Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv vara tagasivõitmise ja konfiskeerimise kohta

(2022/C 425/02)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

25. mail 2022 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vara tagasivõitmise ja konfiskeerimise kohta (edaspidi „ettepanek“).

Ettepaneku eesmärk on suurendada liikmesriikide pädevate asutuste suutlikkust tuvastada, arestida ja hallata varasid; tugevdada ja laiendada konfiskeerimissuutlikkust nii, et see hõlmaks organiseeritud kuritegelike rühmituste kogu asjaomast kuritegevust, võimaldades seega kogu asjaomase vara konfiskeerimist; ning parendada kriminaaltulu jälitamises osalevate asutuste koostööd.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus kavandatud isikuandmete töötlemine vara tagasivõitmise ja konfiskeerimise kontekstis võib avaldada asjaomastele isikutele olulist mõju ning olla sekkumine üksikisikute õigustesse, mis on tagatud ELi põhiõiguste hartaga, sealhulgas õigusega andmekaitsele. Ta väljendab seega heameelt, et ettepanekus rõhutatakse selge sõnaga, kui oluline on tagada isikuandmete kaitse kooskõlas liidu õigusega seoses andmete töötlemisega ettepaneku alusel.

Euroopa Andmekaitseinspektor kahtleb siiski, kas ettepanekus viidatud isikuandmete eriliigid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/794 (1) II lisa B osa punkti 2 alapunkti c alapunktis v (nt ekspertiisi abil isiku tuvastamiseks kasutatav teave, nagu sõrmejäljed, DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeeritavast osast), hääleprofiil, veregrupp, teave hammaste kohta või käitumisteave), võivad tegelikult olla asjakohased varade tagasivõitmise erikontekstis ning kas need peaksid olema kättesaadavad kriminaaltulu jälitamise talituste vaheliseks piiriüleseks teabevahetuseks.

Lisaks leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et kavandatavat direktiivi ülevõtvates riigisisestes õigusaktides tuleks määrata pädev asutus (või asutused), kes vastutab arestitud ja konfiskeeritud vara registri haldamise eest ning hakkab seega täitma vastutava töötleja rolli kooskõlas õiguskaitsedirektiivi artikli 3 lõikega 8. Ettepanekus tuleks selgesti sätestada ka eesmärgid, mille jaoks saab keskregistritele otse ja viivitamata juurdepääsu ning teha neis otsinguid.

Seoses ELi organite ja asutustega tehtava koostööga tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et isikuandmete mis tahes vahetamine ja edasine töötlemine kavandatava koostöö raames peab toimuma ranges kooskõlas ELi isikuandmete kaitse määruse IX peatüki (2) sätetega ja liidu asutuste loomise õigusaktide konkreetsete andmekaitse eeskirjadega.

1. SISSEJUHATUS

1. 25. mail 2022 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vara tagasivõitmise ja konfiskeerimise kohta ( 3 ) (edaspidi „ettepanek“).

2. Ettepaneku eesmärgid on seletuskirja ( 4 ) kohaselt järgmised: — suurendada liikmesriikide pädevate asutuste suutlikkust tuvastada, arestida ja hallata vara; — parandada ja laiendada konfiskeerimissuutlikkust, et hõlmata kogu kuritegelike organisatsioonide asjaomane kuritegevus, luues niiviisi võimaluse konfiskeerida kogu asjaomane vara; — parandada kõigi vara tagasivõitmisse kaasatud asutuste koostööd ning edendada vara tagasivõitmisel strateegilisema lähenemisviisi rakendamist.

3. Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 25. mail 2022. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 51 on viidatud nimetatud konsulteerimisele. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60.

7. JÄRELDUSED

22. Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused: (1) seoses artikli 9 lõikega 1: jätta ettepanekust välja võimalus vahetada II lisa B osa punkti 2 alapunkti c alapunktis v loetletud isikuandmete eriliike (ekspertiisi abil isiku tuvastamiseks kasutatav teave, nagu sõrmejäljed, DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeeritavast osast), hääleprofiil, veregrupp, teave hammaste kohta või käitumisteave), välja arvatud juhul, kui nende vajalikkuse ja proportsionaalsuse toetuseks on veenvaid objektiivseid argumente; (2) seoses artikliga 26: nõuda, et liikmesriigid määraksid, mis pädev asutus (või pädevad asutused) vastutab (vastutavad) registri haldamise eest; ning selgesti sätestada eesmärgid, mille jaoks saab keskregistritele otse ja viivitamata juurdepääsu ning teha neis otsinguid.

Brüssel, 19. juuli 2022. Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (EÜT L 295, 21.11.2018, lk 39.).

(3) COM(2022) 245 final.

(4) COM(2022) 245 final, lk 2.