ET Euroopa Liidu Teataja C 311/7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööalane konkurentsivõime – tööstuse vajadustega sobiv koolitus kokkuhoiuajastul”

2014/C 311/02

Raportöör: Dumitru Fornea

Kaasraportöör: Tommaso Grimaldi

11. juulil 2013. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Noorte tööalane konkurentsivõime – tööstuse vajadustega sobiv koolitus kokkuhoiuajastul”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 8. aprillil 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 498. istungjärgul 29.–30. aprillil 2014 (30. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 156, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 0.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Tõsise noorte tööhõivekriisi tõttu on nõutav, et valitsused, tööandjad, töötajad ja kodanikuühiskond tegutseksid rohkem ja ühiselt inimväärsete (1) ja püsivate töökohtade edendamise, loomise ja säilitamise nimel. Teemast on kujunenud nii poliitiline kui ka majanduslik väljakutse. Komitee on juba esile tõstnud, et ELi ja liikmesriikide tasandil on vaja tõelist majanduskasvu strateegiat, et toetada üha rohkemate ja stabiilsemate töökohtade loomist noorte jaoks. Komitee peab ülioluliseks, et valitsused teeksid mõjusaid ja kurssi parandavaid pingutusi kriisi halvenemise ärahoidmiseks.

1.2 Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2013. aasta juuni järeldustega on komitee seisukohal, et liikmesriigid peavad tegema kõik võimalikud jõupingutused tagamaks, et noorte tööhõive algatus ja noortegarantii võetakse viivitamatult täielikult kasutusele. Hariduse ja koolituse, noorte tööhõive ja pikaajalise töötuse valdkonnale tuleb hakata eraldama märksa enam riiklikke ja Euroopa vahendeid.

1.3 Komitee soovitab tungivalt hinnata korrapäraselt noorte tööpuuduse ja tööalase konkurentsivõime käsitlemiseks liikmesriikides juba vastu võetud konkreetseid tegevuskavasid, kaasates sellesse kodanikuühiskonna. Komitee arvates tuleks neis kavades ja programmides võtta konkreetseid meetmeid, et anda värsketele kõrgkoolilõpetajatele võimalus omandada tööoskusi, sh näiteks juhtimis- ja meeskonnatööteadmised, probleemide lahendamise oskus ja loomingulised võimed, et muutuda mitmekülgsemaks ja suurendada oma võimalusi tööturul.

1.4 Komitee soovitab, et liikmesriigid ja kõik asjaomased asutused peaksid tööalast konkurentsivõimet käsitama pideva protsessina, mis mõjutab kogu tööelu. Liikmesriigid peaksid kehtestama ja looma vahendid ja tingimused, mis aitaksid inimestel ajakohastada, parandada ja hinnata oma tööalase konkurentsivõime taset. Oskuste ja kvalifikatsiooni suuremal tunnustamisel ja läbipaistvusel on oluline roll tööd otsivate noorte tööalase konkurentsivõime vastavusse viimisel nii turu vajaduste kui ka noorte liikuvusega. Komitee toetab ELi poliitikameetmeid oskuste, pädevuse ja kvalifikatsiooni ja nendega seotud vahendite, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator, Europass ning kvaliteedi tagamise ja ainepunktide süsteemid, tunnustamise ja läbipaistvuse suurendamiseks.

1.5 Komitee kinnitab veendunult, et vastutus tööalase konkurentsivõime eest ei ole pelgalt individuaalne. Tööalane konkurentsivõime on teema, millega peaksid ühiselt tegelema kõik sidusrühmad, mh valitsused, sotsiaalpartnerid, ülikoolid, koolid, kohalikud ametiasutused, konkreetsed töötajad. Tungivalt soovitav on suurem partnerlus ettevõtete ja haridusasutuste vahel. Selles osas tuleks edendada kvaliteetseid ettevõttesiseseid koolitusprogramme kooskõlas Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja kavandatud praktika kvaliteediraamistiku põhimõtete ja meetoditega.

1.6 Liikmesriigid peaksid pakkuma stiimuleid sellistele ülikoolidele ning teadus- ja arendustegevuse üksustele, kes pakuvad globaliseerunud turu vajadustega kooskõlalist tasemeõpet. See võib olla kasulik ka kõrgetasemelise professionaalsuse edendamiseks.

