P9_TA(2021)0427

Töötajate kaitsmine asbesti eest

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225,

— võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 152 ja 154, milles käsitletakse sotsiaalpartnerite rolli ja nendega konsulteerimist,

— võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikeid 1 ja 2,

— võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikeid 1, 3, 4 ja 5,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõiget 2,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõiget 1,

— võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 168,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõiget 3,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/148/EÜ (1) töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (2),

— võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (3),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (4),

— võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 ühiselt välja kuulutasid,

— võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2021)0102),

— võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (5),

— võttes arvesse komisjoni praktilisi suuniseid asbesti eemaldamise või hooldusega tegelevate töötajate teavitamiseks ja koolitamiseks (2012),

— võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2014. aasta teatist ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (COM(2014)0332),

— võttes arvesse komisjoni 2015. aasta novembri aruannet „ELi tööohutuse ja töötervishoiu direktiivide praktilise rakendamise kohta ELi liikmesriikides“,

— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. mai 2019. aasta arvamust „Asbestiga töötamine hoonete energiatõhusamaks renoveerimisel“,

— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust ELi asbestist vabastamise kohta,

— võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (6),

— võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (7),

— võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020)0667),

— võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta järeldusi „Liidu keskkonnasäästlike kemikaalide strateegia: aeg tegutseda“,

— võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662),

— võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044),

— võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

— võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550,

— võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta“ (COM(2020)0274),

— võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 1. veebruari 2021. aasta aruannet „ECHA teaduslik aruanne asbesti piirväärtuste hindamise kohta töökohal“,

— võttes arvesse komisjoni 2020. aasta septembri aruannet „Conquering Cancer – Mission Possible“ (Vähktõve alistamine – võimalik missioon),

— võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta märtsi teabelehes „Elimination of asbestos-related diseases“ (Asbestiga seotud haiguste kaotamine) toodud soovitusi,

— võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3, et tagada tervislik elu ja edendada heaolu igas vanuses,

— võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi,

— võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0275/2021),

A. arvestades, et kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse;

B. arvestades, et asbest põhjustab liidus aastas 30 000 kuni 90 000 inimese surma;

C. arvestades, et kõige levinum töökeskkonnast põhjustatud vähktõve vorm on kopsuvähk, mis moodustab seda tüüpi haigusjuhtudest 54–75 %, ning arvestades, et asbest on kopsuvähi peamine põhjus (45 % juhtudest) (8); arvestades, et asbestiga kokku puutumine koos tubaka tarvitamisega suurendab märkimisväärselt kopsuvähi tekkimise ohtu (9);

D. arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) on tunnistanud asbesti tõestatult kantserogeenseks (1. rühma) aineks, mis tekitab kopsuvähki ja mesotelioomi, samuti kõri- ja munasarjavähki; arvestades, et tuleks edendada muude asbestist põhjustatud vähkkasvajate ning tervisehäirete uurimist (10); arvestades, et vähiriski suurenemist on täheldatud isegi väga väikese koguse asbesti, sealhulgas krüsotiili kiududega kokku puutunud elanikkonna seas; arvestades, et asbest võib põhjustada muid healoomulisi kopsu- ja pleurahaigusi, sealhulgas pleuranaaste, pleura paksenemist ja healoomulist pleuraefusiooni;

E. arvestades, et asbest on liidus keelatud alates 2005. aastast; arvestades, et mõned liikmesriigid keelasid asbesti kasutamise juba 1980. aastatel; arvestades, et liikmesriigid peavad tagama, et asbestikiud kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et asbesti kasutamise laad ja ulatus on liikmesriigiti väga erinev;

F. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 (11) (kemikaalimäärus REACH) on sätestatud, et asbestikiudude ja teadlikult lisatud asbestikiude sisaldavate toodete tootmine, müük ja kasutamine on keelatud, ning arvestades, et määruse (EL) 2016/1005 (12) (millega muudetakse kemikaalimääruse REACH XVII lisa) eesmärk on tagada, et liikmesriikides kõrvaldatakse asbestitooted täielikult kasutuselt 1. juuliks 2025;

G. arvestades, et asbest on äärmiselt ohtlik kantserogeenne aine, mida kasutatakse terves maailmas nii ehitusel kui ka paljudes igapäevaelu valdkondades käibivates materjalides; arvestades, et asbestiga kokkupuutumise oht puudutab paljusid rahvastikurühmi, sealhulgas ehitus- ja renoveerimissektori töötajaid, kaevureid, jäätmekäitlejaid ja tuletõrjujaid, aga ka majaomanikke ja üürnikke; arvestades, et sissehingatud asbestikiudude ja asbestiga seotud haiguste kõige kahjulikuma tervisemõju avaldumiseni võib kuluda kuni 40 aastat; arvestades, et asbestiga seotud juhtumite arv liidus saavutab eeldatavalt haripunkti 2025. aasta paiku (13);

H. arvestades, et kehtivatest liidu ja liikmesriikide reeglitest hoolimata ei tunnustata asbestiga seotud haigusi pahatihti kutsehaigustena ja seetõttu lisandub haigusest tingitud füüsilisele kannatusele veel tööga seotud hüvitisest ilmajäämine; arvestades, et ametiühingutel ja ohvreid esindavatel ühendustel on oluline roll kutsehaiguste ohvrite abistamisel nende haiguste tunnustamismenetlustes ja kompensatsiooninõuete esitamisel;

I. arvestades, et hoonetes, sealhulgas mahajäetud hoonetes leiduva asbesti käitlemine ja selle ohutu eemaldamine eeldab töötervishoiu ja tööohutuse täielikku arvessevõtmist seoses liidu kavaga parandada oma tehiskeskkonna soojusisolatsiooni, et saavutada energiasääst ja saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; arvestades, et hoonete renoveerimine nende energiatõhususe suurendamiseks hõlmab sageli selliste näiteks katustes, seintes või elektrisüsteemides kasutatud materjalide käitlemist, mis võivad sisaldada asbesti, kui hoone on ehitatud enne asbesti kasutamist käsitlevate liidu ja riiklike määruste ja keeldude kehtestamist; arvestades, et märkimisväärne osa liidu praegusest tehiskeskkonnast on üle 50 aasta vana; arvestades, et liidu hoonefondi halvenemine suurendab keskkonnatekkese kokkupuute ohtu, mis ohustab paljusid elanikkonna rühmi, mis võib eelkõige kaasa tuua mesotelioomi juhtumite sagenemise; arvestades, et tööstusrajatiste läheduses elavatel inimestel on täheldatud asbestiga seotud haigusi; arvestades, et keskkonnatekkese kokkupuute mõju tervisele on suuresti alahinnatud (14); tuletab meelde, et keskkonnatekkene kokkupuude asbestiga võib ulatuda tööalase kokkupuute tasemeni; arvestades, et keskkonnatekkese asbestiga seotud riske on vaja rohkem uurida;

