Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel /* KOM/2009/0120 lõplik - CNS 2009/0038 */





ET Brüssel 12.3.2009 KOM(2009) 120 lõplik 2009/0038 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Euroopa Ühendus ja Guinea Vabariik pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 20. detsembril 2008. aastal kalandusalase partnerluslepingu, millega nähakse ette ühenduse kalurite kalapüügivõimalused Guinea kalastusvööndis. Partnerlusleping ning sellele lisatud protokoll ja selle lisad on sõlmitud neljaks aastaks ja neid võib pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi valitsuse vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 27. aprillil 1983. Oma seisukohtade kujundamisel lähtus komisjon muu hulgas välisekspertide tehtud järelhindamise tulemustest. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Guinea kalastusvööndis. Lepinguosalised on otsustanud astuda poliitilisse dialoogi vastastikust huvi pakkuvates küsimustes kalandussektoris. Lepinguosalised kohustuvad samuti tagama kalavarude säästva kasutamise ning Guinea Vabariigi kalastusvööndite järelevalve ja kontrolli, samuti Guinea Vabariigi asutuste suutlikkuse ülesehitamise kalandussektori poliitika tõhusaks rakendamiseks. Protokolliga ette nähtud rahalise toetuse suuruseks on määratud 450 000 eurot aastas, mis vastab kalapüügivõimalustele siirdekalade liikide puhul. Kogu rahaline toetus eraldatakse riikliku kalanduspoliitika kehtestamiseks, mille aluseks on vastutustundlik kalapüük ja kalavarude säästev kasutamine Guinea vetes. Et tõhustada Guinea kalastusvööndi seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning võimaldada Guineal sisse seada satelliitjärelevalvesüsteem hiljemalt 30. juuniks 2010, eraldatakse samuti täiendav eritoetus, mille suurus on 600 000 eurot esimesel aastal, 400 000 eurot teisel aastal ja 300 000 eurot järgmistel aastatel. Ühendus toetab ka jõupingutusi, mida Guinea teeb kõigi olemasolevate riiklike võimaluste ja vahendite kaasamisel ja kasutusele võtmisel, et tagada järelevalvepoliitika optimaalne rakendamine. Ühtlasi sätestatakse protokolliga, et kui krevetivarud ja Guinea selle kategooria kalapüügipiirkonna majandamine seda võimaldavad, võib krevetitraalerite püügivõimalused mahus 800 brutoregistertonni (brt) kvartalis heaks kiita igal aastal, kohaldades protokollis täpsustatud ja selles kategoorias säästva püügi tagamisele suunatud tingimusi. Lähtudes kalapüügivõimalustest lubatakse kalastada 28 seineril ja 12 ritvõngedega kalapüügilaeval. Kuid ühenduse taotlusel võib lepingu raames läbi viia katsepüügi kampaaniaid. Kui katsepüük annab häid tulemusi, võivad lepinguosalised anda ühenduse laevadele uusi püügivõimalusi. Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades. Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise uue kalandusalase partnerluslepingu sõlmimine määrusega heaks kiita. 2009/0038 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta otsuse põhjal, millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu sõlmimiseks Guinea Vabariigiga, [3] on ühendus pidanud läbirääkimisi Guinea Vabariigiga kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse kalalaevadele kalapüügivõimalused Guinea suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (2) Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus kalandusalane partnerlusleping 20. detsembril 2008. (3) Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. (4) Oluline oleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping kiidetakse ühenduse nimel heaks. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 1. Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt: a) tuunipüügiseinerid: Hispaania | 15 laeva | Prantsusmaa | 11 laeva | Itaalia | 2 laeva | b) ritvõngelaevad: Hispaania | 8 laeva | Prantsusmaa | 4 laeva | 2. Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust. 3. Ilma et see piiraks lepingu sätete ja protokolli kohaldamist, kohaldatakse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele [4]. Artikkel 3 Liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, peavad komisjonile teatama kõigi Guinea kalastusvööndis püütud kalaliikide kogused vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) [5] sätestatud korrale kuni kuupäevani, mil jõustub määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 30 tähenduses, ning edaspidi vastavalt nimetatud eeskirjadele. Artikkel 4 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Guinea Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane PARTNERLUSLEPING GUINEA VABARIIK, edaspidi „Guinea”, ja EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösuhteid ühenduse ja Guinea vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning mõlemapoolset soovi koostööd tõhustada, VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada, VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni; OLLES OTSUSTANUD kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi „ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi; OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kehtestatud põhimõtete olulisusest, OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine, OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime, OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Guinea valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika üle, selleks et määratleda asjaomased vahendid selle poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond, SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Guinea vetes ning käsitlevad ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi edendamiseks nimetatud vetes, OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduskoostööd kalandustööstuses ja sellega seotud valdkondades, luues ja arendades mõlema lepinguosalise ettevõtete alusel ühisettevõtteid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 - Sisu Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse: – kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on Guinea püügivööndis vastutustundliku kalapüügi edendamine kalavarude kaitse ja säästva kasutamise tagamiseks ning Guinea kalandussektori arendamine; – ühenduse kalalaevade Guinea püügivööndisse pääsemise tingimusi; – kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Guinea püügipiirkonnas, et tagada eespool osutatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga; – äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „Guinea ametiasutused” – kalanduse eest vastutav ministeerium; (b) „ühenduse ametiasutused” – Euroopa Komisjon; (c) „Guinea kalastusvöönd” – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Guinea jurisdiktsiooni alla. Käesolevas lepingus sätestatud ühenduse laevad kalastavad vaid kalastusvööndites, kus kalastamine on Guinea õigusaktide kohaselt lubatud; (d) „kalalaev” – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks; (e) „ühenduse laev” – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; (f) „ühiskomisjon” – komisjon, mis koosneb ühenduse ja Guinea esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 10; (g) „ümberlaadimine” – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalalaevalt teisele kalalaevale; (h) „erakorralised asjaolud” – asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega, mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt ja mis takistavad kalapüüki Guinea vetes; (i) „AKV meremees” – mis tahes meremees, kes pärineb mitte-Euroopa riigist, mis on liitunud Cotonou lepinguga. Selles tähenduses on Guinea meremeeste näol tegemist AKV meremeestega; (j) „seire” – kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus (CNSP – Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches); (k) „delegatsioon” – Euroopa Komisjoni delegatsioon Guineas; (l) „laevaomanik” – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv mis tahes isik; (m) „kalapüügiluba” – õigus teostada kalapüügitegevust kindlaksmääratud ajavahemikul kindlaksmääratud kalastusvööndis või kalapüügipiirkonnas kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. Artikkel 3 – Käesoleva lepingu põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea kalastusvööndites vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest ning võttes arvesse sama geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud kokkuleppeid, sealhulgas vastastikuseid kalanduskokkuleppeid. 2. Lepinguosalised kohustuvad järgima dialoogi pidamise ja eelneva konsulteerimise põhimõtteid, eriti ühelt poolt kalanduspoliitika ja teiselt poolt Guinea kalandusele mõju avaldada võivate ühenduse meetmete rakendamisel. 3. Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamistel, jooksvatel hindamistel ja järelhindamisel. 