ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 9.6.2004 
KOM(2004) 416 lõplik Volume I 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE JA EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 
“Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004-2010” 
 
{SEK(2004) 729 } 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE JA EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 
“Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004-2010” 
 
SISUKORD 
Parem tervis puhtamast keskko nnast - väljakutse tulevikuks ............................................. 4 
Tegevuskava lähtekohad ......................................................................................................... ... 4 
Tegevuskava põhielemendid...................................................................................................... 5 
Kuidas tegevuskava rakendatakse? ............................................................................................ 8 Rahvusvaheline mõõde – keskkonna- ja tervisea lane ministrite konverents Budapestis........... 8 
TEHNILISED LISAD  
I LISA ............................................................................................................................... ...........  
Tegevus aastatel 2004-2010 .......................................................................................................  
Teabe liikumise parandamine tervikliku keskkonna - ja tervisealase teabesüsteemi arendamise 
kaudu.......................................................................................................................... ....  
Teadmistelünga täitmine, tugevdades keskkonna- ja tervisealast uurimistööd ning tegeldes 
esile kerkivate probleemidega........................................................................................  
Vastus: poliitika ülevaatamine ning teabevahetuse parandamine ................................................  Teadlikkuse tõstmise, riskikommunikatsiooni, koolituse ja hariduse edendamine .....................  Riskide vähendamise poliitika ülevaatamine ja kohandamine.....................................................  
II LISA: KONSULTATSIOONIPROTSESS : nimekiri organisatsio onidest, kellega peeti 
nõu tegevuskava väljatöötamisel................................................................................................ ..  
Tegevuskava väljatöötamise koosolekute nimekiri......................................................................  
III LISA: PEAMISTE TEGEVUSKOGUMI TE RAKENDAMISE AJARAAMISTIK .....  
SÕNASTIK ............................................................................................................................... ..  
 
ET 3   ET PAREM TERVIS PUHTAMAST KESKKONNAST - VÄLJAKUTSE TULEVIKUKS  
 Tegevuskava lähtekohad 
Head tervist soovib igaüks – iseenda, om a laste ning majanduslik e ja sotsiaalsete 
hüvede pärast, mida see ühiskonna jaoks k aasa toob. Hea tervis mängib väga olulist 
rolli pikaajalises majandus kasvus ja säästvas are ngus – järjest enam on 
tõestusmaterjali selle kohta, et suured ei ole mitte tervisele tehtavad kulutused, vaid hoopis halva tervise tõttu tekkivad kul ud (tervishoiuteenuste, ravimite, 
haiguspuhkuse, väiksema produktiivsuse, invaliidsuse ja varajase pensionilejäämise tõttu).
1  
Euroopa kodanikud on mures keskkonna mõ ju pärast nende tervisele ning nad 
ootavad poliitikutelt tegutsemist. Avali kkuse mure ja asutamislepingust tulenevad 
kohustused2 sunnivad komisjoni paremini kaardistama keskkonna negatiivset mõju 
tervisele, et sellega tõhusamalt tegeleda. Tegevuskava eesmärk on lisaks heaolu tõstmisele saada ka võimalikult suurt majanduslikku kasu, sest ravimisele ja 
langenud produktiivsuse tõstmisele tehtavad kulutused on tihti suuremad kui kulud ennetustegevusele. 
Eraisikutena saame enamasti ise valida oma elustiili, mis mõjutab ka meie tervist. 
Seejuures me loodame, et ametivõimud a nnavad meile usaldusväärset teavet, mille 
alusel saaksime oma otsuseid vastu võtta, ni ng et nad kaitsevad meid selliste tervist 
ja heaolu ähvardavate ohtude eest, mille suhtes me ise midagi teha ei saa. Me ei saa valida õhu kvaliteeti, mida hingame, ega säästa end alati kokkupuutumisest 
saasteainetega, mis võivad koguneda meie organismi – mõnikord isegi enne sündi. 
Viimasel ajal koostatud uurimused keskkonn a ja tervise seoste st sisaldavad ka 
hinnanguid, mille kohaselt sureb igal aasta l õhureostuse tõttu enneaegselt kuus kuni 
üheksa tuhat prants use linnaelanikku
3 ning umbes kuuendik laste surmadest ja 
haigustest on tingitud keskkonnafaktoritest.4 
Erilise tähelepanu all on see, kuidas keskkond mõjub haavatavatele gruppidele. 
Strateegias pööratakse suurt tähele panu lastele, kuna nende kokkupuude 
saasteainetega ja vastuvõtli kkus nende suhtes on suurem  kui täiskasvanutel. Antud 
hetkel on eesmärk viia ellu mitte ainul t strateegias, vaid  ka lapse õiguste 
konventsioonis ja ülemaailmse säästv a arengu tippkohtumi sel võetud kohustus 
tagada laste õigus kasvada ja elada tervislikus keskkonnas.  
                                                 
