[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 17.3.2008

KOM(2008) 147 (lõplik)

2008/0058 (CNS)

2008/0059 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Siseturule üleminekuga seoses vastuvõetud käibemaksukorralduse üleminekurežiimi raames rakendatud teabevahetussüsteem ühendusesiseste kaubatarnete kohta ei ole enam piisav ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega võitlemiseks. Seetõttu kutsus nõukogu oma 5. juuni 2007. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekut, milles sätestatakse ühendusesiseste tehingutega seotud teabekogumistähtaja lühendamine ühele kuule ning nimetatud teabe muudele liikmesriikidele edastamise maksimumtähtaja lühendamine ühele kuule. |

120 | Üldine taust Maksupettused jätavad liikmesriigid ilma väga suurtest tuludest ja häirivad siseturu toimimist. Sellised pettused on tihtipeale korraldatud rahvusvaheliselt. Seepärast võttis komisjon 2006. aasta mais vastu teatise vajaduse kohta töötada välja kooskõlastatud strateegia, et parandada võitlust selle nähtusega. Käibemaksupettuste, eeskätt ühendusesiseste karussellpettuste osas eristatakse teatises traditsioonilisi meetmeid, mis tõhustavad käibemaksusüsteemi, muutmata selle põhialuseid, ning ambitsioonikamaid meetmeid, mis hõlmavad ka käibemaksu kogumise põhimõtteid. Nõukogus seejärel toimunud aruteludest ilmnes, et mainitud ambitsioonikamaid meetmeid ei ole võimalik kohaldada kiireloomuliselt. Seepärast palus nõukogu eeskätt oma 5. juuni 2007. aasta järeldustes komisjonil võtta pärast meetmete arutamist maksupettustevastase strateegia (ATFS) eksperdirühmas kasutusele teatavad traditsioonilised meetmed. Ühendusesisese käibemaksusüsteemi tõhustamise meetmeid on palju ja need meetmed on üksteist täiendavad. Eksperdirühmas arutatud meetmetest tõi nõukogu eraldi välja neli meedet, mida ta pidas vajalikuks ellu viia nii kiiresti kui võimalik; seejuures nõuavad mõned meetmed olemasolevate õigusaktide muutmist. Käesolev ettepanek hõlmab kahte sellist meedet – ühendusesiseste tehingute kohta koondaruannete esitamise sageduse muutmist igakuiseks ning maksuametite vahelise teabevahetuse lõpptähtaja lühendamist samuti ühele kuule. Oma 4. detsembri järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles jätkama eksperdirühmas toimuvat arutelu ka muude traditsiooniliste meetmete üle, seega ei ole välistatud, et see töö viib veel täiendatavate õigusloomega seotud ettepanekute esitamisele. Lisaks tuleb märkida, et Euroopa Kontrollikoda esitas oma eriaruandes nr 8/2007 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) teatavad soovitused ühendusesiseste tehingutega seotud teabevahetuse kohta. Aruande punktis 108 soovitab kontrollikoda lühendada olulisel määral andmete kogumise ja edastamise tähtaegu ning anda lisavõimalusi ristkontrollide läbiviimiseks. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kavandatud meetme eesmärk on kiirendada ühendusesiseste tehingute kohta kogutava teabe kogumist ja edastamist. Kehtivad õigussätted on kehtestatud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 5. ja 6. peatükiga ning 7. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1798/2003 V peatükiga. Kehtivate õigussätete kohaselt kogutakse andmeid ettevõtetelt järgmise sagedusega: koondaruanded hõlmavad teavet ühendusesiseste kaubatarnete kohta ja ettevõtjad esitatavad need iga kvartali kohta või teatavatel juhtudel igakuiselt. Alates 1. jaanuarist 2010 hõlmavad koondaruanded ka teavet teenuste kohta, mille pealt teenuse saaja peab maksma käibemaksu liikmesriigis, kus ta on maksu registreeritud käibemaksukohustuslasena. Teavet kaupade ühendusesisese soetamise kohta sihtliikmesriigis kogutakse käibedeklaratsioonide abil, mis esitatakse igakuiselt, kord kahe kuu jooksul, kord kvartalis, kord poolaastas või iga-aastaselt. Kehtiva korra kohaselt on ajavahemik tehingu toimumise hetke ja selle hetke vahel, kui teave esitatakse kauba soetaja liikmesriigile, kolm kuni kuus kuud. Ettepaneku kohaselt lüheneks see vahemik ühele kuni kahele kuule. Tuleb märkida, et direktiiv 2006/112/EÜ hõlmab juba võimalust, et liikmesriigid võivad nõuda koondaruannete esitamist igakuiselt. Kuna selle võimaluse kasutamine ei anna teavet koguvale liikmesriigile mingeid nähtavaid eeliseid, on vaid neli liikmesriiki kehtestanud igakuise koondaruande esitamise kohustuse arvestatava hulga käibemaksukohustuslaste jaoks. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Võitlus maksupettustega on osa Lissaboni strateegiast. Oma 25. oktoobri 2005. aasta teatises maksu- ja tollipoliitika panuse kohta Lissaboni strateegiasse rõhutab komisjon, et maksupettused põhjustavad siseturu toimimise märkimisväärset moonutamist, takistavad õiglast konkurentsi ning õõnestavad tulusid, millest rahastatakse riikliku tasandi avalikke teenuseid. Maksupettuste kasv suurendab maksueeskirju järgivate ettevõtete maksukoormust, kuna valitsused on sunnitud korvama tulude puudujäägi. Lisaks sellele hõlmab ettepanek ettevõtete teabekohustust märkimisväärselt lihtsustavat meedet, mille kohaselt liikmesriikidel on kohustus võtta esitatavaid koondaruandeid ja käibedeklaratsioone vastu elektroonilise failiedastuse teel. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Meede kuulus traditsiooniliste meetmete rühma, mida käsitleti 29. märtsil 2007 Brüsselis komisjoni korraldatud konverentsil käibemaksupettuste kohta. Konverentsil osalesid suurettevõtete, ametiliitude, maksuametite ja liikmesriikide esindajad. Meedet arutati enamikus liikmesriikides tegutsevate teatavate suurettevõtetega, kelle suhtes kehtivad liikmeriikide õigusaktides kehtestatud mitmed eri kohustused. Meedet tutvustati 28. novembril 2007 Brüsselis toimunud Euroopa Liidu VKEde esindajate kohtumisel ka VKEde esindusorganisatsioonidele. Ka arutati meedet liikmesriikide esindajatest koosnevas maksupettustevastase strateegia (ATFS) eksperdirühmas. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kuigi avaldati kahtlust maksuametite haldussuutlikkuse üle edastatud teabe töötlemisel, nõustus enamik küsitletud ettevõtteid sellega, et deklaratsioonide esitamissageduse muutmine igakuiseks ei ole neile märkimisväärseks lisakoormuseks. Seepärast on enamik ettevõtteid valmis meetmega nõustuma, kui see aitab kaasa maksuametite töö tõhususe üldisele paranemisele ning toob oma maksukohustusi korrapäraselt ja nõuetekohaselt täitvatele ettevõtetele kaasa eeliseid ja kulude vähenemist. VKEde esindajad kinnitasid, et meede ei mõjuta suuremat osa VKEsid. Tuleb märkida, et meede kuulub selliste meetmete rühma, mille selge eesmärk on suurendada ettevõtete õiguskindlust ja vähendada nende halduskulusid, samuti parandada märkimisväärselt teabevahetust ja maksuametite koostööd. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus- / erialavaldkonnad Ettevõtjate, sh VKEde kulude majandusanalüüs. |