J. arvestades, et asbestijäätmete jaoks prügilate loomine ei ole mõttekas pikaajaline lahendus, sest tulevased põlvkonnad peavad sellega uuesti tegelema, kuna asbestikiud aja jooksul praktiliselt ei lagune; arvestades, et asbestikiudude keskkonda sattumist tuleks vältida; arvestades, et tuleb välja töötada kulutõhusad meetodid asbesti sisaldavate jäätmete inertseks muutmiseks, et asbestikiud neutraliseerida ja muuta need materjalideks, mis ei ohusta inimeste tervist;

K. arvestades, et edendada tuleks laiemat uurimis- ja uuendustööd asbestikontrolli parandamiseks ning kopsuvähile ja mesotelioomile lisaks teiste asbestiga seotud vähivormide tuvastamiseks, asbesti ohutu eemaldamise tehnikate leidmiseks, jäätmekäitluseks ning asbestiga kokku puutuvate töötajate ja hoonete elanike ohutuse tagamiseks, kaasa arvatud asbesti avastamise ja reaalajas hoiatuste edastamise tehnoloogia;

L. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika toetama selliste eesmärkide saavutamist nagu inimeste tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning rahvusvahelise tasandi meetmete edendamine, et lahendada piirkondlikke ja ülemaailmseid keskkonnaprobleeme;

M. arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 kohaselt põhineb liidu keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning saastaja peab maksma;

N. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ning tagada säästva arengu põhimõtte kohaselt;

O. arvestades, et õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on saavutamas üldist tunnustust, kuna seda õigust tunnistavate riikide arv on viimastel aastatel kasvanud ja rohkem kui 155 riiki tunnistab seda õigust või selle elemente oma riiklikes õigussüsteemides;

P. arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „ECHA“) kinnitusel on asbest künniseta kantserogeen; arvestades, et kehtiv siduv tööalase kokkupuute piirnorm asbesti puhul on 0,1 kiudu/cm3 kaheksatunnise ajaga kaalutud keskmisena; arvestades, et ECHA riskihindamise komitee on koostanud arvamuse asbesti siduva tööalase kokkupuute piirnormi vähendamise kohta; arvestades, et kokkupuudet tuleks alati vähendada nii palju kui tehniliselt võimalik, eriti kui pole olemas ohutut piirmäära; arvestades, et seetõttu tuleks tööalase kokkupuute piirnorm teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes läbi vaadata ning seda vastavalt muuta;

Q. arvestades, et 80 % ELi liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähktõve juhtudest on seotud asbestiga; arvestades, et 98 % inimkuludest, sealhulgas mõju elukvaliteedile ja töötajate peredele, kannavad töötajad; arvestades, et hinnangute kohaselt moodustavad tööst põhjustatud vähktõvega seotud kulud liidus 270–610 miljardit eurot aastas ehk 1,8-4,1 % SKPst (15); arvestades, et terviseprobleemide ennetamise poliitika tõhustamine on ülioluline, et tagada töötajatele ja nende perekondadele võimalus elada tervislikumat elu;

R. arvestades, et asbesti on elamuehituses laialdaselt kasutatud ja see ohustab tervist; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid ja liikmesriigid on tunnustanud õigust piisavale eluasemele, mille määratlus hõlmab õigust kaitsele terviseohtude eest, kui inimõigust ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamise peamist eeldust; arvestades, et asbesti kohustuslik eemaldamine aitab tagada kvaliteetse eluaseme kõigile, eelkõige aga väikese sissetulekuga omanikele ja üürnikele, kelle elamistingimused on viimaste aastakümnete jooksul halvenenud;

S. arvestades, et asbesti ohutut eemaldamist ei tohiks kasutada selliste tavade ettekäändena nagu üürnike väljatõstmine põhjendusel, et nende kodud tuleb renoveerida;

T. arvestades, et asbesti turvalist eemaldamist puudutavate nõuete kehtestamine peab toimuma sotsiaalselt õiglaselt ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed hoonete omanike rahaliseks toetamiseks vajalike renoveerimistööde tegemisel, samuti täiendavad suutlikkuse suurendamise meetmed VKEde jaoks, kes töid teostavad; arvestades, et samas tuleks komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises (renoveerimislaine) Euroopa renoveerimislaine jaoks ette nähtud liidu vahendeid hoida toetusesaajate jaoks, kes järgivad liidu ja riiklikke õigussätteid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbestiga kokkupuutumise eest;

U. arvestades, et asbesti leidub ikka veel paljudes haldushoonetes, koolides, elamutes, taristus ja ühistranspordirajatistes ning veevarustusvõrkudes; arvestades, et teadmised selle aine kasutamise ja esinemise kohta aja jooksul kahanevad; arvestades, et asbesti olemasolu ja teadmatus sellest ohustab kõiki hoonete kasutajaid ja elanikke;

V. arvestades, et parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (16) kutsuti liikmesriike üles kaotama 2030. aastaks tööga seotud surmajuhtumid ja vähendama tööga seotud haigusi ning paluti komisjonil muuta direktiivi 2004/37/EÜ;

W. arvestades, et komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatises on märgitud, et 52 % iga-aastastest tööga seotud surmajuhtumitest liidus on tingitud tööga seotud vähktõvest; arvestades, et varajase diagnostika, ravi ja rehabilitatsiooni parandamine on Euroopa vähktõvevastase võitluse kava esmane eesmärk ning sellest peaks abi olema ka patsientidele, kes põevad asbestiga seotud haigusi; arvestades, et komisjon kavatseb oma kava raames 2022. aastal esitada seadusandliku ettepaneku töötajate asbestiga kokkupuute edasiseks vähendamiseks;

X. arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas võeti vastu vastusena liidu sotsiaalsetele probleemidele; arvestades, et see sammas koosneb 20 põhimõttest, mis jagunevad kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus; arvestades, et 10. põhimõttega nähakse ette töötajate töötervishoiu ja tööohutuse kõrgetasemeline kaitse, mis peaks hõlmama töötajate kaitset kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute eest töökohal;

