4.Osamaksete tegemine vastavalt laenulepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud laenuga hõlmatud ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud täiendavad eesmärgid ja sihid. Laenu väljamaksmiseks peavad laenuga hõlmatud täiendavad eesmärgid ja sihid olema täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Kreekale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 17 769 942 602 eurot. Sellest on 13 515 279 418 eurot võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Sõltuvalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Kreeka puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 4 254 663 184 eurot.

(57)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(56)Kreeka on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest ja 13 % laenust. See summa tuleks teha Kreekale kättesaadavaks määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase rahastamislepingu ning sama määruse artikli 15 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumise korral ja sellega kooskõlas.

(54)Lisaks on Kreeka täiendavate reformide ja investeeringute toetamiseks taotlenud laenutoetust. Kreeka taotletud laenu maksimaalne maht on väiksem kui 6,8 % tema 2019. aasta kogurahvatulust jooksevhindades. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu summa on suurem kui Kreeka jaoks eraldatud rahalise toetuse ja taotletud laenutoetus kogusumma.

(52)Kreeka taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 31 164 331 515 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele kooskõlas nimetatud määruse artikli 20 lõikega 2 ning selle hinnanguline kogukulu on Kreekale jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Kreeka taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Kreeka jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(51)Pärast seda, kui komisjon on andnud Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit teeb kava rakendamiseks kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetuse ja laenutoetusena.

(50)Kavas on eraldi kirjeldatud konsulteerimist, mis toimus enne kava komisjonile esitamist. Veel on kavas loetletud sidusrühmad, kellega 2020. aasta juulist 2021. aasta aprillini konsulteeriti ja kes andsid kava koostamiseks sisendeid: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete ja teiste majandusühenduste, vabaühenduste ja olulisimate tööturu osapoolte esindajad. Kavas on toodud ka näiteid soovitatud reformidest ja investeeringutest, mis kavasse võeti. Selleks et tagada asjaomaste osalejate omalus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringuprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad (sh tööturu osapooled).

(49)Kavas on mitu piiriülest ja mitut riiki hõlmavat projekti, peamiselt digisambas. On digitaalvaldkonna investeerimisprojekte, nagu 5G-koridoride investeering, mis peaks toetama ka Thessaloníki–Sofia–Belgradi 5G-koridori, ning minisatelliitide investeering, mis peaks tagama koostalitlusvõime ELi kvantsidetaristu (EuroQCI) algatuses. Peale selle peaks kiudoptiliste merekaablite investeerimisprojekt toetama selliste kaablite paigaldamist Kreeka mandriosa ning selle saarte ja Küprose vahele. Kavas on ka investeeringud uude kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemi (et uuendada riiklikku teadusuuringute ja tehnoloogiataristut), selle ühendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte EuroHPC superarvutitega, ning riikliku küberturvalisuse operatsioonide keskuse asutamisse ja selle sidemete loomisse teiste liikmesriikide sarnaste keskustega. Kavas on veel raamistik Euroopa ühtse andmetaristu teenuste jaoks (st keskse pilvandmetöötlustaristu ja -teenustega varustamine).

(47)Kava sisaldab mitmeid meetmeid, mis peaksid aitama lahendada probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Need hõlmavad sihipäraseid reforme ja investeeringuid tööhõive, oskuste, tervishoiu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas. Abisaajate seas on pikaajalised töötud, puuetega inimesed, kodutud, vähemusrahvusest isikud, migrandid, varjupaigataotlejad ja äärmises vaesuses elavad inimesed. Peale selle on kava eesmärk edendada era- ja avalikus sektoris teadlikkust mitmekesisusest ning tugevdada järelevalvemehhanisme. Soolise võrdõiguslikkusega seoses on kavas mitu meedet naiste tööturul osalemise edendamiseks (sh sihipäraste värbamistoetuste ja täiendusõppeprogrammide ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste laiendamisega). Samuti on võrdsuse aspekt olemas mitmes muus meetmes, mille otsene eesmärk ei ole võrdsete võimaluste edendamine. Kava rakendamisetapis tuleks tagada soolise ja etnilise tausta alusel eristatud andmete kogumine, et paremini hinnata võrdõiguslikkusega seotud küsimusi ja võtta nende suhtes järelmeetmeid.

(46)Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas esitatud reformid ja investeeringud täiendavad üksteist. Need põhinevad laiaulatuslikul majanduskasvu kaval, mis tagab taaste- ja vastupidavuskava sidususe tulevase aruka, kaasava ja kestliku majandusarengu soodustamisel. Kava neli põhisammast – i) rohepööre, ii) digipööre, iii) tööhõive, oskused ja sotsiaalne sidusus ning iv) erasektori investeeringud ja majanduse ümberkujundamine – on omavahel tihedalt seotud ja üksteist tugevdavad. Need sisaldavad digipöördega seotud meetmeid, mis on peamised Kreeka majanduse rohepöörde ja ringmajandusele ülemineku võimaldajad. Samamoodi peaks rohepöörde sambast pärinevate kliima- ja kestlikkuskriteeriumide kaasamine tugevdama digitehnoloogia kasutuselevõttu ja soodustama digisamba elluviimist. Strateegilised investeeringud mitut riiki hõlmavatesse digiprojektidesse ja tekkivasse tehnoloogiasse peaksid aitama saavutada mastaapsust ja koostalitlusvõimet. Kolmas sammas peaks tagama, et digi- ja rohepööre oleksid Kreeka ühiskonnas õiglased, seades prioriteetideks kestlike töökohtade loomise, haridussüsteemi ja oskuste täiustamise ning kvaliteetsete ja tulemuslike tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste osutamise. Neljanda samba eesmärk on koondada era- ja avaliku sektori investeeringud konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisse, pikaajalise majanduskasvu toetamisse ning uute töökohtade loomisse, luues ühtlasi Kreekas digi- ja rohepöörde toimumist võimaldavad institutsioonilised raamistikud.

(44)Kreeka on teada andnud, et kavas kirjeldatud konkreetsete haldus- ja aruandlusnõuete täitmise eesmärgil töötatakse välja IT-vahend, millega eesmärke ja sihte hallata ja nendega seotud aruandeid koostada. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõike 5 punktile e peaks Kreeka rakendama kõnealust meedet, et tagada kooskõla nimetatud määruse artikliga 22.

(43)Kreeka väljatöötatud kontrolli- ja auditisüsteem on määruse (EL) 2021/241 nõuetele vastavalt sidusa ülesehitusega. Sisekontrollisüsteem tugineb usaldusväärsetele protsessidele ja struktuuridele: kontrollijate ja audiitorite rollid ja vastutusalad on selged, asjaomased kontrollifunktsioonid on sobivalt lahus ning audiitorite sõltumatus on tagatud. Finantsauditeerimise komitee teeb auditeid selleks, et kontrollida, kas rakendusasutused, kes peaksid tegelema heakskiidetud projektide juhtimise ja elluviimisega, tegelevad määruse (EL) 2021/241 alusel antud vahendite kasutamisel pettuste, korruptsiooni ja huvikonfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamisega (sh kord, mille eesmärk on ära hoida topeltrahastamist teistest liidu programmidest) ning et kontrollida, kas kohaldatavaid reegleid järgitakse. Iga rakendusasutuse üldist ja kontrolliriski hinnatakse ning finantsauditeerimise komitee määrab oma auditeerimisprioriteedid riskide suuruse alusel. Topeltrahastamist määruse (EL) 2021/241 ja liidu teiste programmide alusel välditakse mitmetasandiliste kontrollimehhanismidega. Investeerimisprojektide ja reformide elluviimise ja juhtimise eest vastutavaid rakendusasutusi peaksid auditeerima sõltumatud sertifitseeritud audiitorid. Taaste- ja vastupidavusrahastu koordineerimisameti ülesanne on riikliku taaste- ja vastupidavuskava elluviimise üldine koordineerimine ja järelevalve ning amet tegutseb Kreeka võimude ja Euroopa Komisjoni vahelise ühtse kontaktpunktina. Taaste- ja vastupidavusrahastu koordineerimisamet peaks maksetaotlused esitama Euroopa Komisjonile iga poole aasta tagant, kui eesmärkide ja sihtide saavutamist on rahastu haldamise infosüsteemi kaudu kontrollitud, ning nendega peab kaasas olema liidu vahendite haldaja kinnitus ja finantsauditeerimise komitee tehtud auditite kokkuvõte. Eeldatakse, et kontrollijatel on ettenähtud ülesannete täitmiseks õiguslikud volitused ja haldussuutlikkus.

(42)Kehtestatakse täiendav eesmärk, mille kohaselt tuleb anda finantsauditeerimise komiteele õiguslikud volitused ning luua liidu vahendite haldamise kontrolli- ja -auditisüsteem, et oleks võimalik: a) tagada andmete kogumine ning eesmärkide ja sihtide saavutamise järelevalve; b) koostada liidu vahendite haldaja kinnitused, auditi kokkuvõte ja maksetaotlused ning c) kehtestada 2021. aasta 30. septembriks vajalik kord, mille alusel koguda ja säilitada määruse (EL) 2021/241 artikli 22 kohaselt andmeid esimese maksetaotlusega seotud abisaajate, töövõtjate, alltöövõtjate ja tegelike tulusaajate kohta. Süsteemi ülesehituse kohta tuleks koostada eraldi auditiaruanne. Selles tuleks analüüsida kõiki asjaomaseid tuvastatud nõrku kohti ja võetud või kavandatud parandusmeetmeid.

(41)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning peaks eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse ning jõustatakse ELi õiguse järgimist, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ennetamine, avastamine ja korrigeerimine, ning liidu rahaliste vahendite kaitsmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(40)Esitatud on üksikasjalik iga meetme kulude jaotus, milleks on eri meetmete puhul kasutatud eri kuluarvestust, aga valdavalt on tegu alt ülespoole lähenemisviisiga. Valdava enamuse meetmete kulud on hinnatud mõistlikuks, usutavaks, kulutusõhusaks ja vajadustele vastavaks. Samuti on taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu vastavuses mõjuga, mida kavandatud meetmed liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale eeldatavasti avaldavad, ning kuluhinnangu põhjendused on üldiselt piisavad. Mõni üksik kuluhinnang ületas mõõdukalt sarnaste projektide kuluvahemikku. Kuluhinnangut hindas väline konsultant ja selle kinnitas Kreeka riiklik tootlikkuse komitee. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(37)Määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike meetmete puhul on eesmärgid ja sihid samuti asjakohased. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja, et need eesmärgid ja sihid täidetaks aja jooksul rahuldavalt.

(36)Kreeka kava eesmärgid ja sihid moodustavad kava elluviimise järelevalveks sobiva süsteemi. Need on üldiselt piisavalt selged ja põhjalikud selleks, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida. Peale selle on eesmärgid ja sihid asjakohased ja sobivad, sest nende kohaldamisalast nähtub meetmete üldeesmärk.

(35)Taaste- ja vastupidavuskavas on liidu vahendite haldamise kontrollisüsteem, mis hõlmab nelja organit: taaste- ja vastupidavusrahastu, koordineerimisamet, vastavate ministeeriumide pädevad talitused, rakendusasutused ja finantsauditeerimise komitee (EDEL). Üldine vastutus elluviimise ja järelevalve eest on pandud hiljuti asutatud taaste- ja vastupidavusrahastu koordineerimisametile, mis kuulub rahandusministeeriumi koosseisu. Enamik meetmete elluviimise eest vastutavaid rakendusasutusi on veel määramata. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõike 5 punktile e peaks Kreeka enne esimese maksetaotluse esitamist Euroopa Komisjonile olema nõuetekohaselt loonud juhtimis- ja kontrollisüsteemi, mis tagaks kooskõla nimetatud määruse artikliga 22. Kavas on üksikasjalik ülevaade ettenähtud järelevalve- ja aruandluskorrast.

