Brüssel 22.12.2004

SEK(2004) 1622 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega määratakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 kindlaks, kas Kreeka on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt tehtud nõukogu soovitusi tõhusalt rakendanud

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleerivad EÜ asutamislepingu artikkel 104 ja 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Menetlusele lisanduvad poliitilised kohustused, mis on sätestatud Euroopa Ülemkogu Amsterdami kohtumise 17. juuni 1997. aasta resolutsioonis, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti.

Kreeka ametiasutused esitasid 4. mail ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase läbivaadatud teatise, mille kohaselt prognoositi 2003. aasta eelarvepuudujäägi mahuks 3,2% SKTst. Kuigi tegemist oli vaid prognoosiga, sest Eurostat ei olnud neid andmeid veel kinnitanud, otsustas komisjon, lähtudes oma 7. aprillil 2004 avaldatud kevadisest prognoosist, et nimetatud teatis kinnitab esmapilgul, et ülemäärane eelarvepuudujääk EÜ asutamislepingu artikli 104 mõistes on Kreekas olemas. Komisjon algatas 19. mail 2004 Kreeka suhtes ülemäärase eelarvpuudujäägi menetluse EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase ettekande vastuvõtmisega. Pärast ettekande koostamisel arvesse võetud tegurite uurimist ning arvestades majandus- ja rahanduskomitee 2. juuni 2004. aasta arvamusega, võttis komisjon 24. juunil 2004 vastu arvamuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas. Nõukogu langetas artikli 104 lõike 6 kohase vastava otsuse 5. juulil 2004. Samas võttis nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt vastu soovituse, et Kreeka lõpetaks ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra.

Nõukogu soovitas Kreeka ametiasutustel „likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks“ . Nõukogu otsustas et, „ selle eesmärgi saavutamiseks peab Kreeka valitsus võtma tõhusad meetmed hiljemalt 5. novembriks 2004 “. Nõukogu soovitas ka, et „Kreeka ametiasutused peaksid võtma struktuurilisi meetmeid olukorra parandamiseks vähemalt 1% ulatuses SKTst 2004. ja 2005. aasta jooksul, võimalusel jaotades need tasakaalustatult kahele aastale “. Lisaks soovitas komisjon, et „ Kreeka ametiasutused peaksid tagama riigivõla suhte piisava vähenemise ja selle lähenemise kontrollväärtusele rahuldava kiirusega “, samas kui „ erilist tähelepanu tuleks pöörata muudele võlga mõjutavatele teguritele kui netolaenud “. Lõpuks soovitati Kreeka ametiasutustel „ parandada kiirkorras eelarvestatistika puudujäägid valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise kaudu “.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikele 2 peab nõukogu, otsustades selle üle, kas tema artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovitustest lähtuvalt on võetud tõhusaid meetmeid, langetama oma otsuse asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teada antud otsuste põhjal.

1. Valitsemissektori 2004. aasta septembri korrigeeritud andmed

Kreeka ametiasutuste nõukogu soovitustele vastavalt võetud meetmete hindamisel tuleb arvestada, et 2004. aasta septembri teatises on eelmiste aastate valitsemissektori eelarvepuudujääki ja riigivõlga kajastavaid statistilisi andmeid oluliselt muudetud.[1] Eelkõige on ülespoole korrigeeritud 2000.–2003. aasta eelarvepuudujäägi näitajaid (1,5–2 protsendipunkti SKTst) ja riigivõla suhe SKTsse (7–9 protsendipunkti võrra) (Tabel 1). Eelarvepuudujääki kajastavate andmete muutumine ajavahemikul maist septembrini 2004 on suures osas seotud sõjaliste kulutuste ning intressimaksete – kulutused, mille mahtu eelnevalt väiksemaks hinnati – korrigeerimisega ning sotsiaalkindlustussektori ülejäägiga, mille mahtu eelnevalt suuremaks arvati. Riigivõlaga seotud andmete korrigeerimine oli seotud eelnevalt väiksemaks hinnatud võlakirjade ja kapitaliseeritud intressiga seotud kuludega ning sotsiaalkindlustuse konsolideeritud vahenditega, mille mahtu oli eelnevalt suuremaks hinnatud. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane teatis näitas, et Kreekal on olnud ülemäärane eelarvepuudujääk vähemalt 2000. aastast. Seda teemat on analüüsitud ja arutatud nii komisjonis kui ka nõukogus[2].

