ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 25.6.2009 
SEK(2009) 815 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
lisatud dokumendile  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
CO2 kogumise ja geoloogilise säilitami se tehnoloogia näidisprojektid tärkava 
turumajandusega arengumaades  
 
kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehno loogial põhinevat el ektrijaama käsitleva 
ELi-Hiina projekti rahastamine 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2009) 284 final} 
{SEK(2009) 814} 
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE : MILLES TÄPSELT PROBLEEM SEISNEB , KEDA SEE KÕIGE 
ENAM MÕJUTAB JA MIKS ON VAJALIK RIIKLIK SEKKUMINE ? 
Nii arenenud riigid kui ka arengumaad peavad vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid, et 
maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohke m kui 2 °C võrreldes in dustriaalühiskonna eelse 
tasemega. Euroopa Komisjoni analüüs näitab, et heitkoguste vähendamise stsenaariumi kohaselt, 
mis on kooskõlas 2 ºC eesmärgiga, peaksi d 2030. aastaks ligikaudu 18 % fossiilkütusel 
töötavatest elektrijaamadest kogu maailmas võtma kasutusele CO 2 kogumise ja säilitamise 
tehnoloogia. 
CO 2 kogumine ja säilitamine on üks CO 2-heite vähendamise tehnoloogiatest ja selle rakendamine 
arengumaades ja tärkava turumajand usega riikides võib olla väga olulise tähtsusega ülemaailmse 
säästva arengu eesmärkide saavutamisel. Tavapära se stsenaariumi puhul (s t ilma avaliku sektori 
täiendava abita ja ilma rahvusvahelise kokkuleppe ta või riikliku poliitikata CO2 turuhinna 
määramiseks) jääks aga CO 2 kogumise ja säilitamise tehnol oogia näidisprogram mid väljaspool 
OECD riike tööstuslikul tasandil ellu v iimata ning seega ei sa a kõnealust tehnoloogiat 
ülemaailmselt rakendada piisavalt kiiresti se lleks, et vähendada ül emaailmseid heitkoguseid 
2050. aastaks vähemalt 50 %. Ilma CO 2 kogumise ja säilitamise  tehnoloogia ülemaailmse 
väljaarendamise, tutvustamise, levitamise ja rakendamiseta võib võitlus kliimamuutustega 
osutuda oluliselt kulukamaks. 
CO 2 kogumis- ja säilitamisprotsessi eri kompone ndid on juba kasutusel, kuid nende kõigi 
ühendamine tehnoloogia tööstuslik uks rakendamiseks energiasek toris seisab alles ees. CO 2 
kogumise ja säilitamise tehnoloogia te tutvustamist ja sellele jä rgnevat rakendamist ja levikut 
arengumaades takistavad mitu tegurit. Avaliku sektori poolne rahastamine aitab osa neist 
takistustest ületada ning suur endada erasektoripoolse t rahastamist. Näidisprojektidega saab 
parandada arusaamist tehnilistest, metoodilistest, poliitilistest, juriidilistest ja rahalistest 
aspektidest ning keskkonnaga ja  avalikkuse heakskii duga seotud küsimustest, mis võimaldab 
paremini hinnata, mil määral me võime tulevikus loota CO 2 kogumisele ja säili tamisele kui ühele 
peamisele leevendamistehnoloogiale. Positiivne nä idisprojekti kogemus vähendab tajutavat riski, 
hõlbustab rakendamisele ja levitamisele eelnevate edasist tutvustamistege vust ja aitab vähendada 
kulusid.  
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS : KAS ELI MEETMED ON SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEL 
ÕIGUSTATUD (VAJALIKKUS JA ELI LISANDVÄÄRTUS )? 