1 Näiteks Euroopas kulub kopsuhaiguste peale aastas hinnanguliselt 102 miljardit eurot – summa, mis on 
võrreldav Iirimaa SKT-ga. Krooniline obstruktiivne kopsuhaigus on kõige kulukam hingamiselundite 
haigus Euroopas. Sellele kulub aastas 38,7 miljardit eu rot, millest 74 % (28,6 miljardit eurot) tekib töölt 
puudutud päevadest. Tootluse vähenemisest tulene vad kaudsed kulud on peaaegu kolm korda nii kõrged 
kui otsesed tervishoiukulutused. European Lung White Book, European Respiratory Society (ERS) and 
the European Lung Foundation (ELF), November 2003.  
2 Asutamislepingu artiklid 152 ja 174  
3 Prantsuse Keskkonnatervise Ohutuse Agentuuri 2004. aasta raport 
(http:// www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Francesca Valent, D'Anna Little, Fabio Barbone, Giorgio Tamburlini, Burden of Disease and Injuries 
Attributable to Selected Environmental Factors among Europe’s Children and Adolescents , WHO, 
Geneva 2004 (hetkel trükkimisel) 
 
ET 4   ET Nii siseriiklikul kui ka EL-i tasandil teht av uurimistöö on meie teadmisi mõnede 
keskkonnaalaste stressorite ja tervise va helistest seostest märkimisväärselt 
täiendanud ning võimaldanud vastavalt teguts eda, näiteks vähendada järk-järgult plii 
kogust mootorikütustes. Oluliselt vähe m mõistetakse siiski mitme erineva 
keskkonnaohu keerulise koostoim e tagajärgi tervisele. 
Uuringud mängivad üliolulist rolli teadmistebaasi üles ehitamisel ja konkreetsete 
meetmete ettevalmistamisel, et viia Euroopa keskkonna- ja tervisealased uuringud poliitikuteni, samuti Euroopa keskkonna- ja tervisealase tegevuse analüüsimisel ja 
selles leiduvate lünkade täitmisel. Ka  töökeskkonnastrateegiatel on oma mõju 
tervisele nii töökohal kui ka sellest eemal  ning seetõttu tuleks seda valdkonda 
arendada koostoimes ühenduse tööohutus e- ja töötervishoiustrateegiaga.
5 Seetõttu 
andis komisjon 2003. aasta juunis välja kesk konna- ja tervishoiustrateegia (tuntud 
kui SCALE-algatus),6 pakkudes välja tervikliku lähe nemise, mis hõlmab tihedamat 
koostööd tervise, keskkonna ja teaduse va ldkonnas. Lisandväärtusena arendatakse 
välja ühenduse süsteem, mis seoks omavahel  teavet keskkonnaseisundi, ökosüsteemi 
