20061223

P6_TA(2006)0583

Euroopa Fond Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimiseks *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames aastateks 2007–2013 Euroopa Fond Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimiseks (KOM(2005)0123 — C6-0238/2005 — 2005/0048(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0123); [1]

- võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0238/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0419/2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui ta kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

4. palub nõukogul uuesti konsulteerida Euroopa Parlamendiga, kui ta kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada oma seisukoht käesolevale õigusloomega seotud resolutsioonile lisatud kujul nõukogule ja komisjonile.

[1] ELTs seni avaldamata.

--------------------------------------------------

20061223

LISA

20061223

Muudetud ettepanek: Nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames aastateks 2007–2013 Euroopa Fond Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks rajamiseks näeb Euroopa Ühenduse asutamisleping ette nii meetmete vastuvõtmise isikute vaba liikumise tagamiseks koostoimes välispiirikontrolli, varjupaika ja sisserännet käsitlevate kõrvalmeetmetega, kui ka meetmete vastuvõtmise varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.

(2) Euroopa Ülemkogu kinnitas 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud erakorralisel kohtumisel, et Euroopa Liit peab tagama õiglase kohtlemise liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavatele kolmandate riikide kodanikele. Jõulisema integratsioonipoliitika eesmärgiks peaks olema tagada neile ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused. Samuti peaks see aitama kaasa mittediskrimineerimisele nii majandus-, ühiskondlikus kui kultuurielus ning arendama rassismi- ja ksenofoobiavastaseid meetmeid.

(3) Kolmandate riikide kodanike liikmesriikidesse integreerimine on võtmetegur majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, mis on asutamislepingus sätestatud ühenduse põhieesmärk. Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, on see vahend integreerimisprotsessi toetavate konkreetsete meetmete kaasrahastamise osas siiski suunatud eelkõige hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanikele.

(4) 4.– 5. novembril 2004. aastal vastu võetud Haagi programmis rõhutab Euroopa Ülemkogu, et stabiilsuse ja ühtekuuluvuse saavutamiseks liikmesriikide ühiskondades on esmatähtis välja töötada tõhus poliitika. Haagi programmis kutsutakse üles siseriiklike integratsioonipoliitikate paremale kooskõlastamisele ühises raamistikus ning kutsutakse üles liikmesriike, nõukogu ning komisjoni edendama integratsioonialaste kogemuste ja teabe vahetamist.

(5) Vastavalt Haagi programmis tehtud ettepanekule võtsid Euroopa Liidu Nõukogu ning liikmesriikide valitsuste esindajad 19. novembril 2004 vastu sisserännanute Euroopa Liitu integreerimise poliitika ühised aluspõhimõtted. Ühised aluspõhimõtted toetavad liikmesriike integratsioonipoliitika väljatöötamisel, pakkudes läbimõeldud juhiseid aluspõhimõtete näol, millele toetudes nad oma jõupingutusi hinnata saavad.

(6) Ühised aluspõhimõtted täiendavad ühenduse õigusakte, mis käsitlevad liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist ja riigis viibimist seoses perekonna taasühinemisega ja pikaajalise residendi staatusega, ning teisi olemasolevaid asjaomaseid õiguslikke raamistikke, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatusega seotud õiguslikke raamistikke, ja ühised aluspõhimõtted on nende õigusaktide ja õiguslike raamistikega täielikus kooskõlas.

(7) Meenutades komisjoni 1. septembri 2005. aasta teatist "Ühine integratsioonikava: raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus", rõhutatakse nõukogu 1.– 2. detsembri 2005. aasta järeldustes ühise integratsioonikava kohta vajadust tugevdada liikmesriikide integratsioonipoliitikat ning tunnistada, et oluline on määratleda Euroopa tasandil raamistik liikmesriikides elamisloa alusel elavate kolmandate riikide kodanike integreerimiseks kõigisse ühiskonna valdkondadesse ja eelkõige konkreetsed meetmed ühiste aluspõhimõtete rakendamiseks.

(8) Kui mõni liikmesriik ei suuda välja töötada ja rakendada integratsioonipoliitikat, võib see erineval moel avaldada ebasoodsat mõju ka teistele liikmesriikidele ning Euroopa Liidule.

(9) Programmitöö edendamiseks integratsioonivaldkonnas nägid eelarvepädevad institutsioonid Euroopa Ühenduste üldeelarves aastateks 2003–2006 ette vahendid katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete rahastamiseks integratsioonivaldkonnas (INTI).

(10) välja jäetud

(11) INTI valguses ning viidates komisjoni teatistele sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta ning esimesele rände- ja integratsiooni aastaaruandele, peetakse vajalikuks anda alates 2007. aastast ühenduse käsutusse vahend, et toetada liikmesriikide jõupingutusi selliste integratsioonipoliitikate väljatöötamisel ja rakendamisel, mis võimaldaks erineva kultuurilise, usulise, keelelise ning etnilise taustaga kolmandate riikide kodanikel täita elamisloa saamise tingimusi ja hõlbustada nende integreerimist Euroopa ühiskondadesse, kooskõlas ühiste aluspõhimõtetega ja täiendades Euroopa Sotsiaalfondi.

(12) Kolmandate riikide kodanike integreerimist käsitleva ühenduse poliitika järjepidevuse tagamiseks peaksid käesoleva vahendi abil rahastatavad meetmed olema konkreetsed ning täiendama Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa Pagulasfondist rahastatavaid meetmeid. Seoses sellega töötatakse Euroopa Sotsiaalfondi ja käesoleva vahendi raames välja konkreetsed ühise programmitöö menetlused kolmandate riikide kodanike integreerimist käsitleva ühenduse poliitika järjepidevuse tagamiseks.

(13) Pidades silmas, et käesolevat vahendit ning Euroopa Sotsiaalfondi hallatakse koostöös liikmesriikidega, tuleb ka siseriiklikul tasandil astuda samme ühtse rakendamise tagamiseks. Selleks tuleks liikmesriikide ametiasutustelt, kes vastutavad käesoleva vahendi rakendamise eest, nõuda koostöö- ja koordinatsioonimehhanismide sisseseadmist liikmesriikide poolt Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Pagulasfondi rakendamise haldamiseks määratud ametiasutustega, ning tagada, et käesoleva fondi raames rakendatavad meetmed oleksid konkreetsed ning täiendaksid Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa Pagulasfondist rahastatavaid meetmeid.

(14) Kõnealune vahend luuakse osana ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast otsusest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest, millega luuakse Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest, millega luuakse välispiirifond aastateks 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond aastateks 2008–2013, ning mille eesmärgiks on käsitleda kohustuste võrdset jaotamist liikmesriikide vahel finantskoormuse osas, mis tuleneb liidu välispiiri integreeritud haldamise sisseseadmise ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise kohaselt välja töötatud ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika rakendamisega.

(14a) See vahend peaks kolmandate riikide kodanike liikmesriikidesse integreerimise protsessi toetavate konkreetsete meetmete kaasrahastamise osas olema suunatud eelkõige hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanikega seotud meetmetele. Sellega seoses tuleks osutada nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ, mis viitab viieaastasele riigis seadusliku elamise ajavahemikule kui nõudele, mida kolmandate riikide kodanikud peavad pikaajalise elaniku staatuse saamiseks täitma.

(14b) See vahend peaks samuti toetama liikmesriikide võimekuse suurendamist kõigi kolmandate riikide kodanikega seotud integratsioonistrateegiate, poliitika ja meetmete väljatöötamisel, rakendamisel, järelevalvel ja üldisel hindamisel ning teabevahetust, parimate tavade vahetamist ja koostööd liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, aidates seeläbi kaasa kõnealuse võime arendamisele.

(15) Fondi poolt pakutav toetus on tõhusam ja eesmärgipärasem, kui abikõlblike meetmete kaasrahastamine põhineb strateegilistel mitmeaastastel programmidel, mille iga liikmesriik koostab koostöös komisjoniga.

(16) Komisjoni poolt vastu võetud strateegiliste suuniste alusel peaks iga liikmesriik ette valmistama mitmeaastase programmdokumendi, milles arvestatakse liikmesriigi konkreetset olukorda ja vajadusi ja milles määratletakse tema arengustrateegia, mis peaks olema aastaprogrammides loetletud meetmete rakendamise ettevalmistamise raamistikuks.

(17) välja jäetud

(18) välja jäetud

(19) Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [3] artikli 53 lõike 1 punktis b viidatud liikmesriikidega koostöös teostatavat eelarve täitmist silmas pidades tuleb täpsustada tingimusi, mille puhul komisjonil on õigus täita oma ülesandeid Euroopa Ühenduse üldeelarve täitmisel, ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi. Kõnealuste tingimuste kohaldamise teel on komisjonil võimalik veenduda, et liikmesriigid kasutavad fondi seaduslikul ja nõuetekohasel viisil ning kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega finantsmääruse artikli 27 ja artikli 48 lõike 2 tähenduses.

(20) välja jäetud

(21) Liikmesriikidele vahendite eraldamiseks tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid. Need kriteeriumid peaksid arvesse võtma liikmesriikides seaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike koguarvu ning uute vastu võetud kolmandate riikide kodanike koguarvu teatava kontrollperioodi jooksul […].

(22) välja jäetud

(23) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada haldus- ja kontrollisüsteemide nõuetekohane toimimine. Selleks tuleb kehtestada üldpõhimõtted ja vajalikud funktsioonid, mida süsteemid kõikide programmide puhul täitma peavad.

(24) välja jäetud

(25) Vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele lasub liikmesriikidel põhivastutust meetmete rakendamise ja kontrolli eest.

(26) Mitmeaastaste ja aastaprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks täpsustada liikmesriikide kohustused seoses haldus- ja kontrollisüsteemidega, kulude kinnitamisega ning eeskirjade eiramise ja ühenduse õiguse rikkumise ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega. Eriti halduse ja kontrolli puhul on liikmesriikide jaoks vaja kehtestada kord, mille alusel nad kinnitavad süsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist.

