22)

Artikli 22 järele lisatakse järgmine peatükk: „VIIa PEATÜKK RIIKLIKUD REGULEERIVAD ASUTUSED Artikkel 22a Riikliku reguleeriva asutuse määramine ja sõltumatus 1. Iga liikmesriik määrab ühe riikliku reguleeriva asutuse. 2. Liikmesriigid tagavad riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ning kannavad hoolt, et ta teostab oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Selleks peavad liikmesriigid tagama, et riiklik reguleeriv asutus on käesoleva direktiiviga ja teiste asjassepuutuvate õigusaktidega talle määratud reguleerimisülesandeid täites: a) õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõikidest teistest avalik-õiguslikest ja eraõiguslikest isikutest; ning b) ║ et selle töötajad ja juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad turuhuvidest sõltumatult, ja c) et ta reguleerimisülesandeid täites ei küsi ega võta vastu otseseid juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult. 3. Riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse kaitsmiseks tagavad liikmesriigid eelkõige, et: a) riiklikul reguleerival asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalik iseseisev õigusvõime, finantsautonoomia ning inim- ja rahalised ressursid; b) riikliku reguleeriva asutuse juhatuse liikmed nimetatakse ametisse vähemalt viieaastaseks ametiajaks, mida ei pikendata, kuid mitte kauemaks kui seitsmeks aastaks, ning et poolte liikmete puhul on esimese mandaadi korral ametiaeg kaks ja pool aastat. Liikmeid saab selle aja jooksul ametist vabastada ainult juhul, kui nad enam ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele või on süüdi tõsises üleastumises vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; ja c) riikliku reguleeriva asutuse eelarvelised vajadused rahuldatakse energiaturu toimimise tagajärjel tekkinud otsestest tuludest. Artikkel 22b Riikliku reguleeriva asutuse poliitika eesmärgid Käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesandeid täites võtab riiklik reguleeriv asutus kõik mõistlikud meetmed, et saavutada järgmised eesmärgid: a) edendada tihedas koostöös komisjoni, ameti ja teiste liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega konkurentsivõimelist, turvalist ja keskkonnasäästlikku elektrienergia siseturgu ühenduses , turu tõhusat avamist kõikidele ühenduse tarbijatele ja tarnijatele ja samuti tagada energiavarustussüsteemide toimimine pikaajalises perspektiivis tulemuslikult ja usaldusväärselt ; b) arendada ühenduses konkurentsivõimelisi ja nõuetekohaselt toimivaid ▐ turge, et saavutada punktis a sätestatud eesmärk; c) kaotada mis tahes liikmesriikidevahelised elektrienergiaga kauplemise piirangud, sealhulgas arendada nõudluse rahuldamiseks ja siseriiklike turgude integratsiooni tugevdamiseks vajalikke piiriüleseid ülekandevõimsusi , et hõlbustada elektrivoo takistusteta kulgemist kogu ühenduses; d) arendada madalaima kuluga turvalisi, usaldusväärseid ja tõhusaid tarbijale suunatud võrgusüsteeme , edendades ▐ võrgu sobivust ja tagades samas energiatõhususe ning väikese ja suure ulatusega taastuvenergia integreerituse ning hajutatud tootmise nii ülekande- kui ka jaotusvõrkudes ; e) soodustada uue põlvkonna tootmisvõimsuste juurdepääsu võrgule, eelkõige kõrvaldades tõkked, mis võiksid takistada uute turulesisenejate ja taastuvenergia juurdepääsu; f) tagada, et võrguettevõtjatele pakutakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi võrgu jõudluse tõhustamiseks ja turgude integreerimise soodustamiseks; g) tagada kasu tarbijatele oma riigi turu tõhusa toimimise ning tarbijakaitse tagamise kaudu edendades tõhusat konkurentsi koostöös konkurentsiasutusega; h) aidata