ja inimeste tervise kohta. See omakorda muudaks k ogu keskkonnamõju hindamise 
inimeste tervisele tõhusamaks, võttes arvesse selliseid mõjusid nagu “kokteil-
mõjud”, kombineeritud kokkupuude ja kumulatiivs ed mõjud. Strateegia lõppeesmärk 
on välja arendada keskkonna- ja tervisealane põhjus-taga järg võrgustik, millest saaks 
vajalikku teavet, et töötada välja ühenduse pol iitika, mis tegeleb tervise stressorite ja 
mõjude ahelaga. 
Arvestades teema laiaulatus likkust ja keerukust, kasuta ti strateegia s pikaajalist 
lähenemisviisi, mida rakendatakse tsük litena, laiendades meie alusteadmiste 
suurenemisel järk-järgult selle ulatus t. Nõukogu, Euroopa Parlament ning Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitasid  strateegiat ning rõhutasid vajadust 
tegevuskava järele, mis toetuks pr aegustele poliitikav aldkondadele ja 
programmidele, samuti vajadust tiheda koostö ö järele asjaomaste rahvusvaheliste 
organisatsioonidega. 
Tegevuskava aastateks 2004-2010 on mõeldud EL-ile teaduslikult põhjendatud teabe 
andmiseks, et aidata kõigil 25 liikme sriigil vähendada teatud keskkonnategurite 
negatiivseid mõjusid tervis ele, ning toetama paremat koostööd keskkonna, tervise ja 
teaduse valdkonnas tegutsevate isikute ja orga nisatsioonide vahel. See arvestab teiste 
institutsioonide huvidega soovitatud tegevus te määratlemisel ning on koostatud nii, 
et ta sobiks olemasolevate tegevustega regionaalsel, siseriiklikul, Euroopa ja 
rahvusvahelisel tasandil, eriti Maailma Tervishoiuorganisatsiooni üleeuroopalise 
keskkonna- ja terviseprotsessi ning selle eesmärgiga tagada lastele ohutum keskkond. 
 Tegevuskava põhielemendid 
Käesolev tegevuskava katab ajaliselt es imest tsüklit ning see on välja töötatud 
tihedas koostöös liikmesriikide ekspertide ja peamiste huvigruppide esindajatega. Ka 
uute liikmesriikide esindajad on olnud protse ssi kaasatud selle algusest alates (vaata 
                                                 
5 Näiteks nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate töökaitse 
täiustamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, mis ei kaitse ainult emade, vaid ka laste tervist. 
6 Komisjoni teatis Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegia kohta (KOM(2003) 338 lõplik). 
 
