1.SISSEJUHATUS

Majandus- ja rahaliidu struktuuri on viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdatud, et tõhustada majanduse juhtimist ning saavutada finantsstabiilsus. Siiski tuleb majandus- ja rahaliidu vastupanuvõimet veelgi tugevdada, et taaskäivitada nii liikmesriikide vahel kui ka ühiskondade sees ülespoole suunatud lähenemisprotsess, mille keskmes on tootlikkuse, töökohtade loomise ja sotsiaalse õigluse suurendamine.

2015. aasta juunis esitas Euroopa Komisjoni president tihedas koostöös euroala tippkohtumise eesistuja, eurorühma esimehe, Euroopa Keskpanga presidendi ja Euroopa Parlamendi presidendiga aruande ambitsioonika, kuid samas pragmaatilise tegevuskava kohta majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks. Viie juhi aruandes rõhutatakse, et edasi tuleb liikuda samaaegselt neljas valdkonnas. Esiteks tuleb tegutseda tõelise majandusliidu loomise nimel, et iga riigi majanduse struktuur aitaks kaasa ta õitsengule rahaliidu raames. Teiseks tuleb tegutseda rahandusliidu loomise nimel, et tagada ühisraha stabiilsus kogu rahaliidu ulatuses, piirates finantsstabiilsuse ohustamist ja suurendades riskide jagamist erasektoriga. Kolmandaks tuleb tegutseda fiskaalliidu loomise nimel, et tagada rahanduse jätkusuutlikkus ja stabiilsus. Neljandaks tuleb tegutseda poliitilise liidu loomise nimel. Poliitiline liit moodustab aluse, millel põhineb kõik eelnev, kuna sellega tagatakse tõeline demokraatlik aruandekohustus, legitiimsus ja institutsioonide tugevdamine.

Viis juhti leppisid kokku ka rakendamise tegevuskavas, mis peaks 2017. aasta alguseks konsolideerima euroala (esimene etapp — tegus süvendamine). 1. juulil 2015 alanud esimeses etapis kasutatakse juba olemasolevaid vahendeid, rakendades ka parimal võimalikul viisil praeguste aluslepingute pakutavaid võimalusi. Seejärel tuleks tuginedes euroala riikide majanduse ülespoole suunatud lähenemise uuendatud eesmärkidele, viia läbi põhjalikumad reformid, liikudes uute majanduskasvu perspektiivide keskpika ja pikaajalise visiooni suunas (teine etapp – majandus- ja rahaliidu lõpuleviimine). Üldse peavad viie juhi aruande elluviimiseks olema kõik euroala liikmesriigid ja ELi institutsioonid ühtviisi sihikindlad. Käesolevas teatises sätestatud meetmeid kohaldatakse euroala liikmesriikide suhtes, kuid majandus- ja rahaliitu süvendama oodatakse kõiki ELi liikmesriike. Samal ajal kindlustab komisjon moonutuste ärahoidmise ühtsel turul.

Käesolevas teatises ja sellega kaasnevates ettepanekutes arendatakse edasi majandus- ja rahaliidu süvendamisprotsessi esimese etapi põhielemente. Meetmepakett hõlmab Euroopa poolaasta läbivaadatud strateegiat, majanduse juhtimise paremaid vahendeid, sealhulgas riiklike konkurentsivõime komiteede ja nõuandva Euroopa Eelarvenõukogu loomist, euroala ühtsemat esindatust rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi juures, tegutsemist rahandusliidu loomise nimel, eelkõige Euroopa hoiuste tagamise skeemi kaudu. Neid meetmeid täiendavad koos Euroopa Parlamendiga astutavad sammud Euroopa majanduse juhtimise süsteemi demokraatliku aruandekohustuse suurendamiseks.

2.UUENDATUD EUROOPA POOLAASTA

Majandus- ja rahaliidu majanduspoliitika koordineerimist on majandus- ja finantskriisi ajal ulatuslikult toetatud. ELi tasandi ühised eeskirjad, menetlused ja institutsioonid täidavad keskset rolli kriisieelse tasakaalustamatuse, struktuursete puuduste ja kriisi järelmõju kõrvaldamisel ning investeeringute edendamisel ja keskpika perioodi majanduskasvu potentsiaali taastamisel.

2011. aastal loodud Euroopa poolaastast ehk ELi tasandi majanduspoliitika koordineerimise iga-aastasest tsüklist on saanud oluline vahend riigi ja ELi tasandi reformide elluviimiseks. Siiski peaksid liikmesriigid tegutsema edulisemalt riigipõhiste soovituste rakendamisel, arvestades, et seni on rakendamine olnud ebaühtlane ja sageli ainult piiratud.

Aastate jooksul on protsess pidevalt täiustunud, et kasutada ära selle tugevamaid külgi ning lahendada selle kitsaskohti. Viimati ühtlustas tegevust olulisel määral uus komisjon oma esimese Euroopa poolaastaga 2015. aastal. Juba veebruarikuus avaldatud aruanded riikide kohta pakkusid rohkem võimalusi liikmesriikidega tõelise dialoogi pidamiseks, võimaldades süvendatud arutelu nii kahe- ja mitmepoolsel tasandil kui ka teiste sidusrühmadega. Varasem ajastus nõuab ka kohanduste tegemist riiklike reformikavade rollis. Nendest peaks saama liikmesriikide jaoks vahend, et vastata komisjoni analüüsile tulevikku vaatavate poliitiliste algatuste esitamisega. See, et riigipõhiseid soovitusi käsitlevate komisjoni ettepanekute avaldamine toodi ettepoole, maikuusse, andis samuti rohkem aega analüüsiks ja aruteluks. Nendega seoses kehtestas komisjon suunatuma lähenemisviisi, vähendades märkimisväärselt soovituste arvu ja hõlmates üksnes makromajanduslikult ja sotsiaalselt tähtsad prioriteetsed küsimused, millele liikmesriigid peavad järgneva 12–18 kuu jooksul tähelepanu pöörama. Ehkki selline suunitletus tuleb säilitada, jätkavad aruanded riikide kohta terviklikuma lähenemisviisi rakendamist, hõlmates laiema teemaderingi, mis on liikmesriikide jaoks majanduse seisukohast oluline.

