko režiim ei ole demokraatlikult legitiimne.

Otsustavalt on toetatud kõige enam mõjutatud liikmesriike, kes haldavad ELi nimel välispiiri. See toetus on hõlmanud operatiivset ja rahalist abi piirihalduse tugevdamiseks ja humanitaarvajaduste rahuldamiseks. Seda on omakorda täiendanud ulatuslikud diplomaatilised jõupingutused, et kutsuda kolmandaid riike ja lennuettevõtjaid üles vältima tahtmatult Valgevene strateegia partneriks sattumis', ning otsene surve Valgevenele endale. ELi püüdlused luua koalitsioon, et seista vastu ärakasutamisele, on andnud kiireid tulemusi. Transiiditeed, mida mööda smugeldajad rändajaid Valgevene piirile toovad, suletakse ükshaaval.

Käesolevas teatises antakse ülevaade seni tehtud sammudest ja käimasolevatest meetmetest nende jõupingutuste tõhustamiseks. Selles vaadeldakse ka võimalusi praeguse raamistiku kohandamiseks, et pakkuda püsivamaid töövahendeid, mille abil tegeleda tulevaste katsetega destabiliseerida riigi toetusel toimuva ebaseaduslike rändajate ärakasutamise kaudu olukorda ELis. EL ei aktsepteeri hübriidrünnakuid, mille käigus kasutatakse inimesi sellisel viisil ära, lõigatakse kasu nende kannatustest ning provotseeritakse poliitilistel eesmärkidel vägivalda ja tekitatakse inimohvreid. Kogu rahvusvaheline üldsus peab sellisele inimestega manipuleerimisele vastu seisma.

ELi kollektiivne jõud ja solidaarsus, mis selles olukorras koostöö kaudu avaldub, rõhutab veelgi ELi lisaväärtust piiri- ja rändehalduse valdkonnas.

2.PRAEGUNE OLUKORD

Olukord ELi välispiiril

2021. aasta 16. novembri seisuga oli Valgevenest ELi saabunuid kokku 7 698, kellest Leetu 4 222, Poola 3 062 ja Lätti 414. 2021. aastal on ära hoitud üle 40 000 korduva katse neid piire ületada. Enamik saabujatest on iraaklased ja afgaanid. Lisaks riigi toetusel toimuvale rändajate ärakasutamisele püüavad paljud Valgevene kodanikud põgeneda oma riigi repressioonide eest.

8. novembril teravdas Valgevene režiim tahtlikult olukorda Poola ja Valgevene piiril. Valgevene poolele kutsuti kokku mitu tuhat inimest, et avaldada survet Poola piirile. Selle olukorra tekitasid Valgevene ametivõimud. Järgnevatel päevadel varustasid Valgevene ametivõimud väiksemaid rändajate rühmasid tööriistade ja pisargaasiga, et nad püüaksid piiri jõuga ületada. Valgevene sõdurid lõhkusid osaliselt ajutise piiritõkke.

Kolm asjaomast liikmesriiki on vastanud olukorrale mitmesuguste meetmetega. Kõik kolm on välja kuulutanud eriolukorra ning on ELi toel ja muu hulgas relvajõudude mobiliseerimisega oma kohalolekut välispiiril tugevdanud. Samuti on nad selle olukorra lahendamiseks võtnud vastu spetsiaalseid õigusakte. Komisjon teeb nende liikmesriikidega koostööd ja annab kõnealuste õigusaktide küsimuses tehnilist nõu, et tagada nende kooskõla põhiõiguste ja ELi õigusega.

Olukord on selgelt mõjutanud varjupaigataotluste arvu, mis on oluliselt suurenenud. 14. novembri seisuga oli Leedus esitatud 2 649 varjupaigataotlust, Lätis 294 ja Poolas 6 498.

Peale selle on kindlaid tõendeid selle kohta, et suurenenud on ebaseaduslik teisene ränne seoses ebaseadusliku sisenemisega Valgevenest. Saksamaa arvates on viimastel kuudel Saksamaa ja Poola piiril avastatud juhtumid (üle 10 000) sellega seotud. Saksamaa föderaalpolitsei ja Poola politsei teevad koostööd piirialal patrullimisel ja kontrollide läbiviimisel, et avastada võimalikke ebaseaduslikke rändajaid. Ühist smugeldamisvastast tegevust viiakse läbi ka Vilniuses asuvas ühisuurimisüksuses, kus Leedu, Poola, Saksamaa ja Soome vahetavad smugeldamisega seotud teavet ja koordineerivad ühiseid operatiivtegevusi. Seni on käsitletud 16 smugeldamisjuhtumit. Uurimisüksusest saab detsembri alguses operatiivtöörühm ning sellega kutsutakse ühinema ka teisi liikmesriike.

Humanitaarolukord Valgevenes ja ELi viivitamatu reageerimine