SELETUSKIRI

Portugal on viimasel ajal sattunud finantsturgudel suureneva surve alla, mis peegeldab suurenevat muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Majanduskriis, mis tabas Portugali struktuurselt nõrgal majanduslikul baasil, mõjutas oluliselt ka riigi rahandust, mistõttu suurenes järsult riigivõlakirjade intressivahe. Kuna reitinguagentuurid mitmel korral langetasid Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest ning on pidanud üha suuremas ulatuses hankima vahendeid eurosüsteemist.

Arvestades suuri majandus- ja finantsraskusi, mis on tingitud valitsusest sõltumatutest erandlikest asjaoludest, palus Portugali valitsus 7. aprillil 2011 ametlikult rahalist abi Euroopa Liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF), et toetada meetmeprogrammi, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. Portugali poolt komisjonile ja nõukogule esitatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „programm”) projekti eesmärk on taastada usaldus Portugali pangandussektori ja riigivõlakirjade vastu ning toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Sellega nähakse ette põhjalik tegevuskava kolmel suunal. Esiteks nähakse programmi algusaastateks ette laiaulatuslikud struktuurireformid, et toetada majanduskasvu, luua töökohti ja parandada konkurentsivõimet (sealhulgas fiskaalse devalveerimise teel). Eelkõige hõlmab programm tööturu, kohtusüsteemi, võrgutööstuse ning eluaseme- ja teenustesektori reforme, et suurendada majanduse kasvupotentsiaali, parandada konkurentsivõimet ja lihtsustada majanduse kohandamist. Teiseks nähakse ette usaldusväärne ja tasakaalustatud eelarve konsolideerimise strateegia, mida toetavad struktuursed eelarvemeetmed ja parem fiskaalkontroll avaliku ja erasektori partnerluste ning riigi osalusega ettevõtete üle, tagamaks, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused on seadnud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääk 3 %ni SKPst 2013. aastaks. Kolmandaks rakendatakse finantssektoris turupõhised mehhanismid koos toetusmeetmetega, et vältida finantsvõimenduse korratut vähendamist kõnealuses sektoris.

Programm hõlmab ajavahemikku 2011–2014. Programmi finantspakett katab rahastamisvajadused kuni 78 miljardi euro ulatuses, et vajaduse korral katta eelarve rahastamise vajadusi ja toetada pangandussüsteemi. Euroopa partneritelt Portugalile antava abi kogumaht on kuni 52 miljardit eurot (kuni 26 miljardit eurot Euroopa Liidult nõukogu määrusega nr (EL) nr 407/2010 loodud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames ja kuni 26 miljardit eurot Euroopa finantsstabiilsusvahendi raames) ning IMFilt laiendatud rahastamisvahendi raames saadava laenu maht on ligikaudu 26 miljardit eurot. Sellisel taustal võimaldaks ELi abi Portugalile Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames toetada majanduse tagasipöördumist jätkusuutliku kasvu juurde, tagaks pangandussüsteemi nõuetekohase toimimise ning ELi ja euroala finantsstabiilsuse. ELi abi antaks kuni 14 osamaksena ja see on seotud majanduspoliitiliste tingimuste täitmisega. Majandusabi on vaja anda samasugustel tingimustel, kui IMF annab oma abi.

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS

Portugalile Euroopa Liidu rahalise abi andmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[1] eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Portugal on viimasel ajal sattunud finantsturgudel suureneva surve alla, mis peegeldab suurenevat muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Majanduskriis, mis tabas Portugali struktuurselt nõrgal majanduslikul baasil, mõjutas oluliselt ka riigi rahandust, mistõttu suurenes järsult riigivõlakirjade intressivahe. Kuna reitinguagentuurid mitmel korral langetasid Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest.

(2) Arvestades suuri majandus- ja finantsraskusi, mis on tingitud valitsusest sõltumatutest erandlikest asjaoludest, palus Portugali valitsus 7. aprillil 2011 ametlikult rahalist abi Euroopa Liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt, et toetada meetmeprogrammi, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. Portugali valitsus ja komisjoni/IMFi/EKP ühisdelegatsioon jõudsid 3. mail 2011 kokkuleppele seoses laiaulatusliku kolmeaastase meetmeprogrammiga (hõlmab ajavahemikku kuni 2014. aasta keskpaigani), mis sätestatakse majandus- ja finantspoliitika memorandumis ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis. Kõnealust meetmeprogrammi toetasid kaks suuremat opositsiooniparteid.