Probleemi ulatust ja kaasnevaid kulusid arvestades ei avalda üksikute liikmesriikide võetavad 
meetmed tõenäoliselt mingit mõju. 2005. aastal võt sid EL ja Hiina kohustu se töötada välja ja 
tutvustada Hiinas ja ELis uusimat kivisöe peaaegu saastevaba põletamise tehnoloogiat, mis 
põhineb CO 2 kogumisel ja säilitamisel. Arenenud riikide abi puudumine võib CO 2 kogumise ja 
säilitamise tehnoloogia väljatöötamist ja rakend amist Hiinas ja teis tes tärkava majandusega 
riikides tunduvalt aeglustada . ELi kõnealune kohustus koos tehnoloogilise ja finantsabiga on 
 
ET 3   ET suurepärane võimalus, mis võib aidata maksimeerida CO 2 kogumise ja säilitamise potentsiaali 
tärkava majandusega riikides.  
Arvestades Euroopa juhtpositsiooni kliimamuutus t käsitleva poliitika ja  vastavate tehnoloogiate 
rakendamisel ning kivisöeküttel töötava energiap argi kiirest kasvust tu lenevat Hiina tohutut 
potentsiaali kliimamuutuste leevendamiseks, on Euroopal ja Hiinal haruldane võimalus teha 
koostööd eesmärgiga töötada välja ja tutvustada CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiaid nende 
tulevaseks rakendamiseks. See on ka 2005. aastal loodud ELi – Hiina kliimamuutuste partnerluse üks eesmärke.  
2007. aasta juunis võttis Hiina vastu riikliku kliim amuutuste programmi, milles tuuakse eraldi 
välja CO
2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiate väljatöötami ne. 2009. aastal kavatsetakse 
avaldada CO 2 kogumise ja säilitamise  tehnoloogia suunised.  
3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID : MIS ON POLIITIKA PEAMISED EESMÄRGID ? 
ELi poliitika üldine eesmärk: 
• Maakera keskmise pinnatemperatuuri  tõus aastas ei tohi ületada 2 °C võrreldes 
industriaalajastueelse tasemega, mis om akorda nõuab, et maailma kasvuhoonegaaside 
heitkogused saavutaksid kõrgeima taseme hiljemalt 2020. aastaks ja väheneksid 2050. aastaks vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning vähenemine peab 
jätkuma pärast 2050. aastat.  
Seda aitaks saavutada kõnealuse poliitika erieesmärk: 
• Hõlbustada CO
2 kogumise ja säilitamise tehno loogia kiiret rakendamist 
tutvustamisetapilt rakendamisetapile  üle minevates tärkava majandusega 
arengumaades, et maksimeerida sellises t tehnoloogiast saad avat avalikku hüve 
(kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine , parem õhu kvaliteet), suurendada 
kogemusi ja mastaabisäästu ning vähe ndada kulusid, lähtudes esialgu Hiina 
juhtumiuuringust. 
Tegevuseesmärgid: 
• Teha kindlaks täiendav rahastamisvajadus  suure näidisjaama loomiseks Hiinas 
ülemaailmse süsinikdioksiidihinna või muu stiimuli puudumisel, et 
tutvustamistegevus toimuks kiiremini kui tavapäraste turutingimuste puhul. 
• Tagada CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia nä idisprojektide rahastamine Hiinas 
elujõulise rahastamismudeli abil, mis ühe ndaks avaliku ja erasektori poolset 
rahastamist ning oleks konkreetne näide tehnoloogia ja rahastamisega seotud koostööst arenenud riikide ja arengum aade vahel kliimamuutusi käsitlevate 
rahvusvaheliste läbirääkimiste kontekstis.  
 
ET 4   ET • Arvestades ühenduse eela rve piiratud ressursse, määrata kindlak s avaliku ja 
erasektori poolse rahastamise vahekord , et avaliku sektori poolse rahastamisega 
võimalikult tõhusalt kaasata erasektori va hendeid; küsimust tuleb põhjalikumalt 
uurida eespool nimetatud rahastamisvahendi väljatöötamisel. 
