KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

lühikeseks müüki ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte käsitleva määruse (EL) nr 236/2012 hindamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

1. Sissejuhatus

Käesolevas aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi aruanne) antakse hinnang määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (edaspidi määrus). Kõnealuse määruse artikli 45 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse teatavate sätete asjakohasuse ja mõju kohta. Käesolev aruanne hõlmab määruse artiklis 45 loetletud punkte.

Aruanne on koostatud pädevate ametiasutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA) peetud arutelusid silmas pidades. Komisjon volitas 22. oktoobril 2012 ametlikult ESMAt tegema kättesaadavate lühikeseks müüki käsitlevate andmete kvantitatiivse analüüsi ning konsulteerima pädevate ametiasutuste ja turuosalistega. Eelnevaga seoses tehtud tööle tuginedes esitas ESMA 2013. aasta 3. juunil tehnilise nõuande lühikeseks müüki ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte käsitleva määruse hindamise kohta (edaspidi ESMA aruanne)[1].

2. Teatamise ja avalikustamise asjakohasus

2.1. Aktsiates omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamine ja selle avalikustamine

ESMA leidis, et ajavahemikus 1. novembrist 2012 kuni 28. veebruarini 2013 teavitati pädevaid ametiasutusi 12 603 korda 970st erinevast aktsiast 18 liikmesriigis. Künniseid 0,2 % ja 0,5 % ei olnud ületatud 74 % teavitamiste puhul; 26 % juhtudest oli positsioon suurem kui 0,5 %, mistõttu see avalikustati. Vaatlusalusel ajavahemikul tegid lühikeseks müügi tehinguid suure hulga aktsiatega ainult vähesed aktsionärid ning 75 % aktsionäridest tegid lühikeseks müügi tehinguid seitsme või vähema eri aktsiaga. Lühikesed netopositsioonid olid üpris kontsentreeritud, kümnel üksusel oli rohkem kui 28 % kõikidest vaatlusalusel ajavahemikul teatatud positsioonidest (ESMA aruanne, punktid 17 ja 19).

ESMA peab määrusega kehtestatud praeguseid künniseid sobivaks, et saada nii pädevate ametiasutuste ja turu jaoks olulist teavet kui ka määrata investoritele proportsionaalsed kohustused. ESMA arvates on praegused aktsiatega seotud aruandluskünnised ja lisakünnised asjakohased ja peaksid püsima muutumatuna (ESMA aruanne, punktid 31 ja 32).

Komisjon nõustub ESMA järeldusega, mille kohaselt tunduvad aktsiates omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamise ja selle avalikustamise künnised olevat hästi kalibreeritud ja asjakohased, ning on arvamusel, et praeguse seisuga ei ole veenvaid tõendeid künniste või aktsiates omatava lühikese netopositsiooni arvutamise praeguste meetodite muutmise vajaduse kohta.

2.2. Teatamine riigi võlakohustustes omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist ja katmata positsioonidest riigi krediidiriski vahetustehingutes

ESMA tegi kindlaks, et ajavahemikus 1. novembrist 2012 kuni 28. veebruarini 2013 teavitati pädevaid ametiasutusi vähe (148 korda) ja seoses 13 riikliku üksusega 11 liikmesriigis. 26 isikut andis teada 39st lühikesest netopositsioonist, mida vaatlusalusel ajavahemikul muudeti 109 korda (ESMA aruanne, punktid 50 ja 51).

ESMA leiab, et riigi võlakohustustega seotud teatamiste väga väike arv võrreldes aktsiaid puudutavate teatamisega võib tähendada, et künnis oli liiga kõrge, või olla seotud kestusega korrigeeritud meetodi kasutamisega kõnealuse aruandluse puhul. ESMA on seisukohal, et riigi võlakohustustes omatava lühikese netopositsiooni arvutamisel on nominaalne meetod kestusega korrigeeritud meetodist sobivam. Juhul kui kestusega korrigeeritud meetodit kasutatakse ka edaspidi, tuleks ESMA arvates algkünniseid korrigeerida. Lisaks teeb ESMA ettepaneku korraldada läbivaatamisi mitte kord kvartalis nagu praegu, vaid kord aastas (ESMA aruanne, punktid 52 ja 57–59).

