Eriaruanne Välispiirifond on 
edendanud 
finantssolidaarsust,  
kuid fondi tulemuste 
mõõtmist tuleb 
parandada ning ELi 
lisandväärtust 
suurendadaET 2014  nr 15
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-9207-021-2
doi:10.2865/97540
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
2. foto kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 15
Eriaruanne Välispiirifond 
on edendanud 
finantssolidaarsust, kuid 
fondi tulemuste mõõtmist 
tuleb parandada ning 
ELi lisandväärtust 
suurendada
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Sõnastik
I–VI  Kokkuvõte
1–19 Sissejuhatus
1–10 Välispiirifond
11–13 Välispiirifondi kontekst
14–19 Roll ja kohustused
20–24 Auditi ulatus ja lähenemisviis
25–74 Tähelepanekud
26–29 Välispiirifond on edendanud välispiiri haldamist, kuid üldtulemusi ei ole võimalik  
mõõta ning mõne liikmesriigi madal vahendite kasutusmäär piirab fondi mõju
26–28 Programmid ja projektid on suunatud Välispiirifondi prioriteetidele, kuid üldtulemusi  
ei olnud võimalik mõõta
29 Madal kasutusmäär mõnes liikmesriigis
30–47 Välispiirifond on küll edendanud finantssolidaarsust, kuid selle  
ELi lisandväärtus on olnud piiratud
32–34 Konkreetsete prioriteetide edendamise süsteem ei olnud mõjus
35–40 Liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd toetati vähe
41–44 Välispiirifondist strateegiliste piiripunktide nõrkade kohtade kõrvaldamiseks suunatud meetmed ning 
erakorralistele olukordadele reageerimise meetmed olid osaliselt mõjusad
45–47 Toetati projekte, mida liikmesriik oleks niigi rahastanud, millel puudus asjakohane  
vajaduste hindamine või mis hõlmasid märkimisväärseid rahastamiskõlbmatuid kulusid
03 Sisukord
48–65 Strateegilised ja tegevusealased puudused Välispiirifondi kavandamisel  
ja rakendamisel liikmesriigi ja komisjoni tasandil
49–51 Programmid ei haakunud riiklike piirivalve- ja viisastrateegiatega ...
52–55 ... ning neil puudusid SMART-eesmärgid ning mõõdetavad näitajad
56-57 Iga-aastaste programmide kavandamisega seotud nõuded põhjustavad liigset  
halduskoormust ja rakendamisraskusi
58–60 Mõne liikmesriigi projektide valikumenetlused ei taganud tegelike vajaduste katmist
61–65 Puudulikud hankemenetlused liikmesriikides ohustavad usaldusväärset finantsjuhtimist
66–74 Liikmesriikide vastutavate asutuste järelevalve puudused ning tõsised  
vajakajäämised komisjoni ja liikmesriikide tehtud järelhindamistes ei võimalda fondi  
üldtulemusi asjakohaselt hinnata
67–70 Liikmesriikidepoolne projektide järelevalve ja aruandlus on puudulikud
71–74 Nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandi järelhindamistes esines viivitusi  
ja tõsiseid puudusi
75–83 Järeldused ja soovitused
76–78 Välispiirifond aitas kaasa välispiiri haldamisele, kuid üldtulemusi ei olnud võimalik  
mõõta, sest puudusid SMART-näitajad ning hindamises esines tõsiseid puudusi
79–80 Välispiirifond on küll edendanud finantssolidaarsust, kuid selle ELi lisandväärtus  
on olnud vähene
81 Strateegilised puudused Välispiirifondi kavandamisel
82-83 Puudused Välispiirifondi rakendamisel
 LISA.  Auditeeritud projektid
 Komisjoni vastus
04
 Sõnastik
ELi lisandväärtus : Välispiirifondi loodud väärtus lisaks sellele väärtusele, mis oleks loodud, kui liikmesriik oleks 
tegutsenud üksi. See hõlmab ka finantssolidaarsust, mis tähendab, et ühenduse kasuks suuremat finantskoormust 
kandvad riigid saavad suuremat toetust. Täiendav ELi lisandväärtus luuakse konkreetsete prioriteetide ja 
liikmesriikidevahelise koostöö toetamise kaudu või toetades kõige pakilisemate probleemide lahendamist (st kõige 
ohustatumaid piirialasid).
EMSA : Euroopa Meresõiduohutuse Amet toetab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike ELi meresõiduohutuse, laevade 
põhjustatud reostuse vältimise ja meresõiduturvalisuse alase õiguse väljatöötamisel ja rakendamisel. Ameti 
ülesanneteks on ka merereostusele reageerimine, laevaliikluse seire ning laevade kaugtuvastus ja kaugseire.
Erakorralised meetmed : Välispiirifondi kaasrahastatud projektid liikmesriikidele tugiteenuste pakkumiseks 
piisavalt põhjendatud hädaolukorras, mis nõuab kiiret tegutsemist liikmesriikide välispiiril. Erakorralisi meetmeid 
haldab komisjon otse ning neid rakendavad liikmesriigid.
Erimeetmed : erimeetmed põhinevad iga-aastasel tööprogrammil ning neid haldab komisjon otse. Meetmed 
peaksid aitama kaasa Euroopa ühise välispiiri haldamise süsteemi arendamisele, tegeldes nõrkade kohtadega 
Frontexi koostatud riskianalüüsis kindlaks määratud strateegilistes piiripunktides.
eu-LISA : vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa 
amet.
Eurosur : Euroopa piiride valvamise süsteem tagab platvormi teabevahetuseks ning koostööks liikmesriikide 
piirivalveametite vahel ning nimetatud ametite ja Frontexi vahel.
EUSC : Euroopa Liidu Satelliidikeskus on ELi amet, mis tegutseb kaitse- ja julgeoleku alal, toetades ELi otsuste 
tegemist satelliitfotode ning muude andmete analüüsiga.
Frontex : Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur, mis 
koordineerib liikmesriikide tegevust suure rändesurve all kannatavatel piirialadel, teeb riskianalüüse ning toetab 
piirivalvurite koolitamist.
Iga-aastane tööprogramm : liikmesriigi tööprogramm mitmeaastase programmi rakendamiseks.
Juhtimis- ja kontrollisüsteem : menetlused ja praktiline tegutsemiskord liikmesriikidele SOLID programmi 
vahendite kasutamiseks.
Schengeni acquis : ühiste Schengeni eeskirjade kogum, mida Schengeni riigid peavad kohaldama. Eeskirjad 
hõlmavad piirivalvet (õhu-, mere- ja maismaapiir), viisade väljastamist, politseikoostööd ja isikuandmete kaitset.
05 Sõnastik
Schengeni ala : 26 Euroopa riiki hõlmav ala, mille liikmesriigid on oma ühistel piiridel loobunud passi- ja 
immigratsioonikontrollidest. Ala koosneb 22-st ELi liikmesriigist ja 4-st Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni 
(EFTA) liikmesriigist.
Schengeni hindamised : nõukogu tehtud hindamised, mille käigus kontrollitakse, kas Schengeni acquis ´d 
kohaldatakse korrektselt. Pärast seda, kui võeti vastu nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, 
millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks, on 
juhtroll komisjonil.
Schengeni infosüsteem (SIS II) : Schengeni infosüsteemi (SIS) kasutavad kogu Schengeni ala riikide 
piirivalveasutused, politsei, toll ning viisade väljastamisega tegelevad asutused ja kohtud, et vahetada teavet isikute 
kohta, kes võivad olla seotud raske kuritegevusega või kellel ei ole õigust ELi siseneda või liidu territooriumil viibida.
Siseasjade peadirektoraat : Euroopa Komisjoni peadirektoraat, mis vastutab siseasjadega seotud 
poliitikavaldkonna eest.
Sisejulgeolekufond – välispiirid ja viisad : fond loodi ajavahemikuks 2014–2020 ja see hõlmab Välispiirifondi.
SMART-eesmärgid : SMART- eesmärgid on konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja õigeaegsed.
SOLID programm : üldprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine aastatel 2007–2013”, mis koosneb neljast 
fondist (Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond, Euroopa Pagulasfond, Välispiirifond, Euroopa 
Tagasipöördumisfond). Selles aruandes kasutatakse mõistet „fond” Välispiirifondi tähenduses.
Viisainfosüsteem (VIS) : suuremahuline IT-süsteem, mis võimaldab Schengeni riikidel vahetada viisa-alast teavet.
Välispiiride kontrolli, tagasitulekut ja tagasivõtmist käsitlev Schengeni kataloog : nõukogu koostatud 
dokument, mis sisaldab soovitusi ja parimaid tavasid, et aidata nii Schengeni riikidel kui ka Schengeniga ühinevatel 
riikidel kohaldada Schengeni acquis ’d nõuetekohaselt.
Ühenduse meetmed : Välispiirifondist kaasrahastatud projektid, mis toetavad liikmesriikidevahelist koostööd. 
Projektide teemad on määratletud komisjoni iga-aastases tööprogrammis ja konkursikutsetes. Ühenduse meetmeid 
haldab komisjon otse ning neid rakendavad liikmesriigid.
06
 Kokkuvõte
I
Välispiirifond on ELi peamine rahastamisvahend välis -
piiri haldamise toetamisel. Perioodiks 2007–2013 eral -
dati fondile 1,9 miljardit eurot. Välispiirifondi peamine 
eesmärk on aidata praegustel ja tulevastel Schengeni 
riikidel tagada ühtne, mõjus ja tõhus kontroll ühisel 
välispiiril.
II
Kontrollikoja audit keskendus protsessidele, mis olid 
seotud Välispiirifondi mõjususe, ELi lisandväärtuse 
ning programmide ja projektide eesmärkide saavu -
tamisega. Auditi käigus uuriti nii fondi ülesehitust, 
kavandamist ja rakendamist kui ka järelevalvet ja 
hindamist.
III
Audit näitas, et Välispiirifond aitas kaasa välispiiri 
haldamisele ning edendas finantssolidaarsust. Fondi 
täiendav ELi lisandväärtus oli aga piiratud ning üldi -
seid tulemusi ei olnud võimalik mõõta, sest vastuta -
vate asutuste järelevalve oli nõrk ning komisjoni- ja 
liikmesriikidepoolses järelhindamises esines tõsiseid 
puudusi.
IV
Liikmesriikide programmid ei olnud lülitatud riik -
likesse piirivalve- ja viisastrateegiatesse ning neil 
puudusid SMART-eesmärgid ja mõõdetavad näitajad. 
Projektivalikumenetlused ei taganud liikmesriikide 
tegelike vajaduste täitmist ning liikmesriikide puudu -
likud hankemenetlused seadsid ohtu usaldusväärse 
finantsjuhtimise.
V
Auditiga leiti tõsiseid puudusi fondi juhtimises pea -
mistes liikmesriikides (Kreeka, Hispaania, Itaalia ning 
esimestel rahastamisaastatel Malta). Madal rakenda -
mis-  
määr mõnes riigis vähendas fondi mõjusust. Need 
puudused tekitasid riski, et piirihaldust ei tugevdata 
piisavalt seal, kus seda oleks kõige rohkem vaja.VI
Kontrollikoja soovitused on suunatud neljale 
valdkonnale:
a) tuleb tagada üldtulemusi käsitleva teabe kätte -
saadavus.  
Liikmesriigid peavad seadma mõõdetavad ees-  
märgid väljundi-, tulemus- ja võimaluse korral ka 
mõjunäitajatele, ning näitajad tuleb juba program -
mi alguses asjakohastes IT-süsteemides salvestada. 
Komisjon peab tagama, et esitab sidusrühmadele 
oma hindamisaruannetes alusandmete põhjaliku 
ja õigeaegse analüüsi.
b) fondi ELi lisandväärtust tuleb suurendada.  
Komisjon peab edastama Frontexile asjakohase, 
tervikliku ja õigeaegse teabe Välispiirifondi, Sise -
julgeolekufondi ja vastavate rahastamisvahendite 
rakendamise kohta ning fondi kaasrahastatud 
Frontexile potentsiaalselt kasulike varade regist -
reerimine Frontexi seadmete loendisse peaks 
olema kohustuslik. Lisaks peaksid liikmesriigid 
ja komisjon pöörama rohkem tähelepanu ühiste 
viisataotluskeskuste loomisele ning muule konsu -
laarkoostööle, mitte konsulaatide remontimisele, 
kohandamisele või varustamisele.
c) Välispiirifondi lülitamine riiklikusse piirihaldus -
strateegiasse.  
Liikmesriigid peaksid töötama välja tervikliku 
riikliku piirihaldusstrateegia, mis põhineks ühtse 
integreeritud riskianalüüsi mudeli alusel tehtud 
riskianalüüsil. See peaks olema Sisejulgeoleku -
fondi või vastavate rahastamisvahendite toetuse 
saamisel eeltingimuseks.
d) fondi rakendamise parandamine.  
Eelkõige peamistes liikmesriikides tuleb paran -
dada haldussuutlikkust, sh ka hankemenetluste 
läbiviimist.
07
 Sissejuhatus
Välispiirifond
01 
Välispiirifond on ELi peamine rahas -
tamisvahend välispiiri haldamise 
toetamisel. Ajavahemikuks 2007–2013 
eraldati fondile 1,9 miljardit eurot.1 
Välispiirifondi peamine eesmärk on  
aidata praegustel ja tulevastel Schen -
geni riikidel tagada ühtne, mõjus ja 
tõhus kontroll Euroopa Liidu liikmes-  
riikide välispiiril.
02 
Schengeni alal on kontroll sisepiiridel 
kaotatud, mistõttu mõjutab iga riigi 
välispiiri julgeolek kõiki teisi riike. Riiki -
de erineva geograafilise asukoha tõttu 
on piirivalvega seonduvad kohustused 
riigiti väga erinevad. Välispiirifondi 
eesmärk on luua liikmesriikidevaheline  
finantssolidaarsus2, toetades neid riike, 
mille jaoks ELi välispiiri kontroll kuju -
tab suurt koormust.
03 
Praegu osalevad Välispiirifondi raken -
damises 28 liikmesriiki (vt joonis 1 ). Vä -
lispiirifondis osalevad kõik ELi liikmes -
riigid, välja arvatud Ühendkuningriik, 
Iirimaa ja Horvaatia.304 
Välispiirifondi peamised eesmärgid on 
toetada:
a) piirivalve mõjusat korraldamist;
b) isikuvoogude tõhusat juhtimist 
välispiiril, vastavalt Schengeni 
acquis ’le, arvestades austusväärse  
kohtlemise ja inimväärikuse 
põhimõtet;
c) asjakohaste ELi õigusaktide ühtset 
kohaldamist;
d) liikmesriikide konsulaarteenuste 
parandamist kolmandates riikides 
seoses kolmandate riikide kodani -
ke rändega liikmesriikidesse ning 
koostöö tugevdamist kolmandate 
riikidega selles valdkonnas.
05 
Välispiirifondi panus välispiiride halda -
misse saavutatakse viiele prioriteedile 
keskendudes ( joonis 2 ). Komisjon on 
need paika pannud strateegilistes suu -
nistes4. Liikmesriigid peavad oma Välis -
piirifondi mitmeaastastes tööprogram -
mides käsitlema neist vähemalt kolme. 
Kõigi viie prioriteedi puhul on komis -
jon toonud esile mitu ELi jaoks eriti 
olulist valdkonda (konkreetsed priori -
teedid), mille jaoks võivad liikmesriigid 
saada Välispiirifondilt kõrgema kaasra -
hastamise määra (vt punkt 9).1 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. mai 2002. aasta 
otsus nr 574/2007/EÜ, millega 
luuakse üldprogrammi 
„Solidaarsus ja rändevoogude 
juhtimine” raames 
Välispiirifond aastateks 
2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, 
lk 22). 
2 Antud valdkonna tavade 
kohaselt kasutatakse 
käesolevas aruandes mõistet 
„liikmesriigid” tähenduses 
„Välispiirifondis osalevad 
riigid”, sõltumata sellest, kas 
need riigid on ELi liikmesriigid 
või assotsieerunud riigid.
3 Bulgaaria ja Rumeenia 
osalevad alates aastast 2010, 
nagu ka kolm assotsieerunud 
riiki (Norra, Island ja Šveits). 
Liechtenstein on teinud fondi 
osamakseid alates aastast 
2012, kuid ei ole kasutanud 
õigust tegevuses osaleda, sest 
riigil puuduvad välispiirid ja 
konsulaadid. 
4 Komisjoni 27. augusti 2007. 
aasta otsus 2007/599/EÜ, 
millega rakendatakse otsust 
nr 574/2007/EÜ strateegiliste 
suuniste aastateks 2007–2013 
vastu võtmise kohta (ELT L 233, 
5.9.2007, lk 3).
08 Sissejuhatus
Välispiirifondis osalevad riigid
Osaleb Välispiirifondi tegevuses alates 2007. aastast
Osaleb Välispiirifondi tegevuses alates 2010. aastast, on tulevane Schengeni riik
Osaleb Välispiirifondi tegevuses alates 2010. aastast, on Schengeni riik, aga ei ole ELi liige
Maksab Välispiirifondi osalustasu alates 2012. aastast, kuid ei osale fondi tegevuses 
Ei osale Välispiirifondi tegevuses PortugalHispaaniaPrantsusmaa
ItaaliaLuksemburgBelgiaMadalmaad
Rumeenia
Bulgaaria
KüprosŠveits
HorvaatiaSaksamaaPoola
AustriaLiechtenstein
Ungari
KreekaTšehhi
Slovakkia
SloveeniaEesti
Läti
Leedu
IirimaaIsland
Soome
RootsiNorra
MaltaJoonis 1
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
09 Sissejuhatus
Välispiirifondi prioriteedid ja konkreetsed prioriteedid
Prioriteedid Konkreetsed prioriteedid
 • riiklike teabesüsteemide täiustamine, et need oleksid koostalitusvõimelised
 teiste liikmesriikide vastavate süsteemidega
• välispiiri kontrolliks vajalike töövahendite ostmine ja/või täiustamine, et need
 oleksid koostalitusvõimelised teiste liikmesriikide vastavate vahenditega ja mille juures võetaks arvesse ühist integreeritud riskianalüüsi
• selliste seadmete ostmine ja/või täiustamine, mis toetaksid Frontexi
 ühisoperatsioone
• kõikide välispiiri kontrolli ülesandeid täitvate riiklike ametiasutuste
 tegevust koordineeriva riikliku koordineerimiskeskuse asutamine või remont
• üheainsa välispiiri riikliku seiresüsteemi loomine või täiustamine• piiril kasutatava avastamis-, tuvastus- ja sekkumisvarustuse ostmine
 ja/või täiustamine eeldusel, et kõnealuse varustuse vajalikkus on Euroopa
 tasandil selgelt kindlaks tehtud
• liikmesriikide konsulaarteenistuste sisese ja nende vahelise viisa-alase
 koostöö edendamine
• piiratud pädevusega esinduste, ühisosakondade või ühiste viisataotluskeskuste
 arendamine ja asutamine viisataotluste vastuvõtmiseks ning menetlemiseks.
• Schengeni infosüsteemiga (SIS) seotud investeeringud 
• viisainfosüsteemiga (VIS) seotud investeeringud
• piirivalvurite koolituse ühise õppekava kasutuselevõtt riiklikul tasandil
• ühisesse integreeritud riskianalüüsi mudelisse tehtava riikliku panuse
 kvaliteedi parandamine 
 
 
  
 
 
 
 
 
 Prioriteet 1
 Toetus ühise integreeritud välispiiri haldamise 
süsteemi edasiseks järkjärguliseks juurutamiseks 
seoses isikute kontrolliga ja järelevalve tugevdamiseks 
välispiiril
Prioriteet 2
Euroopa välispiiri seiresüsteemi ning ELi liikmesriikide 
lõunapoolse merepiiri alalise Euroopa 
patrullivõrgustiku riiklike komponentide arendamine 
ja rakendamine 
Prioriteet 3
Viisade väljastamine ja ebaseadusliku sisserände 
vastu võitlemine liikmesriikide kolmandates riikides 
asuvate konsulaar- ja muude teenistuste tegevuse 
tõhustamise abil
Prioriteet 4
ELi piiri- ja viisaalaste õigusaktide rakendamiseks 
vajalike IT-süsteemide loomine 
Prioriteet 5
ELi välispiiri ja viisade alaste õigusaktide mõjus ja 
tõhus kohaldamineJoonis 2
Allikas : komisjoni otsuse nr 2007/599/EÜ alusel.
10 Sissejuhatus
06 
Ajavahemiku 2007–2010 kulutused 
prioriteetide kaupa on esitatud joo -
nisel 3 . Liikmesriikide ajavahemiku 
2011–2013 kavade alusel suureneb  
1. prioriteedi eraldis eeldatavasti  
37 protsendini, 2. prioriteedi eraldis 
eeldatakse vähenevat 36 protsendini. 
Ülejäänud eraldised jäävad samaks.07 
Välispiirifondi rahastatud meetmed 
hõlmavad investeeringuid piiripunk -
tide infrastruktuuri, piiril sekkumiseks 
vajaliku varustuse ostmist (nt sõidukid, 
paadid ja õhusõidukid), koostööalga -
tusi konsulaarteenuste valdkonnas, 
investeeringuid Schengeni infosüs -
teemi (SIS) ja viisainfosüsteemi (VIS), 
personali koolitust, pilootprojekte ja 
uuringuid.Joonis 3Välispiirifondi kulutused ajavahemiku 2007–2010 aasta tööprogrammides priori -
teedi kaupa1
Euroopa välispiiri seiresüsteemi
riikikud komponendid(2. prioriteet);  229 miljonit eurot; 42%Ühise integreeritud välispiiride haldamise süsteemijärkjärguline juurutamine(1. prioriteet); 160 miljonit eurot; 29% Viisade väljastamine ja ebaseadusliku sisserändega võitlemine
(3. prioriteet); 20 miljonit eurot; 4%
ELi välispiiri ja viisa-alaste
õigusaktide rakendamise IT-süsteemid
(4. prioriteet); 104 miljonit eurot; 19%
ELi välispiiri ja viisa-alaste õigusaktide mõjus
ja tõhus kohaldamine
(5. prioriteet); 33 miljonit eurot; 6%
1 Kõige värskemad lõplike kulude andmed puudutavad aastaprogrammi 2010. Toetuskõlblikkuse perioodist (2,5 aastat) tulenevalt võis nimeta -
tud aasta vahendeid kasutada kuni 2012. aasta juuni lõpuni; peale seda pidid kulutusi kontrollima liikmesriigid ja komisjon. Hilisemate aastaprog -
rammide aruanded ei ole veel valmis.
