KOKKUVÕTE

1991. aastal võeti Euroopa Liidus vastu asulareovee puhastamise direktiiv . Direktiivi eesmärk on kaitsta keskkonda asulareovee ja teatavate tööstusvaldkondade reovee ärajuhtimisest tuleneva kahju eest. Liikmesriigid peavad tagama, et kõigi enam kui 2 000 elanikuga tiheasustusalade reovesi kogutakse ja puhastatakse vastavalt ELi miinimumstandarditele. Samuti peavad liikmesriigid määrama kooskõlas direktiivis sätestatud kriteeriumidega kindlaks tundlikud alad, kus kohaldatakse rangemaid standardeid.

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames toimunud hindamine 2019. aastal kinnitas, et tänu direktiivile on märkimisväärselt vähenenud olmereostuse sattumine keskkonda. Mõju ELi järvede, jõgede ja merede vee kvaliteedile on nähtav ja käegakatsutav. Üks peamisi põhjuseid, miks direktiiv on tulemuslik, on selles sätestatud nõuete lihtsus, mis hõlbustab nende täitmise tagamist. Direktiivi rakendamise tase on kõrge: ELi reoveest kogutakse nõuetekohaselt 98 % ja puhastatakse nõuetekohaselt 92 %, ehkki mõnes liikmesriigis on endiselt raskusi täieliku nõuetele vastavuse saavutamisel. Vajalikku taristusse tehtavate investeeringute toetamisel on olnud oluline roll Euroopa fondidel (ligikaudu 2 miljardit eurot aastas veesektori jaoks).

Reoveekäitlejad on avalik-õiguslikud äriühingud (60 %), pädeva avaliku sektori asutuse jaoks tegutsevad eraõiguslikud äriühingud või segaomandis olevad äriühingud. Nad tegutsevad suletud turul: ühiskanalisatsioonivõrguga ühendatud kodanikud ja ettevõtjad ei saa käitlejat valida. Ligikaudu 30 % veevarustuse ja sanitaarvõimalustega seotud kuludest kaetakse riigieelarvetest ja 70 % veetariifidega, kusjuures liikmesriikide vahel on suuri erinevusi. Sektoris enamasti reageeritakse õiguslikele nõuetele.

PROBLEEMI KIRJELDUS

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames toimunud hindamise käigus tehti kindlaks järgmised kolm peamist problemaatilist valdkonda.

1. Muud reostusallikad asulates. Algses direktiivis keskenduti olmereovee kogumisele ja puhastamisele tsentraalsetes puhastites, mille jaoks kehtestatud nõuded olid selged ja täpsed. Vähem pöörati tähelepanu muudele reostusallikatele asulates (väiksemad tiheasustusalad, muud kui tsentraalsed reoveepuhastid, vihmavesi), mille puhul nõuded olid üldisemad. Neist allikatest pärit heite osatähtsus asulareovees on üha suurem, nagu on näha joonisel 1.

Osa sellest reostusest saab vältida, isegi kui see, mida saab ette võtta praeguse puhastustehnoloogiaga, on piiratud. Olenevalt saasteainest moodustab nõuetele mittevastavatelt tiheasustusaladelt pärit reostus muudest allikatest pärit reostusest 1,9 % (N) kuni 7,78 % (P). Teine märkimisväärne muu allikas, kust reostus satub keskkonda, on tugevad vihmasajud (reovee ülevool ja asula äravooluvesi), mille osakaal muudest allikatest pärit reostuses jääb vahemikku 7,2 % (N) kuni 29,77 % (E. coli). Muudest kui tsentraalsetest puhastussüsteemidest (individuaalsed või muud asjakohased süsteemid), mille kasutamine on direktiivi alusel lubatud, seni kuni need „tagavad keskkonnale sama kaitstuse taseme“, on pärit 4,7 % (mikrosaasteained) kuni 16,1 % (E. coli) muudest allikatest pärit reostusest.

Joonis 1. Muudest asulates olevatest allikatest pärit reostus (ie/aasta) – hetkeolukord (allikas: Teadusuuringute Ühiskeskus)

Suurt survet ELi veekogudele avaldavad ka väikesed tiheasustusalad, mille reostuskoormus on alla 2 000 ie ja mille arvele langeb 9,7 % (mikrosaasteained) kuni 26,2 % (E. coli) muudest allikatest pärit reostusest. Hoolimata sellest, et kehtiva direktiiviga on saavutatud heidete vähenemine, satub reoveepuhastusjaamadest endiselt keskkonda lämmastikku ja fosforit kogustes, mis ulatuvad vastavalt 134 ja 94 miljoni inimekvivalendini aastas. Hindamise käigus tehti kindlaks ka uued muret tekitavad saasteained, nagu mikroplast ja mikrosaasteained. Mikroplast eemaldatakse reoveepuhastites võrdlemisi hästi, mida aga ei saa öelda mikrosaasteainete kohta: igal aastal juhitakse ELi veekogudesse ligikaudu 254 inimekvivalendile vastav kogus mikrosaasteaineid, mis paneb muretsema keskkonna ja rahvatervise pärast. Reoveepuhastitesse jõuab ka korralikult kontrollimata mitteolmereovesi, sealhulgas ühiskanalisatsioonivõrguga ühendatud ettevõtjate (peamiselt VKEde) tööstusreovesi.

