KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Lisatud dokumendile:

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus)

1. Probleemi määratlus

Taust

ELi tarbeseemne turu praegune väärtus on ligikaudu 6,8 miljardit eurot, moodustades enam kui 20 % ülemaailmsest tarbeseemne turust. 2002.–2003. aastal sai EList külviseemne netoeksportija. Maailma tasandil on ELi taimse paljundusmaterjali sektor praegu väga konkurentsivõimeline: EL on suurim eksportija, kelle ekspordi väärtus on 4,4 miljardit eurot ehk üle 60 % ülemaailmsest ekspordist. Kõnealune sektor on ülimalt koondunud (kümme suurimat äriühingut moodustavad peaaegu 67 % ülemaailmsest seemneturust), samas on VKEdel ja mikroettevõtjatel ülioluline roll siseturul, eelkõige sellistel nišiturgudel nagu mahepõllukultuurid.

Taimne paljundusmaterjal on taimede ja toidu tootlikkuse, mitmekesisuse ja kvaliteedi põhialus. Seda on käsitletud siseriiklikes õigusaktides alates 19. sajandi lõpust, samuti Euroopa õigusaktides. ELis praegu kehtivaid taimse paljundusmaterjali käsitlevaid õigusakte on välja töötatud 1960. aastatest saadik. Praegu koosneb asjaomane raamistik 12 nõukogu algdirektiivist, mis hõlmavad sordinimekirju turustamisloa saamiseks ning konkreetseid turustamisnõudeid eri sortide kohta (söödakultuuride seeme, teraviljaseeme, peediseeme, õli- ja kiudtaimede seeme ning köögiviljaseeme, viinapuude paljundusmaterjal, seemnekartul, muu köögiviljade paljundusmaterjal kui seeme, viljapuude paljundusmaterjal, dekoratiivtaimed, metsapaljundusmaterjal).

Geneetiliselt muundatud organisme on käsitletud eraldi õigusaktides (direktiiv 2001/18/EÜ, määrus (EÜ) nr 1829/2003 ja määrus (EÜ) nr 1830/2003) ning need ei ole käesoleva algatusega hõlmatud.

Probleemi määratlus

Kuigi kehtivad taimset paljundusmaterjali käsitlevad ELi õigusaktid on olnud kasulikud ja aidanud saavutada esialgseid eesmärke – tagada paljundusmaterjali vaba turustamine ning pakkuda tervet ja kvaliteetset taimset paljundusmaterjali, suurendades seeläbi põllumajandus-, aiandus- või metsandussektori tootlikkust –, on probleemide arv järjest kasvanud.

· Õigusaktide keerukus ja killustatus, muude poliitikavaldkondadega sidususe puudumine, kulude katmist käsitlevate ELi eeskirjade puudumine, kehtivate direktiivide ülevõtmise ja rakendamise ühtlustamatus ning sellest tulenevad erinevused näiteks tehnilistes nõuetes takistavad kõikidele ettevõtjatele võrdsete võimaluste loomist. Samuti tuleb teha suuri edusamme õigusliku lihtsustamise ja tegevuspõhimõtete sidususe valdkonnas. Seepärast moodustab taimset paljundusmaterjali käsitlevate õigusaktide läbivaatamine osa neljast läbivaatamisest koosnevast paketist, mis on seotud taimetervise, loomade tervise, taimse paljundusmaterjali turustamise ning toidu ja sööda ametliku kontrolliga.

· Kehtivate õigusaktide jäikus ülesannete määramisel toob riigiasutuste jaoks kaasa suure halduskoormuse ja seab piirangud ettevõtjate paindlikkusele (nt ei ole neil võimalik täita teatavaid ülesandeid).

· Horisontaalse koordineerimise puudumine ELi muude poliitikavaldkondadega ja strateegiatega takistab kehtivate ELi õigusaktide, tegevuspõhimõtete ja strateegiate (säästev põllumajandus ja metsandus, elurikkuse kaitse, kliimamuutused, biomajandus) tõhusamat rakendamist.

Kõnealuseid probleeme on üksikasjalikumalt kirjeldatud aruande punktis 2.3.

Võttes arvesse tööhõive ja majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ning vajadust soodustada Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõimet, ja arvestades komisjoni aruka reguleerimise põhimõtteid ning taimse paljundusmaterjali sektori majandusliku ja teaduslik-tehnilise konteksti arengut, ei piisa õigusaktide muutmisest ja nende tõhusamast rakendamisest.