Tabel 1. Eurostati avaldatud 2000.–2003. aasta korrigeeritud statistilised andmed

Valitsemissektori puudujääk (% SKTst) | Riigivõlg (% SKTst) |

Artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud ettekanne | Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane teatis, september 2004 | Artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud ettekanne | Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane teatis, september 2004 |

2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |

2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |

2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |

2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |

Vastavalt septembris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasele teatisele muutus eelarvepuudujäägi maht 2004. aastal toimunud statistiliste andmete korrigeerimise käigus 1,1% võrra SKTst, selle põhjuseks on sotsiaalkindlustusfondide oodatust väiksem ülejääk (0,3% SKTst) ja sõjaliste kulutuste mahu täpsustamine (0,8% SKTst). Kreeka ametiasutused prognoosisid 2004. aasta eelarvepuudujäägiks 5,3% SKTst. Prognoositud riigivõla suhe (112,1% SKTst) on märgatavalt suurem kui 2003. aasal (109,9% SKTst).

2. Artikli 104 lõike 7 kohaselt edastatud soovitusest lähtuvalt teatatud meetmed

2004. aastal teatatud meetmed

Enne 5. novembrit, nõukogu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses märgitud tähtaega, teavitasid Kreeka ametiasutused järgmistest 2004. aastal võetavatest meetmetest: i) maksuamnestia kuulutamine 1999.–2002. aasta maksukohustuste varjamisele, ii) kõikide ministeeriumite kohustamine vabalt valitud kulude vähendamiseks 3% võrra, iii) avaliku sektori kulude hoidmine samal tasemel ning valitsuse toetuste ja garantiide vähendamine[3].

Nende meetmete olemuse tõttu on iga meetme mõju eelarvele keeruline eraldi mõõta. Punktis ii ja iii loetletud meetmed ei ole seotud ühegi konkreetse eelarvepunktiga, vaid nende mõju on üldine. Punktis i nimetatud meetme puhul selgub Kreeka rahandusministri Alogoskoufise 5. novembri kirjast volinik Almuniale, et selle prognoositud mõju 2004. aastal oli 0,2% SKTst. Isegi kui prognoositav mõju on septembri teatises juba maksutulu hulka arvestatud, ei selgu meetme tegelik mõju enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase teatise avaldamist 2005. aasta märtsis.

Eelarve täitmise muudu hindamisel Kreeka ametiasutuste poolt nõukogu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse rakendamisel tuleb lisaks nimetatud ebakindlatele teguritele arvestada ka statistiliste andmete korrigeerimise mõjuga. 2004. aasta eelarvepuudujääk on suurem, kui artikli 104 lõike 7 kohase soovituse vastuvõtmisel prognoositi, osaliselt käesoleva aasta septembris Eurostati nõusolekul tehtud statistiliste andmete korrigeerimise tõttu 1,1% ulatuses SKTst (Tabel 2). Selle teguri puhul, mis artikli 104 lõike 7 kohase soovituse vastuvõtmise ajal ei olnud veel teada, võib öelda, et see ei olnud täielikult Kreeka valitsuse kontrolli all, kui ta kavandas 2004. aasta eelarve muudatusi. Seepärast tuleb Kreeka ametiasutuste nõukogu soovitusest lähtuvalt võetud meetmete tõhususe hindamisel elimineerida statistiliste andmete muutmise mõju ning mitte arvestada 2004. aasta kevade ja sügise vahelise majanduskasvuga seotud võimalike üllatustega.

