[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.3.2011

KOM(2011) 131 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

jäätmestatistika määruse (EÜ) nr 2150/2002 kohaselt kogutud statistika ja selle kvaliteedi kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

jäätmestatistika määruse (EÜ) nr 2150/2002 kohaselt kogutud statistika ja selle kvaliteedi kohta

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

1.1. Jäätmestatistika määrus 3

1.2. Erinevate meetodite kasutamise mõju andmete kvaliteedile 3

1.3. Kvaliteedikontroll 4

2. Ajaline täpsus ja ajakohasus 4

3. Täielikkus 4

4. Andmete täpsus 4

4.1. Andmete katvus 4

4.2. Jaotus majandussektorite kaupa 4

4.3. Jäätmete liigitamine 4

5. Võrreldavus 4

5.1. Ajaline võrreldavus 4

5.2. Riikidevaheline võrreldavus 4

6. Ettevõtjate koormus 4

7. Jäätmestatistika määruse läbivaatamine 4

8. Saavutused ja tulevikuväljavaated 4

SISSEJUHATUS

Jäätmestatistika määrus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta[1] artikli 8 lõikes 1 on ette nähtud, et komisjon esitab iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle määruse rakendamise kohta. Esimene aruanne avaldati 2008. aastal[2].

Määruse I ja II lisa 7. jao punktis 3 on ette nähtud, et liikmesriikide esitatud kvaliteediaruanded tuleb lisada kõnealuse määruse artikliga 8 ettenähtud aruandesse. Kõnealused aruanded on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/data_transmission/quality_statistics/2008

Käesolevas aruandes antakse ülevaade sellest, mida on saavutatud pärast esmakordset andmete laekumist 2006. aastal. Aruanne hõlmab 27 liikmesriiki ja see on koostatud viimati, 2010. aasta juunis laekunud andmete põhjal. Aruanne kajastab ka üleminekut NACE Rev. 1.1 kasutamiselt NACE Rev. 2 kasutamisele ning toob esile jäätmestatistika määruse läbivaatamise tulemusena tehtud muudatused ja oodatud positiivse arengu.

Määruses nähakse ette, et pärast 2004. vaatlusaastat peavad liikmesriigid esitama andmeid üle aasta. I ja II lisas on sätestatud nõuded jäätmete teket ja töötlemist ning töötlemisvõimsusi käsitleva statistika kohta. Tulemused on esitatud jäätmekategooriate kaupa vastavalt jäätmete statistikanomenklatuurile (EWC-Stat), mis on sätestatud määruse III lisas.

Erinevate meetodite kasutamise mõju andmete kvaliteedile

Määruses (EÜ) nr 2150/2002 on sätestatud esitatavad andmed ja nende kvaliteet, kuid seal ei nähta ette jäätmestatistika kogumise konkreetset meetodit, mistõttu võib andmete kogumiseks kasutada erinevaid meetodeid. See võimaldab liikmesriikidel olemasolevaid andmekogumissüsteeme säilitada ning täita määruse nõudeid vaid väheseid muudatusi tehes.

Samas võib see erinevate meetodite lubamine kaasa tuua selle, et eri riikides on kasutusel erinevad metoodikad ning et samast liikmesriigist pärit andmekogumite vahel ja isegi üksikandmekogumite piires on erinevusi. See muudab keeruliseks andmete võrreldavuse ja andmete kõrge kvaliteedi tagamise.

Andmekvaliteedi mõõtmise viis oleneb kasutatud meetoditest. Erinevate meetodite puhul kasutatakse erinevaid kvaliteedi parameetreid (nt valikvaatluse variatsioonikordaja, tundlikkusanalüüs modelleerimisel jne). Eriti raske on määratleda üldise andmekvaliteedi näitajaid siis, kui ühe andmekogumi andmete kogumiseks on kasutatud erinevaid meetodeid. Seetõttu takistab määruse lähenemisviis, mis lubab kasutada erinevaid meetodeid, oluliselt andmekvaliteedi hindamist ja edastamist.

Liikmesriigid kirjeldavad oma kvaliteediaruannetes andmeid kvaliteedielementide abil, mida kasutatakse tavaliselt Euroopa Statistikasüsteemis[3] ja mis on sätestatud jäätmestatistika kvaliteeti käsitlevas määruses (EÜ) nr 1445/2005[4].

