ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.1.2007 
KOM(2007) 26 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega pärast aegumise läbivaatamist vast avalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 
kehtestatakse Indiast pärit polüetüleenterefta laadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav 
tollimaks 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1) ETTEPANEKU TAUST  
 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 
(kaitse kohta subsideeritud impordi eest ri ikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse 
liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit polüetü leentereftalaadi 
importi käsitlevas menetluses. 
 • Üldine taust  
Ettepanek on seotud algmääruse rakendamise ga ja tuleneb uurimisest, mis on läbi 
viidud kooskõlas algmääruses sätestat ud sisuliste ja menetlusnõuetega. 
 • Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid  
Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. 
 • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega  
Ei kohaldata. 
2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
 • Konsulteerimine huvitatud isikutega  
 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalus uurimise käigus oma 
huvisid kaitsta algmäärus e sätete kohaselt. 
 • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine  
 Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 
 • Mõju hindamine  
Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. 
Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhinda mist, kuid sisaldab  põhjalikku loendit 
tingimustest, mida peab hindama. 
 
ET 3   ET 3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
 • Kavandatud meetmete kokkuvõte  
 
1. detsembril 2005 teatas komisjon teadaande  avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas1 
(edaspidi „algatamisteade“) Indiast pärit te atava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes 
kohaldatavate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest.  
Käesolev aegumise läbivaatamine algatati läbi vaatamistaotluse põhjal, mille esitas 30. 
augustil 2005 Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüe tüleentereftalaadi 
komitee (edaspidi „taotluse esitaja“) ühendus e tootjate nimel, kelle toodang moodustab 
olulise osa, käesoleval juhul üle 90% ühenduse teatava polüetüleentereftalaadi 
kogutoodangust. 
Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määrus e kohta sisaldab lõplikke järeldusi 
subsideerimise, kahju, põhjusli kkuse ja ühenduse huvide kohta.  
Liikmesriikidega konsulteeriti subsideerim isvastase komitee istungitel 16. jaanuaril 
ning 26 liikmesriiki oli kavandatud tegevuskava poolt ja 1 oli vastu. 
Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu li satud määruse ettepanek, mis tuleks 
Euroopa Liidu Teatajas avalda da hiljemalt 28. veebruaril 2007. 
 • Õiguslik alus  
Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud 
impordi eest riikidest, mis ei ole Eur oopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud 
nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. 
 • Subsidiaarsuse põhimõte  
Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse  kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse 
põhimõtet seetõttu ei kohaldata. 
 • Proportsionaalsuse põhimõte  
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
 Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool ni metatud algmääruses ning see ei võimalda 
teha otsuseid liikmesriikide tasandil. 
 Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja koda nike finants- ja halduskoormus tuleb hoida 
võimalikult madala ja ettepanekus  eesmärgiga proportsionaalsena. 
 • Õigusakti valik  
                                                 
1 ELT C 304, 1.12.2005, algatami steade (2005/304/03), lk 4. 
 
ET 4   ET  Kavandatud õigusaktid: määrus. 
 Muud õigusaktid ei oleks asjakoha sed järgmis(t)el põhjus(t)el. 
Eespool nimetatud algmäärusega ei  nähta ette teisi võimalusi. 
4) MÕJU EELARVELE  
 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
 
 
ET 5   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega pärast aegumise läbivaatamist vast avalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 
kehtestatakse Indiast pärit polüetüleenterefta laadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav 
tollimaks 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta 
subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi 
„algmäärus”),
2 eriti selle artiklit 18, 
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,3 eriti selle 
artikli 14 lõiget 1, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esit ati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, 
ning arvestades järgmist: 
A. MENETLUS 
1. Kehtivad meetmed 
(1) 30. novembril 2000 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/20004 lõplikud 
tasakaalustavad tollimaksud teatava Indiast, Malaisiast ja Taist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärineva polüetüleentereftalaadi (e daspidi „PET“) impordi suhtes. Kehtestatud 
meetmed põhinesid tasakaalustavate meet mete uurimisel, mis algatati algmääruse 
artikli 10 kohaselt. Samal ajal keht estas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2604/2000
5 
lõplikud dumpinguvastased tollimaksud samade st riikidest pärit sama toote impordi 
suhtes. Kehtestatud meetmed põhinesid dum pinguvastasel uurimisel, mis algatati 
preambulis nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 5 kohaselt. 
(2) Põhjenduses 1 nimetatud nõukogu määrust 2604/2000 on muudetud nõukogu 
määrustega (EÜ) nr 496/2002, 823/2004, 83/2005 ja 1646/20056. Muudatused tehti 
                                                 
2 EÜT L 288, 21.10. 1997, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 
13.3.2004, lk 12). 
3 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõu kogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 
23.12.2005, lk 17). 
4 EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1. 
5 EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21. 
6 EÜT L 78, 21.3.2002, lk 4; ELT L 127, 29.4.2 004, lk 7; ELT L 19, 21.1.2005, lk 1; ELT L 266, 
11.10.2005, lk 10. 
 
ET 6   ET kas meetmete läbivaatamise uurimise põhjal vastavalt preambulis ja põhjenduses 1 
nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigete 3 ja 4 põhjal või 
heakskiidetud hinnakohustiste  põhjal vastavalt sama m ääruse artikli 8 lõikele 1. 
(3) Lisaks sellele kehtestas nõukogu 19. augustil 20077 dumpinguvastased tollimaksud 
Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist (eda spidi „Hiinast“) pärit teatava PETi impordi 
suhtes ning lõpetas menetluse Pakist anist pärit PETi impordi suhtes. 
(4) 11. oktoobril 2005 muutis nõukogu Indiast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate 
tasakaalustavate meetmete taset8. Muudatused tehti kiirendatud korras läbivaatamise 
põhjal vastavalt algmääruse artiklile 20. 
2. Läbivaatamistaotlus (5) Pärast eelseisva aegumise teadaande av aldamist sai komisjon 30. augustil 2005 
taotluse läbi vaadata kehtivad meetmed vastavalt algmääruse artiklile 18 (edaspidi 
„aegumise läbivaatamine“). 
(6) Taotluse esitas 30. augustil 2005 Euroopa plastitootjate  liidu PlasticsEurope 
polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „t aotluse esitaja “) ühenduse tootjate nimel, 
kelle toodang moodustab olulise osa,  käesoleval juhul üle 90% ühenduse 
polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. 
(7) Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks o li väide, et meetmete kehtivuse lõppemine 
tooks tõenäoliselt kaasa s ubsideerimise ja ühenduse to otmisharule tekkiva kahju 
jätkumise või kordumise.  
(8) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leid is komisjon, et algmääruse artikli 18 
lõike 2 kohase läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas 
läbivaatamised 1. detsembril 2005
9. 
(9) Tuleb märkida, et enne aegumise läbivaat amise algatamist ja  kooskõlas algmääruse 
artikli 22 lõikega 1 ja artikl i 10 lõikega 9 teatas komisjon India valitsusele, et on 
saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbi vaatamistaotluse, ning kutsus India 
valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tu ua kaebuse sisu asjus olukorda selgust ja 
jõuda vastastikuse lahenduseni. Komisj on ei saanud India valitsuselt oma 
konsultatsioonipakkumisele mingit vastust.  
3. Paralleelsed uurimised (10) 1. detsembril 2006 alustas komisjon samuti Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea 
Vabariigist, Taist ja Taiwanist pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist
10 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 
384/9611 artikli 11 lõikele 2. Sama l ajal algatati nõukogu mä äruse 384/96 artikli 11 
                                                 
7 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/2004 (ELT L 271, 19.8.2004, lk 1) 
8 ELT L 266, 11.10.2005, lk 1. 
9 ELT C 304, 1.12.2005, lk.4. 
10 ELT C 304, 1.12.2005, lk.9. 
11 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT 
L 340, 23.12.2005, lk 17). 
 
ET 7   ET lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaat amine ka Korea Vabariigist ja Taiwanist 
pärit samasuguse toote impordi suhtes12.  
4. Uurimisperiood (11) Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2004 kuni 30. septembrini 2005 
(edaspidi „uurimisperiood“). Kahjutrendide  uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. 
jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni  (edaspidi „vaatlusa lune periood“). 
5. Uurimisega seotud isikud (12) Komisjon teavitas eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid, importijaid, 
ühenduse tootjaid, kasutajaid ja taotle jat ametlikult aegumise läbivaatamise 
algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult 
teatavaks ja taotleda asja arutamist alga tamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära 
kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda ta otlesid ja oma ärakuulamistaotlust 
konkreetselt põhjendasid. 
(13) Võttes arvesse India eksportivate to otjate ning ühenduse tootjate ja 
läbivaatamistaotluses nimetatud importi jate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas 
algmääruse artikliga 27 asjakohaseks uurida,  kas tuleks kasutada väljavõttelist 
uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik  otsustada, kas väljavõtteline uuring on 
vajalik, ning vajaduse korral valimi moodusta miseks, paluti eespool nimetatud isikutel 
vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste 
algatamist teada anda ning esitada ko misjonile algatamisteates nõutud teave. 
(14) Pärast esitatud teabe uurimist  ning arvestades nende Indi a tootjate väikest arvu, kes 
andsid märku oma valmisolekust koostööd teha , otsustati, et välj avõttelise uuringu 
tegemine ei ole kõnealuse riigi ek sportivate tootjate puhul vajalik. 
(15) Pärast ühenduse tootjate ja importijate es itatud teabe kontrollimist ning võttes arvesse 
vastuste suhteliselt väikest ar vu, leiti, et väljavõtteline uu ring ei oleks ühegi nimetatud 
kategooria puhul õigustatud. 
(16) Küsimustikud saadeti seega kõigile teadaole vatele asjaomase riigi eksportivatele 
tootjatele ning importijatele , tarnijatele, ühenduse toot jatele ja kasutajatele. 
(17) Vastused küsimustikule saadi kolmelt India tootjalt, 12 ühenduse tootjalt, ühelt 
importijalt, ühelt tarnijalt ning kümnelt töötlejalt/kasutajalt. 
(18) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks 
pidas, ning tegi kontrollkäike jä rgmiste äriühingute valdustesse: 
1. Ühenduse tootjad Voridian BV (Madalmaad) M & G Polimeri Italia Spa (Itaalia) 
                                                
 
12 ELT C 304, 1.12.2005, lk.9. 
 
ET 8   ET Equipolymers Srl (Itaalia) 
La Seda de Barcelona SA (Hispaania) Novapet SA (Hispaania) Selenis Industria de Po límeros SA (Portugal) 
Selenis Itália Spa (Itaalia) Ühenduse tarnijad Interquisa SA (Hispaania) Sõltumatud importijad ühenduses Global Service International SRL (Itaalia) Ühenduse kasutajad Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia)  2. India valitsus Kaubandusministeerium, New Delhi Maharashtra valitsus – töös tuse direktoraat, Mumbai 
3. India eksportivad tootjad 
 SENPET Ltd, Calcutta (endine Elque Polyesters Limited) 
 Futura Polyesters Limited, Chennai (endine Futura Polymer Limited)  Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi 
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 
1. Vaatlusalune toode 
(19) Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uuri mises, s.o asjaomases t riigist pärit PET, 
mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 1628-5. Praeguse klassifikatsiooni kohaselt kuul ub see CN-koodi 3907 60 20 alla. 
2. Samasugune toode (20) Samamoodi kui esialgses uurimises, leiti ka nüüd,  et vaatlusalusel tootel – PETil, mida 
toodetakse asjaomases riigis ja müüakse s ealsel siseturul – ning PETil, mida toodavad 
ja müüvad ühenduse tootjad, on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusviisid. Sellepärast otsustati, et kõi k PETi liigid, mille viskoossus on vähemalt 
78 ml/g, on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses. 
C. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMIS E VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS 
 
ET 9   ET I. Subsideerimise jätkumine – sissejuhatus 
(21) Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste 
põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidet avalt hõlmavad subsiidiumide andmist: 
1. Esialgselt uuritud subsideerimiskavad Üleriigilised kavad 
a) imporditollimaksude hüvituskavad  (Duty Entitlement Passbook Scheme – 
DEPBS) 
b) tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES) c) kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods 
Scheme – EPCGS) 
d) eksportkauba tootmise eritsooni d (Export Processing Zones – EPZ) / 
erimajandustsoonid (Special Economic Z ones – SEZ) / ekspordisuunitlusega 
üksused (Export Oriented Units – EOU)   
2. Esialgselt uurimata subsideerimiskavad 
Üleriigilised kavad  
e) eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS) 
f) ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS). 
Piirkondlikud kavad 
g) Gujarati müügimaksuvabastuse kava (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme – 
GSTIS) 
h) Gujarati elektrimaksust vabastamise ka va (Gujarat Electricity Duty Exemption 
Scheme – GEDES) 
i) Lääne-Bengali sooduskavad (West Bengal Incentive Scheme – WBIS) 
j) Maharashtra osariigi valitsuse ergutu ssüsteem (Package Scheme of Incentives 
(PSI) of the Government of Maharashtra) 
(22) Punktides a ja c–e nimetatud kava d põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse 
(arendamise ja reguleerimise) seadusel ( 1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 
1992 („väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspor di- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud 
„Ekspordi- ja impordipoliitika“ dokumentides (alates 1. septembrist 2004 pealkirja all 
„Väliskaubanduspoliitika“), mi da kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta 
tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesol eva juhtumi uurimisperioodi jaoks on oluline 
üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 
1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks 
kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 dokume ndis „Menetlusjuhend – 1. 
 