Allikas:  Euroopa Komisjon.
11 Sissejuhatus
08 
Välispiirifondi raames on 7,3% vahen -
ditest ette nähtud ühenduse meetme -
tele, mis toetavad peamiselt liikmes -
riikidevahelist koostööd, erakorralisi 
meetmeid (osana ühenduse meetme -
test) ja erimeetmeid, mis on suunatud 
nõrkadele kohtadele strateegilistes 
piiripunktides.
09 
Välispiirifondi põhitoetuse määr on 
50% meetme kogumaksumusest või 
75% meetmetele Ühtekuuluvusfondi 
riikides või konkreetsetes prioriteetse -
tes valdkondades. Erimeetmete puhul 
võib toetus olla kuni 80% ning ühen -
duse ja erakorraliste meetmete puhul 
90%.10 
Tabelis 1  on esitatud toetuse jaotus 
riiklike programmide vahel liikmes-  
riikide kaupa ning eraldised ühenduse, 
erakorralistele ja erimeetmetele. Kõige 
suuremad välispiirifondi toetuse saajad 
on esitatud joonisel 4 .Joonis 4Liikmesriikide osakaal Välispiirifondi eraldistes
Kreeka, 13%
Prantsusmaa, 7%
Sloveenia, 3%Soome, 3%Ungari, 4%Rumeenia, 4%Poola, 4%
Malta, 4%Saksamaa, 5%Itaalia, 16%
Teised (alla 3%), 19%Hispaania, 18%
Allikas : Euroopa Komisjon.
12 Sissejuhatus Tabel 1Välispiirifondi eraldised ajavahemikul 2007–2013
Eraldised 2007–2013 (eurodes) Osakaal kogusummast
Hispaania 289 394 768 17,92 %
Itaalia 250 178 433 15,49%
Kreeka 207 816 755 12,87%
Prantsusmaa 116 220 276 7 ,20%
Saksamaa 76 099 991 4,71%
Poola 71 787 665 4,45%
Malta 70 441 716 4,36%
Rumeenia159 467 068 3,68%
Ungari 59 295 401 3,67%
Soome 51 264 631 3,18%
Sloveenia 49 532 286 3,07%
Bulgaaria138 131 686 2,36%
Madalmaad 38 035 209 2,36%
Leedu231 674 480 1,96%
Küpros130 017 404 1,86%
Eesti 27 129 191 1,68%
Portugal 23 948 902 1,48%
Belgia 19 944 180 1,24%
Šveits117 677 832 1,09%
Läti 16 830 844 1,04%
Tšehhi Vabariik 15 853 542 0,98%
Austria 13 875 936 0,86%
Norra111 479 299 0,71%
Rootsi 10 887 663 0,67%
Slovakkia 8 675 910 0,54%
Taani 7 874 409 0,49%
Luksemburg 598 220 0,04%
Island1444 240 0,03%
Kokku 1 614 577 936 100,00%
Ühenduse/erakorralised meetmed 91 214 322
Erimeetmed 45 000 000
Transiidi eriskeem, Leedu2108 000 000
Komisjoni tehniline abi 2 794 774
Välispiirifond kokku 1 861 587 032
1 Bulgaaria, Küpros, Rumeenia, Norra, Island ja Šveits osalevad Välispiirifondis alates aastast 2010.
2 Tabelis esitatud eraldis Leedule ei sisalda transiidi eriskeemi. Transiidi eriskeem on seotud saamata jäänud tasudega ja lisakuludega,  
mis tekkisid Venemaa Föderatsiooni kodanike tõttu, kes läbisid ELi territooriumi, suundudes Kaliningradi piirkonda või sealt naastes.  
Programmiperioodi 2007–2010 igal aastal eraldati 15 miljonit eurot ning programmiperioodil 2011–2013 igal aastal 16 miljonit eurot.
Allikas:  Euroopa Komisjon.
13 Sissejuhatus
Välispiirifondi kontekst
11 
Suurema osa välispiiri haldamisega 
seotud kuludest katavad liikmesriigid 
ise5. Liikmesriigid vastutavad oma  
välispiiri haldamise eest, kohaldades 
Schengeni acquis ’s paika pandud ühiseid eeskirju. Euroopa Liidu liikmes-  
riikide välispiiril tehtava operatiiv -
koostöö juhtimise Euroopa agentuur 
(Frontex) koordineerib liikmesriikide- 
vahelist koostööd ning koostab riski-  
analüüse ja viib läbi koolitusi. Seega on 
Välispiirifond välispiiri haldamisel üks 
tegur paljudest (vt joonis 5 ).5 Täielik ja usaldusväärne teave 
liikmesriikide riiklikest 
kulutustest välispiiri 
haldamisele ei ole saadaval. Joonis 5Piirihaldamise ja viisade valdkonnaga seotud sidusrühmad ja mõjud
Liikmesriikide riiklikult
rahastatud meetmedPIIRIKONTROLL JA VIISAD
ELi mittekuuluvate
riikide meetmed
Nõukogu / komisjoni Schengeni hindamisedVälised tegurid:
rahvusvahelised
konﬂiktid,
katastrooﬁd,
majanduskriisid
Tagasipöördumine
ELi koostöö ELi
mittekuuluvate riikidegaVälispiirifondist rahastatud
liikmesriikide meetmed
Rahvusvahelistest fondidest
rahastatud liikmesriikide meetmed
Koostööd tegevad  
Frontexi liikmesriigid
Muud ELi agentuurid:
eu-LISA, EUSatCen, EMSA
Integratsioon Varjupaik
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
14 Sissejuhatus
12 
Välispiirifond on osa üldprogrammist 
„Solidaarsus ja rändevoogude juh -
timine aastatel 2007–2013” (SOLID 
programm), mida haldab siseasjade 
peadirektoraat. SOLID programm on 
kavandatud rändevoogude haldamise 
parandamiseks ELi tasandil ning liidu 
välispiiri ühise haldamise ning ühise 
varjupaiga- ja sisserändepoliitika teos -
tamisest tuleneva finantskoormuse 
jagamiseks6.
13 
Välised tegurid, nagu hiljutised rahu -
tused Põhja-Aafrikas koos poliitiliste ja 
majanduslike kriisidega mujal maa-  
ilmas on põhjustanud massilisi rände-  
vooge, mis on tekitanud märkimis -
väärse surve ELi välispiirile. Otsingu- ja 
päästeoperatsioonid ei ole Välispiiri -
fondi prioriteedid, kuigi piirivalvepat -
rullide käigus võib fondi rahastatud 
varustust kasutada elude päästmiseks 
merel (ja seda on ka tehtud).Roll ja kohustused
14 
Välispiirifondi hallatakse peamiselt 
koostöös liikmesriikidega7. Selle põhi -
mõtte kohaselt vastutavad liikmesrii -
gid rahastatud meetmete elluviimise 
ja rahalise rakendamise eest, komisjon 
aga vastutab eelarve täitmise eest 
üldiselt. Komisjon võtab vastu stratee -
gilised suunised, milles esitatakse ELi 
programmitöö raamistik. Iga osalev 
liikmesriik valmistab ette mitmeaas -
tase programmi, milles kohaldatakse 
nimetatud strateegilisi suuniseid vasta -
valt liikmesriigi vajadustele.
15 
Mitmeaastast programmi rakendatakse 
üheaastaste programmide kaudu. Ko -
misjon peab mõlemad eelnevalt heaks 
kiitma. Pärast iga aastase tööprogram -
mi lõpuleviimist esitavad liikmesriigid 
lõpparuande.
16 
Komisjon peab tagama ka selle, et 
liikmesriigid on võtnud kasutusele 
asjakohased juhtimis- ja kontrollisüs -
teemid, et rahastatud projektide puhul 
hoolitsetakse asjakohaselt teavitamise, 
avaldamise ja järelkontrolli eest, ning 
et meetmed on kooskõlas teiste asja -
omaste ühenduse poliitikasuundade ja 
algatustega ning täiendavad neid.6 SOLID programmi ülejäänud 
osad on Euroopa Pagulasfond 
(ERF), Euroopa Kolmandate 
Riikide Kodanike 
Integreerimise Fond (EIF) ja 
Euroopa 
Tagasipöördumisfond). 
Euroopa Pagulasfondi ja 
Euroopa Kolmandate Riikide 
Kodanike Integreerimise Fondi 
käsitletakse kontrollikoja 
eriaruandes nr 22/2012 „Kas 
Euroopa Integratsioonifond ja 
Euroopa Pagulasfond aitavad 
mõjusalt kaasa kolmandate 
riikide kodanike 
integreerimisele?”  
(http://eca.europa.eu).
7 Komisjon haldab otse 7,3% 
fondist. Otse hallatavad osad 
hõlmavad ühenduse 
meetmeid (sh erakorralised 
meetmed) ja erimeetmeid.
15 Sissejuhatus
17 
Liikmesriikidepoolset rakendamist 
kontrollib komisjon, kes teeb selleks 
juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjel -
duste ning lõpparuannete dokumen -
taalset kontrollimist ning auditeid ja 
kontrollkülastusi.
18 
Liikmesriigi tasandil koosneb juhti -
mis- ja kontrollisüsteem järgmistest 
asutustest8:
a) vastutav asutus, kes vastutab mit -
meaastase tööprogrammi halda -
mise ja rakendamise eest. Eelkõige 
esitab vastutav asutus komisjonile 
mitme- ja üheaastased program -
mid, valib rahastatavad meetmed 
ning kontrollib lõplike toetusesaa -
jate esitatud väljamaksetaotlustes 
deklareeritud kulud9;
b) auditeerimisasutus kontrollib oma 
audititega juhtimis- ja kontrollisüs -
teemide tööd10;
c) sertifitseerimisasutus kinnitab, et 
esitatud kulud vastavad kohaldata -
vatele eeskirjadele11.
19 
Riiklikku kaasrahastamist võidakse 
kontrollida ja auditeerida vastavalt 
liikmesriigi haldusmenetlustele.8 Kontrollikoja eriaruandes 
nr 22/2012 leiti, et kolmest 
ametkonnast koosnev 
struktuur põhjustab 
ebaproportsionaalselt suure 
halduskoormuse. Perioodil 
2014–2020 kohaldatavate 
justiits- ja siseasjadega seotud 
fondide puhul tegi komisjon 
ettepaneku loobuda 
sertifitseerimisasutusest.
9 Otsuse nr 574/2997/EÜ  
artiklid 28 ja 29.
10 Otsuse nr 574/2007/EÜ 
artikkel 32.
11 Otsuse nr 574/2007/EÜ 
artikkel 31.
16
 Auditi ulatus  
ja lähenemisviis
20 
Peamine auditiküsimus oli järgmine: 
kas Välispiirifond aitab mõjusalt kaasa 
välispiiri haldamisele? Küsimus jagati 
järgmisteks alaküsimusteks:
a) Kas programmid ja projektid on 
mõjusalt toetanud Välispiirifondi 
prioriteete välispiiri haldamisel?
b) Kas Välispiirifond on edendanud 
liikmesriikidevahelist finantssoli -
daarsust, käsitlenud fondi konk -
reetseid prioriteete ning loonud 
seeläbi ELi lisandväärtust?
c) Kas Välispiirifondi kavandamis- ja 
rakendamismeetmed suurendasid 
fondi mõjusust?
d) Kas liikmesriigid ja komisjon kasu-  
tavad järelevalvet ja hindamist  
asjakohaselt Välispiirifondi mõju-  
suse parandamiseks?
21 
Audit hõlmas järgnevat:
a) välispiirifondi koostöös liikmesriiki -
dega toimuva haldusega osi, mida 
haldavad ja rakendavad liikmes-  
riigid, ning
b) ühenduse meetmeid (sh erakorra -
lised meetmed) ning erimeetmed, 
mida haldab komisjon otse ning 
mida rakendavad liikmesriigid.22 
Kontrollikoja audit keskendus protses -
sidele, mis olid seotud Välispiirifondi 
mõjususe, ELi lisandväärtuse ning 
programmide ja projektide eesmärkide 
saavutamisega. Auditiga kontrolliti 
Välispiirifondist rahastatud meetmete  
kavandamist ja rakendamist ning järe -
levalvet ja hindamist. Auditi raames ei 
tehtud põhjalikke juhtimis- ja kontrolli -
süsteemide analüüse liikmes-  
riikides12 ega mõõdetud otseselt 
Välispiirifondist rahastatud meetmete 
mõju. Hindamise aluseks olid pigem 
liikmesriikide ja komisjoni järelevalve- 
ja hindamisalased andmed.
23 
Auditi aluseks oli:
a) mitme- ja üheaastaste program -
mide lõpparuannete dokumen -
taalne hindamine (ajavahemiku 
2007–2010 programmid) ning viie 
valitud liikmesriigi13 osamaksete 
hindamine, komisjoni aruanded 
vahendite eraldamise kohta, ko -
misjoni vahearuanded saavutatud 
tulemuste kohta ja esialgsed järel -
hindamised, nõukogu dokumendid 
ning Frontexi valitud uuringud ja 
dokumendid;
b) intervjuude ja kohapealsete 
külastuste käigus komisjonis ning 
viie valitud liikmesriigi vastutavate 
asutuste ja lõplike toetusesaajate 
juures kogutud teave. Intervjuud 
tehti ka sidusrühmadega, nagu 
nõukogu (Schengeni hindamiste14 
puhul), Frontex ja Euroopa Liidu 
Põhiõiguste Amet;12 SOLID programmi juhtimis- ja 
kontrollisüsteemi on 
käsitletud eriaruandes 
nr 22/2012. 
13 Kreeka, Hispaania, Itaalia, 
Malta ja Poola. Liikmesriikide 
valiku aluseks oli 
Välispiirifondist makstud 
summade jaotus, komisjoni 
audititel ja 
järelevalvearuannetel põhinev 
riskihindamine ning Frontexilt 
saadud teave, lisaks vajadus 
luua tasakaal peamiste 
välispiiri riskipiirkondade vahel 
Vahemere piirkonnas ja 
idapiiril, sest ligi 60% 
Välispiirifondi toetusest läheb 
lõunapiirile (Vahemeri ja 
Hispaania Kanaari saared) ning 
ligi 25% idapiirile. Valitud 
liikmesriigid kokku said 55% 
Välispiirifondi vahenditest. 
14 Schengeni hindamiste puhul 
kontrollitakse, kas praegused 
ja tulevased Schengeni 
liikmesriigid kohaldavad 
Schengen eeskirju 
nõuetekohaselt. Schengeni 
hindamised viis läbi nõukogu 
valitsustevahelise protsessina. 
Vastavalt vastuvõetud 
nõukogu 
7. oktoobri 2013. aasta 
määrusele (EL) nr 1053/2013, 
millega kehtestatakse 
hindamis- ja 
järelevalvemehhanism 
Schengeni acquis’  
kohaldamise kontrollimiseks  ja 
tunnistatakse kehtetuks 
täitevkomitee 
16. septembri 1998. aasta 
otsus, millega luuakse 
Schengeni hindamis- ja 
rakendamiskomitee  
(ELT L 295, 6.11.2013, lk 27), on 
komisjonil juhtroll.
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
c) hinnangulise (mittejuhusliku) 
valimi alusel valitud 31 lõpetatud 
projekti kohapealne kontrollimine 
valitud liikmesriikides (vt lisa). Va -
lim hõlmas ajavahemiku 2007–2010 
aastaprogramme;
d) hinnangulise (mittejuhusliku) vali -
mi alusel valitud 7 komisjoni poolt 
otse hallatud lõpetatud projekti15 
dokumentaalne hindamine. Valim 
hõlmas ajavahemiku 2007–2010 
aasta tööprogramme (vt lisa);
e) eraldi audit16, mis toimus ühes 
valitud liikmesriigis (Hispaania) ja 
puudutas Välispiirifondi.24 
Audit viidi läbi lähtuvalt komisjoni 
ettepanekutest rahastamisperioodi 
2014–2020 kohta, mille alusel luuakse 
Välispiirifondi järglasena Sisejulgeole -
kufond17 (uuest fondist toetatakse vä -
lispiiride haldamist ja viisade andmist). 
Ettepanekud sisaldavad muudatusi nii 
sisus kui ka juhtimis- ja kontrollisüstee -
mides. Vajaduse korral võeti neid ette-  
panekuid auditi ajal arvesse.15 Kolm erakorraliste meetmete 
projekti, kaks muud ühenduse 
meetmete projekti, kaks 
erimeetmete projekti.
16 Kontrollikoja 2013. aasta 
kinnitava avalduse raames.
17 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. aprilli 2014. aasta 
määrus (EL) nr 515/2014, 
millega luuakse 
Sisejulgeolekufondi osana 
välispiiride ja viisade 
rahastamisvahend ning 
millega tunnistatakse 
kehtetuks otsus  
nr 574/2007/EÜ EÜ (ELT L 150, 
20.5.2014, lk 143).
18
 Tähelepanekud
25 
Kontrollikoda esitab oma peamised 
auditileiud neljas osas. Esimene osa 
näitab, et Välispiirifond on aidanud 
kaasa välispiiri haldamisele, kuid üld-  
tulemusi ei olnud võimalik mõõta. Tei -
ne osa keskendub sellele, kuidas Välis -
piirifond edendab finantssolidaarsust 
ning milline on fondi ELi lisandväärtus. 
Kavandamist ja rakendamist käsitle -
takse kolmandas osas. Neljandas osas 
käsitletakse järelevalvet ja hindamist.
Välispiirifond on edenda -
nud välispiiri haldamist, 
kuid üldtulemusi ei ole 
võimalik mõõta ning 
mõne liikmesriigi madal 
vahendite kasutusmäär 
piirab fondi mõju
Programmid ja projektid 
on suunatud Välispiirifondi 
prioriteetidele, kuid üld -
tulemusi ei olnud võimalik 
mõõta
26 
Viie valitud liikmesriigi ühe- ja mitme-  
aastased programmid olid üldiselt 
kooskõlas Välispiirifondi kõigi viie prio -
riteediga ning aitasid kaasa nende saa -
vutamisele ( joonis 2 ). Arvestades aga 
puudustega nimetatud liikmesriikide 
järelevalves ja tõsiste vajakajäämistega 
nii liikmesriikide kui ka  komisjonipool -
ses järelhindamises (vt punktid 71–73), 
ei olnud kontrollikojal võimalik fondi 
üldtulemusi asjakohaselt hinnata.27 
Suurem osa auditeeritud projekte 
toetas Välispiirifondi prioriteetide 
saavutamist. Viies valitud liikmesriigis 
kohapeal auditeeritud 31st projektist 
(vt lisa) toetas viis projekti Välispiiri -
fondi prioriteete ainult osaliselt (sest 
need hõlmasid projektikulusid, mis ei 
olnud rahastamiskõlblikud18, või mille 
seost Välispiirifondiga ei olnud võima -
lik kindlaks teha)19. Ühe teise projekti20 
panus prioriteetide saavutamisse oli 
Välispiirifondi eesmärkidega21 vastu -
olus, sest projekti käigus ei järgitud 
lugupidava kohtlemise ja inimvääriku -
se põhimõtet (vt punkt 60).
28 
Suurem osa projekte saavutas ka -
vandatud väljundi, kuid mõõdetavad 
sihtväärtused ja näitajad puudusid 
(vt punktid 52–54) ning aruanded 
ei kajastanud asjakohaselt saavuta -
tud tulemusi ja mõju ( joonisel 6  on 
esitatud näited väljundi-, tulemus- ja 
mõjunäitajatest).18 Komisjon kiitis 
kütusevautšeritega seotud 
ettepaneku heaks, kuigi see oli 
vastuolus liikmesriigile 
esitatud tolleaegsete 
suunistega. Suuniseid 
muudeti tagasiulatuvalt 
aastal 2012.
19 Lisas  esitatud liikmesriikide 
projektid nr 2, 9, 19, 21, 22.
20 Lisas  esitatud liikmesriikide 
projekt nr 25
21 Otsuse nr 574/2007/EÜ artikli 3 
lõike 1 punkt b.
19 Tähelepanekud
Madal kasutusmäär mõnes 
liikmesriigis
29 
Välispiirifondi ajavahemiku 2007–2010 
riiklike programmide keskmine kasu-  
tusmäär oli 87,6%. Mõnes üksikus 
liikmesriigis esines siiski probleeme 
(joonis 7 ). Eelkõige on vahendite 
kasutamisega probleeme Kreekas, kus 
kavandamine ja rakendamine eba-  
õnnestusid sellisel määral, et ära kasu -
tati vaid 43% Välispiirifondi eraldatud 
vahenditest22.22 Kreeka aastaprogrammide 
lõpparuannete põhjal.MõjuSisend
Väljund
Tulem• Meetme (projekti) rakendamiseks kasutatud Välispiirifondi ja riiklikud vahendid.
• Meetmele eraldatud rahaga otseselt saavutatud tulemus.
Näiteks õhusõiduki ostmine, dokumentide kontrollimise seadmed jne.
• Meetme rakendamisest tulenev muutus. Tulemid hõlmavad väljundiga saavutatud tulemusi.Näiteks õhusõidukiga tehtud patrull-lennud või piiril kontrollitud dokumendid.
• Meetme lõplik, kõrgetasemeline mõju (pikas perspektiivis). Seda mõjutavad mitmed muud (välised) tegurid.Näiteks patrull-lendudel kasutatud õhusõiduki abil avastatakse eeskirjadevastane ränne, dokumentidekontrollimise abil avastatakse piiril rohkem võltsitud dokumente.Näited väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajatestJoonis 6
Allikas : kontrollikoja näited (komisjoni mudeli põhjal), kus tulemustele viidatakse kui tulemile.