222 | Kasutatud meetod Standardkulude meetod. |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Komisjoni tellimusel viis Price Waterhouse Coopers läbi uurimuse, mille käigus esitati küsimustik neljas eri liikmesriigis registreeritud 14-le ettevõtjale (neist seitse rahvusvahelist ettevõtjat ja seitse VKEd). |

2249 | Saadud ja kasutatud arvamuste kokkuvõte Võimalike raskete ja pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu ei mainitud. |

225 | Läbiviidud majandusuuringu tulemustest ilmneb, et meetmega seotud kulud on suurema osa asjaomaste ettevõtete jaoks äärmiselt väikesed. Samas võivad kulud osutuda teatavatel juhtudel märkimisväärseks, eeskätt paljudes liikmesriikides üheaegselt käibemaksukohustuslasena registreeritud ettevõtete puhul. Uuringu tulemustest ilmneb samuti, et mainitud kulusid on võimalik vähendada edastatava teabe ühtlustamise ning teabeedastusviiside lihtsustamise abil. Lisaks sellele ilmneb uuringu tulemustest, et kui mainitud kulud osutuvad VKE jaoks märkimisväärseks, on see suures osas seotud teabeedastusviisiga. |

226 | Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Avaldamine maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi kodulehel. |

230 | Mõju hindamine Kavandatud meetme suhtes ei ole läbi viidud täielikku mõju hindamist. Samas on meetme üle korraldatud üksikasjalik arutelu ATFSi eksperdirühmas, selle kohta on viidud läbi majandusuuring ning seda on arutatud peamiste asjaomaste huvirühmadega. Eksperdid on rõhutanud, kui oluline on maksuametite jaoks ühendusesiseste tehingute kohta teabe saamine kiiremini, kuna see võimaldab neil tõhusamalt võidelda käibemaksupettustega. Kavandatud meede on tasakaalustatud, sest see võimaldab andmete kättesaadavuse osas võita kolm kuud ning ei too ettevõtetele kaasa praktiliselt mingeid kulusid. Ühelt poolt hõlmab meede vaid piiratud hulka ettevõtteid (4 % ühenduses käibemaksukohustuslastena registreeritud ettevõtetest). Teiselt poolt on uuringud näidanud, et ettevõtjate lisakulud oleksid tühised, välja arvatud juhul, kui koondaruannete esitamise menetlused on ülemääraselt keerukad. Samas hõlmab ettepanek sätet, mis on selgelt suunatud taoliste menetluste lihtsustamisele. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepaneku eesmärk on kõigepealt ühtlustada ja lühendada nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 6 peatükis osutatud koondaruannete näol toimuva ühendusesiseste tehingute deklareerimise tähtaega nii, et edaspidi tuleks neid esitada igakuiselt. Samuti on ettepaneku eesmärk lühendada teabe liikmesriikidevahelise edastamise tähtaega kolmelt kuult ühele kuule. Pettusevastase võitluse jaoks vajaliku teabe saamiseks on samuti tehtud ettepanek koguda igakuiselt teavet teises liikmesriigis registreeritud teenuseosutajate selliste ühendusesiseselt tarnitud kaupade või osutatud teenuste kohta, mille pealt peab kauba ostja või teenuse tellija maksma käibemaksu. Selleks peab kauba või teenuse saaja, kelle tehingumaht ületab 200 000 eurot kalendriaasta kohta, esitama oma käibedeklaratsiooni igakuiselt. Selline piirväärtus kehtestati selleks, et mitte tekitada täiendavat deklareerimiskohustust ettevõtjatele, kes soetavad ühendusesiselt kaupu vaid üksikjuhtudel või väikeses mahus, kuid seejuures võetakse arvesse pettuse seisukohalt olulisi summasid. Lisaks sellele nähakse ettepanekus ette, et mainitud teenustega seotud summad tuuakse ristkontrolli võimaldamiseks deklaratsioonides välja eraldi. Ettepanek hõlmab sätteid, millega ühtlustatakse teenuste maksustamise eeskirju, et tagada seda, et teenuse osutaja ja saaja deklareerivad tehingud samas ajavahemikus. Selline säte võimaldab teostada esitatud teabe tõhusat ristkontrolli. Ja lõpuks hõlmab ettepanek sätet, mille eesmärk on lihtsustada koondaruannete esitamise menetlust liikmesriikides, kus see menetlus on ülemäära keerukas, et seeläbi vähendada koondaruande esitamisest ettevõttele tekkida võivaid kulusid. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 93. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek hõlmab valdkonda, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Sellele vaatamata vastab ettepanek subsidiaarsuse põhimõttele, kuivõrd ettepaneku eesmärke on võimalik piisavas ulatuses saavutada vaid ühenduse tasandil meetmete võtmisega. Ühendusesiseste tehingutega seotud teabe kogumise ja vahetamise ühised eeskirjad on juba sätestatud nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1798/2003. Liikmesriikidel ei ole õigust võtta vastu riiklikke õigusakte, mis on vastuolus ühenduse õigusnormidega. Seepärast tuleb kehtivaid ühtlustatud õigusnorme muuta ühenduse tasandil vastuvõetud õigusaktiga. Lisaks võimaldavad ühenduse tasandil võetud meetmed võidelda tõhusamalt ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega võitlemise strateegia vastuvõtmiseks peetud arutelu käigus nähti ette teatavad võimalused, mis muudaksid põhjalikult maksukogumise ja maksukohustuslaste kindlaksmääramise korda. Jõuti järeldusele, et nimetatud meetmeid ei ole võimalik viia ellu kiiresti, sest need toovad ettevõtjate jaoks kaasa olulisi muudatusi. Seepärast on käibemaksu direktiivi tehtavad muudatused suhteliselt väikesed. Lisakohustused on võrdselt jaotatud maksukohustuslaste ja maksuametite vahel. |