Komisjon võtab teadmiseks riigi võlakohustustega seotud lühikeseks müüki puudutavate teatamiste suhteliselt väikese arvu võrreldes aktsiaid puudutavate teatamistega, samuti nii kestusega korrigeeritud kui ka nominaalse meetodi eelised ja puudused. Arvestades aga asjaolu, et määrust on rakendatud piiratud aja jooksul ja et andmeid on seega vähe, leiab komisjon, et praeguse seisuga ei ole veenvaid tõendeid õigustamaks määruse raamistiku muutmist kõnealuses valdkonnas.

3. Individuaalsete avalikustamisnõuete mõju

ESMA andmetel teatas 224 aktsionäri avalikult 427 aktsiaga seotud 1 090st lühikesest positsioonist, kusjuures valdav osa avalikustamistest tuli Ühendkuningriigist, kellele järgnesid Prantsusmaa ja Rootsi. Nende 224 aktsionäri 3 508st teatest tuli 90 % Ühendkuningriigis või USAs asuvatelt aktsionäridelt ning 37,5 % teadetest pärines kümnelt suuremalt aktsionärilt (ESMA aruanne, lk 60–62).

Pädevate ametiasutuste arvates olid individuaalse aruandluse künnised asjakohased, kuid neile edastatud turuosaliste seisukohad olid vastandlikud. ESMA märgib ka, et turuosalised võivad vältida teatamiskünnise ehk 0,5 % ületamist, et vältida lühikeseks müügiga seotud tegevuse kohta teabe avalikustamist (ESMA aruanne, punktid 22 ja 29).

Määruse üldise mõju kohta märgib ESMA, et kokkuvõttes USA aktsiate volatiilsusega võrreldes ELi aktsiate volatiilsus veidi langes. Mõju likviidsusele oli erinev ja hindade leidmine tundub olevat vähenenud võrreldes määruse jõustumise eelse ajaga. ESMA hoiatab aga, et analüüsi tuleks tõlgendada ettevaatlikult, arvestades lühikest ajavahemikku, empiirilisi piire ja määruse konkreetse mõju tuvastamise keerukust (ESMA aruanne, punktid 10–11).

Nagu märgitud punktis 2.1, ei soovitata ESMA aruandes avalikustamise künniseid muuta. Komisjon nõustub ESMAga ja leiab, et individuaalseid avalikustamisnõudeid ei ole vaja muuta.

4. ESMA-le esitatava tsentraliseeritud vahetu aruandluse asjakohasus

Suurem osa pädevatest ametiasutustest eelistaks tsentraliseeritud aruandlusmehhanismi mittekehtestamist ja praeguse korralduse säilitamist (ESMA aruanne, punkt 64). Nad väidavad, et tsentraliseeritud üleeuroopaline aruandlusmehhanism võib muuta riigisisese seire ja nõuete täitmise tagamise keerulisemaks ja vähem tulemuslikuks. Väike osa pädevaid ametiasutusi ja mõned turuosalised aga toetavad tsentraliseeritud aruandlusmehhanismi ja tunnistavad selle eeliseid (ESMA aruanne, punktid 62 ja 64). ESMA soovitab määrust ja selle rakendusakte aruandlusmehhanismi osas mitte muuta (ESMA aruanne, punkt 66).

Eelneva valguses leiab komisjon, et praegune riigi tasandil aruandmise süsteem toimib hästi ja et tsentraliseeritud vahetu aruandluse kasu ei ole praeguse seisuga ilmselt suur.