Hindamine, analüüsid ja laiapõhjalised konsultatsioonid liikmesriikide ja sidusrühmadega näitasid vajadust süsteemi ajakohastada. Selleks koondati meetmed kolme telje ümber (vt allpool) ning koostati selle põhjal kaalutavad poliitikavalikud.

1) Lihtsustamine. Õiguslik ülesehitus nõuab sisulist lihtsustamist määruse vormis, et tagada ühtlustatud rakendamine kõikides liikmesriikides ja võrdsed võimalused kõikidele ettevõtjatele.

2) Paindlikkus ja vastutuse jagamine. Ettevõtjatel on vaja suuremat paindlikkust seoses sortide registreerimise ja sertifitseerimise valdkonnas tehtava tööga ning pädevate asutuste tegevus peab olema rohkem suunatud taimse paljundusmaterjali tootmise järelevalvele ELis (liikudes toodete kontrollimiselt menetluste auditeerimise suunas). Selleks peavad avalikud teenused olema rahaliselt tagatud. Taimse paljundusmaterjali sortide kordumatu nime all riikide ja ELi registrites loetlusse kandmine on üldiselt turustamisnõue ning põhineb sordiehtsusel (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus) ja -omadustel (viljelus- ja kasutusväärtus). Peale selle kasutatakse taimse paljundusmaterjali üksikute partiide puhul kvaliteedikontrolli süsteemi. Kõnealust tegevust võiksid teha pädevad asutused, ettevõtjad, kelle üle teostatakse ametlikku järelevalvet, või (taimse paljundusmaterjali teatavate kategooriate puhul) ettevõtjad oma vastutusel. Selline vastutuse jagamine ja suurem paindlikkus peaks kaasa tooma üldise kulude kokkuhoiu, võimaldades korraldada tööd tõhusamalt ja õigeaegsemalt, samuti kiirendaks see uute innovaatiliste sortide pääsemist siseturule.

3) Sidusus ja horisontaalsed seosed. Lisaks tootlikkusele ja taimse paljundusmaterjali kvaliteedile tuleb käsitleda ka säästlikkuse, elurikkuse ja kliimamuutuste küsimusi.

Milliseks kujuneb probleem, kui meetmeid ei võeta?

Kehtivate õigusaktide kohaselt tohivad sorte kontrollida üksnes ametiasutused. Teataval määral võivad sertifitseerimisülesandeid täita ettevõtjad ametliku järelevalve all. Piirangud ei võimalda aga järelevalve all toimuvat sertifitseerimist taimse paljundusmaterjali kindlate liikide (nt kartul) ja kategooriate puhul. See mõjutab piiratud tegevusvabadusega ettevõtjaid, eriti rahvusvahelise konteksti muutudes. Kui meetmeid ei võeta, paisuvad süsteemi puudujäägid ning muutuvad üha suuremaks koormaks nii ametiasutustele kui ka ettevõtjatele, mõjutades konkurentsivõimet, turunõudlusega kohanemist, aga ka ekspordisuutlikkust võrreldes ELi-väliste konkurentidega.

Kõnealused sätted võivad kujuneda veelgi suuremaks probleemiks, võttes arvesse riikide eelarvetele avalduva surve kasvamise tagajärgi. Peale selle ei toeta taimset paljundusmaterjali käsitlevates tehnilistes nõuetes esinevad lahknevused ettevõtjatele siseturul võrdsete võimaluste loomist. Õigusaktide keerukus ja killustatus muudab praeguse ebamäärasuse nende rakendamisel püsivaks. Selliseid uusi teemasid nagu elurikkus, kliimamuutused ja biomajandus käsitletakse kehtivates õigusaktides jätkuvalt ebaoluliste teemadena.

Koostoimet taimetervisealase õigusega taimetervise kontrolli valdkonnas, mis moodustab osa taimse paljundusmaterjali sertifitseerimisprotsessist, ega määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud ametlikke kontrolle käsitlevate üldpõhimõtete integreerimist ei saavutata.

2. Subsidiaarsuse analüüs

Taimse paljundusmaterjali valdkonna õigusraamistik põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 43 (ühine põllumajanduspoliitika), mille eesmärgid on tõsta põllumajanduse tootlikkust, kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turge ja tagada varude kättesaadavus mõistlike tarbijahindadega. Lissaboni lepingu kohaselt kuulub põllumajandus jagatud pädevusse. ELi meetme õigusliku aluse muudavad terviklikuks siseturgu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) ja keskkonna säilitamist (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) käsitlevad eeskirjad.