Y. arvestades, et kriis on esile toonud vajaduse ennetada tööga seotud haigusi ning investeerida kõigile taskukohastesse tervishoiuteenustesse; arvestades, et asbestiga seotud eeskirjade ja määruste tõhusal inspekteerimisel ja jõustamisel on oluline roll tööinspektsioonidel, ametiühingutel ning töötervishoiu ja tööohutuse esindajatel; arvestades, et tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused aitavad oluliselt vältida töötervishoidu ja tööohutust puudutavate määruste rikkumist tööandjate poolt ning tagada siseturul õiglased konkurentsitingimused;

Z. arvestades, et hoonestatud keskkond mõjutab märgatavalt paljusid majandussektoreid, kohalikke töökohti ja elukvaliteeti; arvestades, et komisjoni uue kestliku hoonestatud keskkonna strateegia eesmärk on muu hulgas edendada ringmajanduse põhimõtteid kogu hoonete kasutustsükli jooksul; arvestades, et komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatises esitatud uus ELi ringmajanduse tegevuskava hõlmab sihtalgatusi, mis puudutavad olulisi toodete väärtusahelaid, näiteks ehituse ja hoonete väärtusahelad; arvestades, et komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises tunnistatakse, et ehitussektoris tuleb investeerida töötajate erialasesse enesetäiendusse, et täita roheüleminekust tulenevad vajadused, mis on seotud keskkonnasäästliku disaini ja materjalide, energiatõhususe, ringmajanduse ja renoveerimisega; arvestades, et oskustega ehitustöötajate olemasolu on renoveerimislaine õnnestumiseks määravalt tähtis;

AA. arvestades, et asbesti ning seda sisaldavaid materjale ja tooteid saab endiselt seaduslikult toota, töödelda, importida ja eksportida rohkem kui 100 maailma riigis, sealhulgas liidu naaberriikides; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 649/2012 (17) on sätestatud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (muudetud 2019. aastal) rakendamine, mille kohaselt on enne toksilisi kemikaale sisaldava toote eksportimist nõutav riigi konkreetne nõusolek; arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises seati prioriteediks takistada normidele mittevastavate toodete ELi turule laskmist; arvestades, et vaatamata liidu ja liikmesriikide keeldudele ja kehtivatele õigusaktidele jõuab asbest endiselt siseturule (18); arvestades, et kuni asbesti üle maailma seaduslikult toodetakse ja turustatakse, on alati oht, et see siseneb ELi ühtsele turule;

AB. arvestades, et usaldusväärsed registrid inimeste kohta, kes on puutunud või puutuvad praegu kokku asbestiga, on olulised, et tagada meditsiiniline seire ja hõlbustada kutsehaiguste tunnustamist, täites samas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (19); arvestades, et liikmesriikide riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides tööga seotud vigastuste ja haiguste kohta kehtiv kord erineb riigiti, sealhulgas seoses kollektiivlepingute täiendava rolliga; arvestades, et nende süsteemide põhimõtteid ja sotsiaalpartnerite autonoomiat tuleb austada;

AC. arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamuses ELi asbestist vabastamise kohta on märgitud, et liikmesriikide tasandil tuleks tagada, et kõik asbestoosi, mesotelioomi ja teiste asbestiga seotud haiguste juhtumid registreeritaks süsteemse andmete kogumise kaudu asbesti põhjustatud kutse- ja muude haiguste kohta, et pleuranaastud liigitataks ja registreeritaks ametlikult kui asbestiga seotud haigus ning et asbesti esinemine spetsiaalsete vaatluskeskuste abiga kindlasti usaldusväärselt kaardistataks ning et meditsiinitöötajad saaksid asjakohase koolituse, et täita usaldusväärse diagnoosimise kohustust;

AD. arvestades, et mõnes liikmesriigis kehtivate õigusaktidega nähakse asbesti sisaldavate hoonete omanikele, haldajatele või juhtkonnale teatavad kohustused ette üksnes siis, kui nad hakkavad hoonet kasutama või kavatsevad seda lammutada, mitte aga siis, kui nad müüvad asbesti sisaldavate toodetega ehitatud hoonet;

Euroopa strateegia kogu asbesti eemaldamiseks

1. juhib tähelepanu sellele, et asbesti ohutu eemaldamine on näide vajadusest arvestada inimeste tervise aspektiga kogu poliitikas, sest see on otseselt seotud järgmiste hiljutiste ja kavandatavate liidu poliitikaalgatustega: uus liidu töötervishoiu ja tööohutuse raamistik, roheline kokkulepe koos renoveerimislainega, taasterahastu „NextGenerationEU“ ja mitmeaastane finantsraamistik, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, ELi jäätmestrateegia ja ringmajanduse pakett; rõhutab, et asbestijäätmete käitluses tuleks täielikult rakendada ettevaatuspõhimõtet; palub komisjonil teha ettepanek asjakohaste liidu jäätmeõigusaktide vastava läbivaatamise kohta;

2. rõhutab, et asbesti ohutu eemaldamine on keeruline ja kiireloomuline ülesanne, ning kordab oma nõudmist mitut poliitikavaldkonda ühendava tervikliku ja integreeritud lähenemisviisi järele; juhib tähelepanu sellele, et peamine eesmärk peaksid olema ohutud töötingimused;

3. palub komisjonil esitada kogu asbesti eemaldamise Euroopa strateegia, mis sisaldab järgmisi elemente: a) Euroopa raamistik riiklike strateegiate jaoks, mis käsitlevad kogu asbesti ohutut eemaldamist liikmesriikides peaks hõlmama seadusandlikku ettepanekut kehtestada üldsusele juurdepääsetavate riiklike asbestiregistrite miinimumnõuded; b) ettepanek ajakohastada direktiivi 2009/148/EÜ, et tugevdada liidu meetmeid töötajate kaitsmiseks asbestiohu eest ja vältida renoveerimislaine käigus uut asbestiohvrite lainet; c) seadusandlik ettepanek, mis hõlmab järgmist: i) kutsehaiguste, sealhulgas kõigi teadaolevate asbestiga seotud haiguste tunnustamine koos tunnustamise korra miinimumnõuetega, ning ii) minimaalsed standardid asbestiga seotud kutsehaiguste ohvritele hüvitise maksmiseks; d) ettepanek ajakohastada direktiivi 2010/31/EL, et kehtestada nõue asbesti ja muude ohtlike ainete kohustusliku kindlakstegemise ja eemaldamise kohta enne renoveerimistööde alustamist, et kaitsta ehitustööliste tervist; e) seadusandlik ettepanek, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt, enne müüki või rentimist ning asbestitõendite kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele, vastavalt sellele, mis on varasem;