ET 5   ET II lisast konsultatsioonipro tsessi üksikasju). Plaan keskendub kolmele peamisele 
teemale: 
• teabe liikumise parandamine s aasteallikate ja tervist mõjutavate tegurite vaheliste 
seoste mõistmiseks (tegevused nr 1-4);  
• teadmistelünga täitmine, tugevdades ke skkonna- ja tervisealast uurimistööd ning 
tegeldes esile kerk ivate keskkonna- ja te rviseprobleemidega (t egevused nr 5-8); 
• poliitikavaldkondade ülevaatamine ning teab evahetuse parandamin e (tegevused nr 
9-13). 
Konkreetseid tegevusi “vastuse” osas selg itatakse ja arendata kse edasi vastavalt 
sellele, kuidas meie teadmised nendes küsimustes täienevad. Esimeseks sammuks 
oleks hinnata keskkonnategurite mõju tervis eprobleemidele. See tähendab teadmiste 
ja teabeahela täiendamist, et mõista, kuidas keskkonnamõjud, sh saasteallikad 
inimeste tervist erineval viisil mõjuta vad. Poliitikavaldkondade hea koordineerituse 
tagamiseks on oluline keskkonnast ja terv isest parema ülevaate olemasolu. Lisaks 
tugevdatakse EL-i teadustegevuse raampr ogrammi raames teaduslikku uurimistööd, 
et analüüsida ja täiendada meie teadmisi põhjuslikes t seostest keskkonnamõjurite ja 
inimeste tervise vahel. Alle s siis, kui on olemas piisaval t selge tõendusmaterjal, mis 
on kooskõlas ka ettevaatusprintsiibiga,7 saab välja töötada asjakohased poliitilised 
valikud, et vaadata üle ja vajadusel m uuta olemasolevaid ning arendada uusi 
poliitilisi lahendusi.  
Tegevuskava võib alljärgnevalt kokku võtta  ning see on üksik asjalikumalt toodud 
dokumendis “Tehnilised lisad Euroopa keskkonn a ja tervise tegevuskavale aastateks 
2004-2010”: 
1 – TEABE LIIKUMISE PARANDAMIN E tervikliku keskkonna- ja 
tervisealase teabesüsteemi arendamise kaudu saasteallikate ja tervise vahelise 
seoste mõistmiseks:  
Tegevus nr 1: keskkonnatervise indikaatorite väljaarendamine  
Tegevus nr 2: tervikliku keskkonnaseiresü steemi (sealhulgas toiduseiresüsteemi) 
väljaarendamine, et määrata kindla ks inimeste kokkupuudet mõjuritega  
Tegevus nr 3: ühtse lähenemise vä ljaarendamine bioseirele Euroopas  
Tegevus nr 4: koordineerituse tugevdam ine ning ühistegevus keskkonna ja tervise 
valdkonnas 
2 - TEADMISTELÜNGA TÄITMINE, tugevd ades keskkonna- ja tervisealast 
uurimistööd ning määratlede s esilekerkivaid probleeme  
Tegevus nr 5: Euroopa keskkonna- ja terv isealase uurimistöö integreerimine ja 
tugevdamine  
Tegevus nr 6: uurimistöö suunamine haiguste le, häiretele ja saastega kokkupuutele  
Tegevus nr 7: metodoloogiliste süsteemide arendamine, et analüüsida keskkonna ja 
tervise vastasmõjusid  
Tegevus nr 8: võimalike keskkonna- ja terviseohtude tuvastamise ning nendega 
tegelemise tagamine 
                                                 
