[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 19.11.2010

KOM(2010) 595 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa koolide süsteem 2009. aastal

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa koolide süsteem 2009. aastal

SISSEJUHATUS

2009. aasta oli Euroopa koolide süsteemi jaoks edukas nii mõneski valdkonnas, kuid samas saadi kinnitust selle kohta, et süsteemis tuleb lahendada mitmeid struktuurseid probleeme.

Reformi käsitlev ametlik otsus 2009. aasta kevadel oli suur saavutus ja selle tulemusi saame tunda lähiaastatel. Kohalike koolide võimalus taotleda akrediteeringut koos akrediteeritud koolide võimalusega saada ELilt rahalisi eraldisi nende institutsioonide töötajate laste õppekulude katteks, kes sellises koolis õpivad, suurendab ka üldsuse võimalusi õppida Euroopa kooli õppekava järgi.

Püüdlused tõhustada süsteemi parema juhtimise kaudu on endaga kaasa toonud keskse ja kohaliku tasandi reforme ning andnud rohkem autonoomiat kohalikele koolidele olemasolevate eeskirjade ja finantsmääruste piires.

Jõupingutused kulude jagamise valdkonnas ei olnud kerged. Juba praegu on märke, et selles valdkonnas tuleb veel palju ära teha ja kulusid vähendada.

Üldine majandusolukord on samuti mõjutanud koolide finantseerimist. Vähenesid nii välisorganisatsioonidega sõlmitud lepingutulud kui ka õppemaksudest saadavad tulud. Samas suurenes surve ELilt rahaliste eraldiste saamiseks. Süsteemi tõhususe suurendamiseks on tehtud pidevaid jõupingutusi eeskirjade ajakohastamise ja muutmise valdkonnas. Komisjon jätkab arutelu aktiivset juhtimist 2010. aasta majanduse tegeliku olukorra valguses. Erakorraliste kulude probleemi, millele juhiti tähelepanu 2008. aasta eelarves, uuritakse edasi, et tagada eeskirjade õige tõlgendamine ja täitmine.

On selge, et 2009. aastal mõned süsteemsed probleemid jätkusid või isegi süvenesid. Endiselt on lahendamata liikmesriikidest lähetatud õpetajate pideva nappuse probleem, mis koormab liigselt süsteemi jaoks eraldatavaid ELi vahendeid. Liikmesriikide viivitused või piisavate infrastruktuuride eraldamata jätmine ülekoormatud koolide asukohtades mõjutas nii õpilaste kui ka lapsevanemate elukvaliteeti. Samuti mõjutas see märkimisväärselt koolide vastuvõtupoliitikat.

Kavade koostamine järgmisteks aastateks, mis on osutunud eriti keeruliseks Brüsselis ja Luxembourgis, on nõudnud mõlemalt vastuvõtjariigilt selgete kohustuste võtmist, et pakkuda ajutisi infrastruktuure kuni alaliste lahenduste valmimiseni (kavandatud 2012. aastal algavaks õppeaastaks).

2009. aasta õppeaasta algas häireolukorraga seoses H1N1 viiruse puhkemisega. Peasekretär, komisjon ja koolid töötasid välja tegevus- ja teabestrateegiad, mis olid väga kasulikud vaatamata sellele, et epideemia mõju oli kardetust väiksem. See näitas süsteemi valmisolekut selliste tervise- ja teabevahetusega seonduvate väljakutsete korral.

OLUKORD KOOLIDES

Alicante

Veidi enam kui 1000 õpilasest koosnev Alicante kooli õpilaskond on püsinud stabiilne. Aasta jooksul paranes infrastruktuur nii koolis kui ka selle ümbruses.

Bergen

Vaatamata sellele, et itaalia- ja saksakeelne sektsioon on järk-järgult kadumas, suurenes kooli õpilaskond 2009. aastal peaaegu 4 %. Institutsioonide töötajate laste osakaal on aga väike, moodustades õpilaskonnast ligikaudu 17 %. Koolis on kavandatud mõningaid olulisi renoveerimis- ja hooldustöid.