Taimse paljundusmaterjali siseturu loomisele aitas kaasa taimse paljundusmaterjali turustamist käsitlevate ELi õigusaktide kehtestamine 1960. aastatel. Nagu paljud sidusrühmad on kinnitanud, on kõnealused ELi eeskirjad positiivselt mõjutanud taimse paljundusmaterjali vaba liikumist, kättesaadavust ja kvaliteeti ning hõlbustanud ELi-sisest kauplemist. Riiklikud ametiasutused annavad välja taimse paljundusmaterjali turuleviimise eelsed load, mis kehtivad kõikides liikmesriikides ja tagavad avatud konkurentsi ühtsel turul, kaitstes samas liikmesriikide subsidiaarsusega seotud elemente, arvestades nende riigisiseseid vajadusi (nt põhineb viljelus- ja kasutusväärtus agroökoloogilisel hindamisel). Kui ELi tasandi meetmed puuduksid, kehtiks ühe süsteemi asemel 27 süsteemi. See takistaks taimse paljundusmaterjali liikumist siseturul ning suurendaks selle tervise ja kvaliteedi kohustuslike kontrollidega seotud finantskoormust.

Kehtestatud on rahvusvahelised normid taimse paljundusmaterjali kvaliteedi (OECD, ÜRO Euroopa Majanduskomisjon) ja tervise kohta (rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon, WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping), mis õigustavad ELi meetmeid võrdsete võimaluste ja ühtlustatud rakendamise saavutamiseks. Meetmete proportsionaalsuse tagamiseks, eelkõige sidusrühmade halduskoormuse vähendamiseks, tuleb sellise süsteemi puhul arvesse võtta nii sidusrühmade kui ka VKEde ja mikroettevõtjate vabadust ja majanduslikku elujõulisust. Säilitussorte või harrastusaretajate sorte käsitlevad meetmed aitavad tagada mitmesuguse taimse paljundusmaterjali kättesaadavuse taimekasvatajatele, sealhulgas hobiaednikele, ning need aitavad säilitada põllumajandustootmises vastupanuvõimelisi süsteeme ja kohapealset geneetilist mitmekesisust. Aruka majanduskasvu soodustamiseks võimaldatakse kindlatele sortidele lihtsustatud turulepääsu.

3. Poliitikaeesmärgid

3.1. Üldeesmärgid

· Tagada taimse paljundusmaterjali tervis ja kõrge kvaliteet;

· luua üks innovatsiooni ja konkurentsivõimet toetav õigusraamistik;

· toetada säästvat tootmist, elurikkust ja kliimamuutustega kohanemist ning aidata kaasa toiduga kindlustatusele ja vaesuse leevendamisele.

3.2. Erieesmärgid

· Tagada võrdsed võimalused lihtsustatud ja ühtlustatud eeskirjade kaudu;

· vähendada ebavajalikke kulusid ja halduskoormust ning suurendada paindlikkust;

· viia taimset paljundusmaterjali käsitlevad õigusaktid kooskõlla liidu muude hiljutiste strateegiatega;

· soodustada sordiaretuse valdkonnas innovaatiliste toodete turulepääsu.

3.3. Tegevuseesmärgid

· Kehtestada üks taimset paljundusmaterjali käsitlev õigusakt, millega nähakse ette paindlikud ja proportsionaalsed menetlused;

· edendada õigusaktide ühtlustatud rakendamist auditite ja koolituse kaudu;

· soodustada innovatsiooni, parandades õigeaegsust ja ELi registris esitatud teavet;

· suurendada ettevõtjate registreerimise teel turu läbipaistvust ja jälgitavust.