7 Ettevaatusprintsiibi kohaldamise kriteeriumid on ära toodud komisjoni teatises KOM(2000)1 lõplik 
 
ET 6   ET 3 - VASTUS: POLIITIKA ÜLEVAAT AMINE NING TEABEVAHETUSE 
PARANDAMINE teadlikkuse tõstmise, ri skikommunikatsiooni, koolituse ja 
hariduse edendamise kaudu, et anda kodanikele teavet, mida nad vajavad õigete 
tervisealaste otsuste tegemi seks, ning tagamaks iga val dkonna asjatundjate teadlikkus 
keskkonna ja tervise vastasmõjudest. 
Tegevus nr 9 : koostöö edendamine rahvatervisega seotud tegevuste ja 
keskkonnatervise mõjurite  valdkonnas läbi rahvaterviseprogrammi  
Tegevus nr 10 : asjatundjate koolituse to etamine ja organisatsi oonilise suutlikkuse 
tõstmine keskkonna ja tervise valdkonnas 
läbi riskide vähendamise poliitika  ülevaatamise ja kohandamise  
Tegevus nr 11 : olemasolevate riskide v ähendamise meetmete koordineerimine ja 
prioriteetsetele haigustele keskendumine  
Tegevus nr 12 : siseruumid e õhu kvaliteedi parandamine  
Tegevus nr 13 : elektromagnetväljade ga seonduvate arengute jälgimine 
Tegevuskava alguses keskendutakse eelkõige sellele, et mõista paremini seoseid 
keskkonnamõjurite ja hingamiselundite ha iguste, neuro-arenguhäirete, vähi ja 
sisesekretsiooni kahjustajate mõjude va hel. Nende mitmetel põhjustel tekkivate 
haiguste ja seisundite puhul on viiteid ja esialgseid tõendeid selle kohta, et 
keskkonnamõjurid võivad nende arenemisel ja süvenemisel oma osa mängida. Keskkonna rolli täpsemaks iseloomustamiseks  ja iga haiguste kategooria kõige 
olulisematele haigustele ja seisunditele keskendumiseks on vaja rohkem teavet. 
Tegevuskava näeb ette vastavalt suuna tud uurimistegevused, et täiendada ja 
täpsustada teadmisi vastavatest põhjus likest seostest. Samal ajal parandatakse 
terviseseiret, et saada parem ettekujutus haiguste esinemisest kogu ühenduse 
territooriumil. 
Teine oluline viis teabe saamiseks on jä lgida keskkonna (sh toidu) kaudu toimunud 
kokkupuudet mõjuritega, mida on enim nende haiguste esinemisega seostatud. Selleks et arendada välja sidus võr gustik terviklikuks saastega kokkupuutumise 
seireks, viidi ellu kolm pilootprojekti ai nete suhtes, mille osas on juba olemas 
andmete kogumise ja seire süsteem (dioksiinid ja PCB-d,
8 raskemetallid ja 
sisesekretsioonisüsteemi ka hjustajad). Tegevuskava ra kendab seda raamistikku, et 
hinnata kokkupuudet mitte ainult nn piloot ainetega, vaid kõigi peamiste 
keskkonnamõjuritega, mida on seostat ud terviseprobleemidega, ning kohandab 
vajadusel keskkonna ja toidu seiramist.9 
Kui vastav riskipõhine teave on olemas, saav ad nii üksikisikud kui ka avaliku sektori 
poliitikakujundajad teha asjakohaseid ri skijuhtimisotsuseid. Mõlemal puhul on 
kommunikatsioon ja teadlikkuse tõstmine oluline, et taga da hästiinformeeritud ja 
teaduslikult põhjendatud otsuste tegemist. 
Mure laste pärast läbib kogu tegevuskava. Se ire käigus käsitletaks e mitut väga olulist 
laste tervisega seonduvat küsimust, nä iteks kokkupuudet keskkonnastressoritega, 
                                                 
8 Polüklooritud bifenüülid. 
9 Lisaks üldise metodoloogia arendamisele tegid töör ühmad palju ettepanekuid konkreetsete ainete kohta. 
Nendega arvestatakse nendele ainetele suunatud ko misjoni algatuste juures, näiteks dioksiini ja PCB 
strateegias (KOM(2001)593), sisese kretsioonisüsteemi kahjustajate strateegias (KOM(1999)706) ja 
peatselt valmivas elavhõbeda strateegias. 
 