5. Aktsiate, riigi võlakohustuste ja riigi krediidiriski vahetustehingute katteta lühikeseks müügi piirangud ja nõuded

5.1. Aktsiate ja riigi võlakohustuste katteta lühikeseks müügi piirangud

ESMA hindas katteta lühikeseks müügi piirangute toimimist, hinnates mõju väärtpaberite laenuks andmisele ja arvelduste ebaõnnestumiste arvu. Aktiivsus väärtpaberite laenuks andmise turul on pärast määruse jõustumist olnud ESMA andmetel väiksem, kuigi see on alates 2013. aasta jaanuarist taastunud. ESMA märgib aga, et regulatiivsed andmed laenuks andmise kohta puuduvad, mistõttu analüüs ei pruugi olla piisavalt põhjalik.

Piirangud peaksid arvelduste ebaõnnestumist vähendama. ESMA väidabki, et pärast määruse jõustumist näib arvelduste ebaõnnestumine olevat vähenenud. Seda näitab Euroopa omakapitaliga tehtavate tehingute arvelduste väiksem ebaõnnestumine, millele viitavad maht ja väärtus. Keskmine arvelduste ebaõnnestumiste maht vähenes 0,5 protsendipunkti ja väärtus 1 protsendipunkti võrra (ESMA aruanne, punkt 77). ESMA järeldab, et määruse kohaldamisele järgnes arveldusdistsipliini paranemine (ESMA aruanne, lk 21–23; vt ka punkt 5.3).

Pidades silmas eespool kirjeldatud empiirilisi tõendeid, leiab ESMA, et kõnealuses valdkonnas ei ole praeguse seisuga vaja suuremaid muudatusi teha. ESMA teeb aga ettepaneku muuta mõnevõrra määruse artikleid 12 ja 13, selleks et lühikeseks müüjad saaksid kinnitused, mida neil on vaja, et teha lühikeseks müügi tehing sama juriidilise isiku alla kuuluvate vastaspooltega, eeldusel et need osapooled vastavad vajalikele tingimustele, ning täiustada mõnevõrra komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 827/2012 (ESMA aruanne, punktid 83–85).

Komisjon nõustub ESMA järeldusega, et määruse raamistikku ei ole praeguse seisuga vaja kõnealuse valdkonnaga seoses eriti muuta.

5.2. Riigi krediidiriski katmata vahetustehingute piirangud ja nõuded

Hinnates krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalide ja riigivõlakirjade tulususe abil krediidiriski katmata vahetustehingute keelustamise mõju riikide laenuvõtmistingimustele, on ESMA märganud, et liikmesriikide krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid on pärast riigi krediidiriski katmata vahetustehingute keelustamist veidi vähenenud. Keelustamise tulemusel vähenesid kõnealused riskimarginaalid ligikaudu 26 baaspunkti võrra (ESMA aruanne, punkt 100). ESMA järeldas, et määruse jõustumine kokkuvõttes ilmselt ei avaldanud aktiivsusele riigi krediidiriski vahetustehingute turul suurt mõju ja mõjutas ainult riigi krediidiriski vahetustehingute indekseid, mis langesid järsult. ESMA toob esile asjaolu, et tundub, et märkimisväärset negatiivset mõju ELi avaliku sektori võlakirjaturule ei avaldunud. Mõnes liikmesriigis on aga sellegipoolest vähenenud riigi krediidiriski vahetustehingute turu aktiivsus ja kõnealuste vahetustehingute indeksid (ESMA aruanne, punkt 112).

Kokkuvõttes ei ole ESMA arvates veenvaid tõendeid, mis õigustaksid määruse riigi krediidiriski vahetustehinguid käsitlevate sätete muutmist praegusel hetkel ja kindlate järelduste tegemiseks võib olla liiga vara (ESMA aruanne, punkt 112).

Komisjon on seisukohal, et järeldusi määruse mõju kohta sai teha üksnes väga lühikese ajavahemiku põhjal. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et riigi krediidiriski katmata vahetustehingute piirangud ja nõuded on endiselt asjakohased.

