ET Euroopa Liidu Teataja C 345/102

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses““

[COM(2017) 34 final]

(2017/C 345/17)

Raportöör: Cillian LOHAN Kaasraportöör: Antonello PEZZINI

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 17.2.2017 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 15.6.2017 Vastuvõtmine täiskogus 5.7.2017 Täiskogu istungjärk nr 527 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid): 140/0/2

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab jäätmehierarhia järgimist jäätmekäitluse, (1) sealhulgas jäätmetest energia tootmise valikute kohta otsuste tegemisel.

1.2. Vaja on koordineeritud strateegiat, et tutvustada jäätmehierarhia esimest astet, mis seisneb esmajoones jäätmetetekke ennetamises.

1.3. Pidades silmas kestliku arengu eesmärke, (2) pooldab komitee ELi avaliku sektori vahendite jätkusuutlikkuse tõendamise põhimõtet ning on seisukohal, et igasugune riiklik rahastamine peaks parandama Euroopa kodanike heaolu. Riikliku rahastamise puhul tuleks samuti järgida põhimõtet mitte toetada ühtki tegevust, mis võib kodanikke kahjustada.

1.4. Tulevastes õigusaktides tuleb kõrvaldada praegustes jäätmekäitlust käsitlevates direktiivides esinevad vajakajäämised, et tagada õiglane, järjepidev ja süsteemne üleminek ringmajanduse mudelile.

1.5. Oluline on mitte tekitada taristust tingitud tõkkeid kõrgemate ringlussevõtu määrade saavutamisele, investeerides jäätmetest energia tootmise vananenud protsessidesse.

1.6. Kuigi jäätmete liigiti kogumine on prioriteet, seda eriti liikmesriikides, mis sõltuvad suurel määral prügilatest, peab see olema vastavuses ka ringlussevõtu määrade suurendamisega, et paremale ringlusele ülemineku saavutamine looks väärtust.

1.7. Liikmesriikides, kus on suurel arvul jäätmepõletusseadmeid, valitseb praegu vastuolu ringmajanduse tegevuskavas (3) välja pakutud kõrgemate ringlussevõtu eesmärkide saavutamise püüdlusega. Lahendamist vajav ülesanne on kõnealuste liikmesriikide üleminek jäätmete põletamisest sõltumiselt erinevatele jäätmekäitlusealastele lahendustele, kasutades selleks nn tõuke- ja tõmbetegureid, muu hulgas: — maksude kehtestamine; — toetuskavade järkjärguline lõpetamine; — uute rajatiste ehitamisest loobumine ning vanemate rajatiste lammutamine.

1.8. ELis takistab ringmajandusele üleminekut õigete hinnasignaalide puudumine. Seda võimendavad jätkuvad põhjendamatud toetused mittekestlikele tootmissüsteemidele, eriti fossiilkütuste sektoris (4). Komitee avaldab heameelt sõnaselgelt väljendatud seose üle ühtekuuluvuspoliitika fondidele juurdepääsu ning riiklike jäätmekavade ja Euroopa ringmajanduse tegevuskava vahel. Seos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga võiks olla isegi tugevam.

1.9. ELi tasandil pakub biogaas võimalusi mitmel rindel: töökohtade loomisel, heitkoguste vähendamisel, kütusega varustatuse parandamisel jne. Välja tuleks töötada õigus- ja poliitiline raamistik, mis toetab kõige paremini asjakohaste võimaluste optimeerimist, kasutades liikmesriikide ja teiste riikide parimate tavade näiteid.

1.9.1. Autotööstuse jaoks anaeroobse kääritamise teel biometaani tootmine on kooskõlas Pariisi kokkuleppega. Komisjoni hiljutisest hinnangust (5) nähtub, et biogaasi tootmist võiks ELis 2030. aastaks praeguse tasemega võrreldes vähemalt kahekordistada ja võib olla lausa kolmekordistada.

1.10. Tarvis on käitumisharjumuste muutmist ja kultuurilisi muutusi – seda on kõikidel ühiskonna tasanditel võimalik saavutada hariduse kaudu.