4. märgib, et terviklikud eemaldamisstrateegiad toovad hoonete omanikele, riigiasutustele ja ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, sealhulgas mikroettevõtjatele kaasa finants- ja haldustagajärjed ning põhjustavad sertifitseerimisasutustele suure töökoormuse; rõhutab seetõttu, et tuleks ette näha sobivad üleminekuperioodid ning piisav regulatiivne ja rahaline toetus;

5. rõhutab, et kasutusele tuleb võtta kõik liidu ja liikmesriikide tasandil leiduvad rahastamismehhanismid, ning rõhutab, et komisjon on juba selgelt öelnud, et liikmesriikidel on võimalik asbesti eemaldamise ja käitluse jaoks kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastust ( 20 ) ; nõuab sellega seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutuselevõtmist, et suurendada asbesti sõeluuringute ning mõõtmise, kõrvaldamise ja ohutu jäätmekäitluse usaldusväärsust ja kiirust kooskõlas vastavate riiklike või piirkondlike programmide eesmärkidega; rõhutab, et äärmiselt oluline on toetada teadus- ja arendustegevust, eelkõige seoses töötervishoiu ja tööohutuse tehnoloogia, sealhulgas asbesti reaalajas mõõtmise ja häiresüsteemide ning kulutõhusate asbesti inertiseerimismeetodite ja tehnoloogia väljatöötamise ja turulelaskmisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõigi vahenditega toetama investeeringuid kestlikesse käitlustehnoloogiatesse, sealhulgas vastavate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kaudu;

6. rõhutab, et Euroopa renoveerimislaine jaoks ette nähtud liidu vahendeid tuleks hoida toetusesaajate jaoks, kes järgivad liidu ja riiklikke õigusakte, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbesti eest; nõuab süsteemi loomist, mis tagaks, et toetusesaajatelt, kes ei järgi liidu ja riiklikke töötajate asbesti eest kaitsmise reegleid, nõutakse liidu toetus tagasi;

7. kutsub üles tugevdama Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametit (EU-OSHA), et saada ennetuseks tulemuslikke vahendeid, näiteks tehnilist ja teaduslikku abi, paremini kontrollida asbesti sisaldavate töökohtade registreerimist ning nende töötajate jälgimist, kes on asbestiga kokku puutunud või võivad olla sellega kokku puutunud, ning parandada töötajate koolitamist ja neile antavat kaitsevarustust; nõuab EU-OSHA pädevusalas Euroopa platvormi loomist, et tutvustada asbesti eemaldamise ja ohutu kõrvaldamise häid tavasid, mida on mitmes liikmesriigis juba rakendatud, ning näha ette selliste heade tavade vahetamine;

8. kinnitab tööinspektsioonide tähtsat rolli asbestiga kokkupuutumise ennetamisel ja järelevalves ning ettevõtetes asjatundlikkuse ja teavitamise parandamisel; kutsub liikmesriike üles parandama tööinspektorite arvu, tööinspektsioonide ja kontrollide kvaliteeti ning kontrollide sagedust; on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid oluliselt ületama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni minimaalset eesmärki, et ametis oleks üks inspektor iga 10 000 töötaja kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ettevõtetele, kes ei täida oma kohustusi, eelkõige seoses tööohutuse ja töötervishoiuga;

9. on seisukohal, et kõik asbestiohvrid vajavad kiiresti tulemuslikku juurdepääsu õiguskaitsele ja kahju hüvitamisele kõigi, mitte ainult ärevusega seotud tervisekahjustuste korral; rõhutab, et kõik asbestiga kokkupuutumisega seotud ravikulud peaksid katma tööandjad, kui nad ei ole võtnud kõiki asjakohaseid meetmeid ega teinud oma võimaluste piires pingutusi asbestiga kokkupuute vältimiseks; kutsub komisjoni üles hindama võimalikku vajadust õigusaktide järele, millega kehtestatakse hajureostuse üldine vastutuskord, et hüvitada ohvritele kõik hajureostusest, sealhulgas asbestist põhjustatud kahjud;

Asbesti eemaldamise riiklike strateegiate Euroopa raamdirektiiv

10. väljendab heameelt renoveerimislaine üle, mille eesmärk on renoveerida 2030. aastaks 35 miljonit hoonet; jagab teatises väljendatud seisukohta, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vanu hooneid renoveerivate ja erakorralistes töödes osalevate töötajate kaitsmisele asbestiga kokkupuutumise eest;

11. rõhutab, et asbestiga seotud riskide paremaks haldamiseks ja ennetavate meetmete võtmiseks on vaja juurdepääsu asjakohasele teabele, mis on kohandatud vastavalt asjaga otseselt seotud isikute vajadustele;

12. kutsub komisjoni üles toetama teabe levitamist asbesti sisaldavate toodete ohutu ja nõuetekohase eemaldamise või kõrvaldamise süsteemide kohta, mis põhinevad parimal võimalikul tehnikal;

13. rõhutab, et teavet on vaja ka ohtude kohta, mis tulenevad elanike kokkupuutumisest looduslikult esinevate asbesti sisaldavate materjalidega;

14. rõhutab, et kõik energiatõhusat renoveerimist toetavad liidu algatused peaksid olema sotsiaalselt õiglased ja peaksid sisaldama siduvaid meetmeid elanike ja töötajate tervise kaitsmiseks, sealhulgas asbesti sisaldavate hoonete kindlakstegemise teel, et võimaldada asbest ja muud ohtlikud materjalid ohutult eemaldada;

15. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et juurdepääs inimväärsele, taskukohasele ja tervislikule eluasemele oleks üks samba tegevuskava nurgakividest;

16. väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki ja piirkonda, sealhulgas Madalmaad, Poola ja Flandria, järgivad praegu ulatuslikke ja selge ajakavaga plaane asbesti kõrvaldamiseks hoonestatud keskkonnast;

17. kordab oma üleskutset komisjonile luua õigusraamistik, et hinnata koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartneritega, kogu liikmesriikide hoonetes ja taristus leiduvat asbesti ning selle ohutu eemaldamise kulusid igas liikmesriigis;