Brüssel

Õpilaste üleküllus Brüsseli I, II ja III koolis muutis koolide olukorra 2009. aastal pingeliseks. Sellele vaatamata oldi koolide 2009.–2010. õppeaasta vastuvõtupoliitikaga väga rahul ning 90 % õpilastest võeti vastu koolidesse, mis oli nende esimene valik.

Samas on koolide ülekoormatuse probleem Brüsselis muutumas väljakannatamatuks ja õpilaskonna suuruse prognooside kohaselt on lähiaastate olukord kriitiline. Hiljemalt 2011. aasta septembriks on tingimata vaja lisaruume. Võttes arvesse Laekenis asuva neljanda alalise kooli avamise venimist (uus tähtaeg on 2012. aasta), jätkuvad läbirääkimised Belgia ametiasutustega täiendavate ruumide saamiseks. Samuti esitas kooli kuratoorium Belgia ametiasutustele ametliku taotluse Brüsseli viienda kooli avamiseks[1].

Komisjoni asepresident Kallas saatis 2009. aastal kirja tollasele peaministrile Van Rompuyle. Kirjale vastas juba uus peaminister Leterme, kelle väitel annab Régie des Bâtiments [2] täiendavad ajutised infrastruktuurid üle 2011. aasta septembriks ja vajaduse korral juba ka 2010. aasta septembriks.

Groupe de Suivi (kuhu kuuluvad Belgia ametiasutuste, komisjoni, komisjoni personalikomitee, lapsevanemate ja koolide esindajad) tuleb kokku regulaarselt, et arutada Belgia ametiasutuste poolt pakutud täiendavate infrastruktuuridega seonduvate konkreetsete valikute üksikasju. Nendel koosolekutel kontrollitakse ka seda, kas Brüsseli IV kooli renoveerimistööd sujuvad vastavalt graafikule ja viivitusteta.

Brüsseli I kool on olnud reformi esirinnas ja on aktiivselt osalenud katsekoolina uue standardse kooliprogrammi väljatöötamisel ja on ühtlasi aidanud välja töötada kavasid kooli nõuandekogu jaoks, mis luuakse muu hulgas koolisisese konsulteerimise foorumina (vt punkt 3.1. allpool). Lisaks toimus koolis audit, mille tegi siseaudiitor tööprogrammi[3] alusel, mille kohta oli teinud otsuse kuratoorium (vt punkt 3.2. allpool).

Brüsseli II kooli puhul oli hea uudis see, et pärast aastatepikkuseid haldusmenetlusega seotud viivitusi andsid kohalikud ametiasutused lõpuks ehitusloa bussiparkla ehituse alustamiseks. Praegu kasutavad üle 50 koolibussi kahel korral päevas parkimiseks kooli mänguväljakut. Kooli jaoks tähendab parkimise korraldamine väljaspool laste mänguväljakut suurt edasiminekut. Kuna haldusmenetlus on nüüd lõpule viidud, tuleks ehitustöid ilma edasiste viivitusteta alustada vastavalt ajagraafikule, mis tuleb kindlaks määrata koos Belgia ametiasutustega.

Brüsseli III koolis tehti aasta jooksul hooldustöid. Võrreldes teiste ülekoormatud Brüsseli koolidega algas õppeaasta Brüsseli III koolis õpilaskonna suurima kasvuga (6,1 % septembris 2009).

Brüsseli IV koolis (Berkendael) oli jätkuvalt kõige rohkem vaba võimsust. Selles koolis õppis algkooliastmes 594 õpilast, mis võrreldes eelmise aastaga on 36 % rohkem. Kool kavatseb avada põhikooliastme esimese klassi 2010. aastal.