kaasa universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge taseme saavutamisele ning kaitsetumate tarbijate kaitsmisele, ning aidata tagada A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus; i) ühtlustada vajalikud andmeside protsessid. Artikkel 22c Riikliku reguleeriva asutuse kohustused ja volitused 1. Riiklik reguleeriv asutus täidab, konsulteerides vajadusel tihedalt teiste asjakohaste ühenduse või riiklike organitega, põhivõrguettevõtjatega ja turul osalejatega ning piiramata nende konkreetset pädevust, järgmisi ülesandeid : a) reguleeritud võrgutariifide ja võrgutariifide osade kehtestamine või heakskiitmine iseseisvalt ning kooskõlas läbipaistvuse kriteeriumidega; b) tagada põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatele ning vajadusel nii võrguomanike kui ka mis tahes elektriettevõtja vastavus käesolevas direktiivis ja muudes ühenduse asjakohastes õigusaktides, sealhulgas piiriüleseid küsimusi käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustustele; c) teha piiriülestes küsimustes koostööd teise liikmesriigi riikliku reguleeriva asutuse või riiklike reguleerivate asutustega ja ametiga, tagades sealhulgas, et ülekandeinfrastruktuuride vahel on piisav ühendamise võimsus, mis vastaks tõhusa üldise turuhinnangu ja varustuskindluse kriteeriumidele, vältides diskrimineerimist varustusettevõtete vahel eri liikmesriikides ; d) järgida ja viia ellu komisjoni ja ameti kõiki asjakohaseid õiguslikult siduvaid otsuseid; e) esitada igal aastal aruanne oma tegevuste ja ülesannete täitmise kohta komisjonile, liikmesriikide pädevatele asutustele ja ametile ║. Need aruanded peavad hõlmama iga käesolevas artiklis loetletud ülesande osas võetud meetmeid ja saavutatud tulemusi; f) jälgida käesolevas direktiivis ja muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud eraldamise nõuete järgimist ning tagada, et ei toimuks ristsubsideerimist edastus-, jaotus- ja tarnetegevuse vahel , ning kindlustada, et jaotus- ja edastustariifid määratakse ette kindlaks kogu kehtivuse ajavahemiku jaoks ; g) vaadata läbi põhivõrguettevõtjate investeerimiskavad ning esitada oma aastaaruandes põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade hinnang, pidades silmas nende vastavust üleeuroopalisele 10-aastasele võrgu investeerimiskavale , millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2c lõikes 1; 10-aastase investeerimiskavaga luuakse stiimulid investeeringute edendamiseks ja tagatakse, et tööjõu kvaliteet ja hulk on piisav teenuse osutamise kohustuste täitmiseks; 10-aastasest investeerimiskavast mittekinnipidamine toob võrguettevõtja jaoks kaasa proportsionaalsete sanktsioonide määramise riikliku reguleeriva asutuse poolt vastavalt ameti antud soovitustele; h) kinnitada põhivõrguettevõtjate iga-aastased investeerimiskavad; i) jälgida võrgu vastavust turvalisuse ja usaldusväärsuse nõuetele, kehtestades või kinnitades teenuse- ja tarnekvaliteedi standardid ja nõuded, ning vaadata läbi teenuse ja tarne kvaliteedi alase tegeliku suutlikkuse ja võrgu turvalisuse ja usaldusväärsusega seotud eeskirjad; j) jälgida läbipaistvuse taset, tagades läbipaistvuskohustuste täitmise elektriettevõtjate poolt; k) ergutada Euroopa katkestatavate tarnelepingute arengut; l) kokkulepitud vormis jälgida turu avamise ja konkurentsi tegelikku taset hulgi- ja jaemüügitasandil, sealhulgas elektribörse, hindu kodutarbijatele, liitumistasusid, tegelikku tarbimist kajastavaid kohaseid ettemaksetingimusi, ühendus- ja eraldustasusid , hooldustasusid ning kokkulepitud vormis esitatavaid kodutarbijate kaebusi, ning koostöös konkurentsiasutustega mis tahes konkurentsimoonutusi