ET 10   ET september 2004 kuni 31. märts 2007, I köide“ (edaspidi „HOP I 2004–2009“). 
Menetlusjuhendit (HOP) aja kohastatakse regulaarselt. 
(23) Punktis b nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, 
mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. 
(24) Punktis f nimetatud ekspordi kredit eerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse 
reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal („RBI“) 
juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.  
(25) Punktis g nimetatud Gujarati müügima ksuvabastuse kava põhineb Gujarati 
tööstussoodustuste poliitikal ja seda hald ab Gujarati valitsus; punktis h nimetatud 
Gujarati elektrimaksust vabastamise kava  põhineb 1958. aasta Bombay elektrimaksu 
seadusel. 
(26) Punktis j nimetatud kava haldab Mahara shtra osariik ja see põhineb Maharashtra 
osariigi valitsuse tööstuse, energeetik a ja tööhõiveminist eeriumi määrustel.   
(27) Punktis i nimetatud kava on sätestat ud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja 
tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis 
on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-
CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004).  
(28) Pärast väidetud subsideerimise järelduste avalikustamist kinn itas India valitsus 
mitmete probleemide olemasolu seoses kavade tasakaalustatavuse ja subsiidiumisummade arvutamisega. Samuti ki nnitas ta väiteid, et subsideerimise 
jätkumine käesoleval juhul ei ole tõenäoline. Siinkohal tuleb märkida, et need esitised 
ei sisalda uusi argumente, mis muudaksid k äesolevas määruses sätestatud järeldusi. 
II Üleriigilised kavad 
1. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS) 
a) Õiguslik alus 
(29) DEPBSi detailne kirjeldus on esitatud  EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja HOP 
I 2004–2009 punktides 4.3 kuni 4.4.  
(30) Leiti et ükski koostööd te gev eksportiv tootja ei ole saanud DEPBSi raames 
tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole 
käesoleva uurimise seisukohast vajalik. 
2. Tulumaksukavad (Income Tax Schemes) 
(31) Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei ole saanud ITESi raames 
tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole 
käesoleva uurimise seisukohast vajalik. 
3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – 
EPCGS) 
a) Õiguslik alus 
 
ET 11   ET (32) EPCGSi detailne kirjeldus on esitatud EX IM-poliitika 2004–2009 peat ükis 5 ja HOP I 
2004-2009 peatükis 5.  
b) Toetuse saajad 
(33) Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja 
teenusepakkujatega seotud tootjad-ek sportijad ja müüjad-eksportijad.  
c) Rakendamine 
(34) Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja 
alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aastat vanu kasutatud kapitalikaupu) tollimaksu 
vähendatud või nullmääraga. Selleks annab Indi a valitsus taotluse esitamisel ja lõivu 
tasumisel välja EPCG-litsentsi. Ekspor dikohustuse täitmiseks peab imporditud 
kapitalikaupu kasutama teatava periood i jooksul teatava hulga eksporttoodete 
tootmiseks.  
(35) EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankid a ka oma riigist. Sellisel juhul võib 
omamaine kapitalikaupade toot ja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks 
vajalike komponentide tollimaksuvaba  importi. Samuti võib kodumaine tootja 
kasutada ekspordiga samaväärsetest toimi ngutest tulenevat soodustust kapitalikaupade 
tarnimisel EPCG-litsentsi omanikule. 
d) EPCG-kava kokkuvõte  
(36) EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a 
alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses . Tollimaksu vähendamine on India valitsuse 
poolne finantstoetus, kuna see vähendab I ndia valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on 
tollimaksu vähendamine kasuks eksportija le, kuna importimisel säästetud tollimaksud 
parandavad tema likviidsust. 
(37) Peale selle sõltub EPCGS juriid iliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks 
tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast lo etakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 
punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks.  
(38) Järelikult ei saa seda kava lugeda luba tavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega 
asendamise puhul kasutatavaks tagastussü steemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti 
a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikauba d ei kuulu selliste lubatud süsteemide 
kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmäärus e I lisa punktis i, kun a neid ei tarbita 
eksporditavate toodete tootmiseks.  
e) Subsiidiumi suuruse arvutamine  
(39) Ükski koostööd tegev eksportija ei soetanud uurimisperioodil kapi talikaupu. Siiski sai 
üks äriühing jätkuvalt tulumaksuvabast usi enne uurimisperioodi ostetud 
kapitalikaupadelt esialgses uurimises  kindlaksmääratud summa ulatuses. 
Uurimisperioodil saadud subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt ta sumata tollimaksu alusel, mis jagati 
ajavahemikule, mis vastab eksportiva tootja nende kaupade tegelikule amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestat ud tavadele on uurimisperioodi kohta selliselt 
arvutatud summale lisatud selle perioodi intr ess, et kajastada soodustuse väärtuse 
muutumist aja jooksul. Vast avalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati 
 
ET 12   ET sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada 
subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäib ele uurimisperioodi vältel (nimetaja), 
kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevuse st ja selle andmisel ei võetud arvesse 
valmistatud, toodetud, eksporditud või tr ansporditud koguseid. Skeemist kasu saanud 
äriühingu subsiidium oli 0,38%. 
4. Ekspordikrediidi kava (E xport Credit Scheme – ECS) 
a) Õiguslik alus 
(40) Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldi stes ringkirjades IECD nr 
5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisva luutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 
(ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseer itud kõikidele India kommertspankadele.  
b) Toetuse saajad 
(41) Selle kava raames saavad toetusi taotle da tootvad eksportijad ning vahendavad 
eksportijad. ECSi raames sai kasu üks uurimises koostööd tegev äriühing. 
c) Rakendamine 
(42) Selle kava raames sätestab RBI ekspordikr ediidi suhtes kohald atava intressimäära 
kohustusliku maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportija lt võtta, et teha krediit ek sportijatele kättesaadavaks 
rahvusvaheliselt konkurentsivõim eliste intressimääradega. ECS koosneb kahest 
allkavast, lähetamiseelse ekspordikredii di kavast („pakkimislaen”), mis hõlmab 
eksportijale ostu, töötlemise, tootmise , pakendamise ja/või ekspordieelse veo 
rahastamiseks antud laenu, ja lähetamisjärgs e ekspordikrediidi kavast, milles nähakse 
ette käibekapitalilaenud eks pordiga seotud debitoorse võl gnevuse rahastamiseks. Ka 
suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi 
rahastamiseks. 
(43) RBI koondringkirjade tulemusel võivad ek sportijad saada ek spordilaene soodsa 
intressimääraga, võrreldes tavapärast e kommertslaenude (sularahalaenud) 
intressimääradega, mille suurus e määrab selgelt turu olukord.  
d) Kokkuvõte ECS-kava kohta 
(44) Kõigepealt saab ECSi krediidi soodusintr essimääraga, mis on sätestatud RBI 
koondringkirjades, vähendada eksportija intressikulusid, võrreldes nende 
laenukuludega, mida kujundavad turutingimuse d, ning anda algmäärus e artikli 2 lõike 
2 tähenduses eksportijale soodustusi. Jõuti järeldusele, et kasu said ainult need 
koostööd tegevad eksportijad, kelle puhul leit i selliseid intressimäärade erinevusi. 
Erinevusi RBI koondringkirjade raames antud laenude ja kommertspankade 
„sularahalaenude“ intressim äärade vahel ei saa seleta da ainult kommertspankade 
turukäitumisega.  
(45) Teiseks ja hoolimata sellest, et ECSi sooduslaene annavad kommertspangad, on see 
soodustus valitsuse finantstoetus algmäärus e artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. 
RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub al gmääruse artikli 1 lõikes 3 „valitsuse“ 
definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendilisel t riiklikus alluvuses ning täidab riikliku 
 
ET 13   ET poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India 
valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustel e, sest kommertspa ngad on seotud teatud 
tingimustega, sealhulgas ekspordilae nude intressi ülemmääradega, mis on 
kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et 
kommertspangad peavad suunama t eatava summa kogulaenudest ekspordi 
finantseerimiseks. See ettekirjutus  kohustab kommertspankasid täitma neid 
ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i – 
käesoleval juhul on tegemist laenudega ek spordi soodusfinantseerimise näol. Selline 
otsene rahaline ülekanne laenu kujul teat avatel tingimustel kuuluks tavatingimustes 
valitsuse pädevusse ja siinki rjeldatud menetlus ei  erine palju valitsuste tavalistest 
menetlustest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktiga iv. 
Seda subsiidiumi peetakse konkreetse ks ja tasakaalustatavaks, sest 
soodusintressimäärad on seotud ekspordite hingute finantseerimisega ning sõltuvad 
seetõttu eksporditegevusest nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.  
e) Subsiidiumi suuruse arvutamine 
(46) Subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi  jooksul kasutatu d ekspordilaenult 
makstud intressi ning selle intressimäär a erinevuse põhjal, mida ettevõte oleks 
maksnud tavalise kommertslaenu puhul. Vastava lt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see 
subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibel e uurimisperioodi välte l (nimetaja), kuna 
subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja  selle andmisel ei võetud arvesse 
valmistatud, toodetud, eksporditud või tr ansporditud koguseid. ECS-kava raames kasu 
saanud äriühingu subsiidium oli 0,1%. 
5. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – 
EOUS)/erimajandustsoonide kava (Speci al Economic Zones Scheme – SEZS) 
(47) Leiti et ükski koostööd tegev eksportiv  tootja ei ole saanud SEZSi raames 
tasakaalustatavaid soodustusi. Siiski oli ka hel India äriühingul EOU staatus ja nad said 
uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustu si. Allpool esitatud ki rjeldus ja hinnang 
on seega antud vaid EOUSi kohta 
a) Õiguslik alus 
(48) EOU-kava detailne kirjeldus on esita tud EXIM-poliitika  2004–2009 peatükis 6 ja 
dokumendis HOP I 2004-2009.  
b) Toetuse saajad 
(49) Kõiki äriühinguid, kes põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste 
ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul turu stavaid äriühinguid, võib asutada EOU-kava 
kohaselt. Siiski peavad tööstussektori ette võtted ületama minimaalse investeeringute 
läve põhivarade puhul (10 miljonit India ruup iat), et saada toetust EOU-kava raames.  
c) Rakendamine 
(50) Nagu esialgses uurimises juba kindlaks tehti,  võivad EOUd asuda ja neid võib asutada 
igal pool Indias.  
(51) Taotlus EOU staatuse saamiseks peab sisald ama üksikasjalikke andmeid järgmise viie 
aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi 
 