Tabel 2. 2004. aasta eelarvepuudujäägi peamised tegurid (*) |

Mõju eelarvepuudujäägile (°) | 2004. aasta eelarvepuudujääk |

Eelmise valitsuse poolt koostatud algne eelarve | 1,2 |

Olulisemad uue valitsuse enne 2004. aasta märtsi lõppu tehtud parandused |

Kaudsed maksud | +0,4 |

Sotsiaalmaksed | -1,1 |

Saadud kapitalisiirded | +1,4 |

Tarbimine (millest riikliku sektori palgad) | +0,8 (+0,5) |

Sotsiaalsiirded | +0,4 |

Uue valitsuse märtsi lõpus edastatud teatis (1) | 3,0 |

Statistiliste andmete korrigeerimine (2)+(3) |

Sotsiaalkindlustusfondid (2) | +0,3 |

Sõjalised kulutused (3) | +0,8 |

Vahetulemus (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |

2004. aasta septembris esitatud teatis (5) | 5,3 |

Puudujääk (6)=(5)-(4) | 1,2 |

Intressimaksete lahknevused (7) | +0,2 |

Komisjoni sügisene prognoos (5)+(7) | 5,5 |

(*) Tabel koondab olulisemad 2004. aasta eelarve andmete läbivaatamise, korrigeerimise ja lahknevustega seotud muutused (% SKTst) alates eelarve vastuvõtmisest Kreeka (eelmise) valitsuse poolt 2003. aasta lõpus ning komisjoni prognoosi. (°) ‘+’ märgib eelarvepuudujäägi kasvu, ‘–‘ märgib eelarvepuudujäägi vähenemist. |

Vastavalt septembri teatisele on Kreeka ametiasutused prognoosinud 2004. aastal eelarvepuudujäägi mahuks 5,3% (komisjoni prognoosi kohaselt 5,5%, vt tabel 2)[4], kusjuures märtsi ja septembri teatiste vahelisel ajal kasvas eelarvepuudujääk prognoositud 3,0%-lt[5] 5,3%-le (komisjoni kevadise ja sügisese prognoosi kohaselt 3,2%-lt 5,5%-le). Eelarve olukorra halvenemist 2,3% võrra SKTst ei saa seega põhjendada ainult statistiliste andmete korrigeerimisega 1,1% võrra SKTst. Samuti ei saa ülejäänud 1,2%-list halvenemist põhjendada majanduskasvu aeglustumisega. Kevadise (4,0%) ja sügisese (3,8%) majanduskasvu prognoosi tegelik vahe on vaid 0,2%, mis võib küll eelarvepuudujääki suurendada, kuid mitte rohkem kui 0,1% võrra SKTst. Kokkuvõttes on eelarve täitmise muut nominaalväärtuses negatiivne rohkem kui 1% ulatuses SKTst .

2004. aasta eelarve täitmise muudu võrdlemiseks 2003. aastaga, mil esmakordselt selgus, et eelarvepuudujääk on kontrollväärtusest (3% SKTst) suurem, tuleb pärast statistiliste andmete korrigeerimisega kaasnenud mõju elimineerimist kasutada tsükliliselt kohandatud eelarveid. Tulemusest selgub, et ka tsükliliselt kohandatud eelarvete puhul on eelarve täitmise muut negatiivne. Arvestamata statistiliste andmete plaanivälise korrigeerimise mõju, oleks 2003. aastal tsükliliselt kohandatud eelarve maht olnud –3,7% SKTst (tegelikult –5,1%) ja 2004. aastal –5,1% SKTst (tegelikult –6,2%). See näitab, et 2004. aastal on eelarve täitmise muut –1,4%.Ka algsete eelarvete puhul on eelarve täitmise muut negatiivne ( –1,6%).

Tabel 3. Eelarve täitmise muut 2004. aastal Statistiliste andmete korrigeerimise mõju elimineerimine (% SKTst) |

2003 | 2004 | Eelarve täitmise muut (*) |

Tsükliliselt kohandatud eelarve | -5,1 | -6,2 | -1,1 |

Tsükliliselt kohandatud eelarve, millest on elimineeritud statistiliste andmete korrigeerimise mõju | -3,7 | -5,1 | -1,4 |

Tsükliliselt kohandatud algne eelarve | 0,7 | -0,6 | -1,3 |

Tsükliliselt kohandatud algne eelarve, millest on elimineeritud statistiliste andmete korrigeerimise mõju | 2,0 | 0,4 | -1,6 |

(*) Eelarve täitmise muudu arvutamisel on 2004. aasta tulemusest lahutatud 2003. aasta vastav tulemus ning lõpptulemus on esitatud kümnendiku täpsusega.