18. kutsub komisjoni üles esitama raamdirektiivi ettepanekut, mille kohaselt liikmesriikidel tuleb koostada riiklikud asbesti eemaldamise kavad, mis hõlmavad selgeid ja realistlikke tähtaegu, sealhulgas prioriteete ja vahe-eesmärke, asbesti tuvastamist ja registreerimist, koduomanike ja VKEde rahastamist ja toetamist, meetmeid töötajate kaitseks asbestiga kokkupuute ohu eest vastavalt direktiivile 2009/148/EÜ ning asbesti ohutut kõrvaldamist, et vältida selle sattumist ringlussevõtuprotsessidesse;

19. rõhutab pikaajalise epidemioloogilise seire vajalikkust, et hinnata võetud meetmete tulemuslikkust; rõhutab, et mesotelioom on haigus, mille tekkimise peamine riskitegur on kokkupuude asbestiga, ning diagnoositud mesotelioomijuhtumite arv on epidemioloogilise seire jaoks asjakohane näitaja; nõuab seetõttu, et mesotelioomi juhtumitest pädevatele asutustele teatamine muudetaks kohustuslikuks;

20. juhib tähelepanu sellele, et hiljutiste uuringute kohaselt võib väljaspool töökeskkonda toimuv kokkupuude asbestiga selgitada umbes 20 % mesotelioomi juhtudest tööstusriikides ( 21 )

21. tuletab meelde, et renoveerimislaine toob eeldatavalt kaasa ehitustööde kasvu, millega kaasneb suurem kokkupuude asbestikiududega nii tööl kui ka üldises keskkonnas; rõhutab, et renoveerimislaine käigus tuleb asbest asendada energiatõhusate materjalidega;

22. kordab üleskutset luua riiklikud avalikud asbestiregistrid; kutsub komisjoni üles lisama raamdirektiivi ettepanekusse miinimumstandardid üldsusele juurdepääsetavate digitaalsete riiklike registrite kohta, mis käsitlevad asbesti ja muid ohtlikke aineid üldkasutatavates ja eraomandis olevates hoonetes; rõhutab, et asbestiregistrid peaksid ühilduma näiteks selliste andmebaaside ja registritega, mis on seotud energiatõhususega, ning neisse tuleks andmeid koguda ühiste vahendite (näiteks hoonete renoveerimispasside) kaudu, kooskõlas määrusega (EL) 2016/679;

23. kutsub Euroopa Keskkonnaametit üles korraldama edasisi uuringuid asbesti esinemise kohta jõgedes ja lisajõgedes ning selle mõju kohta taimestikule ja elusloodusele, võttes eeskujuks Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuuri korraldatud uuringu ( 22 )

24. rõhutab, et kõigis liikmesriikides tuleks jälgida ja mõõta asbesti taustkontsentratsiooni taset atmosfääris, juurdepääs teabele tuleks teha kättesaadavaks ning tuleks kehtestada kokkupuute piirmäärad eluruumides;

25. tunnustab WHO 2017. aasta soovitusi ( 23 ) , milles sätestati, et asbestikiude ei ole vaja lisada nõukogu direktiivi 98/83/EÜ ( 24 ) I lisasse, ning jõuti järeldusele, et joogivees sisalduvad asbestikiud ei ohusta tervist; tuletab meelde, et Itaalia teadlaste uuringus tõstatati oluline küsimus, kas asbestikiude sisaldava vee tarbimine suurendab mao- ja kolorektaalvähi riski ( 25 ) ; rõhutab, et asbestiga seotud haigused, mida võib põhjustada asbesttorudest pärineva, asbestikiude sisaldava vee neelamine, võivad ilmneda mitme aastakümne pärast; rõhutab, et isegi kui Itaalia uuring üksi ei võimalda praeguses etapis lõplikult järeldada seost asbesti veega allaneelamise ja seedetrakti vähki haigestumise vahel, tuleks ebakindlust arvestades kohaldada ettevaatusprintsiipi; on seisukohal, et sellel olulisel teemal tuleks korraldada rohkem teadusuuringuid; kutsub seetõttu liikmesriike üles korrapäraselt jälgima joogivee võtmiseks kasutatava vee kvaliteeti ning võtma vajalikke ennetus- ja leevendusmeetmeid, kui täheldatakse ohtu inimeste tervisele;

26. tunneb muret joogivee jaotusvõrgu olukorra pärast liidus ja asbesttsementtorude olemasolu pärast, mille lagunemisel satuvad vette asbestikiud; tuletab lisaks meelde, et WHO soovituste kohaselt ei tohiks asbesttsementtorusid joogiveetorustikus enam kasutada ega nende kasutamist heaks kiita ( 26 ) ; on seisukohal, et asbesti täieliku kõrvaldamise Euroopa strateegia raames ning Euroopa ja liikmesriikide taastekavade kaudu tuleks koostada ja rakendada Euroopa joogivee jaotusvõrgu tervikliku renoveerimise ja asbesti kõrvaldamise kava;

Direktiivi 2009/148/EÜ (töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) ajakohastamine

27. tuletab meelde, et asbest on endiselt üks kõige olulisemaid töötervishoiuga seotud probleeme ning et kogu maailmas on töökohal asbestiga kokku puutunud 125 miljonit inimest ( 27 ) , kuigi asbestiga seotud terviseriskid on teada juba aastakümneid;

28. juhib tähelepanu sellele, et asbestiga kokkupuute tagajärjel sureb igal aastal ligikaudu 250 000 inimest ( 28 ) ; juhib tähelepanu asjaolule, et viimastel aastatel on asbestikiududega kokkupuutumisega seotud haigustest tingitud surmajuhtumite arv isegi suurenenud;

29. kutsub komisjoni üles ajakohastama direktiivi 2009/148/EÜ, võttes arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi ja tehnika arengut, sealhulgas eri liiki asbestikiudude ja nende tervistkahjustava mõju hinnangut, ning alustama konsultatsiooniprotsessi kiuliste silikaatide loetelu ajakohastamiseks direktiivi kohaldamisalas ja sellega seoses hindama ribekiidi, vintšiidi, rihteriidi, fluoroedeniidi ja erioniidi kandmist loetellu, mis juba hõlmab aktinoliiti, antofülliiti, tremoliiti ja gruneriiti;

30. rõhutab, et direktiivi 2009/148/EÜ kohaldatakse kõigi toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga; kutsub üles kehtestama rangemaid sätteid, et tagada kõigi asbesti eemaldamisega tegelevate töötajate kaitsmine, sealhulgas nende töötajate kaitsmine, kes sisenevad objektile pärast asbesti eemaldamist; kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu vajadusele hõlmata selle direktiivi riiklikul rakendamisel kõigi riskialtite kutsealade töötajad, sealhulgas renoveerijad ja lammutajad, jäätmekäitlejad, kaevurid ja tuletõrjujad;

