Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

(1) 26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu Euroopa Komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,[3] mis moodustavad koos „koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma.

(3) 12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”, mis omakorda on koostatud kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

(4) 25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ülemkogu eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järeldustega ja komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi alusel). Selles rõhutati vajadust anda prioriteet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve jätkusuutlikkusele, tööpuuduse vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele jõupingutustele majanduskasvu suurendamiseks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta nimetatud prioriteetide alusel konkreetseid meetmeid, mida kaasata nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

(5) 25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohustused nende kaasamiseks stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.

(6) 18. ja 19. aprillil 2011 esitas Sloveenia oma 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2010–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Et võtta arvesse nende seoseid, hinnati neid kahte samaaegselt.

(7) Kriisile eelnenud aastatel oli Sloveenia majanduskasv kiire eelkõige ekspordi ja investeeringute suurenemise tõttu. Sloveenia kaotas siiski kriisi mõju all 2008.–2010. aastal 10 % oma SKPst, mis nullis osa Euroopa arenenud majandustega riikidele järelejõudmise protsessist. Automaatsete stabilisaatorite, majanduse elavdamise meetmete ja kulude tugeva loomuliku dünaamika vastasmõju tõstis valitsussektori eelarve puudujäägi 2008. aasta tasemelt 1,8 % SKPst 2009. aastal tasemele 6,0 % SKPst (valitsemissektori võla tase oli vastavalt 21,9 % ja 35,2 % SKPst). Tööturg reageeris märkimisväärse viivitusega ja praegu jätkub tööhõive vähenemine. Ehkki töötuse määr on jätkuvalt ELi keskmisest väiksem, tõusis see 2010. aastal kriisieelselt 4,4 % tasemelt järsult 7,3 %le. Majanduse taastumine on olnud üsna aeglane ja selle kiirenemist oodatakse alles 2012. aastal, mil kasvuks prognoositakse 2,5 % SKPst.

(8) Ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamise alusel vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) 1466/97 on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on lühikeses perspektiivis usaldusväärne, kuid programmiperioodi lõpu poole liiga optimistlik. Programmi kohaselt kavatsetakse vähendada valitsussektori eelarve puudujääki 2010. aasta tasemelt 5,6 % SKPst 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst esmaste kulude laialdase piiramise teel. Programmis nähakse pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist ette tagasihoidlikku liikumist keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsiooni – suunas, seda siiski saavutamata. Ehkki keskpikaks perioodiks võetud eesmärk on ambitsioonikam kui eelmises programmis, ei saa seda pidada praegusel etapil piisavaks, sest ei ole selge, kas see tagab küllalt kiire liikumise riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas. Vastavalt komisjoni talituste arvutustele, mis põhinevad ühiselt kokkulepitud metoodikal ja lähtuvad programmis esitatud teabest, moodustab 2011—2013. aastaks kavandatud iga-aastane eelarve konsolideerimine umbes 0,5 protsendipunkti SKPst, mis on vähem kui nõukogu soovitatud tase. Samuti ei pruugita saavutada puudujäägi ja võla vähendamise eesmärke. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks on oodata täiendavate meetmete võtmist lisaeelarve raames. Programmis ei täpsustada 2011. aasta järgseid kulude piiramise meetmeid ning ei saa välistada täiendavaid finantssektori päästmise meetmeid, mis mõjutavad puudujääki ja võlataset.

(9) Samal ajal, kui valitsussektori eelarve puudujääk on võrreldes 2009. aasta tipptasemega vähenenud, seisab Sloveenia ees oluline väljakutse konsolideerida täiendavalt eelarvet, et korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk. Kooskõlas viimaste aastate konsolideerimisstrateegiaga mõjutab 2011.–2014. aasta stabiilsusprogrammis ettenähtud täiendav kulukokkuhoid peamiselt avaliku sektori palku, sotsiaaltoetusi (sh pensionid) ja riiklikke investeeringuid. Samal ajal ei paku stabiilsusprogramm üksikasjalikku teavet pärast 2011. aastat kavandatud meetmete kohta. 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks paistab vaja olevat täiendavaid korrigeerimismeetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust suurendaks täiendavate struktuursete kulupiiramismeetmete vastuvõtmine ajutiste meetmete asemel, mis iseloomustasid hiljutisi konsolideerimisi, ning siduvam keskpika perioodi eelarveraamistik. Stabiilsusprogramm kinnitab kulueeskirjade kasutuselevõtmist, kuid nende peamisi sätteid, ei ole veel välja töötatud (näiteks on määratlemata eeskirjade täitmata jätmine). Lisaks tähendab suhteliselt madal kulutõhusus, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et Sloveenia saaks eelarvet kulupõhiselt veelgi konsolideerida, ilma et avalike teenuste kvaliteet sellest kannataks. Stabiilsusprogrammis on välja kuulutatud algatused avalike teenuste, toetuste ja subsiidiumide ratsionaliseerimiseks ning ühtse riigihangete süsteemi kasutuselevõtmiseks, kuid mõnede algatuste üksikasjad ei ole esitatud piisava täpsusega.