20 Tähelepanekud Joonis 7Välispiirifondi kasutusmäär ajavahemikul 2007–2010
30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%Kreeka
Tšehhi
Madalmaad
Taani
Bulgaaria
Ungari
Rootsi
Portugal
Sloveenia
Belgia
Rumeenia
Prantsusmaa
Island
Poola
Soome
Malta
Austria
Leedu
Itaalia
Slovakkia
Hispaania
Läti
Eesti
Norra
Küpros
Saksamaa
Keskmine
Allikas : komisjoni kalkulatsioonid järelhindamiste raames nii lõpetatud programmide kui ka (juhul, kui programmid olid lõpetamata) liikmes -
riikide hinnangute alusel. Bulgaaria, Island, Norra ja Rumeenia esitasid andmed ainult 2010. aasta tööprogrammide kohta. Taani ja Poola ei 
esitanud andmeid 2010. aasta programmide rakendamise kohta. Küprose ja Tšehhi Vabariigi kasutusmäärad ei olnud lõplikud. Taani ei esitanud 
kasutusmäärasid kogu eelarve kohta. Šveitsi ja Luksemburgi kohta andmed puuduvad. Kreeka andmed põhinevad Kreeka aastaprogrammide 
lõpparuannetel.
21 Tähelepanekud
Välispiirifond on küll 
edendanud finantssoli -
daarsust, kuid selle täien -
dav ELi lisandväärtus on 
olnud piiratud
30 
Kontrollikoja eesmärk oli teha kindlaks, 
kas Välispiirifondi finantssolidaar -
suse edendamise eesmärk saavutati 
ning kas fond annab täiendavat ELi 
lisandväärtust, eelkõige toetades 
konkreetseid prioriteete (vt joonis 2 ) 
ja koostööd liikmesriikide vahel või 
keskendudes kõige pakilisematele 
probleemidele.
31 
Välispiirifondi tegevus aitas selgelt 
jagada liikmesriikide finantskoormust, 
mida põhjustas liidu ühiste välispiiride 
integreeritud haldamise kasutusele -
võtt. Suhteliselt suurema koormusega liikmesriigid said Välispiirifondilt roh -
kem toetust (vt joonis 4 ). Kontrollikoda 
leidis aga, et Välispiirifondi täiendav 
ELi lisandväärtus oli piiratud, sest:
a) konkreetsetele prioriteetidele 
keskendumise süsteem oli osaliselt 
ebamõjus;
b) liikmesriikidevahelist operatiiv -
koostööd toetati väga vähe;
c) strateegiliste piiripunktide nõrka -
dele kohtadele suunatud meetmed 
olid halvasti kavandatud ja erakor -
ralistele olukordadele reageerimise 
meetmed olid osaliselt mõjusad;
d) toetati projekte ja programme, 
mida liikmesriik oleks niigi rahas -
tanud, millel puudus asjakohane 
vajaduste hindamine või mis hõl -
masid mõne auditeeritud projekti 
puhul märkimisväärseid rahasta -
miskõlbmatuid kulusid.1. fotoKolm Välispiirifondist kaasrahastatud Lampedusas  
tegutseva Itaalia rannikuvalve igailma-alust (klass 300)
Allikas : Euroopa Kontrollikoda

22 Tähelepanekud
Konkreetsete prioriteetide 
edendamise süsteem ei 
olnud mõjus
32 
Komisjon koostas strateegilised suu -
nised, milles pani paika prioriteedid, 
mida täiendavad konkreetsed priori -
teedid Välispiirifondi rakendamiseks 
liikmesriikides. Suunised on mõeldud 
ELi lisandväärtuse suurendamiseks ja 
prioriteetide rakendamiseks. Konkreet -
seid prioriteete (nagu SIS, VIS  
(1. selgitus ), konsulaarkoostöö ja Eu -
rosur) toetavate projektide kaasrahas -
tamise määr võib olla suurem. Kõrgem 
kaasrahastamise määr (75% tavapä -
rase 50% asemel) ei ole aga mõjus 15 
Ühtekuuluvusfondi riigis23 (mis saavad 
Välispiirifondi toetusest ligi 60%), sest 
nende kaasrahastamise määr on niikui -
nii 75%. Mõned liikmesriigid (Hispaania 
ja Malta) kinnitasid, et konkreetsed 
prioriteedid ei olnud programmide 
kavandamisel arvestatavaks teguriks.
33 
Lisaks ei olnud komisjon24 12st konk -
reetsest prioriteedist kolme selgelt 
sõnastanud või ei olnud prioriteedid praktilised, mis vähendas veelgi nende 
suutlikkust luua ELi lisandväärtust. 
2011. aasta tööprogrammidest alates 
on komisjon püüdnud suunata Välis -
piirifondi vahendid konkreetsetele 
prioriteetidele, kuid puuduliku järele -
valve tõttu ei ole tõendeid, et riiklike 
vahendite kasutamine sel eesmärgil 
oleks suurenenud.
34 
Kontrollikoda ei suutnud aga mää -
ratleda suure ELi lisandväärtusega 
meetmete toetamise täielikku ulatust, 
sest puudus konkreetsete prioriteetide 
kasutamise järelevalvesüsteem ning 
usaldusväärne ja asjakohane järel-  
hindamine komisjoni tasandil.
Liikmesriikidevahelist opera -
tiivkoostööd toetati vähe
35 
Välispiirifondi eesmärk oli toetada 
liikmesriikidevahelist koostööd kahes 
konkreetses valdkonnas (konsulaar -
koostöö ja Frontexi toimingud), kuid 
tulemused jäid tagasihoidlikuks.23 Kontrollikoja auditeeritud 
viiest riigist neli on 
Ühtekuuluvusfondi riigid.
24 Näiteks varustuse ostmise 
konkreetses prioriteedis 
märgiti, et vajadus sellise 
varustuse järele peab olema 
„Euroopa tasandil selgelt 
määratletud”. Kontrollikoda 
leidis aga, et selle prioriteedi 
tähendus ei olnud komisjonile 
ega liikmesriikidele arusaadav.
Välispiirifondi panus SIS II ja VIS süsteemi
Vaatamata puudulikule järelevalvele leidis kontrollikoda tõendeid Välispiirifondi toetuse mõjust SIS II ja VIS IT-
süsteeme käsitlevate konkreetsetele prioriteetidele. Nende projektide kohapealse kontrollimise käigus leidis 
kontrollikoda, et Välispiirifondi toetust peeti riiklike süsteemide25 arendamisel äärmiselt oluliseks. Viivitused 
ja muudatused ELi tasandi IT-süsteemides26 mõjutasid aga Välispiirifondi tõhusust ja mõjusust, sest tuli teha 
muudatusi ning ostetud varustust ei saanud kasutada27.
25 Riiklike süsteemide arendamise hinnanguline maksumus oli 330 miljonit eurot, millest Välispiirifond eraldas 95 miljonit.
26 Kontrollikoja eriaruanne nr 3/2014 „Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) Euroopa Komisjoni poolsest arendamisest saadud 
kogemused” (http://eca.europa.eu).
27 Näiteks ei saanud politseipatrullid SIS II-ga ühenduse saamiseks kasutada 110 mobiilset seadet (50 pihuarvutit rahastati aastaprogrammi 2007 
raames ja 60 pihuarvutit aastaprogrammi 2008 raames), sest kavandatud turvalahendus ei olnud kasutatav ning SIS II ei olnud valmis. Malta 
ametiasutused tegelesid 2014.aastal selle probleemi lahendamisega.1. selgitus
23 Tähelepanekud
36 
Välispiirifondi eesmärk (3. prioriteedi 
raames) oli rahastada konsulaarkoos -
tööd, eelkõige ühiste viisataotluskes -
kuste loomist. Eesmärk saavutati aga 
vaid piiratud ulatuses, kuigi ühenduse 
meetmete raames oli kaasrahastamis -
määr 90%. Rahastati ainult kahte ühist 
viisataotluskeskust (vt 2. selgitus ) ning 
ainult üks liikmesriik (Prantsusmaa) 
kavandas konsulaarkoostööprojekti  
muid koostööviise kasutades (nt 
ühispaiknemine või teenuse ostmine 
allhanke korras). Selle asemel kasutasid 
mitu liikmesriiki Välispiirifondi selleks, 
et remontida, kohandada ja varustada 
oma riiklikke konsulaate, mõnikord 
isegi samas riigis. Välispiirifondi va -
hendite selline kasutamine ei võimalda 
kasutada mastaabisäästu ega saada 
kasu liikmesriikidevahelisest koostööst 
viisataotlusmenetluste parandamisel 
ning viisapettuste ärahoidmisel.
37 
Teine koostöövaldkond, mille puhul 
Välispiirifondi mõju oli vähene, on 
toetus Frontexi koordineeritud ope -
ratsioonidele, suurendades Frontexi 
kasutuses olevat vara . Strateegilised suunised sisaldavad konkreetset 
prioriteeti, mis oli kavandatud Frontexi 
tegevusvõime tugevdamiseks. Nagu 
teistegi konkreetsete prioriteetide 
puhul, oli ka selle motiveeriv mõju 
väike (vt punkt 32) ning tulemusi ei ole 
mõõdetud.
38 
Kontrollikoda uuris, kas Välispiirifon -
dist kaasrahastatud varad olid Frontexi 
seadmete loendis registreeritud. See 
toetaks Frontexit (ühis)operatsioonide 
kavandamisel ja rakendamisel ( 3. sel -
gitus ). Kuigi suurem osa Välispiirifon -
dist kaasrahastatud varasid on Frontexi 
missioonide jaoks sobivad, puudub 
juriidiline kohustus Välispiirifondist 
kaasrahastatud seadmeid seadmete 
loendis registreerida. Kontrollikoda 
leidis, et 16 õhusõidukist ja patrull-lae -
vast koosnevast valimist oli vastavalt 
registreeritud vaid kaks. See piirab 
Frontexi suutlikkust (ühis)operatsioone 
kavandada ja rakendada.
„Maison Schengen” – ühine viisataotluskeskus Kinshasas, Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis
Belgia ja Portugali algatust rahastati kahest ühenduse meetmete projektist (2007. ja 2009. aastal eraldati 
Välispiirifondist kokku 845 704 eurot) ja selle eesmärk oli luua esimene Schengeni ühine viisataotluskeskus. 
Iga osalev liikmesriik on vastutav taotluste käsitlemise tehnilise poole eest. Taotlusmenetlused on aga tsent -
raliseeritud, mis võimaldab liikmesriikidel ressursse ühendada ja jagada. Tsentraliseerimine aitab viisataotle -
jaid paremini, tõhusamalt ja inimlikumalt vastu võtta ning võidelda soodsama viisakohtlemise ostmise28 ning 
viisapettusega. 2013. aasta lõpus esindas keskus 17 Schengeni riiki.
28 Uue viisataotluse esitamine teistes ELi liikmesriikides, kui esimene taotlus on tagasi lükatud.2. selgitus
24 Tähelepanekud
39 
Lisaks ei saanud Frontex kuni juunini 
2013 komisjonilt mingit teavet fondi 
rakendamise kohta (nt ostetud varad), 
kuigi komisjonil on juriidiline kohus -
tus teavet edastada ja Frontex palus 
seda ka teha. See piiras veelgi Frontexi 
kavandamis- ja tegutsemisvõimet ning 
tegevuskulude topeltrahastamise ära -
hoidmiseks tehtavaid kontrolle.
40 
Ajavahemikuks 2014–2020 on komisjon 
teinud ettepaneku edendada ainult 
kaht riikliku programmi prioriteeti, 
suurendades selleks ELi kaasrahasta -
mist 90 protsendini ning eraldades 
täiendavaid vahendeid. Erimeetmetest loobutakse. Edendamisele kuuluvad 
prioriteedid on need, mille puhul kont -
rollikoda leidis, et ELi lisandväärtus on 
piiratud – konsulaarkoostöö ja Välis-  
piirifondi toetus Frontexi operatsiooni -
dele. Kavandatakse Frontexi suuremat 
osalemist fondi haldamises, kuid ei 
koostöös liikmesriikidega ega otseselt 
hallatavate tegevuste raames ei nähta 
ette agentuuri ja komisjoni vahelist 
terviklikku teabevahetust. Lisaks puu -
dub endiselt üldine kohustus registree -
rida Välispiirifondist rahastatud vara 
Frontexi tehniliste seadmete loendis.Näide heast tavast: vara kasutada andmine Frontexi operatsioonideks
Kontrollikoja valimisse kuulus Frontexi seadmete loendisse registreeritud kaks Malta õhujõudude õhusõidukit.
Vaatamata sellele, et Malta seisab silmitsi pideva rändesurvega, andis Malta 2012. aasta oktoobris Frontexi 
ühisoperatsiooni jaoks Hispaanias 90 tunniks kasutada ühe oma Välispiirifondi toel ostetud patrull-lennuki.3. selgitus
2. foto. Merepatrull-lennuk, mille ostmist 
kaasrahastas Välispiirifond, et parandada Malta 
relvajõudude piirikontrollialast suutlikkust
© Malta armee
25 Tähelepanekud
Välispiirifondist strateegi -
liste piiripunktide nõrkade 
kohtade kõrvaldamiseks 
suunatud meetmed ning 
erakorralistele olukordadele 
reageerimise meetmed olid 
osaliselt mõjusad
41 
Üks osa Välispiirifondi potentsiaalsest 
ELi lisandväärtusest on see, et fondi 
vahendeid saab suunata kõige paki -
lisematele probleemidele, milleks on 
enamasti kõige ohustatumad piirialad 
või üldised eriolukorrad. Välispiiri -
fondist erakorralistele olukordadele 
reageerimiseks ja strateegiliste piiri -
punktide nõrkadele kohtade kõrval -
damiseks suunatud meetmete mõju -
suse hindamiseks uuris kontrollikoda Välispiirifondi vastavaid kulutusi. 
Auditiga leiti, et erimeetmeid kasutati 
lihtsalt liikmesriikide aastaprogram -
mide täiendamiseks. Liikmesriigid ja 
komisjon ei suutnud tagada Välispiiri-  
fondi eri osade vahelist koordineeri -
mist, mistõttu puudus ülevaade, kus ja 
mis eesmärgil millist projekti rahastati.
42 
Lisaks leidis kontrollikoda, et osa 
erakorraliste meetmete vahenditest 
kasutati mitteerakorraliste olukordade 
puhul või hallati projekte halvasti  
(vt 4. selgitus ).
Osaliselt mõjus rahastamissüsteem eriolukordade puhul välispiiril
1. juhtum. Toetati meetmeid, mis ei olnud erakorralised
2011. aasta erakorraliste meetmete raames eraldati raha ainult kaheksale projektile kogusummas 7,5 miljonit eu -
rot, et toetada liikmesriike, kes olid SIS II väljatöötamise lõppetapis, kuigi see projekt oli alanud juba aastal 2001. 
Ühel juhul oli liikmesriik kulud juba ka rahastanud.
2. juhtum. Näide erakorraliste projektide kehvast haldamisest
2010. aasta erakorralised meetmed hõlmasid kolme projekti, mille raames eraldati Itaaliale ligi 4 miljonit eurot, 
et hallata araabia kevade tõttu suurenenud sisserännet. Kontrollikoda auditeeris kahte projekti. Üks projekti -
dest pidi rahastama sisserändajate riigisisest transporti29. Taotluses ei olnud ühtegi viidet veetavate sisserän -
dajate arvule, mistõttu oli kuludele vastava tulu hindamine võimatu. Transporditud sisserändajate tegelikku 
arvu ei teatatud ning see esitati alles pärast komisjonipoolset konkreetset nõuet. Ei edastatud ka teavet ees-  
märgiks seatud transpordiaja kohta ega muid üksikasju, mis võimaldanuks projekti hinnata. Lisaks kasutati ära 
vaid pool projekti eelarvest ning projekti lõpparuandes ei põhjendatud seda kuidagi. Ka teise auditeeritud 
projekti puhul30 puudusid kvantifitseeritavad eesmärgid ja asjakohane aruandlus.
29 Projekt nr 3 (Sisserändajate riigisisene transport (Shifts)).
30 Projekt nr 2 (piiriületuspunktides ja kinnipidamiskeskuste ümbruses patrullimiseks vajalike transpordivahendite arvu suurendamine (Recars)) 
erakorraliste meetmete loetelus, vt lisa.4. selgitus
26 Tähelepanekud
43 
Välispiirifond eraldab igal aastal  
10 miljonit eurot projektidele, mis on 
suunatud strateegiliste piiripunktide 
nõrkadele kohtadele. Need erimeet -
meid ei sisaldunud komisjoni Välispiiri-  
fondi käsitlevas ettepanekus, vaid 
olid lisatud nõukogu poolt. Projek -
tide valikumenetlus oli aeganõudev 
ning rakendusperiood (6 kuud) liiga 
lühike projektide jaoks, mis hõlma -
sid hankemenetlusi erivarustuse (nt helikopterid) hankimiseks. Seetõttu oli 
vahendite kasutusmäär madal. Näi -
teks Kreeka ei suutnud ajavahemiku  
2008–2010 erimeetmete programmi 
raames oma vajadustele vaatamata 
ellu viia üheksat heakskiidetud projek -
ti 11st. Kahe põhjalikult auditeeritud 
Itaalia erimeetme projekti puhul leidis 
kontrollikoda, et projekti mõnda osa 
kasutati väljaspool piiriala ning osa oli 
täiesti väljaspool Välispiirifondi ulatust 
(vt 5. selgitus ).
Erimeetmeid kasutati väljaspool piiriala
Kontrollikoda vaatas läbi ühe erimeetmete projekti 2009. aastast ning ühe 2010. aastast. Mõlemad projektid 
viis ellu Itaalia siseministeerium ning varustuse lõppkasutaja oli politsei.
2009. aasta erimeetmed: kuueks kuuks renditi sõidukid, mida pidi kasutatama Itaalia lõunapoolsel 
merepiiril
Projekt esitati projektikonkursile, mille piirkondlikuks ulatuseks oli märgitud „Itaalia merepiir (Vahemeri ja Sit -
siilia väin)”. Projektitaotluses oli märgitud, et projekt „suurendab piirivalve mõjusust sadamapiirkondades ning 
Vahemere keskosa rannikualadel.” Kõik 137 autot viidi aga põgenike kinnipidamiskeskustele (CIE), mis asuvad 
riigi põhjaosas Torinos, Milanos ja Bolognas, ega ole seotud välispiiri valvamisega. Komisjon kiitis kulud selle -
gipoolest heaks (lõplik toetussumma 950 688 eurot).
2010. aasta erimeetmed: piiripatrull
Projekti eesmärk oli osta politseisõidukid (taotlusest ei selgu, kui mitu autot tuleks osta ja mis on nende ka -
sutusala) merepiiri patrullimiseks Itaalia lõunaosas ja eriti edelaosa rannikualadel. Sõidukeid kasutati aga kin -
nipidamiskeskuste (CIE)31 ja varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuste (CARA) lähistel. Lõpparuande hindamisel 
märkis komisjon, et projekti raames ostetud 43 sõidukist 22 ei kasutatud projektitaotluses esitatud piirkonnas, 
sest kasutusalaks oli hoopis ülalkirjeldatud keskuste ümbrus. Seega luges komisjon asjaomased kulud  
(337 405 eurot) rahastamiskõlbmatuks (kokku heaks kiidetud 1 192 559 eurost moodustas lõplik  
toetussumma 560 259 eurot).
31 CIE ja CARA keskused asuvad üle terve Itaalia nii rannikualadel kui ka sisemaal.5. selgitus
27 Tähelepanekud
44 
Võttes arvesse õigusaktidest tulene -
vaid kavandamispiiranguid ja raken -
damisprobleeme, otsustas komisjon 
2013. aastal erimeetmeid mitte ellu 
viia.
Toetati projekte, mida liik -
mesriik oleks niigi rahas-  
tanud, millel puudus asja-  
kohane vajaduste hindamine 
või mis hõlmasid märkimis -
väärseid rahastamiskõlbma -
tuid kulusid
45 
Kontrollikoda leidis, et valimi viiest liik -
mesriigist kahes (Kreeka ja Hispaania), 
oli mitu projekti selleks ajaks, kui need 
lisati aastaprogrammidesse, riiklikult 
juba rahastatud, või kavatseti neid igal 
juhul rahastada. Sama olukord oli ka 
ühega kolmest auditeeritud erakor -
ralisest meetmest, mille puhul juba 
projektitaotluses märgiti, et liikmesriik 
on eraldanud eelarvevahendid projekti 
täies mahus rahastamiseks. Kuigi fondi 
eeskirjade kohaselt võib nii toimida ja 
selline tegevus suurendab vahendite 
kasutusmäära, ohustab liikmesriigi 
kulutuste asendamine ELi vahendite -
ga ELi lisandväärtust. Eelkirjeldatud 
juhtumite puhul ELi lisandväärtust ei 
loodud.46 
Kontrollikoja valimi kolmes liikmes-  
riigis (Kreeka, Itaalia ja Poola) ei olnud 
teatud projektide ELi lisandväärtust 
võimalik kindlaks teha, sest projekti 
aluseks olevaid vajadusi ei olnud asja -
kohaselt hinnatud. Kahes liikmesriigis 
(Kreeka ja Itaalia) oli fondi ELi lisand -
väärtus piiratud, sest mõned projektid 
hõlmasid tegevuskulusid, nagu kütus 
ja tarbekaubad varustuse jaoks, mitte 
liikmesriikide välispiiri haldamise suut -
likkuse suurendamist. Selliste kulude 
toetamine on küll lubatud ja võib eri -
olukordades ka põhjendatud olla, kuid 
fondi eesmärk on siiski toetada suut-  
likkuse suurendamist32, st infrastruk -
tuuri või varustuse hankimise rahasta -
mist, mitte jooksvate kulude katmist.
47 
Välispiirifondi ELi lisandväärtust piirab 
ka mõne auditeeritud projekti rahasta -
miskõlbmatute kulude kõrge osakaal. 
Selle põhjuseks on kulud, mis ei ole 
kooskõlas fondi prioriteetidega, või 
varustus, mida ei kasutata ettenähtud 
paigas või ettenähtud viisil. Suurem 
osa kontrollikoja avastatud juhtudest 
olid jäänud olemasolevate riiklike 
juhtimis- ja kontrollisüsteemide poolt 
avastamata (punktiga 45–47 seotud 
näited on esitatud 6. selgituses ).32 Vt otsus nr 574/2007/EÜ 
(artiklid 3 ja 4) ja komisjoni 
teatis SOLID programmi 
komiteele 18. oktoobril 2010.