(34)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(33)Kavas sisalduvate investeeringute eesmärk on kaotada leitud olulisimate probleemide algpõhjused ning need investeeringud paistavad finants- ja eelarveaspektist vaadates kestlikud. Ette on nähtud palju investeeringuid avaliku halduse digitaristusse, nii kesksel kui ka omavalitsuste tasandil. Koos laiaulatusliku protsesside lihtsustamise kavaga peaksid need halduses kaasa tooma jääva muutuse ning tegelema nii kodanikele kui ka ettevõtetele mõeldud digitaalsete avalike teenuste praeguse vähesusega. Lisaks eeldatakse, et märkimisväärsed digitaalsed investeeringud maksuhaldusse aitavad võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja salakaubaveo vastu ning vähendavad maksumaksjate halduskoormust. Digitaalsete protsesside ja vahendite kasutuselevõtt kohtusüsteemis koos kohtunike ja kohtutöötajate koolitamisega aitab kaasa kohtute paremale toimimisele. Investeeringud haridusse, sotsiaalkindlustusse, tervishoidu ja tööturuasutustesse ning tööjõu täiendus- ja ümberõpe (rõhuasetusega rohelistele ja digioskustele) peaksid kindlustama vastupidavuse ja parandama selliste kriitiliste teenuste kvaliteeti kaasavalt ja kestlikult. Kavas on ka märkimisväärsed investeeringud CO2 heite vähendamise ja keskkonnapoliitika pikaajaliste eesmärkide täitmise soodustamisse (sh hoonete energiatõhus renoveerimine, strateegilised linnade rohelise taaselustamise projektid, pruunsöe tõttu kahjustada saanud alade taastamise meetmed, elektrisõidukite laadimistaristu paigaldamine ning taasmetsastamise ja kestliku põllumajanduse toetamise meetmed). Kava püsivat mõju saab suurendada ka kava ja muude Euroopa Liidu rahastatavate programmide (sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika fondid ja InvestEU) koostoime kaudu, eelkõige tegeledes olulisel määral sügavalt juurdunud territoriaalsete probleemidega ja edendades tasakaalustatud arengut.

(32)Kavas on rida reforme, mis peaksid kaasa tooma jäävad muutused poliitikas ja soodustama selle tulemuslikku rakendamist. Ettevõtlusega seotud halduskoormust kergendavad ja õigusaktide kvaliteeti parandavad reformid soodustavad ettevõtetele võrdsete võimaluste loomist ja Kreeka investeerimispotentsiaali vabastamist. Selleks peaksid turujärelevalve tugevdamise meetmed lihtsustama tulemuslikku poliitika täitmise tagamist. Energiapoliitikaga seoses on taastuvaid energiaallikaid kasutavatele jaamadele tegevusloa andmise korra ratsionaliseerimise eesmärk lahendada selliste energiaallikate kasutuselevõtu aegluse probleem ja toetada Kreeka rohepööret, tagades samal ajal ka keskkonnaõigusaktide täitmise. Finantssektori reformide eesmärk on parandada krediidiotsuste tegemist, võimestada teabe asümmeetria kaotamisega viivislaenude turgu ning tugevdada kapitaliturge, parandades nii Kreeka majanduslikku vastupidavust tulevastele šokkidele. Märkimisväärsed algatused juhtimissüsteemi täiustamiseks kõikidel avaliku halduse tasanditel, kaasajastades personali palkamise korda ning tugevdades riigihangete ja korruptsioonivastast raamistikku, peaksid vähendama struktuurseid nõrku külgi. Tähtsate kohtusüsteemi reformide eesmärk on süsteemi ajakohastada ja suurendada selle tõhusust ja kvaliteeti (sh kohtute paiknemise läbivaatamise, digiteerimise ning kohtunike ja kohtuametnike täiendusõppe abil).

(30)Kavas esitatud digipöördega seotud meetmed näivad olevat heas vastavuses Kreeka digivaldkonna puudustega, mis on välja toodud digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksis (DESI). Need meetmed peaksid tulemuslikult täiendama olemasolevaid riiklikke kavu ja algatusi ning üldiselt märgatavalt soodustama Kreeka majanduse ja ühiskonna digipööret, aidates parandada majanduse konkurentsi- ja vastupidavust ning tagades ühtlasi kaasavuse. Peale selle peaksid need meetmed tekitama põhjaliku muutuse ja oleva püsiva mõjuga.

(29)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab digipöörde valdkondade meetmeid, millega püütakse ületada asjaomaseid raskusi, ning on üldiselt hästi kooskõlas liidu digistrateegia olulisimate eesmärkidega ja komisjoni 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias sätestatud digivaldkonna prioriteetidega. Sellised meetmed on seotud ühendatuse, avalike teenuste koostalitlusvõime, küberturvalisuse, tehisintellekti, digioskuste arendamise, avaandmete kättesaadavusega ning naiste, vanemaealiste ja haavatavate elanikkonnarühmade võimestamise ja võrdse osalusega digiajastul. Kava komponent 2.1 sisaldab investeeringuid, mis lihtsustavad kiudoptilise taristu paigaldamist hoonetesse, kõiki Kreeka põhimaanteid katvate 5G-võrkude arendamist, merekaablite ehitamist Kreeka mandriosa saarte ja Küprosega ühendamiseks ning kosmosetehnoloogia ja -rakenduste kasutamist. Reformidega luuakse kiiretele lairibaühendustele ja 5G-tehnoloogiale üleminekut soodustav raamistik. Komponendis 2.2 sisalduvad meetmed on mõeldud avaliku sektori asutuste digipöörde (arhiivid ja paremad digiteenused), talitlusprotsesside täiustamise, parema süsteemide ja andmete koostalitlusvõime, küberturvalisuse ja andmehalduse strateegiate ja poliitika ning arenenud tehnoloogia (pilvandmetöötlus ja suurandmed) laiema kasutamise jaoks. Komponentide 2.3 ja 4.1 meetmete eesmärk on suurendada digitehnoloogia kasutuselevõttu ettevõtetes (eriti VKEdes), tegeledes e-kaasatuse olulisimate kitsaskohtadega. Need algatused peaksid võimaldama luua digitaalse äriökosüsteemi ja aitama VKEdel hankida digiteenuseid, andmeplatvorme ja -ruumi ning uue tehnoloogiaga kassaaparaadid ja makseterminalid. Komponendi 2.3 meetmed koos komponentide 4.1 ja 4.6 teiste meetmetega peaksid aitama kaasa Kreeka majanduse digipöördele, kiirendama üleminekut Industry 4.0-le ning ümber kujundama ettevõtete ärimudelid, et suureneks nende konkurentsi- ja vastupidavust. Kava komponendis 3.2 on veel meetmeid, millega kaotada praegune inimkapitali digilõhe, kaasajastades ja uuendades elukestva õppe süsteemi ning pakkudes tööjõule turu vajadustele vastavat täiendus- ja ümberõpet, keskendudes digioskustele. Sellised meetmed peaksid aitama vähendada digilõhet ja parandama kogu elanikkonna elementaarset digikirjaoskust. Laenurahastut peaks kasutatama ka mitmes sekkumisvaldkonnas digiteemadega seotud tegevuste jaoks, täpsemalt investeerides väga võimekatesse lairibavõrkudesse, nii VKEde kui ka suurettevõtete digiteerimisse ning küberturvalisustehnoloogiate, arenenud digitehnoloogiate ja muu IKT-taristu väljatöötamisse ja kasutuselevõttu.

(27)Määruses (EL) 2020/852 sätestatud keskkonnaeesmärkidega seoses on kavas kliimamuutuste leevendamise meetmed, mis peaksid vähendama kasvuhoonegaaside heidet, peamiselt hoonete energiatõhususe parandamisega. Kava sisaldab mitut kliimamuutustega kohanemise meedet (sh selliste kohalike linnaplaanide koostamine, mis peaksid soodustama linnade uuendamist, suurendama linnade kliimakindlust ja tugevdama üleujutuste leevendamise taristut). Veevarustuse ja asulareoveega seotud meetmete jaoks on konkreetsed sihid, mis peaksid vähendama veelekkeid ja energiatarbimist, aidates nii kaasa veeressursside säästvamale kasutamisele. Bioloogilise mitmekesisusega seoses on kavas taasmetsastamise meede, mis peaks peamiselt pärismaiste liikide abil suurendama metsaga kaetud ala 16 500 ha võrra.

(26)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid mitme raskuse ületamiseks rohepöördega seotud valdkondades. Puhta energeetikaga seoses on kavas nii reformid kui ka investeeringud, mis peaksid Kreeka energiaallikate jaotuses suurendama taastuvate energiaallikate osakaalu. Kavandatud on suuri investeerinuid, mis peaksid parandama Kreeka vananeva elamufondi energiatõhusust, ja neid täiendavad energiavaestele leibkondadele mõeldud meetmed. Veel panustavad oluliselt kliimasse ja keskkonda meetmed, mis toetavad kestlikku liikuvust nii reformide kui ka investeeringutega, mis peaksid parandama linnade avalikke transporditeenuseid ja elektrisõidukite taristut. Kava sisaldab investeeringuid, mis peaksid toetama halvenenud metsaökosüsteemide taastamisele suunatud taasmetsastamisega bioloogilist mitmekesisust ning tugevdama liikide ning nende kasvukoha- ja elupaigatüüpide seiresüsteemi kasutuselevõtuga keskkonnakaitset. Kava sisaldab investeeringuid kestlikku põllumajandusse, mis peaksid edendama innovatsiooni, kaitsma põllumajanduslike majapidamiste keskkonnaprofiili parandamisega keskkonda ja leevendama kliimamuutuste mõju. Viimasena peaks laenurahastut kasutatama kliimaga seotud tegevusteks valitud sekkumisvaldkondades, nagu energiatõhusus ning erasektorile mõeldud näidisprojektid, millega saavutatakse märgatav energiasääst või kasvuhoonegaaside heite vähenemine, taastuvate energiaallikate (päike ja tuul) uued võimsused ja arukad energiasüsteemid.

(25)Reformid ja investeeringud peaksid oluliselt aitama saavutada Kreeka CO2 heite vähendamise ja energiapöörde eesmärke, nagu need on sätestatud riiklikus energia- ja kliimakavas (NECP 2030) ning CO2-neutraalsuse tegevuskavas 2050, aidates nii kaasa liidu kliimaeesmärkide saavutamisele. Mitu rohepöördele kaasa aitavat investeeringut on laiemates riiklikes kavades (nt pikaajaline renoveerimisstrateegia, jäätmekäitlusstrateegia, taasmetsastamine, ringmajandus ja bioloogiline mitmekesisus) ning peaks tehtama nende strateegiate elluviimisel.

(24)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad tulemuslikult suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärke saavutamist toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 37,5 % kava kogueraldisest ja on arvutatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikaga. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2030 sisalduva teabega.

(23)Erilist tähelepanu on pööratud horisontaalsetele kavadele (sh nendele, mille jaoks taotletakse laenu), kuhu olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise nõuded on juba sisse kirjutatud ning peaks olema sõnastatud eesmärgi või sihina.

(22)Taaste- ja vastupidavuskava peaks tagama, et ühegi selle meetmega ei kahjustata määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses oluliselt ühtegi seal nimetatud kuuest keskkonnaeesmärgist (kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside säästev kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine). Kreeka esitas olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevaid Euroopa Komisjoni tehnilisi suuniseid (2021/C 58/01) järgivad põhjendused. Kreeka on vajalikeks juhtudeks kavandanud leevendavad meetmed, mis tagavad asjaomaste eesmärkide ja sihtidega olulise kahju ärahoidmise.