ET 14   ET arvestuslikku väärtust ning impordi- ja  kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused 
kiidavad ettevõtte taotlu se heaks, edastatakse nõus olekuga seotud tingimused 
ettevõttele. EOU staatus kehtib viis  aastat. Lepingut võib pikendada. 
(52) EXIM-poliitikas 2004–2009 sätestatud EOU ol uline kohustus on saavutada netotulu 
välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aas tat) peab ekspordi koguväärtus ületama 
imporditud kaupade koguväärtuse. 
(53) Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele: 
i) Imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või 
sellega seotud kaupade puhul (sealhulg as kapitalikaubad, tooraine ja 
tarbekaubad); 
ii) aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; iii) kodumaalt hangitud kaupade riik liku müügimaksu tagastamine; 
iv) võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50% ekspordi FOB-väärtusest), 
eeldusel et saadakse positi ivset netotulu välisvaluutas soodustollimaksude (s.t 
lõpptoodete aktsiisimaks) tasumise järel; 
v) osaline tollimaksutagastus kodumaist elt naftaettevõtjatelt  hangitud kütuselt; 
vi) tegevuse alustamise järel 10aastane  vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. 
aastani) tulumaksuseaduse lõigete 10A või 10B kohaselt nõutavast 
ekspordikasumi tulumaksust;  
vii) 100% välisosaluse lubamine. 
(54) Nende kavade alusel tegutse vad üksused on tolliseaduse pa ragrahvi 65 kohaselt tolli 
järelevalve all.   
(55) Nad on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud 
materjalide tarbimise ja kasutamise  kohta ning kooskõlas HOP 2004–2009 punktiga 
6.11.1 tehtud ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaa rselt pädevatele 
asutustele kvartali- ja aastaaruannetena. 
(56) Siiski ei pea [EOU] „seostama iga impordi saadetist ekspordi, teistele üksustele 
edastamise, kodumaise müügi või valm istoodanguga“, nagu on sätestatud HOP I 
2004–2009 punktis 6.11.2.  
(57) Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel. EOU 
ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kont rollib tolli-/aktsiisia metnik, kes töötab 
pidevalt EOU juures.  
(58) Käesoleval juhul kasutas EOUSi kaks koost ööd tegevat eksportijat. Koostööd tegevad 
eksportijad kasutasid kava selleks, et  importida toorainet ja kapitalikaupu 
imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodu maalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi 
müügimaks ning müüa osa oma toodangust kod umaisel turul. Üks eksportiv äriühing 
kasutas kava ka selleks, et saada osalist tollimaksutagastust kodumaistelt 
naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt. Selle ga said nad kõiki soodustusi, mida on 
 
ET 15   ET kirjeldatud põhjenduse 51 punktides i–v. Uurimi ne näitas, et asjaomased eksportijad ei 
saanud kasu EOUSi tulumaksusoodustustest.  
d) Kokkuvõte EOUSi kohta  
(59) EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimak sudest (“põhitollimaks” ja „spetsiaalne 
lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastam ine on India valitsuse finantstoetus 
algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunk ti ii tähenduses. R iigi tulu, mis oleks 
oodatav selle kava puudumisel, jääb saamat a, millest EOU saab kasu algmääruse 
artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul  nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega 
ja müügimaksu tagasi saamisega säästab see oma likviidsust.  
(60) Vabastamine aktsiisimaksust ja selle impord itollimaksu ekvivalendist („lisatollimaks”) 
ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude s aamatajäämist. Aktsiisi- ja lisatollimaksu 
saab tasumise korral kasutada krediidin a edasiste tollimak sukohustuste jaoks (nn 
CENVAT-mehhanism). Seepärast pole need  maksud lõplikud. CENVAT-krediidi abil 
on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel.  
(61) Seega saab algmääruse artikli 2 tähen duses subsiidiumideks pidada vaid 
põhitollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamist, osalist tollimaksutagastust kodumaistelt naftaettevõt jatelt hangitud kütuselt ning müügimaksu 
tagastamist. Juriidiliselt sõltuvad need ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. EOU 
ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud  EXIM-poliitika 02–07 punktis 6.1, on conditio 
sine qua non  saada soodustusi. 
(62) Üks eksportiv tootja väitis, et komi sjon on taganenud oma esialgses uurimises 
kasutatud põhjendustest tooraine tollimaks uvabastuse hindamise osas ning et ainult 
ülemääraseid tühistamisi, kui üldse midagi, tuleks tasakaalustada. Vastusena tuleks 
märkida, et esialgses uurimises hinnati ta sakaalustatavat subsiidiumisummat sellest 
olenemata, kas EOU on algmääruse tähenduses lubatav tollimaksu tagastussüsteem või 
mitte
13 Käesoleva läbivaatamise raames uuriti hoolikalt kava tervikuna koos 
seiresüsteemiga. 
(63) Uurimine näitas, et neid subsiidiume ei saa pidada lubatavaks tollimaksu 
tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses . Need ei vasta rangetele eeskirjadele, 
mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul ka sutatava tagastussüsteemi mõiste ja 
eeskirjad). Juhul kui müügi maksu tagastamist ja imporditollimaksuvabastust 
kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei  vasta nad lubatud tagastamissüsteemide 
reeglitele, kuna neid kaupu ei  tarbita tootmisprotsessis, nagu nõutakse I lisa punktis h 
(müügimaksu tagastamine) ja i (imporditollimaksu soodustused). 
(64) Lisaks sellele ei ole tõestatud, et India va litsusel on olema tõhus kontrollisüsteem või -
menetlus, et kindlaks teha, kas ja m illistes kogustes kasutati eksporditud toote 
tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendei d (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja 
asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). 
                                                
 
13 Põhjendus 26, nõukogu määrus (EU) nr 2603/2000, EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1. 
 
ET 16   ET Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust  teenida netotulu 
välisvaluutas mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet. 
(65) EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel  hulgal oma toodangut – kuni 50% aastasest 
käibest. Seepärast puudub seadusejär gne kohustus kogu saadud toodete koguse 
eksportimiseks. Lisaks sellele to imuvad need kodumaised tehingud ilma 
valitsusametnike järelevalve ja kontrollita ning neid kinnitavad vaid ettevõtted ise. 
Sellest tulenevalt on EOU valdused vähema lt osaliselt India ametkondade kontrolli alt 
väljas. See suurendab edasiste kontrollivah endite tähtsust, eri ti tollimaksuvabade 
sisendmaterjalide ja saadud eksporttood ete seotuse osas, et süsteemi võiks 
kvalifitseerida tollimaksu ta gastamise kontrollisüsteemina. 
(66) Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tu leb meeles pidada, et EOU ei pea de jure  
seostama iga impordisaadetist vastava tule museks oleva tootega. Ainult selliste 
kontrollide rakendamisel saaksid India ametiasu tused piisavalt teavet  sisendite lõpliku 
sihtpunkti kohta, et võimaldada tõhusalt kont rollida, et tolli-/müügimaksusoodustused 
ei ületaks eksporttoodangu sisendeid. Ette võtte oma hinnangul põhinevast teabest 
igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused, 
ei piisa. Lisaks sellel e on igakuise maksude tagastamise eesmärk kontrollida 
aktsiisimakse mitte sisendite sihtpunkti. Ettevõttesisesed süsteemid, mis ei ole seadusega kindlaks määratud, ei ole piisavad, kuna tollimaksude tagastamise kontrollisüsteemi peaks välja töötama ja jõusta ma valitsus ja seda ei tohiks jätta iga 
üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesande ks. Sellest tulenevalt kinnitas uurimine, 
et India ekspordi-impordipolii tikas ei nõuta EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud 
toote vahelise seose näitamist ning India va litsusel ei ole tõhusat kontrollimehhanismi 
tegemaks kindlaks, milliseid sisendeid ta rvitati eksporttoodangu jaoks ja millistes 
kogustes.  
(67) Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelik ult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi 
uurimisi, kuigi need tuleks tõhusa lt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel 
tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II os a punkt 3). India 
valitsus ei esitanud ka tõ endeid tõestamaks, et liigmakseid ei ole tehtud. 
(68) Eelnevat arvesse võttes tuleks tagasi lüka ta äriühingu väide selle  kohta, et komisjon on 
taganenud oma esialgses uurimises  kasutatud põhjendusest tooraine 
tollimaksuvabastuse hindamise osas ning et ainult ülemääraseid tühistamisi, kui üldse 
midagi, tuleks tasakaalustada. 
e) Subsiidiumi suuruse arvutamine  
(69) Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate 
tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalus tatav kasu kogu siss enõudmata jäänud 
imporditollimaks (põhitollimaks ja sp etsiaalne lisatollimaks), kodumaistelt 
naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt tagast atud tollimaks ning tagastatud müügimaks 
uurimisperioodi jooksul. 
i) Imporditollimaksuvabastu s (põhitollimaks ja spet siaalne lisatollimaks), 
müügimaksutagastus toorainelt ja tollimaksutaga stus kodumaistelt nafta ettevõtjatelt hangitud 
kütuselt 
 
ET 17   ET (70) EOUSina toimivate eksportijate subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel 
EOU-le tervikuna imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne  lisatollimaks), tagastatud müügimaksu ja kodumaistelt 
naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt tagastat ud tollimaksu alusel. Vastavalt algmääruse 
artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Algmääruse artikli 7 lõike 2 
kohaselt jagati need subsiidiumisummad uur imisperioodi asjakohasele ekspordikäibele 
(nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspord ijõudlusest ja selle andmisel ei võetud 
arvesse toodetud, eksporditud või transp orditud koguseid. Sellisel viisil saadud 
subsiidiumimarginaalid olid kahe är iühingu puhul vastavalt 0,9% ja 5,8%.  
ii) Kapitalikaupade vabastamine imporditollim aksust (põhitollimaks ja spetsiaalne 
lisatollimaks) 
(71) Kapitalikaubad ei sisaldu füüsiliselt valm iskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 
lõikele 3 arvutatakse uurimisaluste ettevõtete kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa kasutatavate vastavate 
kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale uurimisalustes ettevõtetes. Sellise normaalse amortiseerumisaja kindlaksmääramiseks võeti aluseks kahe koostööd tegeva eksportija kasutatud tegelikud amortiseerumisajad, milleks oli 18 aastat. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uur imisperioodil lisandunud intress, et summa 
kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aj a jooksul ja kogu mainitud kava raames 
saadud kasu saajale. Vastavalt algmäärus e artikli 7 lõigetel e 2 ja 3 on see 
subsiidiumisumma jaotatud uurimisperioodi vä ltel tehtud ekspordikäibele (nimetaja), 
kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevuse st ja selle andmisel ei võetud arvesse 
valmistatud, toodetud, eksporditud või tr ansporditud koguseid. Sel lisel viisil saadud 
subsiidiumimarginaalid olid kahe är iühingu puhul vastavalt 1,8% ja 0,4%. 
(72) Seega oli kogu EOUSi raames saadud subsii diumimarginaal asjaomaste äriühingute 
jaoks vastavalt 2,7% ja 6,2%. 
6. Eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS) 
a) Õiguslik alus 
(73) Kava üksikasjalik kirjeldus on esitat ud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1. kuni 
4.1.14 ja HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30.  
b) Toetuse saajad 
(74) ALS koosneb kuuest allkavast, mida on all pool üksikasjalikumalt kirjeldatud. Need 
allkavad erinevad muu hulgas tingimuste ulatuse poolest. ALSi ga seotud soodustusi 
saavad taotleda toetavate tootjatega se otud tootvad ekspor tijad või vahendavad 
eksportijad tegeliku ekspordi eest ja ig a-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat 
varustavad tootvad eksporti jad saavad taotleda vaheta rnete ALSi. Peatööettevõtjad, 
kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväär sete toimingute“ kategooriatesse, mida on 
nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega 
üksusele (EOU), saavad taotleda soodustusi ALSi raames ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi „ekspordiga samaväärsete toimingute“ eest saavad 
taotleda ka tootjate-eksporti jate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste 
akreditiivide alusel. 
 