Põhimõtteliselt tuleks ülekulu eelarve ühes või mitmes punktis tasakaalustada kompenseerivate meetmetega. Nimetatud põhimõte kehtib ka selliste ürituste puhul nagu seda on olümpiamängude korraldamine Kreekas. Veelgi enam, isegi seda ülekulu arvesse võtmata oleks eelarve täitmise muut käesoleval aastal olnud negatiivne. Vastavalt Kreeka ametiasutuste esitatud teabele[6] on olümpiamängudega seotud ülekulu maht 0,7% SKTst, mis jaotub riiklike investeerimisprogrammide (0,5% SKTst) ja valitsemissektori kulude (0,2%) vahel.

Elimineerides statistiliste andmete korrigeerimise mõju ja olümpiamängudega seotud ülekulu, oleks tsükliliselt kohandatud eelarve olnud –4,4% SKTst (tegelikult –6,2%), mis võrreldes 2003. aasta tsükliliselt kohandatud eelarvega, millest on elimineeritud statistiliste andmete korrigeerimise mõju (–3,7%), annab eelarve täitmise muuduks –0,7%. Ka algse eelarve puhul oleks eelarve täitmise muut olnud negatiivne (–0,9%).

Kokkuvõttes ei ole 2004. aastal võetud meetmed 2004. aasta eelarvepuudujäägi vähendamiseks olnud tulemuslikud. Isegi statistiliste andmete korrigeerimise mõju arvestamata tundub, et vaatamata hoogsale majandustegevusele ning suurele ja positiivsele tootmismahu tühikule on rahanduspoliitika tulemuslikkus üha vähenenud[7].

2005. aasta eelarve projekt

Septembris esitatud 2005. aasta riigieelarve projektis lubati erimeetmete rakendamist, mille eesmärk oli valitsemissektori eelarve puudujäägi viimine 2005. aastal 2,8%-le. Nominaalväärtuses oleks see tähendanud eelarvepuudujäägi vähendamist 2,5% võrra SKTst, võrreldes Kreeka ametiasutuste 2004. aastaks prognoositud 5,3%ga SKTst.

Tabel 4. Hinnang 2005. aasta eelarvemuudatustele

% SKT-st | Ametlik (1) | Komisjon (2) | Erinevus (3)=(1)-(2) |

Maksud | 23,20 | 23,19 | 0,01 |

Osamaksud | 16,33 | 16,26 | 0,07 |

Valitsemissektori kulud (millest riikliku sektori palgad) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |

Sotsiaalsiirded | 18,43 | 18,55 | 0,12 |

Intressimaksed | 5,07 | 5,27 | 0,20 |

Saadud kapitalisiirded | 2,62 | 2,54 | 0,08 |

Võetud netolaenud | -2,8 | -3,6 | 0,8 |

Riigivõla suhe | 109,5 | 111,9 | 2,4 |

meeldetuletuseks Tegelik SKT kasv (%) Nominaalne SKT kasv (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |

Komisjoni 2004. aasta sügisese prognoosi kohaselt on 2005. aasta nominaalne eelarvepuudujääk 3,6% SKTst. Ametliku eelarveprojekti eesmärgi ja komisjoni prognoosi erinevus on tingitud kolmest tegurist (Tabel 4): esiteks on komisjoni prognoositud 2004. aasta intressimaksete algne maht 0,2% võrra SKTst kõrgem kui Kreeka ametiasutuste prognoosis. Teiseks lähtub eelarve projekt makromajanduslikust stsenaariumist, kus tegelik SKT kasv 2005. aastal on 3,9%, kuigi komisjoni prognoos 3,3% ei ole nii optimistlik. Kolmandaks on mõnede Kreeka ametiasutuste esitatud meetmete mõju ilmselt ülehinnatud. Tulude poolel on eelarveprojekt eriti sotsiaalmaksu puhul ülioptimistlik tööhõive kasvu hindamisel (2% komisjoni 1% vastu) ning kapitalisiirete laekumise osas, mille tase on prognoosi kohaselt püsivalt kõrge, samal ajal kui riiklike investeeringute märgatav vähenemine vähendab Kreeka juba niigi madalat suutlikkust ELi fondide toetust vastu võtta. Kulude poolel näeb eelarveprojekt ette palgafondi ja sotsiaalsiirete olulist vähenemist, mis on lähimineviku praktikast selgelt erinev.