(20)Eeldatavasti aitab kava rakendamine tulemuslikult lahendada paljusid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise seisukohast olulisi tööhõive- ja sotsiaalprobleeme. Võrdsete võimaluste ja tööturule pääsemise soodustamiseks on kavas ette nähtud uus elukestva õppe strateegia ning täiendus- ja ümberõppe süsteemi kaasajastamine. Reform kujundaks ümber ja uuendaks praegusi killustatud programme, luues tööturu vajadustele vastava uue õppekava ja täiendusõppeprogrammide pakkujate hindamisraamistiku. Kavas on ka investeeringud kutseõppe edasisse uuendamisse. Tööturu dünaamika parandamiseks kavandab Kreeka ka märkimisväärseid investeeringuid täiendus- ja ümberõppe programmidesse.

(19)Kavas on kõikehõlmav komplekt meetmeid tööturu puuduste kõrvaldamiseks ja sotsiaalse sidususe parandamiseks. Need meetmed peaksid suurendama tööhõive- ja sotsiaalsete institutsioonide suutlikkust. Tööseadustiku läbivaatamine, avaliku halduse tõhususe täiustamine digiteerimisega ja parem tööturujärelevalve peaksid samuti suurendama šokikindlust. Peale selle parandavad need meetmed eeldatavasti sidusust, soodustades tööturul osalemist (sh haavatavate elanikkonnarühmade puhul).

(18)Mitme meetmega loodetakse suurendada majanduse tootlikkust. Mõne reformi eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda ja lihtsustada ettevõtlusega tegelemist ning neid täiendavad edusammud digiteerimises. Avalik haldus loodetakse kaasajastada, regulatiivset ja halduskoormust on kavas vähendada ning maksuhalduse täiustused peaksid aitama luua rohkem majanduskasvu soodustava maksukeskkonna. Kavas on nõudlik tegevuskava kohtusüsteemi tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks digiteerimise, kohtute paiknemise läbivaatamise ning füüsilisse ja inimkapitali investeerimise projektidega. Peale selle loodetakse, et erasektorile laenurahastu kaudu antavad lisavahendid soodustavad erasektori investeeringuid.

(17)Komisjoni talituste simulatsioonidest on näha, et kava abil on võimalik suurendada Kreeka reaalset SKPd 2026. aastaks 2,1–3,3 %. Kava tugineb 2020. aasta novembris avaldatud kõikehõlmavale Kreeka majanduse arengukavale ja on sellega kooskõlas. Kavas käsitletakse Kreeka pikaaegset majanduskasvu mõjutavaid takistusi (sh suurt investeerimislünka ja vajadust parandada hariduse kvaliteeti, aga ka avaliku halduse ja kohtusüsteemi kvaliteeti ja tõhusust). Kavandatud aktiivse tööturupoliitika rakendamisel, ümber- ja täiendusõppel on sel potentsiaali suurendada tööturul osalemist ja tööhõivet (ka naiste puhul).

(14)Kavas on ette nähtud küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide võimalikult kiire rakendamine ja erasektori investeeringute edendamine prioriteetsetes sektorites (sh digi- ja rohepöördele kaasa aitavad investeeringud) ning energiatõhususe, kestliku transpordi ja keskkonnakaitse ning linnapiirkondade uuendamise meetmed vastavad asjaomastele probleemidele kooskõlas erasektori investeeringuid käsitlevate riigipõhiste soovitustega (3 2020 ja 2 2019). Peale selle toetab kava avaliku halduse ja ettevõtete digiteerimisega seotud probleemide lahendamist (riigipõhised soovitused 3/2020 ja 2/2019). Kava toetub ja on täienduseks majanduslike kohandamisprogrammide raames alustatud olulistele struktuurireformidele, millega parandatakse majanduse üldist toimimist ja mille üle tehakse praegu tõhustatud järelevalvet. Kavas on nõudlikud ettevõtluskeskkonna, tööturu ja sotsiaalpoliitika ning tervishoiusüsteemi ja avaliku halduse (sh maksuhalduse ja õigusemõistmise) reformid. Nende reformide rakendamist toetavad investeeringud (riigipõhised soovitused 4/2020 ja 1/2019).

(13)Kava sisaldab ulatuslikku komplekti üksteist vastastikku tugevdavatest reformidest ja investeeringutest, mis aitavad tulemuslikult lahendada kõiki või olulist osa Euroopa poolaasta raames Kreekale esitatud 2019. ja 2020. aasta riigipõhistes nõukogu soovitustes kirjeldatud majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest (riigi rahanduse kvaliteet ja kestlikkus; tervishoiuteenuste kättesaadavus ja -süsteemi vastupidavus; aktiivne tööturupoliitika; poliitika, mis toetab avaliku ja erasektori investeeringuid haridusse, oskustesse ja tööalasesse konkurentsivõimesse; teadus- ja arendustegevus; ohutu ja kestlike transport ja logistikale, energia keskkonnahoidlik ja tõhus tootmine ja kasutamine (sh taastuvenergeetika ja võrkude omavahelise ühendamise projektid); keskkonnataristu; asulapiirkondade uuendamine ning avaliku halduse ja ettevõtete digipööre). Kavas on ka märkimisväärselt palju meetmeid eelarve ja struktuuripoliitika, sotsiaalkindlustuse, finantsstabiilsuse, tööjõu- ja tooteturgudega seotud probleemide lahendamiseks, avaliku haldus kaasajastamiseks ning programmijärgsete kohustuste täitmise kontrollimiseks, laiendamiseks ja täiendamiseks. Kuna kavas on väga palju tähelepanu pööratud investeerimist, tööhõivet ja tootlikkust suurendavale poliitikale, võib keskpikas perspektiivis eeldada, et kava rakendamine toetab majanduse taastumist ning aitab sellega kaasa usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele ja võla jätkusuutlikkuse tagamisele, mis on kooskõlas asjaomase riigipõhise soovitusega (1/2020). Kavandatud aktiivne tööturupoliitika on mitmekesine ja suunatud tuge vajavatele elanikkonnarühmadele ning selle eesmärk on töökohtade loomine, aidates ühtlasi kaasa rohepöördele (riigipõhine soovitus 2/2020). Kava toetab Kreeka haridussüsteemi oluliste probleemide lahendamist ja selles on ette nähtud märkimisväärsed investeeringud oskuste omandamisse elukestva õppega ning pööratud palju tähelepanu haridussüsteemi mõlema osa digipöördele (riigipõhised soovitused 3/2020 ja 2/2019). Kavandatud on sihipäraseid meetmeid haavatavate elanikkonnarühmade (sh puuetega inimeste, kodutute, romade ja äärmises vaesuses elajate) sotsiaalse integratsiooni toetamiseks ning mitu meedet on ka naiste tööturul osalemise edendamiseks (riigipõhine soovitus 2/2020).

(12)Pandeemiale kohest eelarvepoliitilist reageerimist käsitlevaid soovitusi võib pidada Kreeka taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävateks. Kooskõlas üldise vabastusklausliga ning COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele reageerimiseks on Kreeka võtnud eelarvemeetmeid, et tugevdada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning pakkuda abi neile üksikisikutele ja sektoritele, keda kriis on eriti mõjutanud. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist.

(11)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud asjakohastes Kreekale mõeldud riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt liikmesriigile esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud. Riigipõhiste soovitustega 1/2019 ja 4/2020 seoses jätkub Kreeka konkreetsete eurorühmas 2018. aasta juunis võetud kohustuste täitmise tõhustatud järelevalve.

(10)Kreeka tahab edendada erasektori investeeringuid laenurahastuga, mille jaotuskanalid peaks olema: i) rahvusvahelised finantsasutused (tegevuskokkulepete kaudu); ii) kommertspangad (avatud konkursside kaudu); iii) omakapitaliplatvorm (mandaatkokkuleppe kaudu); ning iv) InvestEU programmi alafond liikmesriigis (rahalist toetust käsitleva lepingu kaudu). Eelmainitud kokkulepped ja kommertspankade konkursikutse peaksid sisaldama toetust saavate äriühingute kvalifitseerimise tingimusi käsitlevaid sätteid, et oleks tagatud kooksõla määrusega (EL) 2021/241 ning olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitleva Euroopa Komisjoni tehnilise suunisega (2021/C58/01), mis tähendab, et kasutada tuleb kestlikkuskontrolli, välistamisnimekirja, kestlikkuskontrolli nõudeta tehingute jaoks sõltumatu audiitori tehtavaid kohustuslikke õigusaktidele vastavuse kontrolle ning tegevuste valimist kooskõlas asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaõigusaktidega. Rahvusvaheliste finantsasutuste, kommertspankade ja InvestEU programmi kohustust investeerida kliimat ja digipööret toetavalt tuleb täita määruse (EL) 2021/241 VI ja VII lisas esitatud metoodikat järgides ning sõltumatud audiitorid peaksid jälgima olulise kahju ärahoidmise põhimõttest kinnipidamist ja kooskõla määruse (EL) 2021/241 kohaste kliima- ja digitaliseerimiseesmärkidega.

(9)Täpsemalt on kavas rohepöördega seotud meetmed, millega muuta Kreeka energiakasutus vähe CO2 tekitavaks, vähendada kasvuhoonegaaside heidet, suurendada taastuvaid energiaallikaid, edendada energiatõhusust ja hoonete energiatõhusaks renoveerimist, võtta kasutusele kestlikud transpordiviisid ja kaitsta looduskeskkonda. Digipöördega seotud reformid ja investeeringud hõlmavad ühendatuse ja lairibaühenduse kättesaadavuse parandamist, avaliku halduse ja olulisimate majandusharude digiteerimist ning digitaristu ja -oskuste arendamist. Aruka ja kaasava majanduskasvu soodustamiseks on kavas meetmed erasektori investeeringute suurendamiseks (sh VKEde jaoks), ettevõtluskeskkonna parendamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ergutamiseks, tööhõive suurendamiseks, oskuste töökohtadega seostamiseks ning avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe suurendamiseks. Peale selle on kavandatud sihipärased sekkumised mõeldud tugevdama sotsiaalset sidusust, lahendades tööturul osalemise, oskuste arendamise ja võrdsete võimalustega seotud probleeme ning mitu investeeringut soodustavad territoriaalset ühtekuuluvust. Peale selle on kavas olemas negatiivsete majandusšokkide leevendamiseks ja kriisidele paremini reageerimiseks mõeldud meetmed, millega lahendada tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide pikaajalised probleemid (sotsiaalne vastupidavus), soodustada riigi tulude kestlikkust, finantssektori vastupidavust ja majandustegevuse mitmekesistamist (majanduslik vastupidavus) ning tagada tõhus avalik haldus ja usaldusväärne valitsemine (institutsiooniline vastupidavus ). Järgmise põlvkonna jaoks mõeldud poliitikaga seoses on kõiki kooliastmeid hõlmavate reformide ja investeeringute eesmärk protsesside ja taristu digiteerimine ja noorte digioskuste arendamine ning muud meetmed keskenduvad alusharidusele ja lastehoiule.

(8)Määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 on sätestatud, et rahastu kohaldamisala peab hõlmama Euroopa jaoks tähtsaid poliitikavaldkondi, mis on jaotatud kuue samba vahel: a) rohepööre; b) digipööre; c) arukas, kestlik ja kaasav majanduskasv (sh majanduslik ühtekuuluvus, töökohad, tootlikkus, konkurentsivõime, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon ning hästi toimiv siseturg tugevate VKEdega); d) sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; e) tervishoid ning majanduslik, sotsiaalne ja institutsiooniline vastupidavus (sh selleks, et suurendada kriisiks valmisolekut ning kriisile reageerimise võimet); ning f) järgmise põlvkonna, laste- ja noortepoliitika (nt haridus ja oskused). Kavas sisalduvad reformid ja investeeringud aitavad kaasa kuue eelnimetatud samba rakendamisele. Peale selle on alapunktides c, d, e ja f nimetatud sammaste vahel üldine tasakaal. Seetõttu on kava valdavalt mitmekülgne ja piisavalt tasakaalus lahendus Kreeka majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale.

