ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 3.7.2012  
SWD(2012) 186 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse  
direktiivi 2009/65/EMÜ vabalt võõrandat avatesse väärtpaberi tesse ühiseks 
investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide 
kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja 
sanktsioonidega 
{COM(2012) 350 final} 
{SWD(2012) 185 final}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse  
direktiivi 2009/65/EMÜ vabalt võõranda tavatesse väärtpaberitesse ühiseks 
investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofo ndid) käsitlevate õigu s- ja haldusnormide 
kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonid e, tasustamispoliitika ja 
sanktsioonidega 
 
ET 3   ET  
1. P ROBLEEMI KIRJELDUS  
Probleemi olemus  
Euroopa eeskirjad ühisinvesteerimiskava nime l tegutsevate depositooriumide kohta ning mis 
on sätestatud direktiivis vabalt võõrandatavatess e väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks 
loodud ettevõtja kohta, on jäänud samaks pärast nende kehtestami st 1985. aastal. Finantskriis 
ja peamiselt Madoffi afäär, mis tuli päevavalgele 11. detsembril 2008, on toonud esile eurofonde käsitlevate eeskirjade puudused se oses depositooriumide ülesannete ja 
kohustustega.  
Madoffi juhtum tõstatas eelkõige küsim use depositooriumi kohustuse kohta juhul, kui 
eurofondi varade hoidmine on delegeeritud ed asi. Madoffi juhtum i puhul kasutasid eri 
liikmesriikide kohtud eri lähenemisviisi selle üle otsustamisel, kas eurofondi peamine depositoorium vastutas nende kaotatud fondi varade tagastamise eest, mida hoiti 
alldepositooriumis.  
Lisaks ei ole eurofondide ühtses raamistikus  käsitletud tasustamise ja sanktsioonide 
põhimõtted kooskõlas finantsteenuste teiste valdkondadega.  
Keda see kõige rohkem puudutab?
  
Investeerimisfondid on oluline osa kogu ELi fina ntssektorist. Eurofondide (mis annavad 
võimaluse piiriüleseks investeerimiseks) edu ki nnitab eurofondides valitse tavate varade kiire 
kasv. Valitsetavate varade kogumaht suuren es 2001. aasta lõpu 3 403 miljardilt eurolt 2010. 
aastaks 5 889 miljardile eurole. 2011. aasta sept embris valitseti varasid 5 515 miljardi euro 
väärtuses. Selline on areng osalt olnud tänu eurofondide direktiivi kollektiivseid 
investeerimiskavasid käsitlevatele ühtlustat ud eeskirjadele, millega luuakse Euroopa 
kapitaliturg, kus eurofondide st andarditele vastavad investeerimisfonditooted saavad vabalt 
ringelda. Eurofondide eeskirja de edasiarendamine on seega in tegreeritud turu arengu jaoks 
oluline, võimaldades eurof ondide piiriülest müüki. 
Kõige enam mõjutab depositooriumis hoitud varade kaotamine jaeinvestoreid. Kui 
kontohaldur ei suuda hoitavaid varasid tagastada, kannavad ka hju investorid. Keskmiselt 
10 % Euroopa majapidamistest investeerib otse  fondidesse: Saksamaal 16 %; Itaalias 11 %, 
Austrias 11 %, Prantsusmaal 10 %, Hi spaanias 7 % ja Ühendkuningriigis 6 %.  
Teine rühm, kes kannatab varade kaotamise tõtt u, on eurofondi valitsej a. Fondivalitsejal on 
vaja selgust, kuivõrd va stutab hoitavate varade kaotamise eest depositoorium, seda eriti juhul, 
kui kahju tekib siis, kui varad on hoiul alld epositooriumi juures. Alldepositoorium on üha 
laiemalt leviv nähtus, kuna eurofondide vali tsejad investeerivad väga erinevatesse 
finantsinstrumentidesse (aktsi ad, võlakirjad, võlainstrumendi d, rahaturuinstrumendid, teiste 
investeerimisfondide aktsiad või osad jne), mis on sageli emiteeritud teises liikmesriigis või 
kolmandas riigis. Praktilistel põhjustel ja va hel õiguslike nõuete tõttu tuleb selliseid 
instrumente hoida nende emiteerimise riigi depos itooriumis. Alldepositoorium mõjutab seega 
oluliselt fondivalitseja investeerimisotsuseid. 
Kõige tipuks on mõjutatud ka de positooriumid ja nende kasutatavad delegeerimise tavad. 
Isegi suured ülemaailmselt tegu tsevad depositooriumid ei osuta igas riigis, kus eurofondi 
 