(10) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Peale selle on eakate töötajate tööjõus osalemise ja tööhõive määr väga madal (vastavalt 36,5 % ja 35 %, samal ajal kui ELi keskmine on vastavalt 49,7 % ja 46,3 %). Seda põhjustab peamiselt madal pensioniiga ja ebapiisav motivatsioon aktiivsena vananemiseks. Parlament võttis hiljuti vastu pensionireformi, mille eesmärk on tõsta pensioniiga, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Stabiilsusprogrammi kohaselt stabiliseeriks see vananemisega seotud kulud 2030. aastani ja oleks seega oluline esimene samm pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse suunas. Reformikava esitati 5. juunil 2011. aastal rahvahääletusele ja lükati tagasi. Pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse probleem aga jääb ja seega on vaja otsida muid võimalusi selle lahendamiseks.

(11) Tööturg on eri lepinguvormide tõttu suhteliselt killustatud: tähtajatu lepinguga töötajate töökaitse on tähtajalise lepinguga töötajate omaga võrreldes suhteliselt range. Ajutiste lepingutega töötavate 15–24 aastaste noorte osatähtsus on ELi suurim (2009. aastal 67 %) ning ajutiste lepingute tähtajatuks muutmine on suhteliselt keeruline. Varasemad pingutused selle probleemi lahendamiseks on osutunud ebapiisavaks. Valitsus kavatseb pidada läbirääkimisi sotsiaalpartneritega töösuhteseaduse läbivaatamise üle, et ühtlustada eri liiki töölepingutega kaasnevad õigused ja kohustused. Tudengite töö moodustab suure, üsnagi reguleerimata ja maksusoodsa paralleelse tööturu. Seda olulist küsimust ei käsitle riiklik reformikava üldse.

(12) Peale killustatuse on Sloveenia tööturu struktuuriprobleemide põhjuseks ka oskuste mittevastavus tööturu vajadustele, mida riiklikus reformikavas tunnistatakse. Riiklikus reformikavas nähakse ette investeerimist väljaõppesse oskuste parandamiseks ja tööalase konkurentsivõime tõstmiseks. Selles kirjeldatakse edasisi plaane parandada üleminekut õpingutelt tööturule, rõhuga kutsesuunitlusteenuste pakkumisel kogu haridussüsteemis. Reformikavas nähakse ette tööturuteenuse ajakohastamist eesmärgiga suurendada oskuste vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud reformide edukaks elluviimiseks on aga vaja parandada süsteemi tööturu praeguste ja tulevaste vajaduste õigeaegseks tuvastamiseks.

(13) Majanduslangus mõjutab laenuportfelle hilinemisega ning halbade laenude kasvav osatähtsus on suurendanud pankade kulusid vara väärtuse languse kompenseerimiseks ja eraldistele kahjureservide loomiseks. Kaks peamist riigile kuuluvat panka on rekapitaliseeritud, mis oli hädavajalik. Valitsus on teinud ka ettepaneku võtta meetmed nõuete laekumise kiirendamiseks ja tootliku tegevuse jaoks antavate laenude stimuleerimiseks, millest ei pruugi täielikult piisata krediidivoo taastamiseks reaalmajandusse ja mistõttu võib vaja minna lisameetmeid.

(14) Teenustesektori teatavad segmendid on kaitstud konkurentsisurve eest ning neid iseloomustavad kõrged hinnalisandid ja suur kontsentreeritus, mis suurendab kulusid kogu majanduses. Sellele lisanduv riigi ulatuslik osalemine majanduses hoiab potentsiaalselt kasulike välismaiste otseinvesteeringute taseme madalana. Sloveenia kavatseb kiirendada teenustedirektiivi märkimisväärselt veninud rakendamist. Samuti kavatseb Sloveenia anda konkurentsi kaitse büroole täieliku iseseisvuse ja tuvastada müügikõlblikud riiklikud kapitaliinvesteeringud. Neid kavasid ei ole üksikasjalikult kindlaks määratud ja nende rakendamisega on seotud ohud.