31. tunneb muret selle pärast, et uusimate meditsiiniuuringute ja soovituste kohaselt ei ole olemas läve, millest madalam asbestikiudude kontsentratsioon õhus oleks ohutu ( 29 ) ; on sellega seoses veendunud, et ühtki erandit direktiivis 2009/148/EÜ sätestatud kaitsemeetmetest ei saa põhjendada viitega tööalase kokkupuute piirväärtusele (occupational exposure limit value); kutsub üles tagama, et direktiiv 2009/148/EÜ kajastaks täielikult põhimõtet, et asjakohaseid isikukaitsemeetmeid tuleks alati kasutada tegevuses, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga; on seisukohal, et riskide hindamisel tuleks arvesse võtta pudenematute asbesti sisaldavate materjalide ohtlikkust; nõuab, et kavandatavaks tööprotsessiks vajalikud kaitsemeetmed määrataks kindlaks individuaalse riskihindamise alusel;

32. rõhutab, et asbesti sisaldavate osade ja materjalide ohutu eemaldamine ja kõrvaldamine on prioriteet, sest parandamine, hooldamine, kapseldamine või pitseerimine tähendab üksnes kõrvaldamise edasilükkamist, mistõttu oht elanikele ja töötajatele püsib veel aastaid; nõuab, et keelataks selliste asbesti sisaldavate materjalide kapseldamine ja pitseerimine, mille eemaldamine on tehniliselt võimalik; rõhutab, et see keeld ei tohiks seada kõige tagasihoidlikumaid leibkondi olukorda, kus nad ei saa endale vajalikku renoveerimist lubada; rõhutab seetõttu sobivate kaasmeetmete vajalikkust; rõhutab, et oluline on selliste asbesti sisaldavate rajatiste kindlakstegemine, registreerimine ja regulaarne seire, mida ei ole võimalik lühikese aja jooksul eemaldada, nagu näiteks hoonete betoonseinad;

33. julgustab looma koostoimet ECHA loodava andmebaasiga, et koguda teavet ja parandada teadmisi probleemsete ainete kohta toodetes, sealhulgas siis, kui need muutuvad jäätmeteks;

34. tuletab meelde töötervishoiu ja tööohutuse õiguslikku aluspõhimõtet, mille kohaselt tuleb alati kohaldada tipptasemel tehnikat, et saavutada võimalikult kõrge kaitsetase; nõuab rangemate tehniliste miinimumnõuete kehtestamist, et vähendada asbestikiudude kontsentratsiooni õhus madalaimale tehniliselt võimalikule tasemele, sealhulgas tolmu summutamise ja tolmu imemise kaudu selle tekkekohas, pideva setitamise ja saastest puhastamise vahendite abil; nõuab asbesti piiravate kaitseümbriste ja ümbruse rõhuerinevuste, värske õhu juurdevoolu ja HEPA filtrite kohta miinimumnõuete kehtestamist;

35. rõhutab, et tehnilisi miinimumnõudeid tuleb ajakohastada, et need sisaldaksid sätteid tehnoloogia arenguga sammupidamiseks; rõhutab, et robotite ja muu kõrgetasemelise tehnoloogia kohustuslikku kasutamist on vaja pikemalt kaaluda, sealhulgas uurimistöö ja liikmesriikide parimate tavade pideva vahetamise abil, et jätkata uute standardite väljatöötamist töötajate tervise ja ohutuse kaitseks; märgib, et optiline mikroskoopia ei ole uusim kättesaadav tehnoloogia sissehingatavas õhus sisalduvate asbestikiudude hulga määramiseks ning et analüütiline transmissioonelektronmikroskoopia on tundlikum ning võimaldab asbestikiude eristada ja kokku lugeda; nõuab, et asbestikiudude loendamiseks kasutataks võimaluse korral alati analüütilist transmissioonelektronmikroskoopiat või muid moodsaid meetodeid;

36. tuletab meelde, et proovide võtmine peab olema töötaja isikliku kokkupuute suhtes representatiivne, mis tähendab, et proove tuleb võtta representatiivsetes ja realistlikes olukordades, kus töötajad asbestitolmuga kokku puutuvad, ning teha konkreetsetes kasutusetappides korrapäraste ajavahemike järel korduvaid mõõtmisi; on kindlal seisukohal, et kui töötaja tegeliku kokkupuute suhtes representatiivseid proove ei saa võtta, tuleks rakendada kõiki saadaval olevaid kaitsemeetmeid;

37. on seisukohal, et teadaanne peaks sisaldama kõiki II lisasse lisatud elemente, näiteks kohad, kus tööd tehakse, töötajate kaitseks ja saastest puhastamiseks kasutatavad seadmed ning jäätmete kõrvaldamise kava; on veendunud, et riiklikud pädevad asutused peaksid käesolevat teavet säilitama vähemalt 40 aastat;

38. rõhutab, et tööandjatele, eelkõige VKEdele ja sealhulgas mikroettevõtjatele tuleb pakkuda kaitsemeetmete ja teavitamisnõuete ülevõtmisel piisavat ja sihipärast haldustuge, et nõuete rikkumist ära hoida; rõhutab, et standarditud menetluste loomine asbesti sisaldavate materjalidega tehtavateks toiminguteks aitaks vähendada asbestikiude sisaldava tolmu hulka ja nende toimingute maksumust ning hõlbustaks teatamisnõuete täitmist;

39. märgib, et liidu praegune tööalase asbestiga kokkupuute piirväärtus on 100 000 kiudu/m3 (0,1 kiudu/cm3) ning et enamikus liikmesriikides rakendatakse praegust miinimumväärtust; rõhutab, et mõned liikmesriigid kohaldavad töötajate tervise kaitseks palju väiksemaid kokkupuute piirväärtusi, näiteks Madalmaades kehtib piirväärtus 2 000 kiudu/m 3 (0,002 kiudu/cm 3 );

40. rõhutab, et Rahvusvahelise Töötervishoiu Komisjoni juhtivad meditsiinieksperdid on järeldanud, et kokkupuute piirväärtused ei anna vähktõve eest piisavat kaitset, ning on teinud ettepaneku kehtestada tööalase kokkupuute piirväärtus 1 000 kiudu/m 3 (0,001 kiudu/cm 3 ); väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle esitada 2022. aastal seadusandlik ettepanek töötajate asbestiga kokkupuute edasiseks vähendamiseks ning kutsub komisjoni üles esmajärjekorras ajakohastama neid kokkupuute piirmäärasid, milleks tuleks määrata 0,001 kiudu/cm 3 (1 000 kiudu/m 3 ),võttes arvesse eri sidusrühmade soovitusi ning olles konsulteerinud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega; rõhutab, et uue metoodika ja uute kokkupuute piirväärtuste rakendamiseks on vaja piisavalt pikka üleminekuperioodi;