4. VÕIMALIKUD TEGEVUSSUUNAD : MILLISEID TEGEVUSSUUNDI ON KAALUTUD JA MIDA 
ON ÜKSIKASJALIKULT HINNATUD ? 
CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia tut vustamistegevuse rahastamiseks tärkava 
majandusega riikides kaaluti järgmisi tegevussuundi: a) ei osaleta, b) av aliku sektori toetuste 
rahastamine ja c) avaliku ja eras ektori partnerluse loomine. Ava liku ja erasektori partnerluseks 
kaaluti kolme mudelit: ühise ttevõte, ITER’i-laadne ad hoc  rahvusvaheline leping ja 
eriotstarbeline äriühing (SPV).  
5. MÕJU HINDAMINE : MILLES SEISNEB PEAMINE MAJANDUSLIK , KESKKONNAALANE JA 
SOTSIAALNE MÕJU ? 
Et hinnata vajalike investeeringut e ja avaliku / erasektori poolse  rahastamise summat, mida on 
vaja erainvestoritele piisava tu lu tagamiseks, vaadati läbi vastav kirjandus ja tööstuslikuks 
elektritootmiseks ettenähtud CO2 kogumise ja säilitamise näidisjaama maksumuse hinnangud 
(pidades meeles, et ühtegi sellist pole maailmas veel ehitatud) ja tehti nendest lähtuvad 
eriarvutused. Kõneal une 400 mW näidisjaam1 on esimene omalaadne ja selle täiendavad kapitali-  
ja tegevuskulud  on 25 tööaasta jooksul hinnanguliselt ligikaudu 730 miljonit eurot integreeritud 
gaasistusega kombineeritud tsüklit  kasutava käitise puhul  (kapitalikulud ligik audu 125 mln eurot, 
tegevuskulud ligikaudu 340 mln eurot, transpordi ja CO2 säilitamisega seotud kulud ligikaudu 
265 mln eurot2) ning ligikaudu 980 miljonit eurot kivisö e pulberpõletamisel põhineva käitise 
puhul (kapitalikulud ligikaudu 235 mln eurot, tegevus kulud ligikaudu 445 mln eurot, transpordi 
ja CO2 säilitamisega seotud kulud3 ligikaudu 300 mln eurot). K õnealuse ajavahemiku jooksul 
võib eeldada ülemaailmse CO2-turu tugevnemist ning riikliku CO2-hinna väljakujunemist 
kõikides majanduslikult tähtsamates r iikides. Oletades, et 2015. aastal on CO2 tonni hind 10 
eurot, mis järk-järgult tõuseb 20 euroni, on va ja täiendavaid rahalisi vahendeid hinnanguliselt 
ligikaudu 300 miljonit eurot integreeritud gaasistuse ga kombineeritud tsüklit kasutava käitise 
puhul ning 550 miljonit eurot kivisöe pulberpõlet amisel põhineva käitise puhul. Tundlikkuse 
analüüs näitas, et sõltuvalt val itud tehnoloogiast ja ehitamise/säil itamise kohast võib kuluhinnang 
varieeruda +/- 40%.  
Mõjuhinnangus ei ole võimalik hinnata CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamise  
täielikku mõju Hiinas ja see ei ole ka meie  otsene eesmärk. Pigem püüame hinnata mõju, 
                                                 
1 Väljendatuna 2010. aasta nüüdispuhasväärtuses, kui ehitami ne kestab 4 aastat ja käitise tööiga on 25 aastat, 
kasutades 2,5 %-list sotsiaalset diskontomäära (millest inflatsioon on maha arvestatud).  
2 See sisaldab kapitali- ja tegevuskulusid 25 aasta jooksul (7 eurot / säilitatud CO 2 tonn). 
3 See sisaldab kapitali- ja tegevuskulusid 25 aasta jooksul (7 eurot / säilitatud CO 2 tonn). 
 
ET 5   ET eelkõige finantsmõju, mis tuleneb avaliku ja er asektori poolse rahastamise kombineerimisest 
meie eesmärkide saavutamise toetuseks ning võ imaluse korral ekstrapoleerida üldisemat mõju. 