(6)Taaste- ja vastupidavuskavadega tuleks püüda saavutada määrusega (EL) 2021/241 loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 loodud ELi taasterahastu üldeesmärke, et toetada taastumist COVID-19 kriisi järel. Nende abil tuleks edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades määruse (EL) 2021/241(7) artiklis 3 osutatud kuut sammast. Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on kogu ELi hõlmav investeerimisprojektide ja reformide kooskõlastatud elluviimine. Kuna neid reforme ja investeeringuid tehakse kooskõlastatult ja ühel ajal ning viiakse läbi ka piiriüleseid projekte, tugevdavad need üksteist vastastikku ja nende positiivne mõju kandub üle kogu liitu. Seega tuleneb ligikaudu kolmandik rahastu mõjust liikmesriikide majanduskasvule ja töökohtade loomisele teiste liikmesriikide tegevuste ülekanduvast mõjust.

(5)2021. aasta 27. aprillil esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Taaste- ja vastupidavuskavade riiklik isevastutus on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsis, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus, mis on seotud eelkõige valitsemissektori suure võla, ebatäieliku välise tasakaalustamise ja viivislaenude suure osakaaluga olukorras, kus töötus on suur ja majanduskasvu potentsiaal väike.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Kreekale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu 2019. aastal Kreekale tegutseda 2019. ja 2020. aastal selle nimel, et a) saavutada majanduse kestlik elavnemine ja kõrvaldada ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus, milleks tuleb jätkata ja viia lõpule reformid, täites eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgseid kohustusi (riigipõhine soovitus 1/2019); ning b) keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas kestlikule transpordile ja logistikale, keskkonnakaitsele, energiatõhususele, taastuvenergiale ja võrkude ühendamise projektidele, digitehnoloogiale, teadus- ja arendustegevusele, haridusele, oskustele, tööalasele konkurentsivõimele, tervishoiule ning linnapiirkondade uuendamisele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi ja vajadust tagada sotsiaalne kaasatus (riigipõhine soovitus 2/2019). 2020. aastal soovitas nõukogu Kreekale tegutseda 2020. ja 2021. aastal selle nimel, et a) võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult ning toetada majandust ja selle taastumist; kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid; tugevdada tervishoiusüsteemi vastupidavust ning tagada tervishoiuteenuste piisav ja võrdne kättesaadavus (riigipõhine soovitus 1/2020); b) leevendada kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalmõju (sh rakendades selliseid meetmeid nagu lühendatud tööaeg ja tagades toimiva aktiveerimistoetuse) (riigipõhine soovitus 2/2020); c) võtta kiiresti meetmeid, et tagada likviidsus ning jätkuv krediidi- ja muu rahastamise voog majandusse, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, keda kriis kõige rohkem mõjutab; kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist; keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digipöördele, eelkõige ohutule ja kestlikule transpordile ja logistikale, energia keskkonnahoidlikule ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, keskkonnataristule, digitaristu väga suurele suutlikkusele ja digioskustele; suurendada avaliku halduse tulemuslikkust ja digiteerimist ning edendada ettevõtete digipööret (riigipõhine soovitus 3/2020); ning d) jätkata ja viia lõpule reformid kooskõlas eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgsete kohustustega, et taaskäivitada majanduse kestlik taastumine pärast COVID-19 puhangust tingitud piirangute järkjärgulist leevendamist (riigipõhine soovitus 4/2020). Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et olulisi edusamme on tehtud seoses soovitustega võtta kõik vajalikud meetmed pandeemiale tulemuslikult reageerimiseks (sh lühendatud tööaja võimaldamine ja kannatada saanud äriühingute likviidsuse tagamine) ning seoses soovitusega jätkata ja viia lõpule reformid kooskõlas eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgsete kohustustega.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.6.2021 COM(2021) 328 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 155 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1.1: ENERGEETIKA See Kreeka taaste- ja vastupidavuskava komponent on suunatud reformidele ja investeeringutele, mille eesmärk on suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu elektrisüsteemis ja hõlbustada Kreeka CO2-heite vähendamist. Reformid lihtsustavad taastuvenergia investeeringute litsentsimiseeskirju, muudavad elektrituru tõhusamaks ja tagavad toetuskavade rahalise jätkusuutlikkuse. Komponent hõlmab ka põhiinvesteeringuid võrkudesse, et viia lõpule võrkude ühendamine Küklaadidega ning muuta elektrienergia jaotamine keskkonnasõbralikumaks ja suuta vastu võtta suurem osa taastuvenergiast. Salvestussüsteemid toetavad ka majanduse dekarboniseerimist taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ülejäägi kogumise kaudu. Samuti toetatakse maa taastamist pruunsöe kaevandustena praegu kasutatavates piirkondades, mis on õiglase ülemineku protsessi üks etapp piirkondades, mida pruunsöe järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine kõige rohkem mõjutab. Komponent on kooskõlas riikliku energia- ja kliimakavaga ning toetab avaliku ja erasektori investeeringuid käsitlevate riigipõhiste soovituste täitmist (2020. aasta riigipõhine soovitus 3 ja 2019. aasta riigipõhine soovitus 2). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeeringud: Toetus salvestussüsteemide paigaldamisele, et suurendada taastuvenergia osakaalu (meetme ID: 16926) Investeeringuga antakse riiklikke toetusi kuni 1380 MW energiasalvestusvõimsuse paigaldamiseks elektrisüsteemi. Need investeeringud peavad võimaldama uue taastuvenergia võimsuse süsteemi integreerimist, mis on vajalik riikliku energia- ja kliimakava eesmärkide saavutamiseks. Lisaks leevendatakse selle meetmega ka võrgu ülekoormust, suurendatakse elektrisüsteemi paindlikkust ja tasakaalustamisturu likviidsust, suurendatakse süsteemi piisavust, võimaldatakse energiatõhusust, edendatakse elektrihindade kujunemise läbipaistvust ja vähendatakse energiakulusid. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Kõige enam mõjutatud territooriumide (õiglase ülemineku territooriumid) taaselustamismeetmed (meetme ID: 16871) Investeering seisneb toetustes maa taastamise rahastamiseks endiste pruunsöekaevanduste aladel Lääne-Makedoonias ja Megalopolises. Meede on suunatud õiglase ülemineku aladele, hõlmates selliseid keskkonna- ja majandusmeetmeid nagu mulla tervendamine, maastiku taastamise ja keskkonna taastamisega seotud meetmete ümberkujundamine ja rakendamine, maakasutuse kohandamine ning organiseeritud tegevuste vastuvõtjate loomine. Kõnealuse investeeringu rakendamist juhib Kreeka poolt loodav eriotstarbeline rahastamisvahend. Eriotstarbelisest varakogumist saab üleantud geograafiliste piirkondade uus seaduslik omanik ja maa-arendaja. Eriotstarbeline projektiüksus vastutab sanitaar-, taastamis-, rehabilitatsiooni- ja uuendustööde rahastamise ja läbiviimise eest. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Sekkumised saarte elektrivõrkude ühendamiseks ja elektrivõrgu ajakohastamiseks (meetme ID: 16870) Investeering hõlmab Küklaadide (D-etapp) elektriühendust, Kórinthose ja Koumoundourose ülikõrgepingekeskust (EHVC) ühendavat õhuliini ja kaasnevaid projekte. Projektidega suurendatakse energiasüsteemi turvalisust, suurendades samal ajal taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise potentsiaali saartel ja Peloponnesosel. Need vähendavad energiakulusid, tuues kaasa uusi investeeringuid ja töökohti energiamahukates majandussektorites. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) võrgu ajakohastamine, et suurendada vastupidavust ja kaitsta keskkonda (meetme ID: 16901) Investeering seisneb elektrijaotusvõrgu maa-aluses ja ümberehitamises kultuuri või turismi seisukohast eriti olulistes asulates, samuti linnakeskustes, eelistades piirkondi, kus infrastruktuur on ekstreemsete ilmastikutingimuste suhtes haavatav. See parandab jaotusvõrgu vastupidavust ja aitab kaasa keskkonnakaitsele. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) metsaalade üldvõrgu uuendamine (meetme tunnuskood: 16900) Investeering seisneb katmata elektrijuhtmete asendamises elektrijaotusvõrgus (kaetud elektrijuhtmetega või keerdkaabliga), isolatsioonikatete paigaldamises ning metsaalasid läbiva elektrijaotusvõrgu maa-aluses või ümberehitamises. Projektiga parandatakse võrgustiku vastupidavust ja usaldusväärsust (energiakvaliteedi näitajad SAIDI, SAIFI) ning kaitstakse paremini keskkonda (metsad, elusloodus). Investeering tehakse 31. detsembriks 2025.

