Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (1) artikli 17 lõike 6 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2020/C 174/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (2) artiklile 27.

GEOGRAAFILISE TÄHISE TEHNILISE TOIMIKU MUUTMISE TAOTLUS

„SCOTCH WHISKY“

ELi nr: PGI-GB-1854-AM01 – 8.5.2018

Muudatuse keel: inglise

Vahendaja

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Vahendaja nimi:

Department for the Environment, Food and Rural Affairs (DEFRA) Second Floor, Seacole Block 2 Marsham Street, London, SW1P 4DF, United Kingdom

E-post: spirit.drinkspolicy@defra.gov.uk

Tel +44 2082256405

Piiritusjoogi „Scotch Whisky“ tehniline toimik on kättesaadav Defra veebilehel www.gov.uk

Geograafilise tähise nimi

Scotch Whisky

Spetsifikaadi osad, mida muudatus puudutab

Muu

— Tootmismeetod

— ELi või riiklikud/piirkondlikud sätted

— Taotleja aadress

— Geograafilise tähise täiend

Muudatus

Tootespetsifikaadi muutmine, mis nõuab peamiste spetsifikaatide muutmist

Selgitused muudatuste kohta

Lehekülg 9 – seguviski Blended „Scotch Whisky“ määratluse muutmine

Eelmine tekst oli järgmine:

„Mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ on segu kahest või enamast ühelinnaseviskist Single Malt „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud rohkem kui ühes destilleerimiskojas.“

Uus tekst on järgmine:

„Mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ on segu, mis koosneb kahest või enamast ühelinnaseviskist Single Malt „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud rohkem kui ühes destilleerimiskojas, või ühelinnaseviski destillaatide segu, mis on toodetud vastavalt lõike 1 punktide a ja b nõuetele ning mille suhtes kohaldatakse hiljem lõike 1 punkte c–i.“

Selguse huvides tuleks eespool esitatud määratluses märkida, et sõnastus „ning mille suhtes kohaldatakse hiljem lõike 1 punkte c–i“ võimaldab järeldada, et laagerdamine ei ole veel toimunud ja viitab seega ühelinnaseviski destillaatidele. Ühendkuningriigi „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirju on muudetud vastavalt eespool esitatud määratlusele.

Tehnilises toimikus esitatud varasemas mitmelinnaseviski „Blended Malt „Scotch Whisky““ määratluses ei ole sätestatud ühelinnaseviski destillaatide segu enne vaatidesse valamist. See on pikaajaline tava, mida tuntakse kui „teaspooning“. Kuigi enamik mitmelinnaseviskidest Blended Malt „Scotch Whisky“ tehakse erinevatest destilleerimiskodadest pärit ühelinnaseviskide Single Malt „Scotch Whisky“ segust, on tööstustavaks olnud ka erinevate ühelinnaseviskide destillaatide segamine enne laagerdamist. Kavandatud muudatus võimaldab seega segada erinevaid ühelinnaseviskide destillaate ja seejärel laagerdada neid mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ saamiseks.

Lehekülg 10 – laagerdamine

Eelmine tekst oli järgmine:

„Vaatide kvaliteet on oluline, sest uus piiritusjook omandab oma iseloomu ja värvuse puidust, milles see laagerdub. Enamikku vaatidest on varem kasutatud muude alkohoolsete jookide laagerdamiseks: mõnedes on näiteks hoitud šerrit ja mõnedes American Bourbon Whiskeyt.“

Uus tekst on järgmine:

„Vaatide kvaliteet on oluline, sest uus piiritusjook omandab oma iseloomu ja värvuse puidust, milles see laagerdub. Kõnealune piiritusjook peab olema laagerdunud uutes tammevaatides ja/või tammevaatides, mida on kasutatud üksnes veini (vaikne või kangendatud) ja/või õlle/ale’i ja/või piiritusjookide laagerdamiseks, välja arvatud:

— luuviljadest valmistatud või nende sisaldusega vein, õlu/ale või piiritusjoogid;

— õlu/ale, millele on pärast kääritamist lisatud puuvilju, lõhna- ja maitseaineid või magusaineid;

— piiritusjoogid, millele on pärast destilleerimist lisatud puuvilju, lõhna- ja maitseaineid või magusaineid

ja kui selline varasem laagerdumine on osa nende veinide, õllede/ale’ide või piiritusjookide traditsioonilisest valmistamisviisist.

Olenemata kasutatavast vaaditüübist peavad valmistootel olema „Scotch Whisky“ traditsioonilised värvus-, maitse- ja lõhnaomadused. Neid nõudeid kohaldatakse ka allpool osutatud viimistlemise suhtes.“

„Scotch Whisky“ maine põhineb traditsiooniliselt selle nime all müüdavatel toodetel. „Scotch Whisky“ laagerdamiseks kasutatavad vaadid peavad olema tammest ja nende mahutavus ei tohi ületada 700 liitrit. See ei tähenda siiski, et kõik nendele nõuetele vastavad vaadid oleksid lubatavad. Vaadi tüüp peab andma laagerdunud piiritusjoogile „Scotch Whisky„le iseloomulikud omadused. Varasemalt on esitatud mitmeid järelepärimisi selle kohta, milliseid vaate võib „Scotch Whisky“ laagerdamiseks või viimistlemiseks kasutada. Kuna aastate jooksul on kasutatud väga erinevaid vaate, milles on hoitud veini, õlut/ale’i või kangeid alkohoolseid jooke, on vaja selgust selle kohta, mis on lubatud, ning on oluline, et tehnilises toimikus oleks esitatud üksikasjad selliste tammevaatide kohta, mida võib kasutada „Scotch Whisky“ laagerdamiseks või viimistlemiseks.