(27) Ilma et see piiraks komisjoni volitusi finantskontrolli osas, tuleks toetada liikmesriikide ja komisjoni koostööd selles valdkonnas.

(28) välja jäetud

(29) Käesoleva vahendiga toetatavate meetmete tõhusus ja mõju sõltuvad ka nende hindamisest. Sellega seoses tuleb ette näha liikmesriikide ja komisjoni vastutus ning hindamise usaldusväärsust tagav kord.

(30) Meetmeid tuleks hinnata, pidades silmas vahehindamist ja mõju hindamist ning hindamisprotsess peab moodustama osa projekti järelevalvekorraldusest.

(31) Käesolevas otsuses on sätestatud lähtesumma Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [4]punkti 38 tähenduses kogu programmi kestuseks, ilma et see mõjutaks eelarvepädevate institutsioonide pädevust, mis on määratletud asutamislepingus.

(31A) Pidades silmas ühenduse poolse rahastamise nähtavuse tähtsust, peaks komisjon andma juhiseid sellele kaasa aitamiseks, et iga asutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või mis tahes muu organ, mis sellest fondist toetust saab, seda nõuetekohaselt esile tõstaks, võttes arvesse teiste koostöös hallatavate vahendite, näiteks struktuurifondide puhul kasutatavat praktikat.

(32) Kuna kavandatava meetme eesmärke, milleks on ühiste aluspõhimõtetega kooskõlas edendada kolmandate riikide kodanike integreerumist liikmesriikide vastuvõtvatesse ühiskondadesse, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seetõttu võib neid meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

(33) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (mida on muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ [5]), millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. Rakendusmeetmete suhtes kohaldatakse korralduskomitee menetlust, mis on teatud juhtudel asjakohasem, et suurendada tõhusust.

(33A) Fondi õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007.

(34) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(35) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Iirimaa 6. septembri 2005. aasta kirjaga teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

(36) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik 27. oktoobri 2005. aasta kirjaga teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

[…] Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on esitanud oma arvamuse [6].

[…] Regioonide Komitee on esitanud oma arvamuse [7].

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

SISU, EESMÄRGID JA MEETMED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1. Käesoleva otsusega luuakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 Euroopa Fond Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimiseks, edaspidi "fond", osana ühtsest raamistikust, mis sisaldab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, millega luuakse Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, millega luuakse välispiirifond aastateks 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond aastateks 2008–2013, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ning solidaarsuse põhimõtte kohaldamisele liikmesriikide vahel.

Käesoleva otsusega määratletakse fondi eesmärgid, selle rakendamine, olemasolevad rahalised vahendid ja kriteeriumid olemasolevate rahaliste vahendite jagamiseks.

Otsusega kehtestatakse nii fondi haldamise eeskirjad, kaasa arvatud finantseeskirjad, kui ka järelevalve- ja kontrollimehhanismid, mis põhinevad kohustuste jaotamisel komisjoni ja liikmesriikide vahel.

2. Otsust kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes viibivad kolmanda riigi territooriumil ja kes järgivad konkreetseid siseriiklikus õiguses sätestatud lahkumiseelseid meetmeid, kaasa arvatud tingimusi, mis käsitlevad suutlikkust selle liikmesriigi ühiskonda integreeruda.

3. Otsust ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on esitanud varjupaigataotluse, mille suhtes ei ole veel lõplikku otsust vastu võetud, või kellel on pagulasseisund või täiendava kaitse seisund või kes tunnistatakse pagulaseks või kes saavad täiendavat kaitset vastavalt nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/83/EÜ.

4. Kolmanda riigi kodanik on isik, kes ei ole liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Fondi üldeesmärk

1. Fondi üldeesmärk on toetada liikmesriikide jõupingutusi võimaldamaks erineva majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise, usulise, keelelise ning etnilise taustaga kolmandate riikide kodanikel täita elamisloa saamise tingimusi ja hõlbustada nende integreerumist Euroopa ühiskondadesse.

Fond keskendub peamiselt meetmetele, mis on seotud hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanike integreerumisega.

2. Lõikes 1 nimetatud eesmärgi edendamiseks toetab fond kolmandate riikide kodanike kõigisse ühiskonna valdkondadesse integreerimise siseriiklike strateegiate väljatöötamist ja rakendamist […], võttes eelkõige arvesse seda, et integratsioon on kahesuunaline, kõigi sisserännanute ja liikmesriikide kodanike vastastikuse kohanemise dünaamiline protsess.

3. Fond toetab liikmesriikide või komisjoni algatusel tehnilise abi rahastamist.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

Fond toetab järgmisi konkreetseid eesmärke:

a) kolmandate riikide kodanikega seotud ja nende integratsiooniprotsessi toetavate vastuvõtumenetluste väljatöötamise ja rakendamise lihtsustamine;

b) hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanike liikmesriikidesse integreerimise protsessi väljatöötamine ja rakendamine;

c) liikmesriikide suutlikkuse suurendamine seoses kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ning hindamisega;

d) teabe- ja parimate tavade vahetus ning koostöö liikmesriikides ja liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ning hindamisega.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

1. Artikli 3 punktis a nimetatud eesmärgi osas toetab fond liikmesriikide meetmeid, mis:

a) lihtsustavad vastuvõtumenetluste väljatöötamist ja rakendamist liikmesriikide poolt, muu hulgas toetades konsultatsioone asjaomaste huvigruppidega ja eksperdiabi või teabevahetust erinevate rahvuste või kolmandate riikide kodanike kategooriate suhtes kohaldatavate lähenemisviiside osas;

b) tõhustavad vastuvõtumenetluste rakendamist ning muudavad need kolmandate riikide kodanikele kättesaadavamaks, muu hulgas kasutades kasutajasõbralikku side- ja infotehnoloogiat, teavituskampaaniaid ja valikumenetlusi;

c) valmistavad kolmandate riikide kodanikke ette paremaks integreerumiseks vastuvõtvasse ühiskonda, toetades reisieelseid ettevalmistusmeetmeid, nagu kutseõpe, teabepaketid, laiapõhjalised kodakondsusteemalised ja keelekursused päritoluriigis,mis võimaldavad neil omandada integreerumiseks vajalikke teadmisi ja oskusi.

2. Artikli 3 punktis b nimetatud eesmärgi osas toetab fond liikmesriikide meetmeid, mis:

a) käivitavad programme ja korraldavad tegevusi, mille eesmärgiks on tutvustada vastuvõtvat ühiskonda hiljuti saabunud kolmandate riikide kodanikele ning võimaldada neil omandada põhiteadmised vastuvõtva ühiskonna keele, ajaloo, institutsioonide, sotsiaalmajanduslike tegurite, kultuurielu ning põhinormide ja -väärtuste kohta, ning täiendavad selliseid olemasolevaid programme ja tegevusi;

b) arendavad ja parandavad nimetatud programmide ja tegevuste kvaliteeti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, pannes erilist rõhku ühiskonnas toimetuleku õpetusele;

c) suurendavad selliste programmide ja tegevuste sobivust konkreetsetele gruppidele, nagu nende isikute ülalpeetavad, kelle suhtes kohaldatakse vastuvõtumenetlusi, lapsed, naised, vanurid, kirjaoskamatud või puuetega isikud;

d) suurendavad selliste programmide ja tegevuste paindlikkust, eelkõige osaajaliste kursuste, kiirkursuste, kaug- või e-õppe süsteemide või samalaadsete võimaluste kaudu, mis võimaldavad kolmandate riikide kodanikel programme ja tegevusi läbida töötamise või õppimise ajal;

e) töötavad kõnealused programmid või tegevused välja ja rakendavad need, võttes sihtgrupiks noored kolmandate riikide kodanikud, kes seisavad seoses identiteediküsimustega silmitsi eriliste sotsiaalsete ja kultuuriliste väljakutsetega;

f) töötavad välja sellised programmid või tegevused, mis toetavad kolmandate riikide kodanike, kellel on kõrge kvalifikatsioon või kvalifikatsioon, vastuvõtmist ja nende integreerumise protsessi;

3. Artikli 3 punktides c ja d nimetatud eesmärkide osas toetab fond liikmesriikide ja liikmesriikide vahelisi meetmeid, mis:

a) parandavad kolmandate riikide kodanike juurdepääsu avaliku ja erasektori kaupadele ja teenustele, muu hulgas vahendusteenuste, suulise ja kirjaliku tõlke teenuste ja personali erinevate kultuuride alase teadlikkuse tõstmise teel;

b) moodustavad jätkusuutlikke organisatsioonistruktuure integratsiooni ja mitmekesisuse haldamiseks, edendavad kestvat ja jätkusuutlikku osalemist ühiskondlikus ja kultuurielus ning töötavad välja erinevate asjaomaste sidusgruppide vahelisi koostööviise, võimaldades erineva astme ametnikel kiiresti saada teavet teiste liikmesriikide kogemuste ja tavade kohta ning võimaluse korral vahendeid koondada;

c) arendavad ja rakendavad kultuuride alast koolitust, suutlikkuse suurendamist ning mitmekesisuse haldamist ning avalik-õiguslike ja eraõiguslike teenusepakkujate, sealhulgas haridusasutuste töötajate koolitust;

d) tugevdavad valmidust kooskõlastada, rakendada ja hinnata kolmandate riikide kodanikele suunatud siseriiklikke integratsioonistrateegiaid ning teostada nende üle järelevalvet valitsuse eri tasanditel ja ametkondades;

e) aitavad kaasa vastuvõtumenetluste või lõikes 2 osutatud programmide ja tegevuste hindamisele, toetades representatiivseid küsitlusi neist kasu saanud kolmandate riikide kodanike ja/või asjaomaste sidusgruppide seas, nagu näiteks ettevõtjad, valitsusvälised organisatsioonid ja piirkondlikud või kohalikud asutused;

f) tutvustavad ja rakendavad süsteeme, et koguda ja analüüsida teavet eri kategooriatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike vajaduste kohta kohalikul või piirkondlikul tasandil, kaasates foorumeid kolmandate riikide kodanikega konsulteerimiseks ja teabevahetuseks sidusgruppide vahel ning viies sisserännanute kogukondades läbi küsitlusi selle kohta, kuidas neid vajadusi kõige paremini rahuldada;

g) toetavad integratsioonipoliitika aluseks olevat kahesuunalist protsessi, töötades välja arutelufoorumid kolmandate riikide kodanikele, arendades sidusrühmadevahelist teabevahetust ning luues kultuuride- ja religioonidevahelisi ja usulisi arutelufoorumeid eri kogukondade vahel ja/või kogukondade ning poliitiliste ja otsuseid tegevate asutuste vahel;

h) töötavad välja näitajad ja võrdleva hindamise süsteemi liikmesriigi saavutatud edusammude mõõtmiseks;

i) töötavad välja kvaliteetsed vahendid integratsioonipoliitika ja -meetmete üle järelevalve teostamiseks ning nende hindamise süsteemid;

j) suurendavad vastuvõtvas ühiskonnas rände omaksvõtmist ja integratsioonimeetmete omaksvõtmist eelkõige meediaväljaannetes asetleidvate teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu.