(3) Portugali poolt komisjonile ja nõukogule esitatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi (edaspidi „programm”) projekti eesmärk on taastada usaldus Portugali pangandussektori ja riigivõlakirjade vastu ning toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Sellega nähakse ette põhjalik tegevuskava kolmel suunal. Esiteks nähakse programmi algusaastateks ette laiaulatuslikud struktuurireformid, et toetada majanduskasvu, luua töökohti ja parandada konkurentsivõimet (sealhulgas fiskaalse devalveerimise teel). Eelkõige hõlmab programm tööturu, kohtusüsteemi, võrgutööstuse ning eluaseme- ja teenustesektori reforme, et suurendada majanduse kasvupotentsiaali, parandada konkurentsivõimet ja lihtsustada majanduse kohandamist. Teiseks nähakse ette usaldusväärne ja tasakaalustatud eelarve konsolideerimise strateegia, mida toetavad struktuursed eelarvemeetmed ja parem fiskaalkontroll avaliku ja erasektori partnerluste ning riigi osalusega ettevõtete üle, tagamaks, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks . Ametiasutused on seadnud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääk 3 %ni SKPst 2013. aastaks. Kolmandaks rakendatakse finantssektoris turupõhised mehhanismid koos toetusmeetmetega, et vältida finantsvõimenduse korratut vähendamist kõnealuses sektoris.

(4) Võttes arvesse komisjoni praegusi prognoose SKP nominaalkasvu kohta (-1,2 % 2011. aastal, -0,5 % 2012. aastal, 2,5 % 2013. aastal ja 3,9 % 2014. aastal), on eelarve-eesmärgid kooskõlas võla suhte kavandatud kujunemisega (101,7 % SKPst 2011. aastal, 107,4 % SKPst 2012. aastal, 108,6 % SKPst 2013. aastal ja 107,6 % SKPst 2014. aastal). Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega 2013. aastal ja hakkaks pärast seda vähenema, eeldades, et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla dünaamikat mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, mis kavakohaselt suurendavad võla suhet SKPsse 1¾ protsendipunkti SKPst 2011. aastal ja ¾ protsendipunkti aastas ajavahemikul 2012–2014. Kõnealused tehingud hõlmavad finantsvarade märkimisväärset omandamist, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks mahus ½ % SKPst aastas ajavahemikul 2011–2014. Teisest küljest aitavad võla vähendamisele kaasa erastamisest saadavad tulud, mille maht 2013. aastani on ligikaudu 3 % SKPst.

(5) Komisjoni hinnangul (kooskõlas EKP ja IMFi prognoosiga) vajab Portugal 2011. aasta juunist 2014. aasta keskpaigani rahastamist kogusummas 78 miljardit eurot (78 000 miljonit eurot). Olenemata eelarve olulisest kohandamisest võib valitsemissektori rahastamisvajaduse katmiseks programmiperioodil kuluda kuni 63 miljardit eurot. See hõlmab lõppeva tähtajaga pikaajaliste laenude pikendamist 0 % kuni 2013. aasta esimese pooleni ning 100 % pärast seda. Eeldatakse, et Portugal suudab pikendada olemasolevad lühiajalised laenud, samas nähakse programmiga ette ka rahastamisvaru juhuks, kui esineb ootamatuid kõrvalekaldeid komisjoni rahastamisalasest baasstsenaariumist. Portugali pangandussüsteemi vastu püsiva usalduse taastamise programmis esitatud finantssektori strateegia kohaselt peavad pangandusgrupid suurendama 1. taseme põhikapitali määra 2010. aasta lõpuks 9 %ni ja 2012. aasta lõpuks 10 %ni. Programm hõlmab panganduse toetamise kava mahus kuni 12 miljardit eurot, et tagada vajalik kapital ka juhul, kui turupõhiseid lahendusi ei suudeta leida. Tegelikud rahastamisvajadused võivad siiski olla oluliselt väiksemad, eelkõige juhul, kui turutingimused oluliselt paranevad ja programmi täitmise ajal ei teki suuri ootamatuid panganduskahjumeid.