ET 18   ET c) Rakendamine 
(75) Eellubasid väljastatakse: 
i) Tegeliku ekspordi jaoks:  See on peamine allkava. See võimaldab 
tollimaksuvaba sisendmaterjalide impor ti konkreetse eksporttoote tootmiseks. 
Eksport peab olema tegelik, s.t et ek sporditav toode peab väljuma India 
territooriumilt. Impordiluba ja ekspor dikohustus, kaasa arvatud eksporttoote 
tüüp, on loal kirjas. 
ii) Iga-aastane vajadus:  Selline luba ei ole seotud k onkreetse eksporttootega, vaid 
laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Litsentsiomanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaks uvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, 
mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluva d tooterühma, mille tootmiseks 
kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.  
iii) Vahetarned:  See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota 
üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja võib saada selle jaoks ALSi vahetarnete ja oks. Lõplik eksportija viib tootmise 
lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.  
iv) Ekspordiga samaväärsed toimingud:  See allkava lubab peatöövõtjal importida 
tollimaksuvabalt sisendeid, mis on va jalikud kaupade tootmiseks, mida 
müüakse „ekspordiga samaväärse lt“ EXIM-poliitik a 2004–2009 punkti 8.2 
alapunktides b–g, ja i-j nimetatud klie ndikategooriatele. See tähendab, et 
valmis tooteid ei pea riigist välja viima,  kuid toimuvat tehingut  loetakse kliendi 
staatuse alusel ekspordiga samaväärse ks toiminguks. See hõlmab ka tarnimist 
EOUle või litsentsiomanikule kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava 
raames. 
v) Eelnevad vabastusotsused:  ALSi valdajal, kes kavatseb hankida 
sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsust e alusel. Sellistel juht udel muudetakse eelload 
eelnevateks vabastusotsusteks ja n eed lähevad nendes nimetatud kaupade 
kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eeln evate vabastusotsuste üleandmine annab 
tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordi ga samaväärsete tehingute eest, nagu on 
sätestatud EXIM-poliitika 02–07 punktis 8.3 (s.o ALS vaheta rnete/ekspordiga 
samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksu tagastus ekspordiga samaväärsetelt 
tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasima ksmine). Eelneva vabastusotsuse 
mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollim aksude tagasimaksmine on võimalik nii 
kodumaiste kui ka impordit ud sisendmaterjalide puhul.  
vi) Sisemaised akreditiivid:  See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid ALSi 
valdajale. ALSi valdaja saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine 
akreditiiv kodumaise tarnija  jaoks. Pank tühistab litse ntsi otseimpordiks üksnes 
kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija  on õigustatud saama toetust ekspordiga 
 
ET 19   ET samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02–07 
punktis 8.3 (s.o ALS vahetarnete/ekspordi ga samaväärsete toimingute jaoks, 
tolli- ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).  
(76) Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sa i ainult üks koostööd tegev eksportija 
vaatlusaluse tootega seotud kolme allkav a – i) ALS tegeliku ekspordi puhul, v) 
eelnevad vabastusotsused ja iv) ALS eks pordiga samaväärsete toimingute puhul – 
alusel soodustusi. Seepärast ei ole vaja kind laks määrata ii) iga-aastase vajaduse, iii) 
vahetarnete ega vi) sisemaiste akreditiivide tasakaalustatavust.  
(77) Kontrollimise eesmärgil nõuavad India või mud, et litsentsiomanik peaks „tõele 
vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel” 
kindlaks määratud formaadis (HOP I 2004–2009 peatükk 4.30 ja lisa 23), st tegelikku 
tarbimisregistrit („lisa 23 register”). Alat es 2005. aasta maist ei tule lisa 23 säilitada 
ainult äriühingus, vaid sellele peab alla ki rjutama ka vannutatud a udiitor ning see tuleb 
saata India ametivõimudele. Kohustust esit ada lisa 23 kohaldatakse lubade suhtes, mis 
on väljastatud pärast uute eeskirjade jõustu mist 2005. aasta mais. Kuna uurimise ajal 
ei esitatud ühtegi nende lubadega seotud aruannet, ei olnud kõne aluse uue süsteemi 
rakendamist võimalik kontrollida.  
(78) Seoses eespool esitatud allkavadega i, iv ja v määrab India valitsus kindlaks nii 
imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed 
toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokument eeritakse litsentsil. Lisaks peavad 
valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud litsentsil dokumenteerima. Nimetatud kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks 
India valitsus standardsete sisend- ja vä ljundnormide (standard input-out norms - 
SION) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa 
arvatud, ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009. 
(79) Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiant avad ja neid tuleb kasutada saadava 
eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tule b täita ettenähtud täht aja jooksul pärast 
litsentsi väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku 6kuulise pikendusega).  
(80) Eelloa valdajal, kes kavatseb hankida sise ndmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, 
on võimalus hankida neid eelnevate vaba stusotsuste alusel. Sellistel juhtudel 
muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsu steks ja need lähevad nendes nimetatud 
kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale.  
(81) Uurimise käigus tehti kindlaks, et sise ndmaterjalid, mida koostööd tegev eksportija 
SIONite alusel erinevate allkavade raames  tollimaksuvabalt importis, ületasid koguselt 
materjali, mis oli vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks. Seega olid 
SIONid vaatlusaluse toote jaoks ebatäpsed.  
d) Järeldus 
(82) Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a 
alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele 
eksportijatele.  
(83) Lisaks sellele sõltub ALSi raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt 
ekspordijõudlusest ning seetõttu  käsitletakse seda spetsiifilisena ja algmääruse artikli 3 
 
ET 20   ET lõike 4 punkti a alusel tasak aalustatavana. Ilma ekspordi kohustuseta ei saa äriühingud 
nende kavade alusel toetust. 
(84) ALSi ekspordiga samaväärsed toimingud on de facto  sõltuvad eksporditegevusest. 
Neid soodustusi kasutas ainult üks äriühing vähesel määral ja ainult 
ekspordisuunitlusega üksustele või erimaja ndustsoonides asuvatele üksustele tarnides, 
mõlemad kategooriad on nimetatud EXIM-pol iitika 02–07 punkti 8.2  alapunktis b. See 
ettevõte teatas, et tema kliendid eksp ortisid lõpuks vaatlusaluse toote. 
Ekspordisuunitlusega üksuse / erimajandustsooni eesmärk on eksport, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 02-07 punktis 6.1.  Sel moel toetatakse kodumaist tarnijat 
ALSi ekspordiga samaväärsete toimingut e puhul, kuna India valitsus eeldab, et 
eksporditulu saab seejärel ekspor tija, kes asub ekspordisuunitlusega 
üksuses/erimajandustsoonis. Vastavalt algmäär use artikli 3 lõike 4 punktile a peetakse 
subsiidiumi ekspordist sõltuvaks juhul, kui  faktid näitavad, et subsiidiumi andmine, 
ehkki see ei ole juriidiliselt eksporditege vusest sõltuv, on tegelikul t seotud tegelike või 
eeldatavate ekspordituludega.  
(85) Sellisel juhul ei kasutanud koostööd tegev äriühing eellubasid tollimaksuvabaks 
importimiseks. Selle asemel sai äriühi ng kasu hankides toorainet kodumaistelt 
tarnijatelt, muutes litsentsid ümber eelnevateks  vabastusotsusteks. Se lle kava alusel on 
maksu- ja tollivabastuse saamise õi gus tarnijal mitte lõppeksportijal 
tollimaksutagastuse näol. Maksu- ja toll imaksuvabastus on võimalik nii kodumaiste 
kui ka imporditud sisendmaterjalide pu hul. Uurimine näitas, et eelnevate 
vabastusotsuste kava raames  kodumaise sõltumatu tarnija kaudu hangitud tooraine ja 
kodumaise tarnija kaudu litsentsi kasutama ta tarnitud tooraine hinna vahe oli 
märkimisväärne. Kasu tollimaksu- ja maksuvabastusest kanti madalate hindade kaudu tarnijalt edasi äriühingule, kes kasutas toormaterjali ja osales kõnealuses menetluses. 
Äriühing sai teha selget vahet tooraine ost uhinna vahel, kui kasutati litsentsi ja sama 
tooraine eest makstud hinna vahel, kui lits entsi ei kasutatud. Är iühing määratles sel 
viisil saadud kasu vahena eelnevate vabast usotsuste raames hangitud tarnete hinna ja 
ilma litsentsita hangitud tarnete hinna vahel. 
(86) Ühtegi praegusel juhul kasutat ud kolmest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu 
tagastussüsteemiks või asendamise puhul ka sutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse 
artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses . Need ei vasta rangetele eeskirjadele, 
mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) 
ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste  ja eeskirjad). Kuigi India 
valitsus väitis, et süsteemi muudeti ma is 2005, on teada, et need muudatused ei 
mõjutanud kavasid uurimisperioodil, kuna kont rollisüsteemi ei oldud veel täielikult 
rakendatud. Olenemata India valitsuse tehtavatest võimalikest kontrollisüsteemi 
muudatustest näitas uurimine, et uurimispe rioodi jooksul ei rake ndanud India valitsus 
oma kontrollisüsteemi tõhusalt. Samuti ei rakendanud ta menetlusi, et kindlaks teha, 
kas ja millistes kogustes kasutati eksporttoot e tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II 
osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korra l III lisa II osa 
punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote kohta ei  olnud piisavalt täps elt ja ülehindasid 
tooraine kasutamist. Uurimine näitas, et SIONeid muudetakse, selleks et nad 
kajastaksid sisendite kasutamist paremi ni, kuid neid uusi SIONeid uurimisperioodil 
veel ei rakendatud. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise 
kontrollisüsteemiks, kuna nende leebete sta ndardsete normide ülesehitus ei võimalda 
India valitsusel piisava täpsusega kontrol lida, milline kogus sisendeid kasutati ära 
ekspordi tootmises. Lisaks ei teostanud India valitsus tõhusat  korrektselt peetud 
 
ET 21   ET tarbimisregistril („lisa 23 register ”, varem 18 liide) põhinevat kontrolli 
uurimisperioodil kasuta tud litsentside suhtes. Peale sell e ei sooritanud India valitsus 
edasisi uurimisi, mis põhineks tegelike l kasutatud sisenditel, kuigi tõhusalt 
rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tuleks  seda tavaliselt teha (algmääruse II 
lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt  3), samuti ei tõestanud ta, et liigset 
tagastamist ei ole toimunud.  
(87) Seepärast on need kolm allkava tasakaalustatavad.  
e) Subsiidiumisumma arvutamine 
(88) Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate 
tagastussüsteemide puudumisel määrati s ubsiidiumisumma kindlaks sama tooraine 
hinnavahe põhjal selle litsents iga ja litsentsita ostmisel, nagu äriühing eelnevalt näitas.  
(89) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu 
ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest 
ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või 
transporditud koguseid.  
(90) Uurimisperioodi jooksul kasutas seda ka va üks äriühing, kes sai 20,9% ulatuses 
subsiidiumi. 
III. Piirkondlikud kavad 
1 Gujarati müügimaksuvabastuse kava (Gujar at Sales Tax Incentive Scheme – GSTIS) 
ja Gujarati elektrimaksust v abastamise kava (Gujarat Electr icity Duty Exemption Scheme – 
GEDES)  
(91) Leiti et ükski koostööd tegev ek sportiv tootja ei ole saanud Gujarati 
müügimaksuvabastuse kava (GSTIS)  ega Gujarati elektrimaksust vabastamise kava 
(GEDES)  raames tasakaalustatavaid soodustusi.  Seepärast leiti, et nimetatud kava 
edasine analüüs ei ole käesolev a uurimise seisukohast vajalik. 
2 Lääne-Bengali sooduskavad (WBIS) 
(92) WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on säte statud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja 
tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis 
on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-
CI/O/Incentive/17/03/I (WBI S 2004). Selle kavaga anti saajale mitmeid soodustusi, 
nagu müügimaksu tasumise edasilükkamine, subsiidium kapitalikaupade installeerimiseks ning arengusubsiidiumid. Uu rimise käigus tehti kindlaks, et üks 
äriühing oli varem nende kavade raames s oodustusi saanud. Nende soodustuste mõju 
uurimisperioodil oli aga tähtsusetu. Seepär ast leiti, et nimetatud kavade edasine 
analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. 
3 Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives – PSI –
of the Government of Maharashtra) 
a) Õiguslik alus 
 