Artikkel 5

Ühendusele huvi pakkuvad meetmed

1. Komisjoni algatusel võib kuni 7 % fondi olemasolevatest vahenditest kasutada […] sisserände- ja integratsioonipoliitikaga seotud riikidevaheliste meetmete või kogu ühendusele huvi pakkuvate meetmete ("ühenduse meetmete") rahastamiseks.

2. Abikõlblikkuse tingimustele vastamiseks peavad ühenduse meetmed eelkõige:

a) edendama ühendusesisest koostööd ühenduse õiguse ja heade tavade rakendamisel sisserände valdkonnas ning rakendama häid tavasid integratsiooni vallas;

b) toetama riigiüleste koostöövõrgustike ja katseprojektide loomist, mis põhinevad uuenduslikkuse edendamiseks, kogemuste ja heade tavade vahetamise lihtsustamiseks ja integratsioonipoliitika kvaliteedi parandamiseks kahes või enamas liikmesriigis asuvate organite riikidevahelistel partnerlussuhetel;

c) toetama riikidevahelisi teadlikkuse tõstmise kampaaniaid;

d) toetama uuringuid, teabe levitamist ja vahetamist seoses parimate tavade ja kõigi teiste sisserände ja integratsioonipoliitika aspektidega, sealhulgas nüüdisaegse tehnoloogia kasutamisega;

e) toetama katseprojekte ja uuringuid, mille abil püütakse leida võimalusi uute koostöövormide loomiseks ühenduses sisserände ja integratsiooni valdkonnas ja milles käsitletakse ühenduse õigust sisserände valdkonnas;

f) toetama ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, et mõõta sisserände ja integratsiooni valdkonnas asetleidvaid poliitilisi arenguid.

3. Aasta tööprogramm, milles sätestatakse prioriteedid seoses ühenduse meetmetega, võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

[Sihtrühmad]

Välja jäetud

II PEATÜKK

ABI ANDMISE PÕHIMÕTTED

Artikkel 7

Vastastikune täiendavus, kooskõlastatus ja vastavus

1. Fond annab toetust, mis täiendab riiklikke, piirkondikke ja kohalikke meetmeid, integreerides need ühenduse prioriteetidega.

Eelkõige selleks, et tagada kolmandate riikide kodanike integreerimist käsitleva ühenduse poliitika järjepidevus, peavad käesoleva vahendi abil rahastatavad meetmed olema konkreetsed ning täiendama Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa Pagulasfondist rahastatavaid meetmeid.

2. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondist ja liikmesriikidelt saadavad toetused oleksid kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Eelkõige tuleb kooskõla silmas pidada artiklis 18 osutatud mitmeaastase programmi puhul.

3. Fondist rahastatavad toimingud vastavad asutamislepingu sätetele ja nende põhjal vastu võetud õigusnormidele.

Artikkel 8

Programmitöö

1. Fond tegutseb oma eesmärkide saavutamiseks mitmeaastase programmiperioodi (2007–2013) raames, mille osas viiakse läbi vahehindamine vastavalt artiklile 21A. Mitmeaastaste programmide koostamise süsteem hõlmab prioriteete, haldus-, otsustamis-, auditeerimis- ja tõendamismenetlusi.

2. Komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastaseid programme rakendatakse aastaprogrammide abil.

Artikkel 9

Meetmete subsidiaarsus ja proportsionaalsus

1. Artiklites 19 ja 21 osutatud mitmeaastaste ja aastaprogrammide elluviimise eest vastutavad liikmesriigid, kes rakendavad programme asjakohasel piirkondlikul tasandil vastavalt oma konkreetsele institutsioonilisele süsteemile. Vastutust teostatakse vastavalt käesolevale otsusele.

2. Vahendid, mida komisjon ja liikmesriik kasutavad auditeerimissätete raames, sõltuvad ühenduse toetuse suurusest. Diferentseerimist kohaldatakse ka hindamist käsitlevate sätete ning mitmeaastaseid ja aastaprogramme käsitlevate aruannete suhtes.

Artikkel 10

Rakendusmeetodid

1. Ühenduse eelarvest fondile eraldatud osa täidetakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 53 lõike 1 punktile b, välja arvatud artiklis 5 osutatud ühenduse meetmete ja artiklis 16 osutatud tehnilise abi puhul. Liikmesriigid ja komisjon tagavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise.

2. Komisjon kasutab oma volitusi Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel järgmiselt:

a) komisjon kontrollib vastavalt artiklis 30 kirjeldatud korrale haldus- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides;

b) komisjon lükkab edasi või peatab vastavalt artiklitele 40 ja 41 täielikult või osaliselt maksete tegemise, kui siseriiklikud haldus- ja kontrollisüsteemid ei toimi, ning kohaldab artiklites 44 ja 45 kirjeldatud korras mis tahes muid vajalikke finantskorrektsioone.

Artikkel 11

[Täiendavus]

Välja jäetud

Artikkel 12

Partnerlus

1. Iga liikmesriik korraldab vastavalt kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele ja tavadele partnerluse selliste asutuste ja organitega, mis on kaasatud mitmeaastase programmi rakendamisse või võivad asjaomase liikmesriigi hinnangul anda olulise panuse mitmeaastase programmi väljatöötamisse.

Sellisteks asutusteks ja organiteks võivad olla pädevad piirkondlikud, kohalikud, munitsipaal- ja muud riiklikud ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid ja kodanikuühendused, nagu näiteks valitsusvälised organisatsioonid, sealhulgas sisserännanute organisatsioonid ja tööturu osapooled.

Nimetatud partnerlus peab hõlmama vähemalt liikmesriikide poolt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite haldamiseks määratud rakendusasutusi ja Euroopa Pagulasfondi vastutavat asutust.

2. Partnerluse käigus järgitakse täielikult iga partneri institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsalaseid volitusi.

III PEATÜKK

FINANTSRAAMISTIK

Artikkel 13

Koguvahendid

1. Fondi kaudu rahastatavate meetmete rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 on [825] miljonit eurot.

1a. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

2. Komisjon koostab liikmesriikide kaupa iga-aastased soovituslikud jaotused artiklis 14 kehtestatud tingimuste alusel.

Artikkel 14

Iga-aastane vahendite jaotamine liikmesriikide abikõlblike meetmete jaoks

1. Iga liikmesriik saab fondi iga-aastastest eraldistest fikseeritud summa, mis on 500000 eurot.

Riikidele, kes ühinevad Euroopa Liiduga ajavahemikul 2007–2013, on see summa perioodi 2007–2013 järelejäänud ajaks 500000eurot aastas alates nende ühinemisele järgnevast aastast.

2. Olemasolevate vahendite ülejääk jagatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

a) 40 % võrdeliselt eelnenud kolme aasta jooksul liikmesriikides seaduslikult elanud kolmandate riikide kodanike keskmise koguarvuga; ja

b) 60 % võrdeliselt nende kolmandate riikide kodanike arvuga, kes on liikmesriikide ametiasutustelt saanud loa elada selle liikmesriigi territooriumil kolme eelnenud aasta jooksul.

3. Lõike 2 punktis b nimetatud arvutustesse ei kaasata siiski järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid isikuid:

a) hooajatöölised vastavalt siseriikliku õiguse määratlusele;

b) kolmandate riikide kodanikud, kes on riiki lubatud õpinguteks, õpilasvahetuse, tasustamata koolituse või vabatahtliku teenistuse raames vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ [8];

c) kolmandate riikide kodanikud, kes on liikmesriiki lubatud teadusliku uurimistöö eesmärgil vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ [9];

d) kolmandate riikide kodanikud, kelle liikmesriikide ametiasutustelt saadud luba on pikendatud või kelle staatus on muutunud, kaasa arvatud kolmandate riikide kodanikud, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse vastavalt nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/109/EÜ [10].

4. Kontrollarvudeks on kooskõlas ühenduse õigusaktidega liikmesriikide esitatud andmetel põhinevad Euroopa ühenduste statistikaameti värskeimad andmed.

Juhul kui liikmesriik ei ole komisjonile (Eurostatile) esitanud asjaomaseid statistilisi andmeid, esitavad nad võimalikult kiiresti esialgsed andmed.

Enne kõnealuste andmete tunnistamist kontrollarvudeks, hindab komisjon (Eurostat) asjaomase statistilise teabe kvaliteeti, võrreldavust ja täielikkust vastavalt tavapärasele töökorrale. Komisjoni (Eurostati) taotlusel peavad liikmesriigid selleks esitama kogu vajaliku teabe.

Artikkel 15

Rahastamisstruktuur

1. Finantseraldised fondist on toetuste vormis.

2. Fondi poolt toetatavaid meetmeid kaasrahastatakse riiklikest või eraallikatest, need on mittetulundusliku iseloomuga ega tohi abi saada muudest Euroopa ühenduste üldeelarvest rahastatavatest allikatest.

3. Eraldised fondist täiendavad käesoleva otsusega hõlmatud meetmete jaoks liikmesriikide poolt eraldatud avaliku sektori või samaväärseid kulutusi.