2. Taust

2.1. Komisjon võttis 2. detsembril 2015 vastu ELi ringmajanduse loomise tegevuskava, mis kujutab endast ümberkujundavat tegevuskava paljude uute töökohtade loomiseks ja majanduskasvu suurendamiseks ning säästva tarbimise ja tootmise stimuleerimiseks kooskõlas kestliku arengu tegevuskavast 2030 tulenevate ELi kohustustega. Kõnealuses teatises keskendutakse jäätmetest energia tootmisele ja selle kohale ringmajanduses. Jäätmetest energia tootmine on lai mõiste, mis hõlmab palju enamat kui jäätmete põletamist.

2.2. Teatise peamine eesmärk on tagada, et ELis lähtutaks jäätmetest energia tootmisel ringmajanduse tegevuskava eesmärkidest ja peetaks rangelt kinni Euroopa Liidu jäätmehierarhiast. Teatises uuritakse ka seda, kuidas optimeerida jäätmetest energia tootmist nii, et toetada energialiidu strateegias ja Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkide saavutamist. Samal ajal rõhutatakse kõnealuses teatises tunnustatud energiatõhusa tehnoloogia tähtsust jäätmetest energia tootmisel ning sellega soovitakse stimuleerida innovatsiooni ja aidata luua kvaliteetseid alalisi töökohti.

2.3. Käesolevas arvamuses esitatakse komitee seisukoht teatise kõigi kolme osa kohta, milleks on: — jäätmetest energia tootmise tehnoloogiate koht jäätmehierarhias ning avaliku sektori rahalise toetuse roll; — õige tasakaalu leidmine jäätmejääkide kasutamisel energia tootmiseks; — jäätmetest energia tootmise meetodite panuse optimeerimine ELi ringmajandusega seotud kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks.

Lisaks tuuakse välja teised aspektid, mis lähtuvad komitee heaks kiidetud seisukohtadeks ja millega peaks kodanikuühiskonna perspektiivist arvestama.

2.4. Komitee rõhutab vajadust tegeleda ELi kõige pakilisemate vajadustega, mis tähendab jäätmete käitlemist olemasolevate õigusaktide ja olemasoleva jäätmekäitlustaristu kontekstis. Samas kui mõned mitteoptimaalsed tavad paratamatult jätkuvad, püsib üldine pikaajaline suundumus väikese jäätmete hulgaga tootmismudeli poole, mille puhul materjalivoogude kasutamisjärgses faasis domineerivad jäätmetekke vältimine, korduskasutamine, ümbertöötlemine ja ringlussevõtt. Väljakutse seisneb selles, et julgustada kiiret ja pidevat õiglast üleminekut pikaajaliste eesmärkide suunas.

2.5. ELis toodeti 2015. aastal olmejäätmeid keskmiselt u 480 kg inimese kohta, prügilatesse veetud prügi hulk kõigub 3-lt kilolt kõige positiivsemal juhul kuni pea 150-ne kiloni inimese kohta halvimal juhul.

3. Jäätmetest energia tootmise koht jäätmehierarhias ning avaliku sektori rahalise toetuse roll

3.1. Komitee toetab jäätmehierarhia järgimist jäätmekäitluse, (6) sealhulgas jäätmetest energia tootmise valikute kohta otsuste tegemisel.

3.2. Oluline on märkida, et jäätmetest energia tootmine ei ole alati valik, mis on kooskõlas ringmajanduse eesmärkide või põhimõtetega. Näiteks ei ole ressursitõhususe ega tooraine õigema kasutamise seisukohast parim valik põletada jäätmematerjale, mida oleks võinud valmistada ette taaskasutuseks või ringlusse võtmiseks. Ka jäätmete transportimine pika vahemaa taha, millega kaasnevad suured energiakulud, selleks et toota nendest jäätmetest suhteliselt vähem energiat, põhjustaks energia netokulu ja avaldaks asjaomast mõju kliimale. On ka teisi näiteid.