4. Poliitikavalikud

Probleemi määratlemise käigus tehti kindlaks järgmised põhiteljed, mille põhjal tuleb süsteemi muuta, et see vastaks muutuvatele majanduslikele, keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja teaduslikele asjaoludele: i) alusõigusaktide lihtsustamine (12 direktiivi asemel üks määrus); ii) kulude katmine ning süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine; iii) horisontaalne kooskõlastamine hiljutiste, juba vastu võetud ELi tegevuspõhimõtetega. Uuritakse mitut võimalust süsteemi tõhususe parandamiseks – suurem paindlikkus, õiguslike piirangute vähendamine või tsentraliseerimine –, tagades jätkuvalt taimse paljundusmaterjali kõrge kvaliteedi ja konkurentsivõime ning käsitledes selliseid uusi probleeme nagu elurikkus. Nimetatud kolme telje põhjal on esimeses etapis kindlaks tehtud viis poliitikavalikut, kusjuures õiguslik lihtsustamine ja kulude katmine on kõikide valikuvariantide puhul ühesugused. Eri valikuvariantides on läbivalt käsitletud VKEde ja mikroettevõtjatega seotud küsimusi, eelkõige selleks, et tagada sellistele ettevõtjatele avalike teenuste kättesaadavus teatavate ülesannete teostamiseks, mida nad ise ei saa täita, ning toetada ja veelgi arendada nende paindlikkust taimse paljundusmaterjali turule parema juurdepääsu saavutamiseks.

Allpool on kirjeldatud praegust olukorda ja viit valikuvarianti.

– Valikuvariant 0 – praegune olukord. Praegust olukorda ei muudeta (12 direktiivi, puuduvad kulude katmist käsitlevad eeskirjad).

– Valikuvariant 1 – kulude katmine. See variant ei hõlma kehtivate õigusaktide tehniliste sätete muutmist ega vastutuse jagunemist ettevõtjate ja pädevate asutuste vahel. Ainus muudatus seisneb selles, et sidusrühmadelt nõutakse pädevate asutuste tehtud kulude täielikku katmist kõikides liikmesriikides (enamikus neist tehakse seda juba praegu).

– Valikuvariant 2 – ühissüsteem. Ettevõtjatele võimaldatakse teatavat paindlikkust. ELi õigusaktidega hõlmatud kultuuride loetelu puhul on sortide registreerimine endiselt kohustuslik (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus ning viljelus- ja kasutusväärtus), ent sordi nõuetele vastavuse hindamise võib ametliku järelevalve all teha ettevõtja. Taimse paljundusmaterjali partiide sertifitseerimisnõudeid ei muudeta, kuid sertifitseerimist võib kõikidel juhtudel teostada ettevõtja pädevate asutuste järelevalve all. Säilitussortide / harrastusaretajate sortide suhtes kohaldatakse jätkuvalt praegu kehtivaid erisätteid.

– Valikuvariant 3 – õiguslike piirangute vähendamine. Õiguslike piirangute vähendamisega võimaldatakse suuremat paindlikkust. Sortide registreerimise osana on eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse kontrollimine jätkuvalt kohustuslik, samal ajal kui põllumajanduskultuuride viljelus- ja kasutusväärtuse hindamine ei ole enam õiguslik nõue. Ametlik sertifitseerimine puudub. Selle asemel turustatakse kõiki taimse paljundusmaterjali partiisid üksnes tarnija etiketi alusel, kohaldades miinimumkriteeriume. Säilitussortide / harrastusaretajate sortide suhtes kohaldatakse jätkuvalt praegu kehtivaid erisätteid.

– Valikuvariant 4 – veelgi paindlikum süsteem. Luuakse kahetasandiline süsteem, mis pakub ettevõtjatele olulist paindlikkust, võimaldades neil valida kahe süsteemi vahel: üks hõlmab ametlikult kontrollitud sorte (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus, viljelus- ja kasutusväärtus koos säästvust käsitlevate kriteeriumitega) ning teine mitteametlikult kontrollitud sorte, mille puhul taotleja esitab ametiasutusele kirjelduse. Taimse paljundusmaterjali sertifitseerimine piirdub ametlikult kontrollitud sortidega. Näiteks säilitussortide või teatavate nišituru sortide turustamine liberaliseeritakse, kuna puudub sortide kohustuslik sordi nõuetele vastavuse hindamine ja taimse paljundusmaterjali kohustusliku sertifitseerimise nõue, nii et neid saab turustada kontrollimata sortidena.