5.3. Arveldusdistsipliin, sh sisseostukord

Turuosalised teatasid, et aktsiate puhul on arveldusdistsipliin määruse jõustumise järel üldiselt paranenud. Sisseostude ja sisseostmiskatsete arv ELis on pärast määruse jõustumist suurenenud 35 %. Kasv võib aga olla tingitud peamiselt ühest liikmesriigist.

ESMA leiab, et arveldusdistsipliini nõudeid, eriti sisseostukorda, võiks asjakohasemalt käsitleda ühes horisontaalses õigusaktis (ESMA aruanne, punktid 88–91). Eelkõige on ESMA seisukohal, et tulevane määrus väärtpaberite keskdepositooriumide kohta[2] on tõhusam vahend üksikasjalikuma korra kehtestamiseks ja tagamaks, et sisseostukorra ja arveldustega seotud karistuste kohaldamisel on tingimused võrdsed.

Komisjon nõustub, et arveldusdistsipliini nõudeid, eelkõige sisseostukorda, võiks asjakohasemalt käsitleda tulevases määruses väärtpaberite keskdepositooriumide kohta, eeldusel et kasutatakse terviklikumat horisontaalset lähenemisviisi.

5.4. Piirangute toimimisega seotud muud aspektid

Turuosaliste ja pädevate ametiasutuste poolt arveldustulemuste paranemise kohta antud tagasiside põhjal leiab ESMA, et katteta lühikeseks müügi piirangute kehtestamine vähendas aktsiatega tehtavate tehingute puhul märkimisväärselt arvelduste ebaõnnestumise esinemist. Kättesaadavaks tegemise reegli mõju kohta näitab ESMA analüüs, milles uuritakse väärtpaberite laenuks andmist 2012. aastal ja 2013. aasta esimesel poolel, et väärtpaberite laenuks andmise turu aktiivsus on pärast määruse jõustumist olnud väiksem, kuigi see on alates 2013. aasta jaanuarist taastunud.

Kokkuvõttes on ESMA seisukohal, et praeguse seisuga ei ole põhjust selle valdkonna nõudeid märkimisväärselt muuta. ESMA teeb aga siiski ettepaneku muuta vähesel määral määruse artiklite 12 ja 13 üksikasju (näiteks lubades kättesaadavust kinnitada pigem sisemistel laenamisüksustel kui kolmandatel isikutel) ja vaadata likviidsete aktsiate määratlus seoses kättesaadavust käsitlevate kokkulepetega läbi hilisemas etapis (ESMA aruanne, punkt 83).

Komisjon nõustub ESMA järeldusega, et lühikeste netopositsioonide läbipaistvusega ja katteta lühikeseks müügiga seotud piirangute ja nõuete toimimine ei viita praeguse seisuga sellele, et määrusel oleks selles valdkonnas suuri puudujääke või et see toimiks halvasti.

6. Määrusekohase turutegemise erandi toimimine

Määrusekohase turutegemise erandi rakendamine on seotud määruse I ja II peatükis sisalduvate kohustuste toimimisega ja seega käesolevas aruandes teostatava hindamisega. ESMA suuniseid turutegemise erandi kohta on kohaldatud alates 2013. aasta aprillist.

ESMA andmetel leidis suurem osa pädevaid ametiasutusi, et erand võimaldab pakkuda likviidsust, lubamata meetmetest kõrvalehoidumist, kuid mõni arvas, et sellega võib kaasneda likviidsuse pakkumise vähenemine. Turuosalised väljendasid muret, et erandi piiratud ulatus vähendas nende võimalusi pakkuda börsiväliseid turutegemise instrumente, näiteks intressimäära vahetustehinguid ja noteerimata tuletisinstrumente (ESMA aruanne, punktid 140–144).