ET 22   ET (93) Selleks et soodustada tootmisettevõte te levikut osariigi vähem arenenud 
piirkondadesse, on Maharashtra osariigi val itsus 1964. aastast saad ik pakkunud toetusi 
osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele. Kava  on alates selle 
sisseviimisest muudetud mitmeid kordi ning „2001. aasta kava“ ra kendati 1. aprillist 
2001 kuni 31. märtsini 2006 ning pikendati seejärel 31. mä rtsini 2007. Maharashtra 
osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb m itmest allkavast, millest peamised on: i) 
kohaliku maksu octroi tagastamine, ii) elektr imaksuvabastus ja iii) vabastus kohalikust 
müügimaksust (kuni 24.10.2004). Uurimise käigus  selgus, et ainuke allkava, mida üks 
koostööd tegev eksportiv tootja kasutas, oli vabastus kohalikust müügimaksust.  
b) Toetuse saajad 
(94) Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud 
piirkondadesse, rajades selleks kas uue t ööstusettevõtte või tehes suuremahulise 
kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või 
mitmekesistamisse. Need piirkonnad liig itatakse vastavalt majandusarengule eri 
kategooriatesse (nt vähearenenud piir konnad, vähemarenenud piirkonnad, kõige 
vähem arenenud piirkonnad). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium 
on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus. 
c) Rakendamine 
(95) Kohalikust müügimaksust vabastamise skeem i (aegus oktoobris 2004) raames ei 
pidanud määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu tasuma. Samamoodi vabastati määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab ka ise kava tingimustele. Ehkki müügitehingutega seotud vabastus ei too määratud müügiüksusele mi ngit kasu, toob ostutehingutega seotud 
vabastus kasu määratud ostuüksusele. Uuri mise käigus tehti kindlaks, et asjaomane 
äriühing sai müügimaksuvabast ust kuni 24. oktoobrini 2006. 
d) Järeldus 
(96) Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume 
algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a ala punkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. 
Eespool käsitletud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist 
toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu 
laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagastamine äriühingule kasu, 
parandades äriühingu likviidsust. 
(97) Allkava on ette nähtud üksnes äriühingu tele, kes on investeerinud teatavatesse 
Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla  kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. 
Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr 
erineb piirkonniti. See kava on algmääruse arti kli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 
kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav. 
e) Subsiidiumisumma arvutamine 
(98) Müügimaksu vabastuse puhul arvutati subs iidiumisumma sell e müügimaksusumma 
alusel, mis oleks pidanud uurimisperioodil l aekuma, kuid jäi kava raames maksmata. 
Kuna müügimaksuvabastuse kava aegus 24.10.2004 võeti arvesse ainult ajavahemikul 
1.10.2004–24.10.2004 toimunud müügilt tasumata maksud, sest ainult see ajavahemik 
 
ET 23   ET jäi uurimisperioodi sisse. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see 
subsiidiumisumma (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium 
ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei  võetud arvesse toodetud, eksporditud või 
transporditud koguseid. Uurimisperioodi jooks ul sai allkavast kasu üks äriühing, kuid 
subsiidiumi suurus oli alla 0,1%, st tühine. 
IV. Tasakaalustatavate subsiidiumide summad 
(99) Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaal ustatavate subsiidiumide summa ad valorem  
jääb uuritud eksportivate tootja te puhul vahemikku 2,7% – 20,9 %. 
(100)  Kuigi ühendusse suunatud ekspordi osakaalu  arvestades oli koostöö tase kõrge, tuleb 
siiski märkida, et mitmed eksportivad tootjad ei teinud menetluses koostööd, kaasa 
arvatud esialgses uurimises kõrgeima subs iidiumimarginaaliga eksportiv tootja. 
Koostööd mitte teinud India to otjate võimsus ja toodang on märkimisväärne ja samuti 
on tõenäoline, et need eksportivad toojad saavad uuritud subsiidiumikavade raames ka 
edaspidi kasu ja seda vähemalt samasugus es ulatuses, kui tehti kindlaks esialgses 
uurimises. 
KAVA→ DEPBS  ITES EPGS EOU ALS ECS GSTIS GEDES WBIS PSI Kokku
ÄRIÜHING ↓  % %  %  %  %  %  %  %  %  %  %  
Senpet 
(endine 
Elque)  - - - 2,7 - - - - - - 2,7 
Futura - - - 6,2 - 0,1 - - - - 6,3 
Pearl - - 0,3 - 20,6 - - - - neg 20,9 
V. JÄRELDUSED 
(101)  Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega 
kaasneks tõenäoliselt subsideer imise jätkumine või kordumine. 
(102)  Nagu on märgitud põhjendustes 21–100, on kindl aks tehtud, et uurimisperioodi 
jooksul said vaatlusaluse toote India ek sportijad jätkuvalt I ndia ametiasutustelt 
tasakaalustatavaid subsiidiume. Käes olevas läbivaatamises tuvastatud 
subsiidiumimarginaalid on kõrgemad kui esialgses uurimises, välja arvatud ühe eksportiva tootja puhul. Asjaomaste subs iidiumikavade raames antakse jätkuvalt 
soodustusi ning ei ole märke selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus 
lõpetataks. Kuna puudub teave selle kohta, kuidas ALSi k ontrollisüsteemi muudatus 
tegelikult ellu rakendatakse, ei saa teha  järeldusi nende muudatuste võimaliku mõju 
kohta. Käesolevast olukorrast lähtudes saavad vaatlusaluse  toote eksportijad jätkuvalt 
tasakaalustatavaid subsiidiume. Iga eksportija vastab mitme subsiidiumikava tingimustele. Nendel asjaoludel järeldatakse, et subsideerim ine jätkub tõenäoliselt ka 
tulevikus. 
(103)  Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkub tõenäoliselt ka 
edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline. 
 
ET 24   ET D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS  
1. Ühenduse toodang 
(104)  PETi toodavad ühenduses järgmised äriühingud: 
12 tootjat, kes taotlesid aegumise läbivaatamist, toetasid taotlust ja tegid uurimises 
koostööd (vt põhjendus 109); 
kaks tootjat, kes taotlesid aegumise läbi vaatamist, kuid ei teinud käesolevas 
uurimises koostööd; 
üks Korea tootja ühenduses asuv tütarettevõ te, kes tegi uurimises koostööd ja toetas 
taotlust. 
(105)  Kõigi nimetatud äriühingute toodet ud PET moodustab ühenduse kogutoodangu 
algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. 
2. Ühenduse tootmisharu 
(106)  Komisjon kontrollis, kas aegumise läbivaatam ise taotluse esitanud või seda toetanud 
koostööd tegevate ühenduse tootjate toodang moodustab olulise osa ühenduse PETi 
kogutoodangust. Nende ühenduse tootjate  arvele langes 88% ühenduse PETi 
kogutoodangust. Need ühenduse tootjad, kes ei teinud täielikku  koostööd, jäeti 
ühenduse tootmisharu määratlusest välja. Seepärast leidis komisjon, et need 12 
täielikku koostööd tegevat ühenduse t ootjat esindavad ühenduse tootmisharu 
algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses. Esialgsetes uurimistes 
moodustas ühenduse tootmisharu tooda ng rohkem kui 85% ühenduse PETi 
kogutoodangust sellel ajal. 
(107)  Ühenduse tootmisharu moodustava d järgmised 12 ühenduse tootjat: 
Voridian BV (Madalmaad) M & G Polimeri Italia Spa (Itaalia) Equipolymers Srl (Itaalia) 
La Seda de Barcelona SA (Hispaania) 
Novapet SA (Hispaania) Selenis Industria de Po limeros SA (Portugal) 
Aussapol Spa (Itaalia) Advansa Ltd (Ühendkuningriik) Wellman BV (Madalmaad) Boryszew subsidiary Elana Wse (Poola) V.P.I. SA (Kreeka) 
 
ET 25   ET SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Poola) 
E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL  
1. Tarbimine ühenduse turul 
(108)  Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel  võeti aluseks ühenduse tootmisharu 
müügimahud, kaebuse etapis esitatud andmet e põhjal hinnatud teiste ühenduse tootjate 
müük ühenduse turul ja Eu rostati andmed kogu ühenduse impordi kohta kolmandatest 
riikidest. 
(109)  2002. aasta ja uurimisperioodi vahel tõusis vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses 
järk-järgult 2 400 000 tonnini uurimisperioodil.  Üldine tõus nimetatud ajavahemikul 
oli 18%. Tõus oli osalt tingitud uutest kasu tusvaldkondadest (sh õlle- ja veinipudelid) 
ja osalt ühinevate riikide tarbimise suurenemisest.  
Tabel 1  2002 2003 2004 Uurimisper
iood 
Ühenduse tarbimine 
(tonnides) 
 
Indeks  2 041 836
100 2 213 157
108 2 226 751
109 2 407 387 
 
118 
2. Import Indiast 
2.1 Impordi maht, turuosa ja hinnad 
(110)  2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas  import Indiast 13%. Import vähenes 2002 
ja 2003 aasta vahel 17%, suurenes 2004. aastal 100% ja vähenes uurimisperioodil 
jällegi kuni 6800 tonnini, st ligikaudu 70%. Impordihinnad  tõusid 2003. aastal 5%, 
2004. aastal veel 3% ja uurimisperioodil7%. See hinnatrend peegeldab vaid osaliselt 
toorainekulude suurt kasvu. India impordi tur uosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt 
väikeseks, st 0,3% 2002. aastal, 0,2%  2003.aastal, 0,5% 2004. aastal ja 0,3% 
uurimisperioodil. 
Tabel 2  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
India  
Maht (tonnides) 
Indeks 
Hind (eurot tonni kohta) 
Indeks 
Turuosa  6 046
100
883
100
0,3% 4 999
83 
930
105
0,2% 11 079
183
955
108
0,5%  
6 831 
113 
1018 
115 
0,3% 
3. Import teistest riikidest 
 
ET 26   ET (111)  Teistest riikidest pärit impor di maht kasvas vaatlusaluse l perioodil 25%. Suurim tõus 
oli 2003. aastal, kui impordimaht kasvas 41 %. Pärast dumpinguvastaste meetmete 
kehtestamist Hiinast pärit ekspordi s uhtes 2004. aastal, vähenes import 2004. aastal 
14% ja uurimisperioodil veel 2%. Turuos a puhul võis märgata samasugust arengut – 
15,9% 2002. aastal 20,6% 2003. aastal, 18,5% 2004. aastal 16,9% uurimisperioodil. 
Tänu suuremale tarbimisele oli impordi tu ruosa kasv väiksem kui impordi kasv 
absoluutväärtuses. Impordihinnad olid ajavahemikul 2002–2004 keskmiselt 
madalamad kui ELi hinnad. Ainult uurimispe rioodil olid need ühenduse tootmisharu 
hindadest veidi kõrgemad. 
Tabel 3  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
 
Maht (tonnides) 
Indeks 
Keskmine hind (eurot tonni 
kohta) 
Indeks 
Turuosa 
Peamised eksportijad 
Korea 
Pakistan 
Hiina 
Ameerika Ühendriigid 
Taiwan  324 749
100
869
100
15,9%
113 685
28 558
47 875
20 570
42 136 456 499
141
821
94
20,6%
129 188
83 208
131 343
16 105
36 986 411 020
127
907
104
18,5%
139 296
55 125
49 678
49 763
16 796  
406 562 
125 
1061 
122 
16,9% 
 
127 734 
73 426 
72 814 
50 393 
29 382 
F. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD 
1. Sissejuhatavad märkused 
(112)  Läbivaatamise alguses oli ette nähtud m oodustada ühenduse tootjatest valim, kuid 
arvestades nende suhteliselt väikest arvu, otsustati nad kõik uurimisse kaasata ning 
kahjutegureid hinnati kogu ühenduse tootmisharult kogutud teabe põhjal. 
(113)  Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki as jakohaseid ühenduse 
tootmisharu mõjutavaid maja ndustegureid ja -näitajaid.  
2.1. Tootmine 
(114)  2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühe nduse tootmisharu toodang 
20%, st ligikaudu 1 465 000 tonnilt 2002. aastal ligikaudu 1 760 000 tonnini uurimisperioodil. Aastane suurenemin e oli 4,8% 2003. aastal ja 4,6% 2004. aastal. 
Edasist suurenemist võis täheldada uurimispe rioodil, kui tootmine kasvas hüppeliselt 
 