Culham

Jätkus töö Culhami kooli kui I tüübi Euroopa kooli järkjärguliseks sulgemiseks 2017. aastaks, mille kohta oli kuratoorium langetanud vastavasisulise otsuse 2007. aastal, sest Euroopa Ühistoroidkamber viiakse 2016. aastal üle Prantsusmaale. Komisjon toetab Ühendkuningriigi ja lapsevanemate soovi muuta kool nende riikliku haridussüsteemi kohaselt nn akadeemia-tüüpi kooliks, kus eriline rõhk on asetatud Euroopa kooli õppekavale. Culhami kool on valmis jätkama akrediteeritud koolina, tehes tihedat koostööd Euroopa koolide süsteemiga, vt punkt 3.3.

Frankfurt

Frankfurdi kool on ülekoormatud ning 2009. aastal halvenes olukord veelgi, sest õpilaskonna kasv ei peatunud. Ei ole veel teada, kas kooli kavandatav ümberkorraldamine on Saksa ametiasutuste poolt heaks kiidetud või mitte.

Karlsruhe

Kooli õpilaskond püsis stabiilne, kuid institutsioonide töötajate laste osakaal koolis on endiselt tublisti alla 20 %. Renoveerimistööd jätkuvad. Õppeaasta alguses avati uus koolisöökla.

Luxembourg

Luxembourgi I kooli ülekoormatuse probleem püsis, sest praegu teenindab ta ka ajutiselt Luxembourgi II kooli. Komisjonil on hea meel, et Luksemburgi ametiasutused kinnitasid novembris 2009 toimunud kohtumisel, et 2010. aasta septembriks antakse üle teatavad üleminekuinfrastruktuurid. Samas on komisjonil kahju, et ülekoormatuse probleem Luxembourgi I koolis (Kirchbergis) jätkub kuni 2012. aastani, mil avatakse Luxembourgi II kooli alaline hoone Bertrange'is Mameris.

Aasta jooksul jätkus Luksemburgi ametiasutuste otsuse praktilisi aspekte käsitlev arutelu selle kohta, kuidas korraldada ja käigus hoida õpilaste transporti Luxembourgi II kooli Bertrange'is/Mameris. Komisjon leiab, et õpilaste transport on väga tähtis küsimus kogu kooli kogukonna jaoks ja tervitab Luksemburgi ametiasutuste jõupingutusi.

Mol

Mol'i kooli õpilaskond kasvas, kuid selles õppivate Euroopa institutsioonide töötajate laste arv näitab kahanemistendentsi. Uus inglise sektsioon laienes jõudsalt, kuid saksa sektsiooni õpilaste arv kahanes. Nagu kooli kuratoorium ingliskeelse sektsiooni loomisel otsustas,[4] jälgitakse keelesektsioonides toimuvaid arengutendentse.

München

Aasta jooksul tehti suuri ehitustöid, mille tulemusena saadi täiendavaid ajutisi infrastruktuure (11 klassiruumi). Infrastruktuuride parandamine on lähiaastaste seisukohast väga tähtis, võttes arvesse õpilaskonna pidevat kasvu.

Varese

Kooli õpilaskond püsib stabiilsena. Varese Euroopa kooli tegevust segab jätkuvalt nõuetekohase infrastruktuuri puudumine. Komisjoni asepresident Siim Kallas saatis 2009. aasta mais vastavasisulise kirja peaminister Berlusconile. Kahjuks kirjale vastust ei saadud. Komisjon avaldab Itaalia ametiasutustele survet asjakohaste meetmete võtmiseks.

POLIITILISED ARENGUD JA VÄLJAKUTSED

Reform

Euroopa Parlamendi 2002. ja 2005. aasta resolutsioonidega käivitatud reformid viidi lõpule 2009. aasta aprillis toimunud kuratooriumi istungil Stockholmis[5].

Tähtsate saavutuste hulgas oli Euroopa koolide süsteemi avamine riiklikele koolidele akrediteerimise kaudu, mis võimaldab akrediteeritud koolidel õpetada Euroopa kooli õppekava järgi ja võimaluse korral välja anda ka Euroopa kooli küpsustunnistust. Euroopa kooli õppekava järgi õpetatakse Parmas, Dunshauglinis, Heraklionis, Helsinkis, Strasbourgis ja Manosque'is[6]. Bad Vilbeli koolis on akrediteerimisprotsess käimas. Lisaks valmistub Culhami Euroopa kool ette üleminekuks, et taotleda akrediteeringut, mis saab Euroopa koolide süsteemi jaoks olema väärtuslik kogemus. Hollandi ametiasutused on samuti andnud teada kavatsusest koostada taotlus Haagis asuva kooli akrediteerimiseks.