332 | Meetme sihtrühm on valitud selliselt, et see hõlmab vaid väheseid ettevõtteid. Reaalselt esitab käibemaksukohustusega hõlmatud ettevõtjatest koondaruandeid vaid 4 % ja 9 % ettevõtjatest tarnib kaupu ühendusesiseselt. Tänu sätestatud kõrgele tehingumahu piirväärtusele laieneb meede ainult väikesele osale viimatinimetatud ettevõtjatest. Liiatigi sisaldab ettevõtjate poolt kord kvartalis esitatavatest koondaruannetest 60 % vaid ühte või paari rida teavet, seega on nende (kelle hulka kuulub ka suurem osa VKEdest) lisakulud minimaalsed. Seejuures ei muudeta meetmega koondaruannete vormi ega sisu, muutus puudutab üksnes koondaruannete esitamise sagedust. Käibedeklaratsioonide suhtes on tehtud vaid üks muudatus, millega laiendatakse kaupade suhtes juba kehtiv teavitamiskohustus ka teenustele. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusaktid: määrus, direktiiv. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Kehtivat õiguslikku raamistikku on võimalik muuta üksnes määruse ja direktiivi abil. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanekuga lihtsustatakse eraettevõtjate ja üksikisikute suhtes kohaldatavaid haldusmenetlusi. |

514 | Läbiviidud majandusuuringu tulemustest ilmnes, et koondaruannete esitamine on ettevõtjate jaoks äärmiselt koormav, kui see sisaldab andmete käsitsi sisestamist elektroonilisse vormi. Kohustades liikmesriike võtma koondaruandeid vastu elektroonilise failiedastuse teel, vabastab ettepanek teatavatel juhtudel käibemaksukohustuslased andmete keerulise sisestamise kohustusest. |

550 | Vastavustabel Liikmesriigid peavad komisjonile edastama direktiivi riigi õigusse ülevõtvate sätete tekstid ning õigusnormide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide või artiklite kaupa Direktiiviga hõlmatavad meetmed Direktiivi artiklite 64 ja 66 muutmise ning artikli 65 a lisamise eesmärk on kindlustada ühetaolised maksustamise eeskirjad kogu ühenduse piires ning vältida seda, et teenuste osutajate suhtes kehtivad tehingute deklareerimisel erisugused eeskirjad sõltuvalt sellest, kus on registreeritud teenuse saaja. Kõnealune muudatus on oluline selleks, et teenuseosutajate poolt koondaruandes esitatud teavet oleks võimalik kasutada ristkontrolliks sama teenuse saaja käibedeklaratsioonis esitatud teabega. Direktiivi artikli 250 lõike 2 muutmise eesmärk on lihtsustada käibedeklaratsioonide esitamisviisi. Direktiivi artikli 251 muutmise eesmärk on tagada ühendusesiseste teenuste saamise kohta teabe kogumine kõikides liikmesriikides, et nimetatud teavet oleks võimalik võrrelda koondaruannetes esitatud teabega. Direktiivi artikli 252 muutmise eesmärk on viia ostude kohta teabe kogumise sagedus kooskõlla müügi kohta teabe kogumise sagedusega. Seejuures on sätestatud piirväärtus, nii et direktiiv laieneb ainult sellistele summadele, mis võivad olla olulised pettuse seisukohalt, millega välditakse uute kohustuste tekkimist paljude maksukohustuslaste jaoks. Direktiivi artiklite 263–265 muutmise eesmärk on tagada koondaruannete esitamine igakuiselt. Direktiivi artikli 263 lõike 2 muutmise eesmärk on lihtsustada koondaruannete esitamisviisi. Määrusega hõlmatavad meetmed Määruse artiklite 23 ja 24 muutmise eesmärk on viia määrus vastavusse direktiiviga. Määruse artikli 25 muutmise eesmärk on tagada kiirem teabevahetus liikmesriikide vahel. |

1. keel |

1. 2008/0058 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Käibemaksupettused mõjutavad märkimisväärselt liikmesriikide maksutulusid ning häirivad majandustegevust siseturul, tekitades ebaseaduslikke kaubavoogusid ning paisates turule ebaloomulikult madalate hindadega kaupu.