ET 4   ET valitseja võiks soovida investee rida, ise hoiuteenust. Arvata on, et ükski depositoorium ei tee 
toiminguid rohkem kui 40 riigis. Kontohaldus on sageli edasi antud alldepositooriumidele, 
mis tegutsevad jurisdiktsioonis, mida ülemaai lmne depositooriumivõrgustik ei kata. Sellise 
delegeerimise tingimused on peamised depositooriume mõjutavad küsimused.  
2. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Vajalikkus  
Depositooriumide ülesannete ja kohustuste erin eva käsitlemise tõttu eri riikides, eriti 
ülesannete delegeerimise puhul, on tarbijad kaitst ud eri tasemel, mis sai eriti selgeks Madoffi 
juhtumiga.   
Eriti erinevad siseriiklikud eeskirjad ti ngimuste osas, mida kohaldatakse hoidmise 
delegeerimise suhtes. Peale selle erinevad  depositooriumi jooksvad ülesanded seoses 
alldepositooriumi kontrollimisega, ning mis kõige olulisem, seoses depositooriumi vastutusega alldepositooriumis hoitud varade kaotuse korral. Kui m õne riigi kohus kohustab 
depositooriumi tagastama alldepositooriumis kaotatud instrumendid, teevad teised selle 
kohustuse sõltuvaks suutmatusest täita hool susnõudeid ja järelevalveülesandeid. 
Lisandväärtus
 
Eurofondide direktiivi delege erimist käsitlevate (eelkõige depositooriumide kohustustega 
seoses) liiga üldiste põhimõtete erinev rakendami ne õõnestab investorite usaldust, eriti juhul, 
kui eurofonde müüakse piiriüleselt. Ainult Eu roopa tasandil võetavate  meetmetega saab 
lahendada selle probleemi tõhusalt ja kehtestada ühtsed standardid nii se oses depositooriumi 
kohustusega seoses hoolikusega alldepositooriu mi valikul ja järelevalvel, ja seoses 
vastutusega hoidmisel kaotatud varade eest.  
3. EL I ALGATUSE EESMÄRGID  
Kehtivad liiga üldised eurofondide eeskirjad  võimaldavad riikide ametiasutustel väga 
erinevalt tõlgendada hoolsuskohustu st ja vastutust eeskirjade eira mise korral. Delegeerimist ja 
vastutust käsitlevad üks ikasjalikumad eeskirjad on vajalikud, et vähendada  sellist ebaühtlust. 
Eelkõige puudutab see järgmist: 1) delegeerimis e lubatud ulatus; 2) delegeerimise tingimused 
ja 3) vastutussüsteem, mida kohaldatakse , kui hoitud instrume ndid kaotatakse kas 
depositooriumi tasandil või al ldepositooriumi tasandil.  
Üldeesmärk  
Suurendada kõigi eurofondide investorit e kaitset ja läbipaistvust nende jaoks. 
Erieesmärgid  
Investorikaitse standardid peaksid olema ühtsed: depositooriumi d, järgides ühtseid 
usaldatavus- ja kapitalinõudeid, peaksid sõltuma ta asukohast tagama hoitavate varade samal 
tasemel kaitse.  
Finantsinstrumentide kaotusest tingitud nõuete  esitamine depositooriumile peaks olema 
ühistel alustel ja tõhus: hooli kuse ühtsed standardid ja vast utuse ühtsed eeskirjad peaksid 
 