Reformi tulemusena saavad akrediteeritud koolid alla kirjutada lepingule, et taotleda ELi eelarvest rahalisi eraldisi proportsionaalselt selles koolis õppivate ELi institutsioonide töötajate laste arvuga[7].

Reformi nn kulude jagamise osas tegeleti liikmesriikide poolt lähetatavate õpetajate puuduse probleemiga. Lepiti kokku, et liikmesriigid võivad teatavatel piiratud juhtudel lähetada ka mingit konkreetset keelt vaid võõrkeelena kõnelevaid isikuid, et vähendada liikmesriikide koormust õpetajate lähetamisel kolme peamise töökeele jaoks. Konkreetset keelt emakeelena mittekõnelevate isikute lähetamise tervikmõju ei olnud 2009. aastal veel võimalik hinnata. Et leevendada õpetajate vähesuse probleemi, palgatakse õpetajaid kohalikul tasandil, mille kulu on peamiselt komisjoni kanda. 2009. aastal oli vastav kulu 2,1 miljonit eurot.

Juhtimine kesksel ja kohalikul tasandil oli veel üks reformi nurgakivi. Kohalikul tasandil vaadati läbi Euroopa koolide haldusnõukogude sise-eeskirjad. Kuratooriumi määruste ja otsuste, sealhulgas piiranguid ja kohustusi täpsustava finantsmääruse üldraamistikus lepiti kokku, et kohalikul tasandil antakse koolidele suurem autonoomia. Uues raamistikus nähakse iga kooli jaoks ette tegevuskava, milles täpsustatakse eesmärgid (kooli aastane kava) ja ressursid (eelarveprojekt), kontrollimehhanismid ja aruandekohustus. Seda kasutatakse koolide sise- ja välishindamise alusena. Tegevuskava esitatakse kuratooriumile, et anda eelarve heakskiitmiseks kogu vajalik teave. 2009.–2010. õppeaasta on üleminekuaasta reformi nende aspektide rakendamise seisukohast.

Lisaks luuakse kooli nõuandekogu, mis toimib koolisisese konsulteerimise foorumina. Nõuandekogu juhivad direktor ning koolikogukonna partnerid ja sidusrühmad.

Kesksel tasandil on reformiga ette nähtud sellise instantsi väljaselgitamine, kellel oleks õigus langetada asjakohaseid otsuseid. Organisatsioonilisi küsimusi käsitlevad otsused jõustusid 1. septembril 2009. Lepiti kokku üleminekuperioodi kehtestamises, et vaadata läbi mõningad olemasolevad eeskirjad, mis tuleb lõpule viia hiljemalt 1. septembril 2010.

Siseaudit

Juba 2007. aastal otsustas kuratoorium luua sisekontrolli üksuse. Veel sama aasta sees sõlmiti Euroopa Komisjoni siseauditi talitusega teenustaseme kokkulepe. 2008. aastal kiitis kuratoorium heaks strateegilise kava, mis viiakse ellu ajavahemikul 2008–2010[8]. Esimene töökava alusel tehtud audit hõlmas inimressursside haldamist. Audit viidi läbi Euroopa koolide peasekretäri kantseleis ja kolmes koolis – Luxembourgi I, Brüsseli I ja Varese koolis. Kohepealsed auditid toimusid 2008. aasta lõpus. Aruannete järjestikuseid eelnõusid ja nendele esitatud vastuseid arutati 2009. aastal.