– Valikuvariant 5 – tsentraliseerimine. Ühenduse Sordiametile (CPVO) antakse volitused sortide registreerimist kooskõlastada ja teha sellekohaseid otsuseid; see hõlmab nii sordi nõuetele vastavus hindamist (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus ning viljelus- ja kasutusväärtus) kui ka sordinimede määramist. Taimse paljundusmaterjali partiide sertifitseerimisnõudeid ei muudeta, ent sertifitseerimist võib teostada ametliku järelevalve all. Luuakse nn sertifitseerimise referentskeskused, mille ülesanne on töötada välja parim tava, teha võrdluskatseid ja uuringuid poliitika kujundamise toetamiseks ning jagada teadmisi taimse paljundusmaterjali sertifitseerimise kohta. Säilitussortide / harrastusaretajate sortide suhtes kohaldatakse jätkuvalt praegu kehtivaid erisätteid.

5. Mõju hindamine

Sortide registreerimist käsitlevate sätete rakendamise kulu ELis on praegu ligikaudu 55–60 miljonit eurot aastas. Eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse ning viljelus- ja kasutusväärtuse hindamise arvele langeb vastavalt 45 % ja 55 % sellest kulust. Taimse paljundusmaterjali sertifitseerimise kulud jäävad vahemikku 73–79 miljonit eurot. Enamik liikmesriike nõuab juba praegu kulude osalist või täielikku katmist, samas kui väike osa neist seda ei tee. Kõikide liikmesriikide lõikes nõuavad pädevad asutused vähemalt 60 % kulude katmist. Registreerimise ja sertifitseerimise iga-aastased kulud kokku moodustavad põllumajanduslike seemnekultuuride turuväärtusest ligikaudu 3 % (millest 60 % tasuvad juba praegu ettevõtjad). Läbivalt on arvestatud mõju VKEdele ja mikroettevõtjatele.

Valikuvariant 1 on seotud ainult kulude katmisega. Selle variandiga kehtestatakse võrdsed võimalused ettevõtjatele, vähendatakse liikmesriikide pädevate asutuste kulusid ja tagatakse nende toimimine tulevikus. Kõnealune variant ei mõjuta konkurentsivõimet ega toeta innovatsiooni ja keskkonna või säästvusega seotud eesmärkide saavutamist. Pädevad asutused tagavad jätkuvalt avalike teenuste kättesaadavuse sordi nõuetele vastavuse hindamiseks ja kontrollimiseks. Selline tagatis on kasulik peamiselt VKEdele ja mikroettevõtjatele, kellel puuduvad vahendid, et selliseid ülesandeid ise täita. Kulude katmise põhimõte ei mõjuta VKEsid ja mikroettevõtjaid olulisel määral, sest seda põhimõtet juba järgitakse suuremas osas liikmesriikides ning see pakub nimetatud ettevõtjatele eeliseid, tagades turustamiseks vajalike ametlike teenuste jätkuva kättesaadavuse.

Valikuvariandiga 2 pakutakse samuti konkurentidele siseturul võrdsemaid võimalusi, kuna kõikides liikmesriikides kaetakse kulud täielikult. Halduskoormus väheneb, sest paljusid ülesandeid (sertifitseerimine, sordi nõuetele vastavuse hindamine) saavad täita ettevõtjad ametliku järelevalve all. See suurendab märgatavalt ettevõtjate paindlikkust uute sortide turuletoomisel. Osa töökohti läheb tõenäoliselt avalikust sektorist üle erasektorisse. Eesmärk on võimaldada kõikidele ettevõtjatele paindlikkust teha soovi korral teatavaid ülesandeid otse, tagades samas ka avalike teenuste jätkuva pakkumise, nii et VKEd ja mikroettevõtjad võivad lasta sordi nõuetele vastavuse hindamist ja kontrolle teha pädevatel asutustel. Ka selle variandiga ei toetata selgelt keskkonna või säästvusega seotud eesmärke.

Valikuvariandiga 3 kaasneb oht taimse paljundusmaterjali tervisele ja kvaliteedile, sest kaotatakse kohustuslik sertifitseerimine. Pädevad asutused ja ettevõtjad saavutavad suure kulude kokkuhoiu, ent sertifitseerimise kaotamine tähendab seda, et kaotada tuleb ka ELi samaväärsuse nõuded kolmandatest riikidest pärit seemneimpordile. Samuti on tõenäoline, et selline majandustegevus nagu seemnete paljundamine läheb suuremal määral üle ELi-välistesse riikidesse. Viljelus- ja kasutusväärtuse hindamise kaotamine seab VKEd ebasoodsasse olukorda, sest selle kaudu antakse kasutajatele erapooletut teavet, mis ei sõltu müüja turujõust. Ühtlasi seab viljelus- ja kasutusväärtuse hindamise kaotamine ohtu keskkonnaalased eesmärgid, sest puuduvad vahendid sordiaretuse suunamiseks nende eesmärkide täitmise poole.