Muudatuses võetakse arvesse traditsioonilist tava, hõlmates kõik vaatide kategooriad, mille puhul on olemas tõendid pikaajalise traditsioonilise kasutamise kohta, ning kasutada on lubatud ainult selliseid vaate, mille tulemusena saadakse toode, millel on „Scotch Whisky“ traditsioonilised värvus-, maitse- ja lõhnaomadused.

Lehekülg 18 – tõlgendamisklauslid

Eelmine tekst oli järgmine:

„Siseriiklikud õigusnormid Piiritusjookide 2008. aasta eeskirjad .... Käesolevate eeskirjade praegune versioon ja kõik selle muudatused on kättesaadavad aadressil www.legislation.gov.uk. „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjad .... Käesolevate eeskirjade praegune versioon ja kõik selle muudatused on kättesaadavad aadressil www.legislation.gov.uk.“

Uus tekst on järgmine:

„Siseriiklikud õigusnormid Piiritusjookide 2008. aasta eeskirjad .... Käesolevate eeskirjade praegune versioon ja kõik selle muudatused on kättesaadavad aadressil www.legislation.gov.uk. Kui piiritusjooke käsitlevate eeskirjade mis tahes väljendeid kasutatakse ka tehnilises toimikus, on neil sama tähendus. „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjad .... Käesolevate eeskirjade praegune versioon ja kõik selle muudatused on kättesaadavad aadressil www.legislation.gov.uk. Kui piiritusjooke käsitlevate eeskirjade mis tahes väljendeid kasutatakse ka tehnilises toimikus, on neil sama tähendus.“

Piiritusjookide 2008. aasta eeskirjades ja „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjades on määratletud teatavad nendes eeskirjades kasutatavad sõnad ja väljendid. Tehnilises toimikus kasutatakse samu väljendeid, kuid see ei sisalda tõlgendamise osa. Kavandatud muudatused näitavad seega selgelt, et piiritusjookide 2008. aasta eeskirju, „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirju ja tehnilist toimikut tuleb tõlgendada kooskõlas.

Lehekülg 18 – ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ kaheliitrise villimispiirangu kõrvaldamine

Eelmine tekst oli järgmine:

„Liikumine Šotimaalt teise riiki

...

2. Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi viia Šotimaalt teise riiki, välja arvatud pudelis, mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist, mille maht on kuni 2 liitrit ja mis on märgistatud jaemüügiks. Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi villida ega ümber villida väljaspool Šotimaad.“

Uus tekst on järgmine:

„Liikumine Šotimaalt teise riiki

...

2. Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi viia Šotimaalt teise riiki, välja arvatud pudelis, mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist ja märgistatud jaemüügiks. Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi villida ega ümber villida väljaspool Šotimaad.“

Nõue villida ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ kuni kaheliitristesse pudelitesse oli algselt kehtestatud selleks, et takistada välismaa villijaid importimast ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ väga suurtes pudelites, mis seejärel ümbervillitaks. Tootmisharu on jõudnud järeldusele, et piisab, kui tugineda ümbervillimise keelule, ja seega kõrvaldatakse kaheliitrine villimispiirang.

Lehekülg 19 – kontrollimisküsimustest tulenevad muudatused

Eelmine tekst oli järgmine:

„Liikumine Šotimaalt teise riiki

...

3. Ühelinnaseviskit Single Grain „Scotch Whisky“, mitmelinnaseviskit Blended Malt „Scotch Whisky“, mitmeviljaviskit Blended Grain „Scotch Whisky“ või seguviskit Blended „Scotch Whisky“ võib Šotimaalt välja viia ainult: a) pudelis (mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist), mis on märgistatud jaemüügiks, või b) importijale, villijale või segajale, kes on võtnud HMRC (Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet) ees sellised kohustused, nagu HMRC on ette näinud kontrollikavas, mida aeg-ajalt muudetakse või asendatakse.“

Uus tekst on järgmine:

„Liikumine Šotimaalt teise riiki

...

3. Ühelinnaseviskit Single Grain „Scotch Whisky“, mitmelinnaseviskit Blended Malt „Scotch Whisky“, mitmeviljaviskit Blended Grain „Scotch Whisky“ või seguviskit Blended „Scotch Whisky“ võib Šotimaalt välja viia ainult: a) pudelis (mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist), mis on märgistatud jaemüügiks, või b) importijale, villijale, märgistajale või segajale, kes on võtnud HMRC (Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet) ees sellised kohustused, nagu HMRC on ette näinud kontrollikavas, mida aeg-ajalt muudetakse või asendatakse, või c) selliste toiduainete tootjale, mis ei ole alkohoolsed joogid.“

Muudatusi on kaks.

Esimene puudutab väljaspool Šotimaad asuvaid märgistajaid ja teine toiduainete tootjaid.