(2) Üks taoliste pettuste põhjustest on seotud puudujääkidega ühendusesisese käibemaksusüsteemi korralduses ja eeskätt ühendusesiseid kaubatarneid hõlmavas teabevahetuses, mis on sätestatud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi.[4] Eriti takistab selle teabe tõhusat kasutamist maksupettuste vastu ajavahemik, mis jääb tehingu ja käibemaksuga seotud teabevahetussüsteemi raames vastava teabe edastamise vahele.

(3) Et tõhustada võitlust selliste pettustega, peab liikmesriik, kus tuleb käibemaksu tasuda, saama teavet ühendusesiseste tehingute kohta võimalikult kiiresti.

(4) Selleks et teostada pettusevastase võitluse jaoks teabe ristkontrolli tõhusalt, tuleb veenduda, et ühendusesisesed tehingud oleksid nii tarnija kui ka ostja või teenuse saaja poolt deklareeritud üldjoontes samal maksustamisperioodil.

(5) Selleks et maksuametitel oleks võimalik kogutud teavet tõhusalt töödelda, tuleb teavet selliste ühendusesiseste tehingute puhul, kus ostja või teenuse saaja on käibemaksukohustuslane, koguda sama sagedusega kui teavet kaupade tarnimise ja teenuste osutamise kohta.

(6) Võttes arvesse ettevõtjate töökeskkonna ja töövahendite arengut, tuleks veenduda, et neil on võimalik täita oma deklareerimiskohustust lihtsate elektrooniliste menetluste abil, et vähendada halduskulusid maksimaalselt.

(7) Kuna käibemaksupettustega võitluse valdkonnas kavandatud eesmärke ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada, sest liikmesriikide tegevus nimetatud valdkonnas sõltub teistes liikmesriikides kogutud andmetest, ja kuivõrd võib eeldada, et kõikidele liikmesriikidele laieneva kohustuse puhul on võimalik neid eesmärke paremini saavutada ühenduse tasandil võetavate meetmete abil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte alusel. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(8) Seetõttu tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

1) Artikli 64 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Pidev teenuste osutamine, mille puhul teenuse saaja maksab käibemaksu vastavalt artiklile 196, pikema ajavahemiku jooksul kui üks aasta, loetakse lõpetatuks ühe kalendriaasta jooksul, kui nimetatud ajavahemiku jooksul ei toimu tasaarveldusi või makseid, kui teenuse osutamist ei ole lõpetatud.

Liikmesriigid võivad teatavatel esimeses lõikes sätestamata juhtudel ette näha, et pidevad kaubatarned ja pidev teenuste osutamine, mis toimuvad teatava ajavahemiku jooksul, loetakse lõpetatuks vähemalt ühe aasta möödumise järel.”

2) Lisatakse järgmine artikkel 65 a :

„ Artikkel 65 a

Teenuste osutamisel artikli 196 kohaselt maksukohustuslasest teenuse saajale, kui arve koostatakse enne teenuse esitamist või ettemaksu tasumist, muutub käibemaks sissenõutavaks arve kättesaamisel ning arvel esitatud summalt.”

3) Artiklile 66 lisatakse järgmine teine lõik:

„Esimeses lõigus sätestatud erandit ei kohaldata seejuures teenuste suhtes, mille puhul vastavalt artiklile 196 tasub maksu teenuse saaja.”

4) Artikli 250 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Lõikes 1 osutatud käibedeklaratsioon edastatakse elektroonilise failiedastuse teel.

Liikmesriigid võivad siiski teatavate maksukohustuslaste kategooriate puhul lubada käibedeklaratsiooni esitamist ka muul viisil.”

5) Artiklile 251 lisatakse järgmine punkt f):

„f) nende saadud teenuste käibemaksuta koguväärtus, mille saajateks on ühenduses registreeritud ja artikli 196 kohaselt maksukohustuslastest isikud ning millelt käibemaks on muutunud sellel maksustamisperioodil sissenõutavaks.”

6) Artikli 252 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Maksustamisperiood on üks kuu.

Seejuures võivad liikmesriigid määrata pikema, kuid mitte enam kui üheaastase maksustamisperioodi maksukohustuslaste jaoks, kelle kaupade soetamise ja saadud teenuste kogusumma artikli 196 alusel kohaldatava maksukohustuse tekkimise aastale eelnenud kalendriaasta jooksul ei olnud üle 200 000 euro või vastava väärtuse liikmesriigi vääringus.“

7) Artikkel 263 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 263

1. Koondaruanne koostatakse iga kalendrikuu kohta kõige enam ühe kuu jooksul liikmesriikide kehtestatud korras.

2. Lõikes 1 osutatud koondaruanded edastatakse elektroonilise failiedastuse teel.

Siiski võivad liikmesriigid teatavate maksukohustuslaste kategooriate puhul lubada koondaruannete esitamist ka muul viisil.”

8) Artikli 264 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Lõike 1 punktis d osutatud summad deklareeritakse kalendrikuu kohta, mille jooksul maks muutus sissenõutavaks.

Lõike 1 punktis f osutatud summad deklareeritakse kalendrikuu kohta, mille jooksul kaupade soetajale korrigeerimisest teatati.”

9) Artikli 265 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Lõike 1 punktis c osutatud summad deklareeritakse kalendrikuu kohta, mille jooksul maks muutus sissenõutavaks.”

Artikkel 2 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 2010. Nad edastavad komisjonile viivitamatult kõnealuste õigusnormide teksti ja vastavustabeli õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahel.

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

2008/0059 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[6]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7]

ning arvestades järgmist:

2. Tõhusaks võitlemiseks käibemaksupettustega peavad liikmesriigid koguma ja vahetama teavet ühendusesiseste tehingute kohta võimalikult kiiresti. Ühe kuu pikkune ajavahemik vastab sellele nõudele kõige paremini, kuna seejuures arvestatakse ettevõtjate raamatupidamis- ja eelarveperioode.

3. Võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[8] sätestatud ühendusesiseste tehingute deklareerimisperioodide muutmist nõukogu direktiiviga 2008/XX/EÜ,[9] tuleb muuta viiteid sellele perioodile nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse (EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta[10].

4. Kuna käibemaksupettustega võitlemise valdkonnas kavandatud eesmärke ei ole võimalik saavutada piisaval määral liikmesriikide tasandil, sest liikmesriikide tegevus antud valdkonnas sõltub teistes liikmesriikides kogutud andmetest, ja kuivõrd võib eeldada, et kõikidele liikmesriikidele laieneva kohustuse puhul on võimalik neid eesmärke paremini saavutada ühenduse tasandi meetmete abil, võib ühendus võtta meetmed asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte alusel. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

5. Kuivõrd käesoleva määrusega ettenähtud muudatused on vajalikud selleks, et kohandada määrust (EÜ) nr 1798/2003 direktiiviga (EÜ) 20XX/XX ettenähtud meetmetega, millega liikmesriigid peavad end vastavusse viima 1. jaanuariks 2010, peab käesolev määrus jõustuma samal kuupäeval.

6. Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1798/2003 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1798/2003 muudetakse järgmiselt:

1) Artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimese lõigu punktis 2 osutatud väärtused väljendatakse teavet andva liikmesriigi vääringus 1. jaanuarile 2010. aastal eelnevate perioodide puhul kalendriaasta kvartalite lõikes ja pärast nimetatud kuupäeva kalendrikuude lõikes.”

2) Artikli 24 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimese lõigu punktis 2 osutatud väärtused väljendatakse teavet andva liikmesriigi vääringus 1. jaanuarile 2010. aastal eelnevate perioodide puhul kalendriaasta kvartalite lõikes ja pärast nimetatud kuupäeva kalendrikuude lõikes.”

3) Artikli 25 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1. Kui liikmesriigi pädev asutus on vastavalt artiklitele 23 ja 24 kohustatud tagama juurdepääsu teabele, teeb ta seda niipea kui võimalik ja hiljemalt üks kuu pärast selle kuu lõppu, mida nimetatud teave käsitleb.

2. Erandina lõikest 1, kui andmebaasi lisatakse teavet artiklis 22 sätestatud asjaoludel, võimaldatakse juurdepääs sellisele lisateabele võimalikult kiiresti ja hiljemalt teabe saamise kuule järgneva kalendrikuu jooksul.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/8/EÜ (ELT L 44, 20.02.2008, lk 11).

[9] ELT L XXX, lk XXX

[10] ELT L 264, 15.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud 12. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 143/2008 (ELT L 44, 20.02.2008, lk 1).