Valikuvariandiga 4 pakutakse pädevatele asutustele ja ettevõtjatele sarnaselt variandiga 3 täiendavat kulude kokkuhoidu, andes samal ajal mõningaid lisatagatisi seoses taimse paljundusmaterjali omaduste kindlakstegemisega (viljelus- ja kasutusväärtuse hindamine ametlikult kontrollitud sortide puhul). Püsivad aga ohud, mis tulenevad asjaolust, et sertifitseerimine ja sortide registreerimine ei ole kohustuslikud. Suurem tegevusvabadus on kasulik erinevatele ettevõtjatele, eelkõige nišiturgudel tegutsevatele VKEdele ja mikroettevõtjatele. See variant annab ka hea võimaluse toetada säästvat põllumajandust ja agrobioloogilist mitmekesisust, sest lihtsustatakse säilitussortide / harrastusaretajate sortide registreerimise halduslikku poolt, mis peaks parandama selles valdkonnas turulepääsu.

Valikuvariandiga 5 antakse kindlad tagatised seoses taimse paljundusmaterjali tervise ja kvaliteediga, tsentraliseerides sortide registreerimise ELis ja luues samas ettevõtjatele võrdsed võimalused. Kehtestatakse tõhus ja läbipaistev süsteem, mille puhul kehtivad ühtlustatud tehnilised nõuded. Paraneb uute täiustatud sortide turule pääsemise kiirus, mis võib pikas perspektiivis suurendada tööhõivet. Kõikidel ettevõtjatel on võimalik esitada Ühenduse Sordiametile taimesordi registreerimiseks ja/või kaitsmiseks üks taotlus, mis lihtsustab eelkõige VKEde tööd. Selle variandi puhul puuduvad aga selged vahendid sordiaretuse juhtimiseks säästvuse ja agrobioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmise suunas, selles võetakse rohkem arvesse traditsioonilise sordiaretuse vajadusi.

6. Valikuvariantide võrdlus

Järgnevas kokkuvõtlikus tabelis on esitatud valikuvariantide üldine võrdlus, arvestades läbivaatamise eesmärkide täitmist võrreldes praeguse olukorraga.

|| || Variant 1 || Variant 2 || Variant 3 || Variant 4 || Variant 5 || Eelistatud variant

Üldeesmärgid || Tagada taimse paljundusmaterjali tervis ja kõrge kvaliteet || 0 || 0 || −− || −− || 0 || 0

Luua üks ühtlustatud õigusraamistik, mis toetab Euroopa taimse paljundusmaterjali sektori innovatsiooni ja konkurentsivõimet || + || + || + || ++ || ++ || ++

Toetada säästvat tootmist, elurikkuse kaitset ja kliimamuutustega kohanemist ning aidata kaasa toiduga kindlustatusele ja vaesuse leevendamisele || 0 || 0 || − || ++ || 0 || ++

Erieesmärgid || Tagada üle kogu ELi võrdsed võimalused aluspõhimõtteid käsitlevate lihtsustatud, selgitatud ja ühtlustatud põhieeskirjade kaudu, mis esitatakse paremas õiguslikus vormis || + || + || + || + || ++ || ++

Vähendada ametiasutuste ebavajalikke kulusid ja halduskoormust ning suurendada ettevõtjate jaoks paindlikkust, seadmata ohtu üldisi poliitikaeesmärke || + || ++ || + || ++ || ++ || ++

Soodustada sordiaretuse valdkonnas innovatsiooni, eelkõige VKEdes, et parandada taimse paljundusmaterjali kasutajate valikuvõimalusi ja mitmete erinevate Euroopa tingimustele kohandatud taimesortide kättesaadavust || 0 || + || 0 || ++ || ++ || ++

Viia taimset paljundusmaterjali käsitlevad õigusaktid kooskõlla liidu muude hiljutiste strateegiatega (põllumajandus, elurikkus, toiduga kindlustatus, kliimamuutused, bioressursipõhine majandus) || 0 || 0 || − || + || 0 || +