41. rõhutab, et tööandjatelt, aga ka omanikelt, peatöövõtjatelt ja hankijatelt, kes töid tellivad, tuleks enne hoonetes, laevadel, õhusõidukites, seadmetel või toodetel tehtava töö alustamist nõuda asbestidiagnoosi koostamist; nõuab, et enne tööde alustamist hoonetes, mis ehitati enne 2005. aastat või enne riiklikku asbestikeeldu, vastavalt sellele, kumb on varasem, teeks kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtja põhjaliku kontrolli asbesti sisaldavate materjalide tuvastamiseks; usub, et kontroll peaks alati hõlmama konkreetse töökoha jaoks kohaldatud diagnoosi ning aruandes tuleks märkida asbesti puudumine või leidumine, leidumise puhul selle kiutüüp ning saaste üksikasjalik kirjeldus, täpne asukoht ja hinnanguline kogus; on veendunud, et lisaks direktiivi 2009/148/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetele peaks selle direktiivi lisa sisaldama nõudeid eksamiga kinnitatud koolituse minimaalse kestuse kohta seoses vastava tööliigiga; rõhutab sellega seoses vajadust kasutada riskihindamiseks sidusat metoodikat, et tagada liidus võrdsed konkurentsitingimused ja vältida ühtse turu killustumist;

42. tunneb muret selle pärast, et koolitusnõuded ja läbitud koolituse sertifitseerimine on liikmesriigiti endiselt väga erinevad ning töötajate piiriülese liikuvuse kontekstis ohustab see tõsiselt töötajate tervist ja ohutust; nõuab direktiivi 2009/148/EÜ täiendamist uue lisaga, mis sisaldaks asbestiga töötamise koolituse kohustuslikke miinimumnõudeid, sealhulgas erinõudeid asbesti eemaldamisele spetsialiseerunud ettevõtete töötajatele ning töötajatele, kes võivad töö käigus asbesti sisaldavate materjalidega kokku puutuda; on veendunud, et lisaks direktiivi 2009/148/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetele peaks direktiivi lisa sisaldama nõudeid konkreetset tüüpi tööde tegemiseks kohustusliku koolituse minimaalse kestuse kohta, koolituse läbimist tõendavate dokumentide ja korrapäraste ajavahemike kohta, mille järel iga töötaja peab koolitusel osalema;

Asbestiga seotud haiguste tunnustamine ja hüvitamine

43. kutsub komisjoni üles uuendama oma 19. septembri 2003. aasta soovitust ( 30 ) Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta, lisades sinna uusimad teaduslikud meditsiinilised andmed kutsehaiguste, eelkõige asbestiga seotud kutsehaiguste kohta;

44. kutsub liikmesriike üles hõlbustama tunnustamismenetlusi tõendamiskohustuse ümberpööramise kaudu, eriti juhul, kui asbestiga tegelevate töötajate riiklikud registrid loodi alles hiljuti, ning kehtestama asbestiga seotud haigusi põdevatele töötajatele piisava hüvitise;

45. juhib tähelepanu sellele, et töötajate vaba liikumise tõttu on asbestiga seotud haigused piiriülene probleem, mistõttu tuleb selles kontekstis eriti arvestada ringi liikuvate töötajatega; tuletab meelde, et kutsehaigused ja töökohaga seotud terviseriskid on alati seotud konkreetse kutseala, töötegevuse, töökoha ja -ajaga; palub komisjonil esitada pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktide a ja b alusel direktiivi ettepanek, millega kehtestatakse kutsehaiguste, sealhulgas asbestiga seotud haiguste tunnustamise ja hüvitamise liidu miinimumstandardid;

46. kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut riiklike ombudsmanide ametikohtade loomiseks, et abistada haiguste tunnustamismenetlustes kutsehaiguste ohvreid, eriti asbestiga seotud haiguste puhul, millel võib olla pikk peiteaeg; kutsub liikmesriike üles toetama patsientide ühenduste ja ametiühingurühmade loomist asbestiga seotud haiguste ohvrite ja nende perekondade jaoks ning rõhutab, et nende ühendustega tuleb konsulteerida, et hõlbustada ja lihtsustada tunnustamismenetlusi; kutsub üles suurendama riiklikku rahastust asbestiga seotud haiguste ohvritele hüvitiste maksmiseks, et tagada haiguste otsese ja kaudse mõju ja inimkulude piisav katmine;

47. tuletab meelde, et suitsetamise ja asbestiga kokku puutumise koostoime suurendab oluliselt kopsuvähi tekkimise ohtu; palub liikmesriikidel pakkuda kõigile asbestiga kokku puutuvatele töötajatele suitsetamisest loobumise programmi; kordab, et suitsetamine ei tohi kunagi olla põhjus jätta töötaja asbestiga seotud kutsehaigus tunnustamata või võtta talt õigus sellise haiguse korral hüvitust ja ravi saada;

48. kutsub üles paremini hindama töökeskkonna välise teisese kokkupuutega seotud riske, eriti asbestiga kokku puutuvate töötajate pereliikmete jaoks; kutsub liikmesriike üles hõlbustama tõendatud kannatanute tunnustamist, kellel on olnud asbestiga töökeskkonna väline teisene kokkupuude, ja neile hüvitise maksmist, ning lähtuma liikmesriikide, näiteks Taani parimatest tavadest; juhib uuesti tähelepanu teisese kokkupuute soolisele mõõtmele;

49. rõhutab, et asbestiga kokkupuute eri liigid, mis ei kujuta endast tööalast kokkupuudet, võivad oluliselt mõjutada inimeste tervist, olgu tegemist töövälise (sh töötajate poolt teatatud kokkupuude asbestitolmuga kodus), koduse (sh asbesti sisaldavate majapidamisesemete olemasolu) või keskkonnast tuleneva kokkupuutega (sealhulgas hoonetes ja rajatistes olevate materjalide või tööstusliku päritoluga materjalidega);