Kvaliteedikontroll

Alates esmakordsest andmete laekumisest 2006. aastal on Eurostatil olemas tõhus, kahest etapist koosnev süsteem kvaliteedi kontrollimiseks. Esimeses etapis antakse andmetele ja kvaliteediaruannetele kiirhinnang ning hinnangu aruanne saadetakse riikidele hiljemalt kaks kuud pärast andmete esitamise tähtaega. Teises etapis antakse põhjalikum hinnang ja selleks ei ole ranget tähtaega kehtestatud.

Kiirhinnangu aluseks on viis kriteeriumit:

- andmekogumite täielikkus,

- kvaliteediaruannete täielikkus,

- ajakohasus,

- liigituste ja määratluste nõuetekohane kasutamine,

- usaldusväärsete statistiliste meetodite rakendamine.

Selles etapis hinnatakse andmeid peamiselt uute andmete omavahelise ühtsuse ja vahepealse aja jooksul ilmnenud arengute seisukohast. Andmeid analüüsitakse väga kokkuvõtlikult ja analüüsi eesmärk on tuvastada olulisi katkestusi aegridades.

Riigid suhtuvad kiirhinnangu saamisesse positiivselt, see kajastub hinnanguaruannetes tõstatatud küsimuste kohases tagasisides, nii tagatakse andmete avaldamine õigel ajal. Liikmesriikide esitatud andmed avaldatakse Eurostati veebipõhises andmebaasis kolm kuud pärast andmete laekumiseks ettenähtud tähtaega.

Andmete süvaanalüüs toimub üksikasjalikumal tasandil (nt majandussektorite ja jäätmekategooriate kaupa) ning selle käigus võrreldakse olukordi ja arenguid eri riikides või nende vahel. Süvaanalüüs hõlmab:

- riigisisene võrdlus: jäätmete hulk võrreldes varasemate aastatega majandusharude kaupa (kasutades vastavaid näitajaid)

- riikide võrdlemine majandusharude andmete alusel;

- võrdlemine muu aruandekohustuse raames jäätmete kohta esitatud andmetega (nt õigusnormidele vastavuse järelevalve muude jäätmeid käsitlevate õigusaktide kohaselt).

Võimalikke küsitavusi kontrollitakse riikide kvaliteediaruannete ja kiirhinnangule antud tagasiside põhjal ning selle tulemusena võidakse asjaomastele riikidele esitada uusi küsimusi.

AJALINE TÄPSUS JA AJAKOHASUS

Andmed ja kvaliteediaruanded esitatakse vaatlusaastale järgneva 18 kuu jooksul, st 2008. aasta kohta tuli andmed esitada 30. juuniks 2010. Liikmesriikidel paluti, juhul kui nende esitatud andmed ei olnud täielikud, täiendada andmeid või esitada puuduvad kvaliteediaruanded nii kiiresti kui võimalik.

Käesoleva aruande koostamise ajal võib 2008. vaatlusaasta puhul andmete esitamise tähtajast kinnipidamist kirjeldada kokkuvõtlikult järgnevalt:

- 19 riiki esitasid oma andmekogumid õigeaegselt;

- 4 liikmesriiki esitasid andmed tähtajale järgneva kolme nädala jooksul, nii et neid saadi esimese hinnanguvooru käigus arvesse võtta (Portugal, Austria, Prantsusmaa, Küpros);

- 1 liikmesriik (Rumeenia) esitas andmed 20. septembril 2010;

- 3 liikmesriiki esitasid andmed rohkem kui kolm kuud pärast tähtaega: Itaalia 11. novembril, Kreeka 1. detsembril ja Iirimaa 21. detsembril 2010. Kreeka ja Itaalia on andmete esitamisega varemgi tunduvalt hilinenud.

Kokkuvõttes oli aruannete esitamise tähtajast kinnipidamine 2008. aasta puhul rahuldav. 23 liikmesriiki 27st esitasid andmed õigeaegselt või siis mitte üle kolme nädalase hilinemisega. Eurostat on kehtestanud õigusnormidele vastavuse järelevalve korra ja liikmesriikidele saadeti meeldetuletused kiiresti ning vastavalt täpsele ajakavale. Seega on ajaline täpsus võrreldes 2006. vaatlusaastaga paranenud (siis esitas sama aja jooksul andmed 18 riiki).