Investeeringud: Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) kõrgepinge/keskmise pinge alajaamade installeeritud võimsuse suurendamine uue taastuvenergiaühenduse jaoks (meetme ID: 16899) Investeeringuga suurendatakse võrgu olemasolevate alajaamade võimsust, et vähendada jaotusvõrgu ülekoormust, mis takistab praegu täiendavate investeeringute tegemist taastuvenergiasse. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Reform: Taastuvate energiaallikatega seotud soojus- ja elektrienergia koostootmisest (RES-CHP) saadud tulude restruktureerimine ja suurendamine (meetme tunnuskood: 16865) Reform hõlmab järgmist: a) taastuvate energiaallikate tootjate olemasoleva tasustamisstruktuuri ümberkorraldamine, luues uute taastuvate energiaallikate üksuste jaoks (mis võetakse kasutusele pärast 1. jaanuari 2021) uue taastuvate energiaallikate koostootmiskonto, mis asendab praegust kontot ja mida täiendavad uued mehhanismid, mis tagavad nii olemasolevate kui ka uute taastuvate energiaallikate koostootmiskontode rahalise elujõulisuse; ning b) kehtestada päritolutagatiste kaubandussüsteem, erakorraline COVID-19 maks taastuvate energiaallikate tootjatele ja tarnijatele ning alaline süsinikdioksiidimaks diislikütusele. Meetmetega tagatakse olemasoleva taastuvenergia olemasoleva võimsuse elujõulisus ja hõlbustatakse uute taastuvenergiaprojektide rahastamist, sest mis tahes ootamatu sissevoolu/väljavooluga, millel on negatiivne mõju taastuvenergia konto(de)le, tegeletakse regulatiivsete tasude kaudu, mis kantakse üle tarbijatele. Reformi rakendamine, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise võimsuse suurendamine 3 gigavati võrra, viiakse lõpule 30. juuniks 2025. Reform: Ühtlustada uue elektrituru mudeli tõhusat toimimist ja uute taastuvenergiajaamade arendamist, et saavutada riikliku energia- ja kliimakava eesmärgid, rakendades järelevalvemehhanismi, kasutades tarbimiskaja ja reformides põhjalikult uue taastuvenergia litsentsimismenetlust (meetme ID: 16860) Reform hõlmab taastuvenergia litsentsimisraamistiku ühtlustamist, sealhulgas menetluste lihtsustamist ja digiteerimist, lühikesi ja siduvaid halduslikke reageerimisaegu ja vastutusmenetlusi tarbetute viivituste korral, vajalike dokumentide ja menetluste vähendamist ning uut sihtotstarbelist raamistikku avamere taastuvenergiajaamade jaoks. Eesmärk on kiirendada taastuvate energiaallikate tootmisvõimsuse kahekordistamist, pidades silmas pruunsöe järkjärgulist kasutusest kõrvaldamist Kreekas. Reformiga kehtestatakse ka riikliku reguleeriva asutuse turujärelevalvesüsteem ja tarbimiskaja kasutamine tasakaalustamisturul. Reformi rakendamine viiakse lõpule 30. juuniks 2022. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Põhiinvesteering 1: Sekkumised saarte elektrivõrkude ühendamiseks ja elektrivõrgu ajakohastamiseks Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1 1 - 1.1. Energeetika – 16870 – Sekkumised saarte elektrivõrkude ühendamiseks ja elektrivõrgu ajakohastamiseks Eesmärk Saarte ühendamine – lepingute sõlmimine Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta 2. kv 2023 Sõltumatu põhivõrguettevõtja (IPTO) teade kõigi lepingute sõlmimise kohta järgmiste seadmete täielikuks paigaldamiseks: 1) Naxos – Thíra kaabelühendus; 2) ülikõrgepingekaabel (EHVC) Koumoundoros – Kórinthos (1. ja 2. osa); ning 3) alajaamad Milos, Folegandros, Serifos ja kaabliühendused Lavrio-Serifos, Serifos-Milos, Milos-Folegandros, Folegandros-Thira. 2 1 - 1.1. Energeetika – 16870 – Sekkumised saarte elektrivõrkude ühendamiseks ja elektrivõrgu ajakohastamiseks Eesmärk Saarte ühendamine – tööde edenemine IPTO kinnitus kaabli paigaldustööde vastuvõtmise kohta, katsete heakskiitmine ja Koumoundouros – Korinthose EHVCst (osad 1 ja 2) 50 % lõpuleviimisega seotud edusammude sertifitseerimine 2. kv 2025 Naxos-Thira kaabli paigaldus ja katsed on olnud edukad; 50 % EHVC Koumoundouros – Korinthos (esimene ja teine osa) täidetud. 3 1 - 1.1. Energeetika – 16870 – Sekkumised saarte elektrivõrkude ühendamiseks ja elektrivõrgu ajakohastamiseks Eesmärk Saarte ühendamine – lõpuleviimine IPTO on sertifitseerinud tegevuse/elektrivarustuse eduka alustamise; edukate operatsioonide sertifikaatide väljaandmine 4. kv 2025 Kõigi kolme allprojekti (Naxos-Thira ühendus, EHVC Koumoundoros-Korinthos, alajaamad ja muud ühendused) edukas ülevõtmine Kreeka elektritranspordisüsteemi ja selle tegevuse alustamine. Põhireform 1: Taastuvenergia ja soojuse koostootmise konto tulude ümberkorraldamine ja suurendamine – kiirendada uue elektrituru mudeli tõhusat toimimist ja uute taastuvenergiajaamade arendamist, et saavutada riikliku energia- ja kliimakava eesmärgid seiremehhanismi rakendamise, tarbimiskaja kasutamine ja uute taastuvenergiaallikate litsentsimenetluse ulatusliku reformi kaudu Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 4 1 - 1.1. Energeetika – 16865_Restruktureerimine ja taastuvate energiaallikate koostootmiskonto tulude suurendamine Eesmärk Taastuvate energiaallikate konto – õigusakt L. 4001/2011 muutmiseks; ministeeriumide, riikliku reguleeriva asutuse (RAE) ning taastuvate energiaallikate ja päritolutagatiste administraatori (DAPEEP) kõigi asjakohaste otsuste, sealhulgas koodide jõustumine. Õigusaktide ja asjaomaste täitevotsuste jõustumine. 2. kv 2022 1) uute taastuvate energiaallikate konto loomine alates 1. jaanuarist 2021 tellitud üksuste jaoks, sealhulgas õigusaktide, ministrite otsuste ja regulatiivsete otsuste muutmine (koodid). Uus taastuvate energiaallikate konto sisaldab mehhanisme, mis tagavad selle rahalise elujõulisuse ka ettenägematute tasakaalunihete korral. 2)jõustunud on päritolutagatiste kauplemissüsteem, mis võimaldab tarbijatel vabatahtlikult toetada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit. Päritolutagatiste süsteem hõlmab järgmist: 1)Soodustariifidega seotud päritolutagatiste väljastamise/enampakkumiste kava vastuvõtmine 2)„Roheliste“ jaetoodete akrediteerimine 3)Keskkonnahoidliku ettevõtluse standardite akrediteerimine. 5 1 - 1.1. Energeetika – 16860_Ühtlustada uue elektrituru mudeli tõhusat toimimist ja uute taastuvenergiajaamade arendamist, et saavutada riikliku energia- ja kliimakava eesmärgid, rakendades järelevalvemehhanismi, kasutades tarbimiskaja ja reformides põhjalikult uue taastuvenergia litsentsimismenetlust Eesmärk Taastuvate energiaallikate konto – turureformid ja litsentsimise lihtsustamine RAE ja DAPEEP jõustuvad kõik asjakohased õigusaktid, sealhulgas ministrite otsused, ja reguleeriva raamistiku 2. kv 2022 1)turu seire- ja järelevalvemehhanismi loomine ja täielik toimimine ning nõudlusele reageerimise täielik osalemine tasakaalustamisturul. 2) viia lõpule taastuvenergia litsentsimise lihtsustamise reform, mis hõlmab menetluste lihtsustamist ja digiteerimist, lühikesi ja siduvaid halduslikke reageerimisaegu ja vastutusmenetlusi tarbetute viivituste korral, vajalike dokumentide ja menetluste vähendamist ning avamere taastuvenergiajaamade uut sihtotstarbelist raamistikku. 6 1 - 1.1. Energeetika – 16865_Restruktureerimine ja taastuvate energiaallikate koostootmiskonto tulude suurendamine Siht Taastuvate energiaallikate konto – võimsuse suurendamise eesmärk 1 Kasutusele võetud taastuvate energiaallikate uus võimsus (GW) 0 1 2. kv 2023 Taastuvate energiaallikate uus installeeritud ja toimiv võimsus 7 1 - 1.1. Energeetika – 16865_Restruktureerimine ja taastuvate energiaallikate koostootmiskonto tulude suurendamine Siht Taastuvate energiaallikate konto – võimsuse suurendamise eesmärk 2 Kasutusele võetud taastuvate energiaallikate uus võimsus (GW) 1 2 2. kv 2024 Taastuvate energiaallikate uus installeeritud ja toimiv võimsus 8 1 - 1.1. Energeetika – 16865_Restruktureerimine ja taastuvate energiaallikate koostootmiskonto tulude suurendamine Siht Taastuvate energiaallikate konto – võimsuse suurendamise eesmärk 3 Kasutusele võetud taastuvate energiaallikate uus võimsus (GW) 2 3 2. kv 2025 Taastuvate energiaallikate uus installeeritud ja toimiv võimsus Rühm 1: Energeetika Sellesse rühma kuuluvad järgmised meetmed: ● Salvestussüsteemide paigaldamise toetamine taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu soodustamiseks (ID: 16926) ● Kõige enam mõjutatud territooriumide (õiglase ülemineku piirkonnad) taaselustamismeetmed (ID: 16871)