Puuduvad sätted väljaspool Šotimaad asuvate organisatsioonide kontrollimiseks, kes märgistavad ainult „Scotch Whisky„t. Selle asemel soovitatakse märgistajal taotleda kontrollimist villija ja märgistajana, kuigi villimist ei kavatsetud läbi viia. Muudatus võimaldab üksnes märgistamisega tegelevat ettevõtet sellisena ka kontrollida.

Tehnilise toimiku soovimatu tagajärg on olukord, kus „Scotch Whisky“ tarnitakse väljaspool Šotimaad asuvale tootjale selliste toiduainete tootmiseks, mis ei ole alkohoolsed joogid (nt marmelaad, mis sisaldab „Scotch Whisky„t). Sellised tarned peavad olema jaemüügiks märgistatud pudelites. Muudatus võimaldab „Scotch Whisky“ tarnimist sellistele tootjatele lahtiselt.

Lehekülg 20 – varasemate õigusaktide mõju

Lisatud uus tekst on järgmine:

„Varasemate õigusaktide mõju

„Scotch Whisky“ destillaatide ja/või osaliselt laagerdunud destillaatide ja/või ebaküpse „Scotch Whisky“ segusid ja/või „Scotch Whisky„t, mis pärineb erinevatest destilleerimiskodadest, mis on segatud enne käesoleva tehnilise toimiku jõustumist ja mis ei kuulu ühtegi „Scotch Whisky“ lubatud viiest kategooriast tootmisetapi tõttu, mille käigus segamine toimus, võib jätkuvalt laagerdada ja müüa „Scotch Whisky„na, kui

1. neid kirjeldatakse järgmiselt: — Mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ (segu puhul, mis destilleeriti igas destilleerimiskojas vastavalt ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ määratlusele) — Mitmeviljaviski Blended Grain „Scotch Whisky“ (segu puhul, mis destilleeriti igas destilleerimiskojas vastavalt üheviljaviski Single Grain „Scotch Whisky“ määratlusele) — Blended „Scotch Whisky“ (segu puhul, millest osa destilleeriti ühes destilleerimiskojas vastavalt Single Malt „Scotch Whisky“ määratlusele ja osa destilleeriti teises destilleerimiskojas vastavalt Single Grain „Scotch Whisky“ määratlusele) ning

2. neid müüakse nende kirjelduste kohaselt või kasutatakse Blended „Scotch Whisky“ koostisosana.“

Kui leheküljel 9 esitatud mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ määratluse muudatuses käsitletakse seda küsimust edasi, siis enne minimaalse laagerdumisaja lõppu segatud kange alkohoolse joogi kogused valmivad nüüd olemasolevates laovarudes. Muudatus võimaldab turustada selliseid varusid ühe määratletud kategooria nimetuse all või kasutada neid Blended „Scotch Whisky“ koostisosana.

Lehekülg 21 – taotleja

Taotleja aadressi üksikasjad on muutunud. Kuigi keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium kasutab endiselt Nobel House’i aadressi, on muudetud tehnilises toimikus esitatud Marsham Streeti aadress piiritusjookide ja geograafiliste tähistega tegeleva meeskonna peamine asukoht ning seda tuleks „Scotch Whisky“ tehnilise toimiku puhul käsitada taotleja aadressina.

Lk 24 – vanusedeklaratsioonid – Ühendkuningriigi konventsiooni selgitamine

Eelmine tekst oli järgmine:

„Laagerdumis-, vanuse- ja destilleerimisdeklaratsioonid

...

2. Isik ei tohi toodet „Scotch Whisky“ märgistada, pakendada, müüa, reklaamida ega reklaamida viisil, mis sisaldab viidet sellele, millal see destilleeriti, välja arvatud juhul, kui: ... c) viski väljapanek sisaldab ka viidet: i) viski villimise aastale; ii) viski laagerdumisajale, või iii) viski vanusele, ning...“

Uus tekst on järgmine:

„Laagerdumis-, vanuse- ja destilleerimisdeklaratsioonid

...

2. Isik ei tohi toodet „Scotch Whisky“ märgistada, pakendada, müüa, reklaamida ega reklaamida viisil, mis sisaldab viidet sellele, millal see destilleeriti, välja arvatud juhul, kui: ... c) viski väljapanek sisaldab ka viidet: i) viski villimise aastale, või ii) viski laagerdumisajale, või iii) viski vanusele, ning...“

Muudatuse eesmärk on näidata selgemalt, et nimetatud variandid on alternatiivid.

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„SCOTCH WHISKY“

ELi nr: PGI-GB-1854-AM01 – 8.5.2018

1. Nimetus

„Scotch Whisky“

2. Piiritusjoogi kategooria

Whisky/Whiskey (määruse (EÜ) nr 110/2008 kategooria 2)

3. Piiritusjoogi kirjeldus

Füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused

Välimus

„Scotch Whisky“ on läbipaistev vedelik, mille värvus ulatub kahvatukollasest kuni sügava merevaigukollaseni. Toote ladustamisel madalal temperatuuril, näiteks alla 0 °C, võib see olla hägune, kuid selline hägusus võib ilmneda ka mõne „Scotch Whisky“ puhul pärast vee ja/või jääga segamist.