ET 7   ET mille suhtes lapsed on eriti tundlikud. Uurimistöö vastuvõtlikkuse kohta on eriti 
oluline, et poliitilisi la hendusi saaks kohandada laste vajadustele nendel puhkudel, 
kus nad on eriti haavatavad. Tegevuskava  ettepanekud siseruum i õhusaaste kohta on 
siinkohal heaks näiteks, kuna ka teaduslik  tõestusmaterjal näitab, et keskkonnast 
tulev tubakasuits (passiivne suitsetamine) avaldab märgatavat mõju just laste tervisele.  
Komisjoni 2003. aasta juuni t eatis tõstis esile regiona alseid erinevusi Euroopa 
keskkonnatervise alastes probleemides. Näiteks prevaleerivad mitmes uues 
liikmesriigis vee kaudu edasikanduvad haigused ja suurem on kokkupuude välisõhu saastega, teistes liikmesriikides esineb aga enam astmat. Nende erinevuste vähendamiseks on juba palju ette võe tud ja võetakse ka praegu ning tänu 
pingutustele on juba suudetud märkimisväär selt vähendada õhusaa stet ning sellest 
tingitud surmade ja hingamiselundite haigus te arvu. Tegevuskavaga otsitakse ühtlasi 
ka võimalust parandada teavet ja teadmisi  erinevuste kohta, mis esinevad laienenud 
liidu regioonide ja riikide vahel, arve stades käimasolevate EL-i rahastatavate 
projektide tulemusi heitkoguste (näi t dioksiinide) vähendamiseks uutes 
liikmesriikides. 
 Kuidas tegevuskava rakendatakse? 
Keskkonnast tingitud terviseprobleemide mõistmine ja nende vastu võitlemine 
eeldab pidevat koostööd paljude poolte – liik mesriikide, siseriiklik e, regionaalsete ja 
kohalike ametiasutuste, keskkonna-, terv ise- ja teadusühenduste, tööstuse, 
põllumajandusettevõtete ja huvigruppide – vahel. Selles keerulises valdkonnas edu 
saavutamine on järgmiste osapoolte ülesanne: 
• liikmesriigid, kes vastutavad seire- ja riskijuhtimismeetmete rakendamise eest. 
Veelgi enam, nad vastutavad ka uurimi stöö, sellealase hariduse ja koolituse eest, 
mis on keskkonna- ja tervisevaldkonna seis ukohalt võtmetähtsus ega, et tagada 
siseriiklikul tasandil saavutatud tulemuste kasutamine EL-i tasandil toimuvas diskussioonis ning EL-i teabe levimine siseriiklikule ja kohalikule tasandile; 
• huvigrupid – tööstusettevõtted ja k odanikuühiskond –, kes mängivad võtmerolli 
tuvastatud ohtude kohta saadud teabe ül ekandmisel ennetustegevusse ja 
uuenduslike lahenduste väljapakkumisel; 
• komisjon, kes jätkuvalt kaasab enda pädevus e piires oma tegevusse olulisi pooli ja 
edendab koostööd EL-i tasandil ning p eab sidet Euroopa Keskkonnaagentuuri, 
Euroopa Toiduohutusameti ja teiste asjaom aste asutustega. Huvigrupid kaasatakse 
läbi nõuanderühma (mis moodustatakse liikmesriikidest, huvigruppidest ja 
rahvusvahelistest organisats ioonidest) täies mahus ra kendusprotsessi. Vajalikul 
määral konsulteeritakse asjakohaste te aduskomiteede ja töörühmadega. 2007. 
aastal koostab komisjon vahearuande tege vuskava rakendamise kohta. Komisjon 
viib tegevusi ellu olemasolevate algatuste ja programmide raames, millele juba on ressursse eraldatud, eriti rahvatervis e programmi, kuuenda teadusuuringute 
raamprogrammi ja asjaomaste teenistuste tegevuseelarve abil; 
• rahvusvahelised organisatsioonid nagu M aailma Tervishoiuorga nisatsioon, OECD 
ja ÜRO organid, kellel on pikaajalised ke skkonna- ja tervishoiualased kogemused. 
 
ET 8   ET Edasine koostöö nendega on väga oluline, et tagada tulevikus nende 
asjatundlikkuse kasutamine tegevuse planeerimisel. 
 Rahvusvaheline mõõde – keskkonna- ja tervisealane ministrite konverents 
Budapestis 
Käesolev tegevuskava on komisjoni panus keskkonna- ja tervisea lasele neljandale 
ministrite konverentsile, mille organise eris Maailma Tervishoiuorganisatsioon 
Budapestis 2004. aasta juunis. Tegevuskava on koostatud nii, et see oleks kooskõlas 
ministrite deklaratsiooni ga ning Euroopa laste ke skkonna- ja tervisealase 
tegevuskavaga ( Children’s Environment and Health Action Plan for Europe – 
CEHAPE ), mis kavatsetakse B udapestis vastu võtta.  
Budapesti järelduste rakendamisel jätk ab komisjon aktiivs et koostööd Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooniga kõikides kes kkonna ja tervise koos mõju käsitlevates 
küsimustes.