3.3. Alljärgnev diagramm näitab jäätmetest energia tootmise protsesside –nagu neid tutvustati teatises – ja jäätmehierarhia vahelist seost.

3.4. Jäätmehierarhiast iseenesest ei piisa, et otsustada jäätmetest energia tootmise protsesside sobivuse või ebasobivuse üle. Pidades silmas kestliku arengu eesmärke, pooldab komitee ELi avaliku sektori vahendite jätkusuutlikkuse tõendamise põhimõtet ning on seisukohal, et igasugune riiklik rahastamine peaks parandama Euroopa kodanike heaolu. Riikliku rahastamise puhul tuleks samuti järgida põhimõtet mitte toetada ühtki tegevust, mis võib kodanikke kahjustada.

3.5. On oluline, et jäätmete raamdirektiivi vajakajäämised ei kanduks edasi ringmajanduse algatustesse, näiteks võimalus, et liikmesriik vabastataks liigiti kogumise kohustustest tingituna liikmesriigi tehnilistest või finantsilisest võimetusest. Keskenduda tuleks avaliku sektori rahastamisvahendite kasutamisele tehniliste raskuste ületamiseks või majanduspoliitiliste vahendite kasutamisele, et kõrvaldada rahalised piirangud parimate tavade rakendamise teelt. Toksilisi aineid sisaldavate materjalide puhul on põhjendatud nende kõrvaldamise või energia tootmise eelistamine korduskasutamisele või ringlussevõtule.

3.6. Käsitletav teatis on ringmajanduse tegevuskava jõuline edasiarendus ja selles seatakse jäätmetest energia tootmise protsesside energiatõhususe parandamisele kõrged sihid ning eri protsesside ringmajandusele suunitletuse kindlaks määramisel keskendutakse enam jäätmehierarhiale. Kuna õigusaktides, millele kõnealune teatis tugineb, eelkõige jäätmete raamdirektiivis, sisaldub ajaloolisi vajakajäämisi, siis tekitavad need jätkuvalt probleeme ja nõrgendavad teatist, kui nendega ei tegeleta. Läbi tuleb vaadata jäätmete liigitus, toetudes seejuures võib-olla jäätmetest energia tootmise tehaste uute tehnoloogiate pakutavatele võimalustele (nt kahjustatud tomatit ei viida turule, samas kui müümata tomatid liigituvad jäätmeteks), mis võiks ehk hõlmata ka linnade reoveest pärit muda anaeroobse kääritamise protsesse. Soov tegeleda nende teemadega ringmajanduse tegevuskava raames, peab peegelduma vajalikes seadusandlikes muudatustes kõigil asjakohastel tasanditel.

3.7. Jäätmetest energia tootmise protsesside paigutamine jäätmehierarhiasse võib olla eksitav piirangute tõttu, mis tulenevad nende protsesside käsitlemisest õigusaktides. Jäätmehierarhiasse paigutamine toimub pigem õigusaktides sisalduvatest määratlustest lähtuvalt ja mitte sellise jäätmetest energia toomise protsessi tegeliku mõju teaduslikult põhjendatud analüüsile tuginedes.

3.8. Arvutusmeetodid sisaldavad ka tehnilisi aspekte, mis on seotud jäätmete raamdirektiivi mõistete ja künnistega. Need on arvutusmeetodid, millega määratakse kindlaks erinevate jäätmetest energia tootmise protsesside koht jäätmehierarhias. Komisjon peaks need üksikasjalikud arvutused uuesti läbi vaatama, tagamaks, et need on nüüd usaldusväärsed iseäranis ringmajanduse, aga ka kestliku arengu eesmärkide, energialiidu ja Pariisi kokkuleppe kontekstis.

3.9. Euroopa jäätmealaste õigusaktide osaks olevad liigiti kogumise kohustused (7) on parema jäätmekäitluse saavutamise seisukohast kriitilise tähtsusega.

3.10. Tehnoloogilised edusammud pakuvad jätkuvalt paremaid võimalusi toodete ja energiavoogude tõhususe maksimeerimiseks, mis viib innovaatiliste lahendusteni tõhusamate protsesside jaoks.