● HEDNO võrgu uuendamine, mille eesmärk on suurendada vastupidavust ja kaitsta keskkonda (ID: 16901) ● HEDNO metsaalade õhuliini ajakohastamine (ID: 16900) ● Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) installeeritud võimsuse suurendamine HV/MV alajaamades uue taastuvenergiaühenduse jaoks (ID: 16899) Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 9 1 - 1.1. Mõjuvõimu suurendamine – 16871_Taaselustamismeetmed kõige enam mõjutatud territooriumidel (õiglase ülemineku piirkonnad) Eesmärk Maa taastamine – raamseadus Jõustumine 1. kv 2022 Programmi raamlepingu seaduse heakskiitmine ja jõustumine, millega määratakse kindlaks riigi energiakorporatsioonilt riigile ülekantavad geograafilised piirkonnad, projektiuuringute sisu, vastutuse jaotus kõigi asjaosaliste vahel, juhtimiskord, rakendamise ajakava ja eelarve. 10 1 - 1.1. Mõjuvõimu suurendamine – 16871_Taaselustamismeetmed kõige enam mõjutatud territooriumidel (õiglase ülemineku piirkonnad) Eesmärk Maa taastamine – linnaplaneeringud Keskkonnaministeerium kinnitab kõigi linnaarengu erikavade heakskiitmist; Lepingute sõlmimisest teatamine 2. kv 2023 1) linnaarengu erikavade heakskiitmine kõigi omavalitsuste poolt. Kavades määratletakse lubatud maakasutus, üldised ehitustingimused ja -piirangud ning mis tahes muud nõutavad meetmed, tingimused või piirangud. 2) Lääne-Makedoonia ja Megalopolise maaparandustööde lepingute sõlmimisest teatamine. 11 1 - 1.1. Toiteallikas – 16926_salvestamissüsteemide paigaldamise toetamine taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks Eesmärk Ladustamine – lepingud Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta 2. kv 2023 Teade kõikide lepingute sõlmimise kohta väljavalitud projektide puhul (st lisaks pikaajalisele Amfilochia pumphüdroakumulatsioonile, mis valitakse välja individuaalse protsessi abil) võimsusega kuni 700 MW (ja minimaalse võimsusega 500 MW). 12 1 - 1.1. Energeetika – 16901_HEDNO võrgu-uuendused, mille eesmärk on suurendada vastupidavust ja kaitsta keskkonda Eesmärk HEDNO – lepingud 1 Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta 4. kv 2023 Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta, mis on seotud Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) projektidega vastupanuvõime ja keskkonna parandamiseks, et võimaldada taastuvenergia laialdasemat kasutuselevõttu ning parandada võrgu usaldusväärsust ja vastupidavust, kaitstes samal ajal keskkonda. 13 1 - 1.1. Elektrivarustus – 16900_HEDNO õhuliini uuendamine metsaaladel Eesmärk HEDNO – lepingud 2 Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta 4. kv 2023 Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta, mis on seotud HEDNO projektidega, mis käsitlevad metsaalade õhuvõrke, et võimaldada taastuvenergia laialdasemat kasutuselevõttu ning parandada võrgu usaldusväärsust ja vastupidavust, kaitstes samal ajal keskkonda. 14 1 - 1.1. Energeetika – 16899_ Kreeka elektrijaotusvõrgu operaatori (HEDNO) HV/MV alajaama võimsuse suurendamine uue taastuvenergia ühenduse jaoks Eesmärk HEDNO – lepingud 3 Teade kõigi lepingute sõlmimise kohta 4. kv 2023 Teade kõigi HEDNO projektidega seotud lepingute sõlmimise kohta, milles käsitletakse kõrgepinge/keskpinge alajaamade võimsuse suurendamist, et võimaldada taastuvenergia laialdasemat kasutuselevõttu ning parandada võrgu usaldusväärsust ja vastupidavust, kaitstes samal ajal keskkonda. 15 1 - 1.1. Mõjuvõimu suurendamine – 16871_Taaselustamismeetmed kõige enam mõjutatud territooriumidel (õiglase ülemineku piirkonnad) Siht Maa taastamine – lõpuleviimine Keskkonnaministeeriumi lõpetatud ja tõendatud maa taastamine (ha) 0 15 000 4. kv 2025 Maaparandusprojektide lõpuleviimine (15000 ha) Lääne-Makedoonias; Megalopolis 16 1 - 1.1. Toiteallikas – 16926_salvestamissüsteemide paigaldamise toetamine taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks Eesmärk Energia salvestamine – lõpuleviimine IPTO tõendab kuni 1380 MW paigaldatud energiasalvestusprojektide käivitamist 4. kv 2025 Kõigi IPTO poolt sertifitseeritud kuni 1380 MW energiasalvestusprojektide (sealhulgas Amfilochia) käivitamine. 17 1 - 1.1. Energeetika – 16901_HEDNO võrgu-uuendused, mille eesmärk on suurendada vastupidavust ja kaitsta keskkonda Eesmärk HEDNO – 1. lõpetamine HEDNO esitab tõendid projekti lõpuleviimise kohta kõigi sekkumiste puhul, mis on seotud vastupanuvõime ja keskkonna parandamisega, ning kasutuselevõtu sertifikaatide kohta. 4. kv 2025 Lõpuleviidud ja töös olevad meetmed, mis on seotud võrgu ajakohastamisega vastupidavuse ja keskkonna tagamiseks. 18 1 - 1.1. Elektrivarustus – 16900_HEDNO õhuliini uuendamine metsaaladel Eesmärk HEDNO – 2. etapp HEDNO esitab tõendid projekti lõpuleviimise kohta kõigi sekkumiste puhul, mis on seotud metsaalade üldvõrgu uuendamise ja kasutuselevõtu sertifikaatidega. 4. kv 2025 Meetmed, mis on seotud metsaalade võrgustiku ajakohastamisega lõpule viidud ja töös. 19 1 - 1.1. Energeetika – 16899_Ettevõtte Hellenic Electricity Distribution Network Operator (HEDNO) HV/MV alajaama võimsuse suurendamine uue taastuvenergia ühenduse jaoks Eesmärk HEDNO – 3. lõpetamine HEDNO esitab tõendid projekti lõpuleviimise kohta kõigi sekkumiste puhul, mis on seotud HV/MV alajaamade võimsuse suurendamisega ja kasutuselevõtu sertifikaatidega. 4. kv 2025 Sekkumised, mis on seotud HV/MV alajaamade läbilaskevõime suurendamisega, mis on lõpule viidud ja töös. B. KOMPONENT 1.2: RENOVEERIMINE Kreeka taaste- ja vastupidavuskava renoveerimiskomponent rohelise samba raames suurendab energiatõhusust, suurendab majanduskasvu, loob töövõimalusi ja edendab sotsiaalset vastupanuvõimet. See hõlmab sihipäraseid reforme ja investeeringuid CO2-heite vähendamiseks, linnapiirkondade kliimaneutraalsuse saavutamise toetamist ning linnade ja nende hoonete vastupanuvõime suurendamist kliimamuutustele. Komponendiga nähakse ette stiimulid hoonete renoveerimiseks ja energia ajakohastamiseks, mis on olulised linnapiirkondade taaselustamisel ja kütteostuvõimetuse leevendamisel, ning see aitab kaasa Kreeka riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud eesmärkide saavutamisele. See komponent toetab 2020. aasta riigipõhist soovitust 3 ja 2019. aasta riigipõhist soovitust 2 avaliku ja erasektori investeeringute kohta. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform: Kütteostuvõimetuse tegevuskava (meetme ID: 16920) Reform seisneb energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise tegevuskava vastuvõtmises. 2019. aastal ei suutnud umbes 18 % kogu elanikkonnast oma kodu kütta, samas kui majanduslikult haavatava elanikkonna hulgas oli see näitaja ligikaudu 34 % (Eurostat, sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev uuring EU-SILC). Strateegias esitatakse sihipärased poliitikameetmed elamute energiatõhususe parandamiseks majanduslikult haavatavates kodumajapidamistes. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2021. Investeeringud: Elamute energiatõhusamaks muutmine (meetme tunnuskood: 16872) Investeeringuga parandatakse elamute energiatõhusust. See hõlmab renoveerimist, millega saavutatakse märkimisväärne primaarenergia sääst, aidates seega saavutada riikliku energia- ja kliimakava asjakohaseid eesmärke. Sellega parandatakse energiajuhtimissüsteemide abil energia lõpptarbimise digiteerimist ja edendatakse e-liikuvuse taristu, näiteks elektrisõidukite laadimisjaamade kasutuselevõttu. Samuti nähakse sellega ette sihtotstarbelised vahendid, mis on suunatud kütteostuvõimetutele eluruumidele, luues seega seose reformiga, mille eesmärk on koostada kütteostuvõimetuse tegevuskava. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad ehitustöid tegevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massi järgi) ehitusplatsil tekkivatest ohututest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a välja arvatud 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ (millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri K(2000) 1147 all)) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 nimetatud looduslik materjal) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas tagasitäiteks, kasutades jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Sekkumine elamurajoonides ja hoonefondis (meetme tunnuskood: 16873) See investeering hõlmab järgmist: 1) kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine 16 linna- ja rannikupiirkonnas, näiteks olulise tähtsusega linnatähiste kaitse ja linnade kliimaneutraalsuse edendamine; 2) Votanikose/Elaionase endise tööstuspiirkonna taaselustamine Ateena südames; 3) mereääre uuendamine, et muuta see Ateena (Ateena Riviera) rannikul jalgratturitele ja jalakäijatele juurdepääsetavaks; ja 4) muud strateegilised sekkumised, mis valitakse välja avatud konkursi kaudu omavalitsustele, kes edendavad kliimamuutustega kohanemist ning aitavad kaasa primaarenergia säästmisele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad ehitustöid tegevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massi järgi) ehitusplatsil tekkivatest ohututest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a välja arvatud 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ (millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri K(2000) 1147 all)) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 nimetatud looduslik materjal) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas tagasitäiteks, kasutades jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Energeetika ja ettevõtlus (meetme tunnuskood: 16874) Investeeringuga antakse eraettevõtetele rahalist toetust hoonete ja protsesside energiatõhusaks renoveerimiseks. See hõlmab kahte allprogrammi: a) keskmise suurusega, suurte ja väga suurte ettevõtete energiatõhususalane renoveerimine teenindus- ja teisestes sektorites ning b) energiatõhusate seadmete paigaldamine väga väikestesse ettevõtetesse. Energiatõhusate seadmete ja süsteemide paigaldamisega energia säästmiseks tootmises, salvestamises, toodete turustamises ja ettevõtete tegevuses aitab see meede suurendada hoonete ja protsesside energiatõhusust kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud eesmärkidega ning vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Tagamaks, et meede vastab tehnilistele suunistele põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ (edaspidi „DNSH-põhimõte“) kohaldamise kohta (2021/C58/01), jäetakse konkursikutsetes esitatud abikõlblikkuse kriteeriumide hulgast välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas selle järgnev kasutamine ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ; ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Investeering peab vastama ka tehnilistele suunistele põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta seoses ehitusjäätmete ringlussevõttu käsitlevate ringmajanduse põhimõtetega ja kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiiviga (2010/31/EL). Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Avaliku sektori hoonete energiatõhususe suurendamine (meetme ID: 16876)