Lõhn ja maitse

Lõhn ja maitse saadakse odralinnastest (millele on lisatud muid teravilju või mitte) valmistatud kääritatud substraadi destilleerimisel, millele järgneb laagerdamine tammevaatides. Ühelinnaseviski omadused sõltuvad muu hulgas konkreetsetest kasutatavatest destilleerimisprotsessidest ja järgnevast laagerdumisest. Grain Scotch Whisky on tavaliselt kergema lõhna ja maitsega kui Malt Scotch Whisky. Blended Scotch Whisky omadused tulenevad üksikute viskikomponentide vastastikusest mõjust, mis on valitud üksteist täiendama.

„Scotch Whisky“ aroom ja maitse on väga erinevad, alates suhteliselt noore teraviljaviski Grain „Scotch Whisky“ kergelt teraviljalistest ja teravatest omadustest kuni pikalt laagerdunud linnaseviski Malt „Scotch Whisky“ rikkalike, puuviljaste ja ümarate omadusteni. Mõned linnaseviskid Malt „Scotch Whisky“, mis on valmistatud turbalõkke kohal kuivatatud linnastatud odrast, võivad olla erilise turbalõhnaga.

„Scotch Whisky“ eriomadused võrreldes muude viskidega

Kõigi viskide ühine element on selle destilleerimine teraviljast nii, et säilib toorainest tulenev lõhn ja maitse, mis muutub aastate jooksul puuvaatides laagerdudes veelgi komplekssemaks. Eri riikides toodetud viskidel on siiski erinevad omadused.

Piiritusjoogil „Scotch Whisky“ on tuhandeid eri kaubamärke, millest igaühel on oma iseloom. Paljud neist on saadud ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ ja teraviljaviski Grain „Scotch Whisky“ segamisel. Kõigil neil kaubamärkidel on piiritusjoogile „Scotch Whisky“ iseloomulikud omadused, mis eristavad neid teistes riikides destilleeritud viskidest. Kolm tegurit, mis eristavad piiritusjooki „Scotch Whisky“ teistest viskidest, on järgmised:

a) tootmisprotsessi erinevused, sealhulgas õiguslikes määratlustes kajastuvad erinevused;

b) Šotimaa geograafia, geoloogia ja kliima, ning

c) destilleerija ja segaja oskused ja teadmised.

„Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjades sätestatud määratlusega nõutava tootmismeetodi ja teiste riikide õigusaktides, sealhulgas määruses (EÜ) nr 110/2008 sätestatud viski muude tootmismeetodite vahel on mitu erinevust. Eelkõige:

i) „Scotch Whisky“ määratluses on keelatud lisatud ensüümide kasutamine ja nõutud linnastatud odra kasutamist. „Scotch Whisky“ tootmisel linnastatud odra ensüümidele tuginemine tähendab, et esialgne käärimissubstraat võib olla üsna erinev lisatud ensüümide abil toodetud viski omast. Substraadi koostis, eriti suhkrusisaldus, mõjutab kasutatava pärmi liiki ja seega tekkivaid lenduvaid aromaatseid ühendeid. Kui „Scotch Whisky“ destilleeritakse linnastatud odrast ja muudest teraviljadest, peamiselt nisust või maisist, võivad muud viskid kasutada erinevaid teravilju või teraviljade erinevaid proportsioone. Kanada viskides ja mõnes Ameerika viskis on traditsiooniliselt kasutatud näiteks rukist.

ii) „Scotch Whisky“ määratluses nõutakse tammevaatide kohustuslikku kasutamist, samas kui näiteks määruses (EÜ) nr 110/2008 nõutakse üksnes puuvaatide kasutamist.

iii) Kõik „Scotch Whisky“ protsessid alates teravilja meskimisest, kääritatavaks substraadiks muutmisest, kääritamisest ja destilleerimisest peavad toimuma samas destilleerimiskojas ning „Scotch Whisky“ laagerdamine peab toimuma Šotimaal.

iv) „Scotch Whisky“ tootmisviisid on võrreldes teiste viskidega traditsiooniliselt erinevad. Kasutatakse eri liiki ja eri kujuga destillaatoreid, mis mõjutavad piiritusjoogi organoleptilisi omadusi.

Need nõuded koos Šotimaa erilise geoloogia ja kliimaga tekitavad erinevuse „Scotch Whisky“ ja muude viskide vahel.

4. Asjaomane geograafiline piirkond

„Scotch Whisky“ on Šotimaal destilleeritud ja valminud viski. Šotimaa asub Ühendkuningriigi põhjapiirkonnas, olles Mandri-Euroopa looderanniku lähedal. Šotimaa piiriks on lõunas Inglismaa, Hebriidi meri, Atlandi ookean ja Põhjameri.

5. Piiritusjoogi valmistamise meetod

Peamine tootmismeetod on sätestatud „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjade artikli 3 lõikes 1 esitatud „Scotch Whisky“ määratluses järgmiselt:

„Scotch Whisky“ määratlus

„Scotch Whisky“ on Šotimaal toodetud viski,

a) mis on destilleeritud Šotimaa destilleerimiskojas veest ja linnastatud odrast (millele võib lisada üksnes muude teraviljade täistera), mis kõik on: i) töödeldud selles destilleerimiskojas meskiks; ii) muudetud selles destilleerimiskojas üksnes endogeensete ensüümisüsteemide abil fermenteeritavaks substraadiks, ning iii) kääritatud selles destilleerimiskojas üksnes pärmi lisamisega;

b) mis on destilleeritud alkoholisisaldusega alla 94,8 % mahust, nii et destillaadil on tootmisprotsessis kasutatud toorainest ja tootmismeetodist tulenev lõhn ja maitse;

c) mida on laagerdatud ainult tammevaatides mahuga kuni 700 liitrit;

d) mida on laagerdatud ainult Šotimaal;

e) mida on laagerdatud vähemalt kolm aastat;

f) mida on laagerdatud ainult aktsiisilaos või lubatud kohas;

g) mis säilitab selle tootmisel ja laagerdamisel kasutatud toorainest ning tootmis- ja laagerdumismeetodist tuleneva värvuse, lõhna ja maitse;

h) millele ei ole lisatud ühtegi ainet või millele ei ole lisatud ühtegi ainet, välja arvatud: i) vesi; ii) tavaline karamellvärvaine, või iii) vesi ja tavaline karamellvärvaine;

i) mille minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti;

„Scotch Whisky“ viie lubatud kategooria määratlused

Ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ on „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud ühes või mitmes partiis

a) ühes destilleerimiskojas

b) veest ja linnastatud odrast, millele ei ole lisatud muid teravilju, ning

c) kateldestillaatoris.

Ühevilja Single Grain „Scotch Whisky“ on „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud ühes destilleerimiskojas ja mis ei ole üheviljaviski Single Malt „Scotch Whisky“ või seguviski Blended „Scotch Whisky“.

Mitmelinnaseviski Blended Malt „Scotch Whisky“ on segu, mis koosneb kahest või enamast ühelinnaseviskist Single Malt „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud rohkem kui ühes destilleerimiskojas, või ühelinnaseviski destillaatide segu, mis on toodetud vastavalt lõike 1 punktide a ja b nõuetele ning mille suhtes kohaldatakse hiljem lõike 1 punkte c–i.

Mitmeviljaviski Blended Grain „Scotch Whisky“ – segu kahest või enamast üheviljaviskist Single Grain „Scotch Whisky“, mis on destilleeritud rohkem kui ühes destilleerimiskojas.

„Blended „Scotch Whisky““ – ühe või mitme Single Malt „Scotch Whisky“ segu ühe või mitme Single Grain „Scotch Whisky„ga.

Malt „Scotch Whisky“

Malt „Scotch Whisky“ valmistatakse kolmest looduslikust toorainest, nimelt linnastatud odrast, veest ja pärmist. Esimene tootmisetapp on odra linnastamine. Ajalooliselt ja traditsiooniliselt hoiti otra veemahutites kaks kuni kolm päeva, enne kui see laotati linnasetehase põrandatele idanemiseks. Idanemise peatamiseks kuivatati linnastatud otra põletusahjus, mille võib ära tunda pagoodikujuliste korstnate järgi, mis on iseloomulikud paljudele Malt „Scotch Whisky“ destilleerimiskodadele. Seda protsessi kasutatakse endiselt mõnes destilleerimiskojad, kuid teised saavad praegu linnastatud otra spetsiaalsetest linnasetootmisettevõtetest, mis suudavad toota traditsioonilist linnastatud otra suuremas mahus.

Seejärel jahvatatakse linnastatud oder jämedaks linnasejahuks ja segatakse kuuma veega anumas, mida nimetatakse meskikatel (mash tun). Selle protsessi käigus muundatakse odra tärklis suhkrurikkaks vedelikuks, mida tuntakse nime all virre (wort). Virre eraldatakse meskist ja viiakse kääritusvaati (washback), kuhu lisatakse pärmi, ning käärimisprotsess muudab magusa virde alkoholiks, mis lõhna ja maitse poolest sarnaneb humalata õllega. Seda nimetatakse uhe (wash).

Seejärel uhe destilleeritakse spetsiaalsetes vasest kateldestillaatorites, kus destilleerimise käigus eraldatakse alkohol ja muud lenduvad aromaatsed ühendid. Linnaseviskit Malt „Scotch Whisky“ destilleeritakse tavaliselt kaks korda, esimene destilleerimine toimub suuremas destillaatoris (wash still) ja teine veidi väiksemas destillaatoris (low-wines) ehk piiritusjoogi destillaatoris.

Teraviljaviski Grain „Scotch Whisky“

Teraviljaviskit Grain „Scotch Whisky“ tuleb samuti valmistada linnastatud odrast, kuid meski võib sisaldada ja tavaliselt ka sisaldab muid teravilju. Enim kasutatavad muud teraviljad on nisu ja mais. Linnastamata teravili segatakse kuuma veega ja kuumutatakse teraviljatärklise vedeldamiseks, et kergendada selle lagundamist kääritatavateks suhkruteks. Linnastatud odra ensüümid muundavad tärklise paremini kääritatavaks suhkruks. Virre jahutatakse temperatuurini umbes 15–23 °C, misjärel lisatakse pärm käärimisetapiks, mis kestab kaks kuni kolm päeva. Kääritatud virre (wash) seejärel destilleeritakse, et ekstraheerida alkohol ja muud lenduvad ained. Destilleerimine toimub tavaliselt pideva jadana kolonndestillaatorites ning alkoholisisaldus peab jääma alla 94,8 mahuprotsendi. Kolonndestillaatorid on tavaliselt kas Coffey still või patent still tüüpi.