Analüüs keskendub ühele näidisprojektile, mis is eenesest ei too tõenäoli selt kaasa heitkoguste 
märkimisväärset vähenemist ega kohest majandus likku kasu. Näidisprojektide piiratud ulatuse 
tõttu on ka otsene sotsiaalne mõju ja mõ ju tööhõivele tõenäoliselt väga piiratud. 
Üldises mõttes mõjutab CO 2 kogumine ja säilitamine kes kkonda seeläbi, et parandab õhu 
kvaliteeti ja vähendab kasvuhoon egaaside kontsentratsiooni at mosfääris, mis õhusaaste ja 
kliimamuutuste mõju vähenemise kaudu mõjutab positiivselt inimeste tervist ja toob majanduslikku kasu. CO
2 võimaliku lekkega seotud füüsilisi probleeme saab vältida sobiva 
asukoha ning modelleerimis- ja järelevalvemeetodite valikuga. 
Hiina osalemine CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia tutvustamise võimalikus esimeses 
laines annaks kasulikke õppet unde ja esimese tegutseja eel iseid, mis aitavad vähendada 
heitkoguseid tulevikus ning vältida CO 2-mahukast tootmisest pöördumatult sõltuvusse sattumist.  
CO 2 kogumise ja säilitamise näidis projekt ja seda toetav raha stamisvahend on töötatud välja 
eeldusel, et tulevikus kehtestata kse süsinikdioksiidile Hiinas ja teistes tärkava majandusega 
riikides ja arengumaades hind, mis kajast ab süsinikdioksiidi sotsiaalset hinda.  
6. TEGEVUSSUUNDADE VÕRDLUS : MILLIST TEGEVUSSUUNDA MILLISTE 
KRITEERIUMIDE /PÕHJENDUSTE ALUSEL EELISTADA ? 
Vajaliku rahastamise tagamiseks ja avaliku sektori eelarvekoormuse minimeerimiseks peetakse 
Hiinas CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia näidispr ojekti rahastamisel kõige sobivamaks 
tegevussuunaks avaliku ja eras ektori partnerlust. Analüüsiti kolme partnerlusmudelit: 
eriotstarbeline äriühing (SPV), EÜ asutam islepingu artikli 171 kohane ühisettevõte ja nn ad hoc  
rahvusvaheline leping – mudel, mida kasutati  ITERi koostöö puhul katsetermotuumareaktori 
kavandamisel ja ehitamisel. Kõige sobivamaks või maluseks peetakse eriotstarbelist äriühingut 
(või mõnd sarnast investeerimisühingut). Süsini kdioksiiditurult tulevikus tulu saamise võimalus 
innustaks erasektorit sellisesse  ühingusse investeerima.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE : KUIDAS TEHA KINDLAKS SOOVITUD MÕJU 
SAAVUTAMISE TEGELIK KULU  JA SELLEST SAADAV TULU ? 
Eriotstarbelise äriühingu tegevust kontrollitakse; riskijuhtimise ja kontrollimenetlustega tagatakse 
vastavus asjakohastele õigusaktidele ja suunistele. SPV juhtimisstruktuur on selline, et investeerimise ja investeeringute  võõrandamise otsuste nõuetekohase rakendamise järelevalvet ja 
kontrolli jälgib asjakohane organ (nt investeerimiskomitee või nõukogu). 
Ühenduse eelarvest toetatakse investeerimisühingut keskkonna ja  loodusvarade teemaprogrammi 
raames. CO
2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiag a seotud koostööd Hiinaga nimetatud 
teemaprogrammi alusel jälgit akse vastavalt arengukoostöö raha stamisvahendit käsitlevatele 
standardsätetele.