See investeering hõlmab avaliku sektori hoonete renoveerimist, et suurendada nende energiatõhusust energiasäästuettevõtete (ESCO) kaasamise kaudu. Investeering hõlmab ka tänavavalgustuse infrastruktuuri energiauuendust. See investeering aitab saavutada riiklikus energia- ja kliimakavas seatud energiatõhususe eesmärke ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad ehitustöid tegevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massi järgi) ehitusplatsil tekkivatest ohututest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a välja arvatud 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ (millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri K(2000) 1147 all)) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 nimetatud looduslik materjal) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas tagasitäiteks, kasutades jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Taristu arendamine ja hoonete taastamine endises Tatois asuvas kuninglikus kinnisvaras (meetme ID: 16875) Investeering hõlmab hoonete renoveerimist ning nende energiatõhususe ja taristuvõrgustike uuendamist Tatoi piirkonnas ning jalgsi- ja jalgrattateede loomist selle läheduses. Projektiga luuakse Atika elanikele roheline, renoveeritud ja vabalt ligipääsetav puhkeala ning turistidele uus teetähis, mida külastada. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad ehitustöid tegevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massi järgi) ehitusplatsil tekkivatest ohututest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a välja arvatud 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ (millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri K(2000) 1147 all)) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 nimetatud looduslik materjal) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas tagasitäiteks, kasutades jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeeringud: Ateena olümpiaspordikeskus (meetme ID: 16932) Kõnealune investeering Ateena olümpiaspordikeskusesse pikendab selle kasutusaega, taastab selle maine, vähendab jooksev- ja energiakulusid ning tagab selle rahalise jätkusuutlikkuse, muutes selle nüüdisaegseks ja elavaks linnaspordi ja vaba aja veetmise sihtkohaks, eesmärgiga anda keskus üle Kreeka varade ja osaluste korporatsioonile. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad ehitustöid tegevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massi järgi) ehitusplatsil tekkivatest ohututest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a välja arvatud 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ (millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri K(2000) 1147 all)) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 nimetatud looduslik materjal) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas tagasitäiteks, kasutades jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 30. juuniks 2024. Reform: Linnaarengu kavade ettevalmistamine linnapoliitika reformi elluviimiseks (meetme tunnuskood: 16879) Reform koosneb viiest meetmest: a) kohalike linnakavade ettevalmistamine (hõlmab omavalitsusi või munitsipaalüksusi), b) spetsiaalsete linnakavade ettevalmistamine (kavad, mis võivad hõlmata rohkem kui ühte omavalitsust), c) arendusõiguste üleandmise piirkondade määratlemine, d) asulate piiritlemise lõpuleviimine, 5) (omavalitsuste) teedele juurdepääsu tunnustamisega seotud maakasutusküsimuste käsitlemine. Reformi eesmärk on tegeleda tsoonideks jaotamise ja maakasutuse nõrkade külgede ja lünkadega, et edendada säästvat majandustegevust ja kaitsta keskkonda. Kohalikud linnakavad sisaldavad eraldi peatükki kliimamuutustega seotud meetmete ning kliimaga seotud riskide ennetamise ja juhtimise kohta. Üldiselt koostatakse kohalikud linnakavad 700 omavalitsusele või munitsipaalüksusele; koostatakse viis spetsiaalset linnaplaneeringut, arendusõiguste üleandmise tsoonid määratakse kindlaks 50 munitsipaalüksuses, asulate piiritlemine 50 munitsipaalüksuses ja munitsipaalteed 120 munitsipaalüksuses. Kokku rakendatakse meetmeid vähemalt 750 munitsipaalüksuses. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Reform: Uue mereala ruumilise planeerimise kehtestamine (meetme tunnuskood: 16891). Reformi eesmärk on luua merekeskkonna ja mereala ruumiliste planeeringute riiklik ruumiline strateegia. Reformiga käsitletakse mere- ja rannikualade säästvat arengut, kaitstes samal ajal merekeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Reform: Uue spetsiaalse ruumilise planeerimise raamistiku loomine taastuvenergia, tööstuse, turismi ja vesiviljeluse jaoks (meede ID: 16894). Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Reformiga luuakse taastuvenergia, tööstuse, turismi ja vesiviljeluse jaoks uued ruumilised eriraamistikud, et edendada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, bioloogilise mitmekesisuse kaitset, majanduskasvu ja töökohtade loomist. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Peamised investeeringud 2: Elamute energiatõhusamaks muutmine Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 20 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Eesmärk Elamute renoveerimine – 1. etapi käivitamine Ministrite ühisotsuse jõustumine 4. kv 2020 Jõustub ministrite ühisotsus, millega käivitatakse esimese renoveerimisvooru programm, sealhulgas kehtestatakse valikumenetlus, millega tagatakse, et elamute primaarenergiatarbimist vähendatakse vähemalt 30 % võrreldes hoone esialgse jõudlusega, mis on arvutatud kilovatt-tundides ruutmeetri kohta. Ministrite ühisotsuses sätestatakse: Rakendusmehhanism; Valikuprotsess seatud primaarenergia säästmise eesmärgi saavutamiseks; Sertifitseerimismehhanism saavutatud tegeliku primaarenergia säästu kontrollimiseks (sh üksikasjad võimalike parandusmeetmete kohta, millega tagatakse primaarenergia säästmise eesmärgi täitmine); ning Kronoloogia. 21 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Eesmärk Elamute renoveerimine 2. etapp, sh kütteostuvõimetud kodumajapidamised Ministrite ühisotsuse jõustumine 3. kv 2022 Jõustub ministrite ühisotsus, millega käivitatakse teise renoveerimisvooru programm ja kütteostuvõimetute elamute programm, sealhulgas kehtestatakse valikumenetlus, millega tagatakse, et elamute primaarenergiatarbimist vähendatakse vähemalt 30 % võrreldes hoone esialgse jõudlusega, mis on arvutatud kilovatt-tundides ruutmeetri kohta. Ministrite ühisotsuses sätestatakse: Rakendusmehhanism; Valikuprotsess seatud primaarenergia säästmise eesmärgi saavutamiseks; - Sätted kütteostuvõimetute elamute kohta vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud vastuvõetud kütteostuvõimetuse tegevuskava sertifitseerimismehhanismis, et kontrollida tegelikku primaarenergia säästmist (sh üksikasjad võimalike parandusmeetmete kohta, millega tagatakse primaarenergia säästmise eesmärgi täitmine); ning Kronoloogia. Erisäte energiaostuvõimetutele eluruumidele suunatud sihtotstarbeliste vahendite kohta, mis on määratletud energiaostuvõimetuse tegevuskava kriteeriumidega. 22 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Eesmärk Elamute renoveerimine – 3. ringi käivitamine, sh kütteostuvõimetud kodumajapidamised Ministrite ühisotsuse jõustumine 4. kv 2022 Jõustub ministrite ühisotsus, millega käivitatakse kolmanda renoveerimisvooru programm, sealhulgas kehtestatakse valikumenetlus, millega tagatakse, et eluruumide primaarenergiatarbimist vähendatakse vähemalt 30 % võrreldes eluruumide algse jõudlusega, mis on arvutatud kWh/m². Ministrite ühisotsuses sätestatakse: Rakendusmehhanism; Valikuprotsess seatud primaarenergia säästmise eesmärgi saavutamiseks; Energiavaeseid eluruume käsitlevad sätted vastavalt vastuvõetud energiaostuvõimetuse tegevuskavas sätestatud kriteeriumidele; Sertifitseerimismehhanism saavutatud tegeliku primaarenergia säästu kontrollimiseks (sh üksikasjad võimalike parandusmeetmete kohta, millega tagatakse primaarenergia säästmise eesmärgi täitmine); ning Kronoloogia. Erisäte energiaostuvõimetutele eluruumidele suunatud sihtotstarbeliste vahendite kohta, mis on määratletud energiaostuvõimetuse tegevuskava kriteeriumidega. 23 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Siht Elamute renoveerimine – elamute renoveerimine #1 Sertifitseeritud renoveerimiste arv 0 8 000 4. kv 2023 Hoonete energiatõhususe parandamiseks tehtud renoveerimised, mis vastavad energia vähendamisele 30 ktoe võrra ja mille puhul primaarenergia sääst on keskmiselt vähemalt 30 %. Kreeka Arengupanga väljastatud sertifikaat peab võimaldama kontrollida saavutatud primaarenergia säästu, mille on kinnitanud inspektorite ja audiitorite ameti peadirektor. Sertifikaat esitatakse elektroonilisel platvormil https: //www.buildingcert. gr/ 24 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Siht Elamute renoveerimine – elamute renoveerimine #2 Sertifitseeritud renoveerimiste arv 8 000 50 000 4. kv 2024 50 000 elamu energiatõhususe parandamiseks tehtud renoveerimiste lõpuleviimine, mis vastab energiatarbimise vähendamisele 125 ktoe võrra ja mille puhul primaarenergia sääst on keskmiselt vähemalt 30 %. Kreeka Arengupanga väljastatud sertifikaat peab võimaldama kontrollida saavutatud primaarenergia säästu, mille on kinnitanud inspektorite ja audiitorite ameti peadirektor. Sertifikaat esitatakse elektroonilisel platvormil https: //www.buildingcert. gr/ 25 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Siht Elamute renoveerimine – energiaostuvõimetute kodumajapidamiste elamute renoveerimine Selliste sertifitseeritud energiaostuvõimetute leibkondade arv, kelle puhul sekkumine on lõpule viidud 0 50 000 4. kv 2025 Meetmete lõpuleviimine, et saavutada vähemalt 50 000 kütteostuvõimetu kodumajapidamise energiasääst, mis vastab primaarenergia säästule keskmiselt vähemalt 30 % kogu investeeringust. Kreeka Arengupanga väljastatud sertifikaat peab võimaldama kontrollida saavutatud primaarenergia säästu, mille on kinnitanud inspektorite ja audiitorite ameti peadirektor. Sertifikaat esitatakse elektroonilisel platvormil https: //www.buildingcert. gr/. 26 2-1. 2. Renoveerimine – 16872_Elamuhoonete renoveerimine Siht Elamute renoveerimine – elamute renoveerimine #3 Sertifitseeritud renoveerimiste arv 50 000 105 000 4. kv 2025 105 000 elamu energiatõhususe parandamiseks tehtud renoveerimiste lõpuleviimine, mis vastab energiatarbimise vähendamisele 213 ktoe võrra ja mille puhul primaarenergia sääst on keskmiselt vähemalt 30 %. Kreeka Arengupanga väljastatud sertifikaat võimaldab kontrollida saavutatud primaarenergia säästu, nagu on kinnitanud inspektorite ja audiitorite ameti peadirektor. Sertifikaat esitatakse elektroonilisel platvormil https: //www.buildingcert. gr/ Põhireform 2: Linnaplaneerimiskavad Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 27 2 - 1.2. Renoveerimine – 16879_Linnalise liikumiskeskkonna kavade ettevalmistamine linnapoliitika reformi elluviimiseks Eesmärk Linnaplaneerimise auhind Lepingute sõlmimisest teatamine 4. kv 2022 30 % lepingute sõlmimisest teatamine (kõigi sekkumiste puhul): 1. kohalike linnakavade koostamine; 2. linnaarengu erikavade koostamine; 3. sõltumatute kavade koostamine arenguõiguste üleandmise tsoonide määratlemiseks; 4. iseseisvate arvelduste piiritlemise plaanide koostamine; ning 5. iseseisvate kavade koostamine munitsipaalteede kirjeldamiseks. Kohalikud linnakavad, mis sisaldavad eraldi peatükki kliimamuutustega seotud meetmete ning kliimaga seotud riskide ennetamise ja juhtimise kohta); 28 2 - 1.2. Renoveerimine – 16879_Linnalise liikumiskeskkonna kavade ettevalmistamine linnapoliitika reformi elluviimiseks Eesmärk Linnaplaneerimise auhind Lepingute sõlmimisest teatamine 4. kv 2023 100 % lepingute sõlmimisest teatamine (kõigi sekkumiste puhul): 1. kohalike linnakavade koostamine; 2. linnaarengu erikavade koostamine; 3. sõltumatute kavade koostamine arenguõiguste üleandmise tsoonide määratlemiseks; 4. iseseisvate arvelduste piiritlemise plaanide koostamine; ning 5. iseseisvate kavade koostamine munitsipaalteede kirjeldamiseks. Meetmed hõlmavad kokku 750 omavalitsusüksust. Kohalikud linnakavad, mis sisaldavad eraldi peatükki kliimamuutustega seotud meetmete ning kliimaga seotud riskide ennetamise ja juhtimise kohta); 29 2 - 1.2. Renoveerimine – 16879_Linnalise liikumiskeskkonna kavade ettevalmistamine linnapoliitika reformi elluviimiseks Siht Linnaplaneerimise lõpuleviimine Nende munitsipaalüksuste arv, mille projektid on lõpule viidud 0 750 4. kv 2025 Kohalike linnaplaneeringute lõpuleviimine 700 munitsipaalüksuses, arendusõiguste üleandmise tsoonid 50 munitsipaalüksuses; asulate piiritlemine 50 munitsipaalüksuses; ning 120 munitsipaalüksuse munitsipaalteede kirjeldusi ja viie linnaarengu erikava lõpuleviimist. Võttes arvesse, et osa neist meetmetest viiakse ellu samas munitsipaalüksuses, viiakse meetmed lõpule 750 munitsipaalüksuses. 30 2 - 1.2. Renoveerimine – 16894_Taastuvate energiaallikate, tööstuse, turismi ja vesiviljeluse uue ruumilise planeerimise kehtestamine Eesmärk Ruumiliste eriraamistike vastuvõtmine Taastuvate energiaallikate, turismi, tööstuse ja vesiviljeluse nelja ruumilise eriraamistiku vastuvõtmine 4. kv 2025 Keskkonnaministeerium võttis vastu neli spetsiaalset ruumilist raamistikku taastuvate energiaallikate, turismi, tööstuse ja vesiviljeluse kohta. 31 2 - 1.2. Renoveerimine – 16891_Uue mereala ruumilise planeerimise kehtestamine Eesmärk Merendusstrateegia vastuvõtmine Vastu võeti uus mereala ruumiline strateegia 4. kv 2025 Mereruumi strateegia vastuvõtmine keskkonna- ja energeetikaministeeriumis.