ET 27   ET 150 000 tonni ehk 10,8%. See toimus tänu toot misharus tehtud ümberkorraldustele, 
mille eesmärk oli tootmiskulusid paremini kontrollida ja kasutada ära tarbimise kasvu ühenduse turul (tarbimine kasvas nagu juba eelnevalt nimetatud 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 19%, so 2 milj onilt tonnilt 2002. aastal 2,4 miljoni tonnini 
uurimisperioodil).  
Tabel 4  2002 2003 2004 Uurimisper
iood 
Toodang (tonnides) 
Indeks  1 464 522
100 1 534 480
105 1 602 086
109 1 760 828 
120 
2.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste 
(115)  Tootmisvõimsus suurenes 2002. aasta ja uuri misperioodi vahelisel ajal 22%, st 1 760 
000 tonnilt 2002. aastal 2 156 000 tonnini uurimis perioodil. Tõus toimus peamiselt 
uurimisperioodil, kui tootmisvõimsus t õusis võrreldes 2004. aastaga 300 000 tonni 
võrra ehk 16,7%. Tootmisvõimsuse märkimisv äärne kasv toimus paralleelselt tootmise 
kasvuga samal perioodil (vt põhjendus 114). Tootmisvõimsus kasvas tänu 
tootmisliinidesse tehtud lisainvesteeringutele,  et ära kasutada kasvava turu võimalusi.  
Tootmisvõimsuse rakendamine tõusis 4%  2003. aastal, jäi 2004. aastal samale 
tasemele ning vähenes uurimisperioodil5 % võrra 82%ni. Langus 2004. aasta ja 
uurimisperioodi vahel oli tingitud tootmis võimsuse märkimisväärsest kasvust samal 
perioodil. Suurem tootmismaht uurimisp erioodil, võrreldes 2004. aastaga, tingis 
madalama tootmisvõimsuse rakendusaste. 
Tabel 5  2002 2003 2004 Uurimisper
iood 
Tootmisvõimsus (tonnides) 
Indeks  1 760 332
100 1 762 378
100 1 848 315 
105 2 156 294 
122 
Tootmisvõimsuse 
rakendamine 
Indeks  83%
100 87%
105 87% 
104 82% 
98 
2.3. Müük ja turuosa 
(116)  Ühenduse tootmisharu müügimaht ühendu se turul kahane s 2002. aasta ja 
uurimisperioodi vahelisel aj al 21% võrra. 2% tõusule 2003 . aastal järgnes tõus nii 
2004 aastal (8%) kui ka uurimis perioodil(11%). Vaatamata ta rbimise kasvust tingitud 
suuremale müügile langes ühenduse tootmishar u turuosa 4% 2003 aastal ja tõusis siis 
astmeliselt 2% 2004. aastal ja  1% uurimisperioodil. 
Tabel 6  2002 2003 2004 Uurimisper
iood 
Müük EÜs (tonnides) 
Indeks  1 306 768
100 1 333 976
102 1 438 883 
110 1 586 902 
121 
 
ET 28   ET Turuosa  64% 60% 65% 66% 
2.4. Kasv 
(117)  Üldiselt tuleb märkida, et ühenduse toot misharu turuosa suur enes vaatlusalusel 
perioodil 2% võrra, mis näitab, et turuosa tõus jäi alla tarbimise tõusule turul 
tervikuna. 
2.5. Tööhõive 
(118)  Tööhõive ühenduse tootmisharus suurenes va atlusalusel perioodil 18%. Peamine tõus 
leidis aset 2003. (11%) ja 2004. aastal (6%). Tõusutrend jätkus uurimisperioodil, kuid 
vaid 2% võrra. 18% tõus kogu perioodi vä ltel on tingitud tootmistasemest, mis 
suurenes 20%.  
Tabel 7  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Töötajad 
Indeks  1 010
100 1 124
111 1 170
116 1 190 
118 
2.6. Tootlikkus 
(119)  Ühenduse tootmisharu tootlikkus mõõdetuna  töötaja tootlikkusena tonnides aasta 
kohta suurenes üldjuhul vaatlusalusel pe rioodil. 2003. aastal toim us võrreldes 2002. 
aastaga 6%-line langus, 2004. aastal oli st abiliseerumine samal tasemel ning 
uurimisperioodil tõusis too tlikkus võrreldes 2004. aastaga märkimisväärselt – üle 8%. 
Tabel 8  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Tootlikkus (tonnides töötaja 
kohta)  
Indeks  1450
100 1365
94 1369
94 1480 
102 
2.7. Palgad 
(120)  PET-laastude tootmine on kapitalimahukas t ööstus ning seetõttu on tööjõukulude mõju 
tootmise üldkuludele piiratud. Vaatlusaluse l perioodil tõusid palgad 12%, võrreldes 
20%-lise üldiste tootmiskulude kasvuga. Tein e oluline näitaja on palgakulu toodetud 
tonni kohta. Vaatlusaluse periood i jooksul langes see kulu 6% 
Tabel 9  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Palgad (miljonites eurodes) 
Indeks 
Palgad toodetud tonni kohta 
(eurodes) 
Indeks  62,3
100
44,4
 63,0
101
42,966,3
106
43,669,5 
112 
41,9 
 
 
ET 29   ET 100 96 98 94 
2.8. Müügihinnad ja ühenduse hindu mõjutavad tegurid 
(121)  Ühiku müügihinnad tõusid 924 eurolt t onni kohta 2002. aastal 1058 euroni tonni kohta 
uurimisperioodil. Üldiselt oli trend tõusev  (15% kogu perioodil). See tõus on suures 
osas tingitud tooraine hinna tõusust, mida  omakorda põhjustas naftahinna tõus. Kuigi 
ühenduse tootmisharu hinnad tõusid, ei suutnud  ta hinnatõusu järgtööstuse sektorile 
üle kanda ega tooraine kallinemist müügihi ndades täielikult kajastada. Seda eelkõige 
asjaolu tõttu, et tooraine hind tõusis rohkem kui PETi hinnad. Säilitamaks oma turuosa 
sai ühenduse tootmisharu hindu tõsta ainult vähese l määral ja pidi se etõttu hinnatõusu 
pidurdama. 
Tabel 10  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Kaalutud keskmine hind 
(eurot tonni kohta)Indeks  924
100 902
98 1006
109 1058 
 
115 
2.9. Põhitoorainete tootmiskulud 
(122)  Pidades silmas, et 1 tonni PETi toot miseks läheb vaja ligikaudu 850 kg puhast 
tereftaalhapet (PTA) ja 350 kg monoetüle englükooli (MEG) (põhitoorained), tõusid 
toorainete – PTA ja MEG – hinnad 2002. aasta ja uurim isperioodi vahel 
märkimisväärselt (vastavalt 67% ja 31%) ning saavutasid taseme 770 eurot tonni kohta 
(PTA) ja 721 eurot tonni kohta (MEG) (uur imisperioodi keskmine). Kuigi väikest 
langust PTA hindades võis täheldada 2005. aas ta kolmandas kvartalis, kui hind langes 
700 euroni tonni kohta, ning ka MEG hind o li suhteliselt stabii lne, tuleb siiski 
märkida, et toorainet ostetakse pikaaja liste lepingute alusel ette. Vaatamata PTA 
väikesest hinnalangusest uurimisperioodi lõpus , kannatab ühenduse tootmisharu siiski 
oluliselt suurenenud kulude ta gajärgede all. Lisaks sell ele võivad PETi tootmiseks 
vajalike toorainete hinnad olukorra tõttu maailma naftaturul ootamatult muutuda, kuid 
suure tõenäosusega jäävad nad kõrgele tasemele. Kõik need  tegurid süvendavad 
ühenduse PETi tootjate haavatavust. Tuleb siiski märkida, et põhitoorainetega 
kaubeldakse ülemaailmsel tasandil ning se etõttu mõjutavad toorainehinnad India 
eksportijaid samal määral.  
Tabel 11 
Keskmine kulu (eurot tonni 
kohta)  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
-PTA 
Indeks 
-MEG 
Indeks  460
100
551
100 566
123
550
100 718
156
650
118 770 
167 
721 
131 
 
ET 30   ET (123)  Ühenduse tootmisharu toodetud PET-laast ude keskmine ühiku kulu tonni kohta oli 
võrdluses järgmine: 
Tabel 12  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Kaalutud keskmine kulu 
(eurot tonni kohta)Indeks  899
100 918
102 1013
113 1092 
 
121 
(124)  Vaatlusalusel perioodil (vt tabel 11 ja 12) tõusis põhitoorainete hind pidevalt (PTA 
67%, MEG 31%), samas kui üldine tootmi skulu tõusis vaid 21%. Nagu näidatud 
tabelis 10 tõusid hinnad vaid 15% tingituna  asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei 
saanud tõusu järgtööstuse se ktorile üle kanda ega toorai ne kallinemist müügihindades 
täielikult kajastada. 
2.10. Varud 
(125)  Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil, st 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel, 10%. 
Samuti nagu esialgses uurimises ei tohiks  varusid ühenduse tootmisharu toodetud 
PETi puhul vaadelda kui olulist tegurit, sest PETi turg on aasta lõikes väga hooajaline. 
Tootmisega võrreldes moodustavad varud toodangust 5-6%.  
Tabel 13  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Varud (tonnides) 
Indeks  101 554
100 110 695
109 90 422
89 91 123 
90 
2.11. Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog 
(126)  Müügi kasumlikkus tähendab ühenduse turul vaatlusaluse toote müügist tekkinud tulu. 
Koguvara tootlust ja rahavoogusid saab mõõta ainult kõige ki tsama tootegrupi 
tasemel, mis hõlmab samasugust toodet vast avalt algmääruse artikli 8 lõikele 8. 
Investeeringutasuvus arvutati koguvara t ootluse põhjal, kuna koguvara tootlust 
peetakse suundumuse analüüsimisel olulisemaks.  
Tabel 14  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Ühendusse müügi maksueelne 
kasumimarginaal  2,7% -1,8% -0,7%  
-3,2% 
Koguvarade tootlus  2,0% -1,4% -0,6% -2,4% 
Rahavoog (protsendina 
kogukäibest)  18,1% 5,5% 10,1% -2,6% 
(127)  2002. aastal alanud hinnatõusu pidurdamise ja  Hiinast, Taiwanis t, Malaisiast ja 
Austraaliast (kuni 2004) pärit dumpinguhinna ga impordi olulise suurenemise ning 
Indiast pärit subsideeritud impordi tõ ttu on ühenduse tootmisharu finantsolukord 
halvenenud ja jõudnud kahjumini 2003. aas tal. Pärast mõningast toibumist 2004. 
 