ET 5   ET vältima pikalevenivaid kohtumenetlusi ja depositooriumi asukohast sõltuvate tulemuste 
ebaühtlust.  
Õiguskindlus seoses depositooriumide ülesanne tega hoidmise ja delegeerimise küsimuses: 
võimaldada sektoril kohanduda ühtsete standarditeg a ja teha vajalikke ümberkorraldusi nende 
organisatsioonistrukt uuris/ärimudelis.  
Tegevuseesmärgid  
Need on: 
1) ühtlustada depositooriumina tegutsemise loa kriteeriume;  
2) kehtestada hoidmise delegeerimise ühtsed eeskirjad;  3) kehtestada depositooriumide samal tase mel vastutus hoidmise käigus kaotatud 
instrumentide tagastamise puhul ning  
4) kehtestada samal tasemel vastutus juhtudel,  kui instrumendid kaotatakse alldepositooriumi 
tasandil.  
Et parandada investorite usaldust ja läbipaistv ust, on muud tasustamis e ja sanktsioonidega 
seotud tegevuseesmärgid järgmised: kehtestada eeskirjad tagamaks, et tasustamine ei suurenda riske, tagades tasustamistavade läbipa istvuse ja nõuetele va stavuse ning kehtestada 
eurofondide ühtse sanktsioonide määramise kord.  
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Depositooriumide ülesannete ja  vastutusega seotud lähtestsen aarium on praegune eurofondide 
raamistik. Eurofondide eeskirjade põhimõtted j ääksid kehtima, jättes alles märkimisväärse 
vabaduse ülesannete ja vastutus e määramisel riiklikele ame tiasutustele, kes vastutaksid 
investorikaitse ja usalduse tagamise eest, erit i juhul, kui piiriüleselt investeeritakse teises 
liikmesriigis asuvatesse fondidesse.  
Selle stsenaariumi taustal hinnatakse mõjuhi nnangus eri võimalusi seoses kolme peamise 
teemaga: 1) eurofondi depositooriumiks saam ise tingimused; 2) hoidmise delegeerimisel 
kohalduvad tingimused ning 3) depositooriumi vastutuse ulatus, eriti kohustus tagastada 
depositooriumis kadumaläinud finantsinstrumendid.  
Seoses õigusega tegutseda depositooriumina  jäi sõelale kolm võimalust, mille käigus tuvastati 
kolm asutust, mis tunduvad pakkuvat piisava lt tagatisi seoses usaldatavus- ja 
kapitalinõuetega, et täit a varade hoidmise ülesannet ja tagada nende tagastamine hoidmise 
käigus tekkinud kadumamineku korral.   
Hoidmise delegeerimisega  seoses hinnati kolme valikuvõimalust: 1) lähtestsenaarium; 2) 
kehtestada hoolsusnõuded delegeerimise hõlmami seks, sealhulgas erieeskirjad delegeerimise 
kohta nõuetele mittevastavale kolmanda riigi depositooriumile ning 3) kehtestada samad hoolsusnõudeid mis tahes delegeerimisele.  
Vastutuse
 küsimuses hinnati mõjuhinnangus nelja va likuvõimalust: 1) piirata vastutust 
„põhjendamatu suutmatusega tegutseda” (lähte stsenaarium); 2)kehtes tada range vastutus 
 
ET 6   ET võimalusega vabastada vastutusest delegeerimise ko rral; 3) kehtestada range vastutus nii, et 
vastutusest vabastamise võimalus on piiratud kohustusliku delegeerimisega kolmanda riigi 
depositooriumile ning 4) kehtestada range vast utus ilma võimaluseta vabastada vastutusest 
delegeerimise korral.  
Tasustamisega  seoses võrreldi lähtestsenaariumi valikuvõimalusega, mille korral nõutakse, et 
eurofondide valitsejatel on ke htestatud tasustamise üldpõhimõtted, ning võimalusega, mille 
korral nõutakse üksikasjalikke tasustamispõhimõtteid koos tegelikult makstud tasude 
avaldamisega aastaaruandes.   
Halduskaristustega seoses võrreldi lähtestsenaariumi lähenemisviisiga, mille korral 
ühtlustatakse sanktsioonid üldiselt, nagu sätest atud komisjoni selle vald konna põhimõtetes, ja 
valikuvõimalusega edaspidi halduskaristused ühtlustada.   
5. M ÕJU HINDAMINE  
Depositooriumina tegutsemise õiguse  osas jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et nii 
krediidiasutused kui ka reguleeritud investee rimisühingud pakuvad piisav aid tagatisi seoses 
usaldatavusnõuete, kapitalinõuete  ja eurofondide depositoor iumina tegutsemise tõhusa 
järelevalvega. Kuna enamik eurofondide de positooriume peaaegu kõigis liikmesriikides on 
juba krediidiasutused või re guleeritud investeerimisühingud, peaks kohanduste tegemisega 
seotud koormus olema suhteliselt väike. Val itud võimaluse mõju puudutaks seega ainult 
väikest osa litsentsita teenuste pakkujaid.  Sellisel juhul investeerimisühingu litsentsi 
taotlemise kulu tundub õigustatud, võttes arvesse depositooriumi va stutusest saadavat kasu.  
Delegeerimisega  seoses jõuti mõjuhinnangus järeldusel e, et delegeerimine peaks toimuma 
valikut ja pidevat alldepositooriumide järeleva lvet käsitlevate rangete kvaliteedistandardite 
alusel. Kõnealused kohustused lasuksid peadep ositooriumil. Kolmandate riikide puhul peaks 
olema lubatud hoidmine delegeerida standarditele mittevastavatele depositooriumidele, kui kohalik depositoorium on volituse saanud sead usega ning kuni investoreid on nõuetekohaselt 
teavitatud, et teatavatesse riik idesse investeerimisel võib o lla vaja kohalikku depositooriumi. 
Võimalus mitte lubada kolmandatel isikutel delegeerida nõuetele mittevastavatele 
depositooriumidele jäeti kõrvale, kuna see vähe ndaks eurofondide investeerimisvõimalusi. 
Peale selle peeti nõuete le mittevastavatele kolmanda riigi depositooriumidele delegeerimise 
riski väheoluliseks, võttes arvesse eurof ondide praegu domineerivaid konservatiivseid 
investeerimisstrateegiaid. Kui investeerimisst rateegiad muutuvad, tuleb see valik võib-olla 
läbi vaadata.  
Vastutuse küsimuses jõuti mõjuhinnangus järel dusele, et range vastutuse standard, mis 
kohustab depositooriume tagastama hoitud instrumendid sõltumata veast või hooletusest, aitab tagada nii kõrgel tasemel investorik aitse kui ka saavutada ühtsed nõuded kogu ELis. 
Kuna on tugevad argumendid nõuda kahju hüvitamist, mis tekkis kolmanda riigi 
depositooriumile kohustuslikul delegeerimisel, j õutakse mõjuhinnangus järeldusele, et võttes 
arvesse eurofondide suunatust  jaekliendile, sellist hüvita mist ei peaks olema.  
6. K
OKKUVÕTE VÄLJAVALITUD VÕIMALUSTEST  
Eelistatakse võimalust piirata nii krediidiasut use kui ka reguleeritu d investeerimisühingu 
õigust saada eurofondi depositooriumiks. Delegeerimise puhul peaks alldepositooriumi 
valikul, määramisel ja tegevuse järelevalvel  kohaldatama hoolsuskohustuse eeskirju. Nendel 
 