Pädevad ametiasutused pidasid erandi kasutamise kavatsusest teatamise korda üldiselt asjakohaseks, kuigi mõned olid mures suure töökoormuse pärast. Turuosaliste arvates oli ühekaupa instrumendist teatamise nõue tülikas ja ebapraktiline. Muret väljendati ka selle üle, et kuna eri ametiasutused käsitlevad erandist teatamist eri kiirusel, on ebavõrdsete tingimuste tekkimise risk (ESMA aruanne, punktid 145–146).

ESMA teeb ettepaneku muuta määruse teksti, vaadata läbi turutegemise erandi ulatus ja teha teatavaid muudatusi kas tehnilistes standardites või delegeeritud õigusaktides (ESMA aruanne, punkt 149). ESMA soovitab eelkõige vaadata üle erandi ulatus ja tingimused, järgides samal ajal määruse põhieesmärke ja aluspõhimõtteid (ESMA aruanne, punktid 152–156). Komisjon leiab aga, et ESMA aruandes väljendatud muret turutegemise erandi ulatuse ja tingimuste pärast on mõttekas hinnata ainult pärast teatava aja möödumist määruse jõustumisest, et piisav kogemus määruse rakendamisel saaks toetada mis tahes muutmisettepanekut.

ESMA suuniste järgimise tabeli (ESMA/2013/765) kohaselt, mis avaldati 2013. aasta 19. juunil ja mis käsitleb turutegemise ja esmasturutehingute määrusekohast erandit, selgitasid viie liikmesriigi pädevad ametiasutused suuniste teatavate aspektide mittejärgimist, viidates lahknevatele seisukohtadele mitmes küsimuses, näiteks hõlmatud instrumentide ulatus ja turutegijale erandi andmise tingimused[3].

Komisjon hoiatab, et ESMA suuniste mittejärgimine mõnede pädevate ametiasutuste poolt tingib paratamatult olukorra, kus määrust kohaldatakse erineval viisil ja see põhjustab liidus ebavõrdseid tingimusi. Peale selle võib varem antud turutegemise erandite hindamine erinevate kriteeriumide alusel põhjustada kõnealuse erandi erinevat kohaldamist. Need erinevused võivad moonutada konkurentsi ja vähendada määruse raamistiku tulemuslikkust.

Komisjon leiab, et määruse raamistiku, eelkõige turutegemise erandi järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides on hädavajalik, et tagada võrdsed tingimused ja turutavade järjekindlus terves liidus. Ebavõrdsete tingimuste tekkimine liidus võib õõnestada määruse põhieesmärki, milleks on finantsteenuste siseturu nõuetekohase toimimise ning tarbijate ja investorite kõrgetasemelise kaitse tagamine.

Seda silmas pidades ei ole komisjoni arvates praeguse seisuga veenvaid tõendeid õigustamaks määruse raamistiku muutmist kõnealuses valdkonnas. Kui komisjon teeb kindlaks, et määrust ja eelkõige turutegemise erandit kohaldatakse viisil, mis on määrusega vastuolus, võtab ta asjakohased järelmeetmed.

7. Määrusekohane õigus sekkuda

Määruse artikli 23 kohaselt on pädevatel ametiasutustel õigus võtta finantsinstrumentide märkimisväärse hinnalanguse korral teatavaid erakorralisi meetmeid. Õigust ajutiselt piirata lühikeseks müüki või finantsinstrumentidega tehtavaid tehinguid on seni kasutanud ainult kaks liikmesriiki (Itaalia ja Portugal). Mõnede turuosaliste tagasiside põhjal tekitasid keelud turuosalistes segadust ja ebakindlust ning mõjutasid kohe likviidsust ja hinnatõhusust. Lisaks põhjustasid meetmed turuosalistele teabe otsimisega seotud kulusid, sest teabe sisu ja kauplemispäeval edastamise aeg olid asjaomastes riikides erinevad ning instrumentide ulatus ebaselge (ESMA aruanne, punkt 190).