28 Tähelepanekud
Näiteid projektidest, mille ELi lisandväärtus oli väike või teadmata
Juba rahastatud projektide toetamine
Kreeka projekt 75 politseipatrull- ja reisijateveosõiduki hankimiseks lisati Kreeka 2009. aasta programmi märt -
sis 2011 pärast seda, kui sõidukid olid juba riigieelarvest saadud rahaga ostetud.
Vajaduste hindamise puudumine ja rahastamiskõlbmatud kulud
Itaalias auditeeris kontrollikoda projekti (2010. aasta programm), mille raames hangiti finantspolitseile (Guar -
dia di Finanza) 355 töösõidukit, mille abil merepiiril sisserändajaid leida ja kindlaks teha. Lõplik toetusesaaja ei 
suutnud täielikult näidata, kuidas vajalike sõidukite arv paika pandi või mille alusel need eri üksustele jagati. 
Projekti raames ostetud sõidukite arv suurenes peamiselt seetõttu, et saadaval olid täiendavad vahendid. 
Kontrollikoda leidis, et sõidukeid kasutatakse tavaliseks politseitööks.
Asjaomase 355 sõiduki puhul ei olnud tehtud vajaduste hindamist ning arvestades, et Itaalia ostis ajavahemiku  
2007–2010 iga-aastaste programmide raames kokku 1084 sõidukit, on olemas risk, et Välispiirifondi vahendid 
kulutatakse projektidele, mis ei vasta fondi prioriteetidele ning pakilisemad vajadused jäävad katmata.
Itaalia ühe teise projekti puhul, mille eesmärk oli soetada tarkvara ning laiendada Kesk- ja Põhja-Itaalia polit -
seiametite vahelist valguskaabli infrastruktuuri, esitasid Itaalia ametnikud kontrollikojale vastukäivat teavet 
koguinvesteeringu suuruse ning rahastamiskõlblike kulude arvutamise kohta. Seetõttu ei saanud kontrolli -
koda kindlaks teha, millises ulatuses oli Välispiirifondiga seotud 2007. aasta programmis rahastamiskõlbliku 
kuluna deklareeritud 22 miljoni euro suurune summa, mida Välispiirifond pidi 50% ulatuses kaasrahastama.
Sarnaseid probleeme leiti ka Malta 2007. aasta programmis, kus summa suuruseks oli 540 000 eurot. Liikmes -
riik ei suutnud põhjendada, miks teatud kulud (peamiselt ehitustöödega seotud) olid projektile eraldatud.6. selgitus
29 Tähelepanekud
Strateegilised ja tegevus -
alased puudused Välispiiri-  
fondi kavandamisel ja 
rakendamisel liikmesrii -
kide ja komisjoni tasandil
48 
Kontrollikoda hindas fondi mõjususega 
seotud peamisi protsesse ehk kavan -
damist ja projektide valikut, ning leidis, 
et programmid ei ole lülitatud riiklikus -
se strateegiasse ning neil puuduvad 
SMART-eesmärgid ja mõõdetavad 
näitajad. Kavandamist puudutavad 
nõuded tekitavad liiga suure haldus -
koormuse. Mõne liikmesriigi projektide 
valikumenetlused ei taganud liikmes -
riigi tegelike vajaduste katmist. Lisaks 
ohustasid finantsjuhtimist auditi  
käigus leitud puudused hanke-  
menetlustes. 3. fotoVälispiirifondist kaasrahastatud politsei patrullsõiduk 
Kreekas
Allikas : Euroopa Kontrollikoda

30 Tähelepanekud
Programmid ei haakunud  
riiklike piirivalve- ja viisa-  
strateegiatega ...
49 
Teatud liikmesriikides uuris kontrolli -
koda seda, kas ühe- ja mitmeaastased 
programmid põhinesid riiklikul piirihal -
dus- ja viisastrateegial ning kas need 
olid koordineeritud riiklike, muude ELi 
ja rahvusvaheliste fondidega. Välispii -
ride kontrolli, tagasisaatmist ja tagasi -
võtmist käsitleva Schengeni kataloogi 
3. versiooni kohaselt peaks selline 
strateegia „ülesanded selgelt delegee -
rima” ning „sisaldama töökeskkonna, 
riskide ja ohtude hindamist, vajalike 
vahendite analüüse ning samuti tege -
vus- ja arengukavasid”. Ainult siis, kui 
on olemas selline terviklik hindamine, 
on Välispiirifondil võimalik saavuta -
da maksimaalne mõjusus ja tõhusus. 
Kontrollikoda analüüsis Schengeni 
hindamiste alusel seda, kas riiklik 
strateegia põhines ühisel integreeri -
tud riskianalüüsi mudelil33 ja kas selles 
hinnati suhtelisi riske, mida tekitavad 
ohud piiride ja viisade haldamisele.
50 
Kontrollikoja valimi viiest liikmes -
riigist neljas (st kõigis peale Poola) 
leidis kontrollikoda, et mitmeaasta -
ne programm (ja selle tulemusel ka 
üheaastased programmid) ei haaku -
nud tervikliku strateegiaga, sest seda 
strateegiat ei eksisteeri. Olemas oli küll 
mitu väiksemat strateegiadokumenti, 
aga need käsitlesid sageli ainult üht 
ametiasutust. Kuigi mitmeaastased 
programmid pidid sisaldama riikliku ja Välispiirifondist eraldatava toetuse 
vastastikust täiendavust käsitlevat 
osa, leidis kontrollikoda, et selgitu -
sed olid puudulikud või ei olnud neid 
üldse. Kõigis viies liikmesriigis on 
ühine integreeritud riskianalüüs alles 
tegemisel või puudub üldse. Kuna 
puudus riskianalüüsile tuginev terviklik 
ülevaade, ei saa komisjon ja liikmes -
riigid objektiivselt kindlaks teha, kas 
Välispiirifondist rahastatud meetmed 
vastavad liikmesriigi üldstrateegiale, 
on suunatud tegelikele vajadustele, 
ning miks valis fond rahastamiseks just 
need meetmed.
51 
Kolmes liikmesriigis (Hispaania, Malta 
ja Poola) leidis kontrollikoda tõen -
deid selle kohta, et Välispiirifondi ei 
koordineeritud asjakohaselt teiste ELi 
fondidega34 või muude rahvusvaheliste 
fondidega35. See seab ohtu asjaomaste 
fondide tõhususe ja mõjususe, sest 
fondide vahendid võivad olla suuna -
tud sarnastele meetmetele.
... ning neil puudusid SMART-
eesmärgid ning mõõdetavad 
näitajad
52 
Kontrollikoda uuris, kas ühe- ja mit -
meaastased programmid ja projektid 
hõlmasid SMART-eesmärke ja näitajaid, 
mis oleksid asjakohased, mõõdetavad, 
ning mida saaks võrrelda kavandatud 
sihtväärtusega.33 Frontexi ja liikmesriikide välja 
töötatud riskianalüüsi mudel, 
mida kasutab Frontex ja mida 
soovitatakse kasutada 
liikmesriikidel.
34 Näiteks Euroopa 
Regionaalarengu Fond (ERF)
35 Näiteks USA toetus 
piirihaldusprojektidele.
31 Tähelepanekud
53 
Kontrollikoja valimisse kuulunud viie 
liikmesriigi ühe- ja mitmeaastased 
programmid ja projektid ei sisaldanud 
SMART-eesmärke ega mõõdetavaid 
näitajaid. Suurem osa programmikir -
jeldustest ei sisaldanud ka sihtväärtusi. 
Kreeka seadis 2008., 2009. ja 2010. aas -
ta programmi eesmärgid alles pärast 
seda, kui projektid olid ellu viidud, 
muutes eesmärgid seeläbi tarbetuks. 
2012. aasta programmide analüüs 
näitas, et kolme liikmesriigi puhul oli 
näitajate sõnastamine paranenud, 
kuid kahe puhul neist ei olnud tehtud 
edusamme näitajate sihtväärtuste 
määramisel.54 
Kuigi piirihalduse ja viisade väljastami -
se osas võib tulemus- ja mõjunäitajate 
määratlemine keeruline olla, on komis -
jon oma suunistes näidanud, et see on 
võimalik. Ühiste kohustuslike näitajate 
puudumise tõttu kasutasid liikmesrii -
gid erinevaid näitajaid nii eri program -
mides kui ka sarnaste meetmete puhul, 
mistõttu oli asjakohane hindamine 
võimatu. Vaatamata liikmesriikide 
programmide eesmärkide ja näitajate 
ebakvaliteetsusele kiitis komisjon need 
heaks, sest fondi vahendid oli vaja ära 
kasutada (vt 7. selgitus ).
Näited ebatäpsetest ja ebasobivatest näitajatest
Üks projekt hõlmas kahe keskmise suurusega laeva ostmist merepatrullideks ja seda rahastati Hispaania 
2008. aasta programmi raames. Sarnaselt teistele Hispaanias auditeeritud projektidele36 leidis kontrollikoda 
näitajaid, mis ei olnud asjakohased, ei olnud registreeritud ja/või olid määratud ilma, et vastutav asutus oleks 
lõpliku toetusesaajaga nõuetekohaselt konsulteerinud.
Projekti eeldatud tulemused olid väga ebamäärased ning enamasti puudusid selgitused selle kohta, kuidas 
saab mõõta näiteks merepatrullidele eraldatud vahendite tõhususe ja mõjususe suurendamist, missioonide 
julgeolekutingimuste parandamist ja piirijulgeoleku tugevdamist. Ainus mõõdetav eeldatav tulemus oli „vä -
hendada ebaseaduslikult Hispaania Euroopa rannikule jõudvate aluste arvu”. Selle näitaja probleemiks on aga 
see, et põhjuslikku seost tegevuse ja tulemuste vahel tuleb korralikult analüüsida.
36 Lisas  esitatud liikmesriikide projektid nr 7, 8, 9, 11 ja 12 .7. selgitus
32 Tähelepanekud
55 
Komisjon on juba võtnud meetmeid 
mõne ühiste näitajate puudumisest 
tingitud puuduse parandamiseks, 
pakkudes ajavahemikuks 2014–2020 
välja kohustuslikud ühised näitajad. 
Liikmesriigid peavad töötama välja 
programmipõhised näitajad.
Iga-aastaste program -
mide kavandamisega seo -
tud nõuded põhjustavad 
liigset halduskoormust ja 
rakendamisraskusi
56 
Mitmeaastastele programmidele 
lisaks tuleb koostada ka üheaastased 
programmid. Selle eesmärk oli pa -
rem järelevalve vastutavate asutuste 
rakendatavate programmide üle, kuid 
nõue tekitas liigset halduskoormust nii 
liikmesriikides kui ka komisjonis, ning 
põhjustas ka märkimisväärseid viivitu -
si. Liikmesriikide poolt alguses esitatud 
programmide kvaliteet oli kehv (sageli 
ei järgitud õigusaktidega seatud nõu -
deid) ja see põhjustas viivitusi ühe -
aastaste programmide heakskiitmisel. 
Aastaprogrammi esmasest esitamisest 
ja lõpliku versioonini kulus keskmiselt 
6,5 kuud. Selle tulemusena vähenes 
projekti rakendamiseks jäänud aeg 
sageli märgatavalt.
57 
Välispiirifondi aastaprogrammid ei 
sobinud samuti hästi kokku keeruka 
varustuse jaoks vajalike pikkade han -
kemenetlustega. Sellest tulenevalt tek -
kis projektide elluviimisel viivitusi või 
ei saanud fond neid rahastada. Eeltoo -
dud probleeme arvesse võttes koos -
tatakse ajavahemiku 2014–2020 jaoks 
ainult mitmeaastased programmid.Mõne liikmesriigi projektide 
valikumenetlused ei taganud 
tegelike vajaduste katmist
58 
Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide 
projektide valikumenetlused. Neis leiti 
tõsiseid puudusi Itaalias ning esimeste 
aastatega seoses ka Maltal, mistõttu 
on kahtlane, kas valituks osutusid ikka 
kõige asjakohasemad projektid.
59 
Itaalias leiti mitu puudust vahendite 
jagamisel riigiasutuste vahel ning 
sellele järgnenud projektivalikus. 
Auditijälje täieliku puudumise tõttu ei 
olnud kontrollikojal võimalik kontrolli -
da, mille alusel jagati vahendid lõplike 
toetusesaajate vahel 2007. ja 2008. aas -
ta programmide raames. Hilisemate 
aastate puhul selgus vastutava asutuse 
põhjendustest, et toetuse jagamise 
kriteeriumid olid kas eksitavad või ei 
kohaldatud neid vahendite jagamisel. 
Seetõttu ei olnud võimalik põhjenda -
da, miks suurendati pidevalt eraldisi 
siseministeeriumile (julgeolekuosakon -
nale, sisserände osakonnale ja piiri -
politseile), mille ruumides paiknes ka 
vastutav asutus, samas kui teistele asu -
tustele (nagu rannikuvalve) eraldatud 
toetusi vähendati. Sama ministeerium 
oli ka ainus Itaalia ametiasutus, mis sai 
perioodil 2007–2012 toetust erakor -
raliste ja erimeetmete raames, kuigi 
Itaalia piiri haldusega on seotud ka 
mitu muud asutust (eri ministeeriumi -
de valitsemisalas). Teiste ametiasutuste 
kõrvalejätmine või tõrjumine tekitab 
riski, et nende vajadusi ei kaeta.
33 Tähelepanekud
60 
Kreekas asuva ajutise kinnipidamis -
keskuse rajamise projekti valiku ja 
toetamise puhul ei järgitud lugupidava 
kohtlemise ja inimväärikuse põhimõtet 
(vt 8. selgitus ).
Kinnipidamiskeskuse rahastamine Kreekas
Kontrollikoda kontrollis Lesbose saarel Paganis asuva ajutise kinnipidamiskeskuse (tuntud ka kui Mytilini eba -
seaduslike sisserändajate keskus) üürikulusid. Projekti viis ellu vastutav asutus (avaliku korra ja kodanikukaitse 
ministeerium).
Vastutav asutus lisas 2008. aasta programmi selle hilisel läbivaatamisel projekti, mille eesmärk oli „majutada 
sisserändajad hotellides ja tubades”. Tegelikkuses aga rahastati Pagani keskuse üürimist ajavahemikul 1. jaa -
nuar 2008 kuni 30. juuni 2010 (toetuse kogusumma oli 267 405 eurot).
Inimõigusteorganisatsioonid kritiseerisid keskust korduvalt selle kehvade tingimuste tõttu. Keskus oli algselt 
mõeldud laohooneks ja see muudeti keskuseks, kuhu majutada 300 inimest. 2008. aastal oli kinnipidamis-  
keskuses 720 sisserändajat. Tingimusi kirjeldati sõnadega „ebainimlikud” ja „tervistkahjustavad nii töötajatele 
kui ka kinnipeetavatele”37 . ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet külastas keskust oktoobris 2009 ning käskis selle 
sulgeda. Ajavahemiku oktoobri lõpp 2009 kuni juuni 2010 lõpetati järk-järgult keskuse kasutamine.
Ajal, mil tehti otsus projekti rahastada, olid vastuvõetamatud tingimused laialdaselt teada. Kreeka ametiasutu -
sed aga esitasid komisjonile eksitava projektikirjelduse ja komisjon plaanib nüüd, pärast lõpparuande analüü -
simist, kulud lõppmaksest maha arvata.
37 Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee aruanne Kreeka valitsusele Kreekasse tehtud 
külastuse kohta ajavahemikul 23.–29. september 2008 (CPT/INF (2009) 20).8. selgitus
Puudulikud hanke-  
menetlused liikmesriikides 
ohustavad usaldusväärset 
finantsjuhtimist
61 
Kontrollikoda auditeeris 11 projekti 
hankemenetlusi. Kaheksa menetlust ei vastanud asjakohastele õigussätetele 
või viidi läbi viisil, mis ei taganud kulu -
dele vastavat tulu. Üks hankemenetlus 
(patrullkoerte ostmine Kreekas) kukkus 
ebasobiva menetluse tõttu täiesti 
läbi. Mais 2012 osteti küll 40 sõidukit, 
aga koerad olid juunis 2014 ikka veel 
ostmata.
34 Tähelepanekud
62 
Peamiseks puuduseks oli asjaolu, 
et kolm liikmesriiki ei põhjendanud 
asjakohaselt julgeoleku- ja kaitsealas -
te hangete erandklausli kasutamist. 
Näiteks ostis Hispaania 2007. aasta 
programmi raames 50 miljoni euro 
eest kaks lennukit merepatrullideks 
ja ebaseadusliku sisserändega võit -
lemiseks. Hispaania ametiasutused 
kuulutasid hanke salajaseks, kasutasid 
väljakuulutamiseta läbirääkimistega 
hankemenetlust ning küsisid pakku -
must vaid ühelt tarnijalt. Julgeolekut 
ohustamata oleks saanud kasutada ka 
vähem ranget menetlust. Teistes liik -
mesriikides kasutati sarnastel juhtudel 
avatud hanget.
63 
Muud hankemenetluste puudused olid 
sama tarnija kasutamine ilma piisava 
konkurentsita ning avalike sektori 
ametiasutuste puudulik suutlikkus ja 
teadmised.
64 
Vaatamata sellele, et suur osa Välis -
piirifondi vahenditest kulutati hanke -
menetluste vormis, olid vastutavate 
asutuste poolsed hankemenetluste 
kontrollid viiest liikmesriigist neljas 
(kõigis peale Poola) ebapiisavad või 
olematud.65 
Seetõttu on oht, et Välispiirifondi 
teatud programmide rahaliselt kulu -
kad meetmed (mis hõlmavad näiteks 
lennukite ja laevade hankimist) ei anna 
kuludele vastavat tulu.
Liikmesriikide vastuta -
vate asutuste järelevalve 
puudused ning tõsised 
vajakajäämised komisjoni 
ja liikmesriikide tehtud 
järelhindamistes ei või -
malda fondi üldtulemusi 
asjakohaselt hinnata
66 
Kontrollikoda püüdis kindlaks teha, 
kas komisjon ja liikmesriigid kasutavad 
järelevalvet ja hindamist Välispiiri-  
fondi mõjususe analüüsimiseks ja 
parandamiseks. Leiti, et järelevalvet 
ja hindamist takistas tõsiselt SMART-
eesmärkide ja mõõdetavate näitajate 
puudumine; puudus ka asjakohane 
projektide järelevalve ja aruandlus liik -
mesriikide tasandil, hindamine venis ja 
selles oli märkimisväärseid puudusi.
35 Tähelepanekud
Liikmesriikidepoolne projek -
tide järelevalve ja aruandlus 
on puudulikud
67 
Üheski kontrollikoja valimisse kuulu -
nud liikmesriikides ei teinud vastutav 
asutus piisavat järelevalvet, mis oleks 
võimaldanud asutusel projektide 
teostamist jälgida ning märgata seatud 
eesmärkidest kõrvalekaldumist. Kui 
järelevalvearuanded ka esitati, puu -
dus neis sageli oluline teave, näiteks saavutatud tulemuste võrdlemine 
varem kindlaksmääratud näitajate või 
sihtväärtustega ning projekti teosta -
misetapis tehtud olulised muudatused. 
Kreekas ei tehtud projektide teosta -
misetapis ajavahemikul 2007–2009 
üldse järelevalvet, sest tavaliselt lisati 
projektid aastaprogrammi pärast seda, 
kui need olid ellu viidud. Kohapealseid 
kontrolle vahel küll tehti, ent puudusid 
kontrollnimekirjad, mis oleksid näida -
nud, et kontrolliti rahastatud projekti -
de kvalitatiivseid aspekte.4. fotoVälispiirifondist kaasrahastatud piirivalvepunkt  
Hispaania-Maroko piiril El Tarajalis (Ceuta)
Allikas : Euroopa Kontrollikoda

36 Tähelepanekud
68 
Üheski viiest liikmesriigist ei sisalda -
nud lõpparuanded rahuldavat üle -
vaadet projekti ega aastaprogrammi 
saavutatud näitajatest või sihtväärtus -
test. Kolmes liikmesriigis leiti lõpp -
aruannetest ebakõlasid ja vigu, mis 
mõjutasid andmete usaldusväärsust. 
Hispaanias muudeti projektide lõpp -
aruande esitamine kohustuslikuks alles 
2010. aasta programmi raames ning 
rakendamise üle hakati järelevalvet te -
gema alles alates 2009. aasta program -
mi elluviimisest. Auditi ajal (veebruar 
2014) ei nõudnud Kreeka ikka projekti -
de lõpparuannete esitamist, mis piirab 
märkimisväärselt teabe saadavust 
saavutatud projektitulemuste kohta. 
Itaalia vastutav asutus teatas kontrolli -
koja auditi tulemusel oma kavatsusest 
hakata tegema kontrollkülastusi.
69 
Üheski kontrollikoja valimisse kuulu -
nud liikmesriigis ei olnud fondi toetuse 
andmise alguses loodud asjakohast 
IT-süsteemi seatud näitajate talletami -
seks. Kolm liikmesriiki (Hispaania, Itaa -
lia ja Malta) on küll rahastamisperioodi 
teises pooles hakanud välja arendama 
vastutavat asutust toetavat IT-süs -
teemi, kuid ainult Itaalia süsteemil on 
olemas funktsioonid, mis võimaldavad 
määrata näitajad ning nende väärtu -
sed. Komisjoni suunistes ei selgitata 
selliste IT-süsteemide eeliseid ning või -
malus parimate tavade vahetamiseks 
jäi kasutamata.
70 
Liikmesriikide aruandlus ühenduse 
meetmete ja erimeetmete kohta sisal -
dab samasuguseid puudusi: puudub 
teave tulemuste kohta ning sageli 
pole esitatud kõige põhilisematki 
informatsiooni.Nii komisjoni kui ka liikmes -
riikide tasandi järelhindamis -
tes esines viivitusi ja tõsiseid 
puudusi
71 
Komisjon koostöös liikmesriikidega 
vastutab fondi tegevuse asjakoha -
suse, mõjususe ja mõju hindamise 
eest. Esimese kahest järelhindamisest, 
mis hõlmas perioodi 2007–2010, pidi 
komisjon Euroopa Parlamendile ja teis -
tele institutsioonidele esitama  
31. detsembriks 2012.