Teraviljaviskit Grain „Scotch Whisky“ võib valmistada ka üksnes linnastatud odrast valmistatud virde pideva jadana destilleerimisel või linnastatud odrast ja muudest teraviljadest valmistatud meski (wash) destilleerimisel kateldestillaatoris.

Laagerdamine

Enne laagerdamiseks ettenähtud vaatidesse valamist lahjendatakse linnase- või teraviljaviski tavaliselt veega kanguseni, mis jääb vahemikku 60–70 mahuprotsenti.

„Vaatide kvaliteet on oluline, sest uus piiritusjook omandab oma iseloomu ja värvuse puidust, milles see laagerdub. Kõnealune piiritusjook peab olema laagerdunud uutes tammevaatides ja/või tammevaatides, mida on kasutatud üksnes veini (vaikne või kangendatud) ja/või õlle/ale’i ja/või piiritusjookide laagerdamiseks, välja arvatud:

— luuviljadest valmistatud või nende sisaldusega vein, õlu/ale või piiritusjoogid;

— õlu/ale, millele on pärast kääritamist lisatud puuvilju, lõhna- ja maitseaineid või magusaineid;

— piiritusjoogid, millele on pärast destilleerimist lisatud puuvilju, lõhna- ja maitseaineid või magusaineid

ja kui selline varasem laagerdumine on osa nende veinide, õllede/ale’ide või piiritusjookide traditsioonilisest valmistamisviisist.

Olenemata kasutatavast vaaditüübist peavad valmistootel olema „Scotch Whisky“ traditsioonilised värvus-, maitse- ja lõhnaomadused. Neid nõudeid kohaldatakse ka allpool osutatud viimistlemise suhtes.“

Vaadid peavad olema eelnevast sisust tühjad, enne kui need täidetakse piiritusjoogiga „Scotch Whisky“ või „Scotch Whisky“ tegemiseks kasutatava piiritusjoogiga. Laagerdamiseks kasutatava vaaditüübi määrab peasegaja, kes otsib lõpliku viski jaoks eriomadusi.

Alles pärast vähemalt kolmeaastast laagerdumist saab uuest piiritusjoogist „Scotch Whisky“. Praktikas on paljud piiritusjoogid „Scotch Whisky“ laagerdunud palju kauem – viis kuni kaksteist või kaheksateist aastat, mõnikord ka kauem. Laagerdamise käigus tungib õhk läbi vaatide poorsete tammelaudade ja aitab kaasa viski omaduste kujunemisele.

Segamine

Suurim osa piiritusjookidest „Scotch Whisky“ tarbitakse seguviskina Blended „Scotch Whisky“. Iga ettevõtte peasegaja kõrget kvalifikatsiooni nõudev ülesanne on luua erinevate ühelinnaseviskide Single Malt „Scotch Whisky“ ja üheteraviljaviskide Single Grain „Scotch Whisky“ vahel suurepärane kooslus seguviski Blended „Scotch Whisky“ näol.

6. Seos geograafilise piirkonnaga või päritolu

6.1. Üksikasjalik kirjeldus geograafilise piirkonna või päritolu kohta, mis on seose suhtes olulised

Geograafilise piirkonna looduslikud tegurid

a) Šotimaa geoloogia ja geograafia – Šotimaa moodustab Suurbritannia saarest kolmandiku, mis asub põhjaosas ja hõlmab 790 saart ja saarestikku. Selle jaotab mägismaaks (Highland) ja tasandikuks (Lowland) murrang Highland Boundary Fault. Šotimaal on erinev, kuid ainulaadne geoloogia. Puhas vesi, mis on „Scotch Whisky“ tootmisel üks peamisi looduslikke tooraineid, varieerub sõltuvalt kohalikest kivimitest ja maapiirkonnast, mille kaudu vesi jõuab igasse destilleerimiskotta.

b) Šotimaa kliima – Šotimaa kliima mõjutab samuti märkimisväärselt „Scotch Whisky“ olemust. Valdavalt puhub tuul edelast, tuues Atlandi ookeanilt sooja niisket õhku. Kuigi Šotimaa on üsna kaugel põhjas, on seal jahe ja pehme kliima. Mägismaa ja läänesaared on üks Euroopa märjemaid kohti, kus aastane sademete hulk on kuni 4 577 mm. Idaosa on kuivem ning sobib odra ja nisu kasvatamiseks. Niiske ja jahe kliima tagab küllaldase kvaliteetse vee tagavara. Laagerdumise ajal tungib alkohol läbi tammevaadi ning alkohol ja vesi võivad aurustuda. Soojemas ja kuivamas kliimas aurustub rohkem vett kui alkoholi, mis suurendab alkoholisisaldust vaadis. See mõjutab erinevaid võimalikke koostoimeid. Šotimaa jahedas ja niiskes kliimas on aurustumiskao üldine määr väiksem, kuid proportsionaalselt aurustub alkoholi rohkem, mille tulemuseks on alkoholisisalduse vähenemine.

c) Vesi – Šotimaa märg kliima tagab, et riigis on palju puhast magevett. „Scotch Whisky“ destilleerimiskojad on alati ehitatud sinna, kus on olemas hea ja usaldusväärne teatava kvaliteediga vee allikas. Destilleerimiskojad on sageli oma veeallika omanikud, et tagada pidev varustamine ning vee püsimine puhta ja saastamatuna. Vesi on üks „Scotch Whisky“ kolmest looduslikust toorainest.

d) Turvas – Šotimaal on rohkesti turvast, mida ajalooliselt on kasutatud nii destillaatorite kütusena kui ka odra kuivatamiseks linnastamisprotsessi ajal. Turbal on „Scotch Whisky“ tootmisel ja selle maitse kujundamisel endiselt oluline roll.