Vastavalt komisjoni 2004. aasta sügisesele prognoosile on 2005. aastal eelarve täitmise muut, tsükliliselt kohandatud eelarvete puhul 1,9% (2005. aasta eelarve projekti kohaselt 2,5%). Seega vastavalt komisjoni arvutustele paraneb olukord 2004. ja 2005. aasta kokkuvõttes vaid 0,8% võrra (1,6% vastavalt 2005. aasta eelarve projektile)[8].

Kokkuvõttes tundub, et eelarveprojektis esitatud meetmed ei ole piisavad nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamiseks 3% piirmäärani 2005. aastal, vastavalt nõukogu juuli 2004. aasta soovitusele.

Riigivõla muut

Võttes arvesse septembri ülemäärase eelarvemenetluse kohases teatises esitatud riigivõlaga seotud korrigeeritud andmeid, ei prognoosi komisjon 2005. aastal riigivõla suhte SKTsse märkimisväärset langust. Olles jõudnud 2003. aastal 109,9% tasemele, on oodata riigivõla suhte edasist kasvu 112,2%ni 2004. aastal ning tähtsusetut langust 111,9%ni 2005. aastal. Arvestamata statistiliste andmete korrigeerimise mõju, on riigivõla suhte muutumist 2004. ja 2005. aastal lisaks algse eelarve väikesele mahule mõjutanud ka muud tegurid. Algne väikesemahuline ülejääk koos suure nominaalse SKT kasvuga peaks kaasa tooma ka riigivõla suhte vähenemise ning 2004. ja 2005. aasta prognoosid näitavad, et suhtarvu mõjutab ka ulatuslik varude muutuste korrigeerimine. See tõendab, et valitsus ei ole erakorralisi meetmeid tulemuslikult rakendanud.

Valitsemissektori andmete kogumine ja töötlemine

Andmete korrigeerimine 2004. aasta mai ja septembri vahel seisnes peamiselt Eurostati tuvastatud tehinguid, mis ei olnud raamatupidamisreeglitega täielikult kooskõlas, kajastavate andmete korrigeerimises. Kreeka on kõrvaldanud mitmed Eurostati osutatud puudused. Siiski, nagu selgitatakse komisjoni 1. detsembri kirjas, millega Kreekat ametlikult rikkumise eest algatatavast menetlusest nr 2004/2234 teavitati, on komisjoni arvates veel hulk puudusi, mis tõendavad tõhusate mehhanismide puudumist, mis tagaksid kehtivate õigusaktidega nõutud teabe õigeaegse ja korrektse edastamise.

* * *

Asutamislepingu artikli 104 lõige 8 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõige 1 sätestavad, et kui nõukogu otsustab, et artikli 104 lõike 7 kohast soovitust ei ole enne tähtaega – 5. novembrit 2004 – tõhusalt rakendatud, peab vastava otsuse tegema vahetult pärast selle tähtaja möödumist.

Eelnevast lähtudes on komisjon arvamusel, et nõukogu artikli 104 lõike 7 kohast soovitust ei ole enne soovituses sätestatud tähtaega tõhusalt rakendatud, ning soovitab nõukogul võtta vastu vastav otsus.