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut täidetakse kooskõlas majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, eesmärgiga aidata kaasa töökohtade loomisele Guineas ning võttes arvesse kalavarude olukorda. 5. AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamisega ning töölevõtmise ja tegevusala valikuga seotud diskrimineerimisest hoidumisega. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Ühendus ja Guinea püüavad lepingu kehtivusaja jooksul jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea kalastusvööndis. 2. Lepinguosalised peavad üksteisega lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomisjonis nõu, lähtudes kõigi pädevate rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide soovitustest ja resolutsioonidest ning parimatest olemasolevatest teadusalastest nõuannetest, et võtta vajaduse korral teaduskohtumise järgselt ja vastastikusel kokkuleppel ühenduse kalalaevade tegevust mõjutavaid meetmeid kalavarude säästliku haldamise tagamiseks. 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt, vajaduse korral alampiirkonna tasemel, ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal. Artikkel 5 – Ühenduse laevade juurdepääs Guinea vete kalapüügipiirkonnale 1. Guinea kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Guineas kehtivatele õigusaktidele. Guinea ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, peavad ühenduse laevad neid õigusnormide muudatusi järgima pärast ühe kuu möödumist muudatusest teatamisest. 3. Guinea kohustub võtma kõik asjakohased meetmed protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise tagamiseks. Ühenduse laevad teevad kontrolli eest vastutavate Guinea pädevate asutustega koostööd. 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed tagamaks, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning Guinea jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kalapüüki reguleerivaid õigusnorme vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile. Artikkel 6 –Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel 1. Ühenduse laevad võivad Guinea püügivööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu ja sellele lisatud protokolli kohaselt Guinea väljastatud kehtiv püügiluba. 2. Kehtivas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning katsepüügi jaoks võib ühenduse laevadele püügilubasid anda ministeerium. Nimetatud kalapüügilubade andmine sõltub siiski lepinguosaliste positiivsest arvamusest. 3. Laevale püügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Ühendus tagab Guineale rahalise toetuse vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse järgmise kahe osateguri alusel: a) ühenduse laevade juurdepääs Guinea vetele ja kalavarudele ja b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Guinea vetes. 2. Eelneva lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Guinea valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks rakendatavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele. 3. Ühenduse rahaline toetus makstakse igal aastal kooskõlas protokolliga ning vastavalt käesoleva lepingu ja selle protokolli sätetele toetuse summa võimaliku muutumise kohta seoses järgmiste asjaoludega: a) erakorralised asjaolud; b) püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastastikusel kokkuleppega, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine; c) püügivõimaluste suurendamine ühenduste laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab; d) Guinea kalandussektori poliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ühine ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 15 sätete kohaselt; f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 14. Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Nad peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised kohustuvad soodustama kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtete vaheliste sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, järgides süsteemselt Guinea õigusakte ja kehtivaid ühenduse õigusakte. Artikkel 9 – Halduskoostöö Lepinguosalised, kes soovivad kindlustada kalavarude majandamise ja kaitsmise meetmete tõhusust, - arendavad halduskoostööd tagamaks, et nende laevad peavad vastastikku kinni käesoleva lepingu sätetest ning Guinea merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest; - teevad koostööd ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi tõkestamiseks ning selle vastu võitlemiseks eelkõige teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö abil. Artikkel 10 – Ühiskomisjon 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks ja kontrollimiseks moodustatakse ühiskomisjon. Ühiskomisjon täidab järgmisi ülesandeid: a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamise toimimist ning vaidluste lahendamist; b) tagab järelevalve ja hindamise seoses partnerluslepingu panusega Guinea kalanduspoliitika teostamisse; c) loob vajalikud sidemed kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; d) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; e) vajaduse korral vaatab läbi kalapüügivõimaluste ja sellest tuleneva rahalise toetuse suuruse; f) määrab protokolli sätete kohaselt kindlaks kalapüügitingimused; g) määrab kindlaks käesoleva lepingu artiklis 9 sätestatud halduskoostöö praktilise korra; h) täidab mis tahes muid ülesandeid, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ja halduskoostöö valdkonnas. 2. Ühiskomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Guineas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komisjon erikoosolekuid. Artikkel 11 – Lepingu geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Guinea territooriumi ja Guinea jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes. Artikkel 12 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt nelja aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 15. Artikkel 13 – Vaidluste lahendamine Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu tõlgendamist ja/või kohaldamist käsitlevate erimeelsuste korral omavahel nõu. Artikkel 14 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 15 – Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada erakorraliste asjaolude korral, muu hulgas asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele Guinea poolt tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Lõikes 2 osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 16 – Protokoll ja lisa Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad. Artikkel 17 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse kalalaevade tegevus Guinea vetes toimub Guinea õigusaktide kohaselt, kui lepingu, käesoleva protokolli ning selle lisa ja liidetega ei ole ette nähtud teisiti. Artikkel 18 – Kehtetuks tunnistamine Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Vabariigi vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 28. märtsil 1983. aastal. Artikkel 19 – Jõustumine Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpuleviimisest. Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi valitsuse vahelises Guinea rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis ajavahemikuks 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2012 Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Alates 1. jaanuarist 2009 on neljaks aastaks lepingu artikliga 5 kehtestatud järgmised kalapüügivõimalused siirdekalade liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1): · tuunikülmutusseinerid: 28 laeva; · ritvõngelaevad: 12 laeva. 2. Alates käesoleva protokolli kohaldamise teisest aastast ja pärast ühise hinnangu andmist krevetivarude olukorrale ning Guinea kalapüügipiirkonna majandamisele kõnealuse püügiliigi puhul, võib krevetitraalerite kalapüügivõimalusi mahus 800 brutoregistertonni (brt) kvartalis eraldada iga-aastaselt, kui on täidetud järgmised tingimused: · kreveti püügipiirkondadele juurdepääsu ning eelkõige riiklike ja välismaiste kalalaevade teostatavat kõnealuse liigi püüki majandatakse läbipaistvalt. Selleks edastab Guinea igal aastal enne vastava aasta 31. oktoobrit kokkuvõtliku tabeli kõnealuse liigi püügikoormusest Guinea vetes; · Guinea vetes rakendatakse seire-, järelevalve- ja kontrollikava; · teostatakse kalavarude olukorra teaduslik analüüs ja teaduskampaaniad, mille tulemused edastatakse igal aastal koos püügikoormuse andmetega. Liigi püügitingimused määratakse kindlaks ühisel kokkuleppel igal aastal enne kalapüügilubade väljaandmist ning igal juhul enne käesoleva protokolli artiklis 2 ettenähtud kalapüügivõimaluste suurendamisega võrdelise iga-aastase täiendava rahalise toetuse väljamaksmist. 3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt. 4. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Guinea püügivööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingimustel Guinea poolt väljastatud püügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Lepingu artikliga 7 ette nähtud rahaline toetus koosneb ühelt poolt artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemiku puhul summast suurusega 325 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 5 000 tonni aastas, ja teiselt poolt erisummast suurusega 125 000 eurot aastas, mis on määratud Guinea kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks. See erisumma [6] on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatu osa. Kui artikli 1 lõike 2 kohaselt on eraldatud täiendavad kalapüügivõimalused, hõlmab artikli 1 lõikes 2 osutatud ajavahemikuks antav lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus ühtlasi 300 000 euro suurust kalapüügivõimaluste suurendamisega võrdelist summat aastas. Eespool osutatud summale lisandub ühenduse eritoetus suurusega 600 000 eurot esimesel aastal, 400 000 eurot teisel aastal ja 300 000 eurot igal järgmisel aastal, et toetada Guinea kalasutsvööndite seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamist ning võimaldada Guineal seada sisse satelliitjärelevalvesüsteem hiljemalt 30. juuniks 2010. Kõnealust toetust hallatakse käesoleva protokolli artikli 7 kohaselt. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 ja 7 kohaselt. 3. Lõikega 1 kehtestatud kogusumma (1 050 000 eurot esimesel aastal ja vajaduse korral 1 150 000 eurot teisel aastal ja 1 050 000 eurot igal järgmisel aastal) maksab ühendus välja igal käesoleva protokolli kohaldamisaja sisse jääval aastal [7]. Osutatud summad ei eelda kalapüügivõimaluste muutmist või käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaste uute kalapüügivõimaluste kehtestamist. 4. Kui ühenduse laevade püügi üldkogus Guinea kalastusvööndites ületab neile kehtestatud viitekoguse, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei või siiski ületada kahekordset protokolli artikli 2 lõikes 3 osutatud summat (1 050 000 eurot esimesel aastal ja vajaduse korral 1 150 000 eurot teisel aastal ja 1 050 000 eurot igal järgmisel aastal). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Lõikes 1 osutatud rahaline toetus makstakse hiljemalt 30. novembril 2009 esimesel aastal ning hiljemalt 1. veebruaril igal järgneval aastal. 6. Välja arvatud käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetus, toimub artikli 6 sätteid arvesse võttes kõnealuste eraldiste tegemine Guinea rahandusseaduse raames ning jääb eranditult Guinea ametiasutuste pädevusse. 7. Käesoleva artikliga ettenähtud maksed tehakse esimesel aastal pärast seda, kui lepinguosalised on nende fondide kavandamise heaks kiitnud, Guinea keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab ministeerium igal aastal, välja arvatud artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetus, mis kantakse otse kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) arveldusarvele. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskoostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Guinea jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea kalastusvööndis. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama alampiirkonna tasemel koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja muude pädevate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 10 ette nähtud ühiskomitees alampiirkonna tasandil nõu ja võtavad vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine. Meetmete puhul võetakse arvesse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel, et artikli 3 lõikes 4 nimetatud teadusliku nõupidamise järelduste kohaselt ei kahjustata sellega Guinea ressursside säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artikli 3 lõikes 4 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku. Artikkel 5 Muud kalapüügivõimalused 1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud artiklis 1, peab ühendus nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Guineaga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajaduse korral protokollis ja selle lisas muudatusi. 2. Lepinguosalised võivad korraldada Guinea kalastusvööndites katsepüügi kampaaniaid pärast artikli 3 lõikes 4 ette nähtud teaduskohtumise arvamuste saamist. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased näitajad. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt ühiselt heakskiidetud teaduslikele ja haldusparameetritele. Katsepüügi luba antakse uurimise eesmärgil kuni kaheks kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks alates poolte kokkulepitud kuupäevast. 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusi kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle tulemusena suureneb rahaline hüvitis. Artikkel 6 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine erakorraliste asjaolude puhul 1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Guinea majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise. 2. Otsus peatamise kohta osutatud lõikes 1 ettenähtud juhul tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad. 3. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata. 4. Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laevadele antud kalapüügilubade kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalandustegevus oli peatatud. Artikkel 7 Vastutustundliku kalapüügi edendamine Guinea vetes 1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 kehtestatud rahalise toetuse kogusumma ning eritoetus aitavad iga-aastaselt viia ellu algatusi, mis Guinea valitsus on kalanduspoliitika raames kindlaks määratud ja lepinguosalised allpool kirjeldatud korra kohaselt heaks kiitnud. Guinea kasutab vastavat summat lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kalandussektori jätkusuutliku ja vastutustundliku haldamise tagamise eesmärgil Guinea poolt kinnitatud kalanduspoliitika prioriteetide alusel määratud eesmärkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamiseks vastavalt järgmisele lõikele 2, eelkõige kontrolli ja järelevalve, varude haldamise, kalatoodete tootmise terviseohutuse ning pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas 2. Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised Guinea ettepanekul lepingu artikliga 10 ette nähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektoripõhises programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises: a) ühe- ja mitmeaastased suunised, mille alusel eespool nimetatud lõikes 1 osutatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse; b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Guinea riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3. Lepinguosalised otsustavad siiski pöörata erilist rõhku kalanduse seire-, kontroll- ja järelevalvetegevusele tervikuna, sealhulgas Guinea vete järelevalve merelt ja õhust, kalalaevade satelliitseiresüsteemi (VMS) rakendamine, õigusraamistiku parandamine ning selle kohaldamine rikkumiste puhul. 4. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomisjonis saama mõlema poole heakskiidu. 5. Igal aastal eraldab Guinea lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse jaotusele vastava summa mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli kohaldamise aastal tuleb ühendust eraldise suurusest teavitada võimalikult kiiresti ja igal juhul enne mitmeaastasele sektoripõhisele programmile heakskiidu saamist ühiskomisjoni poolt. Iga järgneva aasta puhul peab Guinea ühendust eraldisest teavitama hiljemalt eelneva aasta 31. jaanuariks. 6. Kui ühine hinnang aastase tegevuse tulemustele mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Ühendus jaotada ümber Guinea kalanduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks ettenähtud summa, mis moodustab osa käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest, et kohandada programmi rakendamiseks vajalikku tegelikku summat saadud tulemustele vastavalt. 