- Avaldamine

Jäätmeteket ja -töötlust käsitlevad andmed avaldati Eurostati andmebaasi veebilehel 4. oktoobril. Andmeid ajakohastatakse ilmselt pärast süvaanalüüsi lõpuleviimist.

TÄIELIKKUS

Täielike andmekogumite esitamine on ELi koondandmete saamiseks väga oluline. Puuduvad andmed takistavad jäätmestatistika tõlgendamist ja vähendavad selle teabe väärtust. Seepärast palutakse riikidel vähendada puuduvate andmete määra miinimumini, kasutades vajaduse korral lünkade täitmiseks hinnangulisi näitajaid.

Esimesel aruandlusperioodil 2004. vaatlusaasta kohta olid ainult 6 liikmesriiki 27st võimelised esitama täielikke, kõiki jäätmekategooriaid ja kõiki sektoreid hõlmavaid andmekogumeid jäätmetekke kohta. 21 liikmesriiki esitasid need andmed mõningate lünkadega. Kõige enam lünki oli põllumajanduses, metsanduses ja jahinduses (NACE A 01, A 02) ning kalanduses (NACE A 03) tekkivate jäätmete või setteid käsitlevate andmete (nii kuiv- kui ka märgkaalus) puhul. Kokkuvõttes moodustasid jäätmeteket käsitlevad puuduvad näitajad umbes 9 % nõutavatest andmetest.

2006. vaatlusaasta puhul olid andmed märgatavalt täielikumad. Jäätmeteket käsitlevate puuduvate näitajate osakaal kahanes 2,1 %ni. Ainult 7 riigil olid andmed puudu, samas kui 20 liikmesriiki esitasid täielikud andmekogud. Puuduvate andmete osakaal oli kõige suurem juba eespool nimetatud sektorite puhul (NACE A 01–03). 2006. aasta kohta oli kõige rohkem andmeid puudu Iirimaal, Itaalial ja Lätil.

Jäätmetöötluse andmete osas vähenes mittetäielikke riigi tasandi andmekogusid esitavate riikide arv 2004. ja 2006. aasta vahemikus samuti märgatavalt. 2004. aastal esitas mittetäieliku andmekogu 15 riiki. Puuduvate näitajate osakaal EL-27 puhul moodustas 2,5 % nõutavatest andmetest. 2006. aastal esitasid mittetäielikud andmed töödeldud jäätmete hulga kohta ainult 5 riiki. Puuduvate näitajate osakaal langes 1,5 %ni. Üle 70 % puuduvatest näitajatest olid seotud jäätmete kõrvaldamisega nn pinnasetöötluse ja veekogudesse juhtimise käigus, mille puhul on enamasti tegemist heitvee töötlemisel tekkivate setetega.

2008. vaatlusaasta puhul oli märgata, et jäätmeteket ja-töötlust käsitlevate andmete täielikkus on veelgi parem. Aruande koostamise ajal oli hindamine siiski veel pooleli, sest kolm riiki olid andmete esitamisega hiljaks jäänud.

ANDMETE TÄPSUS

Täpsus tähendab hinnangulise või arvutatud väärtuse lähedust täpsele ja õigele väärtusele, sealhulgas selliseid aspekte nagu valikuvead, andmete katvus, kohaldatud künnised, vastamata jätmine, kohandamine, kontroll ja korrigeerimine või konfidentsiaalsus.

Andmete katvus

Määruse (EÜ) nr 2150/2002 eesmärk on koostada jäätmestatistikat direktiivi 2008/98/EÜ kohaldamisala piires. Jäätmetekke statistika peab hõlmama kõiki majandussektoreid ja kodumajapidamisi ning taaskasutuse jäätmeid ja jäätmete kõrvaldamist, mida tuntakse ka sekundaarsete jäätmetena. Statistika peaks hõlmama ka väikeettevõtete (vähem kui 10 töötajat) tekitatud jäätmeid, kuigi sellised ettevõtted tuleks võimaluse korral vaatlustest välja jätta.

Jäätmetöötluse statistika hõlmab kõiki taaskasutatud või kõrvaldatud jäätmeid riigi piires, olenemata nende päritolust. Määruse aluseks oleva kontseptsiooni kohaselt kogutakse andmeid jäätmete lõppsihtpunkti kohta, ettevalmistavaid töötlustoiminguid statistika ei hõlma.

Määruse kohaldamisalast on välja jäetud kõik otse tekkekohal ringlussevõetavad jäätmed.

- Katvusvead

Leitud katvusvead on enamasti seotud mõnega järgnevatest aspektidest:

- ebaselged (õiguslikud) määratlused, st puudulik vahetegemine, mis on jäätmed ja mis ei ole;

- imporditud ja eksporditud jäätmed;

- katvus sekundaarsete jäätmete ja väikeettevõtete osas;

- probleemid teatavate majandussektorite osas (nt ehitus- ja lammutustööd).

Katvusvigade üldist mõju on raske hinnata. Katvusvigade esinemine võib kaasa tuua nii ala- kui ka ülehindamisi. Meetodite kohandamise võimalikku mõju illustreeritakse Poola ja Rootsi näitel. 2008. vaatlusaasta puhul esitas Poola andmed loomaväljaheidete ja sõnniku kohta kooskõlas Euroopa kohtupraktikaga ( kohtuasi C-416/02) ning jättis jäätmestatistikast välja sõnniku hulga, mis kasutati põllumaal. Rootsis hinnati uuesti puidujäätmeid ning loomseid ja taimseid jäätmeid käsitlevate andmete katvust nende kriteeriumide seisukohast, mille kohaselt eristatakse jäätmeid ja kõrvalsaadusi[5]. Mõlema riigi puhul ilmnes kohanduste sisseviimisel, et tekkinud jäätmete hulk oli märgatavalt väiksem, Poola puhul umbes 96 miljonit tonni ja Rootsi puhul umbes 21 miljonit tonni.

Jaotus majandussektorite kaupa

Määruses (EÜ) nr 2150/2002 kutsutakse liikmesriike üles liigitama andmed jäätmeid tekitavate tegevuste kohta 20 jaotise (19 majandussektorit ja kodumajapidamised) alla. Jäätmeid tekitavate tegevuste korrektne jaotus on eeltingimuseks:

- sektorikohaste jäätmekoguste võrreldavuse ja

- jäätmestatistika ja ettevõtlusstatistika ühtsuse jaoks.

Majandustegevuse jaotus põhineb Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilisel klassifikaatoril (NACE). 2004. ja 2006. vaatlusaastal kohaldati NACE Rev. 1.1; 2008. vaatlusaastal koguti andmeid vastavalt NACE Rev. 2-le.

- Üleminek NACE Rev. 2-le.

NACE Rev. 2-s esitatud uus majanduse tegevusalade jaotus on sätestatud määruse (EÜ) nr 1893/2006 [6] . IV lisas. Jäätmestatistika määruses kasutatud suurt hulka koondnäitajaid arvestades ei ole NACE Rev. 1.1-lt NACE Rev. 2-le ülemineku mõju suur; 17 majanduse tegevusala koondnäitajat 19-st, mida kasutatakse ka jäätmestatistika puhul, on põhimõtteliselt samad.

Kõige rohkem muutus jäätmetöötluse tegevusalade klassifikatsioon. Jäätmekäitlusmeetmed, mis siiani olid kaetud jaotises (NACE Rev. 1.1, jaotis 90) Reovee ja prügi kõrvaldamine, linnapuhastus jms tegevus tõsteti ümber jaotussesse 38 Jäätmekogumine, -töötlus ja -kõrvaldus ; materjalide taaskasutusele võtmine ; sealjuures tõsteti (NACE rev. 1.1 kood 9001) Reovee kogumine ja töötlemine ümber jaotisesse 37 Kanalisatsioon. Selle tulemusena on enamik jäätmekäitlustegevusi uues jaotises 38. Aegridade säilitamise huvides majandussektorite tasandil on jäätmekäitlustegevuse andmed 2004. ja 2006. aasta kohta konverteeritud NACE Rev. 2 jaotistele vastavalt. Ümberarvestuse viis läbi Eurostat, kes konsulteeris ka liikmesriikidega.

Lisaks tõsteti (NACE rev. 1.1, kood 221) Kirjastamine ümber töötleva tööstuse alasektorist DE uude jaotisesse J Info ja side ning kuulub nüüd seega teenuste osutamisega seonduvate tegevuste alla. Selle muudatuse puhul ei ole kavas 2004. ja 2006. aasta andmeid konverteerida, välja arvatud juhul, kui andmete analüüsimise käigus paeks ilmnema oluline mõju aegridadele.

- Väärliigitus

See, kuidas andmed jäätmete kohta on jaotatud jäätmeid tootvas sektoris, sõltub andmete kogumisel kasutatud meetodist. Riikides, kus jäätmeteket käsitlevad andmed tuletatakse kaudselt jäätmetöötluse andmetest, on suur oht, et need andmed paigutatakse valesse jaotisse. Seda lähenemisviisi kasutavad Taani, Saksamaa, Leedu, Austria ja Malta. Sellisel juhul saab jäätmeid tekitava äriühingu või sektori kohta teavet üksnes sekundaarsetest allikatest (nt jäätmekoguja, jäätmetöötlusettevõte) või kasutatakse andmete tuletamiseks mõnda muud vahendit (nt mudelid või Euroopa jäätmeloend[7], mis sisaldab teavet jäätmete päritolu kohta).

Mõned asjaomased riigid on oma lähenemisviise muutnud, et parandada jäätmete liigitust majandussektorite kaupa. Saksamaa on sisse viinud täiendava jäätmeid tekitavate ettevõtete valikuuringu, et tekkinud jäätmeid saaks paremini liigitada allika järgi. Ka Leedus on kavas kasutusele võtta täiendav jäätmetekke uuring. Austria loodab, et uue elektroonilise infosüsteemi kasutuselevõtuga paraneb ka jäätmete jaotus sektorite vahel. Taanis on kavas jäätmeid käsitlevate andmete puhul kasutusel võtta uus süsteem, millega parandataks jäätmete liigituse vastavust alates 2012. vaatlusaastast.

Jäätmete liigitamine

Jäätmestatistika täpsuse ja võrreldavuse seisukohast on jäätmete liigitamise olulisus ilmselge: jäätmete kategooriad peavad katma kõigis liikmesriikides samu jäätmete liike, et jäätmestatistikat saaks kasutada ELi tasandi jäätmepoliitika järelevalveks.

Määruses (EÜ) nr 2150/2002 on sätestatud jaotus jäätmekategooriate kaupa ning vastavalt EWC-Stati statistilisele klassifikaatorile, kuid seal ei sätestata, millist liigitust tuleb kasutada andmete kogumisel. Riigid tohivad ise otsustada, kuidas jäätmeid liigitada, kui nad teevad seda ettenähtud formaadis ja järgivad kvaliteedinõudeid.

Enamik riike kogub andmeid Euroopa jäätmeloendi liigituse järgi, kus jäätmed on jaotatud 839 liiki. Hoolimata teatavatest probleemidest Euroopa jäätmeloendi kohaldamisel, tagab kõnealuse liigituse levinud kasutamine selle, et andmed on hästi võrreldavad. Liigitusvigade mõju andmete täpsusele on ilmselt väike.

VÕRRELDAVUS

Ajaline võrreldavus

Kolmanda aruandlusevooru lõppedes on esimest korda võimalik hinnata andmete ajalist võrreldavust.

Riikide kvaliteediaruannete hindamine näitab, et pea kõigis liikmesriikides on jäätmestatistika kogumisel tehtud muudatusi. Enamik riike kavatseb andmete kogumisel pöörata enam tähelepanu andmete kvaliteedile (nt andmelünkade täitmisele; katvuse suurendamisele) ning meetodite tõhustamisele.

Siiski ilmneb 2008. aasta andmete võrdlemisel eelmiste aastate omadega (jäätmeid on tekkinud 309 miljonit tonni (10,9 %) vähem), et metoodika muutmine liikmesriikides võib olla oluliselt mõjutanud ELi koondandmeid. Seda illustreerib kõige paremini fakt, et see tendents tulenes metoodika muudatustest kolmes liikmesriigis. Kui Poola ja Rootsi puhul oli vähenemine tingitud andmete katvuse kohandustest (vt punkti 4.1), siis Prantsusmaa aruandes esitatud andmed ehitussektori jäätmekoguste kohta näitasid tunduvalt väiksemaid jäätmekoguseid (NACE Rev. 1.1, jaotis F) seetõttu, et hiljuti võeti ehitussektoris kasutusele täpsem uuring.

Eurostatis kasutusel olev andmete kontrollimise süsteem tagab, et aegseeria vead tehakse kindlaks ning et need kas parandatakse või selgitatakse nende põhjused. Lisaks on liikmesriikide kvaliteediaruanded osutunud kasulikuks vahendiks, mille abil jälgida liikmesriikides tehtud metoodilisi muudatusi või nende mõju.

Et tagada aegridade järjepidevus majandussektorite tasandil, kohandati 2004. ja 2006. aasta andmeid vastavalt sektorite jaotuse muudatustele, mis tulenesid üleminekust NACE Rev. 2-le. Lisaks imputeeriti 2004. aasta kohta puuduvad andmed (11 riigi puhul kehtis erand) tagasiulatuvalt 2006. aasta andmete alusel.

Riikidevaheline võrreldavus

Tänu ühtsetele mõistetele ja liigitustele on riikidevaheline andmete võrreldavus üsna hea. Riikidevahelised erinevused jäätmete tekke ja töötlemise koguarvudes on üha selgemad. Mõningad probleemid on veel jäänud seal, kus riigid ei ole kasutanud statistilisi üksusi sidumaks majanduse tegevusalasid jäätmetekkega. See ei muuda aruannetes esitatud jäätmete koguste andmeid, kuid takistab võrreldavust majandussektorite kaupa.

Põhjalik andmete analüüs, muu hulgas sektorispetsiifiliste näitajate abil, tagab riikide omavahelise võrreldavuse pideva paranemise.

ETTEVÕTJATE KOORMUS

Jäätmestatistika määrus nõuab liikmesriikidelt koormuse vähendamist, luues sel eesmärgil juurdepääsu haldusandmetele ja jättes uuringutest välja alla 10 töötajaga väikeettevõtted, kui need ei tekita oluliselt jäätmeid.

Liikmesriigid ei mõõda koormust konkreetsete näitajate abil ja saavad seega anda üksnes kvalitatiivse hinnangu. 2008. vaatlusaasta kohta esitatud kvaliteediaruannetes esitas seitse liikmesriiki näitajad aja kohta, mis kulus vastajatel vastuste koostamiseks. Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Sloveenia ja Ühendkuningriik nimetasid vastamisele kulunud ajaks vastaja kohta 30 minutit kuni neli tundi. Märgatavalt pikem aeg kulus Rootsis (kuni 25 tundi vastaja kohta) ja Poolas (kuni 40 tundi vastaja kohta). Hoolimata vastamisele kulunud aja pikkusest leiab Rootsi, et jäätmestatistika kogumise üldkoormus on väike, sest enamik andmetest võetakse haldusallikatest ja otseseid küsimustikke kasutatakse üksnes mõnede ettevõtjate puhul. Poolas on vastajate suur koormus tingitud osaliselt sellest, et aruandlussüsteemi muudetakse parajasti (statistilise vaatluse asemel võeti kasutusele haldusteabe süsteem) ning ettevõtjad peavad esitama aruanded mõlema süsteemi kaudu, kuni uus süsteem toimib.

Kõige suurem abi ettevõtetele on kahekordse aruandluse vältimine, statistika koostamiseks tuleks kasutada haldusandmeid ja/või kooskõlastada asjaomaste institutsioonide (statistikaametid, keskkonnaministeeriumid, keskkonnatalitused) jäätmevaatlustest saadavad andmed. 15 liikmesriigi puhul kasutatakse jäätmestatistika peamiste lähteandmetena haldusandmeid. Muud riigid kasutavad haldusandmeid ühena paljudest andmeallikatest.

Väikeettevõtete uuringust väljajätmisse suhtutakse erinevalt. Mõned riigid kaasavad valikuuringusse ka väikeettevõtjad ning ekstrapoleerivad tulemused. Enamik jätab need siiski täielikult välja ega võta neid näitajaid üldse arvesse või ekstrapoleerib need teguripõhiste hindamismudelite abil. Riigid on ette näinud erinevad väljajätmiskünnised, mida enamasti määratakse kindlaks töötajate arvu või aasta jooksul tekitatud jäätmete koguse järgi. Mõned riigid kombineerivad neid kahte kriteeriumi, soovides tagada, et andmete kogumine kataks ka väikeettevõtjaid, kui nad ületavad ettenähtud jäätmete tekitamise künnise.