Geograafilise piirkonna inimlikud ja tootmisprotsessi tegurid

Šotimaal välja töötatud ja sajandite jooksul edasi antud oskustel ja protsessidel on märkimisväärne mõju „Scotch Whisky“ kvaliteedile ja omadustele, sealhulgas aamissepa, destilleerija ja segaja oskustele ning kasutatavale toorainele ja destillaatorite tüüpidele. Igal linnaseviski destilleerimiskojas on ainulaadsed vasest destillaatorid, mis tekitavad viskis erinevusi. Destilleerija vastutab selle eest, et vaati villitaks üksnes kvaliteetseim piiritusjook. Oskuslikud segajad on kaubamärgiretseptide arendajad ning vastutavad toodangu kvaliteedi ja ühtluse eest.

Maine seotus geograafilise piirkonnaga

„Scotch Whisky“ on Šotimaal toodetud üle 500 aasta ja eksporditud ligikaudu 200 aastat. Sõna viski (whisky) tuleneb algselt gaelikeelsetest sõnadest Uisge Beatha või Usquebaugh. Gaeli keel on Šotimaa mägismaal ja Iirimaal kõneldav traditsiooniline keel. Gaelikeelne kirjeldus muutus kõigepealt sõnaks Uiskie ja seejärel Whisky.

6.2. Piiritusjoogi eriomadused, mis tulenevad geograafilisest piirkonnast

Destillaadi koostist mõjutavad mitmed geograafilised tegurid, sealhulgas kohalik veetüüp, endogeensete ensüümide kasutamine, kääritamise käigus tekkinud lenduvate aromaatsete ühendite sisaldus, destillaatori konstruktsioon, destilleerimise määr, vasega kokkupuude ja kogutud piiritusjoogi fraktsioonid. Kõik need on tingitud tavadest, mis on geograafilises piirkonnas aja jooksul edasi arenenud.

Jahe ja niiske Šoti kliima tagab laagerdumise ajal ideaalsed tingimused, et tekiks väga erinev alkohoolne jook kui see, mis tekiks laagerdumisel erinevates kliimatingimustes. Šotimaa niitudelt lõigatud turbast koosnevat looduslikku kütust kasutatakse odralinnase kuivatamisprotsessis ahjude kütmiseks erineval määral koos kaasaegsemate kütustega. Turba põlemisest tulenev suits annab iseloomuliku lõhna, mida tuntakse turbasuitsu nime all. Turba aroomid püsivad kogu protsessi jooksul ja jõuavad destilleeritud tootesse, aidates kaasa piiritusjoogi lõplike omaduste kujunemisele.

Segajad püüavad säilitada oma „Scotch Whisky“ kaubamärkide ühtlust. Iga ettevõtte segaja koolitab järeltulijat ja sel viisil antakse oskused edasi ühelt põlvkonnalt teisele, tagades, et „Scotch Whisky“ tüüpiline maitse kandub edasi põlvest põlve. Kui „Scotch Whisky“ destilleerimine on aastate jooksul arendatud teadus, siis „Scotch Whisky“ segamine on aga kunst.

Kokkuvõte

„Scotch Whisky“ tootmisprotsessis on seega mitu tegurit, mis mõjutavad „Scotch Whisky“ lõplikku olemust. Igal ettevõttel on oma oskused ja teadmised, mis täiendavad looduslikke tegureid, nagu kliima ja vesi. „Scotch Whisky“ mainet, iseloomu ja kvaliteeti mõjutab inimlike ja looduslike tegurite kombinatsioon.

7. Euroopa Liidu või riiklikud/piirkondlikud sätted

Siseriiklikud sätted

Piiritusjookide 2008. aasta eeskirjad

Need eeskirjad on Ühendkuningriigi õigusakt, millega nähakse muu hulgas ette määruse (EÜ) nr 110/2008 jõustamine ja millega määratakse määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 22 kohaldamisel kontrolliasutuseks Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (HMRC – Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet).

„Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjad

Need eeskirjad on Ühendkuningriigi õigusakt ja nendega kehtestatakse piiritusjoogile „Scotch Whisky“ täiendavad nõuded lisaks nendele, mida kohaldatakse piiritusjoogile „Scotch Whisky“ määruse (EÜ) nr 110/2008 alusel.

Tootmise kontroll

Käesoleva tehnilise toimiku sätetele vastavust kontrollib HMRC, nagu on ette nähtud piiritusjookide 2008. aasta eeskirjade artikli 5 lõikes 1. Tootmisprotsessi iga etapi kohta, alates teravilja tarnimisest kuni piiritusjoogi valamiseni igasse tammevaati, peetakse üksikasjalikku arvestust, samuti jälgitakse iga vaadi ajalugu laagerdamise ajal, kuni viski villitakse müügiks üldsusele või eksportimiseks. Protsesse, vaate ja andmeid võib kontrollida või auditeerida nii kontrollimise kui ka nõuete täitmise tagamise eesmärgil. Taotluse korral võib HMRC väljastada „Scotch Whisky“ vastavustõendamise sertifikaate.