ET 31   ET aastal Hiina ja Austraalia suhtes kehtesta tud dumpinguvastaste meetmete tulemusena 
suurenes kahjum uurimisperioodil –3,2%-ni.  Täheldada võib selget langustrendi. 
(128)  Koguvara tootluse ja rahavoo suundumused arenes id sarnaselt, st o lid suhteliselt heas 
seisus 2002. aastal, halvenes id järsult 2003. aastal, toib usid pisut 2004. aastal ja 
halvenesid taas uurimisperioodil. 
2.12. Investeeringud ja ka pitali kaasamise võime 
Tabel 15  2002 2003 2004 Uurimis
periood  
Investeeringud (tuhandetes 
eurodes) 
Indeks  31 779
100 42 302
133 63 986
201 50 397 
159 
(129)  Investeeringud tehti osalis elt tootmisvõimsuse suurendamisse ja osaliselt 
tootmisprotsessi parandamisse. 2004. aastal ja uurimisperioodil tehti põhiosa 
kulutustest, mis langes kokku võimsuse suuren emisega ja eesmärgiga säilitada turuosa 
tarbimise tõusu silmas pidades. Praegune ühenduse tootmisharu olukord ning ühenduse ja maailma PETi turu areng, mi da iseloomustab tasuvuse puudumine, ei 
andnud stiimulit suurte investeeringute te gemiseks. Kuigi teatud juhtudel suutsid 
ühenduse tootjad kapitali kaasat a (eelkõige sidusettevõtet elt), ei julgustanud PETi 
tasuvuse puudumine investeeringuid ja mõnedel juhtudel lükati otsused edasi.  
2.13. Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus 
(130)  Võttes arvesse vaatlusaluse toote turu hinna tundlikkust, ei saa Indiast pärit impordi 
tegeliku subsiidiumimarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. Tuleb 
märkida, et see näitaja omab suuremat täht sust kahju kordumise tõenäosuse analüüsi 
seisukohast. Meetmete aegumise korral on tõen äoline, et subsidee ritud import tuleb 
uuesti sisse sellistes koguste s ja sellise hinnaga, et  subsiidiumimarginaal on 
märkimisväärne. 
2.14 Toibumine varasema subsideerimise mõjudest  
(131)  Ehkki eespool käsitletud näitajad a nnavad tunnistust ühe nduse tootmisharu 
majandusliku olukorra mõningasest paranemise st pärast lõplike tasakaalustavate 
kehtestamist 2001. aastal, näit avad nad ka seda, et ühe nduse tootmisharu on endiselt 
nõrk ja haavatav.  
3. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta 
(132)  Tarbimise pidev kasv tänu uutele kasutusval dkondadele (sh õlle- ja veinipudelid) ja 
tarbimise suurenemisele ELiga ühinevates riikides, sundis ühenduse tootmisharu oma 
toomisvõimsust ja tootmist suurendama, et mitte kaotada turuosa. Selleks toimus 2004. aastal ja läbirääkimise uurimisperioodil tähtis ümberkorraldusprotsess, mida saatsid erinevate tootjate sa gedased omanikuvahetused. Sama l ajal suurendati üldiselt 
tootmisliinide arvu, et pidada sammu suurenenud tarbimisega ning saavutada mastaabisäästu. Selle tulemusena järgisid  mõned majandusnäitajad, nagu tarbimine, 
tootmisvõimsus, tootmine, ELi müük ja t ööhõive positiivset tre ndi. Lisaks sellele 
 
ET 32   ET tõusis vaatlusalusel perioodil ka müügihi nd. Siiski ei suutnud kõik need nimetatud 
ümberkorraldused tasakaalus tada toorainehindade pideva  ja suure tõusu mõjusid 
vaatlusalusel perioodil.  Tooraine kallinemist ei suude tud järgtööstuse sektorile üle 
kanda sellisel määral, mis oleks vaja lik olnud teatava kasumlikkuse taseme 
säilitamiseks. Selle tulemusel langes kasu mlikkus oluliselt, langedes +2,7%-lt 2002. 
aastal –3,2%-ni uurimisperioodil.  Samasugust negatiivset trendi võis täheldada 
investeeringutasuvuse ja rahavoo puhul. 
(133)  See langes kokku asjaomasest r iigist pärit impordi madala hinnatasemega, mis avaldas 
selget survet ühenduse tootmisharu hindade le. Võttes arvesse subsideeritud impordi 
väikeseid koguseid käesolevas aegumise lä bivaatamises, pööratakse peatähelepanu 
kahju kordumise tõenäosuse analüüsile. Vaat amata positiivsetele arengutele tootmises, 
müügis ja müügihindades, halv enes ühenduse tootmisharu ül dine finantsolukord, mis 
peegeldub kasumlikkuse (2,7% kasumilt 2002. aastal 3,2% kahjumini uurimisperioodil), eksportmüügi, tootmis kulude, investeeringutasuvuse ja rahavoo 
negatiivsetes arengutes.  
(134)  Kui võrrelda eespool esitatud suundumusi ne ndega, mida kirjeldatakse määrustes, 
millega kehtestatakse ajutised ja lõplikud tasakaalustavad meetmed, on üldhinnang jällegi segane. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel ainult ühe protsendipuntki  võrra, samas kui lõplike tasakaalustavate meetmete 
vastuvõtmisele eelnenud neljal aastal oli tu ruosa suurenenud 5 protsendipunkti. Teisalt 
on ühenduse tootmisharu kasumlikkus uurimisperioodil vähem negatiivne kui enne lõplike tasakaalustavate meetmete keht estamist. Kokkuvõtteks võib öelda, et 
vaatamata mõnedele kahjunäitajate pos itiivsetele suundumustele on ühenduse 
tootmisharu kaugel nendest tasemetest, mida oleks võinud oodata esialgses uurimises tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral. 
(135)  Seega võib järeldada, et m eetmete kehtestamisele eelne nud perioodiga võrreldes on 
ühenduse tootmisharu olukord veidi paranenud,  kuid tootmisharu on siiski jätkuvalt 
nõrk ja haavatav. Lisaks sellele, ei saa nud ühenduse tootmisharu asjaomasest riigist 
pärit impordi hinnasurve tõttu tooraine hinna  tõusu oma müügihinda desse täielikult üle 
kanda. 
G. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS 
Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspor dimahtude ja -hindade seos ühendusse 
suunatud ekspordimahtude ja -hindadega 
(136)  Leiti et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdu d India toodete keskmine ekspordihind 
oli tunduvalt madalam kui ühendusse müüdud  toodete keskmine ekspordihind ja 
madalam ka siseturul kehtivatest hinda dest. India eksportijad müüsid ELi 
mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 95% kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete  aegumisel oleks eksportijatel ajend tuua 
olulised ekspordikogused teistest kolmanda test riikidest üle at raktiivsemale ühenduse 
turule hinnatasemega, mis isegi tõus tes jääks madalamale ühendusse suunatud 
ekspordi praegusest hinnatasemest.  
Tootmisvõimsus, kasutamata tootmisvõimsus ja varud 
 
ET 33   ET (137)  Nagu näidatud põhjenduses 140 on India eksporti vatel tootjatel poten tsiaali eksportida 
ühenduse turule veel suuremaid koguseid. India tootmisvõimsus kasvas märkimisväärselt, tõustes 330 000 tonnilt  2003. aastal 600 000 tonnini 2005. aastal. 
Turuprognooside kohaselt on ooda ta edasist kasvu 220 000 t onni võrra aastaks 2008. 
2005. aastal ulatus müük siseturul 220 000 t onnini ja eksport 290 000 tonnini (k.a 6 
831 tonni ELi). Olemasolevate andmete põhjal  peaks praegune vaba tootmisvõimsus 
ulatuma ligikaudu 90 000 tonnini ning seda  tuleb lugeda oluliseks, kuna see 
moodustab 4% praegusest üh enduse tarbimisest. Seda  hinnangut toetavad 
märkimisväärset vaba võimsust omavate Indi a koostööd tegevate to otjate tulemused.  
(138)  Uurimine näitas, et koostööd tegevate Indi a tootjate varud ei ole märkimisväärsed. 
Siinkohal tuleb märkida, et varude suurus  ei ole oluline tegur, kuna PETi turg on 
hooajaline.  
(139)  Kokkuvõtteks järeldatakse, et kuigi ELi suuna tud import oli väike, on olemas oht, et 
ELi võidakse suunata märkimisväärsed ekspordikogused. 
Järeldused 
(140)  Seepärast on tõenäoline, et asjaomase riig i tootjad suurendavad ekspordimahtu ja/või 
suunavad ekspordi ümber ühenduse turule. Uurimine näitas, et koostööd tegevad 
eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust  toodet madalama hinnaga kui ühenduse 
tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad kehtivad tõenäoliselt edasi või isegi 
langevad, ühtlustudes teiste riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega, nagu on 
mainitud põhjenduses 137, ja samuti selleks, et  võita tagasi turuosa, mis neil oli enne 
meetmete kehtestamist. Selline hinnakuj undus koos asjaomase riigi eksportijate 
suutlikkusega tarnida vaatlusalust toode t suurtes kogustes ühenduse turule tugevdaks 
tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul ning avaldaks eeldatavalt 
negatiivset mõju ühenduse tootmi sharu majanduslikule olukorrale. 
(141)  Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmishar u olukord jätkuvalt haavatav ja nõrk. 
Kui vaatlusalusest riigist pärit subsideer itud hindadega import suureneks, tooks see 
tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu m üügi, turuosa ja müügihindade vähenemise 
ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Sellele tuginedes järeldatakse, et meetmete t ühistamine tooks tõenäoliselt kaasa ühenduse 
tootmisharu juba niigi ebasoodsa olukorra  halvenemise ja veelgi suurema kahju. 
(142)  Eelneva põhjal järeldatakse, et impordihinnad ühenduse turul oleksid 
subsiidiumivastaste meetmete puudumise  korral madalamad, sest India tootjad 
püüaksid tõenäoliselt oma turuosa suur endada. Selline hinnakujundus koos India 
eksportijate suutlikkusega müüa märkimis väärsetes kogustes PETi ühenduse turul 
tugevdaks tõenäoliselt hinnasurvet turul ni ng avaldaks eeldatavalt negatiivset mõju 
ühenduse tootmisharu olukorrale. 
H. ÜHENDUSE HUVID 
1. Sissejuhatus 
(143)  Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti,  kas olemasolevate subsiidiumivastaste 
meetmete kohaldamise jätkamine oleks va stuolus ühenduse huvidega tervikuna. 
Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide 
 
ET 34   ET hindamisel. Käesolevas uurimises analüüs itakse olukorda, kus subsiidiumivastased 
meetmed juba kehtivad, mis võimaldab hinnata praeguste subsiidiumivastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. 
(144)  Selle põhjal uuriti, kas vaatamata järelduste le kahjustava subsideerimise jätkumise või 
kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid  põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, 
et meetmete jätkuv kohaldamine ei ol e käesoleval juhul ühenduse huvides. 
2. Ühenduse tootmisharu huvid 
(145)  Nagu eespool märgitud, on olemas kahjustava subsideerimise kordumise suur 
tõenäosus, kui meetmed tühistatakse. Kõik  ühenduse tootjad, välja arvatud kaks, tegid 
täielikku koostööd ning toetas id kehtivaid meetmeid.  
(146)  Subsiidiumivastaste meetmete kohaldamise jätkumine Indiast pärit impordi suhtes 
annaks ühenduse tootmisharule võimaluse s aavutada mõistlik kasumlikkuse tase, sest 
lühiajalises/keskpikas perspektiivis suuda ks ta oma müügimahtu suurendada ning 
saada kasu mastaabisäästust ning samal aj al suudab ta tõenäo liselt tõsta ka oma 
müügihindu ning saada piisavalt kasumit. Iseg i kui Indiast pärit subsideeritud impordi 
maht oli uurimisperioodil väike eg a põhjustanud suur t kahju, mõjuks 
subsiidiumivastaste meetmete kehtet uks tunnistamine ühenduse tootmisharule 
halvasti. Kõnealused meetmed on seega hä davajalikud, et hoida elujõulisena ühenduse 
tootmisharu PET-laastude tootjaid, kes on pidanud aastaid konkureerima Indiast pärit 
subsideeritud impordiga.  
3. Importijate huvid 
(147)  Importijad/turustajad tegid väga vähe koos tööd ja koostööd teinud importijate hulgas 
ei olnud ühtegi, kes oleks ostnud kaupa Indiast. Koostööd tegevaid 
importijaid/turustajaid võib pidada repr esentatiivseks, sest nende müügimaht 
moodustas ligikaudu 5% ELi tarbimisest. Nad eelistaksid tollimak suvaba turgu, isegi 
kui nende finantstulemused olid pidevalt head.  
(148)  Uurimine näitas, et on olemas ka teis ed tarneallikad, kus subsiidiumi- või 
dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata,  nt Mehhiko, Brasiilia, USA, Türgi, 
Pakistan, Iraan, Saudi-Araabia . Importijad/turustajad võiva d seega toetuda (või minna 
üle) arvukatele teistele tarneallikatele. 
(149)  Võttes arvesse, et kehtivad meetmed importija id eriti ei mõjutanud, järeldatakse, et 
Indiast pärit impordi suhtes kehtivate tasaka alustavate meetmete jätkumine ei avaldaks 
olulist negatiivset mõju ühe nduse importijate olukorrale. 
4. Töötlejate/kasutajate huvid 
(150)  Komisjon saatis küsimustikud kõik idele teadaolevatele  töötlejatele/kasutajatele. Ainult 
kümme töötlejat/kasutajat, kelle repres entatiivsus oli üldiselt madal, vastasid 
küsimustikule. Vastavalt küsimustike vast ustes esitatud teabele ostude kohta, 
moodustas koostööd tegevad töötlejate/kas utajate tarbimine 20% ühenduse PETi 
kogutarbimisest uurimisperioodil. Uurimisp erioodil ostsid nad 95% PETist ühenduse 
tootjatelt ning ülejäänud osa moodustas import teistest riikidest, kuid mitte Indiast. Esitati mitu väidet tollimaksude kehtestamise vastu. 
 