JÄÄTMESTATISTIKA MÄÄRUSE LÄBIVAATAMINE

Esimese kahe aruandlusperioodi järel tulid ilmsiks mõningad puudused ning juba esimeses komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008) 355) määrati kindlaks parandamist vajavad valdkonnad. Lisaks on jäätmete raamdirektiivi läbivaadatud versioonis (2008/98/EÜ) sätestatud, millist teavet on veel vaja, ning esitatud muudetud mõisted.

2008. aasta sügisel loodi töörühm, kes tegeleks võimalike küsimustega ja valmistaks ette lõplikud soovitused määruse lisade läbivaatamiseks. 2009. aasta juuli lõpus saadeti liikmesriikidele tutvumiseks dokumendid, mis sisaldasid soovitatud muudatuste üksikasju ja selgitusi. Selles põhjal võttis komisjon 27. septembril 2010 vastu õigusakti eelnõu[8].

Läbivaatamise eesmärgid olid:

- suurendada jäätmestatistika kasutavust;

- lihtsustada määruse sätteid;

- viia määrus kooskõlla muude jäätmeid käsitlevate aruannete esitamise kohustustega.

Kõige olulisem muudatus oli jäätmekategooriate liigitamise ühtlustamine määruse I ja II lisa 2. jaos. Erinev liigitamine takistas andmete valideerimist, samuti tõlgendamist ja tulemuste avalikustamist. Edaspidi esitatakse jäätmetekke ja jäätmetöötluse andmed samade 51 jäätmekategooria kaupa. Kuigi aruandes esitatavate andmete arv seeläbi suureneb, ei kaasne sellega eeldatavasti lisakoormust.

Lisaks korraldati mõned jäätmekategooriad ümber või lisati uusi kategooriaid, et andmeid saaks paremini kasutada, nt jäätmepoliitika järelevalves. Nende muudatuste hulka kuuluvad:

- ehitus- ja lammutustöödel tekkinud mineraaljäätmete, pinnase ja süvenduspinnase jäätmete jaoks eraldi jäätmekategooriate loomine;

- jäätmete töötlemisel tekkinud mineraaljäätmete ja vedeljäätmete (sekundaarjäätmed) jaoks eraldi jäätmekategooriate loomine;

- loomsete ja taimsete jäätmete ning metallijäätmete kategooriate ümberkorraldamine;

- mitmesuguste keemiliste jäätmete koondamine ühte kategooriasse.

Lisaks tehti muudatusi jäätmetöötluse kategooriates, et viia määrus vastavusse jäätmete raamdirektiivi läbivaadatud versioonis sätestatud mõistete ja nõuetega ning lisada jäätmestatistikasse andmed prügilate arvu ja võimsuse kohta (neid andmeid koguti siiani direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta)[9] raames).

II lisa kohased andmed töödeldud jäätmete koguste kohta tuleb esitada üksnes riiklikul tasandil. NUTS 1 tasandi aruandeid ei pea enam esitama, sest selleks puudub poliitiline vajadus. Andmete esitamise kohustust jäätmekäitlusrajatiste arvu ja võimsuse kohta vähendati, sest selgus, et osa toodetud andmetest leidis vähest kasutust.

Kokkuvõttes peaks määruse läbivaatamine suurendama andmete kasutatavust ja selgust, riikide koormus peaks jääma seejuures samaks. Kuigi määruse läbivaatamisega kaasnevad mõned aegridade katkestused, on andmete ajaline järjepidevus endiselt kõrgel tasemel. Läbivaadatud määrust hakatakse kohaldama 2010. vaatlusaastast alates.

Jäätmestatistika määruse rakendamise käsiraamatut on kohandatud nende muudatuste kohaselt.

- Jäätmete impordi ja ekspordi statistika

Jäätmestatistika määruse artikli 1 lõikes 3 on ette nähtud, et pärast selle määruse artikli 5 lõikes 1 ettenähtud prooviuuringute tegemist peab jäätmestatistika katma ka jäätmete importi ja eksporti, mille kohta ei koguta andmeid jäätmesaadetiste määruse (EÜ) nr 1013/2006[10] kohaselt, st nn rohelise nimekirja jäätmed. Kõnealuste sätete kohaselt koostas Eurostat 2003.–2007. aastaks prooviuuringute kava, uuringus osales 11 riiki.