või -piiranguid, andes muu hulgas kogu vajaliku teabe ja edastades asjassepuutuvad juhtumid asjakohastele konkurentsiasutustele; m) jälgida lepingulise piirava tegevuse esinemist, sealhulgas ainuõiguse klauslite kasutamist, mis võib takistada või piirata mitte-kodutarbijaid sõlmimast samal ajal lepinguid enam kui ühe tarnijaga, ja vajaduse korral teavitada sellisest tegevusest riiklikke konkurentsiasutusi; n) võttes täielikult arvesse asutamislepingu sätteid, edendada energiatarbijate ja -tarnijate vahelisi pikaajalisi lepinguid, mis aitavad parandada energiatootmist ja -jaotamist, võimaldades samal ajal jagada saadavat kasu tarbijatega, tingimusel et sellised lepingud võivad kaasa aidata ka energiasektorisse tehtavate investeeringute optimeerimisele. o) tunnistada lepingulist vabadust pikaajaliste lepingute ja võimaluse suhtes sõlmida varapõhiseid lepinguid tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega; p) jälgida aega, mis edastus- ja jaotusettevõtjatel kulub ühenduste rajamiseks ja parandustöödeks ning rakendada kooskõlas ameti suunistega sanktsioone, kui seda põhjendamatult pikendatakse ; q) ilma et see piiraks teiste riiklike reguleerivate asutuste pädevust, valvata universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge taseme ning kaitsetumate tarbijate kaitse järele ; r) tagada, et A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmed on tõhusad ja rakendatud; s) avaldada vähemalt kord aastas soovitusi seoses tarnetariifide vastavusega artiklile 3 pöörates nendes soovitustes piisavat tähelepanu reguleeritud hindadega (hulgihinnad ja hinnad lõpptarbijale) turu toimimisele avaldatavale mõjule ; t) teatada riiklikele konkurentsiasutustele ja komisjonile nendest liikmesriikidest, kus reguleeritud tariifid on kehtestatud turuhinnast madalamatena; u) kehtestada standardkord lõpptarbija ning tarnija, turustaja või mõõteseadmete haldaja vaheliste suhete kohta, mis hõlmaks vähemalt juurdepääsu tarbijate tarbimisandmetele, sealhulgas hindadele ja mis tahes seotud kuludele, tarbimisandmete kergesti arusaadava ühtlustatud vormi kasutuselevõttu, tegelikku tarbimist kajastavat kohast ettemakset ning kõikide tarbijate vahetut juurdepääsu nendele andmetele A lisa punkti h kohaselt; v) jälgida põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ja tarbijate ning teiste turuosaliste osatähtsuse ja vastutusega seotud eeskirjade rakendamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1228/2003; w) jälgida investeeringuid tootmisvõimsustesse, pidades silmas varustuskindlust; x) vajadusel omada vetoõigust otsuste suhtes nimetada ametisse või vabastada ametist põhivõrguettevõtja üldjuhtimise eest vastutavad isikud; y) kehtestada või heaks kiita võrgule juurdepääsu tariifid ja avaldada tariifide määramisel kasutatud meetodid; z) kehtestada või heaks kiita teenuse kvaliteedi standardid, jälgida nende täitmist ning rakendada mittetäitmise puhul sanktsioone; aa) jälgida artiklis 24 sätestatud kaitsemeetmete rakendamist; ab) ühtlustada tähtsaimaid turuprotsesse käsitlevad andmeside protsessid piirkondlikul tasandil; ac) kehtestada piirhinnad konkurentsile avamata turgudel selgelt piiritletud ajavahemikuks, et kaitsta tarbijaid väärkohtlemiste eest turul, kehtestades piirhinnad piisavalt kõrged, et need ei heidutaks uusi turule sisenejaid ega halvaks olemasolevate konkurentide laienemist; ad) auditeerida põhivõrguettevõtjate hoolduspoliitikat; ae) töötada koostöös asjaomaste planeerimisasutustega välja suunised piiratud tähtajaga litsentsimiskorra kohta, et julgustada uusi sisenejaid tegelema elektri tootmise ja kaubandusega; ja af) tagada, et hulgimüügihinna kõikumised on läbipaistvad. 