2. Direktiivi ebapiisav kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikaeesmärkidega (mis ei ole seotud saaste vähendamisega). Reovee puhastamise sektori arvele langeb 0,8 % kogu energiatarbimisest ELis ja 2018. aastal põhjustas sektor 0,86 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest. Peaaegu kolmandikku sellest heitest oleks võimalik vältida, parandades puhastamisprotsessi, kasutades paremini reoveesetteid ning suurendades energiatõhususe ja taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõttu, mis on ikka veel väga tagasihoidlik. Samuti on vaja kaasata sektor paremini ringmajandusse: reoveesetete käitlemine ja vee taaskasutamine ei ole optimaalne, kuna palju väärtuslikku ressurssi läheb endiselt kaduma. Lõpuks on reovesi usaldusväärne allikas, kust saab kiiresti kasulikku teavet rahvatervise jaoks. Seda näitas hiljutise pandeemia ohjamiseks tehtud COVID-19 ja selle variantide seire. Selle teabe optimaalset kasutamist takistab vähene koordineerimine tervishoiu ja reovee eest vastutavate avaliku sektori asutuste vahel.

3. Ebapiisav ja ebaühtlane juhtimine. Hindamine ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutised uuringud näitasid, et käitlejate tulemuslikkus on väga erinev. Sama võib öelda läbipaistvuse ja olulise teabe kättesaadavuse kohta. Nagu on märgitud hiljutises kontrollikoja aruandes, ei kohaldata piisavalt põhimõtet, et saastaja maksab, mis on samuti vastuolus ELi aluslepingus sätestatud põhimõtetega. Seire- ja aruandlusmeetodeid ei ole kohandatud vastavalt vajadustele ja digiteerimise pakutavatele võimalustele. Endiselt on probleem juurdepääs sanitaarvõimalustele, mis ei lase ELil täielikult ellu viia kestliku arengu 6. eesmärki.

EESMÄRGID

ELi sekkumisel on kaks peamist üldeesmärki: 1) kaitsta ELi kodanikke ja ökosüsteeme muudest allikatest pärit ebapiisavalt puhastatud reovee eest; 2) parandada sektori läbipaistvust ja juhtimist; ning kaks lisaeesmärki: 3) parandada sektori kooskõla rohelise kokkuleppe eesmärkidega, eelkõige suunates sektorit energianeutraalsuse poole, et panustada kliimaneutraalsusse, ning toetades sektori vajalikku üleminekut ringmajandusele ja nullsaastele ning tõhusamat elurikkuse kaitsmist; 4) kasutada arukamalt reoveega seotud näitajaid, et toetada tegevust rahvatervise valdkonnas. Selleks on oluline sõnastada pikaajaline nägemus ja tagada õiguskindlus, kuna sektoris tehtavad investeeringud võtavad aega ja need tuleb kavandada varakult.

ELi TASANDI MEETMETE VÕTMISE PÕHJENDUS

ELi meetmed on endiselt olulised tagamaks, et kõik ELi kodanikud saavad kasu jõgede, järvede, põhjaveekogude ja merede vee kvaliteedi paranemisest. Kuna 60 % ELi veekogudest on piiriülesed, on vaja tagada kõikjal sama kiiresti samal tasemel kaitse, et vältida olukorda, kus edusammude puudumine mõnes riigis seab ohtu teiste liikmesriikide jõupingutused. Hindamine on näidanud, et direktiiv on olnud enamikus liikmesriikides ainulaadne vajalikku taristusse tehtavate investeeringute edendaja.

POLIITIKAVARIANDID

Iga probleemi jaoks määrati kindlaks mitu poliitikavarianti, lähtudes liikmesriikide parimatest tavadest ja põhjalikust konsultatsioonist sidusrühmadega. Variandid, mida sidusrühmad ei toetanud või mis olid rakendamiseks liiga keerulised, jäeti kõrvale varajases etapis. Töötati välja erinevad lahendused alates väheambitsioonikatest meetmetest (meetmeid kohaldatakse üksnes suuremate puhastite suhtes) kuni väga ambitsioonikate meetmeteni (samu meetmeid kohaldatakse ka väiksemate puhastite suhtes). Mõnel juhul – näiteks muude kui tsentraalsete reoveepuhastite (asjakohased individuaalsed süsteemid), läbipaistvuse või tervisenäitajate seire jaoks – oli variante vähe. Muude probleemide käsitlemiseks (tugevad vihmasajud, asjakohased individuaalsed süsteemid, energiakasutus) jäeti kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega piisav paindlikkus, et võimaldada töötada kõige kulutõhusamad lahendused välja kohalikul tasandil.