4. Ühenduse eraldised toetatavatele projektidele ei tohi liikmesriikide poolt artikli 4 alusel võetavate meetmete korral ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest.

Artiklis 18 määratletud strateegilistes suunistes väljatoodud konkreetsete prioriteetidega tegelevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75 %-ni.

Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse seda osakaalu 75 %-ni.

5. IV peatükis sätestatud programmitöö raames valivad liikmesriigid rahastamiseks välja projektid järgmiste miinimumkriteeriumide alusel:

a) olukord ja vajadused liikmesriigis;

b) kulude tasuvus, muu hulgas pidades silmas projektiga seotud isikute arvu;

c) rahastamist taotleva organisatsiooni ja iga partnerorganisatsiooni kogemus, asjatundlikkus, usaldusväärsus ning rahaline panus;

d) määr, mille võrra projektid täiendavad teisi Euroopa Liidu üldeelarvest või riiklike programmide osana rahastatavaid meetmeid.

6. Üldjuhul antakse ühendusepoolset finantsabi fondi poolt toetatavatele meetmetele kuni kolmeks aastaks, tingimusel, et korrapäraselt esitatakse eduaruandeid.

Artikkel 16

Tehniline abi komisjoni algatusel

1. Komisjoni algatusel ja/või nimel võidakse fondi iga-aastastest vahenditest maksimaalselt 500000 euro ulatuses rahastada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikke ettevalmistusmeetmeid, järelevalve-, haldus- ja tehnilise abi meetmeid ning samuti hindamis-, auditeerimis- ja kontrollimeetmeid […].

2. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist:

a) uuringud, hinnangud, ekspertide aruanded ja statistika, sealhulgas need, mis käsitlevad fondi toimimist üldiselt;

b) liikmesriikide, lõplike abisaajate ja avalikkuse teavitamise meetmed, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning fondist rahastatavate projektide ühine andmebaas;

c) halduseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ja omavahel ühendamine;

d) ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemi kavandamine, võttes vajadusel arvesse siseriiklikke näitajaid;

e) hindamismeetodite täiendamine ja teabevahetus kõnealuse valdkonna tavade osas;

f) liikmesriikide poolt vastavalt V peatükile määratud ametiasutustele suunatud teavitamis- ja koolitusmeetmed, mis täiendavad liikmesriikide jõupingutusi oma ametiasutustele juhiste andmisel kooskõlas artikli 31 lõikega 2.

Artikkel 17

Tehniline abi liikmesriikide algatusel

1. Asjaomase liikmesriigi algatusel võidakse fondist rahastada ettevalmistus-, haldus-, järelevalve-, hindamis-, teavitamis- ja kontrollimeetmeid ning meetmeid fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamiseks.

2. Aastane tehniliseks abiks eraldatav summa ei või ületada:

a) 7 % liikmesriigile aastas eraldatavast kaasrahastamise kogusummast, millele lisandub 30000 eurot ajavahemikuks 2007–2010 ja

b) 4 % liikmesriigile aastas eraldatavast kaasrahastamise kogusummast, millele lisandub 30000 eurot ajavahemikuks 2011–2013.

IV PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ

Artikkel 18

Strateegiliste suuniste vastuvõtmine

1. […] Komisjon võtab vastu strateegilised suunised, milles kehtestatakse fondi tegevuse raamistik, arvestades tehtud edusamme ühenduse õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel sisserände ja teistes kolmandate riikide kodanike integreerimisega seotud valdkondades ja fondi finantsvahendite soovituslikku jagunemist asjaomasel ajavahemikul.

2. Kõnealuste suuniste kaudu viiakse fondi iga eesmärgi puhul ellu ühenduse prioriteedid, selleks et edendada ühiseid aluspõhimõtteid.

3. Komisjon võtab hiljemalt 31. mail 2007 vastu strateegilised suunised […] mitmeaastase programmiperioodi kohta.

4. Strateegilised suunised võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 19

Riiklike mitmeaastaste programmide ettevalmistamine ja heakskiitmine

1. Artiklis 18 osutatud strateegiliste suuniste alusel esitab iga liikmesriik mitmeaastase programmi kavandi, mis koosneb järgmistest elementidest:

a) liikmesriigis valitseva hetkeolukorra kirjeldus, mis käsitleb siseriiklike integratsioonistrateegiate rakendamist ühiste aluspõhimõtete valguses ning vajadusel siseriiklike vastuvõtu- ja tutvustusprogrammide väljatöötamist ja rakendamist;

b) kõnealuse liikmesriigi vajaduste analüüs seoses siseriiklike integratsioonistrateegiatega ja vajaduse korral vastuvõtu- ja tutvustusprogrammidega ning tegevuseesmärgid nimetatud vajaduste rahuldamiseks mitmeaastase programmiga hõlmatud ajavahemiku jooksul;

c) eesmärkide saavutamiseks kohane strateegia ja nende saavutamisega seotud prioriteedid ning prioriteetide elluviimiseks kavandatud meetmete kirjeldus;

d) andmed selle kohta, kas nimetatud strateegia on kooskõlas teiste piirkondlike, riiklike ja ühenduse vahenditega;

e) teave prioriteetide ja nende konkreetsete eesmärkide kohta. Kõnealuseid eesmärke peab olema võimalik mõõta piiratud arvu näitajate abil […], võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Näitajad peavad võimaldama mõõta edasiminekut võrreldes esialgse olukorraga ja eesmärkide mõjusust prioriteetide elluviimisel;

f) artiklis 12 sätestatud partnerluse põhimõtte rakendamiseks valitud lähenemisviisi kirjeldus;

g) rahastamiskava projekt, milles on iga prioriteedi ja aasta kohta välja toodud kavandatav fondi osamaks ning avalikust või erasektorist pärineva kaasrahastamise kogusumma;

h) mitmeaastase programmi rakendussätted, mis sisaldavad järgmist:

- kõigi artiklis 24 sätestatud üksuste määramine liikmesriigi poolt;

- rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja hindamissüsteemide kirjeldus, kaasa arvatud meetmete kirjeldus, mille eesmärgiks on tagada vastastikune täiendavus Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmetega;

- finantsvoogude kasutuselevõtu- ja kasutamismenetluse määratlus, et tagada nende läbipaistvus;

- mitmeaastase programmi avalikustamise tagamiseks kehtestatud sätted.

2. […] Liikmesriigid esitavad oma mitmeaastase programmi kavandi hiljemalt neli kuud pärast seda, kui komisjon on koostanud strateegilised suunised asjaomaseks ajavahemikuks.

3. Mitmeaastase programmi kavandi heakskiitmisel analüüsib komisjon:

a) selle kooskõla fondi eesmärkide ja artiklis 18 määratletud strateegiliste suunistega;

b) kavandis esitatud meetmete asjakohasust seoses kavandatava strateegiaga;

c) liikmesriigi poolt fondi meetmete rakendamiseks kehtestatud haldus- ja kontrollimenetluste vastavust käesoleva otsuse sätetele;

d) programmi vastavust ühenduse õigusele ja eelkõige isikute vaba liikumise tagamisele suunatud ühenduse õiguse sätetele koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände kohta.

4. Kui mitmeaastase programmi kavand ei ole komisjoni hinnangul strateegiliste suunistega kooskõlas ega / või ei vasta käesoleva otsuse sätetele, millega kehtestatakse haldus- ja kontrollisüsteemid, või ei ole vastavuses ühenduse õigusega, palub komisjon liikmesriigil esitada kogu vajalik lisateave ning vajadusel vaadata programmi kavand vastavalt läbi.

5. Komisjon võtab mitmeaastase programmi vastu kolme kuu jooksul pärast selle ametlikku esitamist artikli 51 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 20

Mitmeaastaste programmide läbivaatamine

1. Mitmeaastane programm vaadatakse läbi asjaomase liikmesriigi või komisjoni algatusel ning vajaduse korral tehakse selles ülejäänud programmitöö perioodiks parandused, kui tahetakse võtta rohkem või muul viisil arvesse ühenduse prioriteete […]. Samuti võib mitmeaastased programmid uuesti läbi vaadata hindamise tulemuste alusel ja/või pärast rakendamisel tekkinud raskusi.

2. Komisjon võtab otsuse mitmeaastase programmi läbivaatamise heakskiitmise kohta vastu võimalikult kiiresti pärast liikmesriigi ametliku taotluse esitamist. Mitmeaastane programm vaadatakse läbi artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 21

Aastaprogrammid

1. Komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastaseid programme rakendatakse aastaprogrammide abil.

2. Komisjon teavitab liikmesriike hiljemalt iga aasta 1. juuliks hinnangulistest summadest, mis neile järgmiseks aastaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus tehtavatest kogueraldistest eraldatakse ja mis arvestatakse artikli 14 alusel.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 1. novembriks järgmise aasta programmi kavandi, mis on koostatud vastavalt mitmeaastasele programmile, ning koosneb järgmistest elementidest:

a) aastaprogrammi alusel rahastatavate projektide valiku üldeeskirjad;

b) aastaprogrammi alusel toetatavate ülesannete kirjeldus;

c) fondi eraldiste kavandatav jaotamine programmi erinevate meetmete vahel ja summa, mida taotletakse artiklis 17 sätestatud tehnilise abi jaoks, et aastaprogrammi rakendada.

4. Komisjon võtab liikmesriigi aastaprogrammi kavandi läbivaatamisel arvesse fondile eelarvemenetluse käigus eraldatud assigneeringute lõplikku summat […].

Komisjon teatab liikmesriigile ühe kuu jooksul alates kavandi ametlikust esitamisest, kas selle saab heaks kiita või mitte. Kui aastaprogrammi kavand ei ole kooskõlas mitmeaastase programmiga, palub komisjon liikmesriigil esitada kogu vajalik teave ning vajadusel vaadata kavandatav programm vastavalt läbi.