2. Kui liikmesriik nii sätestab, võivad lõikes 1 osutatud jälgimisülesandeid täita ka muud asutused peale riikliku reguleeriva asutuse. Sellisel juhul tehakse jälgimise käigus saadud teave riiklikule reguleerivale asutusele kättesaadavaks niipea kui võimalik. Säilitades oma iseseisvuse ning ilma et see piiraks nende endi eripädevust ning kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõtetega, konsulteerivad riiklikud reguleerivad asutused lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmisel vajaduse korral põhivõrguettevõtjatega ja teevad tihedat koostööd teiste asjaomaste riiklike ametiasutustega. 3 Kui artikli 10 alusel on määratud sõltumatu süsteemihaldur, peab riiklik reguleeriv asutus lisaks talle lõikes 1 ette nähtud kohustustele: a) jälgima käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmist põhivõrgu omaniku ja sõltumatu süsteemihalduri poolt ning määrama mittetäitmise eest karistusi vastavalt lõike 5 punktile d; b) jälgima sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vahelisi suhteid ja teabevahetust tagamaks, et sõltumatu süsteemihaldur täidab oma ülesandeid, ning eelkõige heaks kiitma lepinguid ja tegutsema sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vaheliste lõike 10 kohaselt esitatud vaidluste lahendajana, kui kaebuse esitab üks pooltest; c) ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 punktis c sätestatud menetluse kohaldamist, kiitma esimese 10-aastase võrkude arengukava puhul heaks investeerimiskava ning mitmeaastase võrkude arengukava, mille sõltumatu süsteemihaldur igal aastal esitab; d) tagama, et sõltumatute süsteemihaldurite kogutavad võrgule juurdepääsu tariifid sisaldavad võrgu omanikule või omanikele ette nähtud tasu, mille suurus on piisav võrguvarade eest ning neisse tehtud võimalike uute investeeringute eest tasumiseks; e) omama volitusi teostada kontrolli põhivõrgu omaniku juures ja sõltumatu süsteemihalduri ruumides; ja f) jälgima ülekoormustasude kasutamist, mida sõltumatu süsteemihaldur kogub vastavalt ║määruse (EÜ) nr 1228/2003 ║artikli 6 lõikele 6. 4. Lõike 1 punkti l kohaselt riigi elektriturgu, sealhulgas hulgi- ja jaehindu jälgides kasutavad riiklikud reguleerivad asutused ameti poolt kokkulepitud ja heakskiidetud ühtlustatud metoodikat. 5. Liikmesriigid tagavad, et riiklikele reguleerivatele asutustele antakse volitused, mis võimaldavad neil lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesandeid tõhusalt ja kiiresti täita. Et seda teha, peavad riiklikul reguleerival asutusel muu hulgas olema ║ volitused: a) teha otsuseid, mis on elektriettevõtjatele siduvad; b) uurida koostöös riikliku konkurentsiasutusega elektrienergiaturu toimimist ja ▐ otsustada, kas ja milliseid meetmeid on vaja võtta tõhusa konkurentsi toetamiseks ja turu ▐ nõuetekohase toimimise tagamiseks; c) saada elektriettevõtjatelt mis tahes andmeid, mis on talle oma ülesannete täitmiseks vajalikud , sealhulgas mis tahes selgitusi kolmandatele isikutele juurdepääsust keeldumise kohta ja mis tahes teavet võrgu tugevdamiseks vajaminevate meetmete kohta, ja teha vajaduse korral koostööd finantsturgu reguleerivate asutustega ; d) määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone elektriettevõtjatele, kes ei täida käesolevast direktiivist ega reguleeriva asutuse või ameti otsustest tulenevaid kohustusi; e) viia läbi kohaseid uurimisi koos asjakohaste volitustega vaidluste lahendamise korraldamiseks vastavalt lõigetele 10 ja 11; f) kiita heaks kaitsemeetmete rakendamine artiklis 24 sätestatud korras. 