7. Ühendus jätab endale õiguse katkestada käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetuse maksmine, kui protokolli kohaldamise esimese aasta tulemused ei vasta ühiskomisjoni raames antud hinnangu alusel kavandatutele, välja arvatud erakorralised ja nõuetekohaselt põhjendatud olukorrad. Artikkel 8 Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes vaidluste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artikli 10 kohaselt asutatud ühiskomisjonis, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe poole algatusel peatada, kui pooli vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud pool esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kokkuleppelise lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artikli 6 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel: a) pädevad Guinea ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse puudumise kohta. Viimane teostab vajalikud kontrollimised ja vajaduse korral sooritab makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate saamist; b) kui pädevad Guinea ametiasutused ei ole käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni; c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse laevade kalastustegevus Guinea vetes on reguleeritud Guinea õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepinguga, käesoleva protokolliga koos lisaga ja selle liidetega on ette nähtud teisiti. Artikkel 11 Läbivaatamisklausel 1. Kui käesoleva protokolli sõlmimiseni viinud poliitilistes suundumustes esineb otsustavaid muudatusi, võib üks lepinguosaline taotleda protokolli sätete läbivaatamist nende tõenäoliseks muutmiseks. 2. Huvitatud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest käesoleva protokolli sätted läbi vaadata. 3. Hiljemalt 60 päeva pärast teate saamist alustavad lepinguosalised vastavasisulisi konsultatsioone. Kui sätete läbivaatamise küsimuses kokkuleppele ei jõuta, võib huvitatud lepinguosaline protokolli artikli 14 kohaselt protokolli lõpetada. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Käesoleva protokolli ja selle lisadega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse praegune kalandusprotokoll ning Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Vabariigi valitsuse vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise raamkokkulepe. Artikkel 13 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse nelja aasta jooksul alates 1.jaanuarist 2009, juhul kui ei toimu artikli 14 kohast lõpetamist. Artikkel 14 Lõpetamine Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise jõustumist. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuse arutamine lepingupoolte vahel. Artikkel 15 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Neid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED GUINEA KALASTUSVÖÖNDIS I peatükk Kalapüügilubade taotlemise ja väljaandmise kord 1. jagu Kalapüügilubade väljaandmine 1. Kalapüügiluba Guinea kalastusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele. 2. Laev vastab nõuetele üksnes juhul, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Guineas kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Guinea ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Guinea ja ühenduse vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused, eelkõige meremeeste pardalevõtmise osas. 3. Ühenduse pädevad ametiasutused esitavad vähemalt 30 tööpäeva enne püügiloa soovitud alguskuupäeva kalandusega tegelevale Guinea ministeeriumile elektroonilisel teel loataotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda. 4. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on 1. liites. Guinea ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et loataotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse ainult lepingu rakendamise raames. 5. Iga kalapüügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: - tõend, et loa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud; - mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 6. Litsentsitasu makstakse Guinea ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 alusel osutatud pangakontole. 7. Kalapüügiloa tasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud maks kalandusalase seire toetuseks, maks kalandusalaste teadusuuringute toetuseks ja teenuste osutamise kulud. Seire- ja teadusuuringumakse hakatakse kohaldama vastavalt tegelikule kohalolekule Guinea kalastusvööndis ning ettevõtjad kannavad need üle kalapüügilubade tasude lõpparvestuse tegemisel kooskõlas käesoleva lisa 2 jao sätetega. Guinea lepinguosalise taotlusel ja enne VMS protokolli allkirjastamist ühendusega varustab ühendus Guinead satelliidiandmetega laevade Guinea kalastusvööndis viibimise ajavahemike kohta, et oleks võimalik määrata kindlaks laevaomanike makstava seiretoetuse maksu arvutamise viis. 8. Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Guineas asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 5 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile. 9. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 10. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue püügiloaga ning viimase eest ei pea kalapüügiloa tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarsed püügikogused. 11. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile. 12. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud loa kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Guineas asuvat delegatsiooni tuleb loa asendamisest teavitada. 13. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal. Euroopa Ühendus ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügiluba taotletud. Kõnealune nimekiri edastatakse Guinea ametiasutustele pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Guinea pädev ametiasutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sel juhul saadetakse nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni viimase väljastamiseni. 14. Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse püügilubadesüsteem, mis põhineb üksnes elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumendil. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal püügiluba asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise loaga, ning ka Guinea kalastusvööndis püügiluba omavate laevade nimekiri viiakse elektroonilisse süsteemi. 15. Lepinguosalised, tegutsedes ühiskomisjoni raames, kohustuvad asendama kõik käesolevas protokollis kasutatud viited brutoregistertonnaaži tähisele brt viidetega brutotonnaaži tähisele GT ning tegema sellele vastavad kohandused kõigis asjakohastes sätetes. Enne asendamist toimuvad lepinguosaliste vahel asjakohased konsultatsioonid. 2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada. 2. Püügiloatasu on 35 eurot iga Guinea kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja 25 eurot ritvõngelaevade puhul. 3. Püügiload antakse välja pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 4025 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 115 tonni eest aastas makstavale püügiloatasule; - 500 eurot ritvõngelaeva kohta, mis vastab 20 tonni eest aastas makstavale püügiloatasule. 4. Liikmesriigid teatavad Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. juuniks möödunud aasta püügikoguse tonnides, nagu on kindlaks määranud alljärgnevas punktis 5 osutatud teadusinstituudid. 5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate kalapüügiloa tasude lõpparuande hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel, mille on kinnitanud teadusasutused, kellel on pädevus kontrollida püügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR) ja Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura (CNSHB). Lõpparuande esitab Euroopa Komisjoni delegatsioon. 6. Arvestus edastatakse üheaegselt kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile ja laevaomanikele. 7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad (koguste eest, mis ületavad tuunipüügiseinerite puhul 115 tonni ja ritvõngelaevade puhul 20 tonni) Guinea pädevatele ametiasutustele hiljemalt n + 1 aasta 31. augustiks arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 6, summas 35 eurot tonni kohta tuunipüügiseinerite ja 25 eurot tonni kohta ritvõngelaevade puhul. 8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II PEATÜKK – KALASTUSVÖÖNDID Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest või vajaduse korral 20 meetri kaugusel samasügavusjoonest.. III peatükk – Püügiaruanded 1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all Guinea kalastusvööndis: - kas ajavahemikku Guinea kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel; - või ajavahemikku laeva Guinea kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni ja/või lossimiseni Guineas. 2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Guinea vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Guinea kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametiasutustel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 5 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine: 2.1 Kalapüügiloa aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal saadetakse kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Aruanne edastatakse kas faksiga (+224/30 41 36 60) või elektronpostiga (cnspkaly@yahoo.fr). 2.2 Laevad täidavad püügivormi vastavalt 3. liites esitatud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Guinea kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Guinea kalastusvööndit”. 2.3 Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja. 2.4 Püügiaruanded peavad olema usaldusväärsed, et võimaldada jälgida kalavarude arengut. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Guinea valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva kalapüügiluba peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Guineas kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni. 4. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise aruannete süsteemi rakendamise edendamises, mis põhineb kogu teabe ja eespool kirjeldatud dokumentide vahetamisel elektroonilisel teel. Lepinguosalised lepivad kokku, et kirjalikud aruanded (logiraamat) asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise failiga. IV PEATÜKK – Ümberlaadimine ja lossimine Lepingupooled teevad koostööd, et parandada ümberlaadimise ja lossimise võimalusi Guinea sadamates. 1. Lossimine: Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Guinea sadamas, kohaldatakse kalapüügiloa tasu puhul soodustust 5 eurot tonni kohta Guinea püügivööndis püütud koguste puhul lisa I peatüki 2. jao lõikes 2 osutatud summast. Täiendavat soodustust 5 eurot kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Guinea töötlemistehasele. Samasugust mehhanismi kohaldatakse ühenduse mis tahes laeva puhul kuni väljapüütud koguste lõpliku arvestuse 50 % ulatuseni (nii nagu see on määratud käesoleva lisa III peatükis) alates käesoleva protokolli esimesest kohaldamisaastast. 2. Ümberlaaditud või lossitud tonnaaži kontrollimise kord määratletakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus. 3. Hinnang: Rahaliste meetmete ulatuse ja väljapüütud kogustest mahaarvestuse maksimaalse protsendimäära määrab kindlaks ühiskomisjon lähtuvalt toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikust mõjust kõnealusel aastal. V peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Laevaomanikud kohustuvad võtma Guinea kalastusvööndis tuuni püüdmise hooajaks tööle vähemalt 20 % AKV meremehi, andes eelistuse Guinea meremeestele. Kõnealuste sätetega mittearvestavaid laevu võib lugeda käesoleva lisa 1 jao sätete kohaselt Guinea kalapüügiloa saamise nõuetele mittevastavateks. 2. Laevaomanikud püüavad võrra pardale täiendava arvu Guinea meremehi. 3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. Euroopa Ühenduse ja kolmanda riigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu raames kalastavate tuunikülmutusseineri pardale võetud ühendusevälistest riikidest pärit meremeestele tagatud brutopalk peab vastama miinimumpalgale, mis on kehtestatud Rahvusvaheline Tööorganisatsiooni resolutsiooniga, mida kohaldatakse meretöönormide konventsiooni kohaselt merekaubalaevastikule. Kõnealune palgatagatis peab olema kantud kirjalikult töölepingusse. Kui kalandussektori konventsiooniga nähakse siiski ette soodsamad sätted miinimumpalga või sotsiaalsete õiguste osas kui meretöönormide konventsiooniga, tuleb kohaldada esmajärjekorras kalandussektori konventsiooni. 6. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. VI peatükk – Tehnilised meetmed Kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta. VII peatükk – Vaatlejad 1. Laevad, millel on lubatud käesoleva kokkuleppe alusel Guinea vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad. 1.1 Pädeva asutuse taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Guinea vetes püütud saagikoguseid. 1.2 Pädev asutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. 1.3 Kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev asutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest sõltuvalt võib pädevate Guinea ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Guinea püügivööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale väljaspool piirkonda, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Guinea vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1 jälgib laevade püügitegevust; 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5 kontrollib Guinea kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.7 edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1 võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale asutusele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohaseks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab kalanduse eest vastutav ministeerium. Laevaomanik kannab kalastuse seire ja kaitse riiklikule keskusele (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) üle 15 eurot iga päeva kohta, mil vaatleja on iga laeva pardal viibinud. 15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate asjaosaliste riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Guinea vetes kalapüügiluba omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Guinea pädevate asutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid. VIII peatükk – Kontroll 1. Vastavalt käesoleva lisa 1. jao punktile 13 ajakohastab Euroopa Ühendus nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt välja antud kalapüügiluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 2. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea ametiasutustele saadetud nimekirja kavandi ja käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Guinea pädev asutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sellisel juhul võib laevaomanik saada selle nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal kalapüügiloa asemel kuni viimase välja andmiseni. 3. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine: 3.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Guinea kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest. 3.2 Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teave tuleks esitada eelistatult faksi (+224/30 41 36 60) või elektroonilise posti (cnspkaly@yahoo.fr) teel või nende puudumisel raadio teel (kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches kutsung). 3.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Guinea asutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks. 3.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress kalapüügiloa väljastamisel. 4. Kontrollimenetlused 4.1 Guinea kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Guinea ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 4.3 Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. 5. Laevaseire satelliitsüsteem Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 2. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Guinea valitsus on Euroopa Komisjoni Guineas asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade seirekeskuse (Centre National de Surveillance des Pêches – CNSP) töölehakkamisest Guineas. 6. Laeva peatamine 6.1 Guinea pädevad asutused teavitavad Guinea püügivööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 36 tunni jooksul. 6.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 7. Peatamise protokoll 7.1 Laeva kapten kirjutab Guinea pädeva asutuse koostatud protokollile alla. 7.2 Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldus alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirjast keeldunud”. 7.3 Kapten juhatab laeva Guinea ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Guinea pädev asutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 8. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 8.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Guinea pädevad asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 8.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 9. Laeva peatamise juhtumi menetlus 9.1 Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 9.2 Rahumeelse lahenduse korral määratakse trahvi suurus Guinea õigusaktide alusel. 9.3 Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Guinea pädevate asutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 9.4 Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Guinea pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa. 9.5 Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või - niipea, kui laevaomanik on maksnud ülaltoodud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on Guinea pädevatele asutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. 10. Ümberlaadimised 10.1 Kõik ühenduse laevad, kes soovivad püügikoguseid Guinea vetes ümber laadida, teevad seda Guinea sadamates ja/või reidil. 10.2 Kõnealuste laevade omanikud edastavad Guinea pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: - ümberlaadivate kalalaevade nimed; - kaubalaeva nimi, IMO number ja päritoluriik; - ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; - ümberlaadimise päev ja koht. 10.