ET 7   ET harvadel juhtudel, kus eurofondi invest eerimisstrateegia hõlmab investeerimist 
finantsinstrumentidesse, mis on emiteerit ud riigis, mis nõuab kohaliku depositooriumi 
kasutamist ning ei ole ühtegi deposit ooriumi, kes vastaks eespool nimetatud 
delegeerimisnõuetele, peaks delegeerimine ol ema lubatud rangelt p iiratud asjaoludega.  
Kooskõlas jaeinvestori profiiliga peaks vastut us depositooriumis kaotatud instrumentide eest 
põhinema ühtsetel ELi standarditel, mis sisald avad kohustust tagastada kaotatud instrument 
peadepositooriumi kulul. Ei tohiks olla võima lust vabastada peadepositoorium vastutusest, 
isegi kui kohaliku de positooriumi kasutamine on kolmandas riigis kohustuslik.  
Tasustamisel  lähtutakse alternatiivs ete investeerimisfondide va litsejatega seoses võetud 
lähenemisviisist. Sellega välditakse regulatiivset  arbitraaži eurofondide  ja alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate õi gusraamistike vahel. Sanktsioonide  osas järgitakse 
komisjoni selle valdkonna põhimõtteid.  
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Järelevalve ja hindamine toimub kahel tasandil. Esiteks tagab komisjon, et reformitud 
eeskirjad rakendatakse korralikul t. Teises etapis, kolm aastat pärast direktiivi täieliku 
rakendamise tähtaega, viib komisjon läbi majandusliku hindamise selle kohta, kas uued 
eeskirjad on suurendanud investorikaitset, parandanud tasustamise läbipaistvust ja 
suurendanud investorite usaldus t, mida on vaja eurofondi ja esektori osakaalu jätkuvaks 
kestmiseks.  
Majanduslikul hindamisel lähtutakse 3. punktis määratletud eesmärkidest.   
Hindamise viivad läbi komisjoni talitused koostö ös ESMA ja/või välisuuringute abiga, kui see 
on vajalik, et hinnata depositooriumide delegeer imis- ja vastutusskeemide muutmise mõju.   
Muudatuste mõju hindamiseks ja veelgi olulisem, oluliste andmete kogumiseks 
depositooriumisektoris kavandatavate teatavate meetmete mõju kohta on tõenäoline, et vaja 
on asjaomastelt sidusrühmadelt saada andmeid.   
Läbivaatamisel pööratakse tähelepanu eelkõ ige sellele, kuivõrd on võimalik kulusid kokku 
hoida tänu selgemale ja ühtsemale depositooriumide vastutuse korrale; milline võib olla uute 
delegeerimis-ja vastutuseeskirj ade mõju depositooriumide tege vuskuludele; hinnatakse, kui 
palju on volitatud nõuetele mittevastavaid kolmanda  riigi depositooriume ja selle mõju; ning 
prognoositakse mis tahes täiendava te tegevuskulude mõju eurofondi de kuludele ja investorite 
tulule.