50. rõhutab, et naised, kes puutuvad kokku asbestiga seotud riskidega, on eriti vastuvõtlikud teatavat liiki asbestiga kokkupuute suhtes; nõuab soolise aspekti paremat tunnustamist töötervishoius ja tööohutuses ning soolise võrdõiguslikkuse arvesse võtmist kõigis liikmesriikide seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes instrumentides, tagamaks, et soolisel kallutatusel ei ole mõju asbestiga seotud haiguse jälgimisele, tuvastamisele, ravile või arvesse võtmisele, mis omakorda mõjutab kannatanutele makstava hüvitise taset; nõuab, et haiguste diagnoosimisel võetaks rohkem arvesse puhastustegevust kui riskitegurit; nõuab paremat riskihindamist ja asbestiga kokkupuute tuvastamist töötajate puhul, kes on koristajad, eelkõige naissoost koristajad, ning inimeste puhul, kes teevad tasustamata majapidamistöid, nagu asbestiga saastunud toodete puhastamine;

51. rõhutab, et asbesti kõrvaldamise kulude arvestamisel tuleks võimalikult suurel määral arvesse võtta põhimõtet, et saastaja peab maksma;

Asbestikontroll enne hoonete energiatõhusamaks renoveerimist ning müümist või rendileandmist

52. tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/844 ( 31 ) (millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta) põhjenduses 14 kutsutakse liikmesriike üles toetama olemasolevate hoonete energiatõhususe suurendamist, sealhulgas asbesti ja muude kahjulike ainete eemaldamise teel, samuti takistades kahjulike ainete ebaseaduslikku eemaldamist ja lihtsustades kehtivate õigusaktide järgimist;

53. palub komisjonil esitada seoses renoveerimislaine algatusega direktiivi 2010/31/EL artikli 7 muutmise ettepanek, et kehtestada kohustuslik nõue kontrollida enne renoveerimistööde alustamist asbesti ja muude ohtlike ainete leidumist hoones, need registreerida ja eemaldada, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkti a, mis puudutab eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks;

54. palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt, enne müüki või rentimist ning asbestitõendite kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele, vastavalt sellele, mis on varasem;

55. kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid üürnike kaitsmiseks majades, kus enne energiatõhusa renoveerimise tööde alustamist tuvastatakse asbesti; rõhutab, et kontrolli- ja kolimiskulusid ei peaks kandma üürnikud; kutsub liikmesriike üles tagama, et üürnikud saaksid täieliku teabe asbesti kohta hoonetes ja et neile antaks asbestitõend;

Euroopa Liit kui ülemaailmne liider asbestivastases võitluses

56. tunnustab nõukogu 12. märtsi 2021. aasta järeldusi, milles rõhutatakse vajadust tugevdada riikliku turujärelevalve suutlikkust ning tolliasutuste rolli; kutsub liikmesriike üles tugevdama kontrolli ja turujärelevalvet ning tegema koostööd teiste liikmesriikide piiri- ja tolliasutustega, et takistada ebaseaduslike asbesti sisaldavate toodete sisenemist siseturule; rõhutab, kui oluline on toetada ja arendada liidus kestlikke lahendusi laevade lammutamiseks kooskõlas uue ringmajanduse tegevuskavaga, et vältida kahjulikku mõju töötajate tervisele, mis tuleneb asbestiga kokkupuutest laevade lammutamisel; kutsub komisjoni üles tagama kõrged standardid töötajate kaitsmiseks asbestiga kokkupuute eest liidu poolt heaks kiidetud laevalammutuskohtades kolmandates riikides; kutsub komisjoni üles alustama uuringut, milles kaardistatakse asbesti sisaldavate toodete ja materjalide ebaseadusliku liitu importimise ulatus ning esitatakse võimalikud turujärelevalve tugevdamise meetmed, mis võiksid hõlmata võimalust piirata liidus juurdepääsu dokkidele, sadamarajatistele ja ajutisele ladustamisele laevadele, mis veavad lastina asbesti sisaldavaid tooteid või materjale;

57. palub komisjonil võtta esmatähtsateks ülesanneteks krüsotiili lisamine Rotterdami konventsiooni III lisasse ja asbesti ülemaailmne keelustamine; kutsub liitu üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võtta kasutusele vahendid määratlemaks asbestiturgu mürgiste toodetega kauplemisena; kutsub liitu üles integreerima asbesti ja asbestiga seotud haiguste vastase võitluse oma välispoliitikasse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama toetust, sealhulgas rahalist toetust ülemaailmsetele asbesti ja asbesti vastaste haigustega võitlevatele toimijatele, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsioonile; taunib investeeringuid ülemaailmsesse asbestitööstusesse;

58. tuletab meelde, et kolmandik WHO Euroopa piirkonna elanikest elab riikides, mis ei ole veel keelanud kõigi asbestivormide kasutamist ( 32 ) ; juhib tähelepanu sellele, et 16 Euroopa riiki kasutavad endiselt asbesti, eelkõige ehitusmaterjalina, ning jätkavad selle tootmist ja eksportimist;

Finantsaspektid

59. palub komisjonil hinnata parlamendi taotluste finantsmõju vastavalt resolutsiooni punktidele 17 ja 18 ning I lisa punktile 3;

o

o o

60. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule.

(1) ELT L 330, 16.12.2009, lk 28.

(2) ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

(3) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(4) ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(5) ELT C 36, 29.1.2016, lk 102.

(6) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0074.

(7) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/ 2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(12) Komisjoni 22. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses asbestikiududega (krüsotiil) (ELT L 165, 23.6.2016, lk 4).

(13) „Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium“, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) „Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma“, Bayram, Mehmeta; Bakan ja Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0371.

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) „The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know?“ (nih.gov) (Töövälise asbestiga kokkupuute mõju tervisele – mida me teame?).

(22) Washingtoni osariigi tervishoiuamet (2009), „Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos.“ (Nõuanne Swift Creekis looduslikult esineva asbesti kohta), Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) WHO Euroopa piirkondlik büroo, „Drinking Water Parameter Cooperation Project Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EÜ on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations“ (joogivee parameetrite alane koostööprojekt: nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta (joogivee direktiiv)) I lisa läbivaatamise toetamine), 2017.

(24) Nõukogu direktii 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. „Rischio clinico da inkretione di fibre di amianto in acqua potabile.“, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf, punkt 13.1.

(27) WHO, „Asbestos: elimination of asbestos-related diseases“ (Asbest: asbestiga seotud haiguste kaotamine), 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka, 2018, „Global Asbestos Disaster“ (Ülemaailmne asbestikatastroof), Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) ECHA teaduslik aruanne asbesti piirväärtuste hindamise kohta töökohal, 1. veebruar 2021.

(30) Komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitus C(2003) 3297 Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta (ELT L 238, 25.9.2003, lk 28).

(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment