Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks [KOM(2006) 828 lõplik] [SEK(2006) 1696] /* KOM/2006/0829 lõplik - ACC 2006/0266 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.12.2006 KOM(2006) 829 lõplik 2006/0266 (ACC) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks (komisjoni esitatud) [KOM(2006) 828 lõplik][SEK(2006) 1696] SELETUSKIRI 1) ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks) muutmise ja ümbersõnastamise ettepaneku eesmärk on tugevdada ja parandada kahekordse kasutusega kaupade ekspordikontrolli korda ELis. See võimaldab ELil täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 sätestatud standardeid ja rakendada enamikku üldasjade nõukogu märgitud soovitustest, mis põhinevad 2004. aasta vastastikustel eksperdihinnangutel määruse rakendamise kohta liikmesriikides ning on kooskõlas Thessaloniki tegevuskavaga, mille riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid juunis 2003. Samuti on selle eesmärk muuta süsteemi selgemaks ja vähendada kontrolli rakendamisega kaasnevat regulatiivset koormat eksportijate jaoks. Üldine taust EÜ määrus kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimise kohta aitab liikmesriikidel täita kohutusi, mille nad on võtnud rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames või tuumarelva leviku tõkestamise lepingute ja kokkulepete osalistena. Põhjus on selles, et kahekordse kasutusega kaubad on tsiviilkasutuseks mõeldud kaubad, mida saab kasutada ka sõjalisel otstarbel ja mõnel juhul massihävitusrelvade (tuuma-, bioloogiliste ja keemiarelvade või rakettide) tootmiseks või nende kandevahenditena. Pärast 2001. aasta 11. septembrit on laiendatud rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide volitusi. Algselt lõid ühesugusel seisukohal olevad riigid need selleks, et takistada riike ebaseaduslikult omandamast massihävitusrelvi või nende kandevahendeid; volituste laiendamisega takistatakse riiklikesse struktuuridesse mittekuuluvaid üksusi omandamast kahekordse kasutusega kaupu, et hoida ära rünnakuid tsiviilisikute ja riikide vastu. Sellest tulenevalt võttis Euroopa Ülemkogu 2003. aasta juunis vastu Thessaloniki tegevuskava, mis sisaldab mitmeid sätteid, millega soovitatakse muuta ELi ekspordikontrolli kord rangemaks ja ELi roll rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimides tõhusamaks ja nähtavamaks. Tegevuskavas soovitati kaaluda komisjoni osatähtsuse tugevdamist nimetatud foorumitel ning kasutada ühtset strateegiat, et toetada ELi uute liikmesriikide ühinemist kõnealuste meetmetega. Thessaloniki tegevuskavale tuginedes tehti 2003. aasta sügisel nõukogule mitu ettepanekut. Ettepanekutes käsitleti komisjoni rolli rahvusvaheliste režiimide raames ning küsimust, kuidas muuta ELi kooskõlastamine foorumitel tõhusamaks, pakkudes välja ELi uute liikmesriikide ühinemise strateegia. Liikmesriigid tegid määruse rakendamise kohta vastastikuse eksperdihindamise, mida kooskõlastas komisjon ja toetas väike töörühm, kuhu kuulusid komisjon, nõukogu sekretariaat ja Soome. Töörühm soovitas meetmeid, mille üldasjade ja välissuhete nõukogu võttis 2004. aasta detsembris teadmiseks. Muude prioriteetite hulgas rõhutati neis soovitustes, et EL peab võtma rohkem ennetavaid meetmeid, et takistada kahesuguse kasutusega kaupade omandamist riiklike ja mitteriiklike üksuste poolt, keskendudes ohtudele. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kehtiv määrus (EÜ) nr 1334/2000 võeti vastu lähtuvalt Euroopa Kohtu kahest 1995. aasta otsusest, millega kinnitati, et kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubandus kuulub Euroopa Ühenduse ainupädevusse. Käesoleva ettepaneku eesmärk on nimetatud määrust muuta. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Määruse muutmise ettepanek võimaldab ELil rakendada massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia asjakohaseid aspekte ja aitab kaasa ELi muudele prioriteetidele, nagu ELi kodanike turvalisus, terroristlike bio-, keemia- või tuumarünnakute ärahoidmine, ELi kaitsetööstuse toetamine kooskõlas komisjoni 2003. aasta kaitsealase teatisega ning ELi ja rahvusvahelise julgeoleku toetamine. 2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjon algatas määruse võimalike muudatuste mõju hindamiseks uuringu, mille viib läbi konsultatsioonifirma, et hinnata eksportijate ja muude sidusrühmade seisukohti. Sidusrühmade representatiivse valimi määramiseks saadeti küsimustikud umbes 450 ELis asuvale võimalikule kahesuguse kasutusega kaupade eksportijale, sealhulgas paljudele ELi tööstusliitudele. Konsulteerimist laiendati, et kaasata kõik võimalikud huvitatud eksportijad, nagu teavitati kaubanduse peadirektoraadi veebilehel 5. oktoobril 2005 aastal. Arvestades kaupade tarnijate ja eksportijate jaotumist määruse I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade 10 kategooria vahel, oli küsimustikule vastanud eksportijate lõplik valim representatiivne. Saadud vastuste alusel valiti representatiivsete eksportijate seast spetsiifilised alamvalimid, kellega konsulteeriti EÜ määruse muutmise erinevate võimaluste üle. Kuna need võimalused olid seotud ka transiidi, ümberlaadimise ja vahendamise kontrollimisega, konsulteeriti ka vedajate ja hulgimüüjatega. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Eksportijatega konsulteeriti seoses mõjuhindamise uuringu lõpparuande ning komisjoni talituste hinnanguga uuringu tulemuste kohta. Liikmesriikide ja muude sidusrühmade arvamusi uurimuse tulemuste ja komisjoni talituste kavatsetud järelmeetmete kohta koguti 2006. aasta jaanuarist kuni juuli alguseni ning need on käesolevas ettepanekus suurel määral kajastatud. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Vajalikele ekspertteadmistele kahesuguse kasutusega kaupade kohta tugineti kogu konsulteerimise ja sidusrühmade arvamuste hindamise käigus. Erialased teadmised kahesuguse kasutusega kaupade ning ekspordikontrolli ja julgeoleku küsimuste kohta olid pakkumiskutses peamine valikukriteerium. Kasutatud metoodika Kaubanduse peadirektoraat koostas algse küsimustiku, mille põhjal määrati eksportijate representatiivne valik ning see lisati pakkumiskutse juhendisse. Pärast konsultatsioone mitmete ELi tööstusliitudega küsimustikku täiustati. Uuringu käigus koostas konsultatsioonifirma lisaküsimustikke uuritavate võimaluste kohta ning komisjon kinnitas need enne sidusrühmadele (liikmesriikide haldusasutustele ja eksportijatele) välja saatmist. Peamised organisatsioonid/asjatundjad, kellega konsulteeriti ELi tööstusliidud ja üksikeksportijad, liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige ekspordilube väljastavad asutused ja tolliasutused. Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Mõju hindamise uuring tõi välja mitmed nõrgad kohad võimalustes, mille kaubanduse peadirektoraat oli teiste asjassepuutuvate peadirektoraatide heakskiidul kontrollimiseks välja pakkunud. Mõne võimaluse kohta teadis kaubanduse peadirektoraat, et see on puudulik, kuid siiski peeti vajalikuks neid kontrollida, et saada kinnitust esialgsetele arvamustele, mida olid toetanud ka liikmesriigid. Mõningaid tööstusharu märkusi ja soovitusi ei saadud erinevatel põhjustel arvesse võtta, eelkõige kuna need läksid kaugemale sellest, mida on määruse praeguse läbivaatamise raames võimalik saavutada. Nende hulgas olid näiteks järgmised soovitused: - Rahvusvahelise äriühingu vabastamine ekspordikontrollist mittemateriaalse siirde korral ELis asuva põhiettevõtte ja selle välismaiste tütarettevõtete vahel. - Asendada praegune kord, mis enamiku I lisas loetletud kaupade eksportimisel kolmandatesse riikidesse põhineb eelkontrollil ja üksikeksportijatele loa andmiseks iga üksikjuhul eraldi tehtavatel otsustel, süsteemiga, mis põhineb atesteeritud eksportijatel, kelle suhtes viiakse korrapäraselt läbi ettevõtetesiseste nõuetele vastavuse programmide auditeid, ja tihedal valitsuse ja tööstusharu vahelisel dialoogil. - Kehtestada liikmesriikide asutustes ekspordiloataotluste menetlemistähtaegade ülempiir. - Lubada erandina ilma ekspordiloata vedada kõiki väikeses koguses näidiseid ja väikese väärtusega veoseid. Komisjon uurib 2007. aastal siiski võimalust teha ettepanek uute ühenduse ekspordilubade kohta, millega hõlbustataks teatavat eksporti teatavatesse sihtpunktidesse, võttes aluseks tööstusharu asjakohasted märkused, ning uus süsteem võib teatud juhtudel sisaldada ka alammäära kehtestamist. - Kontrollimise ärajätmine või selle põhjalik lihtsustamine nimekirjaväliste kaupade puhul, mida liikmesriigid võivad vedada lisaks määruses loetletud kaupadele. Komisjon peab siiski silmas tööstusharu huve ning jätkab tööd selle nimel, et koostada õiguslik raamistik, mis oleks võimalikult vähe koormav ja parandaks rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellel põhjusel on määruse muutmisettepanekule lisatud läbivaatamisklausel. Asjatundjate nõuannete avalikustamiseks kasutatud vahendid Uuringu tulemused avaldati 23. veebruaril 2006 Internetis järgmisel aadressil (URL): http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htm Mõju hindamine Otsus täpsustada mittemateriaalse tehnoloogisiirde mõistet põhineb asjaolul, et ei ole selge, kas artikli 2 punkti b alapunkt iii hõlmab kontrollitud kahesuguse kasutusega tehnoloogia edastamist intraneti vahendusel väljaspool ELi asuvatele osalistele. See võib tööstusharule mõju avaldada, kuna praegu puudub mittemateriaalse tehnoloogiasiirde määratlus ELi tasandil ning selle kontrolli jõustamine ei ole ühtne. Seda mõju saab vähendada, võttes vastu ELi suunised mittemateriaalse siirete kontrolli rakendamise kohta, mis hõlmaks tegelikkust arvestavat arusaama avalikkuses kasutatava tehnoloogia kasutusulatuse kohta. On kaalutud erinevaid võimalusi transiidi ja ümberlaadimise kontrollimiseks. Arvestades ELi läbiva kaubakoguse suurt hulka, välistati võimalus kehtestada kogu kahesuguse kasutusega kaupade transiidi ja ümberlaadimise suhtes süstemaatiline eelneva loa taotlemise nõue, kuna see oleks ebapraktiline ja liiga koormav. Jäädi võimaluse juurde lubada kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel võtta transiidil või ümberlaadimisel olevad kahekordse kasutusega kaubad enda valdusse, kui on põhjendatud vihjeid (peamiselt luureallikatest) selle kohta, et see kaup on või võib olla ette nähtud massihävitusrelvade ebaseaduslikuks levitamiseks kolmandas riigis. Selline võimalus on mõnes liikmesriigis juba olemas, kuna see võimaldab neil rakendada massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust. Kõnealuse võimaluse mõju neile liikmesriikidele, kes on järjekindlalt nõudnud kahesuguse kasutusega kauba transiidi puhul eelnevat luba, oleks minimaalne, sest liikmesriikide andmetel väljastatakse aastas lubasid vähem kui kümme. Kahesuguse kasutusega kaupade ebaseadusliku vahendamise eest sanktsioonide rakendamise eri võimalusi uuriti lähtuvalt määratlusest, mille järgi vahendamine on teenus, mis lihtsustab kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tehinguid. Arvestati ka asjaoluga, et vahendamise kontrollimine hõlmaks väljaspool EL-i paiknevaid kaupu, mille suhtes kehtivad kolmandate riikide seadused. Uuring näitas, et sellise kontrolli kehtestamine on äärmiselt raske. Otsustati, et vahendamise kontrolli tuleks rakendada vaid kahel järgmisel juhul: - kui vahendaja on teadlik kauba ebaseaduslikust lõppkasutusest massihävitusrelvadena kolmandates riikides - kui liikmesriik, mille territooriumil vahendaja asub, on teavitanud vahendajat sellistest ohtudest. Nimetatud kahel juhul peab vahendaja /vahendusteenuste pakkuja tehingu tegemiseks luba taotlema. Uuesti sõnastatud artikli 10 lõikes 4 selgelt osutatud võimalus võtta liikmesriikides kasutusele elektrooniline eksporditaotluste ja -lubade haldamise süsteem lihtsustab riigi haldusasutuste ja eksportijate tööd. Määrusega lubatud erinevate ekspordiloatüüpide kasutustingimuste ühtlustamiseks on proovitud erinevaid võimalusi, mille eesmärgiks on luua võrdne mänguruum ja parandada EL-i julgeolekut. Seoses ühenduse üldise ekspordiloaga (CGEA) otsustas komisjon mõjuhindamise uuringu tulemuste põhjal selgitada määruse II lisas määratletud mõistete „registreerimine“ ja „aruannete esitamine“ tähendust ning piirata tingimusi, mille alusel võib