Auditi lõpptulemusena valmis kuus eraldi aruannet. Nendest esimene aruanne „Inimressursside haldamise valdkondadevahelised probleemid” esitati kuratooriumile detsembris 2009[9]. Aruandes esitatakse kõiki Euroopa koole hõlmavad tähelepanekud ja ettepanekud ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks, et rakendada auditi käigus tehtud soovitusi. Järgmise sammuna koostatakse tegevuskava. Aruanne "Euroopa koolide inimressursside haldamise peasekretäri kantselei üldised ülesanded" ja neli aruannet teemal "Inimressursside juhtimine", millest üks koostati eraldi peasekretäri kantselei, teine Luxembourgi I kooli, kolmas Brüsseli I kooli ja neljas Varese kooli kohta, esitati kuratooriumile 2010. aastal.

Järelmeetmete võtmine nendes aruannetes tehtud tähelepanekute kohta on väga oluline Euroopa koolide süsteemi parema toimimise seisukohast. Soovitusi tehti nii keerulisemate probleemide kui ka ametlike menetluste puudumise kohta. Soovituste põhjal koostati tegevuskavad, mille siseauditi talitus heaks kiitis. Asjaomased pooled peavad tehtud soovitusi tõsiselt võtma. On juhtumeid, mille puhul peasekretäri kantselei peab haarama initsiatiivi, et anda koolidele soovitusi ja juhtnööre. Komisjon jälgib kõnealust küsimust hoolega.

Culham

2009. aastal kiirendasid Ühendkuningriigi ametiasutused Culhami Euroopa kooli ümberkorraldamist nn akadeemiaks, kus õppetöö toimub nende riikliku koolisüsteemi alusel. Ühendkuningriigil on kavas taotleda koolile akrediteeringut, et võimaldada Culhami koolis ka edaspidi õppida Euroopa kooli õppekava järgi ja välja anda Euroopa kooli küpsustunnistust.

2009. aasta aprillis kirjutasid Ühendkuningriigi ametiasutused alla deklaratsioonile, millega anti avalöök akadeemia loomiseks. Teise sammuna palgati konsultant, kelle ülesanne on teha teostatavusuuring, mis pidi valmina enne 2010. aasta suve.

Euroopa koolide kuratoorium kiitis 2009. aasta detsembris paralleelselt heaks akrediteerimise üldhuvi toimiku ( General Interest File ). Lahendada tuleb veel mõned lahtised küsimused institutsioonide töötajate laste vastuvõtmise ja õpetajate tingimuste kohta, et 2010. aastal oleks võimalik esitada vastavustoimik ( Conformity File ), mis on järgmine samm II tüübi kooli akrediteeringu saamiseks.

Ülekoormatus/infrastruktuurid

Mitmes linnas on juba mitme aasta jooksul nõudlus õppekohtade järele olnud suurem kui pakkumine. Kõige markantsemad näited on Brüssel ja Luxembourg, samuti Frankfurt ja Varese. Olukord on murettekitav ja komisjon avaldab liikmesriikide ametiasutustele pidevat survet, et nad täidaksid oma kohustust institutsioonide vastuvõtjariigina ja tagaksid Euroopa koolidele nõuetekohased tingimused. Ülekoormatud koolid kohaldavad lapsevanemate ja õpilaste meelehärmiks väga ranget vastuvõtupoliitikat ning enamasti keelduvad selliste kohalike laste vastuvõtust, kelle vanemad ei tööta ELi institutsioonides.

Loomulikult on suure kooli asutamine mahukas investeering. Näiteks võtab Belgias asuva neljanda kooli (Laekeni kool) renoveerimine Belgia riigi eelarvest ligikaudu 60 miljonit eurot. Luxembourgis asuva teise Euroopa kooli ehitustööd lähevad maksma üle 230 miljoni euro. Tegemist on siiski sellise finantskohustusega, mida tuleb vaadelda koos majandusliku kasuga, mida asjaomased riigid saavad Euroopa institutsioonide kohalolekust nende riigi territooriumil. Need kohustused on kindlaks määratud ka vastuvõtjariikidega sõlmitud kokkulepetes ja komisjonil tuleb jätkata kõrgel tasemel surve avaldamist, et tagada nõuetekohased infrastruktuurid koolidele, mille peamine eesmärk on tagada institutsioonide töötajate lastele nende emakeelne haridus.

Kohtuasjad

Käimas on kolm kohtuasja, millesse komisjon on otse kaasatud: kaks kohtuasja hõlmavad Ühendkuningriiki ja üks Belgiat.

Esimene kohtuasi on seotud lähetatud õpetajate riiklike tööhõivetingimustega, mis mõjutavad õpetajate töötasu, mida makstakse ELi rahalisest toetusest Euroopa koolide eelarvesse.

Teine kohtuasi hõlmab Ühendkuningriigist (kus euro ei ole kasutusel) lähetatud õpetajaid, kelle palgad on segu riiklikust sissetulekust (ümber arvestatud eurodesse) ja Euroopa vahenditest. 2008. aasta juulis muudeti lähetatud õpetajate personalieeskirju, et võtta arvesse juhtumeid, kui vääring on euro suhtes märkimisväärselt odavnenud. Kohtuasi on seotud kõnealuse otsuse võimaliku tagasiulatuva jõuga ja sellega, kas lähetatud õpetajate personalieeskirjad on üldjoontes vastuolus Lissaboni lepinguga, võttes eelkõige arvesse töötajate võrdset kohtemist ja nende vaba liikumist samade tingimuste alusel.

Kolmas kohtuasi hõlmab pikaajalist erimeelsust seoses koolide sisseseade rahastamisega liikmesriigi poolt, kui ta annab uuele koolile üle infrastruktuurid.

Neid kohtuasju 2010. aastal tõenäoliselt veel ei lõpetata.

Lisaks on Belgia kohtu poole pöördunud üks kohalikul tasandil palgatud õpetaja, kelle algatatud kohtuasi hõlmab puhkusetasu maksmist enne 2004. aastat. Selles asjas oodatakse 2010. aastal otsust, milles täpsustatakse kõnealuse makse tagasiulatuv jõud kuni 2004. aasta eelse ajani. On juba otsustatud, et kõnealuse puhkusetasu maksmine on õiguspärane. Tagasiulatuvat jõudu käsitleva otsuse tulemus avaldab mõju eelarvele, sest veel 26 kohalikul tasandil palgatud õpetajat on esitanud samasugused nõuded.

EELARVEARENGUD JA VÄLJAKUTSED

Andmed 2009. aasta eelarve täitmise kohta

- Ajavahemikul 2008–2009 suurenes õpilaste koguarv 3,15 % (21 649 õpilaselt 22 331 õpilasele). Eelarve täitmise arvandmetest on näha, et vähenes liikmesriikide kantav osa, samuti erasektoriga sõlmitud lepingutest saadav tulu (nn II kategooria õpilased), õppemaksudest saadav tulu (III kategooria) ja muudest allikatest saadav osa (peamiselt pangaintressid). Suurenesid eraldised ELi vahenditest.

Eelarveeraldised (väljavõtted: dok 2009-D-62-fr-1 ja dok 2010-D-62-fr-1) |

2009 | 2008 |

Komisjon | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

Euroopa Patendiamet | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

II kategooria õppemaksud | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

III kategooria õppemaksud | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Muud | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Ülejääk + reserv | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

KOKKU | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

Peamised sündmused

Euroopa koolide kuratoorium võttis aasta jooksul vastu kaks paranduseelarvet eelkõige tulude vähenemise ja kulude suurenemise tõttu. Võrreldes 2009. aasta esialgse eelarvega suurenes ELi rahaline toetus 150,5 miljonilt eurolt 154,8 miljonile eurole.

2008. aasta eelarveülejääk (2,9 miljonit eurot) kanti üle 2009. aasta eelarvesse. Kuratooriumi heakskiidetud paranduseelarves kasutati kõnealust ülejääki täiendavate krediidivajaduste osaliseks katmiseks.