72 
Kontrollikoda analüüsis oma valimisse 
kuulunud liikmesriikide panust selles -
se hindamisse ning leidis lünki, vigu 
ja ebatäpsusi kõigi viie liikmesriigi 
hindamisaruannetes. See vähendab 
märgatavalt lõpliku hindamisaruande 
usaldusväärsust. Liikmesriikide esita -
tud kvantifitseeritud teabe piiratud 
ulatuse põhjuseks oli osaliselt asjaolu, 
et andmed, mille kohta tuli aru anda, 
kinnitas komisjon alles 2011. aastal. 
Selleks ajaks olid kõik hindamisse 
lisatavad projektid alanud ja suurem 
osa oli ka juba lõpule viidud, mistõttu 
ei saanud liikmesriigid kogutavaid 
näitajaid enam muuta. Selle tõttu oli 
hindamises esitatud kvalitatiivse teabe 
kvaliteet üldiselt halb ning andmete 
tagantjärele kogumine ei olnud tõhus 
ja tekitas lisatööd.
37 Tähelepanekud
73 
Kontrollikoda analüüsis komisjoni 
lõplikku hindamisaruannet ning leidis 
hulgaliselt liikmesriikidest kogutud 
kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe 
kokkuvõtteid. Andmete esitusviis oli 
aga kirjeldav ning nende tähendust 
ei olnud analüüsitud. Näiteks esitati 
andmed ilma igasuguse kasuliku võrd -
lusteabeta või kujul, mis ei võimalda 
andmeid paremini mõista (näiteks 
„loodud või ajakohastatud süsteemide 
arv”). Lisaks ei käsitleta hindamises ei 
ühenduse, erakorralisi ega erimeet -
meid, mis vähendab aruande väärtust 
veelgi. Seetõttu ei saa lugeda järelhin -
damist kasulikuks või usaldusväärseks 
aruandeks, mille abil hinnata Välispiiri -
fondi tegelikku mõju.74 
Vaatamata tähtaja pikendamisele 
esitasid ainult kaheksa liikmesriiki 28st 
oma osa komisjonile õigeaegselt, mis 
vähendas komisjoni ja tema tellitud 
töövõtja aega andmetega töötada. 
Viivitusi esines ka komisjoni tasandil. 
Kontrollikoja audititöö lõpetamise ajal 
(märtsis 2014), ja enam kui aasta pärast 
tähtaega, ei olnud komisjon aruannet 
veel heaks kiitnud, mistõttu ei olnud 
teave Välispiirifondi sidusrühmadele 
kättesaadav.
38
 Järeldused  
ja soovitused
75 
Audit näitas, et Välispiirifond aitas kaa -
sa välispiiri haldamisele ning edendas 
finantssolidaarsust. Fondi täiendav 
ELi lisandväärtus oli aga vähene ning 
üldiseid tulemusi ei olnud võimalik 
mõõta, sest vastutavate ametiasutuste 
järelevalve oli nõrk ning komisjoni- ja 
liikmesriikidepoolsetes järelhindamis -
tes esines tõsiseid puudusi. Auditiga 
leiti tõsiseid puudusi fondi haldamises 
peamistes liikmesriikides (Kreeka, 
Hispaania, Itaalia ning esimestel rahas -
tamisaastatel Malta). Nende puuduste 
tõttu valitseb oht, et piirihaldust ei 
parandata piisavalt seal, kus seda oleks 
kõige rohkem vaja.
Välispiirifond aitas kaasa 
välispiiri haldamisele, kuid 
üldtulemusi ei olnud või -
malik mõõta, sest puudusid 
SMART-näitajad ja hindami -
ses esines tõsiseid puudusi
76 
Kontrollikoda leidis, et ei ole võimalik 
hinnata, millises ulatuses Välispiiri -
fond on toetanud oma prioriteetide 
rakendamist. Liikmesriikide program -
midel puudusid SMART-eesmärgid ja 
mõõdetavad näitajad, mis koos ühiste 
näitajate puudumisega muutis ko -
misjonipoolse asjakohase hindamise 
võimatuks. Vaatamata liikmesriikide 
programmide eesmärkide ja näitajate 
halvale kvaliteedile kiitis komisjon 
need heaks, sest fondi vahendid oli 
vaja ära kasutada (vt punktid 53 ja 54).77 
Vastutavad asutused ei teinud tule -
muste saavutamise üle asjakohast 
järelevalvet või tegid seda ebapiisa -
valt. Järelevalve- ja lõpparuanded ei 
sisaldanud olulist teavet mõjususe 
kohta või oli teave ebausaldusväärne. 
Üheski kontrollikoja valimisse kuulu -
nud liikmesriigis ei olnud IT-süstee -
mi, mis oleks fondi algetapist peale 
andmeid salvestanud. Ainult Itaalia oli 
sellist süsteemi edaspidiseks kasuta -
miseks välja töötamas (vt punkt 72). 
Liikmesriikidepoolne osa komisjoni 
tehtud hindamisaruandesse edastati 
viivitusega ja sisaldas tõsiseid puudusi 
(vt punkt 73).
78 
Komisjon tegi ettepaneku võtta rahas -
tamisperioodiks 2014–2020 kasutusele 
kohustuslikud näitajad ning liikmes-  
riigid peavad välja töötama oma prog -
rammipõhised näitajad.
1. soovitus
Komisjon peaks:
– tagama, et kõik kasutatud näitajad 
oleksid asjakohased, mõõdeta -
vad, ja vajaduse korral seotud 
sihtväärtusega;
– tagama, et näitajad kogutakse 
algusest peale ja töötatakse välja 
IT-süsteemid, kui neid veel ei ole;
39 Järeldused ja soovitused 
– esitama liikmesriikidele selged 
suunised, et neil oleks ühine aru -
saam kohustuslikest näitajatest ja 
andmeid oleks võimalik järele-  
valve- ja hindamiseesmärkidel 
koondada;
– esitama hindamisaruanded õige -
aegselt ning esitama sidusrühma -
dele alusandmete analüüsi.
2. soovitus
Liikmesriigid peaksid:
– hoolitsema selle eest, et neil 
oleks asjakohased teadmised 
SMART-eesmärkide ning mõõde -
tavate näitajate kavandamiseks ja 
kohaldamiseks;
– seadma sihtväärtused väljundi-, 
tulemus- ja võimaluse korral ka 
mõjunäitajatele;
– salvestama juba programmi algu -
ses asjakohastes IT-süsteemides 
näitajate väärtused ning tagama 
teabe usaldusväärsus;
– kasutama struktuurifondide 
valdkonna sarnaste IT-süsteemide 
kasutamisel saadud kogemusi.Välispiirifond on küll eden -
danud finantssolidaarsust, 
kuid selle ELi lisandväärtus 
on olnud vähene
79 
Kontrollikoda leidis, et Välispiirifond 
aitas jagada liikmesriikide finants -
koormust, mida põhjustas liidu ühiste 
välispiiri integreeritud haldamise kasu -
tuselevõtt, kuid Välispiirifondi loodud 
täiendav ELi lisandväärtus oli piiratud:
a) konsulaarkoostöö alal;
b) Frontexi operatsioonide 
toetamisel;
c) erakorraliste ja erimeetmete puhul;
d) nende tegevuste puhul, mida 
rahastati või oleks rahastatud ka 
riiklikest vahenditest.
Fondi potentsiaali ei kasutatud täies 
mahus ära, sest motiveerimissüsteem 
oli puudulikult kavandatud.
80 
Ajavahemikuks 2014–2020 esitas 
komisjon ettepaneku ergutada konsu -
laarkoostööd ja fondi toetust Frontexi 
operatsioonidele. Frontexi suurem 
kaasamine fondi haldamisse on küll 
kavandatud, kuid agentuuri ja komisjo -
ni vahelist ühtlustatud teabevahetust 
nii koostöös liikmesriikidega kui otse 
hallatud programmide rakendamisel 
ei ole plaanis. Lisaks puudub endiselt 
üldine kohustus registreerida Frontexi 
tehnilise varustuse loendisse Välispiiri -
fondi/Sisejulgeolekufondi rahastatud 
vara, millest võib Frontexile kasu olla.
40 Järeldused ja soovitused 
3. soovitus
Konsulaarkoostöö tugevdamiseks:
– peaksid liikmesriigid ja komisjon 
pöörama rohkem tähelepanu ühis -
te viisataotluskeskuste loomisele 
ning muule konsulaarkoostööle, 
mitte konsulaatide remontimisele, 
kohandamisele või varustamisele.
4. soovitus
Frontexi tegevuse toetamiseks:
– peaks seadusandja kaaluma Sise -
julgeolekufondist kaasrahastatud 
asjaomaste varade Frontexi sead -
mete loendisse registreerimise 
kohustuslikuks muutmist;
– komisjon peaks edastama Fron -
texile asjakohase, tervikliku ja 
õigeaegse teabe Välispiirifondi/ 
Sisejulgeolekufondi rakendamise 
kohta liikmesriikides (programmid, 
iga-aastased rakendamisaruanded 
ja hindamised ning teave otse 
hallatud programmide ja projekti -
de kohta). Teabe puhul tuleks võtta 
arvesse ka perioodi 2014–2020 
uue raamistikuga seoses kasutu -
sele võetud tegevustoetust ning 
topeltrahastamise vältimiseks 
tuleb paika panna usaldusväärne 
kontrollisüsteem.Strateegilised puudused 
Välispiirifondi kavandamisel
81 
Auditiga leiti, et viiest liikmesriigist neli 
ei kavanda Välispiirifondi programme 
osana terviklikust riiklikust piirihaldus-  
ja viisastrateegiast. Kõigis viies liikmes -
riigis on ühine integreeritud riskiana -
lüüs alles arenguetapis või puudub 
üldse.
5. soovitus
Välispiirifondi riiklikud programmid 
peaksid tuginema terviklikule piiri-  
haldusstrateegiale. Liikmesriikide 
strateegiad peaksid põhinema ühtse 
integreeritud riskianalüüsi mudeli abil 
tehtud riskianalüüsil.
6. soovitus
Seadusandja peaks kaaluma, kas muu -
ta tulevikus Schengeni kataloogi stra -
teegia- ja riskianalüüsialaste soovituste 
järgimine Sisejulgeolekufondi toetuse 
saamisel eeltingimuseks.
41 Järeldused ja soovitused 
Puudused Välispiirifondi 
rakendamisel
82 
Kolme peamise toetust saava riigi pu -
hul (Kreeka, Hispaania ja Itaalia) leidis 
kontrollikoda Välispiirifondi kavanda -
misel, rakendamisel, järelevalves ja 
hindamises korduvaid puudusi, mis 
mõjutasid fondi mõjusust.
83 
Kontrollikoja valimisse kuulunud liik -
mesriikide puhul (Poola välja arvatud) 
leidis kontrollikoda hankemenetlusi, 
mis seadsid ohtu fondi usaldusväärse 
finantsjuhtimise.7. soovitus
Haldussuutlikkust tuleb tugevdada, 
näiteks komisjonipoolse koolituse või 
liikmesriikidevahelise parimate tavade 
jagamise kaudu.
8. soovitus
Liikmesriigid peaksid parandama han -
getealast haldussuutlikkust ning kasu -
tama Välispiirifondi/Sisejulgeoleku-  
fondi varade hankimisel võimalikult 
läbipaistvaid menetlusi.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 24. juuni 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
 Lisa LisaAuditeeritud projektid
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiIga-aastane 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplikud 
kulutused 
kokku 
(eurodes)1
Malta
1 Malta politsei – politsei 
sisserände osakondPolitsei sisserändeosakonna suutlikkuse suurendamine piirivalve ja patrullide 
osas 
Projekti eesmärk oli vajaliku varustuse abil suurendada politsei sisserände 
osakonna tegevusvõimekust ja piirivalvevõimalusi eelkõige ebaseadusliku 
sisserändega võitlemiseks.2007 491 567
2 VISET Malta plc Merereisijate terminalide kooskõlla viimine Schengeni acquis ’ nõuetega (VISET)
Projekti eesmärk oli viia Valletta sadama reisijate terminal vastavusse Schengeni 
acquis ’ nõuetega ja parimate tavadega.2007 540 234
3 Välisministeerium Suurt viisade hulka käsitleva ja suure riskiga seotud uue konsulaadi rajamine ja 
ettevalmistused biomeetriliste andmete registreerimiseks
Projekti eesmärk oli täielikult renoveerida hiljuti ostetud ruumid uue 
konsulaarosakonna jaoks Moskvas. Renoveerimisprojekt pidi hõlmama vajalikke 
turvameetmeid ning võimaldama konsulaadil valmistuda edaspidiseks 
biomeetriliste andmete registreerimiseks.2007 285 335
4 Malta relvajõud Rannavalve patrullsõidukite ostmine Malta relvajõududele
Projekti raames eraldati Malta relvajõududele asendusalus, mis aitas laiendada 
kohalolu merel ning kiirendada sekkumisvõimet.2008 7 200  000
5 Malta politsei Üleminek SIS1-lt SIS2-le ja SIReNE1-lt SIReNE2-le
Üldeesmärk oli viia lõpule teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi 
integreerimine riikliku politsei süsteemidega.2008 2 037 810
6 Malta relvajõud Malta relvajõudude piirikontrollisuutlikkuse parandamine – lennuki ostmine 
merepatrullideks
Projekti eesmärk oli parandada piirikontrollisuutlikkust, selleks osteti 
merepatrullideks mõeldud lennuk.2009 7 269 636
1 Kreeka kohta esitatud andmed on vastutava asutuse poolt kinnitatud ja esitatud. Komisjon ei ole neid aga veel heaks kiitnud.
43 Lisa Lisa
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiIga-aastane 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplikud 
kulutused 
kokku 
(eurodes)1
Hispaania
7 Siseministeerium, 
infrastruktuuri ja materiaalse 
julgeoleku peadirektoraat Tehniline tugi Schengeni infosüsteemile
Tehniline tugi Schengeni infosüsteemile selle parandamiseks, täiustamiseks ja 
arendamiseks.2010 129 129
8 Siseministeerium, riiklik 
politseikorpus, mis on osa 
politseiameti tsiviilkaardistOperatiivseadmete hankimine välispiirikontrolli jaoks
Meetme eesmärk oli hankida piiriületuspunktidesse tipptasemel varustus 
(dokumendikontrolli seadmed ja UV lambid), et parandada piirikontrolli 
kvaliteeti ja tõhusust.2007 274 885
9 Siseministeerium, 
infrastruktuuri ja materiaalse 
julgeoleku peadirektoraatPiirivalvurite hoonete remontimine ja korrastamine El Tarajali piiriületuspunktis 
Ceuta linnas
Remonditööd toetavad riikliku politseikorpuse ametnike tööd seoses isikute 
kontrollimisega riigi territooriumile sisenemisel või väljumisel.2008 2 143 680
10 Siseministeerium, 
infrastruktuuri ja materiaalse 
julgeoleku peadirektoraatPiirivalvurite hoonete remontimine ja korrastamine El Tarajali piiriületuspunktis 
Ceuta linnas
Remonditööd toetavad riikliku politseikorpuse ametnike tööd seoses isikute 
kontrollimisega riigi territooriumile sisenemisel või väljumisel.2010 36 426
11 Siseministeerium, 
infrastruktuuri ja materiaalse 
julgeoleku peadirektoraatRenoveerimis- , ajakohastamis- ja remonditööd Hispaania ja Maroko vahelisel 
piirialal (Ceuta ja Melilla)
Projektiga toetati videovalvevarustuse, piirialade kuivendussüsteemi, Ceuta 
turvaväravate ja Melilla vahitorni rahastamist.2010 164 386
12 Siseministeerium, politsei ja 
tsiviilkaardi peadirektoraat, 
tsiviilkaardi piirkondlik üksusKahe merepatrulliks ja ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks mõeldud 
õhusõiduki ajakohastamine. Sõidukid on ette nähtud tsiviilkaardi õhujõududele 
(õhusõidukid hangiti Välispiirifondi 2007. aasta programmi raames)
Kahe õhusõiduki ostmist kaasrahastati Välispiirifondi 2007. aasta tööprogrammi 
raames ning lepingu kogumaht oli 50 miljonit eurot. Kontrollikoja audit, mis 
käsitles edasist ajakohastamisprojekti, hõlmas ka seda ostu.
2010. aasta programmi kohaselt tuleb „õhusõidukeid edaspidiseid 
patrulliülesandeid silmas pidades ajakohastada, sest need on kogunud palju 
lennutunde. Korrastada tuleb sõidukite keresid ja osta peamisi varuosi”.2010 6 398 873
13 Välisministeerium Konsulaatide remontimine ja kohandamine
Projekt hõlmab konsulaatide kohandamist, laiendamist, ümberkavandamist 
ja ümberkolimist, et tagada konsulaatidele asjakohane varustus, töötajate 
turvalisus ning tõhusad viisataotlusmenetlused.2010 835 695
1 Kreeka kohta esitatud andmed on vastutava asutuse poolt kinnitatud ja esitatud. Komisjon ei ole neid aga veel heaks kiitnud.
44 Lisa Lisa
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiIga-aastane 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplikud 
kulutused 
kokku 
(eurodes)1
Poola
14 Välisministeerium Konsulaaresinduste varustamine biomeetriliste andmete kogumiseks vajalike 
seadmete ja tarkvaraga
Projekti eesmärk oli varustada konsulaaresindused biomeetriliste andmete 
kogumiseks vajalike seadmete ja tarkvaraga (nagu sõlmejäljeskännerid) Projekti 
rahastati kahe aastaprogrammi raames. 2007 ja 2008 389 604
15 Poola piirivalve Õhusõidukite abil piirivalveoperatsioone teostava personali kvalifikatsiooni 
tõstmine
Spetsiaalse õhusõidukialase koolituse võimaldamine piirivalve pilootidele ja 
mehaanikutele teatud tüüpi sõidukite kasutamiseks (Sokol ja Kania helikopterid, 
Skytruck-lennuk). Koolitus hõlmas ka öönägemisseadmetealast koolitust ja 
juhendajakoolitust. Projekti rahastati kolme aastaprogrammi raames.2007–2010 803 034
16 Poola piirivalve Piirivalvele erisõidukite hankimine
Projekt hõlmas piirivalveteenistusele sõidukite hankimist ning seda rahastati 
kahe aastaprogrammi raames.2008 ja 2009 3 571 588
17 Podkarpacie vojevoodkond Riiki sisenemisega seoses tehtava üksikasjalikuks kontrolliks ettenähtud hoone 
remontimine Medyka-Szegine piiripunkti juures asuval teelõigul 
Ukraina piiri ääres Medyka-Szegine piiriületuspunktis asuva sõidukite 
kontrollimiseks mõeldud hoone laiendamine. Kontrollpunktide arvu suurendati 
ühelt neljani ning varustati need uute kontrolliseadmetega.2009 645 113
18 Poola piirivalve Piirivalve kauginfoplatvormi laiendamine ja hooldus SIS II ja VIS-süsteemide 
rakendamiseks
Projekt koosnes neljast alaprojektist:
1)  andmete kopeerimiseks ja dubleerimiseks kasutatava süsteemi arendamine 
ja hooldus – 1. etapp;
2)  vestluste salvestamise süsteemi ajakohastamine ja hooldus;
3)  süsteemi nõuetele vastava riist- ja tarkvaraplatvormi ajakohastamine ja 
hooldus;
4)  arvuti tööjaamade hankimine piirivalve keskandmebaasile.2010 1 078 749
1 Kreeka kohta esitatud andmed on vastutava asutuse poolt kinnitatud ja esitatud. Komisjon ei ole neid aga veel heaks kiitnud.
45 Lisa Lisa
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiIga-aastane 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplikud 
kulutused 
kokku 
(eurodes)1
Itaalia
19 Siseministeerium  
(Polizia di Stato)Kesk- ja Põhja-Itaalias tegutsevaid piiripolitsei ja immigratsiooniameteid 
hõlmava ülekandevõrgu infrastruktuuri parandamine ning SIA ja VISA 
menetluste laiendamine
Meetme eesmärk oli kavandada, varustada ja kasutusele võtta 
telekommunikatsioonisüsteem. Valguskaablit pikendati täiendava 2600 km 
ulatuses, et ühendada omavahel piiripolitsei ametid, politsei kontrollpunktid ja 
politseijaoskonnad. Lisaks tõhustati ja laiendati SIA süsteemi ( Anti-Immigration  
Information System ) Kesk- ja Põhja-Itaalias.2007 11 023 303
20 Sadamakaptenid 
(rannikuvalve)Nelja avamerepatrulli veesõiduki hankimine
Meede jätkab 2007. aasta programmi projekti. Mõlemad projektid hõlmavad 
nelja automaatselt püstuva uppumatu igailma-aluse (klass 300) ostmist.
Neli patrull-laeva tegutsevad Sitsiilia ja Sardiinia territoriaalvetes.2008 3 866 000
21 Siseministeerium  
(Polizia di Stato)Lõuna-Itaalia praeguse sisserändekriisiga seotud täiendavate ennetamis- ja 
kontrollimeetmete toetamiseks vajalike kütusevautšerite hankimine
Piiripolitsei sõidukite jaoks diislikütuse ja bensiini kütusevautšerite ostmine. 
Kütus võimaldab teha täiendavaid patrulle seoses rändevoogudega Põhja-
Aafrikast (araabia kevad, võimuvahetus muu hulgas Liibüas ja Tuneesias).2009 572 312
22 Finantspolitsei  
(Guardia di Finanza)Operatiivsõidukite hankimine
Projekti eesmärk oli hankida finantspolitseile mootorsõidukeid, et 
täita ülesandeid, mis on seotud merepiiridel sisserändajate leidmise ja 
kindlakstegemisega ebaseadusliku sisserändega võitlemise raames.  