Komisjon võtab vastu aastaprogrammi heakskiitva rahastamisotsuse hiljemalt kõnealuse aasta 1. märtsiks. Otsusesse märgitakse liikmesriigile eraldatud summa ja ajavahemik, mille jooksul kulutusi teha võib.

Artikkel 21A

Mitmeaastase programmi vahehindamine

1. Komisjon vaatab strateegilised suunised läbi ning võtab vajaduse korral hiljemalt 31. märtsiks 2010 vastu uued strateegilised suunised ajavahemikuks 2011–2013.

2. Kui nimetatud strateegilised suunised võetakse vastu, vaatab iga liikmesriik oma mitmeaastase programmi uuesti läbi ning muudab seda vajaduse korral.

3. Riiklike mitmeaastaste programmide ettevalmistamist ja heakskiitmist käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud artiklis 19, kohaldatakse mutatis mutandis nende muudetud mitmeaastaste programmide ettevalmistamise ja heakskiitmise suhtes.

4. Muudetud strateegilised suunised võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

V PEATÜKK

HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMID

Artikkel 22

Rakendamine

Komisjon vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest ja võtab vastu vajalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 23

Haldus- ja kontrollisüsteemide üldalused

Liikmesriikide kehtestatud mitmeaastaste programmide haldus- ja kontrollisüsteemides nähakse ette:

a) […] haldus- ja kontrolliorganite ülesannete määratlus ja nende ülesannete organisisene jaotus […];

b) selliste organite omavaheliste ja organisiseste ülesannete lahususe põhimõttest kinnipidamine;

c) piisavad vahendid igale organile […] või ametkonnale talle kogu fondist rahastatavate meetmete rakendamise perioodi ajaks pandud ülesannete täitmiseks;

d) mitmeaastaste programmide deklareeritud kulutuste õigsuse ja regulaarsuse tagamise kord;

e) usaldusväärsed raamatupidamis-, järelevalve- ja finantsaruandlussüsteemid elektroonilisel kujul;

f) aruandlus- ja järelevalvesüsteem juhul, kui vastutav organ usaldab ülesannete täitmise mõnele teisele organile;

g) […] ülesannete täitmiseks vajalike menetlusjuhiste olemasolu;

h) […] süsteemi toimimise auditeerimise kord;

i) süsteemid ja kord piisava kontrolljälje tagamiseks;

j) […] eeskirjade eiramise ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise aruandlus- ja järelevalvemenetlused.

Artikkel 24

Ametiasutuste määramine

1. Oma mitmeaastase programmi ja aastaprogrammide rakendamiseks määrab liikmesriik järgmised ametiasutused:

a) vastutav asutus: liikmesriigi funktsionaalne organ, liikmesriigi määratud riiklik asutus või organ, või liikmesriigi eraõiguslik asutus, mis osutab avalikke teenuseid, mis vastutab fondist toetust saava mitmeaastase programmi ja aastaprogrammide haldamise eest ning peab sidet komisjoniga;

b) tõendav asutus: liikmesriigi poolt kuludeklaratsioone ja maksetaotlusi enne nende komisjonile saatmist tõendama määratud riiklik asutus või organ, või sellise asutuse või organina toimiv ametiisik;

c) auditeerimisasutus: oma ülesannetes vastutavast asutusest ja tõendavast asutusest […] sõltumatu riiklik asutus või organ, kelle liikmesriik määrab ja kes vastutab haldus- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise kontrollimise eest;

d) vajaduse korral volitatud asutus.

2. Liikmesriik kehtestab eeskirjad, mis reguleerivad tema suhteid lõikes 1 osutatud asutustega ning nende suhteid komisjoniga.

3. Vastavalt artikli 23 punktile b võivad mõned või kõik lõikes 1 osutatud asutused kuuluda ühe ja sama organi koosseisu.

4. Komisjon võtab artiklite 25–29 rakenduseeskirjad vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 25

Vastutav asutus

1. Vastutav astutus vastab järgmistele miinimumtingimustele. Vastutav asutus:

a) on juriidiline isik, välja arvatud juhul, kui ta on liikmesriigi funktsionaalne organ;

b) omab vajalikku infrastruktuuri hõlpsaks suhtlemiseks suure hulga kasutajatega ja teiste liikmesriikide vastutavate organite ja komisjoniga;

c) tegutseb sellises halduslikus raamistikus, mis võimaldab tal oma ülesandeid täita korrektselt ja huvide konflikti vältides;

d) on võimeline kohaldama ühenduse vahendite haldamise eeskirju;

e) tema rahaline ja haldussuutlikkus peab olema võrdeline tema käsutusse antud ühenduse vahenditega;

f) tema käsutuses peavad olema töötajad, kellel on asjakohane erialane kvalifikatsioon ja keeleoskus haldusalaseks tööks rahvusvahelises keskkonnas.

2. Liikmesriik tagab vastutavale asutusele piisavad vahendid, et see saaks jätkata oma ülesannete järjepidevat ja korrektset täitmist ajavahemikus 2007–2013.

2a. Komisjon võib abistada liikmesriike personali koolitamisel, eelkõige seoses käesoleva otsuse V–IX peatüki nõuetekohase kohaldamisega.

Artikkel 26

Vastutava asutuse ülesanded

1. Vastutava asutuse ülesanne on mitmeaastast programmi hallata ja rakendada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Eelkõige teeb vastutav asutus järgmist:

a) konsulteerib partneritega vastavalt artiklile 12;

b) esitab komisjonile artiklites 19 ja 21 määratletud mitmeaastaste ja aastaprogrammide kavandid;

c) loob koostöömehhanismi Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa Pagulasfondist rahastatavate meetmete rakendamiseks liikmesriigi poolt määratud haldusasutustega;

d) korraldab vajadusel pakkumiskutsete ja ettepanekute esitamise kutsete esitamise ja levitab sellekohast teavet;

e) korraldab fondist kaasrahastatavate projektide väljavalimise ja nendele toetuse andmise menetlused kooskõlas artikli 15 lõikes 5 sätestatud põhimõtetega;

f) võtab vastu komisjoni tehtud maksed ja teeb makseid lõplikele abisaajatele;

g) tagab järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse fondist ning teistest asjaomastest riiklikest ja ühenduse rahastamisvahenditest toimuva kaasrahastamise vahel;

h) jälgib kaasrahastatud toodete üleandmist ja teenuste osutamist ning meetmete puhul seda, et deklareeritud kulud on tegelikult tehtud ning vastavad ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele;

i) tagab […] raamatupidamisdokumentatsiooni registreerimis- ja säilitamissüsteemi olemasolu elektroonilisel kujul asjaomase aastaprogrammi iga meetme jaoks ning vajalike rakendamist käsitlevate andmete kogumise finantsjuhtimiseks, järelevalveks, kontrolliks ja hindamiseks;

j) tagab, et lõplikud abisaajad ja fondist kaasrahastatavates meetmete rakendamisel osalevad muud organid kasutaksid eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi meetmega seotud tehingute kohta,ilma et see piiraks riiklike raamatupidamiseeskirjade kohaldamist;

k) tagab, et artiklis 48 nimetatud mitmeaastaste programmide hindamine viiakse läbi käesolevas otsuses sätestatud tähtaja jooksul kooskõlas komisjoni ja liikmesriigi vahel kokkulepitud kvaliteedistandarditega;

l) kehtestab korra, mis tagab piisava kontrolljälje tagamiseks nõutavate, kõikide kulusid ja auditeid käsitlevate dokumentide säilitamise kooskõlas artiklis 42 sätestatud nõuetega;

m) tagab, et auditeerimisasutus saaks artikli 29 lõikes 1 sätestatud auditite läbiviimiseks kogu vajaliku teabe kasutatud haldusmenetluste ja fondist kaasrahastatud projektide kohta;

n) tagab, et tõendav asutus saab kogu tõendamiseks vajaliku teabe kuludega seotud menetluste ja kontrollide kohta;

o) koostab aastaprogrammide rakendamise kohta eduaruandeid ja lõpparuandeid, tõendava asutuse poolt tõendatud kuludeklaratsioone ja maksetaotlusi ning vajadusel tagasimaksedeklaratsioone ja esitab need komisjonile;

p) levitab teavet ja viib läbi nõustamist ning tutvustab toetust saanud meetmete tulemusi;

q) teeb koostööd komisjoniga ja vastutavate asutustega teistes liikmesriikides;

r) kontrollib artikli 32 lõikes 6 osutatud suuniste järgimist lõplike abisaajate poolt.

2. Liikmesriikides rakendatavate projektide haldamisega seonduvat vastutava asutuse tegevust võib rahastada artiklis 17 osutatud tehnilise abi vahenditest.

Artikkel 27

Vastutava asutuse ülesannete delegeerimine

1. Kui kõik või osa vastutava asutuse ülesannetest delegeeritakse volitatud asutusele, määratleb vastutav asutus delegeeritud ülesannete täpse ulatuse ning kehtestab delegeeritud ülesannete täitmiseks üksikasjalikud menetlused, mis on kooskõlas artiklis 25 sätestatud tingimustega.

2. Menetlused sisaldavad nõuet anda vastutavale asutusele korrapäraselt teavet delegeeritud ülesannete tulemusliku täitmise ja selleks kasutatud vahendite kohta.

Artikkel 28

Tõendav asutus

1. Tõendav asutus […]:

a) tõendab, et:

- kuludeklaratsioon on õige ning koostatud kontrollitavatest tõendavatest dokumentidest ja usaldusväärsetest raamatupidamissüsteemidest lähtudes;

- deklareeritud kulud vastavad kohaldatavatele ühenduse ja riiklikele eeskirjadele ning on tehtud seoses rahastamiseks valitud meetmetega, kooskõlas asjaomase programmi suhtes kohaldatavate nõuetega ning ühenduse ja riiklike eeskirjadega;

b) tagab tõendamise eesmärgil piisava teabe saamise vastutavalt asutuselt kuludeklaratsioonides märgitud kulusid käsitleva korra ja nende kulude kontrollimise kohta;

c) võtab tõendamise eesmärgil arvesse kõik auditeerimisasutuse poolt või vastutusel teostatud auditite tulemused;

d) säilitab komisjonile deklareeritud kulude raamatupidamisdokumendid elektroonilisel kujul;

e) tagab ühenduse rahalise toetuse tagasinõudmise, vajadusel koos viivisega, kui see on avastatud rikkumisi silmas pidades põhjendamatult makstud; peab arvestust tagasinõudmisele kuuluvate summade kohta ja maksab tagasinõutud summad Euroopa ühenduste üldeelarvesse, arvates need võimaluse korral järgmisest kuludeklaratsioonist maha.