Õpetajate ja lähetatud töötajate palgakohandused on seotud institutsioonide töötajate palgatõusudega. Seega on need otse seotud ministrite nõukogu 2009. aasta detsembri otsusega. Otsuse tulemusena algatas kuratoorium oma menetluse (1,85 % kohanduse põhjal), mis jõudis lõpule 2010. aasta jaanuaris. 3,1 miljoni euro suurune kulukohustus on üle kantud ja maksed tehti 2010. aastal.

Eelarve- ja pedagoogiline probleem on lähetatud töötajate nappus. Arvandmetest on näha, et lähetatud töötajate kulu moodustas 2009. aastal 2,1 miljonit eurot. Asjaomased ametikohad tuleb täita kohalikul tasandil palgatud õpetajatega, kelle palgad kaetakse iga kooli eelarvest ehk seega suures osas ELi eelarvest. Liikmesriikide suutmatus oma kohustusi täita on probleem, mis omakorda tekitab täiendavaid struktuuriprobleeme.

Aprillis 2010 peetud kuratooriumi koosolekul asus komisjon seisukohale, et ta ei saa 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiitu anda, sest ta on tuvastanud, et viis kooli on keelesektsioonita õpilaste õpetamisel eiranud teatavaid emakeeletunde käsitlevaid eeskirju. Eeskirjade eiramise tõttu kontrollimine jätkub ning komisjonil on alust arvata, et see kehtib ka 2009. aasta eelarveaasta kohta. Kui selline eiramine osutub tõeks, tuleb asjaomastes koolides rakendada parandusmeetmeid.

PEDAGOOGILISED ARENGUD JA VÄLJAKUTSED

Euroopa kooli küpsustunnistuse reform

Võttes arvesse Euroopa koolide süsteemi avamist akrediteeritud koolidele, on Euroopa kooli küpsustunnistuse töörühm esitanud mõned ettepanekud, et lihtsustada küpsuseksami korraldamist, vähendada kulusid ja vaadata läbi eksami sisu, avaldamata seejuures mõju küpsustunnistuse kvaliteedile ja pidades silmas ülikoolide ja kõrgharidusasutuste praeguseid nõudmisi. Detsembris 2009 kiitis kuratoorium heaks mõned ettepanekud, mida rakendatakse juba 2010. aastal: kaotatakse eksamiküsimuste eksaminõukogule esitamise nõue; iga kool toimib eksamikeskusena; kehtestatakse erikord erivajadustega kandidaatide/õpilaste? jaoks. Töörühm jätkab oma tööd eelkõige hindamissüsteemi kallal (sise-/välishindamine, hinnete liigid, kirjalike/suuliste kontrolltööde arv, hinnatavad oskused jne), et alustada Euroopa küpsustunnistuse reformi täielikku rakendamist 2013. õppeaastast.

Meetmed hariduslike erivajadustega õpilaste jaoks

Euroopa koolid jätkasid jõupingutusi erivajadustega õpilaste paremaks integreerimiseks, kasutades vajaduse korral eriprogrammi ja kaasates nõuetekohaseid inimressursse.

Euroopa Parlament rahastas uuringut, mille tulemusena valmis hindamisaruanne Euroopa koolides erivajadustega õpilaste õpetamispoliitika ja –praktika kohta. Aruanne esitati kuratooriumile 2009. aasta aprillis. Kuratoorium tegi erivajadustega õpilaste poliitikaga tegelevale töörühmale ettepaneku analüüsida, kuidas kavandatud parandusi rakendada. Selle tulemusena on muudetud erivajadustega õpilastega seonduvaid menetlusi põhi- ja keskkoolis ja samuti erikorda, mida võidakse kohaldada erivajadustega õpilaste suhtes gümnaasiumiastme kuuendas ja seitsmendas klassis Euroopa kooli küpsuseksamite ajal.