Osteti 355 sõidukit.2010 3 612 768
23 Siseministeerium  
(Polizia di Stato) Lennuki ostmine piiripolitseile 
Teise lennuki ostmine (esimene osteti 2009. aasta programmi raames) 
piiripolitseile, et tagada operatiivtegevuste koordineerimine, eelkõige seoses 
kriisiolukordade haldamisega, mis võivad ootamatult tekkida riigi territooriumi 
teatud paikades.2010 3 377 748
1 Kreeka kohta esitatud andmed on vastutava asutuse poolt kinnitatud ja esitatud. Komisjon ei ole neid aga veel heaks kiitnud.
46 Lisa Lisa
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiIga-aastane 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplikud 
kulutused 
kokku 
(eurodes)1
Kreeka
24 Kodanikukaitse ministeerium 
/ Kreeka politseiÜhise koolitusstandardi kasutuselevõtt riigi politseijõudude personalile
Projekti eesmärk oli kasutada Frontexi ühist koolitusstandardit Kreeka 
politseikoolituse süsteemis. 448 osalejat said koolitust kolmel eri tasemel. 
Ühine standard näeb ette rändevoogudega tegelevate politseinike põhi- ja 
täiendkoolitust.2007 600  079
25 Avaliku korra ja 
kodanikukaitse ministeeriumLesbose saarel asuva ajutise kinnipidamiskeskuse üürikulud
Projekt hõlmas Lesbose saarel Paganis Mytilini lähedal asuva ajutise 
kinnipidamiskeskuse üürikulusid.2008 200 554
26 Kodanikukaitse 
ministeerium / Kreeka politseiPatrullimisel kasutatavate sõiduautode ostmine
Projekti eesmärk oli osta 75 sõidukit (politseitunnustega varustatud 
patrullautod ning tähistamata sõidukid), mida kasutada patrullimiseks 
piirilähedastel teedel, et kaitsta välispiire ebaseaduslike sisserändajate eest.2009 1 115 807
27 Kodanikukaitse 
ministeerium / Kreeka politseiNeliveoliste patrullsõidukite ostmine (maasturid)
Projekti raames osteti 69 sõidukit. Neid kasutatakse patrullimiseks raskesti 
ligipääsetavatel ja mägistel piirialadel, et takistada ebaseaduslike sisserändajate 
sisenemist Kreeka territooriumile.2009 1 275 989
28 Välisministeerium Toetus viisainfosüsteemi paigaldamiseks
Meetme eesmärk oli kaasrahastada N-VIS ja NET-VIS IT-süsteemide kavandamist, 
rakendamist, kasutuselevõttu ja personali koolitamist. Meede on osa 
mitmeaastasest programmist, mille eesmärk on võtta Kreeka konsulaatides 
kasutusele ELi viisainfosüsteem.2009 2 984 335
29 Kodanikukaitse ministeerium Piirivalves osalevatele politseiteenistustele vajaliku piiriinfrastruktuuri 
ehitamine ja ajakohastamine maismaapiiridel Albaania ja Türgiga
Meetme eesmärk oli parandada piiriala infrastruktuuri Kreeka ja Albaania ning 
Kreeka ja Türgi vahelistel välispiiridel, milleks ehitati kaks uut piiriületuspunkti 
Delvinakis ja Fereses.2010 2 117 706
30 Kodanikukaitse 
ministeerium / Kreeka politseiPolitseikoerte ja nende transportimiseks mõeldud sõidukite ostmine
Projekti eesmärk oli hankida ligi 40 politseikoera ja sõidukid nende 
transportimiseks. Koerad pidid aitama avastada ebaseaduslikke sisserändajaid 
maismaapiiril. Koerte transportimiseks kavandati hankida neliveoga sõidukid, et 
kasutada neid piiriala mägisel maastikul.2010 880 268
31 Kodanikukaitse 
ministeerium / Kreeka politseiToetus tegevuskulude katmiseks, mis hõlmab välispiiride integreeritud 
piirihaldussüsteemi rakendamist Kreeka-Türgi maismaapiiril ja ebaseaduslike 
sisserändajate esmast vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskust Evose piirkonnas.
Kreeka politseiteenistuse tegevus- ja jooksvad kulud, sh piirivalvetegevusega 
seotud patrullsõidukite ja -laevade ning muu varustuse hoolduskulud ning 
sõidukite/laevade kütus ja varuosad. Hõlmab ka fotofilmi, fotode printimist, 
luminofoorlampe, rehve ja boilerit.2010 706 011
1 Kreeka kohta esitatud andmed on vastutava asutuse poolt kinnitatud ja esitatud. Komisjon ei ole neid aga veel heaks kiitnud.
47 Lisa LisaErakorralised meetmed, ühenduse meetmed ja erimeetmed
Lõplik toetusesaaja Projekti nimiAasta 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplik kulu 
(eurodes)
Erakorralised meetmed
1 Luksemburgi 
Suurhertsogiriigi politsei, 
LuksemburgLU NS.SIS II süsteemi ajakohastamine arenguetapist täieliku kasutusvalmiduseni 
(ICD 3.0 tase)
Riistvara ja peamiste arvutitarkvaralitsentside ostmine, et ajakohastada 
arenguetapis olevad süsteemid ja võtta need täielikult kasutusse. 
Ajakohastamine oli vajalik, et täita SIS II süsteemi kasutuselevõtu 
vahe-eesmärgid. 2011 575 857
2 Siseministeerium, riikliku 
julgeoleku osakond – 
sisserände ja piiripolitsei 
peadirektoraat, ItaaliaPiiriületuspunktides ja kinnipidamiskeskuste ümbruses patrullimiseks vajalike 
transpordivahendite arvu suurendamine (Recars)
Projekti raames osteti 40 politseisõidukit, et suurendada merepiiripolitsei 
ja immigratsiooniameti sõidukiparki. Eesmärk oli aidata kaasa politsei 
patrullisuutlikkuse suurendamisele Itaalia lõunaosas ning kogu Itaalia aladel, 
eriti lõunaosa kinnipidamiskeskuste lähedal.2010 1 367 856
3 Siseministeerium, riikliku 
julgeoleku osakond – 
sisserände ja piiripolitsei 
peadirektoraat, ItaaliaSisserändajate riigisisene transport (Shifts)
Meede hõlmas sisserändajate transportimist Lampedusast (kasutades kas õhu-, 
mere- või maismaatransporti), et võimaldada nende tuvastamist ja abistamist 
mitmes asjakohaselt varustatud paigas.2010 1 665 247
Ühenduse meetmed
4 Belgia välisministeerium, 
väliskaubandus ja 
arengukoostöö, BelgiaSchengeni viisataotluskeskus Kinshasas
Projekti eesmärk oli luua esimene Schengeni ühine viisataotluskeskus. 
Iga osalev liikmesriik on vastutav taotluste käsitlemise tugiteenuste eest, 
taotlusmenetlused on aga tsentraliseeritud, mis võimaldab liikmesriikidel Kongo 
Demokraatlikus Vabariigis ressursse ühendada ja jagada. Belgia partner projektis 
oli Portugal (Ministerio Dos Negocios Estrangeiros).2007 395 349
5 Belgia välisministeerium, 
väliskaubandus ja 
arengukoostöö, BelgiaMaison Schengen Kinshasas
2007. aasta projekti „Schengeni viisataotluskeskus Kinshasas” jätk, sest projekti 
rakendamisel esines viivitusi ning seda ei suudetud 2007. aasta tööprogrammi 
raames täielikult ellu viia. 2013. aasta lõpus esindas keskus 17 Schengeni riiki.2009 450 356
48 Lisa Lisa Lõplik toetusesaaja Projekti nimiAasta 
tööprogrammVälispiirifondi 
lõplik kulu 
(eurodes)
Erimeetmed
6 Itaalia siseministeerium, 
riikliku julgeoleku osakond – 
sisserände ja piiripolitsei 
peadirektoraat, ItaaliaSõidukite üürimine kuueks kuuks, et neid kasutada Itaalia lõunapoolsel 
merepiiril (CAR2)
Projekt nägi ette 137 hästivarustatud sõiduki üürimist, et täiendada 
merepiirkondade politseiametite varustust ja seeläbi tõhustada politsei 
piirivalvesuutlikkust Itaalia lõunaosas. Suurem patrullsõidukite arv rannikuala 
patrullimiseks võimaldab kinni pidada piiri ebaseaduslikult ületada püüdvad 
sisserändajad.2009 950 688
7 Itaalia siseministeerium, 
riikliku julgeoleku osakond – 
sisserände ja piiripolitsei 
peadirektoraat, ItaaliaPiiripatrull (Bor-trol)
Kavas oli osta 80 politseisõidukit, et täiendada merepiirkondade politseiametite 
varustust ja seeläbi tõhustada politsei piirivalvesuutlikkust Itaalia lõunaosas, 
eelkõige edelapoolsel rannikualal, kus on tekkinud eriolukord. Lõppkokkuvõttes 
osteti 43 sõidukit.2010 560 259
49
III
Lisaks finantssolidaarsuse edendamisele on liikmes-  
riikide oluline rahaline toetamine prioriteetsete pro -
jektide, näiteks SIS II, VISi ja Eurosuri elluviimisel  
näidanud, et fond pakkus tegelikku Euroopa lisand-  
väärtust.
Esialgsed probleemid riiklike programmide näita -
jate väljatöötamisel ja vahehindamisel ilmnenud 
puudused raskendasid siiski fondi saavutustest 
täpse ülevaate saamist.
IV
Puudus kohustus lülitada Välispiirifondi kavanda -
mine riiklikusse piirivalve- ja viisastrateegiasse.
Välispiirifondi toetuse saajad on peaaegu eranditult 
riiklikud ametiasutused, kel on valdkonnas ainu-  
pädevus; seepärast oli toetusesaajate valimine fondi 
puhul üldjoontes lihtne.
Mõned liikmesriigid peavad usaldusväärse finants -
juhtimise põhimõtte täielikuks täitmiseks siiski oma 
hankemenetlusi parandama.
V
Hispaania ja Kreeka puhul võib fondi juhtimise 
mõnda aspekti lugeda tõsiseks puuduseks (eeskätt 
madalat rakendamismäära Kreekas), kuid need 
esinesid vaid fondi rakendamise esimestel aastatel 
ning olid peamiselt tingitud fondi võimalusi käsit -
levate õigusaktide hilisest vastuvõtmisest ja pikka -
dest hankemenetlustest.
Malta ja Itaalia puhul võib kontrollikoja täheldatud 
probleeme põhjendada fondi uudsuse ja vastuta -
vate asutuste kogenematusega.Kokkuvõte
I
Vastavalt Välispiirifondi loomise otsuse põhjen -
dusele 4 kavandati fond kui ühenduse finantssoli -
daarsuse mehhanism, et toetada liikmesriike, kellel 
ühenduse huvides lasuvad pikaajalised ja suured 
finantskohustused .
Arvestades seda Välispiirifondi loomise selget 
põhimõtet, tuleks fondi ELi lisandväärtuse hindami -
sel käsitleda esmajoones selle võimet suurendada 
liikmesriikide suutlikkust, eeskätt teistest suurema 
koormusega liikmesriikide suutlikkust täita oma 
ülesandeid ja kohustusi tagada Euroopa Liidu 
liikmesriikide välispiiridel ühtne, mõjus ja tõhus 
kontroll ning Schengeni acquis ’ kohaldamine.
Võttes arvesse, et Schengeni ala on omaette lisand-  
väärtus, hõlmati Välispiirifond Schengeni ala 
juhtimise lähtealustesse, mille kohaselt kuulub ELi 
välispiiride kaitsmine konkreetsete liikmesriikide 
kohustuste hulka. Seetõttu näib, et asjaomaste liik -
mesriikide suutlikkuse suurendamine, investeerides 
Välispiirifondi vahendeid jõupingutustesse, mida rii -
gid ise teevad piiride kontrollimiseks, on parim viis 
tagada ELi välispiiride tõhus haldamine ja tegelda 
just konkreetse rändesurve probleemiga.
Fondi loomise otsustamisprotsessi aegne seadus -
andja otsustas vastupidiselt komisjoni esialgsele 
ettepanekule, et ei lisa toetamise põhimõtteid 
loetlevasse Välispiirifondi loomise otsuse artik -
lisse 8 täiendavuspõhimõtet. Seega ei hõlmanud 
Välispiirifond, mida pidid reguleerima vastastikuse 
täiendavuse, kooskõlastatuse ja vastavuse põhimõt -
ted, erinevalt struktuurifondidest oma ülesehituses 
täiendavuspõhimõtet.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 50
VI d) 
Komisjon nõustub tõsiasjaga, et mõnes liikmesriigis  
tuleks avaliku hanke menetlusi parandada, ning 
pöörab sellele küsimusele juba erilist tähelepanu.
Sissejuhatus
11
Komisjon on nõus sellega, et suurte liikmesriikide 
puhul võib enamiku kulutusi katta riik, kuid see ei 
pruugi kehtida väikeste liikmesriikide puhul, kellele 
laekub suhteliselt suur Välispiirifondi eraldis, mis 
võib kõnealuses valdkonnas liikmesriikide inves -
teerimisvõimele väga suurt võimendavat mõju 
avaldada.
Fond on peamine vahend, mis väljendab selgelt 
liikmesriikidevahelist finantssolidaarsust Schengeni 
ala välispiiride haldamisel.
Tähelepanekud
26
Komisjon tunnistab, et isegi kui eri allikatest (lõpp -
aruanded, järelhindamine) lähtuv osaline teave on 
kättesaadav ja võimaldas hinnata fondi mõningaid 
tulemusi, ei ole üldtulemusi olnud siiani võimalik 
mõõta. Seda tehakse lõpliku järelhindamise raames. 
Mõnes liikmesriigis esines esimeste üheaastaste 
programmide järelevalves ja hindamises puudusi, 
konkreetselt puudusid SMART-näitajad. See oli 
seotud fondi uudsuse ja asjaomaste vastutavate 
asutuste kogenematusega. Alates 2012. aastast on 
olukord paranenud.VI a) 
Komisjon on seisukohal, et näitajatega seotud soo -
vitust on järgitud Sisejulgeolekufondi käsitlevates 
õigusaktides, nähes ajavahemikuks 2014–2020 ette 
kohustuslikud ühised näitajad.
Teise probleemiga seoses nõustub komisjon soovi -
tusega ning on kindel, et seda käsitletakse lõplikus 
hindamisaruandes.
VI b) 
Komisjon nõustub soovituse esimese osaga (Fron -
texile esitatav teave Välispiirifondi rakendamise 
kohta) ja on seisukohal, et ajavahemikku 2014–2020 
hõlmava Sisejulgeolekufondi määruse õiguslikes 
alustes on seda järgitud.
Komisjon saab siiski vaid osaliselt nõustuda sellega, 
et kaasrahastatud varad tuleks süstemaatiliselt 
Frontexi seadmete loendisse kanda. Registreerimist 
ja seadmete andmist Frontexi käsutusse regulee -
ritakse Frontexi eeskirjade, mitte fondi käsitlevate 
õigusaktidega. Lisaks konsulaatide remontimisele, 
kohandamisele või varustamisele edendab komis -
jon ühiseid viisataotluskeskusi ja muid konsulaar -
koostöö vahendeid.
Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahasta -
misvahendi erimeetmete raames ostetud tooted, 
mis vastavad Frontexi vajadustele, tuleb registree -
rida Frontexi seadmete loendis.
VI c) 
Komisjon ei nõustu sellega, et Sisejulgeolekufondi 
toetus seatakse sõltuvusse riikliku strateegia välja -
töötamisest. Schengeni acquis ’ga seotud tingimus -
likkus on sätestatud Sisejulgeolekufondi tegevus -
toetuse õiguslikes alustes.
Komisjoni vastus 51
30
Välispiirifond hõlmati Schengeni ala juhtimise 
lähtealustesse, mille kohaselt kuulub ELi välispiiride 
kaitsmine konkreetsete liikmesriikide kohustuste 
hulka. Seetõttu näib, et asjaomaste liikmesriikide 
suutlikkuse suurendamine, investeerides Välispiiri -
fondi vahendeid jõupingutustesse, mida riigid ise 
teevad piiride kontrollimiseks, on parim viis tagada 
ELi välispiiride tõhus haldamine ja tegelda just 
konkreetse rändesurve probleemiga.
Kuigi fondiga soodustati ja toetati täiendava 
suutlikkuse loomist liikmesriikide koostöö kaudu, 
loetakse seda aspekti kõrvalelemendiks.
31 a)
Palun vaadake vastuseid punktidele 32–34. Liikmes-  
riigid kasutasid oma programmides peamiselt konk -
reetseid prioriteete ja seda tegid isegi liikmesriigid, 
mis ei pidanud oma kaasrahastamise määrasid 
suurendama (ühtekuuluvusfondi riigid).
31 c)
Välispiirifondi mehhanism ühenduse meetmete 
raames erakorralistele olukordadele reageerimiseks 
oli tõhus, arvestades konkreetseid olukordi ja asja -
olusid, mille puhul erakorralist sekkumist rakendati. 
Asjakohaselt rahastati mõnele suurele eriolukorrale 
reageerimist ja erilise surve all olevate liikmesriikide 
(nt Itaalia ja Kreeka) projektide mõjusat toetamist, 
aidates kaasa kohapealse olukorra parandamisele.
Komisjon nõustub siiski kontrollikoja tähelepane-  
kuga Välispiirifondi erimeetmete kavandamise 
kohta.27
Viiest kontrollikoja poolt kindlakstehtud projektist 
kolmega (9., 21. ja 22. projekt) toetati täiel määral 
Välispiirifondi prioriteete ning rahastati vaid toetus -
kõlblikke kulusid. Eeskätt patrull-laevad (9. projekt), 
mille Hispaania ametiasutused ostsid väliste mere -
piiride valveks, olid fondi toetuse saamiseks täiesti 
kõlblikud, sest ostu kasutati väliste merepiiride 
tarbeks. Tõsiasi, et seda ei kasutatud kõige ohtliku -
matel välistel merepiiridel, ei muuda ostu toetus -
kõlbmatuks ning on seotud viisiga, kuidas Hispaania 
ametiasutused järelevalvevahendeid laevastiku 
raames haldasid.
Komisjon on teadlik punktis 60 nimetatud projek -
tiga seotud probleemidest ning aastaprogrammi 
lõpetamisel arvatakse rahastamiskõlbmatud kulud 
rahastamiskõlblikest kulutustest maha.
28
Alates 2011. aasta programmidest on liikmesriigid 
näitajaid oluliselt rohkem kasutanud. Esialgsed 
probleemid olid tingitud liikmesriikide puuduvatest 
kogemustest ja raskusest näha kavandamisetapis 
ette mõõdetavad näitajad, hoolimata komisjoni 
algsetest suunistest.
29
Välispiirifondi üldine kasutusmäär on rahuldav, 
vaatamata asjaolule, et tegemist oli uue fondiga. 
Kreeka puhul oli esimeste aastaprogrammide üsna 
madal rakendamismäär tingitud piiratud haldus -
suutlikkusest ja pikkadest hankemenetlustest, mil -
lele on komisjoni toel nüüd tähelepanu pööratud, 
et muu hulgas suurendada ELi vahendite ärakasu -
tamise määra, ning eeldatavasti on need jõupingu -
tused alates 2011. aastast rakendamisele positiivset 
mõju avaldanud.
Komisjoni vastus 52
34
Osana üldisest tööst, mis tehakse iga aastaprog -
rammi lõpetamismeetmete raames, ning osana 
üldisest järelevalvest, mida komisjon rakendab 
riiklike programmide suhtes (sh järelevalvemissioo -
nid), jälgib komisjon kooskõlas punktile 32 antud 
vastusega konkreetsete prioriteetide kohaldamise 
ulatust, vaadates konkreetsete prioriteetide alusel 
rahastatavad konkreetsed tegevused üle.
1. selgitus
Nagu punktidele 33 ja 34 antud vastustest nähtub, 
jälgis komisjon liikmesriikides rakendatavate aasta -
programmide järelevalve raames programmi eelnõu 
analüüsimise etapis, programmi rakendamise ajal 
ja lõpetamisel, kuidas konkreetseid prioriteete 
kasutati.
VISi ja SIS II edukas käivitamine kõikides liikmesrii -
kides näitab fondi üliolulist rolli nende kahe suure -
mahulise IT-projekti elluviimisel. Vaatamata mõlema 
süsteemi väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud 
keerulistele tingimustele, võimaldas Välispiirifondi 
pakutav paindlikkus (eeskätt läbivaatamiste kaudu) 
SIS II ja VISi sujuvat rahastamist.
36
Liikmesriikide algatused olid piiratud ja aastaprog -
rammide raames eelistati rahastada oma viisa -
osakondade remonti ja ajakohastamist, et vastata 
viisaeeskirjade ja VIS-määruse nõuetele, mis on 
välispiiride nõuetekohase haldamise tagamiseks 
samuti hädavajalik.31 d)
Fondi rakendamise esimestel aastatel rahastati 
Välispiirifondist mõnda projekti, mida oleks riik -
likest vahenditest niigi rahastatud. Arvestades 
asjaolu, et tegemist oli kõnealuse valdkonna 
esimese põlvkonna fondidega, oli see esimeste 
aastate eraldiste kaotsimineku vältimiseks peaaegu 
paratamatu. Vastavalt liikmesriikidega koostöös 
toimuva haldamise põhimõtetele hinnatakse kulude 
rahastamiskõlblikkust programmi lõpetamisajal 
(mitte kavandamisetapis). Lisaks korraldab komisjon 
auditeerimised, mille tagajärjel tehakse vajaduse 
korral finantskorrektsioonid.
32
Komisjonis vastuvõetud Välispiirifondi käsitlevate 
strateegiliste suunistega kehtestati raamistik, 
millega tagatakse, et fondi kavandatakse ja raken -
datakse kooskõlas asjakohaste ELi poliitikameetme -
tega ning et see tugineb fondi viiele prioriteedile.
Isegi kui konkreetsed prioriteedid ei pakkunud 
ühtekuuluvusfondi riikidele nagu Malta ja Hispaa -
nia täiendavaid finantssoodustusi, on liikmesriigid 
konkreetseid prioriteete laialdaselt oma kavan -
damistöös kasutanud: neile vastavalt planeeriti 
peaaegu 720 miljonit eurot, mis moodustab 45% 
kõikidele liikmesriikidele ajavahemikul 2007–2013 
Välispiirifondist eraldatud kogusummast.