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Guinea kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Guinea pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Guinea kalastusvööndist lahkuda. 10.4 Guinea kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Guinea kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi. 11. Guinea sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Guinea inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. Liited 1. Kalapüügiloa taotluse vorm. 2. Sätted, mis on seotud laevade jälgimisega laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja Guinea kalastusvööndi koordinaadid 3. ICCAT püügipäevik Liide 1 PÜÜGIVARUSTUSE LITSENTSITAOTLUSE VORM Täidab ametiasutus | Märkused | Kodakondsus:Litsentsi number ………………………………….Allkirjastamise kuupäev: …………………………………….Väljaandmise kuupäev: ………………………………… | ……………………………………………………………………………………………………………….………………………………………………………..……………………………………………………….. | TAOTLEJA Ärinimi: ……………………………………………………………………………………………………... Äriregistri number: ………………………………………………………………………………… Vastutava isiku ees- ja perekonnanimi: …………………………………………………………………………………… Sünniaeg ja -koht: ………………………………………………………………………………………….. Amet: …………………………………………………………………………………………………………. Aadress: ……………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. Töötajate arv: ………………………………………………………………………………………………. Laevaomaniku esindaja nimi ja aadress: ………………………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. LAEV Laeva tüüp: …………………………. Registreerimisnumber: … Uus nimi: ………………………….. Endine nimi: ………………………………………………………. Ehitamise kuupäev ja koht: ………………………………………………………………………………………. Esialgne riikkondsus: ……………………………………………………………………………………………… Pikkus: Laius: Pardakõrgus: Kogumahutavus: ………………………….. Puhasmahutavus: …………………….. Ehitusmaterjali laad: ………………………………………………………………………………. Peamasina mark: Tüüp: Võimsus (hj): …………………….. Sõukruvi: Fikseeritud: Reguleeritav: Kanalis: Kiirus: …………………………………………………………………………………………………………….. Raadiokutsung: Sagedus: ………………………………………………….. Avastamis-, navigatsiooni- ja edastusvahendite loetelu: Radar: Sonar: Võrgusond: VHF: BLU: Satelliitnavigatsioon: : Muu: …………….. Meeskonnaliikmete arv: ………………………………………………………………………………………………… SÄILITUSVIIS Jää: Jää + jahutamine: Külmutamine: soolvees: kuivatatuna: jahutatult merevees: Kogu jahutusvõimsus (fg): ………………………………………………………………………………… Külmutusvõimsus tonnides 24 tunni kohta: …………………………………………………………………. Trümmide mahutavus: ………………………………………………………………………………………………….. PÜÜGILIIK A. Põhjalähedane püük Põhjalähedane püük ranniku lähedal: Põhjalähedane püük avamerel: Traali tüüp: peajalgsete traal: krevetitraal: kalatraal: Traali pikkus: Ülemise selise pikkus: Võrgusilm nooda päras: ………………………………………………………………………….. Võrgusilm nooda tiibades: ……………………………………………………………………………. Traalimiskiirus: …………………………………………………………………………………………... B. Pelaagiline süvamerepüük (tuunikala) Ritvõngega: Ritvõngede arv: Noodaga: Nooda pikkus: Nooda sügavus: …………………….......... Mahutite arv: …………………………… Mahutavus tonnides: …………………………………… C. Õngejadad ja püünised Pinnaõnged: Põhjaõngejadad: Õngejada pikkus: Konksude arv: ……………………………………. Õngejadade arv: ……………………………………………………………………………………………... Püüniste arv: …………………………………………………………………………………………….. RANNARAJATISED Aadress ja loa number: …………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. Ärinimi: ……………………………………………………………………………………………………... Tegevus: …………………………………………………………………………………………………………... Kala sisemaine hulgimüük: eksport: Hulgimüüja tunnistuse liik ja number: ………………………………………………………………………... Töötlemis- ja konserveerimisrajatiste kirjeldus: ………………………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………………………………………………………. Töötajate arv: ………………………………………………………………………………………………. NB : Jaatava vastuse korral tehke ristike vastavasse ruutu. Tehnilised märkused Kalanduse eest vastutava ministeeriumi luba Liide 2 Lepinguosalised peavad edaspidi nõu ühiskomisjonis, et määrata kindlaks laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) suhtes kohaldatavad sätted ja Guinea kalastusvööndi koordinaadid. Liide 3RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK | | | Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) | | | | | | | | | | | | | | | | Laeva nimi: ……………………………………………………………………. | Brutoregistertonnaaž: …………………………………………………............................. | Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: | Kuu | Päev | Aasta | Sadam | | | | Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... | | | | | | | | | Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ | | | | | | | | | Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………...... | | | | | | | | | | (Aruande koostaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | | Püügireisi number: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Kuupäev | Statistiline püügipiirkond | Pinnavee temperatuur(ºC) | Püügikoormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca(Kasutatud sööt) | Kuu | Päev | Laiuskraad N/S | Pikkuskraad O/W | | | Harilik tuun ThunnusThynnus oumaccoyi | Kulduim-tuun Thunnusalbacares | (Suursilm-tuun) Thunnusobesus | (Pikkuim-tuun) Thunnusalalunga | (Mõõkkala) Xiphiasgladius | (Vöödiline odanina)(Valge odanina) Tetraptunusaudax või albidus | (Must marliin) Makairaindica | (Purikala) Istiophorus albicans ja I. platypterus | Vööttuun Katsuwonuspelamis | (Segasaak) | Päeva saak kokku (kaal kg-des) | Makrellhauglased | Kalmaar | Elussööt | (Muud) | | | | | | | Arv | Kaalkg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | LOSSITUD KOGUS (kg) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Märkused | | | | 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta | | 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõpetamist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. | 2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid,. Hispaania. | | 4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. | | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | | FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Nõukogu määruse ettepanek Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11. Merendus ja kalandus 1103. Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread: 110301: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11010404: Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – halduskorralduskulud 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelise kalanduslepingu protokolli kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2008. Uus protokoll on sõlmitud neljaks aastaks alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012. Protokolliga määratakse kindlaks rahalise toetuse suurus ning ühenduse laevade kalapüügi kategooriad ja tingimused Guinea kalastusvööndis. 3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu): Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 110301 | kohustuslik [8] | liigendatud [9] | EI | EI | EI | Nr 2 | 11010404 | kohustuslik | liigendamata [10] | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku | Tegevuskulud [11] Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a) | Vt märkus [12] ja [13] | 1,0500 | 1,1500 | 1,0500 | 1,0500 | 4,30000 | Maksete assigneeringud | | b) | Vt märkus 12 ja 13 | 1,0500 | 1,1500 | 1,0500 | 1,0500 | 4,30000 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [14] Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud | 8.2.4 | c) | | 0,0292 | 0,0292 | 0,0292 | 0,0692 | 0,1568 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | Vt märkus 12 ja 13 | 1,0792 | 1,1792 | 1,0792 | 1,1192 | 4,4568 | Maksete assigneeringud | | b+c | Vt märkus 12 ja 13 | 1,0792 | 1,1792 | 1,0792 | 1,1192 | 4,4568 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [15] Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d) | | 0,0671 | 0, 0671 | 0,0671 | 0,0671 | 0,2684 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a. personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e) | | 0,0150 | 0,0150 | 0,0150 | 0,0150 | 0,0600 | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a) c) d) e) | Vt märkus 12 ja 13 | 1,1613 | 1,2613 | 1,1613 | 1,2013 | 4,7852 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b) c) d) e) | Vt märkus 12 ja 13 | 1,1613 | 1,2613 | 1,1613 | 1,2013 | 4,7852 | Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamist ei toimu miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku | | f) | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | Vt märkus 12 ja 13 | 1,1613 | 1,2613 | 1,1613 | 1,2013 | 4,7852 | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [16] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi kasutamine või finantsperspektiivi läbivaatamine) 4.1.3. Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) | | Ennemeetme rakendamist [aasta n – 1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Eelarverida | Tulud | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | | a)Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | b) Tulude muutus | | | | | | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Personal kokku | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Euroopa Ühenduse ja Guinea vahelise kalanduslepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2008. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Guinea vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Guinea kalastusvööndis. Uus protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi. - Kalapüügivõimalused: lähtudes aastasest võrdluskogusest 5000 tonni antakse kalapüügivõimalused 28 tuunipüügiseinerile ja 12 ritvõngelaevale järgmise jaotusega (tuginedes eelmise protokolli kalapüügivõimaluste jaotamise meetodile, liikmesriikide taotlustele ja liikmesriikide poolt seniste võimaluste kasutamisele liikide kaupa): tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa – 11, Hispaania – 15, Itaalia – 2. tuunipüügi ritvõngelaevad: Prantsusmaa – 4, Hispaania – 8. - Iga-aastase rahalise toetuse suurus: 450 000 eurot. - Iga-aastane eritoetus järelevalve tõhustamiseks: 600 000 eurot esimesel, 400 000 eurot teisel ning 300 000 eurot kolmandal ja neljandal aastal. - Võimalik täiendav summa, mis sõltub krevetivarude ja Guinea kalapüügipiirkonna majandamise paranemisest, võimaldades krevetitraaleritele püügivõimalusi mahus 800 brutoregistertonni (brt) kvartalis: kuni 300 000 eurot aastas. - Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud [17]: 35 eurot seinerite ja 25 eurot ritvõngelaevade eest ühe Guinea püügivööndis püütud tuunikala tonni kohta. Aastase ettemaksu suuruseks on kinnitatud 4025 eurot tuunipüügiseinerilt ja 500 eurot ritvõngejadaga kalapüügilaevalt. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Uue partnerluslepinguga seoses tuleb märkida, et kui ühendus ei sekku, sõlmitakse eralepingud, mis ei taga jätkusuutlikku kalapüüki. Ühendus loodab samas, et partnerluslepingu raames teeb Guinea ühendusega tihedat koostööd piirkondlikes organisatsioonides nagu kalanduse alapiirkondlik komisjon (CSRP), Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalanduskomisjon (CECAF) ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse ja kalavarude tulemusliku haldamise huvides. Täiendav eritoetus eraldatakse sihtotstarbeliselt Guinea kalastusvööndi seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalanduslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ja arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ühenduse vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise raames kontrollitakse lepingu täitmise tagamiseks järgmist: kalapüügivõimaluste kasutamise jälgimine; kalapüügi ja lepingu kaubandusliku väärtuse kohta andmete kogumine ja analüüsimine; tööhõive parandamine ja lisandväärtuse suurendamine ühenduses; ühenduse turu stabiliseerumise toetamine; Guineas vaesuse vähendamisega seotud üldiste eesmärkide saavutamisele kaasa aitamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele; tehniliste koosolekute ja ühiskomisjoni koosolekute arv. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Komisjon (kalanduse peadirektoraat koos Euroopa Komisjoni delegatsiooniga Guineas) tagab korrapärase järelevalve partnerluslepingu rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. 6.2. Hindamine 2007. aasta novembris viidi sõltumatute konsultantide konsortsiumi osalusel lõpule 2004.–2008. aasta protokolli põhjalik hindamine, et võimaldada läbirääkimiste alustamist uue protokolli sõlmimise üle. 6.2.1. Eelhindamine Hindamise käigus määratleti ühenduse huvina järgmist: - olles kooskõlas Euroopa laevastike vajadustega aitab kalandusleping Guineaga toetada ühenduse tuunikalatööstuse elujõulisust Atlandi ookeanis; - hinnangute kohaselt suurendab lepingu protokoll Euroopa kalatööstuse elujõulisust, pakkudes sellest sõltuvatele ühenduse laevadele ja tööstustele keskpikaks perioodiks stabiilset õiguslikku keskkonda ja läbipaistvust. Hindamine selgitas lepinguga seonduvate Guinea huvidena järgmist: – kalandusleping võib kaasa aidata kalandussektori institutsionaalse suutlikkuse parandamisele, tõhustades teadusuuringuid ning seire-, kontroll- ja järelevalvetegevust, samuti väljaõpet, ning suurendades väikesemahulise püügi sektori elujõulisust; – kalanduslepingul on ka oluline mõju riigi eelarvelisele ja poliitilisele stabiilsusele. Lisaks püütud saagi otsesele kaubanduslikule väärtusele asjaomaste laevade jaoks annab lepingu sõlmimine veel järgmised ilmsed eelised: - tööhõivetagatised kalalaevade pardal; - tööhõive paranemine sadamates, oksjoniturgudel, töötlustehastes, laevaehitustehastes, teenindusettevõtetes jne; - tööhõivevõimaluste tekitamine piirkondades, kus puuduvad muud töövõimalused; - ühenduse kalaga varustamise parandamine. - Ühenduse sekkumise lisandväärtus Ühenduse sõlmitud kalanduslepinguga tagatakse lepinguosaliste kohustuste raames hea varude haldamine, mis eraõiguslike kokkulepete puhul alati tagatud ei ole. Lisaks luuakse kalanduslepingu abil uusi töökohti EÜ riikidest ja kolmandatest riikidest pärit olevate meremeeste jaoks. Kalandusleping tagab samuti olulise osa vahenditest, millega rahastatakse Guinea kalanduspoliitikat. Kalanduslepingu sõlmimise tulemusel tõhustatakse ka seire-, kontroll- ja järelevalvetegevust. - Ohud ja alternatiivsed võimalused Kalandusprotokolli kehtestamisega kaasnevad ka teatavad ohud – näiteks võidakse kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid kasutada mitte eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). Nende ohtude vältimiseks on kavas ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. 6.2.2. Lepingu majandusliku väärtuse ja ühenduse rahalise toetuse eelhinnang Protokolliga ette nähtud rahaline toetus ajavahemikuks 2009–2012 on 450 000 eurot aastas. Et aidata kaasa Guinea kalastusvööndi seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamisele ning võimaldada Guineal sisse seada satelliitjärelevalvesüsteem hiljemalt 30. juuniks 2010, lisandub sellele summale täiendav eritoetus, mille suurus on 600 000 eurot esimesel aastal, 400 000 eurot teisel aastal ja 300 000 eurot järgmistel aastatel. Ühtlasi sätestatakse protokolliga täiendav summa kuni 300 000 eurot aastas, kui krevetivarud on täienenud ja Guinea kalapüügipiirkonna majandamine paranenud sel määral, et võimaldada krevetitraaleritele vajaduse korral püügivõimalused alates teisest protokolli kohaldamisaastast. Võrdluseks – kehtivuse kaotanud lepinguga ajavahemikuks 2004–2008 eraldatud toetuse kogusumma oli 3,4 miljonit eurot, millest 2 miljonit eurot maksti otse Guinea riigile ning 1,4 miljonit eurot nähti ette sihtotstarbeliseks kasutuseks kalandussektori arendamiseks oluliste eraldistega järelevalvele. Lisaks hõlmas leping 800 00 euro suurust summat rannavalvekaatri soetamiseks. 6.2.3. Vahe- ja järelhindamise järgselt võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Hindamisaruande [18] kohaselt on lepingul positiivne mõju tuunipüügiseinerite ja süvamere krevetipüügilaevade tegevusele; samas on mõju peajalgsete püügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade puhul marginaalne. Lepingu panus ühenduse kalatoodete turu kindlustamisse on peajalgsete ja krevettide osas osutunud väikeseks, tuunikala puhul võib seda aga olulisemaks pidada. Uues lepingus on nende järeldustega arvestatud ning piirdutud kalapüügilubade küsimuse puhul üksnes tuunikalaga. Lähtudes protokolli esimese kohaldamisaasta tähelepanekutest ning kui krevetivarud ja Guinea selle kategooria kalapüügipiirkonna majandamine seda võimaldavad, võib krevetitraalerite püügivõimalused mahus 800 brutoregistertonni (brt) kvartalis heaks kiita igal aastal, kohaldades protokollis täpsustatud ja selles kategoorias säästva püügi tagamisele suunatud tingimusi. Kogu uue lepingu kohaselt eraldatav rahaline toetus suunatakse Guinea valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste elluviimisele. Ühendus ja Guinea valitsus peavad kokku leppima selle rahalise panuse valdkondliku haldamise mitmeaastase kava ning sellele lisanduva järelevalve tõhustamisele suunatud eritoetuse kasutamise osas. Nimetatud kavade koostamine toimub lepinguosaliste vahelise intensiivse ja pideva dialoogi käigus. 6.2.4. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Tuginedes 2007. aasta novembris lõpetatud uuringule (vt punktid 6.2.1 ja 6.2.3) ja selleks, et tagada piirkonnas jätkusuutlik kalapüük, hinnatakse enne protokolli iga järgmist uuendamist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmiseks. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Lepingu raames ühenduse antud rahalise toetuse kasutamine on täielikult asjaomase kolmanda riigi vastutusalas. Samas püüab komisjon panna aluse kestvale poliitilisele dialoogile ja koostööle, et tõhustada lepingu haldamist ja kindlustada ühenduse osa kalavarude jätkusuutliku majandamise tagamisel. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavapäraseid eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige võimaldab see täit selgust kolmandate riikide pangakontode osas, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOKKU | | Väljundi liik | Väljundite arv | EÜ kulud kokku | Väljundite arv | EÜ kulud kokku | Väljundite arv | EÜ kulud kokku | Väljundite arv | EÜ kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | TEGEVUSEESMÄRK nr 1 [19]: Saada rahalise toetuse eest kalapüügivõimalused | Meede 1 | | 1. väljund | Maksimaalne püügilubade arv vastava perioodi kohta | 40 kalapüügiluba (tuunipüügilaevad) | 0,4500 | 40 kalapüügiluba (tuunipüügilaevad) | 0,4500 | 40 kalapüügiluba (tuunipüügilaevad) | 0,4500 | 40 kalapüügiluba (tuunipüügilaevad) | 0,4500 | 160 kalapüügiluba (tuunipüügilaevad) | 1,8000 | TEGEVUSEESMÄRK nr 2: Eritoetus Guinea kalastusvööndi seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks | Meede 2 | | 2. väljund | | | 0,6000 | | 0,4000 | | 0,3000 | | 0,3000 | | 1,6000 | TEGEVUSEESMÄRK nr 3: Krevetivarude parandamine ja krevetipüügivõimaluste saamine [20] | | Meede 3 | | | 3. väljund | | | 0,0000 | | 0,3000 | | 0,3000 | | 0,3000 | | 0,9000 | KULUD KOKKU | | | 1,0500 | | 1,1500 | | 1,0500 | | 1,0500 | | 4,3000 | 8.2. Halduskulud Inim- ja haldusressurssidega seotud vajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase eelarvemenetluse raames eraldatud assigneeringutest. 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | | | Ametnikud või ajutine personal [21] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | | | | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | | | Art. 11 01 02 kohaselt rahastatav muu personal [22] | | | | | | | Art. 11 01 04 04 kohaselt rahastatav muu personal [23] | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | | | KOKKU | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 0,85 | | | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - Läbirääkija abistamine kalanduslepingu läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: - osaleda kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - valmistada voliniku jaoks ette hinnanguaruanded ja läbirääkimiste strateegia; - esitada komisjoni seisukohad ja kaitsta neid nõukogu väliskalanduse töörühmas; - aidata leida kompromisslahendust koos lepingu lõplikus tekstis nimetatud liikmesriikidega. - Lepingute täitmise järelevalve: - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - rahalise toetuse ja võimalike täiendavate eritoetuste maksekorralduste ja ülekannete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute täitmise kohta korrapäraste aruannete koostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised küsimused; - nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning lepingu tekstide koostamine; - ülevõtmismenetluste käivitamine ja järelevalve. - Tehniline tugitegevus: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine ühiskomisjoni jaoks. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimistega seotud küsimustes nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides; - Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele vastuste koostamine. - Talitustevahelised konsultatsioonid ja koordineerimine: - koostöö teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet käsitlevates küsimustes; - talitustevahelisi konsultatsioonide korraldamine ja nende käigus tekkinud küsimustele vastamine. - Hindamine: - mõju hindamise ajakohastamises osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hinnanguindikaatorite analüüs. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul). X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2009. aastaks ette nähtud Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) eurodes Eelarverida: 11010404(number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | Täitevasutused [24] | | | | | | Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | - sise- [25] | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 76 800 | - välis- [26] | | | | 40 000 | 40 000 | - koosolekute kulud | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 40 000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 29 200 | 29 200 | 29 200 | 69 200 | 156 800 | 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud eurodes Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOKKU | Ametnikud ja ajutine personal (11 01 01) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 268 400 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 268 400 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1A = 122 000 eurot *0,25 = 30 500 eurot 1B = 122 000 eurot * 0,075 = 18 300 eurot 1C = 122 000 eurot *0,075= 18 300 eurot Vahesumma: 67 100 eurot (0,0671 miljonit eurot aastas) - Lepinguline teenistuja ühenduse Senegalis asuvas delegatsioonis = 64 000 eurot *0,3 = 19 200 eurot Kokku: 86 300 eurot aastas (0,0863 miljonit eurot aastas) Arvestus – art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud eurodes | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 60 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | XX 01 02 11 03 – Komiteed [27] | | | | | | XX 01 02 11 04 - Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest VÄLJA) | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 60 000 | [1] ELT C […], […], lk […]. [2] ELT C […], […], lk […]. [3] Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata. [4] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33. [5] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [6] Artikli 1 esimeses lõigus osutatud rahalise toetuse summale lisandub käesoleva lisa II peatükis ettenähtud toetuste summa, mida Guinea saab otse ja mille suurus ilma seire- ja teadusuuringumaksudeta on hinnanguliselt 118 000 eurot aastas. [7] Osutatud summadele lisandub käesoleva lisa II peatükis ettenähtud toetuste summa, mida Guinea saab otse ja mille suurus ilma seire ja teadusuuringumaksudeta on hinnanguliselt 118 000 eurot aastas. [8] Kohustuslikud kulud [9] Liigendatud assigneeringud [10] Liigendamata assigneeringud [11] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla. [12] Sealhulgas: a) täiendav rahasumma 600 000 eurot esimesel aastal, 400 000 eurot teisel aastal ning 300 000 eurot kolmandal ja neljandal aastal, mille ühendus eraldab Guineale vastavalt protokolli artikli 2 lõike 1 kolmandale lõigule Guinea kalastusvööndi seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks; b) täiendav summa 300 000 eurot aastas alates teisest aastast vastavalt protokolli artikli 2 lõike 1 teisele lõigule ning artikli 1 lõikes 2 sätestatule, kui krevetivarud täienevad ja nende haldamine paraneb sel määral, et selles kategoorias on võimalik lubada püüki kuni 800 brutoregistertonni kvartalis. [13] Vastavalt protokollile võib kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et teadusalaste nõuannete järelduste kohaselt ei kahjusta see suurendamine Guinea kalavarude säästlikku kasutamist. Sel juhul suurendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada protokolli artikli 2 lõikes 3 osutatud summat (450 000 eurot) kahekordselt. Rahalist toetust võib sellisel viisil suurendada ainult eelarve raamides. [14] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla. [15] Kulud, mis kuuluvad peatüki 11 01 alla, välja arvatud artiklid 11 01 04 ja 11 01 05. [16] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [17] Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud ei mõjuta ühenduse eelarvet. [18] 2004.–2008. aasta protokolli järelhinnang ja tulevase protokolli eelhinnang [19] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [20] Vt protokolli artikli 1 lõige 2. [21] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [22] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [23] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [24] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [25] See kulutus on määratud Euroopa Komisjoni Senegalis asuva delegatsiooni kalanduseksperdi ametikoha jaoks (lepinguline teenistuja) ning seda rahastatakse eelarverealt 11010404. [26] Vt märkus 18. [27] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub. --------------------------------------------------