Komisjoni aruandes (KOM(2008)501) esitatud uuringutulemuste põhjal arutati 2009. aasta novembris ettepanek liikmesriikidega läbi. Arutelude käigus selgus, et mitmel liikmesriigil tekkinuks tõsiseid probleeme regulaarse jäätmete importi ja eksporti käsitleva statistika rakendamisega. Seetõttu otsustas Eurostat kasutajate vajadusi veel kord täpsustada ja kontrollida, kas see statistika on poliitiliselt põhjendatud.

SAAVUTUSED JA TULEVIKUVÄLJAVAATED

Pärast esimest aruandlusvooru 2006. aastal on jäätmestatistika koostamisel saavutatud olulist edu. Liikmesriikidelt laekuvate andmete täpsus ja täielikkus, samuti andmete avaldamise ajakohasus on pidevalt paranenud. Jäätmestatistika võrreldavus riikide vahel on muutunud väga heaks ja suurt edu on saavutatud andmete täieliku katvuse saavutamisel. Kokkuvõttes on enamiku riikide esitatud andmed nõutava kvaliteeditasemega.

Andmete ühtlustamisele on kaasa aidanud koostatud metoodilised juhendid, mis on inglise, prantsuse ja saksa keeles kättesaadavad Eurostati veebilehel Environmental Data Centre on Waste. Kvaliteedikontrolli süsteemiga tehakse kindlaks vead ja metodoloogilised puudused.

2008. aasta andmete laekumise järgselt on jäätmetekke- ja töötluse kohta olemas andmed aastate 2004–2008 kohta. Kui aegridu mitte arvestada, on andmed leidnud järjest enam kasutust, näiteks ehituse näitajate ja keskkonnaalase arvepidamise vallas.

Samas tuleb märkida, et mõnes riigis tehtud metodoloogilised muudatused võivad ikka veel aegridadele olulist mõju avaldada, seda nii riigi kui ka EL-27 koondnäitajate osas. Ajalist arengut tuleks seega tõlgendada ettevaatlikult ja alles pärast hoolikat alusandmete analüüsi. Samuti tuleks arvestada jäätmete raamdirektiivi läbivaadatud versiooniga kasutusele võetud uute kontseptsioonide (nn kriteerium, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed) mõju jäätmestatistikale.

Ohtlike jäätmete ja muude kui mineraaljäätmete tekke näitajad on välja töötatud ja käimas on nende lisamine säästva arengu näitajate ja Euroopa 2020. strateegia järelevalve näitajate hulka. Samas on ringlussevõtu näitaja ikka alles väljatöötamisel.

Loodetakse, et määruse läbivaatamine (uut määrust hakatakse kohaldama 2010. vaatlusaastast alates) toob kaasa märgatava edasimineku jäätmestatistika kasutamise ja tõlgendamise osas.

[1] EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1, muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2010 (ELT L 253, 28.9.2010, lk 2).

[2] KOM(2008) 355 (lõplik), 13.6.2008.

[3] Eurostati veebisait kvaliteedi kohta (inglise, saksa ja prantsuse keeles): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2273.1 2273_47140765&_dad=portal&_schema=PORTAL.

[4] ELT L 229, 6.9.2005, lk 6.

[5] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tõlgendav teatis jäätmete ja kõrvalsaaduste kohta (KOM(2007) 59 (lõplik)).

[6] ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

[7] Otsus 2000/532/EÜ jäätmete nimistu kohta, EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.

[8] Komisjoni 27. septembri 2010. aasta määrus (EÜ) nr 849/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (ELT L 253, 28.9.2010, lk 2).

[9] Komisjoni 17. novembri 2000. aasta otsus 2000/738/EÜ küsimustiku kohta, mida kasutada prügilaid käsitleva direktiivi 1999/31/EÜ liikmesriikides rakendamise aruannetes (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 24).

[10] ELT L 190, 12.7.2006, lk 1, viimati muudetud ELT L 119, 13.5.2010, lk 1.