üldise ekspordiloa andmisest keelduda (uuesti sõnastatud artikli 6 lõike 1 punkt a). See ühtlustaks menetlusviise kogu ELis. Seoses r iiklike üldiste ekspordilubade kasutustingimuste ühtlustamisega on mõjuhindamise uuring näidanud, et mõnes liikmesriigis ei ole registreerimissüsteemi, ja seega, kuna puudub teave kasutajate kohta, ei saa määruse täitmist täielikult tagada. Määruse muutmise eesmärk on nimetatud lünk kaotada. Uuring on ka selgelt välja toonud, et eksportijatel, kes võivad liikmesriigi tasandil[1] saada riikliku üldise ekspordiloa, on teiste eksportijatega võrreldes teatud eelis. Komisjoni ettepanek luua uued ühenduse üldised ekspordiload on leidnud laialdast toetust tööstusharult ja poolehoidu liikmesriikidelt. Komisjon püüab eksportijatelt saadava teabe ja liikmesriikidega peetavate arutelude alusel teha need ettepanekud 2007. aastal. Seoses võimalusega ühtlustada liikmesriikide tegevust ekspordi koondlubade väljaandmisel , kohustades eksportijaid võtma kasutusele ettevõttesisese nõuetele vastavuse programmi , on uuring näidanud, et nende programmide kasutatamist peetakse positiivseks teguriks. Need nõuetele vastavuse programmid tõstavad märkimisväärselt eksportijate suutlikkust vastata ekspordikontrolli nõuetele. Komisjon teeb ettepaneku ergutada liikmesriike andma ekspordi koondlubasid neile ettevõtetele, kus nõuetele vastavuse programmid toimivad. Kontrolliti ka võimalust parandada ja suurendada lõppkasutuse kontrollimise riiklikku rakendamist käsitleva tundliku teabe vahetamist ja kooskõlastamist liikmesriikide ametiasutuste vahel. Tulemuste põhjal tegi komisjon ettepaneku leida kompromiss mõjuhindamise uuringu käigus kontrollitud võimaluse (süstemaatiline teabevahetus riiklike tolliametite vahel kõikide liikmesriikide kehtivate taotluste kohta) ning praeguse, kaubanduse ja julgeoleku seisukohast ebarahuldava olukorra vahel. Ettepaneku eesmärgiks on kohustada liikmesriike jagama teiste liikmesriikide ja komisjoniga teavet üldnõuete kohta, mille nad on kehtestanud selle riigi eksportijatele seoses kohustusega taotleda teatavatele lõppkasutajatele eksporditavate loetlemata kaupade jaoks ekspordiluba. Sellised meetmed peaksid peagi viima liikmesriikide poliitika ühtlustumiseni ning parema teabe ja läbipaistvuseni eksporditööstuse jaoks. Määruse artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 9 ja 15 on muudetud eesmärgiga: - viia ELi õiguslik raamistik kooskõlla rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames sätestatud mitteametlike, kuid poliitiliselt siduvate eeskirjadega, millega nähakse ette keeldumise kehtivuse korrapärane läbivaatamine; - tagada liikmesriikide vahel ulatuslikum konsulteerimine erimeelsuste korral teatavate eksporditaotluste hindamise küsimuses ning luua EL-is võrdne mänguruum; - võimaldada komisjonil töötada tulevikus välja turvaline elektrooniline süsteem tundliku ja salastatud ELi teabe vahetamiseks. Eeldatakse, et nimetatud ettepanekute mõju kaubandusele ja julgeolekule on positiivne. Määruse artikli 11 kavandatud ümbersõnastatud versioonis on sätestatud, et kontrollitavate kaupade loetelude muutmine ei nõua nõukogu ametliku määruse vastuvõtmist, vaid selleks kasutatakse komiteemenetlust, mis on kehtestatud artiklis 19. See tähendab kontrollitavate kaupade loetelude kiiremat ajakohastamist vastavalt ekspordikontrollirežiimide raames vastuvõetud otsustele. Artiklis 16 sätestatud arvestuse pidamise kohustust on muudetud, et arvestada tööstusharu nõudmistega (mida toetab ka liikmesriikide ekspertidega tehtud töö) ja parandada praegust olukorda, kehtestades proportsionaalsed ja jõustatavad nõuded, mis sõltuvad tehtavatest siiretest. Ümber sõnastatud artikkel 21 mis näeb ette kriminaalkaristuste määramise vähemalt määruse ja rakendussätete tõsise rikkumise korral, oleks hoiatuseks ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise kohta. Ümber sõnastatud artikli 22 lisamine rahvusvahelise koostöö kohta: - aitab lahendada praegu esinevaid olukordi, kus näiteks kolmandate riikide ja EL-i eksportijad on kohustatud kontrollima kahesuguse kasutusega kaupade liikumist ühtsel turul (konkreetselt siis, kui kolmandate riikide õiguses on kehtestatud reekspordieeskirjad ühtsele turule imporditud kahesuguse kasutusega kaupade kohta); - võimaldab vastastikust ekspordilubade tunnustamist, mis võib märkimisväärselt lihtsustada ühiste tööstus- või uurimisprojektide läbiviimist, eriti kui projektis osalevad rahvusvahelistes ekspordikontrollirežiimide liikmed või ühenduse praeguse üldise ekspordiloa nimekirja kuuluvad kolmandad riigid; - võimaldab vastu võtta kogu ELis kehtivad ekspordikontrolli erieeskirjad, mida saaks kohaldada tehnoloogiate suhtes, mis on välja töötatud EL-is ühenduse rahastatud rahvusvaheliste programmide raames, kus osalevad ka kolmandad riigid, ning kontrollida juurdepääsu nimetatud tehnoloogiatele mittemateriaalsete vahendite kaudu. IV lisas (ümber sõnastatud artikkel 25) loetletud kaupade liikmesriikidevahelistele vedudele eelneva loa taotlemise nõude asendamine etteteatamisega lihtsustab kaupade liikumist siseturul, kahjustamata seejuures julgeolekut, sest liikmesriikidele jääb õigus kõnealused kaubaveod peatada, kui see on põhjendatud. Lisaks tehakse mitu ettepanekut hea tava ja haldusmeetmete vastuvõtmiseks teatavates valdkondades, mille mõju ei ole hinnatud, kuid mille poliitiline põhjendatus seisneb rahvusvaheliste ekspordikontrollimeetmete arengusuundades ning nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud vastastikuste eksperdihinnangutega seotud järelmeetmete kohta. 3) Ettepaneku õiguslik külg Kavandatud meetme kokkuvõte Käesoleva ettepanekuga sõnastatakse määrus (EÜ) nr 1334/2000 uuesti vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele õigusaktide uuestisõnastamise tehnika kohta. Käesolev tekst koosneb nii nõukogu määrusesse (EÜ) 1334/2000 tehtavatest sisulistest muudatustest kui ka selle muutmata sätetest. Käesoleva ettepanekuga asendatakse kõnealune määrus ning tunnistatakse see kehtetuks. See aitab muuta ühenduse õigusakte kättesaadavamaks ja läbipaistvamaks. Määruse kavandatud muudatuste hulgas on viis punkti, kus kavandatud muudatused sisaldavad rohkem kui määruse (EÜ) nr 1334/2000 tehnilist läbivaatamist ja ajakohastamist. Need on: - ettepanek võtta määruse lisade (kontrollitavate kaupade loetelud ja vormid) muutmiseks ja rakendusmeetmete vastuvõtmiseks kasutusele komiteemenetlus; - uuesti sõnastatud V lisas loetletud kaupade ELi siseturu piires toimuvate vedude jaoks loanõude asendamine etteteatamismenetlusega, mis lihtsustab kauplemist ELi siseturul, kahjustamata seejuures julgeolekuhuve; - sätte lisamine, mille kohaselt peavad liikmesriigid rakendama kriminaalkaristusi vähemalt määruse rikkumise korral; See on kooskõlas Thessaloniki tegevuskava üleskutsega kasutada ELis kahesuguse kasutusega kaupade ebaseadusliku ekspordi kuritegelikuks tunnistamisel ühtset lähenemisviisi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 üleskutsega võtta ekspordikontrolli eeskirjade rikkumiste suhtes kasutusele tsiviil- või kriminaalkaristused. Enamiku liikmesriikide praegune karistuskord näeb ette haldus- ja kriminaalkaristusi. Uus säte välistab karistuste minimaalse ühtlustamise kaudu ELi tasandil vähemalt selle, et tõsiste rikkumiste eest kriminaalkaristust väärivad isikud pääsevad mõnes liikmesriigis ainult halduskaristusega; - põhjenduses selgitatakse, et määrus sätestab kahesuguse kasutusega kaupade, tehnoloogia ja nendega seotud teenuste ekspordi jaoks üldise õigusraamistiku. Selles kontekstis on õiguskindlus äärmiselt oluline nende kahesuguse kasutusega kaupade, tehnoloogia või teenuste ekspordi jaoks, mida käesolev määrus reguleerib ning mis toimuvad kooskõlas käesoleva määruse ja selle alusel vastu võetud rakendussätetega. Õiguskindlus on eriti oluline seoses kolmandate riikide õigusaktidega, mille järgi võib selline eksport olla kriminaalkuritegu; - artikli lisamine, mis näeb ette kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamist, et lahendada küsimusi, mis on seotud reekspordi suhtes kehtestatud nõuetega, eriti kui need nõuded takistavad ELi importijatel, kes kauplevad kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega, mis ei ole pärit EList, kasutada täies ulatuses ühtset turgu, ning projektipõhiste ekspordikontrolli erieeskirjade vastuvõtmist seoses EÜ rahastatavate projektidega, milles osalevad kolmandad riigid; Määruse (EÜ) nr 1334/2000 muud tähtsamad uuestisõnastamis- ja muutmisettepanekud on järgmised: - kontrolli kehtestamine transiidile; - kontrolli kehtestamine vahendamisele ning massihävitusrelvade programmiga seotud kahesuguse kasutusega kaupade ebaseadusliku vahendamise karistamine; - mittemateriaalsete tehnoloogiasiirete, sealhulgas tehnilise abi andmise mõiste täpsustamine ja kontrolli ajakohastamine; - mõne piiratud mõjuga paranduse lisamine seoses määruses loetlemata kaupade riikliku kontrolliga, et parandada kontrolli tõhusust ja läbipaistvust; - üldlubade kasutustingimuste ühtlustamine; - kriteeriumi lisamine, mis tõhustab koondlubade väljastamist eksportijatele, kes rakendavad ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi; - võimaluste loomine asjaomaste liikmesriikide omavaheliseks ulatuslikumaks konsulteerimiseks enne loa väljastamist tehingutele, mis on oma olemuselt väga sarnased tehingutega, millele loa andmisest on keeldutud; - keeldumisi puudutava ja muu tundliku teabe vahetamise parandamine ning tulevikus krüpteeritud elektroonilise süsteemi võimalik kasutuselevõtmine keeldumisi puudutava ja muu salajase teabe vahetamiseks; - kõige tundlikumate kaupade ühenduses tegutsevate eksportijate ja tarnijate kohustus registreerida end pädevates riiklikes asutustes; - näha ette, et riiklikud asutused kehtestaksid soovituslikud tähtajad ekspordiloa taotluse menetlemiseks ning tähtajad lubasid väljaandva asutuse teabenõude töötlemiseks seoses riikliku kontrolli taotlusega. Mõned meetmed vajavad komiteemenetluse kaudu edasist regulatiivset täiendamist, nagu III lisas esitatud näidisvormi kohandamine, et viia see vastavusse ÜRO soovitustega kaubandusdokumentide ülesehituse kohta, mis on valitsuste, organisatsioonide ja äriringkonna jaoks aluseks kaubanduses ja transpordis kasutatavate dokumentide standardiseerimisel ja kooskõlastatud vormistamisel ning seega lihtsustab lubade kasutamist. Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 133. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: Ettepanek sisaldab ainult selliseid määruse muudatusi, mis on vajalikud ja mille põhjendatus on tõestatud. Muude küsimuste lahendamiseks ja käsitlemiseks rakendatakse haldusmeetmeid, head tava või riigi tasandi meetmeid. Nagu eespool märgitud, on finants- ja halduskoormus minimaalne, kuna uued kohustused on reaalselt jõustatavad ning mõned uued meetmed lihtsustavad ekspordikontrolli juhtimist. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: Määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased esiteks seetõttu, et olemasolevat õigusakti (nõukogu määrust) saab muuta ainult teise määrusega. Teiseks, Euroopa Kohtu otsustega on selgelt väljendatud, et kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimine kuulub ühenduse ainupädevusse. Muude vahendite kasutamise kohta, mis ei ole õiguslikku laadi ja mis vastavad ELile lisandväärtuse andmise kriteeriumile, on ettepanek tehtud teatises. 4) Mõju eelarvele Lühiajalises perspektiivis ei ole kirjeldatud ettepanekutel EL-i jaoks märkimisväärseid finantsilisi tagajärgi. Turvalise süsteemi väljatöötamine ja kasutuselevõtmine ELis keeldumisi puudutava ja muu tundliku teabe vahetamiseks oleks keskmiselt kulukas, kuid otsus, kas selline süsteem luua või mitte, tehakse kokkuleppel liikmesriikidega kõige varem 2007. aasta algul. Kõnealuse süsteemi loomise hinnangulised kulud on esitatud lisas. 5) Lisateave Lihtsustamine Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte ja haldusmenetlusi asutuste (liikmesriikide või ühenduse) ja eraüksuste jaoks. Uuestisõnastamistehnika kasutamine võimaldab ühendusel ühte teksti koondada nii nõukogu määrusesse lisatavad kavandatud sisulised muudatused kui ka selle muutmata sätted. Lisaks on määruse algteksti parema õigusloome huvides täiustatud ja selgemaks muudetud. Mitmed ettepanekud lihtsustavad ühenduse haldusasutuste tööd (komiteemenetlus lisade muutmiseks ja suuniste vastuvõtmiseks) ning eraüksuste tööd (määruse rakendamiseks parima tava vastuvõtmine, ekspordilubade kasutustingimuste ja nende vormi ühtlustamine, loataotluste elektrooniline haldus). Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku heakskiitmisele järgneb kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine. Uuestisõnastamine Ettepanek sisaldab uuestisõnastamist. Lisa Määruse ettepaneku muudetud artikli 15 lõikes 4 nimetatud turvalise teabevahetussüsteemi võimaliku loomise kulud Sissejuhatus Uuesti sõnastatud määruse artikli 15 uues lõikes 4 sätestatakse võimalus luua turvaline süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel ning vajaduse korral ka komisjoniga. Kõnealuse süsteemi eesmärk oleks sidusjuurdepääsu võimaldamine andmebaasidele, mis sisaldavad teavet ekspordilubade andmisest keeldumiste kohta (praegu vahetatakse sellekohast teavet CD-ROM-ide kaudu), kuigi võib kaaluda ka teisi võimalikke kasutusviise, mis lihtsustaksid määrusega nõutud teabe vahetamist. Praeguses staadiumis soovitakse ettepanekuga luua üksnes õiguslik alus juhuks, kui sellekohane otsus vastu võetakse. Sellega ei piirata tulevast otsust, mis tuleb teha pärast sellise süsteemi jaoks vajalike parameetrite kaalumist ning liikmesriikide heakskiidul. Asjakohane eelarverida 20.02.01, eelarve tegevusega seotud osa, hetkel kasutada oleva summa ulatuses. Hinnangulised kulud Kui võetakse vastu otsus luua süsteem, võib eelarve jagada viieks osaks, nagu on esitatud järgnevas tabelis: 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kokku | Arendamine | 200000 | 50000 | 0 | 0 | 250000 | Hooldus | 10000 | 20000 | 20000 | 50000 | Infrastruktuur | 30000 | 10000 | 40000 | Võrk | 25000 | 15000 | 15000 | 55000 | Tugiinfrastruktuur | 30000 | 20000 | 20000 | 70000 | Kasutaja-tugiteenused | 40000 | 30000 | 30000 | 100000 | Kokku | 200000 | 185000 | 85000 | 95000 | 565000 | Arendustöö koosneks olemasoleva andmebaasi uuendamisest serveritehnoloogia abil ning uute funktsioonide ja võimaluste lisamisest. Suurt osa praegusest andmebaasist (nt formaati) kasutataks siiski ka uues süsteemis. Võrguga seotud kulud peaksid olema väga väikesed, kuna kasutataks olemasolevat Testa Secure’i. Kulude hulka ei ole arvatud liikmesriikide ühenduskulusid. Erivõrgustiku loomine nõuaks erieelarvet, kuid seda võimalust praegu ei kaaluta. Kasutaja tugiteenuste eelarve koosneb kasutajatoe loomisest, mida saaks kasutada ka teistes praegustes projektides. ⎢ 1334/2000 2006/0266 (ACC) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: ∫uus 1. Nõukogu 22. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks,[2] on oluliselt muudetud ning see tuleks selguse huvides uuesti sõnastada. ⎢1334/2000 põhjendus 1 (kohandatud) (2) Kahesuguse kasutusega kaupade (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) eksporti √ Euroopa ∏ Üühendusest tuleks tõhusalt kontrollida. ⎢1334/2000 põhjendus 2 (3) Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise osas liikmesriikide ja Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine. ⎢1334/2000 põhjendus 3 (4) Kahesuguse kasutusega kaupade vaba liikumise eelduseks ühenduses on ühise kontrollisüsteemi ning ühtlustatud jõustamis- ja järelevalvepõhimõtete olemasolu liikmesriikides. ⎢1334/2000 põhjendus 4 (kohandatud) (4) Määrusega (EÜ) nr 3381/94[3] ja otsusega 94/942/ÜVJP[4] kehtestatud praegune kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimise kord vajab täiendavat ühtlustamist, et tagada jätkuv tõhus kontroll. ⎢1334/2000 põhjendus 6 (kohandatud) ?uus ð Otsuse tegemine V lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ï ekspordi ð üksik-, koond- või üld ï lubade ð või vahendusteenuste osutamise lubade või ühtse turu piires toimuva kaubaedastuse kontrolli ï taotluste rahuldamineð kohta ï on siseriiklike ametiasutuste ülesanne. Kahesuguse kasutusega kaupade eksporti reguleerivad siseriiklikud sätted ja otsused tuleb vastu võtta ühise kaubanduspoliitika ning eelkõige nõukogu 20. detsembri 1969. aasta määruse (EMÜ) nr 2603/69 (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad)[5] raames. ⎢1334/2000 põhjendus 7 (kohandatud) ?uus (6) Kahesuguse kasutusega kaupade√ , mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, ∏ ühiste loetelude, ajakohastamise otsused peavad olema täielikult kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mida iga liikmesriigidk on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. ⎢1334/2000 põhjendus 5 (kohandatud) ?uus (7) Kahesuguse kasutusega kaupade, sihtkohtade ja suuniste ühised loetelud on √ ELi ∏ ekspordi tõhusa kontrolli √ korra ∏ süsteemi oluline osa; need loetelud on ette nähtud otsusega 94/942/ÜVJP ja selle edasiste muudatustega ning need tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse. ð ning on asjakohane, et liikmesriikide kokkulepped rahvusvahelise ekspordikontrollimeetmete küsimuses kajastuksid kiiresti ELis kontrollitavate kaupade nimekirja määruse I lisa muudatustes ning et komisjon, konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega, kehtestaks menetlused määruse rakendusmeetmete vastuvõtmiseks. ï ⎢1334/2000 põhjendus 8 (8) Samuti tuleks kontrollida tarkvara ja tehnoloogia edastamist elektrooniliste andmekandjate kaudu või faksi või telefoni teel ühendusest väljaspool asuvatesse sihtkohtadesse. ⎢1334/2000 põhjendus 9 (9) Erilist tähelepanu tuleb pöörata reekspordile ja lõppkasutusele. ⎢1334/2000 põhjendus 10 (10) Liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad kirjutasid 22. septembril 1998. aastal alla liikmesriikide, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vaheliste asjakohaste kaitsemeetmete kokkulepete lisaprotokollidele, mis kohustavad liikmesriike muu hulgas andma teavet eriseadmete ja mittetuumamaterjalide edasitoimetamise kohta. ⎢1334/2000 põhjendus 11 (11) Ühendus on vastu võtnud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[6] ja komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93[7] (määruse (EMÜ) nr 2913/92 rakendamise kohta) sisalduvad tollieeskirjad, milles on muu hulgas kaupade eksporti ja reeksporti reguleerivad sätted. Käesoleva määrusega ei kitsendata mingil viisil ühenduse tolliseadustiku ja selle rakendussätetega ettenähtud ega neist tulenevaid volitusi. ⎢1334/2000 põhjendus 12 ?uus (12) Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu artiklile 30 ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edastamist Euroopa Ühenduses. ? V lisas loetletud kaupade ühendusesisene kontroll seisneb ELi-siseste vedude etteteatamises, et tagada suurem vastavus Euratomi asutamislepingu sätetele ning kergendada ühendusesisest kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemist. Liikmesriikide vastuvõetud meetmed nende uute sätete rakendamiseks ei hõlma ühendusesisest piirikontrolli, vaid üksnes neid sätteid, mille eesmärgiks on näiteks tagada ühisturul ringlevate kaupade jälgitavus ning mida rakendatakse tervel ühenduse territooriumil mittediskrimineerival viisil kohaldatavas kontrollimenetluses. ï Kui need kontrollimised on seotud ühendusest toimuva ekspordi kontrolli tõhususega, vaatab nõukogu need regulaarselt läbi. ⎢1334/2000 põhjendus 13 (13) Käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks peaks iga liikmesriik võtma meetmeid, mis annavad pädevale asutusele asjakohased volitused. ∫uus (14) ÜRO Julgeolekunõukogu 28. aprillil 2004 vastuvõetud resolutsioonis 1540 kutsutakse üles piisavalt tõkestama kahesuguse kasutusega kaupade ebaseaduslikku eksporti, reeksporti , transiiti, ümberlaadimist ja vahendamist. Seega tuleb selgelt luua võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel peatada ja võtta oma valdusesse transiidis olevad kahesuguse kasutusega kaubad juhul, kui neid võidakse või kavatsetakse kasutada kolmandas riigis massihävitusrelvade levitamiseks või massihävitusrelvade kandevahendina, ning vahendustegevusi tuleks kontrollida juhul, kui pädev riiklik asutus on teatanud tarnijale või tarnija on teadlik, et tema tegevuse tagajärg võib olla ebaseaduslike massihävitusrelvade tootmine või tarnimine kolmandatesse riikidesse. (15) Soovitav on saavutada kontrolli ühtne ja järjekindel kohaldamine kogu ELis, et vältida ELi ja rahvusvahelise julgeoleku kahjustamist ning ebaausat konkurentsi ELi eksportijate vahel. Kooskõlas Thessaloniki tegevuskava soovitustega, mille riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu 2003. aasta juunis ja mida täiendab massihävitusrelvade strateegia, on nimetatud eesmärgil otsustatud järgmist: - laiendada tingimusi, mis võimaldavad liikmesriikidel konsulteerida teiste liikmesriikidega enne ekspordiloa andmist, mis võib näiteks kahjustada teise liikmesriigi olulisi julgeolekuhuve; - tagada määruses loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli riikliku rakendamise tingimuste suurem ühituvus; - täiustada mittemateriaalsete tehnoloogiasiirete määratlust, nii et see hõlmaks kontrollitava tehnoloogia kättesaadavaks tegemist väljaspool ELi asuvatele isikutele ning elektrooniliste vahendite kaudu osutatavaid tehnilise abi teenuseid; kohandada (artikli 16 muutmisega) mittemateriaalsete tehnoloogiasiiretega seotud arvestuse pidamise nõuded eksportijate tegelikele võimalustele vastavaks; - ühtlustada määrusega kooskõlas antavate erinevate ekspordilubade kasutamistingimused; - viia tundliku teabe vahetamine liikmesriikide vahel rohkem kooskõlla mõnede rahvusvaheliste ekspordikontrollimeetmete puhul kehtivate tavadega, eelkõige kehtestades määrusega „jõus oleva keeldumise” või „kehtiva keeldumise” mõiste, ning luua liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks turvalise elektroonilise süsteemi sisseseadmise võimalus. (16) (5) Kuna eri riikides tegutsevate ELi eksportijate suhtes võivad kehtida erinevad ekspordikontrolli standardid, on ette nähtud, et komisjon võib pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega, eelkõige selleks, et kolmandad riigid tunnustaksid ELis kehtivat korda ja selle iseärasusi, näiteks kahesuguse kasutusega kaupade ühtset turgu ja ühist väliskaubanduspoliitikat, mis kehtib kahesuguse kasutusega kaupade kohta. ⎢1334/2000 põhjendus 14 ? uus (17) Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad ð tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ï sanktsioonid. ∫uus (18) Selleks, et tugevdada EL-i kahesuguse kasutusega kaupade ja nendega seotud teenuste ekspordi korda ning vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1540, on vaja kehtestada kriminaalkaristused, eriti määruse ja liikmesriikides määruse rakendamiseks vastu võetud eeskirjade tõsiste rikkumiste korral. Lisaks võttis Euroopa Ülemkogu 17.–18. juunil 2004. aastal vastu deklaratsiooni kriminaalsanktsioonide kohta, milles tuletatakse meelde 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia raames liikmesriikide poolt võetud kohtustust võtta vastu ühised tegevuspõhimõtted seoses kriminaalsanktsioonidega massihävitusrelvadega seotud materjalide ebaseadusliku ekspordi, vahendamise ning salakaubanduse suhtes. (19) Määrusega sätestatakse laiahaardeline raamistik, mis reguleerib kahesuguse kasutusega kaupade, tehnoloogia või teenuste eksportimist Euroopa Liidust. Seetõttu on õiguskindlus äärmiselt oluline eksportijate jaoks, kes ekspordivad kaupu või teenuseid, mille kohta kehtib käesolev määrus, ning kes on tegutsenud kooskõlas määruse ja selle alusel vastu võetud rakendussätetega. (20) Riiklikud pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse rakendamise eest, peavad nende sätete tõhusaks rakendamiseks teadma eksportijaid, kes kavatsevad eksportida kahesuguse kasutusega kaupu, või tarnijaid, kes kavatsevad edastada määruse IV lisas loetletud kaupa ühenduse piires. ⎢1334/2000 põhjendus 15 (kohandatud) Euroopa Parlament on oma seisukoha avaldanud 13. aprilli 1999. aasta resolutsioonis.[8] ⎢1334/2000 põhjendus 16 (kohandatud) Eespool öeldut silmas pidades tuleks määrus (EÜ) nr 3381/94 kehtetuks tunnistada, ⎢1334/2000 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK REGULEERIMISE OBJEKT JA √ MÕISTED ∏ MÄÄRATLUSED ⎢1334/2000 ? uus Artikkel 1 Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ð ja nendega seotud teenuste ja transiidi ï kontrollimiseks. ⎢1334/2000 põhjendus 2 (kohandatud) ? uus Artikkel 2 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) kahesuguse kasutusega kaubad — kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel, kaasa arvatud kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel; b) eksport — i) ekspordiprotseduur √ määruse (EMÜ) nr 2913/1992 ∏ (ühenduse tolliseadustiku) artikli 161 tähenduses; ii) reeksport kõnealuse tolliseadustiku artikli 182 tähenduses;, ning iii) tarkvara ja tehnoloogia edastamine või ð tehnilise abi andmine ï elektrooniliste andmekandjate kaudu √ , kaasa arvatud ∏ või faksi, või telefonið , elektronposti või mõne muu elektroonilise vahendi ï teel √ Euroopa ∏ Üühendusest väljaspool asuvasse sihtkohta; tehnoloogia suulise edastamise puhul telefoni teel kehtib see ainult juhul, kui kõnealust tehnoloogiat käsitleva dokumendi asjakohane osa loetakse telefoni teel ette või seda kirjeldatakse ð telefoni teel ï nii, et saadakse sama lõpptulemus ð , kaasa arvatud sellise tarkvara, tehnoloogia või tehnilise abi kättesaadavaks tegemine elektroonilises vormis ï ; ?iv) vahendusteenuste osutamine tehingute puhul, mille käigus viiakse kahesuguse kasutusega kaupu Euroopa ühendusest kolmanda riigi territooriumile; ï c) eksportija — mis tahes füüsiline või juriidiline isik ð või partnerlus: ï i) kelle nimel ekspordideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole √ Euroopa ∏ Üühenduse tolliterritooriumi. Kui ei ole sõlmitud ekspordilepingut või kui lepingu pool ei tegutse iseenda nimel, on √ eksportija isik, kellel on ∏ otsustavaks õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole √ Euroopa ∏ Üühenduse tolliterritooriumi; ii) “eksportija” on ka selline füüsiline või juriidiline isik, kes teeb otsuse tarkvara või tehnoloogia edastamise ð või kättesaadavaks tegemise ï kohta ð või annab tehnilist abi ï elektrooniliste andmekandjate kaudu või faksi või telefoni teel √ Euroopa ∏ Üühendusest väljaspool asuvasse sihtkohta.; ∫uus iii) kes osutab teenuseid vahendajana punktis e määratletud tähenduses. ⎢ 1334/2000 Kui kahesuguse kasutusega kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool ühendust asuv isik, on eksportijaks ühenduses asuv lepingupool; d) ekspordideklaratsioon — dokument, millega isik väljendab ettenähtud vormis ja viisil oma soovi suunata kahesuguse kasutusega kaubad ekspordiprotseduurile;. ∫uus e) kahesuguse kasutusega kaupadega seotud vahendusteenused – isikute, üksuste ja partnerluste tegevused, mille käigus: - peetakse läbirääkimisi tehingute üle või korraldatakse tehinguid, mille eesmärk on I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ost, müük või tarnimine kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki; või - ostetakse, müüakse või tarnitakse selliseid kaupu kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki; f) vahendaja – juriidiline või füüsiline isik, kes osutab I lisas loetletud kahekordse kasutusega kaupade vahendusteenuseid Euroopa ühenduse tolliterritooriumilt kolmandasse riiki; g) transiit – kahesuguse kasutusega kaupade veo sisenemine Euroopa ühenduse tolliterritooriumile ja selle läbimine sihtpunktiga väljaspool Euroopa ühendust; h) ühekordne ekspordiluba – luba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kaupade edastamiseks ühele kolmanda riigi lõppkasutajale ja mis kehtib ühe või enama kahesuguse kasutusega kauba või tehnoloogia kohta; i) ühenduse üldine ekspordiluba – teatavatesse sihtriikidesse eksportimise luba (EU 001), mis antakse kõigile eksportijatele, kes jälgivad artikli 6 lõikes 1 ja II lisas loetletud kasutustingmusi; j) ekspordi koondluba – luba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kahesuguse kasutusega kaupade liigi või kategooria kohta ning mis võib kehtida eksportimiseks ühele või enamale kindlaksmääratud lõppkasutajale ühte või enamasse kindlaksmääratud kolmandasse riiki; k) riiklik üldine ekspordiluba – riiklik luba, mis avaldatakse liikmesriigi ametlikus teatajas ja mis kehtib kõigi eksportijate kohta, kes asuvad liikmesriigis, kus luba avaldatakse, ja kes vastavad liikmesriigi õigusega sätestatud tingimustele; luba hõlmab üht või mitut kindlaksmääratud riiki ning riigi õiguses määratletud kahesuguse kasutusega kaupu, mille kohta ei kehti artiklis 9 esitatud teatamisnõue; l) tarnija – juriidiline või füüsiline isik või partnerlus, kes edastab käesoleva määruse V lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupu ühest liikmesriigist teise. ⎢ 1334/2000 II PEATÜKK REGULEERIMISALA ARTIKKEL 3 1. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks on vaja ekspordiluba. 2. Vastavalt artiklile 4 või 5 on luba vaja ka teatavate I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks kõikidesse või teatavatesse sihtkohtadesse. ∫uus 3. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupadega seotud vahendusteenuste osutamise jaoks on vaja luba juhul, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, mille territooriumil vahendaja asub, on teavitanud vahendajat või vahendajal on põhjust kahtlustada, et nimetatud kahesuguse kasutusega kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada massihävitusrelvade levitamiseks või nende kandevahenditena, rikkudes asjaomaseid rahvusvahelisi lepinguid ja kohustusi. 4. Käesolevat määrust ei kohaldata selliste kahesuguse kasutusega kaupade suhtes, mis ainult läbivad ühenduse territooriumi, st selliste kaupade suhtes, millele ei ole määratud muud tollikäitlusviisi või kasutust peale välistransiidiprotseduuri või mis on lihtsalt paigutatud vabatsooni või -lattu ja mille kohta ei pea pidama laoarvestust. 4. Liikmesriikide tolliametid võivad kontrollimise eesmärgil ajutiselt peatada I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade transiidi. Kui sellise kontrolli tulemusel on riiklikel pädevatel asutustel tõsist alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada massihävitusrelvade ebaseaduslikuks levitamiseks või rahvusvahelise julgeoleku ohustamiseks, rikkudes seega rahvusvahelisi lepinguid ja kohustusi, võivad nad otsustada võtta kõnealused kahesuguse kasutusega kaubad oma valdusse. ⎢ 1334/2000 53. Käesolevat määrust ei kohaldata teenuste osutamise või tehnoloogia edastamise suhtes, kui sellega kaasneb füüsiliste isikute piiriülene liikumine. ⎢ 1334/2000 ?uus Artikkel 4 1. I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba juhul, kui eksportija asukohaliikmesriigi pädev asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt keemia-, tuuma- või bioloogiliste relvade või teiste tuumalõhkeseadmete arendamiseks, tootmiseks, töötlemiseks, kasutamiseks, hooldamiseks, ladustamiseks, avastamiseks, identifitseerimiseks või levitamiseks või selliste relvade kanderakettide arendamiseks, tootmiseks, hooldamiseks või ladustamiseks. 2. I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui ostjariik või sihtriik on hõlmatud relvaembargoga vastavalt nõukogu ühisele seisukohale või ühismeetmele või OSCE otsusele või tema suhtes on kehtestatud relvaembargo ÜRO julgeolekunõukogu siduva resolutsiooni alusel ning kui lõikes 1 osutatud asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on või võivad olla tervikuna või osaliselt ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks. Käesolevas lõikes tähendab „sõjaline lõppkasutus” järgmist: a) lülitamine liikmesriikide sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas sisalduvate kaupade hulka; b) tootmis-, katse- ja analüüsiseadmete ja nende komponentide kasutamine eespool nimetatud sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas sisalduvate kaupade arendamiseks, tootmiseks või hooldamiseks; c) lõpetamata toodete kasutamine eespool nimetatud sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas sisalduvaid kaupu tootvas tehases. 3. I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui lõikes 1 osutatud asutus on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada riigi sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas sisalduvate selliste kaupade osade või komponentidena, mis on kõnealuse liikmesriigi territooriumilt eksporditud ilma selle liikmesriigi loata või vastuolus selle liikmesriigi õigusaktides sätestatud loaga. 4. Kui eksportija on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mida ta kavatseb eksportida ning mis ei ole loetletud I lisas, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel lõikes 1, 2 või 3 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama lõikes 1 osutatud asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral tuleb esitada luba. 5. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimisel luba, kui eksportijal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on tervikuna või osaliselt ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil. 6. Liikmesriik, kes vastavalt lõigetele 1-5 kehtestab loanõude I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimisel, teavitab sellest vajaduse korral teisi liikmesriike ja komisjoni. ?Samuti teatab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile igast vastavalt käesolevale artiklile kehtestatud üldisest loanõudest loetlemata kaupade ekspordi suhtes ja lõppkasutajate/ vastuvõtjate nimed, kelle puhul selliseid nõudeid kohaldatakse. ï Teised liikmesriigid võtavad seda teavet asjakohasel viisil arvesse ning teatavad sellest võimalust mööda oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele siseriiklikele ametiasutustele. 7. Artikli 9 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse juhul, kui tegemist on kahesuguse kasutusega kaupadega, mida ei ole loetletud I lisas. ∫uus 8. Eksportijad võivad nõuda selle riigi pädevalt asutuselt, kelle territooriumil nad asuvad, teavet selle kohta, kas loetlemata kaupade ekspordi jaoks on vastavalt käesolevale artiklile vaja luba. Pädevad riigiasutused vastavad 20 tööpäeva jooksul pärast eksportija täieliku päringu esitamist. ⎢1334/2000 (kohandatud) 89. Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust võtta siseriiklikke meetmeid vastavalt määruse (EMÜ) nr 2603/69 artiklile 11. Artikkel 5 1. Liikmesriik võib I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise keelata või kehtestada nende eksportimisel loanõude riigi julgeoleku või inimõigustega seotud kaalutlustel. 2. Liikmesriigid teatavad kõikidest lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetest viivitamata komisjonile ning esitavad nende üksikasjalikud põhjendused. 3. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata ka kõikidest lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetega seotud muudatustest. 4. Komisjon avaldab vastavalt lõigetele 2 ja 3 teatavaks tehtud meetmed Euroopa √ Liidu ∏ Ühenduste Teataja C-seerias. III PEATÜKK EKSPORDILUBA ARTIKKEL 6 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse teatava ekspordi puhul II lisas sätestatud ühenduse üldine ekspordiluba. ∫uus a) Eksportijad, kes kavatsevad kasutada ühenduse üldist ekspordiluba, teatavad oma kavatsusest kasutada ühenduse üldist ekspordiluba või nimetatud loa esmakordsest kasutamisest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mille territooriumil nad asuvad; teavitada tuleb hiljemalt kolmkümmend päeva pärast esimese ekspordi toimumist. Liikmesriigid edastavad registreerimisteated komisjonile ja teistele liikmesriikidele. b) Selle liikmesriigi pädevad asutused, mille territooriumil eksportija asub, keelavad ühenduse üldise ekspordiloa kasutamise juhul: - kui selle asutused on eksportijale teatanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1, 2 või 3 osutatud eesmärgil - või kui eksportija on teadlik, et kõnealuseid kaupu kavatsetakse kasutada eespool nimetatud eesmärkidel; - kui asjaomaseid kaupu eksporditakse tollivabasse tsooni või vabalattu, mis asub kõnealuse loaga hõlmatud sihtkohas. Nimetatud juhtudel hindab liikmesriigi pädev asutus üksikuid taotlusi artikli 8 lõikes 1 loetletud kriteeriumide põhjal otsustamaks, kas asjaomaseid kaupu saab eksportida koond- või ühekordse ekspordiloaga või tuleb nende eksportimine keelata. ⎢1334/2000 (kohandatud) 2. Igasuguse muu ekspordi korral, mille jaoks on vastavalt käesolevale määrusele vaja luba, annab loa selle liikmesriigi pädev asutus, mille territooriumil eksportija asub. Olenevalt lõikes 13 sätestatud piirangust võib anda ühekordse loa või koond- või üldloa. √ Kõik load kehtivad ∏ Luba kehtib kogu √ Euroopa ∏ Üühenduses. ∫uus Liikmesriigid määravad kindlaks ekspordiloa taotluste läbivaatamise tähtajad ja teavitad nendest komisjoni ja liikmesriigi eksportijaid ⎢ 1334/2000 Loa saamiseks võib vajaduse korral kehtestada nõudeid ja tingimusi, näiteks kohustuse esitada aruanne lõppkasutuse kohta. 3. Üldluba ei hõlma II lisa 2. osas loetletud kaupu. ∫uus 3. Riiklik üldine ekspordiluba: a) ei hõlma II lisa 2. osas loetletud kaupu ega kaupu ja riike, mille suhtes kehtib artikli 9 lõike 2 alusel loa andmisest keeldumine; b) Seda tohivad kasutada ainult eksportijad, kes on teatanud hiljemalt 30 päeva pärast esimest vedu selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil nad asuvad, oma kavatsusest kasutada riiklikku üldist ekspordiluba; ⎢ 1334/2000 4. Liikmesriigid peavad üldloale märkima, et c) Seda ei tohi kasutada juhul, kui asjaomased asutused on eksportijale teatanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada mõnel artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud eesmärgil või kui eksportija on teadlik, et kaubad on mõeldud kasutamiseks eespool nimetatud eesmärkidel. 45. Liikmesriigid võivad oma siseriiklikes õigusaktides säilitada või ette näha võimaluse anda konkreetsele eksportijale koondluba kahesuguse kasutusega kauba tüübi või kategooria kohta, mis võib kehtida ekspordi suhtes ühte või enamasse kindlaksmääratud riiki. 56. Liikmesriigid esitavad komisjonile asutuste nimekirja, kelle pädevuses on: a) anda välja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordilubasid; ∫uus b) anda välja kahesuguse kasutusega kaupadega seotud vahendusteenuste ekspordilubasid; c) otsustada võtta oma valdusse transiidis olevad kahesuguse kasutusega kaubad; d) anda välja edastuslubasid üksnes juhul, kui need asutused ei ole loetletud artikli 6 lõike 5 punktis a. ⎢1334/2000 (kohandatud) Komisjon avaldab nende asutuste nimekirja Euroopa √ Liidu ∏ Ühenduste Teataja C-seerias. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus Artikkel 7 1. Kui kahesuguse kasutusega kaubad, mille kohta on esitatud taotlus saada ühekordne luba eksportimiseks II lisas loetlemata sihtkohta või, VIV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade puhul, mis tahes sihtkohta, paiknevad või hakkavad paiknema ühes või mitmes liikmesriigis väljaspool seda liikmesriiki, kus taotlus on esitatud, märgitakse see asjaolu loataotlusele. Selle liikmesriigi pädev asutus, kellele loataotlus on esitatud, konsulteerib viivitamata kõnealuse ühe või mitme liikmesriigi pädeva asutusega ja esitab asjakohase teabe. Liikmesriik või liikmesriigid, kellega on konsulteeritud, teatavad 10 tööpäeva jooksul loa andmisega seotud võimalikest vastuväidetest, mis on siduvad selle liikmesriigi jaoks, kus taotlus on esitatud. Kui vastuväiteid ei ole esitatud 10 tööpäeva jooksul, loetakse, et konsulteeritud liikmesriigil või liikmesriikidel vastuväited puuduvad. Erandjuhul võib konsulteeritav liikmesriik taotleda 10päevase tähtaja pikendamist. Kõnealune ajapikendus ei või siiski ületada 30 tööpäeva. 2. Kui eksport võib kahjustada liikmesriigi olulisi julgeolekuhuve, võib liikmesriik taotleda, et teine liikmesriik ekspordiluba ei annaks, või kui luba on juba antud, et see tühistataks, peatataks, tunnistataks kehtetuks või seda muudetaks. ?Sellekohased taotlused saadetakse edasi teistele liikmesriikidele ja komisjonile. ï Taotluse saanud liikmesriik alustab taotluse esitanud liikmesriigiga otsekohe √ konsulteerimist ∏läbirääkimisi, mis ei ole siduvad, ja mis tuleb viib need 10 tööpäeva jooksul lõpule viia . ?Taotluse esitanud riik ja taotluse saanud riik võivad kümne tööpäeva jooksul paluda komisjonil tõstatada küsimus käesoleva määruse artikli 18 alusel loodud koordineerimisrühmas. Juhul, kui taotluse saanud liikmesriik otsustab luba mitte anda, tuleb sellest teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele. ï ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus Artikkel 8 1. Kui liikmesriigid otsustavad, kas käesoleva määruse alusel ð ühekordset ï ekspordiluba ð , koondluba või vahendusteenuste osutamise luba ï anda või mitte, võtavad nad arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi, sealhulgas järgmist: a) ülesandeid ja kohustusied, mida nad on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel; b) nõukogu ühise seisukoha või ühismeetme, OSCE otsuse või ÜRO Jjulgeolekunõukogu siduva resolutsiooni alusel kehtestatud sanktsioonidest tulenevaid kohustusied; c) riiklikudke välis- ja julgeolekupoliitika kaalutlusedi, sealhulgas neeid, mis sisalduvad Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendis; d) kavandatud lõppkasutusega ja sellest kõrvalekaldumise ohuga seotud kaalutlusied. ∫uus 2. Lisaks lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele võtavad liikmesriigid koondloa või vahendamisloa taotluste hindamisel arvesse, kas eksportija on kasutanud käesoleva määruse sätete ja eesmärkidega kooskõla tagamiseks ning loa tingimustele ja nõuetele vastamiseks proportsionaalseid ja asjakohaseid vahendeid ja menetlusi. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus Artikkel 9 1. Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ekspordiloa ð ja vahendusteenuste osutamise loa ï taotlemiseks nõutavad asjakohased andmedð , sealhulgas kolmandatelt isikutelt saadud asjakohase teabe, et liikmesriigi pädev asutus oleks kõigest teadlik, eelkõige eksporditavate kaupade lõppkasutajast, sihtriigist ja lõppkasutusest. ï 2. Tegutsedes vastavalt käesolevale määrusele, võib pädev asutus keelduda ekspordiloa ð või vahendamisloa ï andmisest ja tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada tema poolt välja antud ekspordi ð või vahendusteenuste osutamise ï loa või seda muuta. Kui ð ekspordi- või vahendamis ï loa andmisest keeldutakse, luba tühistatakse, peatatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda piiratakse oluliselt ð või kui on otsustatud, et kahesuguse kasutusega kauba eksporti või vahendusteenuste osutamist ei saa lubada ï, teatab asutus sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile ning vahetab teiste liikmesriikide ja komisjoniga jagab nendega asjakohast teavet, järgides artikli 15 lõike 3 sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta ∫uus Sellised teatamised tehakse turvaliste elektrooniliste teabeedastusvahendite teel, mida kasutatakse liikmesriikidel ja komisjonile kättesaadava tundliku teabe vahetamiseks ning turvalise süsteemi teel, mis võidakse luua kooskõlas artikli 15 lõikega 4. Liikmesriigid vaatavad käesoleva lõike alusel teatatud keeldumised üle kolme aasta jooksul pärast keeldumisest teatamist ning tühistavad või muudavad need või uuendavad neid. Keeldumised, mida ei tühistata ega muudeta, jäävad kehtima. Kui liikmesriik peatab ekspordi- või vahendamisloa, teatab ta sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning jagab nendega asjakohast teavet, järgides artikli 15 lõike 3 sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta. Peatamise perioodi lõpus teatatakse liikmesriikidele ja komisjonile lõplik hinnang. Kui luba tühistatakse, teatakse sellest vastavalt teisele lõikele. ⎢1334/2000 (kohandatud) ? uus 3. Enne seda, kui liikmesriik annab välja ekspordi √ või vahendusteenuste osutamise ∏ loa, mille väljaandmisest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on eelnenud kolme aasta jooksul põhimõtteliselt identse tehingu puhul ð (st tehing, mis hõlmab põhimõtteliselt sama lõppkasutust või kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad sama lõppkasutaja juures või suuremas üksuses, kuhu kuulub sama lõppkasutaja) ï keeldunud ð ning nimetatud keeldumine veel kehtib ï, konsulteerib ta kõigepealt keeldunud liikmesriigi või liikmesriikidega√ , ∏ ð kes vastavalt lõikes 2 ettenähtud korrale ï ð on keeldunud loa andmisest ï ð ning sellest vastavalt lõike 2 neljandale lõigule teatanud, ning teavitab komisjoni selliste konsultatsioonide alustamisest ï. Kui liikmesriik √ kavatseb ∏ otsustab pärast ð sellist ï konsulteerimist siiski loa anda, teavitab ta sellest liikmesriike ja komisjoni ning esitab kogu asjakohase informatsiooni, millel √ kavatsus ∏otsus põhineb. ∫uus 4. Liikmesriigi pädev asutus teavitab liikmesriike ja komisjoni selliste transiidis olevate kaupade suhtes loa andmisest keeldumisest, mille nad on artiklit 3 kohaldades enda valdusse võtnud. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus Artikkel 10 1. Kõik ühekordsed ekspordi-, vahendamis- ja koondload antakse välja √ vormidel, ∏ ð mis sisaldavad kõiki ï √ III ∏ lisas IIIa sätestatud näidisele vastavatel vormidel ð elemente ning on samas järjestuses nagu näidis ï . ?Vormide ühtlustamiseks ette nähtud meetmeid võetakse vastu vastavalt artiklis 19 osutatud menetlusele. ï 2. Koguselisi piiranguid sisaldavad ekspordi koondload kuuluvad eksportijate taotluse korral jagamisele. 3. Artikli 6 lõike 32 alusel antavad √ riiklikud ∏ ekspordi üldload avaldatakse kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ja tavadega. Need antakse välja lisas IVIIIb sätestatud juhiste kohaselt ð ning komisjoni teavitatakse sellest ï . ∫uus 4. Liikmesriigid võivad anda ekspordilubasid välja elektroonilisel kujul. Selleks et toll ja muud asjakohased asutused saaksid kontrollida, kas ekspordiluba on olemas, võib sisse seada turvalise süsteemi, mille kaudu saab muuta kättesaadavaks info, mida ekspordiluba sisaldab. Otsuse sellekohase sätte rakendamise ja kohaldamise viiside kohta võib vastu võtta vastavalt artiklis 19 osutatud menetlusele. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus IV PEATÜKK KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE LOETELU AJAKOHASTAMINE ARTIKKEL 11 I ja IV lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelusid ajakohastatakse ð vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusele ï kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriið gid ïk on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. ⎢1334/2000 (kohandatud) 2432/2001 Art. 1.a ? uus V PEATÜKK TOLLIPROTSEDUURID ARTIKKEL 12 1. Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiformaalsuste täitmisel ekspordideklaratsiooni aktsepteerivas tolliasutuses peab eksportija tõendama, et nõuetekohane ekspordiluba on saadud. 2. Eksportijalt võib nõuda mis tahes tõendava dokumendi tõlkimist selle liikmesriigi ametlikku keelde, kus ekspordideklaratsioon esitatakse. 3. Ilma et see piiraks talle ühenduse tolliseadustikuga antud ja sellest tulenevaid volitusi, võib liikmesriik samuti peatada kaupade eksportimise oma territooriumilt ajavahemikuks, mis ei ületa lõikes 4 osutatud ajavahemikke, või vajaduse korral muul viisil takistada kehtiva loa saanud I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade väljaviimist ühendusest tema territooriumi kaudu, kui on põhjust kahtlustada, et: a) loa andmisel ei arvestatud asjakohast teavet, või b) asjaolud on pärast loa väljaandmist oluliselt muutunud. 4. Lõikes 3 osutatud juhul konsulteeritakse viivitamata ekspordiloa andnud liikmesriigi pädeva asutusega, et see võiks artikli 9 lõike 2 kohaselt võtta meetmeid. Kui pädev asutus otsustab loa kehtima jätta, peab ta vastuse esitama 10 tööpäeva jooksul, mida võib tema taotluse korral erandjuhul pikendada kuni 30 tööpäevani. Sel juhul, või kui vastust ei ole saadud 10 või 30 päeva jooksul, lubatakse kahesuguse kasutusega kaubad viivitamata eksporti. Loa andnud liikmesriik teatab sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Artikkel 13 1. Liikmesriigid võivad ette näha, et kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi tolliformaalsusi võib täita üksnes selleks volitatud tolliasutustes. 2. Liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 1 sätestatud õigust, teevad komisjonile teatavaks nõuetekohaste volitustega tolliasutused. Komisjon avaldab selle teabe Euroopa Ühenduste √ Liidu ∏ Teataja C-seerias. Artikkel 14 Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 843 ja artiklite 912a–912 g sätteid kohaldatakse selliste kahesuguse kasutusega kaupade ekspordile, reekspordile ja tolliterritooriumilt väljaviimisele kehtestatud piirangute suhtes, mille ekspordiks on käesoleva määruse alusel vaja luba. VI PEATÜKK HALDUSKOOSTÖÖ ARTIKKEL 15 1. Koostöös komisjoniga võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks, eelkõige kõrvaldamaks ohtu, et võimalikud erinevused ekspordikontrolli kohaldamises kahesuguse kasutusega kaupade suhtes võivad põhjustada häireid kaubavahetuses, mis võib tekitada raskusi ühele või mitmele liikmesriigile. 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks seoses tundlike lõppkasutajatega, et tagada käesolevas määruses käsitletud eksportijatele ühtsed suunised. ?Vahetatav teave sisaldab: ï ∫uus a) teavet süüdimõistvate otsuste kohta ekspordiga seotud kuritegudes; b) vastavalt vajadusele muid luureandmeid tundlike vahendajate, kasutatavate marsruutide ja kaubasaajate kohta. ⎢ 1334/2000 3. Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks)[9] ja eriti selle sätteid teabe konfidentsiaalsuse kohta kohaldatakse mutatis mutandis , ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 18 kohaldamist. ∫uus 4. Teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel ja vajaduse korral komisjoniga võib sisse seada turvalise ja krüpteeritud süsteemi, järgides tingimusi, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikli 19 lõikes 3 osutatud menetlustega. 5. Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud koostöö lihtsustamiseks vajalikke meetmeid võib võtta kooskõlas artiklis 19 osutatud menetlusega. ⎢ 1334/2000 VII PEATÜKK KONTROLLIMEETMED ARTIKKEL 16 ∫uus 1. I lisas loetletud kaupade eksportijad ning füüsilised ja juriidilised isikud või partnerlused, kes soovivad seoses kahesuguse kasutusega kaupadega pakkuda vahendusteenuseid kolmandates riikides, ning füüsilised ja juriidilised isikud, kes kavatsevad ühenduse piires vedada IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupu, teatavad liikmesriigi pädevale asutusele, mis on kindlaks määratud artiklis 6, oma kavatsusest eksportida kõnealuseid kaupu või pakkuda nimetatud teenuseid. Sellekohase registreerimise vastu võtnud riik teavitab sellest teisi liikmesriike ja komisjoni. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus -1. 2. i) ð Materiaalsete kahesuguse kasutusega kaupade ï E√ e ∏ksportijad peavad pidama ekspordi kohta üksikasjalikku registrit või arvestust vastavas liikmesriigis kehtiva tava kohaselt. Nimetatud register või arvestus sisaldab eelkõige äridokumente, näiteks kaubaarved, lastimanifestid ning veo- ja muud lähetusdokumendid, mis sisaldavad piisavalt teavet, et kindlaks teha: a) kahesuguse kasutusega kaupade kirjeldus; b) kahesuguse kasutusega kaupade kogus; c) eksportija ja kaubasaaja nimi ning aadress; d) kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja, juhul kui see on teada. ∫uus ii) Tarnijad, kes edastavad V lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupu, peavad pidama vedude kohta üksikasjalikku registrit või arvestust vastavas liikmesriigis kehtiva tava kohaselt. Nimetatud register või arvestus sisaldab eelkõige äridokumente, näiteks kaubaarved, lastimanifestid, veo- ja muud lähetusdokumendid ning edastuseelses teates sisalduvat teavet, mis on määratletud V lisa II osas. iii) Artikli 2 punkti b alapunktis iii määratletud ekspordi ja vahendusteenuste kohta peavad eksportijad/vahendajad registrit või arvestust, et nõudmise korral tõestada edastatud/vahendatud kahesuguse kasutusega kaupade, tehnoloogia või tarkvara omadusi, kaupade edastamise/vahendamise ajavahemikku ja edastamise sihtkohta. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus 2. 3. Lõikes √ Lõigetes ∏ 1 ð ja 2 ï osutatud registrit, arvestust ja dokumente tuleb säilitada vähemalt kolm aastat alates ekspordi ð /edastamise või vahendusteenuse ï toimumise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse taotluse korral selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil eksportija ð /tarnija või vahendaja ï asub. Artikkel 17 Käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks võtavad liikmesriigid mis tahes meetmeid, võimaldamaks oma pädeval asutusel: a) koguda teavet kahesuguse kasutusega kaupadega seotud mis tahes tellimuste või toimingute kohta; b) tõestada ekspordi kontrollimeetmete nõuetekohast rakendamist, mis võib eelkõige seisneda õiguses siseneda eksporditoiminguga seotud isikute valdustesse. VIII PEATÜKK ÜLD- JA LÕPPSÄTTED√ MUUD SÄTTED JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ ∏ ARTIKKEL 18 1. Asutatakse ð kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ï koordineerimisrühm, mille eesistuja on komisjoni esindaja. Iga liikmesriik määrab koordineerimisrühma oma esindaja. Koordineerimisrühm võib käsitleda√ uurib ∏ kõiki käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimusi, mida võib tõstatada eesistuja või mõne liikmesriigi esindaja, ning muu hulgas ka√ eelkõige ∏ järgmist: a) meetmed, mida liikmesriigid peaksid võtma, teavitamaks eksportijaid ð /teisi asjaomaseid sidusrühmi ï nende käesoleva määruse alusel tekkivatest kohustustest; b) ekspordiloa vorme käsitlevad suunised. ? määruse rakendamise ja jõustamise hea tava ning haldusmenetlused; ï ∫uus c) rakendamisprobleemide käsitlemiseks tehtavate võimalike õiguslike muudatuste tehnilised kaalutlused; d) ühtsed suunised, millega saaks eksportijate suhtes kasutajasõbralikult kättesaadavaks teha teabe ühenduse kahesuguse kasutusega kaupade kontrollikorra ja selle rakendamise kohta liikmesriikides. Koordineerimisrühm annab koosolekute tulemustest aru nõukogule. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus 2. Koordineerimisrühmð a eesistuja ï võib pidada √ peab ∏ läbirääkimisi käesolevas määruses käsitletud ð eksportijate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ï eksportijaid esindavate organisatsioonidega, kui ta peab seda vajalikuks. ∫uus Artikkel 19 Kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia komitee 1. Komisjoni abistab kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia komitee (edaspidi komitee). 2. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud menetlust kohaldatakse määruse rakendamiseks vajalike meetmete vastu võtmisel muudes kui artiklites 21 ja 23 käsitletud valdkondades, ning käesoleva määruse lisade muutuste vastu võtmisel. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. Otsuse 1999/469/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud ajavahemikuks määratakse kaks kuud. 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 20 Komitee eesistuja võib omal algatusel või mõne liikmesriigi esindaja nõudmisel konsulteerida kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia komiteega mis tahes teemal, mis on seotud käesoleva määruse toimimise või kohaldamisega. ⎢ 1334/2000 ?uus Artikkel 2119 Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse kõikide sätete nõuetekohane rakendamine. Liikmesriik peab eelkõige kehtestama käesoleva määruse sätete ja selle rakendamissätete rikkumisega kaasnevad sanktsioonid. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. ?Karistused näevad ette kriminaalkaristusi vähemalt käesoleva määruse sätete tõsiste rikkumiste puhul, milleks on näiteks teadlik käesoleva määrusega ette nähtud loata eksport keemiliste, bioloogiliste või tuumarelvade tootmiseks või arendamiseks või kanderakettide tootmiseks või arendamiseks, mis võiksid eespoolnimetatud relvad sihtpunkti viia, või teabe võltsimine või varjamine, et saada luba, mille andmisest muidu oleks keeldutud. ï ∫uus Artikkel 22 Rahvusvaheline koostöö Ilma et see piiraks vastastikuse haldusabi kokkulepete sätete või ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud tolliprotokollide kohaldamist, võib komisjon pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi lepingute sõlmimiseks, mis näevad ette käesolevas määruses käsitletavate kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimise kordade vastastikust tunnustamist, eelkõige selleks, et vältida loa nõudmist reekspordiks, mis toimub Euroopa ühenduse territooriumil. Läbirääkimised toimuvad kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 lõikes 3 kehtestatud korraga ning vajaduse korral Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga. Artikkel 23 Kui see on asjakohane ja kui on kaalul ühenduse finantseeritud projektid, võib komisjon teha ettepaneku asjaomaste ELi õiguslike raamistike või kokkulepete raames kolmandate riikidega, et vajaliku ekspordiloa andmise üle otsustamiseks loodaks erikomitee, kuhu kuuluvad kõikide ELi liikmesriikide pädevad asutused, eesmärgiga tagada kahesuguse kasutusega kaupade või tehnoloogiaga seotud projektide korralik toimimine. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus Artikkel 2024 Iga liikmesriik teavitab komisjoni käesoleva määruse rakendamiseks vastuvõetud õigusnormidest, sealhulgas artiklis 1921 osutatud meetmetest. Komisjon teatab nendest teistele liikmesriikidele. Iga kolme aasta järel ð vaatab komisjon käesoleva määruse rakendamise üle ja ï esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse √ selle ∏ kohaldamise kohta aruande ð , mis sisaldab vajaduse korral määruse muutmise ettepanekuid ï . Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks ð , sealhulgas liikmesriigis kasutusel olevaid lubasid kasutavate eksportijate arvu, eksportijatele antud erinevate lubade arvu, ühenduse ekspordi üldluba kasutavate ettevõtete registrid või vastavalt käesoleva määruse artiklitele peetud kahepoolsete konsultatsioonide arvu. ï Artikkel 2125 1. IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesiseseks veoks on vaja luba. Üldluba ei hõlma IV lisa 2. osas loetletud kaupu. 2. a) Liikmesriik võib nõuda luba muude kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamiseks oma territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile, kui edasitoimetamise ajal: - edasitoimetaja teab, et asjaomaste kaupade lõplik sihtkoht asub väljaspool ühendust, - nõuab see liikmesriik, kust kaubad edasi toimetatakse, vastavalt artiklile 3, 4 või 5 luba nende kaupade eksportimiseks kõnealusesse lõppsihtkohta ning kui otse tema territooriumilt toimuvaks ekspordiks ei ole antud üld- või koondluba, - ei pea kaubad läbima selles liikmesriigis, kuhu need toimetatakse, ühtki ühenduse tolliseadustiku artiklis 24 määratletud töötlemist või toimingut. b) Vedamisluba tuleb taotleda sellest liikmesriigist, kust kahesuguse kasutusega kaubad edasi toimetatakse. ∫uus 1. V lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade või tehnoloogia ühendusesisesel edastamisel peab tarnija kaheksa tööpäeva enne kaupade edasitoimetamise kuupäeva edastamisest ette teatama selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil kaup asub ning nimetatud pädev astus teavitab liikmesriiki, mille territooriumil tarnija asub. 2. Edastamiseelne teade peab sisaldama IV lisa II osas loetletud teavet. 3. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus saab peatada kaupade edastamise juhul, kui: a) tarnija ei ole oma asukohaliikmesriigi asutuses registreeritud või ei ole esitanud kogu V lisa II osas nõutud teavet; b) asutusel on piisavalt põhjust uskuda, et kaupade edastamine on vastuolus ELi või liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega. Sel juhul alustab edastusteate saanud liikmesriigi pädev asutus konsultatsiooni asjaomaste liikmesriikidega Kui juhtumi uurimise tulemusena jääb liikmesriik oma esialgse otsuse juurde kaupade edastamine peatada, võivad asjaomased liikmesriigid pöörduda komisjoni või teiste liikmesriikide poole küsimuse laiemaks arutamiseks. Lõplik otsus koos põhjendusega teatatakse komisjonile ja liikmesriikidele. ⎢1334/2000 (kohandatud) ?uus c)ð Liikmesriigi pädev asutus ei saa edastamist peatada, ï kKui liikmesriik, kust kaubad edasi toimetatakse, on artiklis 7 sätestatud konsultatsioonide käigus juba andnud nõusoleku kahesuguse kasutusega kaupade edasiseks eksportimiseks, antakse edasitoimetajale kohe vedamisluba, välja arvatud juhul, kui asjaolud on oluliselt muutunud. d) Liikmesriik, kes võtab vastu sellist nõuet sisaldava õigusakti, teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida ta on võtnud. Komisjon avaldab nimetatud teabe Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias. 3.4. Lõigete 1 ja 2 kohased meetmed ei hõlma ühendusesisest piirikontrolli, vaid üksnes kontrolli, mis kuulub tervel ühenduse territooriumil mittediskrimineerival viisil kohaldatavasse tavalisse kontrollimenetlusse. 4.5. Lõigete 1,ja 2 ð ja 3 ï kohaste meetmete kohaldamine ei tohi mingil juhul põhjustada seda, et kauba edasitoimetamisele ühest liikmesriigist teise seatakse rangemad piirangud kui sama kauba eksportimisele mitteliikmesriiki. 5. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisese veo dokumente ja arvestusi tuleb säilitada vähemalt kolm aastat alates edasitoimetamise kalendriaasta lõppemisest ning need tuleb nõudmise korral esitada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kust need kaubad edasi toimetati. 6. Liikmesriik võib oma siseriiklikes õigusaktides sätestada nõude, et I lisa 2. osa 5. kategoorias loetletud ning VIV lisas loetlemata kaupade ühendusesisese edastamise korral kõnealusest liikmesriigist tuleb liikmesriigi pädevale asutusele esitada nende kaupade kohta lisateavet. 7. I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisest edastamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides tuleb selgelt märkida, et ühendusest eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis. Artikkel 2226 Käesolev määrus ei mõjuta: - Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 296 kohaldamist, - Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamist. Artikkel 2327 Määrus (EÜ) nr 3381/94 √ 1334/2000 ∏ tunnistatakse kehtetuks √ alates […] ∏ . Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud ekspordiloa taotluste suhtes kohaldatakse siiski jätkuvalt määruse (EÜ) nr √ 1334/2000 ∏ 3381/94 asjakohaseid sätteid. ∫uus Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt […] lisas esitatud vastavustabelile. ⎢1334/2000 (uus) Artikkel 2428 Käesolev määrus jõustub üheksakümmend päeva pärast selle avaldamist Euroopa √ Liidu ∏ Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja ⎢394/2006 Artikkel 1 ja lisa I LISA KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE JA TEHNOLOOGIA LOETELU (VASTAVALT määruse (EÜ) nr 1334/2000 artiklile 3) Käesoleva loeteluga teostatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli, mis hõlmab Wassenaari kokkulepet, raketitehnoloogia kontrollrežiimi (MTCR), tuumatarnijate gruppi (NSG), Austraalia gruppi ja keemiarelvade konventsiooni (CWC). Arvesse ei ole võetud neid kaupu, mida liikmesriigid on soovinud lülitada välistavasse loetelusse. Arvesse ei ole võetud mis tahes siseriiklikke kontrollimisi (valitsusvälise päritoluga kontrollimised), mida liikmesriigid võivad jätkata. ÜLDMÄRKUSED I LISA KOHTA 1. Sõjaliseks kasutuseks ettenähtud või kohandatud kaupade kontrolli osas vaadake üksikute liikmesriikide sõjaliste kaupade kontrollimist käsitlevaid loetelusid. Käesolevas lisas esinevad viited VT KA SŌJALISTE KAUPADE NIMEKIRJA osutavad nimetatud loeteludele. 2. Käesolevas lisas käsitletud kontrollimiste eesmärki ei tohiks kahjustada kontrolli alla mittekuuluvate mis tahes kaupade (kaasa arvatud tehas) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel. NB! Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. 3. Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu. TUUMATEHNOLOOGIAT KÄSITLEV MÄRKUS (NTN) (Lugeda koos 0. kategooria E osaga.) 0. kategoorias kontrollitud kaupadega otseselt seotud tehnoloogiat kontrollitakse vastavalt 0. kategooria sätetele. Tehnoloogia, mis on ette nähtud kontrolli alla kuuluvate kaupade arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, jääb kontrolli alla kuuluvaks ka siis, kui seda kohaldatakse kontrolli alla mittekuuluvate kaupade suhtes. Kaupade lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse tehnoloogia, mis on vajalik kõnealuste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks. Tehnosiirde kontrollimisi ei kohaldata üldkasutatava teabe või fundamentaalteaduslike uuringute suhtes. ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN) (Lugeda koos 1.–9. kategooria E osaga.) Sellise tehnoloogia eksporti, mis on vajalik 1.–9. kategoorias nimetatud kontrolli alla kuuluvate kaupade arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, kontrollitakse 1.–9. kategooria sätete kohaselt. Tehnoloogia, mis on vajalik kontrolli alla kuuluvate kaupade arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, jääb kontrolli alla kuuluvaks ka siis, kui seda kohaldatakse kontrolli alla mittekuuluvate kaupade suhtes. Kontrolli ei kohaldata sellise tehnoloogia suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mis ei kuulu kontrolli alla või mille eksport on lubatud. NB! See ei vabasta kontrolli alla kuulumisest punktides IE002.e, IE002.f, 8E002.a ja 8E002.b määratletud vastavat tehnoloogiat. Tehnosiirde kontrolli ei kohaldata üldkasutatava teabe või fundamentaalteaduslike uuringute või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes. ÜLDMÄRKUS TARKVARA KOHTA (GSN) (Käesolev märkus on ülimusliku iseloomuga kõigi 0.–9. kategooria D osas loetletud kontrollimiste suhtes.) Käesoleva loetelu 0.–9. kategoorias ei kontrollita tarkvara, mis on: a. üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna: 1. seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult järgmistel viisidel: a. käsimüügi teel; b. postimüügi teel; c. elektrooniliste tehingute teel või d. telefonimüügi teel; ning 2. nad on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja oma jõududega, ilma tarnija olulise abita; või NB! Tarkvara üldmärkuse punkt a ei vabasta kontrolli alla kuulumisest 5. kategooria 2. osas määratletud tehnoloogiat (Infoturve). b. üldkasutatav. KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD MÕISTED Allajoonitud terminite definitsioonid on antud vastava kauba tehnilises märkuses. Kursiivkirjas (ja jutumärkides) olevate terminite definitsioonid on järgmised: NB! Viide kategooria kohta on märgitud defineeritava mõiste järele sulgudesse. Täpsus (Accuracy) (2 6) – väljendab antud väärtuse maksimaalset positiivset või negatiivset kõrvalekallet tunnustatud standardi märgitud väärtusest või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu. Lennujuhtimise aktiivsüsteemid (Active flight control systems) (7) – lennujuhtimise süsteemid, mille ülesandeks on vältida õhusõidukite ja rakettide soovimatuid liikumisi või soovimatuid kerestruktuuri koormusi, käsitledes autonoomselt paljudelt anduritelt tulevat teavet ning andes vajalikud ennetavad juhtimiskäsud automaatjuhtimisele. Aktiivpiksel (Active pixel) (6 8) – väikseim tahkismassiivi (üksik) element, millel on fotoelektriline ülekandefunktsioon valguskiirguse (elektromagnetiline kiirgus) kasutamisel. Kohandatud kasutamiseks sõja tingimustes (Adapted for use in war) (1) – tähendab igat muudatust või eesmärgipärast valikut (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise efektiivsuse tõstmine, vigastades seadmeid või kahjustades viljasaaki või keskkonda. Õhusõiduk (Aircraft) (1 7 9) – kas jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat. NB! Vt ka 'tsiviilõhusõiduk'. Kõik olemasolevad kompensatsioonid (All compensations available) (2) – võetakse arvesse kõik valmistaja käsutuses olevad võimalikud meetmed konkreetse tööpingi kõigi süstemaatiliste positsioneerimisvigade minimeerimiseks. ITU poolt eraldatud (Allocated by ITU) (3 5) – sagedusribade eraldamine vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) kehtivatele raadioside-eeskirjadele esmastele, lubatud ja teisestele teenustele. NB! Ei hõlma täiendavaid ja alternatiivseid eraldusi. Pöördenurga hälve (Angular position deviation) (2) – maksimaalne erinevus osutatud pöördenurga ja tegeliku, eriti täpselt mõõdetud pöördenurga vahel, kui pöördlaua töödeldava detaili alus on oma algasendist ära pööratud (vt VDI/VDE 2617 visand: Rotary table on coordinate measuring machines ). Asümmeetriline algorit m (Asymmetric algorithm) (5) – kodeerimisalgoritm, mis kasutab kodeerimiseks ja dekodeerimiseks erinevaid matemaatiliselt omavahel seotud võtmeid. NB!"Asümmeetrilise algoritmi" tavaline kasutus seisneb võtme haldamises. Automaatne sihtmärgi järgimine (Automatic target tracking) (6) – andmetöötlustehnika, mis automaatselt määrab ning väljastab reaalajas sihtmärgi kõige tõenäolisema asukoha ekstrapoleeritud väärtuse. Hilistus põhiventiilis levimisel (Basic gate propagation delay time) (3) – hilinemine levimisel, mis vastab monoliit-integraallülituses kasutatud põhivärati viivitusele. Monoliit-integraallülitusteperekonnale võib seda määratleda kas kui viivitust levimisel teatud perekonna tüüpilises ventiilis või kui tüüpilist viivitust levimisel ventiili kohta teatud perekonna sees. NB! 1: 'Hilistus põhiventiilis levimisel' ei tohi segi ajada 'monoliit-integraallülituse' kompleksse sisend-/ väljundviivitusega. NB! 2: Perekond sisaldab kõiki integraallülitusi, millistele kõik alljärgnev on rakendatud kui tootmismetoodikad ja spetsifikatsioonid, arvesse võtmata nende konkreetseid funktsioone: a.ühtne riistvara ja tarkvara arhitektuur, b.ühtne konstruktsioon ja tootmistehnoloogia ning c.ühtsed põhiparameetrid. Fundamentaalteaduslikud uuringud (Basic scientific research) (GTN NTN) – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtustest või vaadeldud faktide fundamentaalsetest põhimõtetest, ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks. Kiirendusmõõtur (Accelerometer) (7) – tähendab kiirendusmõõturi väljundi väärtust, kui kiirendust ei rakendata. Aksiaallõtk (Camming) (2) – teljesuunaline nihe peavõlli ühe pöörde jooksul, mõõdetuna peavõlli plaanseibiga risti asetseval tasapinnal punktis, mis on lähim peavõlli plaanseibile (vt ISO 230/1 1986, lõik 5.63). Süsinikkiu eelvormid (Carbon fibre preforms) (1) – kaetud või katmata kiu reeglipärast asetust, mis on kavandatud moodustama detaili tugikarkassi enne põhimassi sisseviimist komposiidi moodustamiseks. CE – vt arvutuselement . CEP (samavõrdne tõenäosusring) (Circle of equal probability) (7) – täpsuse mõõt; märklauale tsentreeritud sellise spetsiifilise ulatusega ringi raadius, millesse jääb 50 % lõhkelaengu mõjust. Kemolaser (Chemical laser) (6) – laser , millel ergastatud osakesed tekitatakse keemilisel reaktsioonil vabanenud energia arvel. Keemiline segu (Chemical mixture) (1) – tahke, vedel või gaasiline toode, mis koosneb kahest või enamast komponendist, mis ei reageeri üksteisega segu säilitamise tingimustes. Õhuvoolu abil juhitud pöörlemisvastane või õhuvoolu abil juhitud suunajuhtimise süsteem (Circulation-controlled anti-torque or circulation controlled direction control systems) (7) – süsteemid, mis kasutavad õhu voolu piki aerodünaamilisi pindu, et tugevdada või juhtida pinnale tekitatud jõude. Tsiviilõhusõidukid (Civil aircraft) (1 7 9) – need õhusõidukid , mis on loendatud kasutusotstarbe järgi tsiviillennunduse ameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas, lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviilkaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel. NB! Vt ka 'õhusõiduk'. Segatud (Commingled) (1) – kiudude segu termoplastsetest kiududest ja tugevduskiududest, kiukujulise tugevduskiu ja põhiaine segu tootmiseks. Peenestamine (Comminution) (1) – materjali muutmine osakesteks purustamise või jahvatamise teel. Ühiskanaliga signaalimine (Common channel signalling) (5) – signaalimisviis, mille korral üks kanal vahendajate vahel vahendab märgistatud sõnumite abil signaalteateid ühenduste või kõnede arvu kohta ning muud informatsiooni, mida näiteks kasutatakse võrgu haldamiseks. Teabevahetuskanali kontroller (Communications channel controller) (4) – füüsiline liides, mis juhib sünkroonse või asünkroonse digitaalse info liikumist. Selle sõlme võib liita arvutile või telekommunikatsiooniseadmele, et tagada juurdepääs teabevahetusele. Komposiit (Composite) (1 2 6 8 9) – põhiaine ja sellesse teatud eesmärgil lisatud lisafaas või faasid, mis koosnevad osakestest, niitkristallidest, kiududest või mis tahes nende kombinatsioonist. Ühendatud teoreetiline suutlikkus (Composite theoretical performance) (CTP) (3 4) – arvutussuutlikkuse mõõt, mis esitatakse miljonites teoreetilistes operatsioonides sekundis (Mtops) ning mis on arvutatud arvutuselementide (CE) arvutusvõimsuste ühendamise teel. NB! Vt 4. kategooria tehnilist märkust. Kombineeritud pöördlauad (Compound rotary table) (2) – laud, mille abil saab töödeldavat detaili pöörata ning kallutada ümber kahe mitteparalleelse telje ning milliseid on võimalik kontuurjuhtimise jaoks samaaegselt koordineerida. Arvutuselement (Computing element) (CE) (4) – tähistab vähimat arvutuslikku ühikut, mis annab aritmeetilise või loogilise tulemuse. Kontuurjuhtimine (Contouring control) (2) – tööorgani kahe või enama liikumise numbriline juhtimine käskudega, mis määravad ära järgmise nõutava asukoha ning vajalikud etteandmiskiirused sellele asukohale siirdumiseks. Neid etteandmiskiirusi varieeritakse üksteise suhtes soovitud kontuuri saavutamiseks (vt ISO/DIS 2806–1980). Kriitiline temperatuur (Critical temperature) (1 3 6) (vahel nimetatud ka üleminekutemperatuuriks) – temperatuur, mille juures konkreetne ülijuhtiv aine kaotab täielikult oma elektrilise takistuse alalisvoolule. Krüptograafia (Cryptography) (5) – teadusharu, mis hõlmab andmete muutmise põhimõtteid, vahendeid ja meetodeid eesmärgiga varjata nende informatiivset sisu, takistada andmete kontrollimatut muutmist või loata kasutamist. Krüptograafia all mõistetakse teabe muutmist, kasutades üht või mitut salajast parameetrit (nt salamuutujad) või nendega seotud võtmete kasutamist. NB!Salajane parameeter on konstant või võti, mida varjatakse teiste eest või mida teatakse üksnes teatavas rühmas. CTP – tähistab ühendatud teoreetilist suutlikkust . Andmebaasidega toetatavad navigatsioonisüsteemid (Data-Based Referenced Navigation – DBRN) (7) – süsteemid, milles kasutatakse eri allikatest pärinevaid eelnevalt mõõdetud geofüüsikalisi paikkonna koondandmeid, et saada muutuvates tingimustes täpset informatsiooni navigeerimiseks. Allikandmeteks võivad olla mere sügavuskaardid, tähekaardid, gravimeetrilised kaardid, magnetvälja tugevuse kaardid või kolmemõõtmelised digitaalsed maastikukaardid. Deformeeritavad peeglid (Deformable mirrors) (6) (ka kohandatavad optilised peeglid) – peeglid, millel on: a. üks pidev optiliselt peegeldav pind, mida saab dünaamiliselt deformeerida, kohaldades üksikuid väändemomente või jõude, et kompenseerida peeglile langeva optilise laine kuju moonutused, või b. palju optilisi peegelduvaid elemente, mida on võimalik eraldi ja dünaamiliselt väändemomente või jõude kasutades ümber paigutada, et kompenseerida peeglile langeva optilise laine kuju moonutused. Vaesestatud uraan (Depleted uranium) (0) – uraan, milles isotoobi 235 sisaldus on kahandatud allapoole looduses esinevat taset. Arendus (Development) (GTN NTN kõik) – on seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate järkudega, näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid. Difusioonkeevitus (Diffusion bonding) (1 2 9) – vähemalt kahe erineva metalli molekulaarne tahkisliitmine üheks tükiks, mille ühine tugevus on sama suur kui kõige nõrgemal materjalil. Digitaalarvuti (Digital computer) (4 5) – seade, mis ühe või mitme diskreetse muutuja kujul võib teha järgmist: a. võtta vastu andmeid; b. säilitada andmeid või käske muudetamatus või muudetavas (ülekirjutatavas) salvestusseadmes; c. töödelda andmeid salvestatud käsujada abil, mida on võimalik muuta; ning d. esitada töödeldud andmeid. NB! Salvestatud käsujada muutmine hõlmab muudetamatute salvestusseadmete asendamist, kuid mitte füüsilisi muutusi juhtmestikus või ühendustes. Digitaalne edastuskiirus (Digital transfer rate) – mis tahes kandjale edastatud informatsiooni täielik bitikiirus. NB! Vt ka "täielik digitaalne edastuskiirus". Otsetoimehüdropressimine (Direct-acting hydraulic pressing) (2) – deformeerimisprotsess, milles kasutatakse töödeldava detailiga kontaktis olevat vedeliktäitega elastset rakku. Triivi kiirus (güroskoop) (Drift rate) (7) – güroskoobi väljundi ajast sõltuv hälve soovitud väärtusest. Hälve koosneb juhuslikest ja süstemaatilistest komponentidest ning on väljendatav ekvivalentse sisendnurga nihkega ajaühikus inertsiaalsüsteemi suhtes. Dünaamiline adaptiivne suunamine (Dynamic adaptive routing) (5) – liikluse automaatne suunamine, mis põhineb momendil võrgu aktuaalse seisundi määramisel ning analüüsil. NB! Siia ei kuulu suunamisotsused, mis on tehtud eelnevalt antud informatsiooni põhjal. Dünaamilised signaalianalüsaatorid (Dynamic signal analysers) (3) – signaalianalüsaatorid , mis kasutavad digitaalset andmekogumis- ja muundustehnikat, et antud lainekuju Fourier’ esitusele lisada ka amplituudi- ja faasiteave. NB! Vt ka "signaalianalüsaatorid". Lõhustuvate erimaterjalide efektiivgramm (Effective gramme) (0 1) – a. plutooniumi isotoopide ja uraan-233 puhul isotoobi kaal grammides; b. uraan-235 suhtes 1 % võrra või enam rikastatud uraani puhul elemendi kaal grammides, mis on mõõdetud kaalu ja rikastusastme ruudu korrutisena ja väljendatud kümnendmurruna; c. uraan-235 suhtes alla 1 % rikastatud uraani puhul elemendi kaal grammides korrutatuna 0,0001-ga. Elektroonikasõlm (Electronic assembly) (2 3 4 5) – teatud hulk elektroonilisi komponente (st vooluahela elemente , diskreetkomponente , integraallülitusi jne), mis on ühendatud omavahel spetsiifilis(t) e funktsiooni(de) täitmiseks ning mida on võimalik tervikuna asendada ja mis on tavaliselt algkomponentideks lahtiühendatav. NB! 1: Vooluahela element on vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. NB! 2: Diskreetkomponent on eraldi pakitud vooluahela element, millel on oma välisühendused. Elektrooniliselt formeeritava suunadiagrammiga antenn (Electronically steerable phased array antenna) (5 6) – antenn, mis moodustab kiire faasisidestuse abil, st et kiire suund määratakse kiirgavate elementide omavahel seostatud komplekssete ergastuskoefitsientide kaudu ning kiire tõusunurka ja asimuuti nii koos kui ka eraldivõetuna saab muuta nii ülekande kui ka vastuvõtu korral elektrilise signaali abil. Tööorganid (End-effectors) (2) – tähendab haaratseid, aktiivseid tööriistühikuid ja kõiki muid töövahendeid, mis on kinnitatud roboti manipulaatori otsa kinnitusplaadile. NB!Aktiivne tööriistühik (active tooling unit) on seade, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda. Ekvivalenttihedus (Equivalent Density) (6) – optika mass optilise pindalaühiku kohta, mis on projitseeritud optilisele pinnale. Ekspertsüsteemid (Expert systems) (7) – süsteemid, mis esitavad tulemusi, kohaldades eeskirju nende andmete suhtes, mis on salvestatud programmist sõltumatult ning millel on järgmised omadused: a. muudavad automaatselt kasutaja antud lähtekoodi ; b. tekitavad teavet mingi kvaasi-loomuliku keele probleemide kohta või c. omandavad enda arenguks vajalikke teadmisi (sümbolite õppimine). FADEC (full authority digital engine control) – täisautomaatne digitaalne mootori juhtimine. Tõrketaluvus (Fault tolerance) (4) – arvutisüsteemi võime jätkata inimsekkumiseta tööd pärast mis tahes riist- või tarkvarakomponentide tõrget teataval toimimistasemel, mis tagab teatava aja jooksul töötamise pidevuse, andmete säilimise ja toimimistaseme taastumise teatud aja jooksul. Kiud- või niitmaterjalid (Fibrous or filamentary materials) (0 1 2 8) hõlmavad järgmisi materjale: a. pidevad monokiud ; b. pidev lõng ja heie ; c. paelad , kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; d. tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; e. mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; f. aromaatse polüamiidi pulp. Kile-tüüpi integraallülitused (Film type integrated circuit) (3) – vooluahela elementide ja metallist ühendusradade kogu, mis moodustatakse paksude või õhukeste kilede sadestamisega isolatsioon põhimikule . NB!Vooluahela element on vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. Fikseeritud (Fixed) (5) – kodeerimis- või pakkimisalgoritm ei võta vastu väljastpoolt antud parameetreid (nt šifreerimis- või võtmemuutujaid) ning kasutaja ei saa seda muuta. Lennujuhtimise optiliste andurite massiiv (Flight control optical sensor array) (7) – jaotatud optiliste andurite võrgustik, mis kasutab laserikiiri, et edastada lennujuhtimise andmeid reaalajas pardal töötlemiseks. Lennutrajektoori optimeerimine (Flight path optimisation) (7) – toiming, mis muudab minimaalseks kõrvalekalded soovitud neljamõõtmelisest (aeg ja ruum) trajektoorist ning põhineb sihtülesannete teostuse või efektiivsuse suurendamisel. Fokaaltasandiline massiiv (Focal plane array) (6) – lineaarne või kahemõõtmeline üksikutest detektorelementidest koosnev tasapinnaline kiht või tasapinnaliste kihtide kombinatsioon, koos lugemiselektroonikaga või ilma, mis töötab fokaaltasandil. NB! Antud definitsioon ei kirjelda üksikute detektorelementide pinu või mingeid kahe-, kolme- või neljaelemendilisi detektoreid eeldusel, et ajaline viivitus ning integreerimine ei ole teostatud elementides. Fraktsionaalne ribalaius (Fractional bandwith) (3) – hetkelise ribalaiuse jagatis selle kesksageduse väärtusega, väljendatuna protsentides. Sagedushüplemine (Frequency hopping) (5) – "hajaspektri" üks kujudest, milles üksiku sidekanali ülekandesagedust muudetakse diskreetselt sammhaaval juhusliku või pseudojuhusliku järjestuse alusel. Sageduse ümberlülitusaeg (Frequency switching time) (3 5) – maksimaalne aeg (st viivitus), mis kulub signaalil, kui lülitutakse ühelt valitud väljundsageduselt teisele väljundsagedusele, et jõuda: a. sageduseni, mis erineb lõppsagedusest vähem kui 100 Hz; või b. väljundtasemeni, mis erineb lõplikust väljundtasemest vähem kui 1 dB. Sagedussüntesaator (Frequency synthesiser) (3) – mis tahes sagedusallikas või signaaligeneraator, olenemata kasutatavast tehnikast, mis tekitab mitmeid üheaegseid või vahelduvaid väljundsagedusi ühest või mitmest väljundist, mis on juhitud tuletatud või määratud vähema hulga standardsageduste (või põhisageduste) poolt. Täisautomaatne digitaalne mootori juhtimine (Full Authority Digital Engine Control) (FADEC) (7 9) – gaasiturbiini või kombineeritud tsükliga mootori elektroonne juhtimissüsteem, mis kasutab digitaalset arvutit, et juhtida muutujaid, mis on vajalikud mootori veojõu ja võlli väljundvõimsuse reguleerimiseks kogu mootori tööulatuses alates kütuse arvestamisest kuni kütuse sulgemiseni. Gaaspulverisatsioon (Gas atomisation) (1) – protsess, mille käigus sula metallisulamijuga pihustatakse kõrgsurvelise gaasijoaga piiskadeks, mille läbimõõt on 500 mikromeetrit või vähem. Geograafiliselt hajutatud (Geographically dispersed) (6) – olukord, kus iga asukoht asub mis tahes suunas enam kui 1500 meetri kaugusel igast teisest. Liikuvad andurid loetakse alati geograafiliselt hajutatud olevateks. Juhtimissüsteem (Guidance set) (7) – süsteem, mis ühendab sõiduki asukoha ja kiiruse mõõtmise ning arvutamise protsessi (st navigeerimise) sõiduki lennujuhtimise süsteemile lennu trajektoori korrigeerimiseks käskude arvutamise ja saatmise protsessiga. Kuumisostaattihendamine (Hot isostatic densification) (2) – valu survestamise protsess üle 375 K (102 °C) temperatuuri juures suletud ruumis erinevate keskkondade (gaas, vedelik, tahked osakesed jne) vahendusel, tekitades valule võrdset survet kõigist suundadest, et vähendada või väljutada seal olevaid tühimikke. Hübriidarvuti (Hybrid computer) (4) – seadmed, mis võimaldavad teha järgmist: a. võtta vastu andmeid; b. töödelda andmeid nii analoog- kui ka digitaalkujul ning c. esitada töödeldud andmeid. Hübriidintegraallülitus (Hybrid integrated circuit) (3) – mis tahes integraallülitus(t)e kombinatsioon või integraallülitus, mille vooluahela elemendid või diskreetkomponendid on ühendatud spetsiifiliste funktsioonide täitmiseks ning millel on kõik järgmised omadused: a. sisaldab vähemalt üht korpuseta seadet; b. ühendamisel on kasutatud tüüpilisi integraallülituste tootmismeetodeid; c. on tervikuna asendatav ja d. tavaliselt ei ole demonteeritav. NB! 1: Vooluahela element on vooluahela üksik aktiivne või passiivne funktsionaalne osa, näiteks üks diood, üks transistor, üks takisti, üks kondensaator jne. NB! 2: Diskreetkomponent on eraldi pakitud vooluahela element, millel on oma välisühendused. Pildiväärindus (Image enhancement) (4) – väljastpoolt saadud, informatsiooni sisaldavate piltide töötlemine selliste algoritmidega nagu ajaline kokkusurumine, filtreerimine, väljaeraldamine, väljavalimine, korrelatsioon, konvolutsioon või piirkondadevahelised teisendused (nt Fourier’ kiirteisendus või Walsh’i teisendus). Siia hulka ei ole loetud algoritmid, mis kasutavad ainult üksiku kujutise lineaar- või rotatsioonteisendust nagu translatsioon, piirjoo