SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

29. novembri 2012. aasta otsusega kiitis nõukogu heaks komisjonile antud läbirääkimisjuhised läbirääkimiste pidamiseks vabakaubanduslepingu üle Jaapaniga ning komisjon pidas nende alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) üle. Lepingu 8. peatükk sisaldab põhjalikke sätteid teenustekaubanduse, investeeringute liberaliseerimise ja e-kaubanduse kohta.

Kuid läbirääkimiste lõpuleviimise ajal ei olnud Euroopa Liit veel jõudnud kindlale liidusisesele seisukohale seoses kaubanduslepingutes sisalduvate horisontaalsete sätetega piiriülese andmeedastuse ja isikuandmete kaitse kohta. Sellest tulenevalt ei sisalda leping Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise piiriülese andmeedastuse kohta mitte materiaalõiguse norme, vaid läbivaatamisklauslit (lepingu artikkel 8.81), mille kohaselt lepinguosalised hindavad kolme aasta jooksul pärast lepingu jõustumise kuupäeva uuesti, kas lepingusse on vaja lisada sätted andmete vaba liikumise kohta.

31. jaanuaril 2018 kiitis Euroopa Komisjon heaks horisontaalsed sätted piiriülese andmeedastuse ja isikuandmete kaitse kohta kaubandusläbirääkimistel ning need avaldati 2018. aasta juulis. Nende sätete üle on peetud edukaid läbirääkimisi mitmete kahepoolsete läbirääkimiste raames ja nende kohta on tehtud ettepanek WTOs praegu e-kaubanduse teemal peetavate läbirääkimiste kontekstis. Seega on Euroopa Liidul nüüd võimalik lisada 2018. aasta juulis avaldatud sätted piiriülese andmeedastuse kohta lepingu olemasolevatele sätetele e-kaubanduse kohta.

2021. aastal Euroopa Liidu ja Jaapani esindajate vahel tehnilisel tasandil peetud ettevalmistavate arutelude järel arutas lepingu artikliga 22.1 loodud ühiskomitee oma 25. märtsi 2022. aasta kohtumisel seda, kas Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline majanduspartnerlus saaks kasu piiriülese andmeedastuse kohta käivate sätete lisamisest lepingusse. Selle arutelu põhjal kohustusid Euroopa Liidu ja Jaapani esindajad ELi ja Jaapani 28. tippkohtumisel kaaluma võimalust alustada nimetatud lisanduse tegemiseks vajalikke läbirääkimisi.

Euroopa Liidu ja Jaapani vahel on tihedad ja dünaamilised majandussuhted ning nad on oma vastastikuste piisavusotsustega loonud maailma suurima isikuandmete turvalise edastamise ala. Jaapan on Euroopa Liidu lähim strateegiline partner India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Euroopa Liidu suuruselt teine kaubanduspartner Aasias. Seega on asjakohane algatada esmakordselt ainult üht küsimust käsitlevad kaubandusläbirääkimised, et lisada lepingusse sätted piiriülese andmeedastuse, isikuandmete kaitse ja privaatsuse kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kuna ettepanekuga taotletakse selliste õigusnormide kehtestamist, mis käsitlevad andmevoogude põhjendamatut takistamist, säilitades samal ajal Euroopa Liidu regulatiivse autonoomia, eriti isikuandmete kaitse ja privaatsuse valdkonnas, aitab see saavutada eesmärke, mis on määratletud komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kuna ettepaneku raames peetakse läbirääkimisi piiriülese andmeedastuse üle Jaapaniga kooskõlas koondettepanekuga piiriülest andmeedastust ning isikuandmete ja privaatsuse kaitset käsitlevate sätete kohta kaubanduslepingutes, järgitakse sellega komisjoni strateegiat, mis on esitatud teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta, Euroopa andmestrateegias ja komisjoni ühisteatises „ELi strateegia koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas“. Kaubanduspoliitika läbivaatamise teatises kohustus komisjon jätkama andmevoogude liikumise põhjendamatute takistuste kõrvaldamist, säilitades ühtlasi oma regulatiivse autonoomia isikuandmete kaitse ja privaatsuse valdkonnas. Euroopa andmestrateegias on sedastatud järgmine: „EL jätkab nende põhjendamatute andmevoogude takistuste käsitlemist kahepoolsete arutelude käigus ning rahvusvahelistel foorumitel, sh Maailma Kaubandusorganisatsioonis, edendades ja kaitstes Euroopa andmetöötluse norme ja standardeid täielikus kooskõlas ELi õigusaktidega“. Samuti on andmevood määratletud olulise elemendina komisjoni ühisteatises „ELi strateegia koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas“.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õigusliku alusena esitatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.

•Proportsionaalsus