[pic] | THE EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 19.3.2010

KOM(2010)107 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 1

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAI jagu – Parlament(esitanud komisjon)

2010. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 1

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAI jagu – Parlament(esitanud komisjon)

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust nr (EÜ, Euratom) 2007/436 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta[1],

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[2] eriti selle artiklit 37,

- Euroopa Liidu 17. detsembril 2009 vastuvõetud 2010. aasta üldeelarvet,

- Euroopa Parlamendis 25. veebruaril 2010 vastuvõetud 2010. aasta paranduseelarve eelarvestuse projekti,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele seletuskirjas esitatud põhjustel 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 1.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Lissaboni lepingu jõustumise mõju Euroopa Parlamendile 3

3. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa 4

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale projektile on teadmiseks lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2010. aasta eelarvemenetluse käigus lepiti kokku, et rubriigi 5 olemasoleva varu kasutamisel peetakse prioriteetseks Lissaboni lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) jõustumisest otseselt tulenevate lisakulude rahastamist. Seejuures peeti silmas, et pärast 2010. aasta eelarve vastuvõtmist võetakse asjaomaste lisakulude rahastamiseks vajadusel vastu ka paranduseelarve.

Rõhutati, et enne kui esitatakse taotlus täiendavate rahaliste vahendite saamiseks, uuritakse võimalikult põhjalikult võimalusi olemasolevate vahendite ümberpaigutamiseks.

2010. aasta paranduseelarve projektis (PEP) nr 1 nähakse vastavalt vastuvõetud eelarvestuse projektile ette vahendid Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevate Euroopa Parlamendi kulude rahastamiseks.

Paranduseelarve kogu finantsmõju moodustavad 9,4 miljonit eurot täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5.

2. Lissaboni lepingu jõustumise mõju Euroopa Parlamendile

Lissaboni lepingu jõustumine mõjutab otseselt või kaudselt kogu Euroopa Parlamendi tegevust. Käeolevas 2010. aasta paranduseelarves nähakse ette täiendavad eelarvevahendid ja inimressursid, mida on vaja selleks, et Euroopa Parlament saaks edukalt täita oma vastset kaasseadusandja rolli võrdsetel alustel nõukoguga.

Euroopa Parlament rõhutab, et tema peaeesmärk on kõrgetasemeline õigusloome ja kuna parlamendiliikmetele, komisjonidele ja fraktsioonidele tuleb anda vajalikud vahendid selle eesmärgi saavutamiseks, tehakse ettepanek suurendada eeskätt parlamendiliikmetele pakutavat tuge, et nad saaksid paremini täita oma seadusandlikku rolli. Seetõttu tehakse ettepanek:

- suurendada komiteede sekretariaate, luues 70 täiendavat ametikohta, ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraati, luues seal 5 uut kohta, seega kokku 75 ametikohta,

- parandada parlamendiliikmetele isikliku toe andmist, suurendades nende sekretariaaditoetust,

- parandada fraktsioonidele antavat tuge, luues 75 ajutist ametikohta.

Kavandatavate meetmete võtmiseks vajalike assigneeringute summa on 13,4 miljonit eurot. Sellest saadakse 4 miljonit eurot hoonete reservi arvelt ja 9,4 miljonit eurot taotletakse täiendavate assigneeringutena.

3. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | 2010. aasta eelarve | 2010. aasta PEP nr 1 | 2010. aasta eelarve (arvestades PEP nr 1) |

|Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed |Kohustused |Maksed | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Kokku | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Varu[3] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | sellest turuga seotud kulud ja otsesed maksed |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Kokku | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Varu | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kodakondsus |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Kokku | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Varu[4] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER[5] |7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Varu | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. HALDUS[6] |7 882 000 000 | |7 889 055 335 |7 888 550 335 |9 397 164 |9 397 164 |7 898 452 499 |7 897 947 499 | | Varu | | | 72 944 665 | | | | 63 547 501 | | | KOKKU | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 452 827 822 |122 937 000 000 |9 397 164 |9 397 164 |141 462 224 986 |122 946 397 164 | | Varu | | |549 054 178 |11 680 882 000 | | |539 657 014 |11 671 484 836 | |

[1] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

[2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[3] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[4] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[5] 4. rubriigi 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot).

[6] 5. rubriigis ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 80 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.