2. Tõendava asutuse tegevust seoses liikmesriikides rakendatavate projektidega võib rahastada artiklis 17 osutatud tehnilise abi vahenditest, eeldusel et arvestatakse kõnealuse asutuse artiklis 24 kirjeldatud pädevust.

Artikkel 29

Auditeerimisasutus

1. Auditeerimisasutus […]:

a) tagab auditite läbiviimise […], et kontrollida haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise tõhusust […];

b) tagab, et meetmete auditid viiakse läbi deklareeritud kulude tõendamiseks vajaliku valimi alusel; valim esindab vähemalt 10 % iga aastaprogrammi kogu abikõlblikust kulust;

c) esitab komisjonile kuue kuu jooksul alates mitmeaastase programmi heakskiidu saamisest auditeerimisstrateegia, mis hõlmab punktides a ja b nimetatud auditeid, […]tagades peamiste fondi kaasrahastamisest abisaajate auditeerimise ja auditite ühtlase jaotuse kogu programmitöö perioodi vältel.

2. Kui käesoleva otsusega määratud auditeerimisasutus on määratud auditeerimisasutus ka vastavalt otsustele …, …ja … [11] või kui ühist korda kohaldatakse kahes või enamas kõnealuses fondis, võib esitada lõike 1 punkti c kohaselt ühe ühise auditeerimisstrateegia.

3. Iga aastaprogrammi kohta koostab auditeerimisasutus aruande, mis koosneb järgnevast:

a) aasta auditeerimisaruanne, milles esitatakse eelmise aasta jooksul aastaprogrammi suhtes vastavalt auditistrateegiale läbiviidud auditite tulemused ning antakse aru haldus- ja kontrollisüsteemis avastatud puudustest;

b) auditeerimisasutuse vastutusel läbiviidud kontrollidel ja audititel põhinev arvamus selle kohta, kas haldus- ja kontrollisüsteemi toimimine annab piisava tagatise, et komisjonile esitatud kuludeklaratsioonid on õiged ja nende aluseks olnud tehingud on seaduslikud ja nõuetekohased;

c) deklaratsioon, milles antakse hinnang lõppmaksetaotluse kehtivusele ja […]asjaomaste kulutuste seaduslikkusele ja nõuetekohasusele.

4. Auditeerimisasutus […] tagab, et auditeerimisel võetakse arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid.

5. Liikmesriikides rakendatavate projektidega seotud auditit[…] võib rahastada artiklis 17 osutatud tehnilise abi vahenditest, eeldusel et arvestatakse kõnealuse asutuse artiklis 24 kirjeldatud pädevust.

VI PEATÜKK

KOHUSTUSED JA KONTROLL

Artikkel 30

Liikmesriikide kohustused

1. Liikmesriigid vastutavad mitmeaastaste ja aastaprogrammide usaldusväärse finantsjuhtimise ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest.

2. Nad tagavad, et vastutavaid asutusi ja mis tahes volitatud asutusi, tõendavaid asutusi, auditeerimisasutusi ja muid asjakohaseid organeid juhendatakse piisavalt artiklite 23–29 kohaste haldus- ja kontrollisüsteemide loomisel, et tagada ühenduse rahastamisabi tõhus ja korrektne kasutamine.

3. Liikmesriigid väldivad eeskirjade eiramisi ning avastavad ja kõrvaldavad need. Nad teatavad eeskirjade eiramisest komisjonile ning teavitavad komisjoni haldus- ja kohtumenetluse kulgemisest.

Kui lõplikule abisaajale põhjendamatult tehtud makseid ei ole võimalik tagasi saada, vastutab liikmesriik kaotatud summade Euroopa ühenduste üldeelarvesse tagasimaksmise eest, kui tehakse kindlaks, et kahju on tekkinud temapoolse eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel.

4. Meetmete finantskontrolli eest vastutavad esmajoones liikmesriigid, kes tagavad ka haldamissüsteemide kohaldamise ja auditite läbiviimise selliselt, et oleks tagatud ühenduse vahendite korrektne ja tulemuslik kasutus. Liikmesriigid esitavad komisjonile nimetatud süsteemide kirjelduse.

5. Lõigete 1–4 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 31

Haldus- ja kontrollisüsteemid

1. Enne mitmeaastase programmi heakskiitmist komisjoni poolt artikli 51 lõikes 2 osutatud korras tagab liikmesriik, et on loodud haldus- ja kontrollisüsteemid vastavalt artiklitele 23–29. Nad vastutavad selle eest, et süsteemid toimivad tõhusalt kogu programmiperioodi vältel.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile koos oma mitmeaastase programmi projektiga vastutavate asutuste, volitatud asutuste ja tõendavat asutuste struktuuri ning töökorra kirjelduse ning neis asutustes ja organites toimivate siseauditisüsteemide, auditeerimisasutuse ja mis tahes teise tema poolt volitatud auditeid teostava organi kirjelduse.

3. Komisjon vaatab käesoleva sätte kohaldamise läbi seoses aruande koostamisega ajavahemiku 2007–2013 kohta vastavalt artikli 49 lõikele 3.

Artikkel 32

Komisjoni kohustused

1. Komisjon veendub artiklis 31 sätestatud korras, et liikmesriigid on loonud artiklite 23–29 kohased haldus- ja kontrollisüsteemid, ning aasta auditeerimisaruannete ja oma auditite põhjal, et need toimivad tõhusalt programmiperioodi vältel.

2. Ilma et see piiraks liikmesriikide korraldatud auditeid, võivad komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad korraldada vähemalt kolmepäevase etteteatamisajaga kohapealseid auditeid, sealhulgas auditeid aastaprogrammides sisalduvate meetmete kohta, et kontrollida haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist. Sellistes auditites võivad osaleda ka liikmesriigi ametnikud või volitatud esindajad.

3. Komisjon võib liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida süsteemide nõuetekohast toimimist või tehingu või tehingute nõuetekohasust. Sellistes auditites võivad osaleda ka komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad.

4. Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab piisava teabe, avalikustamise ja järelevalve seoses fondist toetust saavate meetmetega.

5. Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab meetmete üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse muude asjaomaste ühenduse tegevuspõhimõtete, vahendite ja algatustega.

6. Komisjon kehtestab suunised käesoleva otsuse alusel antava toetuse nähtavuse tagamiseks.

Artikkel 33

Koostöö liikmesriikide kontrolliorganitega

1. Komisjon teeb oma kontrollikavade ja auditeerimismeetodite kooskõlastamiseks koostööd auditeerimisasutustega […] ning vahetab viivitamata haldus- ja kontrollisüsteemide auditite tulemusi, et kasutada võimalikult hästi ära kontrollimisressursse ja vältida tarbetut topelttööd.

Komisjon esitab oma märkused artikli 29 kohaselt esitatud auditeerimisstrateegia kohta hiljemalt kolme kuu jooksul […].

2. Oma auditeerimisstrateegia kindlaksmääramisel valib komisjon välja need aastased programmid, mida ta peab rahuldavaks haldus- ja kontrollisüsteemide alaste olemasolevate teadmiste alusel.

Nimetatud programmidega seoses võib komisjon otsustada tugineda põhimõtteliselt liikmesriikide esitatud auditi tõendusmaterjalile ning teostada oma kohapealseid auditeid üksnes siis, kui esineb tõendeid puuduste kohta süsteemides.

VII PEATÜKK

FINANTSJUHTIMINE

Artikkel 34

Abikõlblikkus — kuludeklaratsioonid

1. Kõik kuludeklaratsioonid sisaldavad kulutusi, mis lõplikud abisaajad on meetmeid võttes kandnud, ja vastavat riiklikest või eravahenditest saadud toetust.

2. Kulud peavad vastama abisaajate poolt tehtud maksetele. Seda tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega.

3. Kulud loetakse fondist toetuse saamise tingimustele vastavaks ainult siis, kui need on tehtud kõige varem artikli 21 lõikes 4 osutatud rahastamisotsuses (millega kiidetakse heaks aastaprogramm) viidatud aasta 1. jaanuaril. Kaasrahastatud meetmed ei tohi olla lõpule viidud enne abikõlblikkuse alguskuupäeva.

2007. aasta aastaprogrammide alusel toetatavate meetmete rakendamisele suunatud kulutuste puhul määratakse ajavahemikuks, mille jooksul kulutusi teha võib, erandina kolm aastat.

4. Liikmesriikides rakendatud fondist kaasrahastatud, artiklis 4 määratletud meetmetega seotud kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 35

Abisaajatele tehtavate maksete täielikkus

Liikmesriigid veenduvad, et maksete tegemise eest vastutav asutus tagab, et lõplikud abisaajad saavad avaliku sektori vahenditest antava toetuse kogusumma kätte võimalikult kiiresti. Sellest summast ei arvata midagi maha ega peeta kinni, samuti ei kehtestata täiendavaid erimakse ega muid samaväärse toimega makse, mis võiksid neid summasid lõplike abisaajate jaoks vähendada, eeldusel et lõplikud abisaajad vastavad kõikidele meetmete ja kulude abikõlblikkusega seotud tingimustele.

Artikkel 36

Euro kasutamine

1. Liikmesriigi esitatud, vastavalt artiklites 19 ja 21 osutatud mitmeaastaste programmide ja aastaprogrammi kavandites sätestatud summade, tõendatud kuludeklaratsioonide, artikli 26 lõike 1 punktis o osutatud maksutaotluste ning artikli 38 lõikes 4 osutatud aastaprogrammi rakendamist käsitlevas eduaruandes esitatud kulutuste ning artiklis 50 osutatud aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes esitatud kulutuste vääringuks on euro.