1.7 Komitee on mures viimasel ajal mitmes liikmesriigis ilmneva kalduvuse pärast vähendada hariduseelarvet ja soovitab seepärast liikmesriikidel eraldada piisavalt vahendeid tagamaks, et haridustöötajad pakuvad kvaliteetset haridust kõigile. Euroopas ei peeta õpetaja elukutset ligitõmbavaks ja see elukutse kannatab juurdekasvu vähesuse all – probleem, mis võib lähitulevikus veelgi kasvada (2). Selleks et haridusvaldkond muutuks elukutse valikul ligitõmbavaks, on tarvis inimväärseid töötingimusi, palku ja pensione.

1.8 Komitee tervitab Euroopa Komisjoni otsust luua Erasmus+ programm, mis toetab ka piiriülest kutseõpet, ja loodab, et see hakkab viivituseta täielikult toimima, nagu kokku lepitud. On eriti tervitatav, et Euroopa Parlament ja nõukogu on jõudnud kokkuleppele kutsekvalifikatsioonide tunnustamise suhtes.

1.9 Komitee väljendab heameelt sotsiaalpartnerite poolt 2013. aasta juunis kokku lepitud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistiku (Framework of Actions on Youth Employment) üle. Majandus- ja sotsiaalkriisi ajal peab Euroopa täielikult ära kasutama igasuguse sotsiaalmajandusliku taustaga inimeste potentsiaali, tagades seejuures kulutasuvuse.

1.10 Komitee kinnitab taas oma veendumust, et noorte tööpuudusega võitlemiseks koostatud ELi algatuste tulemuseks peaks olema konkreetsete meetmete võtmine eesmärgiga edendada Euroopa tööstust ja suurendada selle konkurentsivõimet sotsiaalselt vastuvõetaval ja jätkusuutlikul viisil.

1.11 Komitee soovitab, et liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu negatiivsele mõjule, mida avaldab ajutiste lepingute süstemaatiline kasutamine noorte puhul. Sellel on suur mõju ka sotsiaalkindlustusvõrgule (vähem sissemakseid) ja liikmesriikide sotsiaalsele ühtekuuluvusele.

1.12 Komitee leiab, et investeeringutel noorte tööalase konkurentsivõime suurendamiseks on määrav tähtsus Euroopa majanduste ja ühiskondade tuleviku jaoks. Heakskiidetud algatused peaksid olema lihtsasti ligipääsetavad kõigile noortele igasuguse diskrimineerimise või soolise kallutatuseta ja neid peaksid saatma konkreetsed kaasamismeetmed. Asjaomased kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi sidusrühmad (sealhulgas sotsiaalpartnerid ja noorteorganisatsioonid) tuleks kaasata algatuste kujundamisse, rakendamisse ja nende tulemuste hindamisse.

1.13 Tuleks jätkata konkreetsete meetmete väljatöötamist riigi ja kohalikul tasandil, et pakkuda koos sotsiaalpartneritega ja kodanikuühiskonna osalusel kõigile kättesaadavat elukestvat õpet ja hinnata korrapäraselt selle tulemusi.

1.14 Töökohapõhise õppe mudelite, nt kaheosalise õppesüsteemi korral toimub märkimisväärne osa õppimisest ettevõtetes. Noortel töötajatel peab olema võimalus vaheldada kooliõpet töökohapõhise õppega ettevõttes. Komitee on veendunud mõnes liikmesriigis juba rakendatud kaheosaliste õppesüsteemide edukuses. Edukate õpipoisiõppeskeemide võti on nii avaliku kui ka easektori vahel jagatud vastutus tulevikku investeerimise ees.

1.15 Komitee soovitab astuda samme, et tagada kavandatud tegevuste kvaliteet ja asjakohasus ning luua sobiv raamistik, mille abil sõnastataks selgelt iga sidusrühma ülesanded, õigused ja kohustused ning muudetaks need praktikas kergesti jõustatavaks. Tööandjate ja ametiühingute vahelist sotsiaaldialoogi tuleks edasi arendada ja kasutada seda olulise tööriistana, mille abil tuvastada tööturu tulevasi väljavaateid, edendada töökohtade loomist, jagada tööturu vajadustele paremini vastavaid koolitustavasid ning innustada noori naisi ja mehi parandama oma oskusi ja pädevusi, et tööstuse arenevatele vajadustele paremini vastata.

1.16 Praegune majandus- ja sotsiaalkriis surub Euroopa Liidu riikidele, eeskätt neile, mille suhtes kohaldatakse eelarve kohandamise programme, eelarveotsustes peale piiranguid – see on olukord, mida teravdab veelgi ELi enda eelarve vähendamine. Arvestades hariduse keskset rolli tööalase konkurentsivõime arendamises, soovitab komitee, et liikmesriigid suurendaksid kvaliteetseks hariduseks eraldatavaid vahendeid, mida ei tohiks pidada mitte kulutuseks, vaid oluliseks investeeringuks kriisi ületamisse ja kõigile parema tuleviku loomisesse. Seda silmas pidades toetas komitee Euroopa kodanikualgatust „Haridus on investeering! Haridus ei ole puudujääk!” (3). Komitee hoiatab, et haridus- ja koolituseelarvete kärpimine peidab endas ohtu, et eluliselt olulistest algatustest ja ettepanekutest saavad vaid hea tahte avaldused. Arvestades hariduse ja koolituse tähtsust noorte tööpuudusega võitlemisel, soovitab komitee tungivalt, et komisjon korraldaks 2015. aastal „Euroopa hariduse ja koolituse päeva”.

1.17 Komitee on seisukohal, et sektorid ja ettevõtted peaksid investeerima tootmisvahenditesse ning rakendama oma palgapoliitikat ja teabevahetusmeetmeid eesmärgiga suurendada tööstussektori ligitõmbavust. Dialoogi parandamine ettevõtete ja kutseõppeühenduste vahel võiks olla oluline samm tööalase konkurentsivõime teema käsitlemiseks ning võiks vähendada ebakõla nõudluse ja pakkumise vahel.

1.18 Kõiki algatusi noorte tööalase konkurentsivõime parandamiseks tuleks asjakohaselt rahastada Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurifondide kaudu. Komitee soovitab, et struktuurifondide kasutamisel pandaks erilist rõhku noorte tööalasele konkurentsivõimele, sh kasutamata vahendeid vajaduse korral ümberkavandades.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa tööstus hõlmab laias valikus ettevõtteid, sh suurettevõtted, VKEd ja mikroettevõtted, mille nõudmised tööjõule on erinevad. Seepärast on tarvis erinevate oskuste ja võimetega töötajaid. Haridus- ja koolitussüsteemide kavandamisel tuleks nende erinevustega arvestada. Tööandjate ja ametiühingute vahelist sotsiaaldialoogi tuleks edasi arendada ja kasutada seda olulise tööriistana, mille abil tuvastada tööturu tulevasi väljavaateid, edendada töökohtade loomist, jagada tööturu vajadustele paremini vastavaid koolitustavasid ning innustada noori naisi ja mehi parandama oma oskusi ja pädevusi, et tööstuse arenevatele vajadustele paremini vastata.

2.2 EL ja liikmesriigid vajavad sellist tööstuspoliitikat, mis soodustaks majanduskasvu ja julgustaks looma uusi väga kvaliteetseid töökohti (4). Komisjoni arvates on tarvis ELi, liikmesriikide ja tööstuse tugevat partnerlust, et tagada tõhus koostööraamistik ning stimuleerida investeeringuid tehnoloogiasse ja inimressurssidesse, mis annavad Euroopa tööstussektorile konkurentsieelise konkurentide ees kogu maailmast. Sellega toimetulekuks ja üldteema – tööalase konkurentsivõime tööstuses – käsitlemiseks kinnitas komisjon, (5) et uue tööstuspoliitika üheks sambaks peaksid saama investeeringud inimestesse ja oskustesse.

2.3 2008. aastal alanud finantskriis on löönud sügavaid haavu paljude Euroopa riikide majandusse ja seni on majanduse elavdamine olnud väga aeglane. Teema, mis võib majanduse elavdamise veel raskemaks muuta ja mille tagajärjed võivad tulevikku veelgi negatiivsemalt mõjutada, on noorte tööhõivekriis, mis nõuab, et valitsused, tööandjad, töötajad ja kodanikuühiskond tegutseksid ühiselt inimväärsete ja tootlike töökohtade edendamiseks, loomiseks ja säilitamiseks.