Vastavalt artikli 104 lõikele 8 võib nõukogu soovituse avalikustada, kui ta teeb kindlaks, et artikli 104 lõike 7 kohast soovitust ei ole tõhusalt rakendatud. Kreeka avalikustas soovituse juba juulis, vastavalt Euroopa Ülemkogu Amsterdami kohtumise 17. juuni 1997. aasta resolutsioonile stabiilsuse ja kasvu pakti kohta.[9]

Kui nõukogu on arvamusel, et artikli 104 lõike 7 kohast soovitust ei ole tõhusalt rakendatud, võib ta menetluse järgmise sammuna vastavalt artikli 104 lõikele 9 ning komisjoni soovitusest lähtudes kohustada Kreekat võtma ettenähtud tähtaja piires eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab olukorra parandamiseks vajalikuks. Kõik nõukogu vastavasisulised otsused Kreekale nimetatud kohustuse määramiseks tuleb vastu võtta ühe kuu jooksul pärast nõukogu artikli 104 lõike 8 kohaselt tehtud otsuse vastuvõtmist, millega määrati kindlaks, et soovitust ei ole tõhusalt rakendatud.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega määratakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 kindlaks, kas Kreeka on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt tehtud nõukogu soovitusi tõhusalt rakendanud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid majandus- ja rahandusliidu kolmandas etapis hoiduma valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu määrust (EÜ) nr 1467/97[10] artiklis 104 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiireks korrigeerimiseks.

Euroopa Ülemkogu Amsterdami kohtumise 17. juuni 1997. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti käsitlev resolutsioon[11] kutsub pidulikult kõiki osapooli – liikmesriike, nõukogu ja komisjoni – stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ja õigeaegselt rakendama.

Artikli 104 lõike 6 kohaselt 5. juulil 2004 tehtud otsuses 2004/XXX/EÜ[12] tõdeb nõukogu, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 võttis nõukogu vastu soovituse, milles nähti ette, et Kreeka valitsus peab 5. novembriks 2004 võtma meetmed ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks hiljemalt 2005. aasta lõpuks. Samas dokumendis soovitas nõukogu Kreekal lõpetada käesolev ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks ning võtta peamiselt struktuurilisi meetmeid olukorra parandamiseks vähemalt 1% ulatuses SKTst 2004. ja 2005. aasta jooksul, võimalusel jaotades need tasakaalustatult kahele aastale. Lisaks soovitas komisjon, et Kreeka tagaks riigivõla suhte piisava vähenemise ja selle lähenemise kontrollväärtusele rahuldava kiirusega, pöörates erilist tähelepanu muudele võlataseme muutumist mõjutavatele teguritele kui netolaenud. Lõpuks soovitas nõukogu Kreekal kiirkorras likvideerida tõsised puudujäägid eelarvestatistikas, parandades valitsemissektori üldiste andmete kogumist ja töötlemist

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et otsustades selle üle, kas vastuseks tema artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud soovitusele on võetud tõhusaid meetmeid, langetab nõukogu oma otsuse asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teada antud otsuste põhjal.

Hinnates avalikult teada antud otsuseid, mille Kreeka on teinud alates ajast, kui nõukogu esitas artikli 104 lõike 7 kohase soovituse, ja enne kõnealuses soovituses ettenähtud tähtaega, võib teha järgmised järeldused:

vaatamata 2004. aastaks kehtestatud tõkestavatele meetmetele, on rahanduspoliitika olnud vastupidiselt nõukogu nõudele selgelt ekspansiivne, osaliselt olümpiamängudega seotud ülekulude tõttu;

2005. aastaks väljakuulutatud eelarvemeetmed, tasakaalustades küll 2004. aasta kõrvalekallet, ei taga valitsemissektori eelarvepuudujäägi toomist alla 3% SKTst 2005. aastal;

riigivõla suhe SKTsse ei lange piisava kiirusega ning 2004. aastaks kavandatud ulatuslik varude muutuste korrigeerimine näitab samuti, et valitsus ei ole rakendanud vajalikul tasemel tõhusaid erakorralisi meetmeid, aidates sel moel kaasa riigivõla suurenemisele;

Kreeka on parandanud eelarveandmete kogumist ja töötlemist, eriti sõjaliste kulutuste, intressimaksete ja sotsiaalkindlustusmaksetega seotud teabe puhul. Siiski on vaja luua tõhusad mehhanismid, mis tagaksid kehtivate õigusaktidega nõutud valitsemissektori üldiste andmete õigeaegse ja korrektse edastamise.