33
Konkreetsete prioriteetide mõned elemendid/
nõuded on tõlgendustele avatud, kuid enamiku 
prioriteetide puhul (9 prioriteedi puhul 12-st) olid 
nõuded selged ja võimaldasid liikmesriikidel neid 
kavandamisprotsessi vältel tõhusalt järgida.
Seoses Välispiirifondi kavandamistöö ümbersuuna -
misega mõnele peamisele strateegilisele prioritee -
dile (VIS, SIS II, Eurosur, konsulaarkoostöö, tipptase -
mel seadmed) näitas VISi, SIS II ja Eurosuri edukas 
kasutuselevõtt kõikides liikmesriikides Välispiiri -
fondi asjakohast panust, kuigi asjaomast aruandlust 
tuleb alles analüüsida.
Komisjoni vastus 53
See põhjendab, miks seadusandjad ei ole nime -
tatud tingimust Välispiirifondi loomise otsuses 
sätestanud. Ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud 
Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahas -
tamisvahendi tingimustes on sätestatud Frontexi 
seadmete loendis registreerimise kohustus, kuid 
üksnes seadmete puhul, mis on ostetud Frontexi 
ühisoperatsioonideks vajalikele seadmetele eral -
datud konkreetsete vahenditega, mis on parim 
viis luua liikmesriikide kohustamise ja Frontexile 
ühisoperatsioonideks vajalike seadmete tagamise 
vahel tasakaal.
39
Kooskõlas Välispiirifondi loomise otsuse artikli 53 
lõikega 3 edastab komisjon kõik aastaprogram -
mide rakendamise heakskiidetud  lõpparuanded 
agentuurile. Teave edastati Frontexile mõningase 
hilinemisega, arvestades, et enamik ajavahemikuga 
2007–2010 seotud aastaprogramme lõpetati aja-  
vahemikul 2012–2013.
See ei piiranud siiski Frontexi kavandamis- ja tegut -
semisvõimet, sest agentuuri iga-aastane operat -
sioonide planeerimine põhineb liikmesriikidelt 
iga-aastastel kahepoolsetel läbirääkimistel saadud 
teabel ning tehniliste varade kättesaadavuse osas 
tuginetakse Frontexi tehniliste vahendite loendile.
40
Frontexiga teabe vahetamiseks tehtavate jõupin -
gutuste tõhustamiseks võttis komisjon 2014. aastal 
kasutusele elektroonilise platvormi CIRCABC, et 
koondada ja edastada vajalikku teavet ning luua 
Välispiirifondi dokumentide alaline kogu, mida 
Frontexi eri teenistused/üksused saavad kergesti 
kasutada.
See platvorm tagab täieliku juurdepääsu Välispii -
rifondi lõpparuannetele ja muule olulisele teabele 
Välispiirifondi vahendite, eeskätt Välispiirifondi 
pooleliolevate aastaprogrammide ning Välispiiri -
fondi ühenduse meetmete ja erimeetmete raames 
rahastatud projektide kohta.Põhjuseid, miks fond konsulaarkoostööprojektide 
väljatöötamist vähem mõjutas, on analüüsitud ja 
järgmise kavandamisperioodi tarbeks on sellest 
kogemusi omandatud. Konkreetselt on laiendatud 
konsulaarkoostöö ulatust muudele konsulaarkoos -
töö viisidele kui viisaeeskirjades ettenähtud ühised 
viisataotluskeskused (kahasse üürimine, esinda -
mine, teenuse ostmine allhanke korras), mis pakub 
liikmesriikidele rohkem võimalusi. Seda on nüüd 
kajastatud ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud 
Sisejulgeolekufondi õiguslikes alustes (Piirid ja 
viisa – erimeetmed).
37
Välispiirifondi ei kavandatud eesmärgiga pakkuda 
„Frontexi koordineeritud operatsioonidele ” otsest 
tuge, vaid toetada liikmesriikide jõupingutusi 
Euroopa Liidu välispiiride haldamisel ja eeskätt 
kõige rängemalt rändesurvega kokku puutuvaid 
liikmesriike. Ühisoperatsioone rahastatakse Frontexi 
enda eelarvest. Komisjoni tegi siiski ettepaneku 
konkreetse 3. prioriteedi kohta (1), et suurendada 
liikmesriikide suutlikkust osaleda Frontexi koor -
dineeritud operatiivkoostöös ja/või sellele kaasa 
aidata. Selle konkreetse prioriteedi raames eraldati 
ajavahemikul 2007–2013 liikmesriikide aastaprog -
rammides ligikaudu 30 miljonit eurot (ligikaudu 
2% liikmesriikidele Välispiirifondist eraldatud 
kogusummast).
38
Kõiki seadmeid, mis liikmesriigid on Välispiirfondi 
toetusega ostnud, ei ole järjepidevalt Frontexi 
ühisoperatsioonideks vaja. Lisaks reguleeritakse 
Frontexi loendis registreerimist ja seadmete kasu -
tada andmist Frontexi põhieeskirjadega ning seega 
saab tehniliste vahendite kättesaadavusega seo -
tud küsimusi lahendada üksnes Frontexi määrust 
arvestades.
Komisjoni vastus 54
42
Isegi kui ühenduse meetmete raames võetud era -
korraliste meetmete õigusraamistik ei olnud parim 
võimalikest, oli selle mehhanismi alusel võetud 
meetmete rahastamine alati õiguspärane ja vastas 
eriolukorrale/kriisiolukorrale. Ajavahemikul 2007–
2013 saadud kogemusi kasutati ajavahemikuks 
2014–2020 ettenähtud Sisejulgeolekufondi puhul.
Teatud teabe puudumine projektitaotluses ei 
tähenda automaatselt, et meedet hallati halvasti. 
Selle hindamisel tuleb arvestada ettenägematuid 
olusid, milles neid meetmeid hallatakse ning mis 
eristavad neid tavalisest ühenduse meetmest, 
eeskätt rahastatud meetme eeldatavaid tulemusi 
käsitleva üksikasjaliku eelteabe andmise aspektist.
4. selgitus, 1. juhtum
SIS II väljatöötamise lõppetapi rahastamine mõnes 
riigis oli eriolukord, sest 2011. aasta teiseks pooleks 
kavandatud SIS II katsete lõpetamise ebaõnnestu -
mine või viivitus ühes liikmesriigis oleks põhjusta -
nud viivituse kogu projektis.
Seega oli finantstoetuse andmine liikmesriikidele, 
kelle valmisolek katsete lõpetamiseks 2011. aastal 
sellest sõltus, Välispiirifondi käsitleva õigusakti 
artikli 7 punkti c tähenduses eriolukord.
Seepärast tegi komisjon 2011. aastal märkimisväär -
seid jõupingutusi eesmärgiga vähendada ohtu, et 
liikmesriigid viivitavad SIS II ajakava järgimisega, 
kuna neil puuduvad finantsvahendid riiklike SIS II 
komponentide arendamise ja katsetamise lõpule -
viimiseks. Komisjon kutsus riiklikke ametiasutusi 
üles seadma SIS II kehtivate riiklike Välispiirifondi 
eraldiste raames prioriteetsemale kohale. Samuti 
korraldas komisjon Välispiirifondi ühenduse meet -
mete raames võetavate erakorraliste meetmete 
projektikonkursi, mille alusel pakuti kaheksale kõige 
rohkem täiendavaid vahendeid vajavale liikmesrii -
gile (riigid, mille Välispiirifondi eraldised olid väga 
väikesed ja/või mis kasutasid fondi vahendeid välis -
piiride valdkonna muude prioriteetide jaoks) lisaks 
7,5 miljonit eurot.Lisaks Välispiirifondi dokumentide kättesaadavaks 
tegemisele tegi komisjon ettepaneku sihtotstarbe-  
lisema teabe pakkumiseks; eeskätt tehakse kätte-  
saadavaks riikide toimikud, milles käsitletakse 
liikmesriigiti Välispiirifondi ajavahemiku 2007–2013 
aastaprogramme. Lisaks võib vajaduse korral teha 
kättesaadavaks ka mõned temaatilised toimikud (nt 
koolitused, Eurosur).
Komisjon esitab Frontexile teabe meetmete kohta, 
mida rahastatakse liikmesriikidega koostöös 
toimuva haldamise ja tsentraliseeritud haldamise 
kaudu. Tõhus teabevahetus nõuab ka seda, et Fron -
tex jagaks komisjoniga agentuuri ja liikmesriikide 
iga-aastastelt kahepoolsetelt ja muudelt läbirää -
kimistelt pärinevat teavet, mida komisjon on mitu 
korda taotlenud.
41
Erimeetmed on lülitatud õiguslikke aluseid käsit -
levatesse läbirääkimistesse ja need ei kuulunud 
komisjoni esialgse ettepaneku juurde. Kogemus on 
näidanud, et erimeetmete rakendamise õigusraa -
mistikus esines mitu viga, mis on nimetatud meet -
mete sujuvale rakendamisele kahjulikuks osutunud: 
väga koormav protsess, mille tagajärjel määratleti 
erimeetmetega seotud geograafilised piirkonnad 
(millega kaasnes kiiresti muutuvate ohtude prob -
leem, mida ei saanud kohe arvesse võtta) ja väga 
lühike rakendamisperiood.
Seepärast võib komisjon nõustuda tõsiasjaga, et eri -
meetmed ei olnud algusest peale hästi kavandatud.
Mõned suure rändesurvega kokku puutuvad 
liikmesriigid on kasutanud täiel määral ühenduse 
meetmete rakendamist erakorraliste meetmete 
rahastamiseks ja võimalust kiireloomulistele olu -
kordadele reageerimiseks aastaprogrammid üle 
vaadata. Euroopa lisandväärtuse seisukohast ei saa 
seda kuidagi kritiseerida, sest rahastatud meetmed 
võeti kogu Schengeni ala huvides välispiirilõikudel, 
kus suur rändesurve seadis julgeoleku taseme ohtu. 
Rõhutada tuleb, et ka rändekriisist kaudselt mõju -
tatud liikmesriigid toetasid lisavahendite jaotamist 
erakorralise rahastamise kaudu, et aidata piiririike 
nagu Itaalia ja Kreeka.
Komisjoni vastus 55
5. selgitus, 2009. aasta erimeetmed 
Kuigi 2009. aasta erimeetmete konkursikutses piir -
dus territoriaalne ulatus Itaalia merepiiriga, taotles 
toetusesaaja projekti rakendamise ajal ametlikult 
projekti geograafilist laiendamist piirkondadele, 
mida araabia kevadest tulenev erakorraline rände -
surve kaudselt mõjutas, täpsemalt nende kinnipida -
miskeskuste piirkondadele, kuhu sisserändajad üle 
viidi. See projekt hõlmas ajavahemikku 2011. aasta 
märtsist augustini, mille vältel Tuneesia ja Liibüa 
revolutsioonidele järgnenud rändajate väljavool 
Tuneesiast saavutas haripunkti. Oma muutmistaot -
luses nimetasid Itaalia ametiasutused konkreetselt 
vajadust leevendada lõunapoolsete piirkondade 
koormust ( Itaalia piirile saabus ligikaudu 40 000 sisse-  
rändajat ), transportides sisserändajad muudesse 
majutuskeskustesse kõikjal riigi territooriumil, ning 
vajadust tagada sõidukite ulatuslikuma kohaloluga 
nende keskuste ümbruskonnas piisav turvalisus. 
Massilise saabumise tõttu konkursikutse valitud 
piirkonnas oli hädavajalik viia sisserändajad üle 
kohtadesse, kus neid on võimalik nõuetekohaselt 
kontrollida, et vabastada toetuskõlblikes piirkonda -
des paiknevad taristud. Seega teenis komisjonilt loa 
saanud laiendamine fondide eesmärke ega kaldu -
nud kõrvale konkreetses konkursikutses nimetatud 
geograafilisest keskmest, sest olukord nendes piir -
kondades sõltus teistes piirkondades võetavatest 
meetmetest. Selle tulemusel pidas komisjon pärast 
lõplike kulutaotluste hindamist järjekindlalt toetus-  
kõlblikeks ja vastuvõetavateks kulusid, mis olid 
seotud lõunapoolsest merepiirist kaugemal asuvate 
aladega.
5. selgitus, 2010. aasta erimeetmed
Selle projekti puhul ei olnud Frontexi riskianalüüsi 
aruandes täpsustatud piirkondadest kaugemal 
kasutatavate autode rahastamine põhjendatud. 
Seega lükkas komisjon väljaspool toetuskõlblikke 
piirkondi kasutatud autode kulud tagasi.4. selgitus, 2. juhtum
Projekti eesmärk oli „tagada 2011. aasta suvel Itaalia 
lõunaosa rannikule saabunud sisserändajate õhu-, 
maa- ja meretransport”. Sisserändajate riigisisese 
transpordi projektide (Shifts-projektide) esitamise 
ajal oli selliste riikide nagu Liibüa murranguliste 
sündmuste tagajärjed endiselt ettearvamatud 
ega võimaldanud seega selget ülevaadet sellest, 
kui suureks kujuneb edaspidi Itaaliasse saabuvate 
sisserändajate ja varjupaigataotlejate täpne arv. 
Lisaks oli võimatu prognoosida, kui palju lisakohti 
on mandri vastuvõturajatistes, kus sisserändajad  
peaksid olema ja kui palju neid peaks olema. Seda -
laadi erakorraliste meetmetega saavutatud edu 
saab mõõta alles tagantjärele, sest ettenägematute 
sündmuste ja keerulise töökeskkonna tingimustes 
on keeruline näitajaid sätestada. Teises auditeeritud 
projektis käsitleti patrullsõidukite ostmist. Sisserän -
dajate transportimine oli teisene eesmärk. See -
pärast on komisjon seisukohal, et erinevalt Shifts-
projektist ei olnud transporditud sisserändajate arv 
meetme hindamisel asjakohane näitaja.
43
Erimeetmete rakendamisel tekkinud probleemidest 
on järeldused tehtud ja ajavahemikuks 2014–2020 
ettenähtud Sisejulgeolekufond ei sisalda enam seda 
mehhanismi.
Ajavahemikul 2008–2010 rakendati mõningaid 
meetmeid väljaspool projektikonkursis määratud 
piirialasid. Esimesel juhul nõudis toetusesaaja siiski 
selgesõnaliselt erandit ja komisjon nõustus, sest 
erand oli otseselt seotud asjaomaste piirialade 
olukorra lahendamiseks võetud meetmetega (palun 
vaadake 5. selgitust käsitlevat põhjendust). Teisel 
juhul, nagu kontrollikoda märkis (5. selgitus, kolmas 
lõik), võttis komisjon vajalikud meetmed, et katta 
asjaomase konkursikutse kohastest toetuskõlblikest 
piirialadest väljaspool kasutatavate autode kulud.
Komisjoni vastus 56
Seoses sellega on komisjon seisukohal, et fondi 
pakutav Euroopa lisandväärtus seisneb ka rände -
surve tõttu kriisiolukorda sattunud liikmesriikide 
abistamises.
47
Tõsiasi, et riiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemi -
dega ei avastata rahastamiskõlbmatuid kulusid, ei 
tähenda tingimata, et need makstakse riiklikust 
fondist. Kui komisjon tuvastab riiklikes juhtimis- ja 
kontrollisüsteemides puudusi, võidakse kohaldada 
finantskorrektsioone.
6. selgitus. Vajaduste hindamise 
puudumine ja rahastamiskõlbmatud 
kulud
355 sõiduki ostmist põhjendas täiel määral suur 
hulk sisserändajaid, kes püüdsid pärast 2011. aasta 
araabia kevadet Itaalia territooriumile siseneda 
(kindlaks tehti 62 692 inimest – 2009. aastal oli neid 
9573 ja 2010. aastal 4406). Neid autosid ei vajatud 
üksnes rannikupiirkonna jälgimiseks, vaid ka selleks, 
et takistada edasiliikumist rannikupiirkondadest 
sisemaapiirkondadesse ja täita kõiki ülesandeid, mis 
on seotud kinnipeetud kolmandate riikide elanike 
transportimisega kinnipidamiskeskustesse, koh -
tutesse jne. Loomulikult eeldasid need ülesanded 
sõidukite kasutamist, mis ei piirdunud rangelt välis -
piiridega, kuid mis oli täiesti õigustatud, arvestades 
erakorralisi tingimusi, mille korral äsja välispiiri üle -
tanud ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamine 
ei kuulu tavalise õiguskaitse, vaid piiride ja rände 
haldamise valdkonda.
Arvestades araabia kevade täiesti ettearvamatut 
käiku, oli Itaalia ametiasutustel võimatu hinnata 
2011. aasta ebaseaduslike rändajate ootamatu voo -
luga toimetulemiseks vajalike autode piisavat arvu.45
Seoses 2007. ja 2008. aasta programmidega tuleb 
rõhutada, et Välispiirifondi õiguslike aluste hiline 
vastuvõtmine, millega kaasnes Välispiirifondi mit -
meaastaste programmide ning 2007. ja 2008. aasta 
programmide hiline vastuvõtmine, ei jätnud mit -
mele liikmesriigile muud valikut kui integreerida 
esimestesse aastaprogrammidesse juba otsusta -
tud meetmed. Esimeste aastaprogrammide suure 
alarakendamise korral oleks komisjoni ja liikmes -
riike fondi pakutava võimaluse kasutamata jätmise 
pärast kritiseeritud ning see oleks kahjustanud 
fondi mainet ja seadnud selle kasutuselevõtmise 
ohtu. Kui liikmesriigid oleksid seadmete ostmiseks 
vajaliku avaliku hankemenetlusega algatamisega 
oodanud, oleksid 2007. ja 2008. aasta programmide 
raames kättesaadavad vahendid kasutamata jää -
nud, nagu Kreeka puhul valdavalt juhtus.
46
Riiklikud ametiasutused kulutavad oma ressursid 
tavaliselt selles väga tundlikus valdkonnas teosta -
tavatele projektidele, mis pakuvad seega Euroopa 
lisandväärtust, sest need investeeringud tehakse 
Schengeni alasse kuuluvate liikmesriikide huvides.
Fondist rahastatavate kulude laad ei piira tingimata 
asjaomaste projektide lisandväärtust. Kreekas ja 
Itaalias aidati rahastatud meetmetega rakendada 
täiendavat järelevalvesuutlikkust, mitte rahastada 
kulusid, mis oleksid tavaliselt tekkinud muus kui 
kriisiolukorras/eriolukorras.
Esimestel rakendamisaastatel oli Välispiirifondi 
keskmes pikaajaline eesmärk suurendada liikmes-  
riikide suutlikkust (2007–2010). Hiljem oli vaja koha -
neda survega, mis kaasnes Vahemere lõunakaldal 
toimuvatest poliitilistest rahutustest tingitud eriolu -
korraga, ning fondi operatiivmõõdet suurendades 
sellele mõjusal viisil reageerida. Seepärast otsustas 
komisjon toetada teatavaid projekte, millega püüti 
tugevdada Itaalia ja Kreeka eriolukordadega seotud 
järelevalvesuutlikkust.
Komisjoni vastus 57
51
Siseasjade peadirektoraat konsulteeris järjepidevalt 
komisjoni muude talitustega aastaprogrammide 
sisu üle, vähendades sel viisil ohtu, et vahendid 
suunatakse sarnastele meetmetele. Komisjon ei 
ole teadlik ühestki juhtumist, kus sama projekti on 
rahastatud topelt kahest ELi finantsinstrumendist.
53
Esimeste aastaprogrammide koostamisel ei olnud 
enamikul vastutavatest asutustest ELi fondide 
haldamise kogemust. Vastutavate asutuste ülesanne 
nõuda toetusesaajatelt keskendumist mõõdeta -
vatele eesmärkidele osutus keeruliseks tegevus -
valdkonnas, kus vastutus ei pruugi ohutuse/avaliku 
julgeoleku tõttu olla nii välja arenenud kui muudes 
valdkondades.
54
Kuigi komisjon rõhutas liikmesriikidele vajadust 
mõõdetavate näitajate järele (vähemalt sisendi 
näitajate järele), ei takistanud ta mõne meetme 
puuduvate mõõdetavate näitajate tõttu esimeste 
aastaprogrammide vastuvõtmist, sest see oleks 
olnud ebaproportsionaalne ega oleks üheskoos 
vastuvõetud esimeste aastaprogrammide puhul  
(2007. ja 2008. aasta) näitajaid nagunii oluliselt 
parandanud. Aastaprogrammide vastuvõtmisel 
on alates 2012. aastast liikmesriikide poolt lisatud 
näitajatega seoses siiski edusamme täheldatud. 
Näiteks Hispaania esialgsed aastaprogrammid 
sisaldasid väga vähe kvantifitseeritud näitajaid, kuid 
alates 2012. ja 2013. aasta programmidest olid mitu 
tulemus- ja mõjunäitajat kvantifitseeritud, väljenda -
des mõõdetavaid eesmärke.
55
Järgmisel kavandamisperioodil peavad liikmesriigid 
andma kohustuslikus korras ühistest näitajatest aru. 
Lisaks määratakse vastavalt riiklike programmide 
eripärale programmipõhised näitajad. Näitajatest 
aruandmist hallatakse komisjoni väljatöötatud  
IT-süsteemi kaudu.48
Programmide vastuvõtmise ajapiirangute tõttu 
puudusid mõnes programmis SMART-näitajad. 
Välispiirifondist toetuse saamiseks ei olnud liikmes -
riikidel õiguslikku kohustust töötada välja riiklikud 
strateegiad. Ühes liikmesriigis oleks toetusesaajate 
valimine võinud olla paremini dokumenteeritud, 
kuid see ei vähendanud fondi tõhusust. Komisjon 
on teadlik avaliku hankega seotud ohust ning kohal -
dab vajaduse korral finantskorrektsioone.