(6) Programmi rahastatakse välisallikatest. ELi abi Portugalile ulatuks kuni 52 miljardi euroni nõukogu määrusega nr (EL) nr 407/2010 loodud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames ning Euroopa finantsstabiilsusvahendis raames. Lisaks on Portugal taotlenud Rahvusvaheliselt Valuutafondilt laenu [23,44664 miljardit] SDRi ([5. mai 2011] vahetuskursi alusel 26 miljardit eurot), mis antakse laiendatud rahastamisvahendi raames. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu antakse toetust tingimustel, mis on sarnased IMFi abi andmise tingimustega. ELi rahalist abi peaks haldama komisjon.

(7) Nõukogu peaks korrapäraselt läbi vaatama Portugali rakendatava majanduspoliitika.

(8) Portugaliga kokkulepitud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused tuleks kindlaks määrata konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”). Üksikasjalikud finantstingimused tuleks sätestada laenulepingus.

(9) Komisjon peaks kohapeal käies ja Portugali ametiasutuste esitatud aruannete põhjal korrapäraselt kontrollima, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused on täidetud.

(10) Programmi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi konkreetsetes valdkondades.

(11) ELi rahalise abi toel rahastatavad tehingud peaksid olema kooskõlas ELi poliitika ja õigusega. Finantseerimisasutuste toetamisel tuleb järgida ELi konkurentsieeskirju.

(12) Abi tuleks anda selleks, et toetada programmi edukat rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Liit annab Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 7,5 aastat.

2. Rahalist abi antakse kolme aasta jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.

3. Komisjon teeb ELi rahalise abi Portugalile kättesaadavaks kuni 14 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 esitatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.

4. Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumine. Iga järgmine osamakse tehakse ainult juhul, kui komisjon koostöös EKPga on andud positiivse hinnangu sellele, et Portugal täidab käesolevas otsuses ja vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi tingimusi.

5. Portugal maksab iga osa eest ELi poolse rahastamise kulu pluss marginaali 215 baaspunkti, mille tulemusel on tingimused sarnased IMFi toetuse maksmise tingimustega.

6. Lisaks nõutakse Portugalilt sisse määruse nr 407/2010 artiklis 7 osutatud kulud.

7. Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega ja eelrahastamistehingute tegemine.

8. Komisjon otsustab edasiste osamaksete suuruse ja tegemise. Osamaksete osade suuruse otsustab komisjon.

Artikkel 2

1. Komisjon korraldab abi andmist viisil, mis on kooskõlas Portugali kohustustega.

2. Komisjon lepib koostöös EKPga Portugali ametiasutustega artikli 3 kohaselt kokku rahalise abiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mille sõlmivad komisjon ja Portugali ametiasutused kooskõlas lõikes 1 osutatud kohustustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse komisjoniga sõlmitavas laenulepingus.

3. Komisjon kontrollib korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud, ja esitab enne iga osamakse tegemist majandus- ja rahanduskomiteele aruande. Selleks teevad Portugali ametiasutused komisjoni ja EKPga täielikku koostööd ning annavad neile kogu vajaliku teabe. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest.

4. Portugal võtab vastu ja rakendab täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed, et tagada makromajanduslik finantsstabiilsus, kui sellised meetmed on abiprogrammi ajal vajalikud. Portugali ametiasutused peavad enne selliste täiendavate meetmete võtmist komisjoni ja EKPga nõu.

Artikkel 3

1. Käesolevaga kiidetakse heaks Portugali ametiasutuste koostatud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programm (edaspidi „programm”).

2. Esimesele osamaksele järgnevad osamaksed tehakse tingimusel, et Portugali valitsus rakendab rahuldavalt programmi ning eelkõige täidab vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi. Osutatud tingimused hõlmavad muu hulgas käesoleva artikli lõigetega 4–8 ettenähtud meetmeid.

3. Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 10 068 miljonit eurot (praeguste prognooside kohaselt 5,9 % SKPst) 2011. aastal, 7 645 miljonit eurot (4,5 % SKPst) 2012. aastal ja 5 224 miljonit eurot (3,0 % SKPst) 2013. aastal, vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Eelarve konsolideerimine tagatakse kõrgekvaliteediliste püsivate meetmetega, vähendades mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

4. Portugal võtab lõigetes 5–8 esitatud meetmed vastu enne osutatud aasta lõppu, kusjuures täpsed tähtajad aastateks 2011–2014 määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. Sihttasemetest kõrvalekaldumise korral on Portugal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et viia puudujääk alla 3 % SKPst 2013. aastaks.