Komisjon on märganud, et kui pädev ametiasutus kehtestas märkimisväärse hinnalanguse tõttu ajutiselt teatavate aktsiate lühikeseks müügi keelu, siis pädevad ametiasutused teistes liikmesriikides, kus kaubeldi samade aktsiatega, seda aga ei teinud või võtsid teistsuguseid meetmeid. Selle tulemusel kehtis mõnes liikmesriigis keeld, teistes aga mitte. Mõnel teisel juhul käitus liikmesriigi kohaldatava lühikeseks müügi keelustamise üle otsustamisel erinevalt isegi ühe liikmesriigi mitu pädevat ametiasutust.

ESMA arvab, et selleks, et artikli 23 meetmed toimiksid ning oleksid vähem keerukad ja ressursimahukad, peaks konkreetse instrumendi likviidsuse seisukohast kõige olulisemate turgude pädevatel ametiasutustel olema võimalik otsustada ise, kas ja millal on vaja ajutiselt keelata lühikeseks müük või piirata instrumendiga kauplemist, ilma et oleks vaja rakendada märkimisväärse hinnalanguse künnistel põhinevat mehhanismi (ESMA aruanne, punkt 209).

Komisjon on seisukohal, et määrusega antakse pädevatele ametiasutustele tõhus ja terviklik eeskirjade raamistik lühikeseks müügi keeldude kehtestamiseks järjepideval ja tõhusal viisil. Pädevad ametiasutused peaksid tagama, et lähenemine on järjepidev ja et õigusi kasutatakse tulemuslikult viisil, mis aitab vältida lühikeseks müügi keeldude võimalikku mittekooskõlalist kehtestamist ja toetab seega määruse eesmärkide saavutamist. Seetõttu peavad pädevad ametiasutused tagama, et määruse artikli 26 lõikes 4 sätestatud menetlust järgitakse täielikult, võimaldades ESMA-l teavitada kõiki teisi asjaomaseid pädevaid ametiasutusi artikli 23 kohaselt võetud keelustamismeetmetest. Lisaks peaks kõnealusest menetlusest kinnipidamine lubama pädevatel ametiasutustel hinnata, kas teiste pädevate ametiasutuste võetud meetmed on üksteisega kooskõlas.

Lühikeseks müüki ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte käsitleva määruse artiklis 23 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 918/2012 artiklis 23 täpsustatud künniste asjakohasusega seoses leiab ESMA, et säilitada ei ole vaja kõiki praeguseid märkimisväärse hinnalanguse tuvastamise künniseid kõikide instrumendiliikide jaoks ja et mõned künnised on vaja ära muuta või tühistada (ESMA aruanne, punktid 210–211). ESMA arvates on ettevõtete ja riigivõlakirjade künnised vaja üle vaadata või tühistada, noteeritud eurofondide (v.a börsil kaubeldavad fondid) osakute või kaupade tuletisinstrumentide puhul ei ole künniseid aga vaja (ESMA aruanne, punkt 211).

Kuna kõnealuste künniste rakendamisega on vähe kogemust, ei pea komisjon vajalikuks neid korrigeerida või eurofondide ja kaupade tuletisinstrumentide märkimisväärse hinnalanguse künniseid läbi vaadata.

Seoses finantsstabiilsust või turu usaldust tõsiselt ohustavate ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral määruse artiklite 18, 19, 20 ja 21 kohaselt võetavate erakorraliste meetmetega on ESMA seisukohal, et määruse sätted on üldiselt vajalikud ja asjakohased. Komisjon nõustub.

8. Järeldused

Komisjon leiab, et piiratud kättesaadavate andmete põhjal võib öelda, et määrus on avaldanud positiivset mõju lühikeseks müügi läbipaistvuse suurendamisel ja arvelduste ebaõnnestumise vähendamisel ning suhteliselt vastandlikku majanduslikku mõju. Ei ole veenvaid tõendeid selle kohta, et määrus oleks avaldanud ulatuslikku negatiivset mõju, vähendades riigi krediidiriski vahetustehingute likviidsust. ESMA aruandes ei viidata sellele, et määrusel oleks suur negatiivne majanduslik mõju, mis komisjoni seisukohast õigustaks määruse muutmist lähiajal. Kättesaadavatest empiirilistest tõenditest nähtub kokkuvõttes, et määrus on mõjutanud volatiilsust mõnevõrra positiivselt ja likviidsust erinevalt ning vähendanud veidi hindade leidmist.