2008.–2009. õppeaastal oli erivajadustega õpilaste programmiga hõlmatud 457 õpilast, mis võrreldes eelmise aastaga on 10,1 % rohkem. Komisjon pakub jätkuvalt vajalikke finantsressursse eraldiste ülekandmise kaudu, mis võimaldab eraldisi kohandada tegelikele kuludele, mida aasta jooksul tuleb katta. Erivajadustega õpilaste 2008. aasta eelarve oli 3 426 685 eurot; 2009. aastal suurenes see 4 441 142 eurole. Vaatamata sellele tuntakse muret kõnealuse eelarve pideva suurenemise pärast ja leitakse, et erivajadustega õpilaste suhtes kohaldatavaid kriteeriume on vaja süvitsi analüüsida, et ressursse optimaalsemalt ära kasutada.

TULEVASED VÄLJAKUTSED

Euroopa koolide eelarvetoetuste arengusuundumused ja praegune majandusolukord on viinud olukorrani, kus komisjon on taotlenud Euroopa koolide süsteemi teatavate kulude läbivaatamist. Vaja on kulutõhusamat lähenemisviisi ja finantskoormuse õiglasemat jagunemist. Tulevikus tuleb eelarve planeerimine hoida kontrolli all ja komisjon kiitis 2011. aasta eelarve heaks tingimusel, et teatavad kulud vaadatakse läbi.

Mitmes koolis on infrastruktuuridega seonduv olukord lähiaastatel väga murettekitav. Brüsseli ja Luxembourgi koolides õpib üle 60 % Euroopa koolide süsteemis õppivate õpilaste koguarvust. Nendes linnades asuvate koolide olukord kannatab lähiaastatel veelgi. Vastutavad vastuvõtjariigid pakuvad alalisi lahendusi 2012. aastal. Vahepealsel ajal tuleb mõlemas asukohas leppida ajutiste lahendustega kokkupandavate ehitiste näol. Isegi kui ajutiste lahendustega lahendatakse klassiruumide vahetu puudumise probleem, toob see endaga kaasa muid probleeme seoses olemasolevates koolides õppivate õpilaste arvu pideva suurenemisega, mis muudab olukorra kooliõuedes, sööklates, spordisaalides, koolibussides ja mujal väga keeruliseks. Mitu kooli on juba praegu sunnitud rentima pinda väljastpoolt, et korraldada õppekavas ette nähtud kohustuslikku õppetööd.

[1] Euroopa Komisjon on andnud oma nõusoleku tingimusel, et eelarvepädevad institutsioonid on saanud asjaomase teabe, nagu see on sätestatud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 (ELT C 139, 14. juuni 2006, lk 1).

[2] Régie de B[pic][pic]timents: Belgia ametiasutus, kes vastutab riigile kuuluvate hoonete ja nende hoolduse ees de Bātiments: Belgia ametiasutus, kes vastutab riigile kuuluvate hoonete ja nende hoolduse eest.

[3] Dokument: 2511-D-2007-fr-2. Kooli kuratooriumi otsus, 22.–23. jaanuar 2008.

[4] Viide: 2007-D-129-fr-4. 23.–24. jaanuari 2008. aasta otsus.

[5] Viide: 2009-D-353-en-4.

[6] Septembris 2009 avati põhikooli 1.–4. klasside osas Euroopa kooli sektsioon Manosque'i rahvusvahelise kooli juures. Euroopa kooli inspektorid auditeerisid kooli veebruaris 2010. Auditi tulemusi tutvustatakse kooli kuratooriumile detsembris 2010. Kui tulemus on positiivne, saab akrediteerimiskonventsioonile ametlikult alla kirjutada.

[7] Algkooli ning põhi- ja keskkooli osas arvutatakse eelarvest eraldatavad vahendid, võttes arvesse nii keskmisi kulusid õpilase kohta Euroopa koolis kui ka asjaomase liikmesriigi riiklikus süstemis õppiva lapse keskmisi kulusid, nagu seda on kirjeldatud kuratooriumile 2009. aasta jaanuaris esitatud dokumendis 2009-D-681-en-1.

[8] Dok. 2511-D-2007-en-2.

[9] Dok. 2009-D-2110-en-2.