5. Portugal võtab enne 2011. aasta lõppu kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega järgmised meetmed.

a) Portugal rakendab täielikult 2011. aasta eelarve kohased eelarve konsolideerimise meetmed summas ligikaudu 9 miljardit eurot ja täiendavad meetmed, mis kiideti heaks enne 2011. aasta maid ja mille maht on üle 400 miljoni euro. Kõnealuste meetmete eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki lõikes 3 osutatud aja jooksul. Lisaks 2011. aasta eelarve kohastele tulude suurendamise meetmetele mahus 3,4 miljardit eurot suurendatakse sotsiaalkindlustusmakseid, tõhustades kontrolli ja muutes sotsiaalkindlustusmaksete tasumise praktikantide puhul kohustuslikuks. Lisaks 2011. aasta eelarve kohastele kulude vähendamise meetmetele rakendatakse täiendavad meetmed, sealhulgas vähendatakse kulusid tervishoiusektoris ning piiratakse riigi osalusega äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi ja sotsiaaltoetusi.

b) Portugal võtab meetmed, millega tugevdatakse usaldusväärset eelarvestrateegiat ja eelarveraamistikku. Portugal rakendab täielikult uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab uue keskpika perioodi eelarveraamistiku, koostab eelarvestrateegia põhjaliku analüüsi ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohalikud ja piirkondlikud rahastamisraamistikud viiakse kooskõlla eelarveraamistiku uue seadusega. Portugal tõhustab riigi rahanduse (sh eriti eelarvelised võlgnevused) aruandlust ja seiret. Portugal hakkab eelarvemenetluse osana süstemaatiliselt ja korrapäraselt analüüsima eelarveriske, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlustest ning riigi osalusega ettevõtetest tulenevaid riske.

c) Portugal võtab vastu esimese osa meetmetest, mille eesmärk on tõhustada tööturu toimimist, piirates töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid ja muutes tööaja planeerimise võimalused paindlikumaks.

d) Energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et lihtsustada turule sisenemist, edendada Pürenee gaasituru loomist ning vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitamisskeemid. Muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad meetmed konkurentsi ja paindlikkuse suurendamiseks.

e) Portugal võtab viivitamata meetmed konkurentsi ning majanduse kohandusvõime edendamiseks. See hõlmab riigi osalusega ettevõtete eriõiguste kaotamist, konkurentsiseaduse läbivaatamist, et muuta see tõhusamaks, samuti leebemaid nõudeid asutamise ja teenuste piiriülese osutamise kohta teenustesektoris.

f) Portugal parandab riigihangete tavasid ja eeskirju, et muuta ärikeskkond konkurentsile avatumaks ja tõhustada avaliku sektori kulutusi.

6. Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega järgmised meetmed.

a) 2012. aasta eelarve hõlmab maksusüsteemi kohandamist (ilma, et see mõjutaks eelarvet), et vähendada tööjõukulusid ja edendada konkurentsivõimet.

b) 2012. aasta eelarve hõlmab eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 5,1 miljardit eurot, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale.

c) Eelarvega nähakse ette kulude kärpimine 2012. aastal vähemalt 3,5 miljardi euro võrra, sealhulgas keskvalitsuse tegevuse põhjalik ümberkorraldamine ning kattuvuste ja muu ebatõhususe kõrvaldamine; omavalitsuste ja valdade arvu vähendamine; kulukärped hariduses ja tervishoius, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele tehtavate maksete vähendamine, tööhõive vähendamine avalikus sektoris; pensionide kohandamine; ning kapitalikulude ja muude kulude vähendamine vastavalt programmile.

d) Tulude poolel hõlmab eelarve tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 1,5 miljardit eurot kogu aasta kohta, sealhulgas: ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavate üksikisiku tulumaksu mahaarvamiste ühtlustamine; muudatused omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi; käibemaksubaasi laiendamine, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; ning aktsiisimaksude suurendamine. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega.