ET 35   ET (151)  Viis töötlejat (töötlevad PET-laastud eelvor mideks ja pudeliteks ning esindavad 10% 
tarbimisest) vastasid küsimustikule. PET-laastude hind moodustab 55% lõpptoote 
(enamasti eelvormi) hinnast. Tehti kindlaks, et nad impordivad Indiast ja teistest 
kolmandatest riikidest vaid tühises koguses . Sellest hoolimata on nad tollimaksude 
kehtestamise vastu, väites, et meetmete  tulemusena võivad hinnad Euroopas 
kunstlikult tõusta.  
(152)  Viis kasutajat, kes esindasid umbes 10%  tarbimisest, esitasid puudulikud andmed. 
Suurte kasutajate vähene koostöö tase on tõenäoliselt tingitud se llest, et viimane 
uurimine Hiinast, Austraaliast ja Pakistanist pärit PETi suhtes toimus alles kaks aastat tagasi. Kulutused PETile moodustavad umbe s 6-7% üldkuludest ja on seega üsna 
piiratud. Ehkki nad ei deklar eerinud Indiast importimist, nagu töötlejadki, olid nad 
tollimaksude kehtestamise vastu, väites,  et meetmete tulemusena võivad hinnad 
Euroopas kunstlikult tõusta. 
(153)  Võttes arvesse järgtööstuse sektori suhte liselt head finantso lukorda, vastupidiselt 
ühenduse tootmisharu omale, ei väitnud üks ki töötleja/kasutaja, et kehtivate 
tollimaksude säilitamine tooks kaasa töökoht ade kaotuse või sunniks tootmisrajatisi 
välismaale üle viima. 
(154)  Lisaks sellele kohandas ühenduse tootmishar u oma tootmist, et vastata kasvavale 
tarbimisele ja seetõttu on tõenäoline,  et ühenduse tootmisharu kasutamata 
tootmisvõimsus suudaks impordimahu täielikult katta. 
(155)  Pidades meeles, et on olemas ka teis ed tarneallikad, kus  subsiidiumi- või 
dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata,  nt Mehhiko, Brasiilia, USA, Türgi, 
Pakistan, Iraan, Saudi-Araabia, on ühenduse kasutajatel võimalus toetuda (või üle 
minna) teistele vaatlusaluse toote tarnijatele. 
(156)  Kasutava tootmisharu tegevuse kohta näita s uurimine, et vaatlusalusel perioodil 
suurendasid koostööd tegevad ka sutajad oma käivet, hoidsid  tööhõive stabiilsena ja 
üldiselt pigem suurendasid oma kasumlikkust.  Seepärast leiti, et subsiidiumivastased 
meetmed ei mõju neile halvasti. 
(157)  Eelneva põhjal järeldatakse, et olemasolevate subsiidiumivastaste meetmete 
säilitamine Indiast pärit impordi suhtes ei mõjuks ühenduse kasutajate olukorrale 
halvasti. 
5. Tarnijate huvid 
(158)  Tooraine monoetüleenglükooli (MEG) ning puhta tereftaalhappe (PTA), 
dimetüültereftalaadi (DMT) ja  isopropanooli (IPA) (mis on  kõik naftakeemiatooted – 
nafta derivaadid) tarnijad toetasid selg elt meetmeid ja tegid head koostööd. Nemad 
saaksid meetmete säilitamisest kasu, sest ühenduse tootmisharu suudaks toibuda ja see võimaldaks neil oma majandus tulemusi parandada.  
6. Järeldus ühenduse huvi kohta 
(159)  Võttes arvesse kõiki eespool esitatud te gureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad 
põhjused, mis räägiksid praeguste subsiidiu mivastaste meetmete säilitamise vastu. 
I. TASAKAALUSTAVAD MEETMED 
 
ET 36   ET (160)  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest as jaoludest ja kaalutlustest, mille alusel 
kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Samuti anti neile 
aega teavitamise järel vastuväidete esitamiseks. India valitsus esitas märkused kahjuaspektide kohta, väites, et ei ol nud näidatud, et ühenduse tootmisharu oleks 
kannatanud jätkuvat kahju ning et Indiast pärit impordi surve ei olnud põhjus, miks 
ühenduse tootjad ei kajastanud tooraine kal linemist täiel määral müügihinnas. Tuleb 
meenutada, et nii nagu ühenduse tootmishar u olukorra analüüsis näidatud, halvenes 
selle finantsolukord ning nagu on näidat ud põhjenduses 127, avaldas asjaomasest 
riigist pärit impordi madal hinnatase selget survet ühenduse tootmisharu hindadele. 
Võttes arvesse subsideeritud impordi väikeseid koguseid käesolevas aegumise 
läbivaatamises, tuli uurida kahju kordumise tõenäosust. Sellega seoses järeldati, et 
meetmete puudumisel oleks Indiast pärit madala hinnaga impordi suurenenud mahul 
negatiivne mõju ühenduse tootmisharu ol ukorrale, nagu on näidatud põhjenduses 127. 
Lisaks sellele väitis üks  India eksportija, et meetmete puudumise korral on 
ebatõenäoline, et India suunaks müügi üm ber ühendusse. See eksportija väitis, et 
tekkivad turud on palju atra ktiivsemad kui ühendus ning et  nõudlus India siseturul 
kasvab kiiresti ja seepärast ei ole üle vaba tootmisvõimsust. Siiski tuleb meeles pidada, 
et vaatamata suurenenud nõudlusele India tu rul, näitas äriühingute tasandil läbi viidud 
uurimine vaba võimsuse olemasolu, mida kinn itasid ka turu-uuringud. Seepärast leiti, 
et esitatud teavitamisjärgsed märkused ei  anna põhjust järelduste muutmiseks. 
(161)  Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastav alt algmääruse artikli 21 lõikele 2 tuleks 
jätkuvalt kohaldada tasakaalus tavaid meetmeid Indiast pä rit PET-laastude impordi 
suhtes. Need meetmed seisnevad eritollimaksudes. 
(162)  Käesoleva määrusega äriühingutele määr atavad individuaalse d tasakaalustava 
tollimaksu määrad kajast avad aegumise läbivaatamis e käigus koostööd tegevate 
eksportijate puhul tuvastatud olukorda. N iisiis kohaldatakse neid üksnes kõnealuste 
äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete ju riidiliste is ikute toodetud vaatlusaluse 
toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse t oote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni 
teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreet selt nime ja aadressi pidi nimetamata 
äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetat ud äriühingutega seotud isikud, ei tohi 
nimetatud määrasid kohaldada ning nende os as kehtib „kõikide teiste äriühingute“ 
suhtes kohaldatav tollimaksumäär. 
(163)  Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamise kohta 
(nt pärast juriidilis e isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse rajamist) 
tuleb esitada viivitamata komisjonile
14 koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega 
muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses  tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, 
mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuut usega või kõnealuste tootmis- ja 
müügiüksustega. Vajaduse korral ja pä rast nõuandekomiteega konsulteerimist 
muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades  nende äriühingute loetelu, kelle suhtes 
kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. 
(164)  Tasakaalustava tollimaksu nõuetekohase jõustamise tagamiseks ei tuleks 
jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende  eksportijate suhtes, kes koostööd ei 
teinud, vaid ka nende äriühingute suht es, kellel puudus uurim isperioodi jooksul 
igasugune eksport. Kui nad vastavad algmäärus e artikli 20 nõuetele, kutsutakse viimati 
                                                 
14 Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, H-direktoraat, J-79 5/17, B-1049 Brüssel. 
 
ET 37   ET nimetatud äriühinguid üles esitama  selle artikli alus el läbivaatamistaotlus, et lasta oma 
olukorda individuaalselt uurida, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaal ustav tollimaks Indiast pärit CN-koodi 3907 60 
20 alla kuuluva PETi suhtes, mille viskoossus on  vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 
1628-5. 
2. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldat akse järgmiste äriühingute valmistatud toodete 
vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku 
tasakaalustavat tollimaksu: 
Riik Äriühing Tasakaalusta
v tollimaks (eurot tonni kohta) TARICi lisakood 
India Reliance Industries Limited  41,3 A181 
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd  31,3 A182  
India Senpet Ltd   22,2 A183 
India Futura Polyesters Ltd  0 A184 
India South Asian Petrochem Ltd  106,5 A585 
India Kõik teised äriühingud  41,3 A999 
 
3. Kui tooted on enne vabass e ringlusse lubamist kahjus tada saanud ning seetõttu 
korrigeeritakse tegelikult makst ud või makstavat hinda tollivää rtuse määramisel vastavalt 
komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/9315 artiklile 145, vähendata kse eespool sätestatud 
summade alusel arvutatud tasakaalustavat tollimaksu protsendimäära võrra, mis vastab 
tegelikult makstud või maks tava hinna suhtosale. 
4. Olenemata lõigetest 1 ja 2, ei kohaldata lõplikku tasakaalustavat tollimaksu impordi suhtes, 
mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse. 
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatak se kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. 
                                                 
15 EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2286/2003 
(ELT L 343, 31.12.2003, lk 1). 
 
ET 38   ET Artikkel 2 
1. Kui imporditavad tooted on tootnud ja vahetult eksportinud (st lähetanud ja nende 
kohta arve esitanud) ühenduses importijana te gutsevale äriühingule lõikes 3 nimetatud 
äriühingud, vabastatakse need artikliga 1 kehtestatud tasak aalustavatest tollimaksudest, 
tingimusel, et tooted deklareeritakse asjakohase  TARICi lisakoodi all ja  lõikes 2 sätestatud 
tingimused on täidetud. 
2. Kui esitatakse vabasse ringl usse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik 
saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud põhiandmeid 
sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljas tanud lõikes 3 loetletud eksportiv äriühing. 
Tollimaksust vabastamise tingimuseks on, et toll ile esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad 
täpselt kinnitusarves si salduvale kirjeldusele. 
3. Imporditud tooted, millele on lisatud kinni tusarve, deklareeritakse järgmiste TARICi 
lisakoodide alusel: 
Riik Äriühing TARICi lisakood 
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd A182 
India Reliance Industries Ltd A181 
India South Asian Petrochem Ltd A585 
Artikkel 3 
Käesolev määrus jõustub järgmi sel päeval pärast selle avalda mist Euroopa Liidu Teatajas. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 39   ET LISA  
Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kinnitusarves esitatavad andmed: 
1. Kinnitusarve number. 2. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arve s kirjeldatud kaupade tollivormistus võib 
toimuda ühenduse piiridel (vastava lt määruses sätestatud korrale). 
3. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: – tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaom ase eksportiva tootja  esitatud kohustuses), 
– CN-kood, – kogus (ühikutes). 4. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas: – ühikuhind, – kohaldatavad maksetingimused, – kohaldatavad tarnetingimused, – allahindluste ja tagasimaksete kogusumma. 5. Importijana tegutseva äriühingu nimi, ke llele äriühing arve otseselt esitab. 
6. Äriühingu selle töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud 
deklaratsioon: 
„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmat ud kaupade müük otseimpordiks 
Euroopa Ühendusse toimub … [äriühingu nimi ] pakutud kohustuse raames ja tingimuste 
kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komi sjoni otsusega (2000/745/EÜ). Kinnitan, et 
käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”.