Vastavalt artikli 104 lõikele 8 võib nõukogu soovituse avalikustada, kui ta teeb kindlaks, et artikli 104 lõike 7 kohaselt edastatud soovitust ei ole tõhusalt rakendatud. Kreeka avalikustas nimetatud soovituse juba juulis vastavalt Euroopa Ülemkogu resolutsioonile stabiilsuse ja kasvu pakti kohta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu 5. juulil 2004 artikli 104 lõike 7 kohaselt Kreekale esitatud soovitust ei ole soovituses märgitud tähtajaks tõhusalt rakendatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

[1] Vt Euro-Indicators News Release 117/2004, 23. september 2004.

[2] Vastavalt määrusele (EÜ) nr 3605/93, mis reguleerib ka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teatises sisalduvaid andmeid, peavad liikmesriigid esitama andmed aastate t, t-1, t-2, t-3 ja t-4 kohta. Nõukogu taotlusel vaatas Eurostat uuesti läbi 1997., 1998. ja 1999. aasta andmed. 22. novembri ettekandes „Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja riigivõlaga seotud andmete läbivaatamine“ jõudis Eurostat järeldusele, et ka nendel aastatel oli eelarvepuudujääk selgelt üle 3% (vt ka komisjoni 1. detsembri 2004. aasta teatist KOM(2004) 784 „Aruanne Kreeka eelarveandmete korrigeerimisega seotud raamatupidamisprobleemide kohta“).

[3] Nendest meetmetest teavitas Kreeka rahandusminister Alogoskoufis volinik Almuniat oma 23. juuni 2004. aasta kirjas. Hiljem ei ole komisjoni muudest 2004. aastal võetavatest meetmetest teavitatud.

[4] Näitaja on 0,2% võrra SKTst madalam kui komisjoni prognoosis (5,5%), mis on intressimaksete mahu hindamisel realistlikum.

[5] Täpne väärtus on 2,95%, mis siin on ümardatud 3%ni. Tuleb meeles pidada, et väärtus 2,95% tuleneb 2004. aasta eelarve projekti märkimisväärsest korrigeerimisest märtsis uue valitsuse poolt. Läbivaatamise tulemusel esitati jooksvate tulude (madalamad otsesed maksud ja väikesemahulisem ELi poolne rahastamine, kuid sotsiaalmaksete suurem maht) ja kulude (avaliku sektori palkade ja sotsiaalsiirete mahu suurenemine) realistlikum prognoos, mis on rohkem kooskõlas komisjoni 2003. aasta sügiseses prognoosis kavandatud 2,4% eelarvepuudujäägiga. Läbivaatamise tulemused kajastusid märtsi lõpus esitatud teatises, mida Eurostat ei kinnitanud.

[6] Kreeka ametiasutused avaldasid nimetatud teabe 2005. aasta eelarve projektis. 2004. aastal planeeriti olümpiamängudega seotud kulude mahuks 0,94% SKTst, kuid kulu tegelik maht peaks olema 1,6%.

[7] Kahe 2004. aasta prognoosi kohaselt suurenes tootmismahu tühik 1,2%-lt kevadel 1,5%ni sügisel, samal ajal kui potentsiaalne tootmiskasv püsis kõrgel, 3,4% juures.

[8] Olümpiamängude lõppemine mõjutas automaatselt eelarvet, võimaldades kokku hoida 1,2% (millest 0,7% moodustavad 2004. aasta ülekulud). Mängudega seotud kulusid kanti 2005. aastasse üle vaid 600 miljoni euro ulatuses (umbes 0,5% SKTst).

[9] Nõukogu 6. juuli 2004. aasta dokument nr 11216/04, kättesaadav nõukogu dokumentide avatud registris pealkirja all "Nõukogu soovitused Kreekale eesmärgiga lõpetada ülemäärasest valitsemissektori puudujäägist tingitud olukord – asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine".

[10] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[11] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[12] ELTs seni avaldamata.