Liikumine Šotimaalt teise riiki

Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi Šotimaalt välja viia, välja arvatud pudelis, mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist ja märgistatud jaemüügiks. Ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ ei tohi villida ega ümber villida väljaspool Šotimaad.

Nõue villida ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“ Šotimaal kaitseb selle tootekategooria väga head mainet. Kuigi Scotch Whisky segusid on ühelinnaseviskide ja teraviljaviskide unikaalse kombinatsioonina võimalik luua väga suurel hulgal, on ühelinnaseviskide Single Malt „Scotch Whisky“ arv siiski piiratud. Kõigis 126 linnaseviski destilleerimiskojas toodetud ühelinnaseviskide Single Malt „Scotch Whisky“ eripära ja maine on seotud destilleerimiskoja asukohaga. Ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ destilleerimiskodasid külastab igal aastal üle kahe miljoni turisti, et saada rohkem teada nende viskide omaduste kohta kohas, kus neid destilleeritakse. Kõige tõhusam nõue ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ ehtsuse, kvaliteedi ja maine kaitsmiseks on villida see Šotimaal.

Enne „Scotch Whisky“ 2009. aasta eeskirjade kehtestamist eksporditi mitmeid aastaid seguviskit Blended „Scotch Whisky“ ja mitmelinnaseviskit Blended Malt „Scotch Whisky“ märkimisväärses koguses pakendamata kujul. Paljudes välisriikides on nende „Scotch Whisky“ kategooriate kohapealsele villimisele üles ehitatud märkimisväärne kaubandus. Teisest küljest, enne kui kehtestati nõue villida kogu ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ Šotimaal, eksporditi pakendamata kujul ainult väga väike kogus ühelinnaseviskit Single Malt „Scotch Whisky“. Seega on ühelinnaseviski Single Malt „Scotch Whisky“ villimine Šotimaal proportsionaalne sätte eesmärkidega.

Kõiki teisi „Scotch Whisky“ kategooriaid ei tohi Šotimaalt eksportida puust vaadis või muus puust anumas.

Üheviljaviskit Single Grain „Scotch Whisky“, mitmelinnaseviskit Blended Malt „Scotch Whisky“, mitmeviljaviskit Blended Grain „Scotch Whisky“ või seguviskit Blended „Scotch Whisky“ võib Šotimaalt välja viia ainult: a) pudelis (mis on valmistatud mis tahes inertsest materjalist), mis on märgistatud jaemüügiks, või b) importijale, villijale, märgistajale või segajale, kes on võtnud HMRC (Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet) ees sellised kohustused, nagu HMRC on ette näinud kontrollikavas, mida aeg-ajalt muudetakse või asendatakse, või c) selliste toiduainete tootjale, mis ei ole alkohoolsed joogid.

8. Taotleja

Department for the Environment, Food and Rural Affairs (DEFRA) Second Floor, Seacole Block 2 Marsham Street, London, SW1P 4DF UNITED KINGDOM www.defra.gov.uk Tel +44 2082256405

9. Geograafilise tähise täiend

—

10. Märgistamise erieeskirjad

Kohustuslik müüginimetus

Kategooria nimetus, millesse „Scotch Whisky“ kuulub, tuleb märkida „Scotch Whisky“ anuma esiküljele ja igale üksikule pakendile, mida kasutatakse anuma transportimiseks või väljapanekuks viski turustamisel.

Kategooria nimetus peab olema trükitud a) silmatorkavasse kohta hästi nähtavalt, loetavalt ja kustumatult, nii et oleks selge, et see on viski müüginimetus b) nii, et iga sõna, mis moodustab kategooria nimetuse, on võrdselt silmapaistev ja c) sama silmapaistev kui mis tahes muu viski nimetus anumal või pakendil, välja arvatud:

i) nimetuse „Scotch Whisky“ mis tahes eraldi kasutamine;

ii) mis tahes märge viski destilleerimisaasta, villimisaasta, laagerdumisaja või viski vanuse kohta ning

iii) mis tahes kirjeldav sõna või kirjeldavad sõnad, mis moodustavad osa kaubamärgist.

Kategooria nimetust ei tohi a) asendada või katkestada muude teksti- või kujunduselementidega või b) kasutada koos mis tahes muude sõnadega, kuid see ei takista Šoti paikkonna või piirkonna nime lisamist viski kategooria nimetusele, et näidata, kus „Scotch Whisky“ destilleeriti, kui see esineb vahetult kategooria nimetuse ees ja viski destilleeriti nimetatud paikkonnas või piirkonnas.

Muud märgistamise eeskirjad

Neid kohaldatakse destilleerimiskodade ja destilleerijate nimede, kohalike ja piirkondlike geograafiliste tähiste, sõnade pure ja malt ja nende tuletiste kasutamise ning laagerdumis-, vanuse- ja destilleerimisdeklaratsioonide suhtes. Täiendavad üksikasjad on esitatud tehnilises toimikus. Lisaks võib „Scotch Whisky“ märgistamisel, pakendamisel, esitlemisel ja reklaamimisel kasutada täiendavaid sõnu või termineid, nagu on lubatud tehnilises toimikus.

(1) ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(2) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.