Parandatud struktuuri stabiilsus ja rakendamine on oluline, et saada sellest tulevasel perioodil täiel määral kasu. Samal ajal võivad tuua lisakasu kõnealustele arengutele tuginevad täiendavad kohandused. Eelkõige hõlmavad need euroala ja riikliku mõõtme paremat integreerimist, tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas tulemuste saavutamise tähelepanu alla võtmist, lähenemise edendamist võrdlusuuringute ja parimate tavade järgimise kaudu ning reformide toetamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja tehnilise abi kaudu. Tabelis 1 on esitatud kavandatava 2016. aasta Euroopa poolaasta ülevaade.

2.1.Euroala ja riikliku mõõtme parem integreerimine

Kuna euroala riigid on omavahel tihedamalt seotud ja ühisrahaga riikide seas võib ülekanduv mõju olla suurem, on kõigi euroala liikmesriikide eelarvemenetlusi ja majanduspoliitikat vaja tõhusamalt koordineerida ja rangemalt jälgida. Kriisist on saadud kaks õppetundi: esiteks võib puudulik riiklik fiskaal- ja majanduspoliitika ning finantsjärelevalve põhjustada suuri majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi; teiseks ei ole euroala tervikuna immuunne suurte ja destabiliseerivate majanduslike ja rahanduslike vapustuste ohu suhtes. Ehkki usaldusväärne riiklik poliitika aitaks tublisti kaasa kriisiohu vähendamisele, tuleks siiski ka tähelepanelikult jälgida ja analüüsida kogu euroala kui terviku eelarveseisundit ning majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning arvestada selle analüüsiga riikliku poliitika kujundamisel.

Euroopa poolaasta hõlmab juba praegu euroala üldist mõõdet, eelkõige seoses euroala liikmesriikide eelarvekavade ja sellest johtuva euroala üldise fiskaalpoliitika seisundi iga-aastase hindamise ning ka euroala soovitustega. Kõnealuse protsessi eesmärk on seada ühiselt eesmärgid ning neid täita, pidades silmas euroala perspektiivi. Selle aluseks on siiski jätkuvalt tugev riigipõhine lähenemine ning euroala üldist mõõdet arvestatakse üksnes kaudsel moel. Selleks, et riigipõhised meetmed kajastaksid täiel määral ühiseid mureküsimusi, tuleks Euroopa poolaasta struktureerida selliselt, et enne riigipõhiseid arutelusid leiavad esmalt aset euroala käsitlevad arutelud ja koostatakse euroala soovitused.

Seepärast pöörab komisjon novembris avaldatava iga-aastase majanduskasvu analüüsi osana erilist tähelepanu kogu euroala peamistele fiskaalsetele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja rahanduslikele prioriteetidele. Eelkõige kutsub komisjon eurorühma üles arutama eelarvekavade hindamise raames konkreetselt euroala fiskaalpoliitika seisundit. See võib tingida ka euroala soovituse avaldamise ettepoole toomise.

Euroala prioriteete käsitlevad arutelud peaksid aset leidma nõukogus ja eurorühmas ning ka Euroopa Parlamendis. Sel viisil saavutatav ühine arusaam annab suuniseid aprillis kinnitatavate euroala liikmesriikide riiklike reformikavade ja stabiilsusprogrammide ning mais vastuvõetavate riigipõhiste soovituste sisu kohta.

2.2.Rohkem tähelepanu tulemuste saavutamisele tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas

Komisjon on juba astunud samme tööhõive- ja sotsiaalküsimustele keskendumise suurendamiseks Euroopa poolaasta ning majandus- ja rahaliidu süvendamisprotsessi raames. 2015. aasta aruannetes riikide kohta arutati tööhõive- ja sotsiaalvaldkonna arenguid üksikasjalikult. Nimetatud valdkondadega seonduvad riigipõhised soovitused esitati enamikule liikmesriikidele.

Tööhõive- ja sotsiaalaspekte rõhutatakse täiendavalt ka makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses. Komisjon tegi 2015. aasta esimesel poolel ettepaneku lisada makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelis 11 peamisele näitajatele veel kolm näitajat (tööjõus osalemise määr, noorte töötus, pikaajaline töötus). Selle eesmärk on täpsustada kohandusega seonduvat sotsiaalset ja tööhõivealast konteksti, mis aitab kaasa poliitika tõhusamale kavandamisele. Komisjon kavandab näitajate täiendatud loetelu kasutada alates 2016. aasta häiremehhanismi aruandest.

Suurema tähelepanu alla võetakse ka uute makromajanduslike kohandamisprogrammide sotsiaalne õiglus, et tagada kohandamiste mõju võrdne jaotumine ning ühiskonna kõige haavatavamate liikmete kaitse. Komisjon viis esmakordselt läbi sotsiaalse mõju hindamise seoses Kreekaga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga. Seda tava plaanitakse jätkata võimalike tulevaste stabiilsustoetuste kavade puhul.