Tegevuseesmärgid || Kehtestada taimse paljundusmaterjali turustamiseks lihtsustatud õigusraamistik – taimset paljundusmaterjali käsitlev õigusakt –, millega nähakse ette lihtsustatud, paindlikumad ja proportsionaalsed menetlused || 0 || ++ || ++ || ++ || ++ || ++

Edendada õigusaktide ühtlustatumat rakendamist terves ELis auditite ja koolituse kaudu || 0 || 0 || 0 || 0 || ++ || ++

Soodustada innovatsiooni, parandades õigeaegsust ja ELi registris esitatud teabe taset || 0 || 0 || 0 || 0 || ++ || ++

Suurendada ettevõtjate registreerimise teel turu läbipaistvust ja parandada jälgitavust || 0 || ++ || ++ || + || ++ || ++

Selgitus: 0: praegust olukorda ei muudeta; +: väike positiivne mõju; ++: märgatav positiivne mõju; −: väike negatiivne mõju; −−: märgatav negatiivne mõju.

Eelistatud valikuvariant

Kuna ükski viiest valikuvariandist ei paku optimaalset tasakaalu süsteemi tõhususe, taimse paljundusmaterjali kvaliteedi tagamise, konkurentsivõime säilitamise ja elurikkuse hävinemise aeglustamise vahel, kavandati ja valiti välja eelistatud valikuvariant, millesse on koondatud viie algse variandi positiivsed elemendid, säilitades ettevõtjatele samas võimalikult suure valikuvabaduse ja paindlikkuse. Selles eelistatud valikuvariandis on kasutatud variantide 2, 4 ja 5 elemente. Sellise kombineerimise eesmärk on saavutada tasakaal ettevõtjatele ja elurikkuse valdkonnas võimaldatava paindlikkuse (variandid 2 ja 4) ning tervise ja kvaliteediga seotud nõuete vajaliku jäikuse (variandid 2 ja 5) vahel, et turg toimiks õiglaselt ning säiliks toodete tervis ja kvaliteet. See hõlmab kahte horisontaalset põhimõtet – taimse paljundusmaterjali valdkonna õigusliku ülesehituse lihtsustamine ja kulude katmine.

Üldpõhimõtted on järgmised. Pädevate asutuste osutatud teenuste kulud kaetakse. Erandid on võimalikud, sõltuvalt avaliku huvi tasemest asjaomase taimse paljundusmaterjali turustamise vastu või kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 läbivaatamise käigus kavandatud eranditega. Ettevõtjatel on võimalik viia pädeva asutuse ametliku järelevalve all läbi mitmesugust tegevust registreerimise ja sertifitseerimise valdkonnas. Taimse paljundusmaterjali jälgitavuse tagamiseks peavad kõik ettevõtjad olema registreeritud. ELi turu jaoks oluliste liikide konkreetse loetelu suhtes kohaldatakse rangeid registreerimise ja sertifitseerimise erinõudeid. Igasuguse muu turul oleva (loetelusse mitte kuuluvad liigid) taimse paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse üldisi miinimumnõudeid, mis hõlmavad märgistamisega seotud kohustusi ja kasutuskõlblikkuse tagamist.

Ühenduse Sordiameti rolli laiendatakse, andes talle õiguse tsentraliseerida kogu teave riikide või Euroopa tasandil registreeritud taimse paljundusmaterjali sortide kohta. Ühenduse Sordiamet ühtlustab tehnilised nõuded ja auditeerib riiklikke kontrolliasutusi, kes omakorda lubavad erasektori katsejaamadel teostada sordi nõuetele vastavuse hindamist. Ühenduse Sordiamet võtab endale suurema rolli teabe kättesaadavuse korraldamisel nende sortide kohta, mida on lubatud siseturul turustada (elektrooniline andmebaas), ja kontrollib kõikides taotlustes esitatud nimesid. Siseriikliku registreerimise alternatiivina pakutakse võimalust registreerida Ühenduse Sordiametis tsentraliseeritult sellised sordid, mille puhul viljelus- ja kasutusväärtuse hindamist ei nõuta (nt köögiviljad).

Avalikust hüvest lähtudes pakutakse säilitussortide / harrastusaretajate sortide puhul võimalust registreerida riigi või Euroopa tasandil ametlikult kontrollimata sordid, millel on ametlikult tunnustatud kirjeldus. Leevendatakse säilitussortide turustamisel kehtivaid piiranguid.

