Sellise muudetud koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2019/C 215/04)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis DOOR.

KOONDDOKUMENT

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

ELi nr: PDO-GR-00520-AM01 – 16.5.2018

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ning töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluva taime Lathyrus clymenum L. kuivatatud, kooritud ja purustatud idulehed, mis on kahvatukollase värvusega, ligikaudu 2 mm läbimõõduga lameda ketta kujulised ja mille veesisaldus on kuni 13 %. Toode on eriti suure valgusisaldusega ja selles on palju süsivesikuid. Toote „Fava Santorinis“ füüsikaliste ja keemiliste omaduste tõttu on ubade keetmine lihtne (keetmisaeg on väga lühike); kõnealuste omaduste tõttu on keedetud oad või nendest valmistatud toidud ainulaadsete organoleptiliste omadustega, nimelt õhulise tekstuuri ja kergelt magusa maitsega.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Fava Santorinis“ iseloomulike omaduste kujunemisele avaldavad mõju sellised tootmise etapid: taime Lathyrus clymenum L. kasvatamine, seemnete valmimine (kuivatamine), seemnete koorimine ja pakendamine. Need etapid peavad toimuma määratletud piirkonnas, sest seal on kõige sobivamad tingimused keskkonna, kultuuri kasvatamise ja kuivatamisprotsessi (Santorini pinnase kasutamine) osas. Just need näitajad on toote eripära allikaks ja nende muutmine võib toote „Fava Santorinis“ omadusi kõige rohkem ohustada.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Et oleks tagatud kvaliteet ja lõpptoote päritolu tõhus kontroll, peab pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Vahetult pärast koorimist ja idulehtede eraldamist tuleb toode sobivalt ning kiiresti pakendada, et õrn lõpptoode ei niiskuks. Pakendamine väljaspool Santorini saart tooks kaasa vajaduse kasutada meretransporti, mille puhul võib toode tõenäoliselt niiskuda ja puutuda kokku parasiitide ning haigustega, mille tagajärjel võib toote kvaliteet halveneda.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Fava Santorinis“ tootmise geograafiline piirkond hõlmab Kreeka saari Santorini, Thirassia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani ja Askania, mis asuvad Küklaadide maakonnas (Egeuse mere lõunaosas).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

a) Kliima: allpool on esitatud näitajad, mida loetakse eripärasteks kliimatingimusteks ja toote „Fava Santorinis“ omaduste allikaks: 1. suhteline õhuniiskuse näitaja on kogu aasta vältel keskmiselt 71; 2. aastane sademetehulk on 370 mm; 3. põhjatuuled puhuvad kogu aasta läbi; 4. aasta keskmine temperatuur on 17,5 °C; 5. päikesevalgust esineb 202 päeval aastas; 6. öökülmi ei esine.

b) Pinnas: peaaegu kogu Santorini saart kattev vulkaaniline aluspind koosneb peamiselt tertsiaarajastu kivimitest, vulkaanilisest kivimist ja laavast. See pinnas on paksu kihina ning nõgusid ja madalaid nõlvu esineb selles vähe või peaaegu mitte. Üldiselt on saare pinnas peene struktuuriga ja ilma peamiste anorgaaniliste elementideta, nagu kaalium ja lämmastik. Samas on pinnases ka erakordselt vähe orgaanilisi ühendeid. Peale selle on veevarud ülimalt väiksed, sisuliselt olematud.

5.2. Toote eripära

Toote „Fava Santorinis“ peamine eripära seisneb selles, et selle tootmiseks kasutatakse erilist taimeliiki, nimelt kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluvat taime Lathyrus clymenum L. Seda taime kasvatatakse üksnes määratletud piirkonnas ning ainuke kõnealuse kultuuri lõpptoode on „Fava Santorinis“.

Just muust erinev päritolu annab tootele erilised omadused, mille tõttu see erineb samalaadsetest toodetest. Toote põhiomadused on järgmised.

Füüsikalised omadused: toode „Fava Santorinis“ koosneb seemnete idulehtede tükikestest, on kahvatukollase värvusega ning kujult ligikaudu 2 mm läbimõõduga lameda kettakese sarnane. Toote veesisaldus on 13 % ja olenevalt tootmisprotsessist jääb purustatud idulehtede hulk vahemikku 1–5 %.

Keemilised omadused: mullastiku- ja kliimatingimuste ning toote saamiseks kasutatava taime tõttu on „Fava Santorinis“ erakordselt suure süsivesikute (63 %) ja valgusisaldusega (20 %).

Samuti tuleb rõhutada, et toote „Fava Santorinis“ kasutamine muude toitude valmistamisel annab neile erilised organoleptilised omadused, mis eristavad asjaomast toitu muudest samalaadsetest. See on üks põhjus, miks toode „Fava Santorinis“ on nii laialdaselt tuntud. Kõige erilisemad omadused on järgmised:

õhuline tekstuur: tuleneb idulehtede väikesest mõõdust ja ühtsusest, millele lisandub suur süsivesikute sisaldus;

toote säilimine: tuleneb sellest, et toode on väga kuiv, kuid samuti sellest, et toode on infektsioonivaba;

lühike keetmisaeg: kuna idulehed on väikesed ja ühtsed ning neis on palju süsivesikuid, on keetmiseks vaja vähe vett ja toode valmib kiiresti;

maitse: taime kudedes sisalduva suhkru tõttu on toote lõplik maitse kergelt magus, erinedes seega muudest samalaadsetest toodetest, mille maitse on pigem kergelt mõrkjas.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kõik toote „Fava Santorinis“ eripärad, mis väljenduvad nii füüsikalistes ja keemilistes omadustes kui ka seda koostisosa sisaldavate toitude organoleptilistes omadustes, tulenevad keskkonnatingimuste, kohaliku oskusteabe ja ainulaadsete geneetiliste omaduste koosmõjust.

Kõik need eripärad on teada alates antiikajast, kuhu kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluva taime Lathyrus clymenum L. kasvatamine ulatub. See selgitab ka toote „Fava Santorinis“ laialdast tuntust võrreldes muude samalaadsete toodetega.

a) Omadused: nagu eespool juba osutatud, tulenevad toote „Fava Santorinis“ eriomadused kolme teguri koosmõjust. Iga teguri mõju on alljärgnevalt lühidalt kirjeldatud. Geneetiline materjal: alates antiikajast on üksnes Santorini saarel ja seda ümbritsevatel saarekestel kasvatatud kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluvat taime Lathyrus clymenum L. toote „Fava Santorinis“ saamiseks. Saartel levinud pinnase- ja ilmastikutingimuste tõttu on raske või isegi võimatu kasvatada siin muid liblikõieliste taimede liike. Viimased seemned, mis viljade peksmise kohas kogutakse, hoitakse eraldi ja kasutatakse külviks järgmisel aastal. Üksnes selle tavaga on seletatav asjaolu, et juba 3 500 aasta jooksul on siin pidevalt kasvatatud taime, mis kuulub liblikõieliste sugukonna kohalikku sorti ning üksnes seda taime kasutatakse kuulsa toote „Fava Santorinis“ valmistamiseks. Toote „Fava Santorinis“ füüsikalised omadused on tagatud üksnes taime Lathyrus clymenum L. kasutamisega ning seotud erilise fenotüübi ja selle taksonoomiliste omaduste, nagu idulehtede suuruse ja värvuse väljendumisega. Idulehtede eriline keemiline koostis on geneetiliselt kontrollitud kvaliteediomadus. Oskusteave: kohalik oskusteave sisaldab niihästi taime Lathyrus clymenum L. kasvatamist kui ka selle seemnete töötlemist, mis peavad olema vähese veesisalduse ja purustatud idulehtede väikese osakaaluga. Külvi, saagikoristuse ja peksmise aeg oli määratud kindlaks kohalike viljelustavadega, mis aitasid taimel kohalikku keskkonda kohanduda, erioskus oli ka paljundusmaterjali valik järgmise aasta kultuuride saamiseks ning tänu sellele on kultuuri kasvatatud järjepidevalt. Ka valminud viljade käitlemine eeldas erilist oskusteavet. See hõlmab kahte tähtsat komponenti, mis olid seotud nii tootega „Fava Santorinis“ kui ka selle kasvukeskkonnaga. Tegemist on Santorini pinnase kasutamisega ja ladude täitmisega toodete säilitamise ning ladustamise eesmärgil. Nii sai kaitsta vilju kahjurite rünnaku eest ja aidata kaasa soovitud kõvadusastme saavutamisele, mis võimaldas järgmistes etappides nende töötlemist ilma purunemata. Nüüd, kui on olemas tänapäevased rajatised ja kambrid viljade valmimise jaoks, võivad viljad valmida ka spetsiaalsetes rajatises kontrollitud temperatuuri- ja niiskustingimustes või kuivatites, kasutades selleks ladustamistünne, mis on valmistatud ajakohastest toidutööstuses lubatud kvaliteediga materjalidest. Seega on valmimisaega võimalik lühendada koguni kuni kolme kuuni. Lõpptoote veesisaldus peab siiski olema kuni 13 %, mis on tootele „Fava Santorinis“ iseloomulik.

b) Keskkond: keskkonnamõju on tähtis tegur taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel ning kvantitatiivsete omaduste (idulehtede keemiline koostis) kujunemisel ja ainulaadsete tootmistegurite (Santorini pinnas) olemasolu puhul. Erilised keskkonnatingimused, mis on taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel aidanud kaasa valiku tegemisel ja kohandumisel, on tugevad tuuled, piiratud veevarud ning vaene pinnas. Lathyrus clymenum L. on ronitaim ja seega tugevatele tuultele vastupidav; peale selle võimaldab taime kuivusele kohandunud iseloom tal kasvada isegi peaaegu ilma veeta tingimustes; kuna taim suudab lisaks kinni püüda ka õhus olevat lämmastikku, suudab ta toime tulla peamiste toitaineteta. Kõige selgem märk selle kultuuri kohandumisest Santorini saare keskkonnaga on asjaolu, et ta on suutnud üle elada vulkaanipurske. Kuna veevarud on väikesed, on ka taime suhkrusisaldus suur, mis võimaldab tal osmoosiprotsessi tulemusel vett paremini ära kasutada.

c) Maine: määratletud piirkonnas on täheldatud toote „Fava Santorinis“ esinemist juba XVI sajandil eKr, vähemalt on seda näidanud hilisest vaseajast pärinevad arheoloogilised leiud, mis saadi Akrotiris toimunud väljakaevamistel läänepoolsest majast. Ladudes olevate saagijäänuste järgi tehti kindlaks, et tegemist on taime Lathyrus clymenum L. seemnetega. Peale selle esineb sõna fava kirjalikul kujul Aishylose poolt VI või V sajandil eKr kirjutatud, kuid praeguseks kadunud tragöödias, kus sellega tähistati vaeste inimeste toitu. Esimest korda esineb seos sõna fava ja sellenimelise tuntud roa vahel II sajandil pKr Dioskuridesel, kes kasutab sõna kui ladinakeelset vastet sõnale „põlduba“ (Vicia faba L.), mis on kõige levinum liblikõieliste sugukonda kuuluv taim kaunviljade saamiseks. VI sajandil pKr osutab Kirillus Scythopolisest väikesemõõdulise kaunviljalise pisaria kasutamisele, mis kannab Santorinil nimetust arakisko ja mida kasutatakse fava tootmiseks, luues seega esimest korda kirjanduslikus tekstis seose vanade kreeklaste sõna arakisko ja fava vahel. 1850. aasta inventariraamatus on fava kui Santorini traditsiooniline toode saare toodangus neljandal kohal, aastal 1914 vaatleb Gennadios üksikasjalikumalt Santorini fava suurepärast kvaliteeti ja osutab, et selle tootmine põhineb taimel arakas. Sellele seosele on osutatud ka mitmetes XX sajandi allikates, kuid alles 1943. aastal on toodud esile seos kohaliku kultuuri ja taime Lathyrus clymenum L. vahel. XXI sajandil tehti kindlaks seos kohaliku traditsioonilise nimetuse arakas ja taime Lathyrus clymenum L. vahel. Käesoleva dokumendi koostamiseks viidi kõnealuse taime näidised Ateena põllumajandusülikooli süstemaatilise botaanika laborisse, kus kinnitati, et tegemist on taimega Lathyrus clymenum L. Seega on ilmne, et Santorini fava’t on selles piirkonnas kasvatatud järjepidevalt 3 600 aastat.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/specifications_fava_santorinis150518.pdf