49
Kontrollikoja kirjeldatud kohustused/nõuded ei 
kuulu Välispiirifondi õiguslikesse alustesse. Schen -
geni kataloogi kolmas versioon ei ole siduv vahend, 
mille kohaselt peavad liikmesriigid Välispiirifondist 
mitmeaastase programmi koostamiseks toetuse 
saamiseks järgima välispiiride haldamise riiklikku 
strateegiat.
50
Liikmesriigid on oma mitmeaastase programmi ja 
aastaprogrammide koostamise eest vastutavad. 
Mitmeaastased programmid sisaldasid kolme osa 
(olukord liikmesriigis, nõuete analüüs ja eesmärkide 
saavutamise strateegia), mis enamikul juhtudest 
võimaldas komisjonil mõista liikmesriikide olukorda, 
nõudeid ja strateegiat, isegi kui kvaliteet riigiti 
varieerus. Märkida tuleb, et ühise integreeritud 
riskianalüüsi mudeli töötas Frontex välja viimaste 
aastate jooksul ning mitmeaastaste programmide 
koostamise ajal ei olnud see kättesaadav. Võttes 
arvesse ka asjaolu, et piirihaldusega seonduv olu -
kord võib ebaseadusliku rände muutuvate mars -
ruutide tõttu aja jooksul muutuda, tuleb käsitlusviis 
tegelikkusega vastavusse viia ning see põhjendab 
mitmeaastaste programmide ja aastaprogrammide 
ülevaatamist – tekkinud on uued vajadused ja prio -
riteedid on kavandamisperioodi vältel muutunud. 
Aastaprogrammide vastuvõtmisel on komisjon alati 
koos ELi fonde haldava muu talitusega kontrollinud 
vastastikust täiendavust ja ühtegi suurt asjaomast 
probleemi ei ole tõstatatud.
Komisjoni vastus 58
Seoses erimeetmetes ja erakorralistes meetmetes 
osalemisega võis iga asjakohane avaliku sektori 
asutus taotleda rahastamist otse, ilma vastutavat 
asutust kaasamata. Seega ei saa asjaolu, et nende 
vahendite kasutamises ei osalenud muid Itaalia ava -
liku sektori asutusi kui vastutava asutusega institut -
siooniliselt seotud asutus, käsitleda väljajätmise või 
marginaliseerimisena, vaid siseministeeriumi silma -
paistva institutsioonilise rollina (koostöös teiste ava -
liku sektori ametiasutustega nagu Marina Militare, 
Guardia di Finanza, Capitaneria di Porto, välisminis -
teerium) välispiiride haldamise valdkonnas.
60
Asjakohase lõpliku rakendamisaruande hindami -
sel leidis komisjon, et see konkreetne projekt on 
vastuolus fondi aluspõhimõtetega. Seega arvatakse 
vastavad kulud Välispiirifondi asjaomase aastaprog -
rammi lõppmaksest maha.
Mõlemas etapis, mil komisjon osaleb Välispiirifondi 
rakendamises – riiklike programmide vastuvõtmi -
sel ja nende lõpetamisel – pöörab komisjon erilist 
tähelepanu sellele, et liikmesriikide rakendatavad 
Välispiirifondi projektid oleksid vastavuses ELi 
õigustikuga, sealhulgas põhiõigustega.
61
Patrullkoerte soetamine kuulus algselt patrullauto-  
dega sama hankemenetluse juurde. Kui Kreeka 
mõistis, et kaht komponenti (koeri ja autosid) ei saa 
koos hankida, otsustati osta autod ja lükata koerte 
soetamine edasi.
62
Erandklausli kasutamine julgeoleku- ja kaitsealastes 
hangetes on seaduslik võimalus, kui hankemenet -
luse õigusraamistikus kehtestatud tingimused selle 
võimaluse kasutamiseks on täidetud.56
Üheaastased programmid tähendasid ajavahemikul 
2007–2013 liikmesriikide ja komisjoni jaoks ebapro -
portsionaalset halduskoormust. Komisjon tegi selle 
valiku siiski kaalutletult, sest ühelt poolt võimaldab 
see välispiiride muutuvatele oludele kiiresti rea -
geerida ning teiselt poolt võimaldas see meetmete 
toetuskõlblikkuse paremat kontrolli, võttes arvesse 
fondi uudsust ja vastutavate asutuste kogenema -
tust kui kaasnevaid riske.
57
Kogemused, mille liikmesriigid omandasid aja-  
vahemikul 2007–2013 kavandamisperioodi käigus, 
võimaldasid minna ajavahemikuks 2014–2020 üle 
mitmeaastaste programmide juhtimisraamistikule. 
Nagu kontrollikoda märkis, hõlbustab see mahuka 
ja keeruka varustuse hankemenetlusi, mis võivad 
olla väga pikad.
58
Arvestades Välispiirifondi toetusesaajate spetsiifi -
list laadi (piirihalduse ja viisade väljastamise eest 
vastutavad avaliku sektori asutused) ja nende üsna 
väikest arvu kõikides liikmesriikides, peab mitmes 
liikmesriigis olema asjakohaste projektide valimine 
tsentraliseeritud. Samal ajal korraldati või kiideti 
see heaks kõrge poliitilise tasandi osalusel, mis 
tagas Välispiirifondi eraldiste kasutamise liikmes -
riikide kõige olulisemate prioriteetide ja vajaduste 
eesmärgil.
59
Fondi vahendid jaotatakse välispiiride haldamise 
eest vastutavate avaliku sektori eri üksuste vahel.
Komisjoni vastus 59
65
Hankemenetluste ebapiisava kontrollimise ja/või 
sobimatute hankemenetluste kasutamise korral 
võib tekkida oht, et kulud on suuremad kui tulud, 
mistõttu pöörab komisjon sellele küsimusele 
erilist tähelepanu ja kohaldab vajaduse korral 
finantskorrektsioone.
66
Seoses SMART-näitajate puudumisega tunnistab 
komisjon, et vaatamata liikmesriikidele antud 
suunistele on punktides 53 ja 54 esitatud põhjustel 
olnud väga keeruline saada usaldusväärseid tule -
mus- ja mõjunäitajaid. See selgitab ka, miks ei olnud 
tegelikult võimalik kasutada ajavahemiku 2007–
2010 hindamisel liikmesriikide aruandlust esimestes 
aastaprogrammides sisalduvate näitajate kohta 
ning et hindamise aluseks tuli võtta liikmesriikidele 
hindamise eesmärgil saadetav ad hoc  küsimustik.
67
Vastutavate asutuste järelevalvekohustustest ei 
ole alati piisaval määral kinni peetud. Komisjon on 
sellegipoolest täheldanud, et alates 2010. aastast 
on asjaolud enamikus liikmesriikides paranenud. 
Olukorda on leevendanud siiski tõsiasi, et enamik 
Välispiirifondi toetuse saajaid on valdavalt avaliku 
sektori asutused, mis peavad riigikassa/rahandusmi -
nisteeriumi makse saamiseks nõustuma rahandus -
ministeeriumide kontrollidega (tarnitud seadmete 
kontroll, vastavus tellimustele jne ...).
68
Enamik liikmesriike teevad kontrollkülastusi (koha -
pealne), kuigi liikmesriigiti on olukord erinev. 
Itaalias hõlmasid need kohapealsed kontrollid, 
mis toimusid küll tagantjärele, 50% ajavahemi -
kul 2007–2012 eraldatud kogusummast; Hispaa -
nias toimusid alates 2010. aastast korrapärased 
kontrollkülastused.Komisjon on andnud liikmesriikidele korrapäraselt 
teada vajadusest järgida asjakohast õigusraamis -
tikku ja dokumenteerida nõuetekohaselt põhjused, 
miks kasutasid toetusesaajad läbirääkimistega 
menetlust, mitte avatud või piiratud menetlust. 
Komisjon kohaldab ka projektipõhiseid korrekt -
sioone või vajaduse korral kindlamääralisi finants -
korrektsioone, kui aastaprogrammide lõpetamisel 
avastatakse ebaseaduslikud hankemenetlused või 
puuduv või ebapiisav dokumentatsioon menetluse -
valiku põhjenduse kohta, mis võib tuua esile süste -
maatilised puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis. 
Nende finantskorrektsioonide arvestamisel järgi -
takse samu eeskirju kui struktuurifondide puhul. 
Lisaks täiendab järelauditi strateegia jõupingutusi 
vähendada deklareeritud kuludes esinevaid jääk -
vigu, mida projekti lõpetamise ajal ei avastatud.
63
Komisjon kontrollib seda probleemi korrapäraselt 
projektide lõpetamise etapis ja järelaudititega. Kui 
hankemenetlustes avastatakse rikkumisi, kohalda -
takse finantskorrektsioone.
64
Komisjon juhib korrapäraselt vastutavate asutuste 
tähelepanu vajadusele kontrollida selliste hanke -
menetluste õiguspärasust, mis hõlmavad fondile 
deklareeritavate kuludega lepinguid. Niisugused 
kontrollid kuuluvad vastutavate asutuste haldus -
kontrolli juurde. Vastutavad asutused teadvustavad 
aina rohkem, kui oluline on tagada, et toetuse -
saajad esitaksid vähem läbipaistvate menetluste 
kasuks otsustades kantud kulude hüvitamise nõude 
tõendavate dokumentidena hästi dokumenteeritud 
selgituse ja põhjenduse. Lisaks kontrollib auditee -
rimisasutus audititöö osana ka hankemenetluste 
korrektset kohaldamist.
Komisjoni vastus 60
73
Hindamisaruanded (mida on parandatud vastavalt 
märkustele, mida kontrollikoda tegi auditeerimise 
ajal) sisaldavad kvantitatiivseid andmeid, mis anna -
vad fondi abil ostetud või arendatud varadest huvi -
tava ülevaate. Komisjon tunnistab, et ajapuuduse 
ja kättesaadava teabe ebapiisavuse tõttu oli siiski 
keeruline teha rohkemat kui kirjeldav analüüs selle 
kohta, mida liikmesriigid on fondi abil nelja esimese 
rakendamisaasta jooksul saavutanud. Seepärast 
arvab komisjon, et fondi üldtulemused võivad olla 
osaliselt mõõdetud.
2015. aastal toimuv järelhindamine hõlmab eri-  
meetmeid ja ühenduse meetmeid käsitlevat üksik -
asjalikku peatükki, mille juures võetakse arvesse 
ajavahemikul 2007–2010 saavutatud tulemusi.
74
Liikmesriikide tasandil esines liikmesriikide aru-  
annete edastamisel viivitusi. Komisjon pidi tegema 
täiendavaid kontrolle ja saatma liikmesriikidele 
selgitusnõudeid, mis põhjustas lisaviivitusi. Aruanne 
avaldati komisjoni veebisaidil 2014. aasta mais.69
IT-süsteemi loomine näitajate talletamiseks ei olnud 
õigusaktiga fondi rakendamiseeskirjades ettenäh -
tud kohustus. Oma kontrollkülastuste ajal julgustas 
komisjon siiski liikmesriike töötama välja arvutisüs -
teemi projekti käsitlevate andmete salvestamiseks 
ning edendas parimate tavade vahetamist selles 
valdkonnas. Näiteks SOLID programmi komitee 
2012. aasta 11. mai kohtumisel tutvustas üks liikmes -
riik teistele liikmesriikidele kõnealuse valdkonna 
parimate tavade näiteid (fondide elektrooniline 
haldamine).
70
Kuigi mõnel juhul on teatavatest liikmesriikidest 
laekunud aruannetes esitatud teave piiratud, 
eeskätt projekti raames saavutatud tulemusi ja 
väljundeid käsitlevate mõõdetavate andmete osas, 
parandab seda täiendav teabevahetus toetusesaa -
jaga, kuni rahuldavad andmed on laekunud. Selle 
Välispiirifondi ühenduse meetmete ja erimeetme -
tega seotud probleemi lahendamiseks on taotluste 
ja lõpparuandluse vorme muudetud.
72
Kontrollikoja auditeeritud hindamisprotsessist on 
järeldused tehtud. Eeskätt on saadud teada, et eelis -
tada tuleks kogu hindamisprotsessi eest vastutava 
välise asutuse kaasamist. Seepärast on ajavahemiku 
2011–2013 järelhindamine täiesti teistsugune prot -
sess. Lisaks hõlmatakse järgmisse järelhindamisse 
otse hallatud meetmed, mis ei olnud hindamisse 
täiel määral kaasatud.
Puuduvate ühiste näitajate tõttu, millest liikmes -
riigid oleksid pidanud algusest peale aru andma, 
muudeti näitajate määramine vahekokkuvõtte ajal 
kohustuslikuks. Liikmesriigid pidid nende näita -
jate kohta toetusesaajatelt andmeid koguma, mis 
põhjendab viivitusi. Sisejulgeolekufondi edasistes 
hindamistes kasutatakse hindamiseks ühiseid näi -
tajaid ja programmipõhiseid näitajaid, mis muudab 
selle kergemaks ja mõjusamaks.
Komisjoni vastus 61
Mõned mitmeaastased programmid ja esimesed 
aastaprogrammid kiideti tõepoolest heaks, ilma et 
need oleksid sisaldanud üldiseid SMART-näitajaid. 
Programmide võimalik vastuvõtmata jätmine üks -
nes nimetatud põhjusel oleks olnud asjaomastele 
liikmesriikidele ja fondi mainele (ja Euroopa Liidule) 
ülimalt kahjulik ning seda oleks peetud pelgalt 
bürokraatlikuks ja jäigaks suhtumiseks.
77
Sloveenia töötas välja integreeritud töövahendi, 
millega fondi hallata ja algetapist alates andmeid 
salvestada. Nii toimisid ka teised riigid, kuigi sellise 
süsteemi kasutuselevõtmiseks ei olnud õiguslikku 
kohustust. Mitmes liikmesriigis on mõned süstee -
mid juba olemas.
Seoses järelhindamisaruande sisuga on enamik 
kontrollikoja esiletoodud probleeme lõppversioonis 
ära parandatud.
1. soovitus
Komisjon leiab, et uute fondide õiguslikes alustes 
on seda soovitust juba järgitud. Liikmesriikidele 
esitatakse lisasuunised.
2. soovitus
Soovitus on suunatud liikmesriikidele ja komisjon 
toetab seda.
79
Komisjon tunnistab, et fondi õigusraamistikus ei 
olnud erimeetmed hästi kavandatud. Komisjon tun -
nistab ka, et kuigi fond pakkus võimalusi rahastada 
ühenduse meetmete kaudu konsulaarkoostööd, 
ei saavutatud selles valdkonnas märkimisväärseid 
tulemusi. Kuigi niisuguste meetmete algatamine on 
peamiselt liikmesriikide ülesanne, on seda arvesta -
tud uue Sisejulgeolekufondi ülesehituses eesmärgi-  
ga pakkuda konsulaarkoostöövahendite loomiseks 
lisastiimulit.Järeldused ja soovitused
75
Fondi lisandväärtus on seotud finantssolidaar -
susega, mida luuakse liikmesriikide kaudu, kelle 
välispiiridel valitsevad ülimalt erinevad olud. Nii 
toimides on fondiga loodud reaalset solidaarsust rii -
kide vahel, kes puutuvad oma piiridel rändesurvega 
kõige lähemalt kokku, ja riikide vahel, keda surve 
mõjutab vähem. Tänu jaotusmehhanismile suunati 
suurem osa vahenditest kõige rohkem mõjutatud  
riikidele (peamiselt Vahemere lõunapiirkonna 
riikidele). Lisaks väljendab Euroopa lisandväärtust 
tõsiasi, et fondist toetati edukalt Schengeni ala 
suuremaid projekte (VIS, SIS II ja Eurosur). Kontrolli -
koja täheldatud nõrkused on peamiselt tingitud ühe 
liikmesriigi ebapiisavast haldussuutlikkusest fondi 
rakendamise esimestel aastatel ja teiste liikmesrii -
kide vastutavate asutuste ja toetusesaajate kogene -
matusest ELi vahendite haldamisel, mitte järjepide -
vatest ja püsivatest puudustest. Need on seotud ka 
viivitusega fondi kasutuselevõtul, mis tulenes õigus -
aktide hilisest vastuvõtmisest. Komisjoni arvates ei 
saa Itaalia ja Malta olukorda pidada fondi haldamise 
„tõsiseid puudusi” tõendavaks näiteks.
76
Fond on toetanud oma prioriteetide rakendamist, 
konkreetselt SIS II, VISi ja Eurosuri. SMART-näita -
jate puudumine mõnes programmis, mis tulenes 
vastutavate asutuste kogenematusest ELi fondide 
haldamisel, ei takistanud liikmesriikidel fondi prio -
riteetide toetamiseks selle vahendeid kasutamast. 
Selleks kontrollis komisjon põhjalikult aastaprog -
rammide sisu ja andis asjakohased suunised (eeskätt 
alates 2010. aastast), millega lubati programmide 
ressursse fondi prioriteetidesse suunata.
Komisjoni vastus 62
4. soovitus
Esimene taane. Kuigi see soovitus on üldjoontes 
suunatud seadusandjale, ei ole komisjon sellega 
nõus. Fond loodi esmajoones koormuse jagamise 
mehhanismina, mis toetab liikmesriikide suutlikkust 
kui tõhusaimat viisi täita ELi välispiiride kontrolli -
misega seotud ülesandeid ja kohustusi. Sisejulge -
olekufondi puhul tuleb Frontexi operatsioonide 
vajadustele vastavad seadmed, mis ostetakse konk -
reetsete eraldatud vahendite raames (erimeetmed), 
registreerida Frontexi tehniliste seadmete loendis.
Teine taane. Komisjon on soovitusega nõus. Meet -
med koostöö tegemiseks/teabe vahetamiseks on 
juba võetud.
5. soovitus
Soovitus on suunatud liikmesriikidele. Välispiiride 
tervikliku strateegia väljatöötamine Välispiirifondi 
mitmeaastase programmi koostamiseks ei ole 
Välispiirifondi õiguslikest alustest või mõnest muust 
õigusaktist tulenev kohustus.
6. soovitus
Komisjon ei ole selle soovitusega nõus. Komisjon 
juhib siiski tähelepanu asjaolule, et Sisejulgeoleku-  
fond (piirid ja viisad) hõlmab tingimuslikkust ja 
tegevustoetuse rahastamine sõltub Schengeni 
acquis ’ järgimisest.
7. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus, ilma et see piiraks 
komisjoni ja liikmesriikide asjakohaseid rolle koos -
töös toimivas haldamises.
8. soovitus
Soovitus on suunatud liikmesriikidele. Komisjon 
toetab seda soovitust.80
Frontex seotakse väga tugevalt uue Sisejulgeole -
kufondi rakendamisega. Kooskõlas õigusaktiga 
konsulteeritakse Frontexiga liikmesriikide esitatud 
riiklike programmide kavandite osas (Sisejulgeole -
kufondi välispiiride rahastamisvahendit käsitleva 
määruse artikli 9 lõige 4) ja Schengeni hindamise 
raames leitud puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud 
meetmete osas (artikkel 12). Frontexi panusel on 
ülioluline roll ka vahekokkuvõttekohaste eraldiste 
juures (artikkel 8) ning agentuur täidab põhirolli 
erimeetmete vahendite jaotamisel, eeskätt ühisope -
ratsioonideks kasutada antavate seadmete puhul. 
Kuna ajavahemiku 2014–2020 aastaprogrammide 
väljatöötamine on juba alanud, on Frontex juba 
neisse protsessidesse kaasatud. Kasutusele on 
juba võetud elektrooniline teabevahetuse plat -
vorm, et hõlbustada komisjoni ja Frontexi vahelist 
dokumendivahetust.
Registreerimist Frontexi seadmete loendis ja sead -
mete kasutada andmist Frontexi operatsioonideks 
ei reguleerita fondi, vaid Frontexi eeskirjadega. 
Kõiki seadmeid, mis liikmesriigid on Välispiirfondi 
toetusega ostnud, ei ole järjepidevalt Frontexi 
ühisoperatsioonideks vaja. Sisejulgeolekufondi 
puhul ostetakse Frontexi operatsioonide vajadus -
tele vastavad seadmed erimeetmete raames ja need 
kantakse Frontexi tehniliste seadmete loendisse.
Frontexi seadmete kohta teabe saamiseks vaadake 
4. soovitust.
3. soovitus
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus. Lisaks 
konsulaatide remontimisele, kohandamisele ja 
varustamisele edendab komisjon ühiste viisataot -
luskeskuste loomist ja muud konsulaarkoostööd. 
Mõnel juhul võib päevas sadu viisasid menetleva 
konsulaadi remontimine/varustamine olla mõist -
likum kui aastas paarisadat viisataotlust hõlmava 
konsulaarkoostöö rahastamine. Suurte konsulaar-  
esinduste remontimine ja varustamine nii, et neil 
oleks võimalik menetleda taotlusi tipptasemel 
(IT-)seadmete abil kliendisõbralikumalt ja kiiresti, 
on sama oluline kui konsulaarkoostööprojektide 
toetamine. Lisaks võib „varustamine” tähendada ka 
VISiga seotud seadmeid, mis on oluline prioriteet. 
Sõltumata konsulaarkoostöö tõhustamisest peaksid 
liikmesriigid vastavalt kasutuselevõtmise ajakavale 
VISi ülemaailmselt kasutusele võtma.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-015-ET-C  ISSN 1831-0818
Välispiirifondi eesmärk on aidata 
liikmesriikidel tagada ühtne, mõjus ja tõhus 
kontroll liidu välispiiridel.
Kontrollikoja auditiga uuriti Välispiirifondi 
mõjusust ja selle eesmärkide saavutamist.
Kontrollikoda leidis, et Välispiirifondi toetus 
on koondatud riikidele, kelle jaoks ELi 
välispiiride kontroll kujutab suurt rahalist 
koormust; seeläbi on fond edendanud 
liikmesriikidevahelist finantssolidaarsust. 
Fondi täiendav ELi lisandväärtus oli aga 
piiratud ning üldtulemusi ei olnud võimalik 
mõõta, sest järelevalves ja järelhindamises 
esines puudusi. Lisaks leiti tõsiseid puudusi 
fondi juhtimises peamistes liikmesriikides, 
mis võib tähendada, et piirihaldust ei 
tugevdata piisavalt seal, kus seda kõige 
rohkem vajatakse.
EUROOPA
KONTROLLIKODA