Kuigi viljelus- ja kasutusväärtuse hindamine säilib ja selle kohta tehakse otsus iga liigi puhul eraldi, kajastavad sellega seotud kriteeriumid peamiselt avalikku hüve ning see muutub „viljelus- ja kasutusväärtuse hindamiseks säästvuse ja tervise seisukohast”. Viljelus- ja kasutusväärtuse hindamine ühtlustatakse agroökoloogilistes piirkondades võimalikult suures ulatuses ning seda parandatakse pidevalt, et võtta arvesse avaliku ja erasektori vajaduste ning õiguslike nõuete muutumist.

Teatavate põllukultuuride partiide kohustusliku sertifitseerimise nõue säilib. Sellise kohustusega hõlmatud liikide loetelu kindlaksmääramisel kaalutakse iga põllukultuuri eraldi, et võtta arvesse edaspidiseid muudatusi näiteks seoses terviseriskide või majandusliku tähtsusega. Ametliku järelevalve all toimuv kontrollimine laiendatakse kõikidele liikidele ja kõikidele kategooriatele (st eliit- ja supereliitpaljundusmaterjal).

Eritähelepanu pööratakse mikroettevõtjate ja VKEde vajadustele. Selliste ettevõtjate aretatud sortide võrdne pääs siseturule tagatakse selliste registreerimiseeskirjade säilitamisega (viljelus- ja kasutusväärtuse nõude alalhoidmisega), mis ei põhine müüja turujõul. Kuna ettevõtjad võivad esitada sordi kirjelduse (ametlikult tunnustatud kirjeldus), luuakse peale selle suuremad võimalused VKEdele ja mikroettevõtjatele eriti suurt huvi pakkuvate konkreetsete turgude jaoks (nt säilitussordid). Pädevad asutused teevad ametliku kontrollimise teenused alati kättesaadavaks, et teha tööd, mida VKEd või mikroettevõtjad ise ei suuda teostada.

Seega saavutatakse eelistatud valikuvariandiga viis põhieesmärki järgmiselt:

1) lihtsustamine, asendades 12 direktiivi ühe määrusega;

2) halduskoormuse vähendamine, kehtestades kulude katmise ja andes ülesanded üle ettevõtjatele;

3) innovatsiooni soodustamine, pakkudes ettevõtjatele nende tegevuses suuremat paindlikkust;

4) säästvuse, elurikkuse ja kliimamuutustega kohanemise toetamine nn säästva viljelus- ja kasutusväärtuse hindamise ja säilitussortide puhul koormuse vähendamise teel;

5) läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamine, registreerides kõik ettevõtjad ja kehtestades loetelusse mitte kuuluvate liikide kohta miinimumnõuded.

7. Järelevalve ja hindamine

Kehtestatud meetmete edukuse hindamiseks pakutakse välja mitu näitajat.

1) Õigusaktide ja rakendamise ühtlustamine liikmesriikides

– selgituste saamiseks esitatud taotluste ja laekunud kaebuste arv;

– liikmesriikides õigusakti rakendamist käsitlevate Toidu- ja Veterinaarameti või Ühenduse Sordiameti auditite tulemused;

– liikmesriikidelt riiklike meetmete kohta saadud teavituste arv;

– ettevõtjate registri toimimine.

2) Halduskoormuse ja kulude vähendamine ning paindlikkuse võimaldamine

– Sortide registreerimine

– taotlused: arv, vajalik aeg, kulude katmine;

– taotluse esitanud taimse paljundusmaterjali sektori ettevõtjad, pöörates tähelepanu VKEdele: arv, liik, muutused;

– nn ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal registreeritud sortide arv;

– otse Ühenduse Sordiametile sortide registreerimiseks esitatud taotluste arv.

– Taimse paljundusmaterjali kvaliteedikontroll

– liikmesriikides ametliku järelevalve all toimuva sertifitseerimise protsendimäär võrreldes ametliku sertifitseerimisega;

– taimse paljundusmaterjali kvaliteedikontrolli kulud.

3) Proportsionaalsete eeskirjade kehtestamine ning kooskõla ELi muude poliitikavaldkondade ja strateegiatega

– registreeritud ja turustatavate säilitussortide või harrastusaretajate sortide arv ja kogus;

– kõnealuste eeskirjadega hõlmatud liikide arv;

– ühtlustatud kriteeriumid sortide registreerimisel (nt säästev viljelus- ja kasutusväärtus).