Rühm 2: Ettevõtete ja üldkasutatavate hoonete energiatõhusamaks muutmine Sellesse rühma kuuluvad järgmised meetmed: ● Energeetika ja ettevõtlus (ID: 16874) ● Avaliku sektori hoonete ja avaliku sektori asutuste energiataristu ajakohastamine (ID: 16876) ● Kütteostuvõimetuse tegevuskava (ID: 16920) Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 32 2 - 1.2. Renoveerimine – 16920_Energiaostuvõimetuse tegevuskava Eesmärk Kütteostuvõimetus – tegevuskava vastuvõtmine Keskkonna- ja energeetikaministeeriumi ministrite otsuse jõustumine. 3. kv 2021 Jõustub keskkonna- ja energeetikaministeeriumi ministrite otsus, millega võetakse vastu energiaostuvõimetuse tegevuskava, mis sisaldab kolme liiki poliitikameetmeid: Teadlikkuse suurendamise ja teavitamise meetmed; Kütteostuvõimetute kodumajapidamiste lühiajalise kaitse meetmed, sealhulgas 1) kütteostuvõimetute kodumajapidamiste määratlemine konkreetsete kvantitatiivsete kriteeriumide abil ja 2) konkreetne protsess kütteostuvõimetuse arengu jälgimiseks ja hindamiseks kooskõlas tegevuskavas esitatud mehhanismiga ja kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega; ning –Rahastamismeetmed: rahastamismehhanismide loomine energiaostuvõimetute kodumajapidamiste ja muude konkreetsete elektritarbimise harjumustega sotsiaalsete rühmade elamute energia ajakohastamiseks. Nende finantsmeetmetega käsitletakse energiaostuvõimetuse küsimusi Kreekas, nagu on kirjeldatud riiklikus energia- ja kliimakavas. 33 2 - 1.2. Renoveerimine – 16874_Energeetika ja ettevõtlus Eesmärk Energiatõhususe erasektor – heakskiidetud taotlused Keskkonna- ja energeetikaministeerium teatab heakskiidetud taotluste rahuldamisest valitud sekkumiste puhul erasektori üksustes. 2. kv 2023 Keskkonna- ja energeetikaministeeriumi heakskiit taotlustele, mille on esitanud 9 700 erasektori üksust, kes tagavad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise keskmiselt vähemalt 30 % võrra võrreldes erasektori üksuste praeguse olukorraga (nagu nähtub enne sekkumisi tehtud energiaaudititest). Sekkumised viiakse läbi kooskõlas valiku- ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega ning nendega tagatakse, et valitud projektid vastavad tehnilistele suunistele põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet. 34 2 - 1.2. Renoveerimine – 16876_Avaliku sektori hoonete energeetiline ajakohastamine Eesmärk Üldkasutatavate hoonete energiatõhusus – heakskiidetud taotlused Keskkonna- ja energeetikaministeerium teatab heakskiidetud taotluste rahuldamisest avaliku sektori hoonetes. 2. kv 2023 Keskkonna- ja energeetikaministeeriumi heakskiit taotlustele 210 avaliku sektori hoone kohta, millega tagatakse, et nende hoonete kasvuhoonegaaside heidet vähendatakse keskmiselt vähemalt 30 % võrreldes nende praeguse olukorraga (nagu nähtub enne sekkumist tehtud energiaaudititest). Avaliku sektori hoonete energiatõhususe parandamise programmi jaoks on kehtestatud õigusraamistik, mis võimaldab sõlmida energiatõhususe lepinguid. 35 2 - 1.2. Renoveerimine – 16876_Avaliku sektori hoonete energeetiline ajakohastamine Siht Üldkasutatavate hoonete energiatõhusus – valmis Lõpuleviidud sekkumistega hoonete arv 0 210 4. kv 2025 Avaliku sektori hoonete (210 hoonet) energiatõhususe parandamiseks võetud meetmed, mille puhul kasvuhoonegaaside heide vähenes keskmiselt vähemalt 30 %, nagu nähtub enne sekkumist tehtud energiaaudititest. 36 2 - 1.2. Renoveerimine – 16874_Energeetika ja ettevõtlus Siht Energiatõhususe erasektor – lõpule viidud #2 Lõpuleviidud sekkumistega erasektori üksuste arv t 0 9 700 4. kv 2025 Energiatõhususe parandamiseks võetud meetmed valitud erasektori üksuste puhul (9 700 erasektori üksust), kus kasvuhoonegaaside heide on vähenenud keskmiselt vähemalt 30 %. Rühm 3: Sekkumine elamurajoonides ja hoonetes Sellesse rühma kuuluvad järgmised meetmed: ● Sekkumine elamurajoonides ja hoonetes (ID: 16873) ● Taristu arendamine ja hoonete restaureerimine endises kuninglikus kinnisvaras Tatois (ID: 16875) ● Ateena olümpiaspordikeskus (ID: 16932) Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 37 2 - 1.2. Renoveerimine – 16932_Ateena olümpiaspordikeskus Eesmärk OAKA – lepingu sõlmimine Lepingu(te) sõlmimisest teatamine 1. kv 2023 Teade lepingu(te) sõlmimise kohta erasektori partneri(te) nimetamiseks, et teha 2023. aasta lõpuks ehitus- ja renoveerimistöid, mis suurendavad i) keskstaadioni energiatõhusust; ii) Mehaanilised ja elektrilised tööd; ning iii) vabaõhualad ja tööde alustamine. 38 2 - 1.2. Renoveerimine – 16873_ Sekkumised elamurajoonides ja hoonetes Eesmärk Linnadega seotud sekkumismeetmed – lepingute sõlmimine Lepingu(te) sõlmimisest teatamine 2. kv 2023 Teade lepingu(te) sõlmimise kohta erasektori partneri(te) nimetamiseks, et teha 30. septembriks 2025 järgmised tööd: i) linnakeskkonna ja avaliku ruumi parandamine valitud omavalitsustes pärast avalikku projektikonkurssi, mille eesmärk on tugevdada vastupanuvõimet kliimamuutustele; ii) Votanikose/Elaionase endise tööstuspiirkonna linnade taaselustamine, sealhulgas mereväe sõjaväelaagri avalik taaskasutamine, Ateena Põllumajandusülikooli (AUA) ülikoolilinnaku renoveerimine; iii)Ateena Riviera: jalgrattataristu; ning iv) muud strateegilised sekkumised, mis valitakse välja pärast omavalitsustele avatud projektikonkurssi, mis hõlmab järgmist: (1) energiatõhususe ja näidisprojektid VKEdes või suurettevõtetes, millega saavutatakse vähemalt keskmisel tasemel põhjalik renoveerimine, nagu on määratletud komisjoni soovituses hoonete renoveerimise kohta (EL) 2019/786, või millega vähendatakse otseseid ja kaudseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid keskmiselt vähemalt 30 % võrreldes eelneva heitega; 2) uute energiatõhusate hoonete ehitamine koos primaarenergia nõudlusega, mis on vähemalt 20 % väiksem kui liginullenergiahoone nõue (liginullenergiahoone, riiklikud direktiivid); ning 3) looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, looduspärand ja loodusvarad, roheline ja sinine taristu. 39 2 - 1.2. Renoveerimine – 16932_Ateena olümpiaspordikeskus Eesmärk OAKA – tööde lõpuleviimine Kõigi nende allprojektidega seotud tööde lõpuleviimine on kinnitatud ehitusjärelevalve teostaja poolt täidetud vormi allkirjastamisega. 2. kv 2024 Kõigi energiatõhususe saavutamiseks ja süsiniku jalajälje parandamiseks tehtavate tööde lõpuleviimine, sealhulgas i) staadioni katuse (kupli) teraskonstruktsioonide hooldus ja remont (esimene allprojekt); korvpalli ja veerajatiste seadmed, mis võimaldavad iseseisvalt töötada ja energiat säästa (allprojekt 2); velodroom (allprojekt nr 3); iv) tennisekeskus (allprojekt nr 5); ja v) välispiirded (allprojekt nr 6), sealhulgas Agora ja ÜRO teraskonstruktsioonide müür. 40 2 - 1.2. Renoveerimine – 16873_ – Meetmed elamurajoonides ja hoonetes Eesmärk Linnadega seotud sekkumismeetmed – kõigi tööde lõpuleviimine Tööde ja teenuste lõpuleviimine on kinnitatud ehitusjärelevalve teostaja poolt täidetud vormi allkirjastamisega. 4. kv 2025 Lõpeta kõik tööd i)Meetmed, mille eesmärk on parandada linnakeskkonda ja avalikku ruumi; ii)Votanikose/Elaionase endise tööstuspiirkonna taaselustamine linnades; iii)Ateena Riviera: jalgrattataristu; ning iv)Muud strateegilised sekkumised. 41 2 - 1.2. Renoveerimine – 16875_Infrastruktuuri arendamine ja hoonete restaureerimine endises kuninglikus kinnisvaras Tatois Eesmärk Tatoi – kõigi tööde lõpetamine Tööde ja teenuste lõpuleviimine, millele ehitusjärelevalve teostaja on alla kirjutanud täitmisvormi 4. kv 2025 Viia lõpule kõik programmi „Infrastruktuuri arendamine ja hoonete restaureerimine“ tööd endises kuninglikus Tatois asuvas pärandvaras, sealhulgas: i) infrastruktuuritööd; ii) taaskasutatava palee taastamine muuseumina; iii) palee näitus; iv) põllumajandushoone restaureerimine ja taaskasutamine muuseumina; v) uue põllumajandushoone museoloogiline uuring; vi) paleeaedade restaureerimine; vii) artefaktide säilitamine ja taastamine; viii) artefaktide registreerimine, dokumenteerimine ja registreerimine; ning (ix) leitud paberarhivaalide digiteerimine. C. KOMPONENT 1.3: LAADIMINE JA TANKIMINE Kreeka taaste- ja vastupidavuskava laadimise ja tankimise komponent hõlmab sihipäraseid reforme ja investeeringuid, et suurendada säästvat liikuvust, suurendada majanduskasvu, luua töövõimalusi ja edendada sotsiaalset vastupanuvõimet. Selle komponendi alla kuuluvad meetmed on seotud säästva liikuvuse üleriigilise strateegiaga, toetades seega riikliku energia- ja kliimakava rakendamist. Samuti aitavad nad kaasa keskkonnasäästlikule majandusele üleminekule, toetades ettevõtjaid, kes teevad toiminguid, mis on seotud vähese CO2-heitega majanduse ja kliimamuutustele vastupanu võimega. Komponent hõlmab ka reforme, millega toetatakse e-liikuvuse taristu paigaldamist, ning linna- ja piirkondlike avalike reisijateveoteenuste läbivaatamist. Komponent hõlmab ka investeeringuid, millega toetatakse e-liikuvusega seotud tarnete mahu suurendamist ning busside ja taksode asendamist akutoitega elektrisõidukitega. See komponent toetab 2020. aasta riigipõhist soovitust 3 ja 2019. aasta riigipõhist soovitust 2 avaliku ja erasektori investeeringute kohta. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). C.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeeringud: Produc-E Green (meetme tunnuskood: 16831) See investeering koosneb kahest projektist, mille mõlema eesmärk on aidata kaasa vähese CO2-heitega majandusele ja kliimamuutustele vastupanu võimele. Esimene projekt on suunatud e-liikuvuse pakkumise poolele. Sellega toetatakse rohkem kui 10 üksust, millel on R&D-osakonnad uuenduslike toodete või teenuste jaoks, nagu elektriautode akude ringlussevõtt toorainete, nagu liitiumi ja koobalti korduskasutamise teel või elektrisõidukite ja tava- või kõrge võimsusega laadimispunktide projekteerimine. Tagamaks, et meede vastab tehnilistele suunistele põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01), jäetakse konkursikutsetes esitatud abikõlblikkuse kriteeriumide hulgast välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas selle järgnev kasutamine ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) tegevused, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ; ning iv) tegevused, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada. Lisaks nõutakse pädevusraamistikus, et valida võib ainult tegevusi, mis vastavad asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Teise projektiga toetatakse esimese CO2 hoidla arendamist Kreekas. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatis on ette nähtud kohalikelt heitetekitajatelt kogutud CO2 pikaajaliseks säilitamiseks (kuni 150 km) ja see jõuab rajatisse torustiku kaudu, samas kui kaugemates kohtades kogutud CO2 saabub laevaga ja siseneb puhverladustamisrajatisse. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatise võimsus peab esialgu olema üks miljon tonni aastas ja maht vähemalt 25 aastat. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehniliste suunistega põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C58/01). Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatis peab töötama ilma kaubandusliku nafta ammutamise või nafta taaskasutamiseta (mõnel määral nafta või gaasi ammutamist võib ohutuse või tehnilistel põhjustel nõuda). Lisaks peab süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine vastama ka nõudele, et tehnoloogilised rakendused puuduvad, samuti ei tohi olla ühtegi liiki rajatisi ega seadmeid, mis on ette nähtud naftakasutuse tõhustamiseks ja naftatootmise suurendamiseks. Jälgitakse, et nafta või gaasi võimalik kaevandamine piirduks surve juhtimise ja säilitamiskohtade ohutuse tagamise hädavajalike vajadustega ning et selline kaevandamine toimuks ainult juhul, kui see on CO2 ohutu säilitamise tagamiseks hädavajalik. CO2 koos nafta või gaasiga, mida võib ekstraheerida, eraldatakse ja suunatakse tagasi püsivasse säilitamiskohta.

Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Reform: Elektrisõidukite laadimistaristu paigaldamise ja käitamise raamistik (meetme tunnuskood: 16281) Reformiga kehtestatakse põhjalik õigusraamistik elektrisõidukite laadimispunktide paigaldamiseks ja käitamiseks. See aitab Kreekal saavutada riikliku energia- ja kliimakava eesmärki, mille kohaselt peab 2030. aastaks olema elektrisõidukite osakaal siseturul 30 %. Keskkonna- ja energeetikaministeerium võtab 2022. aasta lõpuks vastu vähemalt 300 kohalike omavalitsuste esitatud kava üldkasutatavate elektrisõidukite laadimispunktide paigaldamiseks. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2022. Investeeringud: Elektromobiilsus (meetme tunnuskood: 16924) Investeering on suunatud e-liikuvusele kooskõlas riikliku energia- ja kliimakava eesmärkidega ning hõlmab järgmist: 1) avalike laadimispunktide rajamise toetamine peamistes linna- ja linnalähipiirkondades ja huvipakkuvates kohtades (nt lennujaamad, kiirteed, sadamad ja parkimisalad); 2) vanemate busside asendamine 220 uue elektribussiga; 3) stiimulid vanemate taksode asendamiseks 2000 akutoitel elektrisõidukiga; 4) bussiettevõtjate avaliku teenindamise kohustusi käsitlevate õigusaktide reform kooskõlas kehtiva ELi acquis’ga, mis võimaldab väljaspool Ateenat ja Thessaloníkit asuvatel bussiettevõtjatel kindlalt investeerida elektrisõidukitesse; ning 5) teostatavusuuringu tegemine, et luua e-transpordi amet, mis tagab asjakohase planeerimise ja koordineerimise transpordi- ja energiainfrastruktuuride, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning muude teadus- ja erasektori sidusrühmade vahel. Investeerimiskomponent, mis asendab vanu busse ja sõidukeid, peab vastama DNSH-põhimõttele (2021/C58/01), pöörates erilist tähelepanu vanade sõidukite/busside lammutamisele, mida teeb volitatud töötlemisettevõte vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevale direktiivile (2000/53/EÜ). Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. C.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Põhireform 3: Elektrisõidukite laadimistaristu paigaldamise ja käitamise raamistik Järjeko