ESMA märgib ise ka, et aruande järeldustesse tuleks suhtuda ettevaatlikult, sest määruse jõustumisest on möödas lühike aeg ja andmeid on seetõttu vähe. Pädevad ametiasutused ja turuosalised tunnistavad, et lühikest ajavahemikku hõlmav ja vähestel andmetel põhinev hinnang teeb raskeks üksikasjalike järelduste tegemise selle kohta, kas määruse eesmärk parandada turutingimusi ja tagada investorite kõrgetasemeline kaitse on saavutatud (ESMA aruanne, punktid 12–13). ESMA vastuvõetud turutegemise suuniseid on kohaldatud ainult alates 2013. aasta aprillist.

Kuigi ESMA on soovitanud määrust kohandada, eelkõige kättesaadavaks tegemise reegli, turutegemise erandi ja pädevate ametiasutuste lühiajaliste keeldude kehtestamise õiguse osas, on ta soovitanud komisjonil määruse ja rakendusaktide hinnang üle vaadata hiljem, kui on rohkem andmeid ja kogemus suurem. ESMA on juhtinud komisjoni tähelepanu ka mõjule, mida õigusraamistiku muutmine nii ruttu pärast jõustumist võib avaldada investorite ja pädevate ametiasutuste kuludele. ESMA aruandes esitatud määruse mõju üldisel kvantitatiivsel analüüsil on teatud piirangud, millel on märkimisväärne mõju määruse mõju tõlgendamisele. Meetoditega, mida ESMA määruse tehnilises hindamises kasutas, on seotud mudeliriskid ja empiirilised piirangud[4]. ESMA kohaselt on ka risk, et analüüs hõlmab teatavaid välistegureid, mis võivad esitatud järeldusi moonutada.

Komisjon on seetõttu seisukohal, et kättesaadavate tõendite põhjal on liiga vara teha niisuguseid kindlaid järeldusi määruse raamistiku toimimise kohta, mis põhjendaksid õigusaktide muutmist praeguses etapis[5]. Komisjon jätkab seega määruse kohaldamise jälgimist. Et tagada lühikeseks müügi õigusraamistiku sujuv toimimine, võiks komisjoni arvates määruse asjakohasust ja mõju uuesti hinnata (määruse artiklis 45 täpsustatud ulatusega sarnases ulatuses) rohkemate empiiriliste andmete ja tõendite põhjal ning siis, kui pädevad ametiasutused on kogunud määruse kohaldamisel piisavalt regulatiivseid kogemusi. See hindamine võiks lõpule jõuda 2016. aastaks, st kolm aastat pärast määruse jõustumist. Määruse mõju ja tagajärgede analüüs peaks põhinema ESMA sisendil, kättesaadavate andmete analüüsil ning pädevate ametiasutuste ja turuosaliste tagasisidel.

[1] Final Report. ESMA’s technical advice on the evaluation of the Regulation (EU) 236/2012 of the European Parliament and of the Council on short selling and certain aspects of credit default swaps. ESMA/2013/614.

[2] Euroopa Parlament ja nõukogu kaaluvad praegu komisjoni ettepanekut (COM(2012) 73 final), mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse 7. märtsi 2012. aasta direktiivi 98/26/EÜ.

[3] 2013. aasta 19. juunil avaldas ESMA turutegemise suuniste järgimise tabeli (ESMA/2013/765).

[4] Seda rõhutati ka ESMA aruandes lk-l 8.

[5] Sellest lähtuvalt on oluline mainida Euroopa Liidu Kohtus pooleliolevat kohtuasja C-270/12, mille raames taotleb Ühendkuningriik määruse artikli 28 tühistamist.