2. Liikmesriikide aastaprogrammide heakskiitmist käsitlevate, artikli 21 lõikes 4 osutatud komisjoni rahastamisotsuste, kulukohustuste ja väljamaksete vääringuks on euro ning need täidetakse ja tehakse eurodes.

3. Liikmesriigid, kes ei ole maksetaotluse esitamise päevaks eurot kasutusele võtnud, konverteerivad riigi vääringus tehtud kulud eurodesse. See summa konverteeritakse eurodesse kasutades komisjoni selle kuu raamatupidamise vahetuskurssi, millal kulu kanti asjaomase programmi vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse. Komisjon avaldab konverteerimiskursi igakuiselt elektrooniliselt.

4. Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, kohaldatakse eelmises lõikes sätestatud konverteerimiskorda jätkuvalt kõikide kulude suhtes, mille tõendav asutus on raamatupidamisarvestusse kandud enne riigi vääringu ja euro vahelise kindlaksmääratud konverteerimiskursi jõustumist.

Artikkel 37

Kulukohustused

Ühenduse eelarvelised kulukohustused määratakse kindlaks igal aastal artikli 21 lõikes 4 osutatud, aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva rahastamisotsuse alusel.

Artikkel 38

Maksed — eelfinantseerimine

1. Komisjon teeb fondidest väljamakseid kooskõlas eelarveliste kulukohustustega.

2. Maksed tehakse eel- ja lõppmaksetena. Need tehakse liikmesriigi poolt määratud vastutavale asutusele.

3. Eelmakse, mis on 50 % aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas komisjoni rahastamisotsuses eraldatud summast, tehakse liikmesriigile 60 päeva jooksul pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist.

4. Teine eelmakse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon on kahe kuu jooksul alates ametlikust esitamisest heaks kiitnud eduaruande aastaprogrammi rakendamise kohta ja tõendatud kuludeklaratsiooni, mis on koostatud vastavalt artikli 28 lõike 1 punktile a ja artiklile 34 ja mis katab vähemalt 60 % esimese eelmakse summast. Komisjoni teise eelmakse summa ei tohi ületada 50 % aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva rahastamisotsusega eraldatud kogusummast ja, juhul kui liikmesriik on riiklikult eraldanud aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas rahastamisotsuses näidatud summast väiksema summa, ei tohi komisjoni teise eelmakse summa mingil juhul ületada summat, mis saadakse esimese eemakse lahutamisel aastaprogrammi raames kindlaksmääratud projektideks liikmesriigi poolt tegelikult eraldatud ühenduse vahenditest.

5. Eelmaksete tagajärjel kogunenud intressid kirjendatakse asjaomasele programmile, loetakse liikmesriigi vahendiks kui siseriiklik avaliku sektori panus ja deklareeritakse komisjonile asjaomase programmi lõpliku kuludeklaratsiooni esitamisel.

6. Eelmakstud summad kantakse pärast aastaprogrammi lõpetamist bilansist maha.

Artikkel 39

Lõppmakse

1. Komisjon teeb lõppmakse, kui talle on hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas rahastamisotsuses sätestatud kulutuste abikõlblikkuse tähtaega laekunud järgmised dokumendid:

a) tõendatud kuludeklaratsioon, mis on koostatud vastavalt artikli 28 lõike 1 punktile a ja artiklile 34, ja taotlus lõppmakse tegemiseks või tagasimaksedeklaratsioon;

b) aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne artiklis 50 sätestatud kujul;

c) artikli 29 lõikes 3 sätestatud aasta auditeerimisaruanne, arvamus ja deklaratsioon.

Lõppmakse tehakse tingimusel, et aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne ja deklaratsioon, milles antakse hinnang lõppmaksetaotluse kehtivusele, võetakse vastu.

2. Kui vastutav asutus ei esita lõikes 1 nimetatud dokumente nõutud tähtajaks ja vastuvõetavas vormis, vabastab komisjon asjaomase aastaprogrammi eelarvelise kulukohustuse selle osa, mida pole eelmakse tegemiseks kasutatud.

3. Lõikes 2 sätestatud automaatne tühistamismenetlus peatatakse asjaomaste projektide vahendite suhtes, kui lõikes 1 sätestatud dokumentide esitamise ajal toimub liikmesriigi tasandil peatava toimega kohtumenetlus või kehtib halduskaebus. Liikmesriik esitab osalises lõpparuandes üksikasjalikud andmed selliste projektide kohta ning saadab iga kuue kuu järel nende projektide kohta eduaruandeid. Kolme kuu jooksul pärast kohtumenetluse lõppu või halduskaebuse menetluse lõppu esitab liikmesriik asjaomaste projektide kohta lõikes 1 nimetatud dokumendid.

4 Lõikes 1 nimetatud üheksakuuline tähtaeg lükatakse edasi, kui komisjon võtab artikli 41 sätete alusel asjaomase aastaprogrammi suhtes vastu otsuse kaasrahastamismaksete peatamise kohta. Ajavahemiku arvestamist jätkatakse uuesti alates kuupäevast, mil artikli 41 lõikes 3 nimetatud komisjoni otsusest on liikmesriiki teavitatud.

5. Ilma et see piiraks artikli 40 sätete kohaldamist, teavitab komisjon kuue kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud dokumentide saamisest liikmesriiki sellest, kui suure osa kulude katmist näeb komisjoni ette fondi vahenditest, ja mis tahes finantskorrektsioonist, mis tuleneb deklareeritud kulude ja aktsepteeritud kulude erinevusest. Liikmesriigil on märkuste esitamiseks aega kolm kuud.

6. Kolme kuu jooksul pärast liikmesriigi märkuste saamist otsustab komisjon, kui suur osa kuludest hüvitatakse fondist, ning nõuab tagasi lõplike aktsepteeritud kulude ja liikmesriikidele juba makstud summade vahe.

7. Olemasolevaid vahendeid arvesse võttes maksab komisjon ülejäänud summa hiljemalt 60 päeva jooksul pärast eespool lõikes 1 nimetatud dokumentide vastuvõtmise kuupäeva. Eelarvelise kulukohustuse lõppmakse vabastatakse kuue kuu jooksul pärast maksmist.

Artikkel 40

Maksetähtaja edasilükkamine

1. Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 nimetatud volitatud eelarvevahendite käsutaja lükkab maksetähtaja maksimaalselt kuue kuu võrra edasi, kui […]:

a) riikliku või ühenduse auditeerimisorgani aruandest ilmnevad tõsised puudused haldus- ja kontrollisüsteemide toimimises […],

b) eelarvevahendite käsutaja peab läbi viima täiendava kontrollimise pärast temani jõudnud teavet, et tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulutused on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud.

2. Liikmesriiki ja tõendavat asutust teavitatakse viivitamata edasilükkamise põhjustest. Edasilükkamine peatatakse kohe, kui liikmesriik on võtnud vajalikud meetmed.

Artikkel 41

Maksete peatamine

1. Komisjon võib peatada kõik eel- ja lõppmaksed või osa eel- ja lõppmaksetest, kui:

a) programmi haldus- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis mõjutavad maksete tõendamismenetluse usaldusväärsust ja mille suhtes ei ole võetud parandusmeetmeid; või

b) tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud; või

c) liikmesriik ei ole täitnud artiklitest 30 ja 31 tulenevaid kohustusi.

2. Komisjon võib otsustada peatada eelmaksed ja lõppmaksed pärast seda, kui ta on andnud liikmesriigile võimaluse esitada kolme kuu jooksul oma tähelepanekuid.

3. Komisjon lõpetab eel- ja lõppmaksete peatamise, kui ta leiab, et liikmesriik on võtnud peatamise lõpetamiseks vajalikud meetmed.

4. Kui liikmesriik ei ole nõutavaid meetmeid võtnud, võib komisjon võtta vastu otsuse […] lõpetada aastaprogrammile ühenduse täieliku või osalise toetuse andmine kooskõlas artikliga 45.

Artikkel 42

Dokumentide säilitamine

[…] Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamist, tagab vastutav asutus, et kõik asjaomaste programmide kulutuste ja audititega seotud tõendavad dokumendid on komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavad viie aasta jooksul pärast programmide lõpetamist vastavalt artikli 39 lõikele 1.

See periood katkestatakse kohtumenetluse või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral […].

Dokumente säilitatakse kas originaalina või originaalile vastavaks tunnistatud koopiana üldtunnustatud andmekandjatel.

VIII PEATÜKK

FINANTSKORREKTSIOONID

Artikkel 43

Liikmesriigi poolt tehtavad finantskorrektsioonid

1. Liikmesriikidel lasub esmane vastutus eeskirjade eiramise uurimise eest, meetmete võtmise eest, kui avastatakse mis tahes suuremaid muudatusi, mis mõjutavad programmi rakendamise või kontrollimise laadi või tingimusi, ning nõutavate finantskorrektsioonide tegemise eest.

2. Liikmesriik teeb meetmetes või aastaprogrammides avastatud üksiku või süstemaatilise eeskirjade eiramisega seoses nõutavad finantskorrektsioonid. Liikmesriigi tehtavad korrektsioonid sisaldavad ühenduse toetuse täielikku või osalist tagasimaksmist. Liikmesriik võtab arvesse eeskirjade eiramise laadi ja raskust ning fondi rahalist kahju.

3. Liikmesriigid esitavad artiklis 50 osutatud aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes ka nimekirja asjaomase aastaprogrammi suhtes algatatud tühistamismenetlustest.

Liikmesriigi poolt tehtud finantskorrektsioonid sisaldavad ühenduse toetuse täielikku või osalist tühistamist ja juhul kui summat ei maksta tagasi asjaomasele liikmesriigile selleks ette nähtud ajavahemiku jooksul, makstakse viivist artikli 46 lõikes 2 sätestatud määras.