2.4 Näib, et Euroopa juhid võtavad seda kriisi tõsiselt, ent nagu komitee on toonitanud oma varasemates arvamustes, (6) ei aita uued algatused probleemi lahendada, kui ei asuta selle juurte kallale. Teemast on kujunenud nii poliitiline kui ka majanduslik väljakutse. Oleks vale üldistada – olukord ei ole kõigis riikides ja kohalikul tasandil kindlasti ühesugune, ent paljude noorte eurooplaste jaoks, kes parajasti lõpetavad ja rahastavad oma õpinguid, on mitte lihtsalt lühiajalise tööotsa või praktikakoha, vaid tõelise töökoha leidmine, oma projekti või äriga alustamine, iseseisev elu või perekonna ülalpidamine sellesama igapäevase heitluse osa. Kuigi tööpuudus ei ole Euroopas uus nähtus, on noorte kasvav tööpuudus praeguse majanduskriisi üks nähtavamaid tagajärgi nii töökohtade hävimise kui ka töökohtade loomata jätmise aspektist (7).

2.5 Paljud ELi positiivsed algatused (nt noortegarantii algatus) pakuvad väljaõpet töökohal ja õpipoisiõpet. Ent need ei taga alati ligipääsu töökohale. Ja see toob esile olulise puuduva ühenduse: töökohad on tavaliselt majanduskasvu tulemus. Komitee on juba esile tõstnud, et ELi ja liikmesriikide tasandil on vaja tõelist majanduskasvu strateegiat, et toetada üha rohkemate ja stabiilsemate töökohtade loomist noorte jaoks. Komitee peab ülioluliseks, et valitsused teeksid mõjusaid ja kurssi parandavaid pingutusi kriisi halvenemise ärahoidmiseks. Nagu komisjoni teatises märgitud, on noored „Euroopa tulevase dünaamilisuse ja heaolu võti” (8).

2.6 Puudub ühtne üldiselt heakskiidetud tööalase konkurentsivõime kontseptsiooni määratlus, tegemist on dünaamilise kontseptsiooniga ja üldine suundumus on laiendada seda ka taustateguritele. Hoolimata tööalase konkurentsivõime tähtsusest arutelus tööturu üle, on seda keeruline mõõta ja selle määratlemisele leidub mitmesuguseid lähenemisviise. Tööalast konkurentsivõimet kui sellist mõjutavad nii pakkumise poole kui ka nõudluse poole tegurid, mis sageli ei ole üksikisiku kontrolli all. Majandus- ja sotsiaalkriisi ajal peab Euroopa täielikult ära kasutama igasuguse sotsiaalmajandusliku taustaga inimeste võimaliku loomingulisuse, energia ja võimekuse. Tugevatel ja väga aktiivsetel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on oluline edendav roll.

2.7 Tööalane konkurentsivõime sõltub suurel määral riigi ja kohaliku tasandi asutuste pakutava hariduse ja koolituse kvaliteedist ja asjakohasusest. Komitee märgib küll, et kohalikud omavalitsused tegelevad õige tasakaalu otsimisega, et võimaldada sellealaseid parandusi, ent leiab siiski, et Euroopa tasandil tehtud otsused ei kajastu praegustes haridus- ja koolitussüsteemides alati sidusalt. Hoolimata avatud koordinatsiooni meetodi kontekstis komisjoni poolt liikmesriikidele esitatud üleskutsetest jagada üksteisega oma institutsioonilisi vastuseid noorte liikuvuse ja koolituse probleemidele, parandada koolituse kvaliteeti, sertifitseerimist ja ajakohastamist, reageerida asjakohaselt tööturu vajadustele, pidada kinni ühiste eesmärkide saavutamise ajakavast, samuti võrdluskriteeriumidest ja tulemustest, analüüsida uuringute ja teadustööde järeldusi ja need integreerida, on ikka veel liiga palju institutsioonilisi tõkkeid ja liiga vähe tõelist pühendumist, mis takistab Euroopa hariduse ja koolituse tõelise ühisruumi loomist.

2.8 Tööandjad on teadlikud tänaste töötajate oskustest ja pädevustest, ent nad peavad olema teadlikumad tulevaste töötajate oskustest ja pädevustest kiirelt muutuval töökohal, iseäranis seepärast, et tehnoloogia arengu tõttu on töötajate jaoks hädavajalik pidevalt teadmisi omandada ja värskendada. Ettevõtete iseloomulikud jooned ja vajadused on erinevad ning seepärast on tingimata vaja, et haridus ja kutseõpe oleksid õpetatavate oskuste osas kohandatavad ja paindlikud. Nagu komitee rõhutas oma arvamuses SOC/476, on väga tarvis paremat ja asjakohasemat koostööd kõigi tasandite haridusasutuste ja tööstuse vahel.

2.9 Arvestades, et haridus ja kutseõpe ei ole konkreetse inimese tööalase konkurentsivõime kujundamise ainsad elemendid, on ainuüksi haridusele keskendumine liiga kitsendav lähenemisviis. Kvaliteetseid praktikasüsteeme, töökohal (koolis või ettevõttes) toimuvat väljaõpet või õpipoisiõpet ja sihipäraseid tööhõiveprogramme tuleb pidada peamiseks viisiks, kuidas noored naised ja mehed tööturule tuua, ent neid ei tohi vaadelda tööalase konkurentsivõime probleemi lõpplahendusena. Oluline on tunnistada, et tööturg, nagu ka majandusinstitutsioonid on hõlmatud ühiskonda ja kultuuri, ning et tööturu tavasid kujundavad ka mitteametlikud normid ja kombed.

2.10 Komitee leiab, et Euroopa tasandil hariduse ja koolituse alal arutatut ja heakskiidetut ei saa pisendada ainult heade tavade tutvustamiseks. Seoses sellega loodetakse, et koolitussüsteemid suudavad vastata tööhõivevajadustele, valmistades ette uusi spetsialiste, kes suudavad toime tulla töökorralduses ja tänapäeva ühiskonnas toimuvate pidevate muutustega. Arvestades hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilises raamistikus (HK 2020) ja Brugge deklaratsioonis seatud tähtaegu, kutsub komitee hindama ja hoolikalt analüüsima võetud kohustuste rakendamist tegelikkuses ja eesmärkide täitmist.

3. Üldised märkused

3.1 CCMI on mitmes arvamuses toonud esile hulga majanduslikke, tööstuslikke ja sotsiaalseid probleeme, sh tööalane konkurentsivõime ja ümberõpe, iseäranis praeguse kriisi tingimustes (9). Seoses 2013. aasta juunis Euroopa Komisjonis heaks kiidetud Euroopa noortegarantii ja noorte tööhõive algatusega esitasid Euroopa sotsiaalpartnerid (10) noorte tööhõive ühistegevuse raamistiku, milles keskenduti üleminekule koolist tööle, tööhõivele ja ettevõtluse arendamisele.

3.2 Noored on Euroopa olevik ja tulevik ning meie ühiskonna dünaamilisuse rikkalik allikas. Ent noorte sotsiaalne ja majanduslik kaasamine eeldab ja nõuab rida edukaid üleminekuid. Olukorras, kus üleminek täiskasvanuellu on muutunud keerukamaks, on kõigile kvaliteetse hariduse pakkumine ja kaasavad tööturud nende edukate üleminekute peamised vahendid. Vaja on terviklikku lähenemisviisi, et meetmete ja asjakohaste ressursside abil edendada noorte jaoks dünaamilist, avatud ja liikuvat tööturgu, keskendudes rohkemate ja paremate töökohtade loomisele, kvaliteetsetele õpitulemustele ning pakutavate ja vajaminevate oskuste paremale omavahelisele vastavusele, sh töökohas toimuva õppe kogu Euroopas levitamise kaudu.

3.3 Paljude liikmesriikide (iseäranis nende, mida praegune kriis tabas kõige raskemalt) kodanikuühiskonna organisatsioonid on eri moel rõhutanud, et on oluline kombineerida individuaalne tööturu vajadustele lähenemise viis kollektiivse lähenemisviisiga (taust, keskkond, töökorraldus ja töötingimused), milles võetaks arvesse noorte ootusi ja püüdlusi. Selleks et need meetmed oleksid täiesti tõhusad, tuleks neid toetada Euroopa tasandi rahastamise ja majanduskasvu parandavate meetmete kaudu ning nende puhul ei tohiks seada piiranguks mitte ainult noorte tööhõivealgatuse raames eraldatud 6–8 miljardit eurot, vaid seda summat tuleks märkimisväärselt suurendada.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja praktika kvaliteediraamistiku põhimõtted ja töömeetodid tugevdavad komitee veendumust, et õpipoisiõpe, tööpraktika ettevõttes ja praktika on noorte jaoks oluline võimalus omandada oskusi ja töökogemusi ning et need peaksid olema osa ettevõtte strateegiast. Komitee soovitab liikmesriikidel ja tööstusel tagada kavandatud tegevuste kvaliteet ja asjakohasus ning luua sobiv raamistik, mille abil sõnastataks selgelt iga sidusrühma ülesanded, õigused ja kohustused ning muudetaks need praktikas kergesti jõustatavaks.