6. Riiklikud reguleerivad asutused kehtestavad või kiidavad enne jõustumist heaks järgmised tingimused: a) riiklike võrkudega ühendamise ja neile juurdepääsemise tingimused, sealhulgas edastus- ja jaotustariifid ning nende metoodika või metoodika ning selle jälgimine edastus- ja jaotustariifide määramiseks või heakskiitmiseks . Need tariifid kajastavad tegelikke kulusid, niivõrd kui need vastavad efektiivse võrguettevõtja kuludele ning on läbipaistvad . Need ▐ peavad võimaldama teha võrkudesse vajalikke investeeringuid viisil, mis võimaldab tagada võrkude elujõulisuse. Need tariifid ei diskrimineeri uusi turule tulijaid ; b) tasakaalustusteenuste osutamise tingimused, mis on kulupõhised ja tuluneutraalsed nii suures ulatuses kui võimalik, tagades samal ajal sobivad stiimulid võrgukasutajatele elektrienergia sisse- ja väljavoolu tasakaalustamiseks; need on õiglased ja mittediskrimineerivad ning põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel; c) juurdepääs piiriülesele infrastruktuurile, sealhulgas võimsuse eraldamine ja ülekoormuse juhtimine. Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus nõuda põhivõrguettevõtjatelt nende tingimuste muutmist. 7. Tariifide ja tasakaalustavate teenuste tingimusi või meetodeid kehtestades või heaks kiites tagavad riiklikud reguleerivad asutused, et võrguettevõtjaid stimuleeritakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavalt, et tõhustada jõudlust, soodustada turgude integreerimist , tagada varustuskindlus ja toetada seonduvaid teadusuuringuid. 8. Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riiklikes elektrivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes. Põhivõrguettevõtjad esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda. 9. Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus nõuda põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatelt ▐ käesolevas artiklis osutatud tingimuste muutmist, kui see on vajalik nende tingimuste proportsionaalsuse ja mittediskrimineeriva kohaldamise tagamiseks. Edastus- ja jaotustariifide määramisega viivitamise korral on riiklikel reguleerivatel asutustel volitused kehtestada esialgsed edastus- ja jaotustariifid ning juhul, kui lõpptariifid erinevad kõnealustest ajutistest tariifidest, langetada otsus kompenseerivate meetmete rakendamise kohta. 10. Mis tahes isikul, kellel on põhi- või jaotusvõrguettevõtja suhtes kaebusi seoses käesolevast direktiivist kõnealusele võrguettevõtjale tulenevate kohustustega , on õigus esitada kaebus riiklikule reguleerivale asutusele, kes tegutseb vaidlusi lahendava asutusena ja teeb otsuse kahe kuu jooksul alates kaebuse kättesaamisest. Kui riiklik reguleeriv asutus peab koguma lisateavet, võib perioodi pikendada kahe kuu võrra. Perioodi võib pikendada ka kaebuse esitaja nõusolekul. Riikliku reguleeriva asutuse otsus on siduv, välja arvatud edasikaebamise tõttu tühistamise korral või kuni selleni. 11. Kõik mõjutatud isikud ja isikud, kellel on õigus esitada kaebusi käesoleva artikli alusel rakendatud meetoditega seotud otsuse kohta, või kui riiklikul reguleerival asutusel on kohustus tutvustada soovitatavaid tariife või meetodeid, võivad kahe kuu, või liikmesriikide sätestatud lühema aja jooksul alates otsuse või otsuseettepaneku avaldamisest, esitada läbivaatamiseks kaebuse. Sellisel kaebusel ei ole tühistavat mõju. 12. Liikmesriigid peavad looma kohased ja tõhusad reguleerimis-, kontrolli- ja läbipaistvusmehhanismid, et vältida turgu valitseva seisundi ärakasutamist ja eelkõige sellest tulenevat klientide huvide kahjustamist, ning igasugust turuvallutuslikku käitumist. Nende mehhanismide rakendamisel arvestatakse asutamislepingu ja eeskätt selle artikli 82 sätteid. 