e) Portugal kehtestab tõhusama õigusliku ja institutsionaalse raamistiku, mille alusel hinnatakse riske enne avaliku ja erasektori partnerluse lepingu sõlmimist. Samuti võtab Portugal vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigi osalusega ettevõtete asutamist ja toimimist riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Enne raamistiku läbivaatamist ja uue õigusliku struktuuri kehtestamist ei sõlmi Portugal uusi avaliku ja erasektori partnerluse lepinguid ega asuta riigi osalusega ettevõtteid.

f) Portugal ajakohastab tulude haldamist, luues ühe üksuse, vähendades omavalitsuste büroode arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis.

g) Portugal võtab vastu õigusaktid töötuskindlustussüsteemi reformimiseks, vähendades sealhulgas töötuskindlustushüvitiste maksmise maksimaalset kesvust 18 kuuni, kehtestades töötuskindlustushüvitiste ülemmääraks sotsiaalabiindeksi 2,5 kordse näitaja, vähendades hüvitise suurust töötusperioodi jooksul, vähendades minimaalset töötuskindlustusmaksete tegemise perioodi ja laiendades süsteemi teatavatele füüsilisest isikust ettevõtjatele. Pärast praeguste tavade läbivaatamist ja uue tegevuskava koostamist tugevdatakse aktiivset tööturupoliitikat.

h) Töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem viiakse kooskõlla muudes ELi liikmesriikides kohaldatavate tavadega, tuginedes vastastikuse mõistmise memorandumi sätetele.

i) Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga leevendatakse ületunnitöö tasustamist reguleerivaid eeskirju ja muudetakse tööaja planeerimise võimalused paindlikumaks.

j) Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Alampalka suurendatakse ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist.

k) Koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse kvaliteedi parandamiseks.

l) Parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmed ning vaadates läbi ja auditeerides käsitlemata juhtumeid, et määrata kindlaks meetmed, mille abil lahendada kuhjunud kohtuasjad ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi.

m) Parandatakse konkurentsiraamistikku, suurendades riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja tagades neile rohkem vahendeid. Liberaliseeritakse kutseteenused, parandades kutsekvalifikatsiooniraamistikku ja kõrvaldades piirangud reguleeritud kutsealade puhul.

n) Kaotatakse reguleeritud tariifid elektrienergia ja gaasi jaeturul.

7. Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega järgmised meetmed.

a) 2013. aasta eelarve hõlmab eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3,2 miljardit eurot, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale. Kulude poolel nähakse eelarvega ette kulude kärpimine 2013. aastal vähemalt 2,5 miljardi euro võrra, sealhulgas nähakse ette keskvalitsuse ning haridus- ja tervishoiuvaldkonna kulude kärpimine; piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele tehtavate maksete vähendamine, töötajate arvu piiramine avalikus sektoris; ning riigi osalusega ettevõtete kulude kärpimine.

b) Eelarve hõlmab tulude suurendamise meetmeid, sealhulgas nähakse eelkõige ette ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, aktsiisimaksude tõstmine ja muudatused omandi maksustamisel. Kõnealused meetmed peaksid andma täiendavat tulu ligikaudu 0,8 miljardit eurot. Portugal parandab ärikeskkonda, vähendades halduskoormust. Selleks viiakse kõigis majandussektorites läbi haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu) ning vähendatakse VKEde krediidipiiranguid, sealhulgas rakendatakse direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul.

c) Portugal lahendab kuhjunud kohtuasjade probleemi.

8. Usalduse taastamiseks finantssektori vastu rekapitaliseerib Portugal nõuetekohaselt pangandussektorit ja vähendab selle finantsvõimendust ning viib lõpule Banco Português de Negócios'iga seotud protsessi. Seoses sellega töötab Portugal koostöös Euroopa Komisjoni, EKP ja IMFiga välja Portugali pangandusgruppide edasise struktuuri ja toimimise strateegia, et tagada finantsstabiilsus. Eelkõige teeb Portugal järgmist:

a) lihtsustab valitsuse tagatisega pangavõlakirjade emiteerimist mahus kuni 35 miljardit eurot, sealhulgas heakskiidetud toetusmeetmed;