4.2 Arvestades, et tunnustatud eri tasemel akadeemilise kraadi omandamine on küll oluline, ent mitte enam piisav, on komitee seisukohal, et noortegarantii kavade ja programmide rakendamisel tuleks võtta konkreetseid meetmeid, et anda värsketele kõrgkoolilõpetajatele võimalus omandada tööoskusi, sh näiteks juhtimis- ja meeskonnatööteadmised, probleemide lahendamise oskus ja loomingulised võimed, et suurendada oma võimalusi tööturul.

4.3 Töökohapõhise õppe mudelite, nt kaheosalise õppesüsteemi korral toimub märkimisväärne osa õppimisest ettevõtetes. Noortel töötajatel peab olema võimalus vaheldada kooliõpet töökohapõhise õppega ettevõttes. Komitee on veendunud mõnes liikmesriigis juba rakendatud kaheosaliste õppesüsteemide edukuses. Edukate õpipoisiõppeskeemide võti on nii avaliku kui ka easektori vahel jagatud vastutus tulevikku investeerimise ees.

4.4 Õppimist on mõtet soosida siis, kui see ei sõltu ainult pingutusest, mille iga inimene saab teha ja peab tegema. Vastasel juhul jäävad rühmad, kes on kõige ebasoodsamas olukorras või tõrjutud, tervikuna eraldatuks. Tuleks jätkata konkreetsete meetmete väljatöötamist riigi ja kohalikul tasandil, et pakkuda koos sotsiaalpartneritega ja kodanikuühiskonna osalusel kõigile kättesaadavat elukestvat õpet ja hinnata korrapäraselt selle tulemusi.

4.5 Haridus-/koolitussüsteemide läbivaatamisel on oluline tagada, et haridus jääks ligitõmbavaks ja konkurentsivõimeliseks elukutseks. Õpetaja elukutse taasväärtustamine on samuti kooskõlas tööturu arenevate vajadustega. Ühiskonna, tööstuse ja õpilaste erinevate nõudmistega toimetulekuks on tarvis hästi motiveeritud ja ettevalmistatud õpetajaid.

4.6 Haridus, koolitus ja karjäärinõustamine peaksid toetama noori naisi ja mehi nende püüdlustes omandada parem haridus, paremad kvalifikatsioonid ja oskused. Karjäärinõustamismaterjal peaks sisaldama selget teavet olemasolevate töökohtade ja tööväljavaadete kohta tööturul (11). Komitee tervitas Euroopa Komisjoni otsust luua Erasmus+ programm, mis toetab ka piiriülest kutseõpet, ja loodab, et see on täielikult toimiv 2014. aastaks, nagu kokku lepitud. On eriti tervitatav, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid hiljuti kokkuleppele kutsekvalifikatsioonide tunnustamise suhtes.

4.7 Liikmesriigid peaksid pakkuma stiimuleid ülikoolidele ning teadus- ja arendustegevuse üksustele, kes pakuvad globaliseerunud turu vajadustega kooskõlalist tasemeõpet; see võib aidata edendada ka kõrgetasemelist professionaalsust.

4.8 Kohustusliku koolituse kasutuselevõttu võiks pidada teatud laadi karjääritagatiseks. Ent õpipoisiõpe ja praktika ei tohi kujuneda odava või tasustamata tööjõu levimise võimaluseks. Sektori parimaid tavasid tuleb tunnustada ja kuritarvitusi ei tohi sallida. Igasuguse õppimis- või praktikaperioodi tulemuseks peab olema omandatud kvalifikatsioone tõendav diplom või tunnistus.

4.9 Pidades silmas erinevusi tööturule sisenevate noorte meeste ja naiste vahel, toonitab komitee, et on oluline käsitleda noorte tööpuudust asjakohasest soolisest perspektiivist, sh vajaduse korral konkreetsete meetmete abil. Nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta täpsustatakse seega, et noortegarantii kavades tuleks pöörata tähelepanu sihtrühmaks olevate noorte soole ja erinevustele (12).

4.10 Tööalase konkurentsivõime parandamiseks tuleb teha kõik võimalikud jõupingutused, et võtta arvesse tegelikke olusid kohapeal. Mida rohkem poliitikameetmetes seda tehakse, seda suurem on nende võimalus parandada tööalast konkurentsivõimet. Kõik majandusarengu toetuseks kavandatud meetmed peavad olema seotud kohapealsete tingimustega, sest see on ainus võimalus jätkusuutlike tippsaavutusteni jõudmiseks. Kohalike partnerluste loomisest on kasu, et intensiivistada dialoogi ja tegevust noorte tööpuudusele vastu seismiseks. Kohalikud institutsioonid, samas piirkonnas tegutsevad ülikoolid, noorteorganisatsioonid, ametiasutused ja kutseõppeasutused, ühingud ja tööandjad peaksid leidma võimaluse teha koostööd võimalike ühisstrateegiate väljaselgitamiseks. Kohalikke iseärasusi ja vajadusi tunnistatakse paremini ja võetakse rohkem arvesse, et parandada noorte tööhõivevõimalusi.

4.11 Liikmesriigid peaksid koolide õppekavadesse hõlmama ka ettevõtluskursusi ja edendama ettevõtlust töökohapõhise kutseõppe mudelites, kooskõlas Euroopa Komisjoni algatatud uue tegevuskavaga „Ettevõtlus 2020”. Ettevõtlust tuleks käsitada laia kontseptsioonina, mis hõlmab enamat kui idufirmad. Inimesed peavad õppima ja mõistma, kuidas juhtida noorest east saadik omaenese elu nagu ettevõtet. Ettevõtlusharidus peaks inimesi eluks ette valmistama, õpetades neid initsiatiivi näitama, vastutust võtma ja olukordi analüüsima. Komitee arvates on selliste pädevuste nagu loomingulisus, algatusvõime, visadus ja meeskonnatöövõime arendamine väga oluline kõigi ja mitte ainult tulevaste ettevõtjate jaoks, kes soovivad rajada ettevõtteid. Nende oskustega peaks kogu põlvkond olema võimeline kõigis sektorites tõhusalt töötama ja need peaksid kujundama Euroopa majanduse eduks vajaliku taristu.

4.12 Komisjon tunnistab, et Euroopa vajab „põhjalikku, kaugele ulatuvat kultuurilist muutust”, (13) et võtta tõhusad ettevõtlusalase õppe meetodid kasutusele klassiruumides. Samuti soovitab komitee teha muutusi õpetajakoolituses ja tagada, et liikmesriigid loovad piisavalt võimalusi õpetajate arendamiseks selles valdkonnas. Poliitika edukus sõltub sellest, kas on sobivaid töötajaid, keda tuleb koolitada ja toetada.

4.13 Varasemates arvamustes (14) on komitee juhtinud tähelepanu sellele, milline mõju on tähtajatute lepingute rolli vähenemisel noorte naiste ja meeste tööhõivele, ja soovitanud kaaluda sellest arengust tulenevaid ohte. Praegu noorte puhul eriti nende karjääri alguses tavapärased ajutised lepingud on toonud kaasa segmenteerituma tööturu. Komitee soovitab, et liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu sellele aspektile, millel on suur mõju ka sotsiaalkindlustusvõrgule (vähem sissemakseid) ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele liikmesriikide ühiskondades.

4.14 Praegune majandus- ja sotsiaalkriis surub Euroopa Liidu riikidele, eeskätt neile, mille suhtes kohaldatakse eelarve kohandamise programme, eelarveotsustes peale piiranguid – see on olukord, mida teravdab veelgi ELi enda eelarve vähendamine. Komitee hoiatab, et haridus- ja koolituseelarvete kärpimine peidab endas ohtu, et eluliselt olulistest algatustest ja ettepanekutest saavad vaid hea tahte avaldused. Seda silmas pidades toetab komitee Euroopa kodanikualgatust „Haridus on investeering! Haridus ei ole puudujääk!”.

4.15 Kõiki algatusi noorte tööalase konkurentsivõime parandamiseks tuleks rakendada viivitamatult kogu Euroopas ning asjakohaselt rahastada Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurifondide kaudu. Komitee leiab, et see on määrava tähtsusega investeering Euroopa majanduste ja ühiskondade tulevikku. Need algatused peaksid olema lihtsasti ligipääsetavad kõigile noortele igasuguse diskrimineerimiseta. Asjaomased kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi sidusrühmad (sealhulgas sotsiaalpartnerid ja noorteorganisatsioonid) tuleks kaasata algatuste rakendamisse ja nende tulemuste hindamisse. Komitee soovitab, et struktuurifondide kasutamisel pandaks erilist rõhku noorte tööalasele konkurentsivõimele, sh kasutamata vahendeid vajaduse korral ümberkavandades.

Brüssel, 30. aprill 2014 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) Inimväärsete töökohtade kontseptsiooni sõnastasid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) osalised – valitsused, tööandjad ja töötajad –, lähtudes arusaamast, et töö on inimväärikuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, kogukonna rahu, demokraatia ja majanduskasvu allikas, mis laiendab kvaliteetsete töökohtade loomise ja ettevõtluse arengu võimalusi. ILO, www.ilo.org.

(2) Vt „Key Data on Teachers & School Leaders in Europe”. 2013, Eurydice'i aruanne, Euroopa Komisjon.

(3) Kodanikualgatuse algatasid Kreeka kodanikud ja seda propageeris võrgustik DIKTIO – „The Network”.

(4) Euroopa Komisjon kavandab, et 2020. aastaks peaks tööstuse osakaal ELi SKPs olema 16 %.

(5) Euroopa Komisjon, 10. oktoober 2012, „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”.

(6) ELT C 68/11, 6.3.2012, lk 11-14; ELT C 143/94, 22.5.2012, lk 94-101; ELT C 299/97, 4.10.2012, lk 97-102; ELT C 11, 15.1.2013, lk 8-15; ELT C 161, 6.6.2013, lk 67-72.

(7) „Majanduslanguse ajal ei ole noored töötajad mitte ainult need, kes viimases järjekorras tööle võetakse, vaid ka need, kes esmajärjekorras lahti lastakse, sest vanemate töötajate koondamine on tööandjatele kulukam. Nooremaid töötajaid on väiksema tõenäosusega ettevõttes koolitatud, neil on vähem oskusi ja sageli on nende töölepingud ajutised.” – „Isegi kui noortel on töökoht, ei puugi see olla hea töökoht. Arenenud maailmas on noortel sageli ajutine leping, et neid oleks lihtsam koondada, või siis on nad n-ö vaeghõivatud, töötades oma kvalifikatsioonist madalamat kvalifikatsiooni nõudval töökohal.” (Maailma majandusfoorum – Noorte tööpuudus 2013. aastal visualiseeritud kujul (Youth Unemployment visualization 2013)) http://www.weforum.org/community/global-agenda-councils/youth-unemployment-visualization-2013.

(8) COM (2013)447 final, juuni 2013.

(9) „Tööstuspoliitikal on tugev sotsiaalne mõõde, mis mõjutab kõiki ühiskonnakihte [...], haridussektorit ja ülikoole, tarbijaid ja kodanikke. Tööstuspoliitika on seotud nii restruktureerimisega kui ka prognoosimisega. See peaks pakkuma kaasaegset haridust, koolitust ja teavet ning edendama tehnoloogiat, innovatsiooni, loomingulisust ja ettevõtlust. Demograafilist arengut tuleb samuti ennetada ja sellele asjakohaselt reageerida.”ELT C 327, 12.11.2013, lk 82.

(10) ETUC, Business Europe, UEAPME ja CEEP, 11. juuni 2013.

(11) ELT C 327, 12.11.2013, lk 58-64.

(12) „Komisjon tunnistab, et sugu on üks mõõtmeid, mida tuleks poliitikamõõtmetes arvesse võtta, et võidelda tõhusalt noorte tööpuudusega [...]. Noorte naiste puhul on tõenäosus suurem kui noorte meeste puhul, et nad ei ole hõivatud ei töö, õppetegevuse ega koolitusega [...]. Noorte meeste jaoks on üleminekuetapp sageli edukam (nt lõppedes tähtajatu lepinguga). Seevastu noored naised osutuvad suurema tõenäosusega osalise ajaga ja ajutisteks töötajateks ning alustavad kahes mõttes ebakindlalt positsioonilt, s.t ajutise osaajaga töökohaga. Nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta täpsustatakse seega, et noortegarantii kavades tuleks pöörata tähelepanu sihtrühmaks olevate noorte soole ja erinevustele.” Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse volinik László Andor, mai 2013.

(13) Euroopa Komisjoni teatis „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020””.

(14) Komitee arvamus teemal „Noortele pakutavate võimaluste algatus”, ELT C 299, 4.10.2012, lk 97–102.