13. Riiklikud reguleerivad asutused loovad sõltumatu kaebuste menetlemise teenistuse või alternatiivse hüvitusmehhanismi, nagu energiavaldkonna sõltumatu ombudsman või tarbijaorganisatsioon. See teenistus või mehhanism vastutab kaebuste tõhusa menetlemise eest ning järgib parima tava põhimõtet. Riiklikud reguleerivad asutused kehtestavad standardid ja suunised selle kohta, kuidas tootjad ja võrguettevõtjad kaebusi menetlevad. 14. Liikmesriigid tagavad kohaste meetmete võtmise, sealhulgas liikmesriikide õigusaktides sätestatud haldus- või kriminaalmenetluse algatamise füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes on vastutav käesolevas direktiivis kehtestatud konfidentsiaalsusreeglite rikkumise eest. 15. Lõigetes 10 ja 11 osutatud kaebused ei tohi piirata ühenduse ja liikmesriikide õigusaktides sätestatud õigust esitada kaebusi. 16. Riikliku reguleeriva asutuse otsused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja üldsusele kättesaadavad, et võimaldada õigusliku kontrolli teostamist . 17. Liikmesriigid tagavad sellised sobivad mehhanismid riigi tasandil, mille kohaselt riikliku reguleeriva asutuse otsusest mõjutatud osalisel on õigus otsus edasi kaevata riiklikule kohtuorganile või muule sõltumatule riiklikule organile, mis ei sõltu asjaomastest osalistest ega ühestki valitsusest . ▐ Artikkel 22d Piiriüleste küsimuste reguleerimise kord 1. Riiklikud reguleerivad asutused teevad omavahel tihedat koostööd ja peavad üksteisega nõu ning esitavad üksteisele ja ametile kogu teabe, mis on neile vajalik käesoleva direktiiviga ette nähtud ülesannete täitmiseks. Vahetatava teabe puhul peab teabe vastu võtnud asutus tagama sama konfidentsiaalsustaseme kui asutus, kust teave pärit on. 2. Et tagada piirkondlike elektrienergia turgude integratsiooni kajastamine asjakohaste reguleerivate struktuuride kaudu. Asjaomased reguleerivad asutused tagavad tihedas koostöös ametiga ning selle juhtimisel vähemalt nende piirkondlike turgudega seotud järgmiste reguleerimisülesannete täitmise: a) koostöö vähemalt piirkondlikul tasandil, et toetada sellise töökorra väljakujundamist, mis tagab võrgu optimaalse haldamise, arendada ühiseid elektribörse ja piiriüleste võimsuste jaotamist ning kindlustada piirkonnas ja piirkondade vahel vastastikuse ühendamise võimsuse piisavat taset, sealhulgas võrkude uute vastastikuste ühendamiste abil , et võimaldada tõhusa konkurentsi arengut ja varustuskindluse paranemist; b) ühtlustada vähemalt asjakohasel piirkondlikul tasandil asjaomaseid põhivõrguettevõtjaid ja muid turuosalisi käsitlevad kõik tehnilised ja turureeglid; c) ühtlustada ülekoormuse juhtimist reguleerivad eeskirjad ning jaotada õiglaselt kõigi turuosaliste vahel ümber ülekoormuse juhtimisega seonduvad tulud ja/või kulud; d) eeskirjade vastuvõtmine, mis tagaksid, et asjaomasel piirkondlikul ühendturul tegutsevate elektribörsside omanikud ja/või juhid on täielikult sõltumatud tootmisvarade omanikest ja/või juhtidest. 3. Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus sõlmida vastastikuseid lepinguid, et tugevdada regulatiivset koostööd ja lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevus toimub vajaduse korral tihedas koostöös teiste asjaomaste riiklike ametiasutustega ning ilma et see piiraks nende eripädevust. 4. Amet otsustab vähemalt kaht liikmesriiki ühendava infrastruktuuri reguleerimise korra osas järgmistel juhtudel: a) pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühistaotluse alusel, või b) kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei jõua asjakohase reguleerimise korra osas kokkuleppele kuue kuu jooksul alates kuupäevast, kui reguleerivatest asutustest viimane dokumendi kätte sai. ▐ Artikkel 22e Suunistele vastavus 1. Komisjon või iga riiklik reguleeriv asutus võivad küsida ametilt arvamust reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta käesoleva direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 osutatud suunistele. 