b) tegema 2011. aasta mai lõpuks teatavaks, et 1. taseme põhikapitali adekvaatsuse alammäära suurendatakse 9 %ni 2011. aasta lõpuks ja 10 %ni 2012. aasta lõpuks ning et pangad peavad 2011. aasta juuni lõpuks esitama kõnealuste nõuete täitmise kava;

c) määrama pankade puhul konkreetsed finantsvõimenduse sihttasemed ning jõustama 2011. aastal maksevõime ja finantsvõimenduse vähendamise hindamise raamistiku;

d) tagama riigi omandis oleva äriühingu Caixa Geral de Depositos saneerimise, et suurendada kõnealuse äriühingu pangandusharu kapitalibaasi, ning kiirendama äriühingu Banco Português de Negócios müüki. Selleks esitab Portugal Euroopa Komisjonile uue kava, mis vaadatakse läbi riigiabi kontrolli eeskirjade alusel;

e) muutma 2011. aasta lõpuks õigusakte, mis käsitlevad panga kriiside lahendamist ja äriühingute saneerimist, samuti hoiuste tagamise fondi ja põllumajandussektori vastastikuste krediidiasutuste tagamise fondi, et kaitsta hoiustajaid ja hõlbustada restruktureerimist.

9. Selleks et tagada programmiga seotud tingimuste tõrgeteta täitmine ja vähendada tasakaalustamatust jätkusuutlikult, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga abiprogrammi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.

Artikkel 4

Portugal avab Portugali Pangas erikonto liidu keskmise tähtajaga rahalise abi haldamise jaoks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile.

Artikkel 6

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA

(vrd sise-eeskirjade artikkel 16)

POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND

TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID

MEETME NIMETUS: EUROOPA FINANTSSTABIILSUSMEHHANISM – RAHALINE ABI PORTUGALILE

1. ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS

01 04 01 03 Euroopa Liidu tagatis ELi laenudele, mis on võetud seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu antava rahalise abiga

2. ÕIGUSLIK ALUS:

nõukogu määrus nr 407/2010

3. EELARVEAASTA ÜLDANDMED (eurodes)

Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intressid ja muud kulud) teenindamise juhul, kui võlgnik (Portugal) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.

Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata.

3a – Jooksev aasta

Ei kohaldata

Kulukohustused |

Esialgne assigneering eelarveaasta kohta |

Ümberpaigutamised |

Täiendav assigneering |

Koguassigneering |

Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |

Saldo |

Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |

3b – Ülekandmine

Ei kohaldata

Kulukohustused |

Ülekandmine |

Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |

Saldo |

Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |

3c – Järgnev eelarveaasta

Ei kohaldata

Kulukohustused |

Esialgne assigneering eelarveaasta kohta | p.m. |

Ümberpaigutamised |

Täiendav assigneering |

Koguassigneering |

Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |

Saldo |

Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa | p.m. |

4. MEETME KIRJELDUS

Kavandatav keskmise tähtajaga rahaline abi Portugalile hõlmab 26 miljardi euro suurust ELi laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt võetud ELi laenudest). See antakse rahvusvahelise finantspaketi taustal. Konkreetselt hõlmavad ELi partnerriikidelt Portugalile antavad laenud makseid Euroopa finantsstabiilsusvahendi raames (26 miljardit eurot). Lisaks on Portugal taotlenud Rahvusvaheliselt Valuutafondilt laenu [] SDRi (ligikaudu 26 miljardit eurot), mis antakse laiendatud rahastamisvahendi raames. ELi finantstoetus Portugalile peaks toetama majanduse tagasipöördumist jätkusuutlikule kasvule ja tagama pangandussüsteemi korraliku toimimise. Samal ajal antakse selle abiga usalduse taastamise kaudu panus ELi ja euroala finantsstabiilsuse tagamisse.

Portugalile laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt võetud ELi laenud on kaetud ELi eelarvega. Portugalile antavate laenude põhiosa on 26 miljardit eurot.

Euroopa Liidu eelarvega antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Portugal ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.

Kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagasimaksmise eesmärgil kasutada oma rahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.

5. KASUTATAV ARVUTUSMEETOD

Ei kohaldata.

6. MAKSEGRAAFIK (EURODES)

Ei kohaldata.

Rubriik | Assigneeringud | Maksed |

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | Järgmised eelarve-aastad |

aasta n |

aasta n+1 |

aasta n |

aasta n+1 |

Kokku |

[1] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.