(15) Ehkki Sloveenia on ühinenud laiendatud euroala paktiga ja Sloveenia riiklikus reformikavas osutatakse võimalikele kohustustele ja eesmärkidele neljas laiendatud euroala pakti valdkonnas – konkurentsivõime ja tööhõive edendamine, töö riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nimel ja rahandusliku stabiilsuse edendamine – ei teatatud komisjonile 7. juuniks ühestki konkreetsest kohustusest.

(16) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava[4]. Komisjon on võtnud arvesse nende olulisust Sloveenia jätkusuutlikule eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitikale ning nende vastavust ELi eeskirjadele ja suunistele, arvestades vajadust tugevdada Euroopa Liidu majanduse üldist juhtimist, pakkudes tulevastele riiklikele otsustele ELi tasandi sisendit. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et stabiilsusprogrammis sätestatud 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine nõuab täiendavate meetmete võtmist. Pärast 2011. aastat on märkimisväärne oht puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamisele, sest stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud jätkusuutlikke meetmeid kulude piiramiseks. Riiklik reformikava sisaldab meetmeid finantssektori parandamiseks, kuid need ei pruugi olla piisavalt ulatuslikud. Hindamine näitab ka, et tuleb tugevdada riigisiseseid majanduskasvu allikaid, eelkõige suurendades noorte ja eakate töötajate osalemist tööturul selle killustatuse vähendamise ja oskuste mittevastavuse kõrvaldamise teel. Peale selle on vaja tugevdada konkurentsi ja laiendada investeerimis- ja majanduskasvu võimalusi teenustesektoris ja võrgutööstustes.

(17) Võttes arvesse kõnealust hindamist ja nõukogu 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitust, vaatas nõukogu läbi Sloveenia 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi. Nõukogu seisukohta[5] peegeldavad eriti tema soovitused 1 ja 2 allpool. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Sloveenia riikliku reformikava,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA, et Sloveenia peaks võtma ajavahemikul 2011−2012 meetmeid selleks, et:

(1) Saavutada 2011. aasta puudujäägieesmärk, toetada 2012. aasta puudujäägieesmärki konkreetsete meetmetega ja viia jõuliselt läbi vajalik konsolideerimine, olles valmis võtma lisameetmeid võimalike kõrvalekallete ärahoidmiseks. Toetada vajalikku kohandusprotsessi kogu programmiperioodi jooksul, et saavutada asjakohane keskpika perioodi eesmärk kulusid piiravate struktuurimeetmete abil ja kõrvaldada tuvastatud ebatõhususe ilmingud siduvama keskpika perioodi eelarveraamistiku abil.

(2) Astuda samme pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Suurendada eakate töötajate tööhõive määra, võttes kasutusele stiimulid pensionilejäämise edasilükkamiseks ning arendades edasi aktiivset tööturupoliitikat ja elukestva õppe meetmeid.

(3) Võtta lisameetmeid laenukahju piisavaks kajastamiseks ja bilansside korrastamiseks kogu pangandussektoris.

(4) Astuda samme, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riiklike tavadega, tähtajatute ja ajutiste töölepingutega tagatud õiguste ja kohustuste ebavõrdsuse vähendamiseks. Teha täiendavaid jõupingutusi tudengite tööst tuleneva paralleelse tööturu kaotamiseks.

(5) Luua paindliku tööturu saavutamiseks vajalike oskuste ja pädevuste prognoosimise süsteem. Hinnata riikliku tööhõivetalituse tõhusust, eelkõige karjäärisuunamis- ja nõustamisteenuste valdkonnas, et parandada oskuste sobivust tööturu vajadustega.

(6) Ühtlustada reguleeritud kutsealad ja suurendada konkurentsi kaitse büroo haldussuutlikkust, et parandada ärikeskkonda ja meelitada ligi investeeringuid.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] ELT C , , lk .

[3] Kehtivust pikendati 2011. aastaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL.

[4] SEK(2011) 732.

[5] Nähtud ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3.