2. Amet esitab oma arvamuse vastavalt arvamust küsinud komisjonile või riiklikule reguleerivale asutusele ║ ja kõnealuse otsuse vastu võtnud riiklikule reguleerivale asutusele nelja kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast. 3. Kui vaidlustatud otsuse vastu võtnud riiklik reguleeriv asutus ei täida ameti ettekirjutusi nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni. 4. Kui riikliku reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsus ei vasta käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 osutatud suunistele, on mis tahes riiklikul reguleerival asutusel õigus teavitada sellest komisjoni kahe kuu jooksul alates otsuse vastuvõtmisest. 5. Kui komisjonil tekivad tõsised kahtlused seoses riikliku reguleeriva asutuse otsuse vastavusega käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud suunistele, on komisjonil õigus teha otsus menetluse algatamiseks vastavalt lõikele 3 ameti ettekirjutuste mittetäitmisest teavitamise puhul kahe kuu jooksul või vastavalt lõikele 4 suunistele mittevastavuse puhul või omal algatusel vaidlustatud otsuse kuupäevast kolme kuu jooksul. Sel juhul kutsub komisjon riikliku reguleeriva asutuse ja isikud menetluses osalema ja palub riiklikul reguleerival asutusel esitada omapoolsed kommentaarid. 6. Kui komisjon on otsustanud algatada menetluse, teeb komisjon mitte hiljem kui nelja kuu jooksul alates vastava otsuse tegemisest teatavaks lõpliku otsuse a) mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta; või b) kui komisjon leiab, et otsus ei vasta suunistele, nõuda asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt otsuse muutmist või tühistamist. 7. Kui komisjon ei ole otsustanud menetluse algatamist või teinud teatavaks lõppotsust vastavalt lõigetes 5 ja 6 sätestatud tähtaja jooksul, siis loetakse, et komisjon pole riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta vastuväidet esitanud. 8. Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni nõude otsuse muutmise või tühistamise kohta kahe kuu jooksul ja teatab sellest komisjonile. ▐ Artikkel 22f Arvepidamine 1. Liikmesriigid nõuavad tarneettevõtjatelt, et nad säilitaksid riikliku reguleeriva asutuse, riikliku konkurentsiasutuse ja komisjoni jaoks vähemalt viis aastat asjakohaseid andmeid nii hulgiostjate kui ka põhivõrguettevõtjatega elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide aluselt tehtud kõikide tehingute kohta. 2. Need andmed hõlmavad asjakohaste tehingute üksikasju, nagu vastavate tehingute tähtaeg ning tarne- ja arveldustingimused, tehingu maht, täitmise kuupäevad ja kellaajad, tehinguhinnad ja asjaomase hulgiostja andmed, ning täpsustatud üksikasju kõikide lõpuleviimata elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide kohta. 3. Riiklik reguleeriv asutus esitab uurimiste tulemused ja oma nõude turuosalistele, tagades samal ajal, et ei avaldata konkreetsete turuosaliste või konkreetsete tehingutega seotud tundlikku äriteavet. ▐ 4. Käesoleva artikliga ei seata direktiivi 2004/39/EÜ kohaldamisalasse kuuluvatele üksustele täiendavaid kohustusi lõikes 1 nimetatud asutuste suhtes. 5. Kui lõikes 1 osutatud asutustel on vaja pääseda ligi direktiivi 2004/39/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate üksuste säilitatavatele andmetele, esitavad kõnealuse direktiivi kohaselt vastutavad asutused ║asutustele nõutavad andmed.”