4. Süstemaatilise eeskirjade eiramise korral laiendab liikmesriik uuringuid, et need hõlmaksid kõiki toiminguid, mida eeskirjade eiramine mõjutada võib.

Artikkel 44

Raamatupidamisarvestuse kontroll ja komisjoni finantskorrektsioonid

1. Ilma et see piiraks kontrollikoja volitusi või liikmesriikide poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega kooskõlas teostatavat kontrolli, võivad komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad viia läbi fondi rahastatavate meetmete ning haldus- ja kontrollisüsteemide kontrolle kohapeal, sealhulgas pistelisi kontrolle, vähemalt kolme tööpäevase etteteatamisajaga. Komisjon teatab sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Asjaomase liikmesriigi ametiisikud või volitatud esindajad võivad neis kontrollides osaleda.

Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida tehingu või tehingute nõuetekohasust. Komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad võivad sellistes kontrollides osaleda.

2. Kui komisjon pärast vajaliku kontrolli lõpetamist leiab, et liikmesriik ei ole täitnud artiklist 30 tulenevaid kohustusi, peatab ta eel- või lõppmaksed vastavalt artiklile 41.

Artikkel 45

Korrektsioonide kriteeriumid

1. Komisjon võib finantskorrektsioonide tegemisel aastaprogrammile antud ühenduse toetuse täielikult või osaliselt tühistada, kui ta leiab pärast vajalike kontrollide tegemist, et:

a) programmi haldus- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis ohustavad programmile juba antud ühenduse toetust;

b) tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, mida liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist kõrvaldanud;

c) liikmesriik ei ole täitnud artiklist 30 tulenevaid kohustusi enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist.

Komisjon võtab otsuse vastu pärast liikmesriigi märkuste arvessevõtmist.

2. Komisjon teeb finantskorrektsioone vastavalt igale avastatud eeskirjade eiramise juhtumile, otsustades eiramise süstemaatilisuse põhjal, kas tuleks kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioone. Kui eeskirjade eiramine on seotud kuludeklaratsiooniga, mille puhul aastaaruandes on artikli 29 lõike 3 punkti b kohaselt antud eelnevalt positiivne hinnang, eeldatakse, et tegemist on süstemaatilise probleemiga, mille suhtes tuleks kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioone, kui liikmesriik ei suuda kolme kuu jooksul esitada tõendeid selle eelduse ümberlükkamiseks.

3. Korrektsiooni summa üle otsustades võtab komisjon arvesse eeskirjade eiramise olulisust ja asjaomases aastaprogrammis leitud puuduste rahaliste tagajärgede ulatust.

4. Kui komisjon võtab oma seisukoha aluseks selliste audiitorite kindlakstehtud tõsiasjad, kes ei ole tema talituste teenistuses, teeb ta oma järeldused rahaliste tagajärgede suhtes pärast seda, kui on läbi vaadanud asjaomase liikmesriigi poolt artikli 31 alusel võetud meetmed, eeskirjade eiramisest teatamise aruanded ja liikmesriikide vastused.

Artikkel 46

Tagasimaksmine

1. Tagasimaksed Euroopa ühenduste üldeelarvesse tuleb teha enne tähtaega, mis on näidatud nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 [12] artikli 72 alusel koostatud sissenõudekorralduses. See tähtaeg on korralduse väljastamiskuule järgneva teise kuu viimane päev.

2. Iga hilinenud tagasimakse puhul makstakse viivist, mida hakatakse arvestama alates kõnealusest tähtajast ja mis lõpeb kuupäeval, mil makse tegelikult tehakse. Viivise määr vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele lisandub kolm ja pool protsenti.

Artikkel 47

Liikmesriikide kohustused

Komisjoni finantskorrektsioon ei piira liikmesriigi kohustust nõuda tagasimakseid sisse artikli 45 alusel.

IX PEATÜKK

JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA ARUANDED

Artikkel 48

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon teostab koostöös liikmesriikidega pidevat järelevalvet fondi üle.

2. Komisjon koostöös liikmesriikidega hindab […] artikli 49 lõikes 3 ette nähtud aruande koostamise raames korrapäraselt fondi tegevust, et hinnata meetmete olulisust, tulemuslikkust ja mõju, pidades silmas artiklis 2 osutatud üldeesmärki.

3. Samuti kontrollib komisjon, kas fondi raames rakendatud meetmed ja teiste asjaomaste ühenduse poliitikate, vahendite ja algatuste raames rakendatud meetmed on vastastikku täiendavad.

Artikkel 49

Aruandluskohustused

1. Vastutav asutus võtab igas liikmesriigis vajalikud meetmed projektide järelevalve ja hindamise tagamiseks.

Seetõttu sisaldavad meetmete rakendamise eest vastutavate organisatsioonidega sõlmitud kokkulepped ja lepingud sätteid, milles nähakse ette kohustus esitada seatud eesmärkide rakendamise ja nende saavutamise kohta korrapäraseid üksikasjalikke aruandeid, mille alusel koostatakse vastavalt aastaprogrammi rakendamise eduaruanne ja lõpparuanne.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile:

a) hiljemalt 30. juuniks 2010 hindamisaruande fondist kaasrahastatud meetmete rakendamise kohta;

b) hiljemalt 30. juuniks 2012 ajavahemiku 2007–2010 kohta ja 30. juuniks 2015 ajavahemiku 2011–2013 kohta hindamisaruande fondist kaasrahastatud meetmete tulemuste ja mõju kohta.

3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:

a) hiljemalt 30. juuniks 2009, aruande ja ülevaate artiklis 14 sätestatud kriteeriumite kohaldamise kohta, mis käsitlevad iga-aastast vahendite jaotamist liikmesriikide vahel, vajadusel koos parandusettepanekutega;

b) hiljemalt 31. detsembriks 2010, vahearuande saavutatud tulemuste kohta ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos ettepanekuga fondi edasiseks arenguks;

c) hiljemalt 31. detsembriks 2012 ajavahemiku 2007–2010 kohta ja 31. detsembriks 2015 ajavahemiku 2011–2013 kohta järelhindamise aruande.

Artikkel 50

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

1. Aruanne programmi rakendamisest selge ülevaate saamiseks järgmist teavet:

a) aastaprogrammi rahaline täitmine ja tegevuste elluviimine;

b) edusammud mitmeaastase programmi ja selle prioriteetide rakendamisel nende konkreetseid kontrollitavaid eesmärke silmas pidades, võimaluse korral näitajaid kvantifitseerides;

c) vastutava asutuse võetud meetmed rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks, eelkõige:

- järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas andmete kogumise kord;

- kokkuvõte kõigist tegevusprogrammi rakendamisel ette tulnud märkimisväärsetest probleemidest ja nende suhtes võetud meetmetest;

- tehnilise abi kasutamine;

d) aastaprogrammist ja mitmeaastasest programmist teavitamiseks ja nende avalikustamiseks võetud meetmed.

2. Aruanne loetakse vastuvõetavaks, kui see sisaldab kõiki lõikes 1 loetletud andmeid. Komisjon teeb otsuse vastutava asutuse esitatud […] aruande […] sisu kohta kahe kuu jooksul alates kogu lõikes 1 osutatud teabe saamisest ning teavitab sellest liikmesriike. Kui komisjon ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.

X PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 50A

Mitmeaastase programmi ettevalmistamine

1. Erandina artiklist 19 teevad liikmesriigid järgmist:

a) määravad artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud vastutava asutuse ning vajadusel volitatud asutuse võimalikult kiiresti pärast käesoleva otsuse jõustumist, kuid hiljemalt 1. märtsiks 2007;

b) esitavad hiljemalt 1. maiks 2007 artikli 32 lõikes 2 osutatud haldus- ja kontrollisüsteemi kirjelduse.

2. Komisjon esitab liikmesriikidele 31. maiks 2007:

a) teabe neile 2007. eelarveaastaks eraldatavate hinnanguliste summade kohta;

b) teabe neile eelarveaastateks 2008–2013 eraldatavate hinnanguliste summade kohta, lähtudes 2007. eelarveaasta hinnangu arvutuse ekstrapoleerimisest, pidades silmas finantsperspektiivis kavandatud iga-aastaseid assigneeringuid aastateks 2007–2013.

Artikkel 50B

2007. aasta programmi ettevalmistamine

1. Erandina artiklist 21 kohaldatakse 2007. eelarveaasta suhtes järgmist rakendamise ajakava:

a) komisjon esitab liikmesriikidele 31. maiks 2007 teabe neile 2007. eelarveaastaks eraldatavate hinnanguliste summade kohta;

b) liikmesriigid esitavad 1. septembriks 2007 komisjonile aastaprogrammi kavandi.

2. Fondist võib eraldada toetusi 1. jaanuari 2007 ja liikmesriigi aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäeva vahelisel ajavahemikul tehtud kulutuste katmiseks.

3. Võimaldamaks 2008. aastal võtta vastu 2007. aasta aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevaid rahastamisotsuseid, määrab komisjon ühenduse eelarvelised kulukohustused 2007. aastaks kindlaks liikmesriikidele hinnanguliselt eraldatavate summade alusel, mis on arvutatud vastavalt artikli 14 sätetele.

XI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Komitee

1. Komisjoni abistab solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee, mis loodi otsusega, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames aastateks 2007–2013 välispiirifond …/… [13](edaspidi "komitee").

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 52

Läbivaatamine

Komisjoni ettepanekul vaatab nõukogu käesoleva otsuse uuesti läbi hiljemalt 30. juuniks 2013.

Artikkel 53

Jõustumine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 54

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

[1] ELT C …

[2] ELT C …

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[4] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[5] ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

[6] ELT C …, lk …

[7] ELT C …, lk …

[8] ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

[9] ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

[10] ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

[11] Sisestatakse viited otsustele, millega asutatakse Euroopa Pagulasfond, välispiirifond ja tagasisaatmisfond.

[12] EÜT L 248, 16.9.2002.

[13] Sisestatakse viited otsustele, millega asutatakse Euroopa Pagulasfond, välispiirifond ja tagasisaatmisfond.

--------------------------------------------------