3.11. Kõikehõlmava ulatusega toodete ja teenuste ökodisain üleeuroopalise süsteemi osana viib selleni, et ringmajanduse toimima hakkamisel vähenevad jäätmekogused miinimumini. See ökodisaini element on oluline selleks, et võimaldada puhaste parandatavate, korduvkasutatavate, ringlussevõetavate, modulaarsete toodete valmistamist ja viia praegu jäätmeteks liigituva materjali hulk kadumiseni.

3.12. Kõik see tähendab seda, et tulevikus on saadaval üha vähem segajäätmeid jäätmepõletusseadmete jaoks ning seetõttu tuleks loobuda nende toetamisest riiklikul tasandil ja mitte näha ette uusi investeeringuid selles valdkonnas, välja arvatud kui tegu on olemasoleva taristu kaasajastamisega ja selle muutmisega ressursi- ja energiatõhusamaks.

4. Õige tasakaalu leidmine jäätmejääkide kasutamisel energia tootmiseks

4.1. Oluline on mitte tekitada taristust tingitud tõkkeid kõrgemate ringlussevõtu määrade saavutamisele, investeerides jäätmetest energia tootmise vananenud ja mitte energiakulukatesse protsessidesse.

4.2. 2013. aastal veeti energia taaskasutamise eesmärgil liikmesriikide vahel laiali 2,5 miljonit tonni prügikütust (refuse-derived fuel, RDF) (8).

4.3. Jäätmetest energia tootmise hindamisel tuleb arvestada ka nimetatud transporditeguriga, kuna juhul, kui see hõlmatakse erinevate jäätmekäitluse lähenemisviisidega seotud heitkoguste mõõtmisse, võib protsessi tegeliku mõju kindlaks tegemisel osutuda määravaks transpordiaspekt.

4.4. Mis puudutab jäätmepõletusseadmete geograafilist jaotust Euroopas, siis siin võib täheldada suuri erinevusi. Suurem osa Euroopa toimivatest aktiivsetest jäätmepõletusseadmetest asub Saksamaal, Hollandis, Taanis, Rootsis ja Itaalias. Paljud liikmesriigid sõltuvad reeglina endiselt liiga suurel määral prügilatest. See peab muutuma, et täita ringmajanduse tegevuskavaga seotud jäätmealastes õigusaktides sätestatud uusi ülesandeid ja eesmärke.

4.5. Liikmesriigid, kes sõltuvad suurel määral prügilatest ja kus jäätmeid põletatakse vähe või ei põletata üldse, peaksid kõigepealt keskenduma jäätmete liigiti kogumisele. Liigiti kogumine tekkekohas on väga oluline selleks, et tagada kõrge väärtusega kvaliteetsete jäätmete ringlussevõtt, ning seda tuleb stimuleerida.

4.6. Samas leidub liikmesriikide tasandil palju selliseid näiteid, kus liigiti kogumise määrad on kõrged, aga ei ole proportsioonis ringlussevõtu määradega. See näiline vastuolu tuleb lahendada sihipärasemate poliitiliste vahenditega.

4.7. Kõnealuses teatises innustatakse liikmesriikide valitsusi suunama oma rahalised vahendid ja strateegiad mujale kui jäätmepõletusseadmetele, uurides tasuvuse aega, lähteainete kättesaadavust ja naaberriikide põletusseadmete võimsust.

4.8. Mõningatel juhtudel võib naaberriigi jäätmepõletusseadme kasutamine olla parim võimalus, kuid enne selle võimaluse valimist tuleb läbi viia täielik olelusringi analüüs, vaadeldes seejuures kriitiliselt sellega seonduvaid transpordikulusid nii majanduslikust kui ka keskkonnaaspektist.

4.9. Kui välja arvata mõningad väga erilised asjaolud ja võtta arvesse tehnoloogilisi edusamme, on ebatõenäoline, et jäätmepõletusseade võiks kujutada endast kõige ressursitõhusamat ja paremat lahendust jäätmekäitluse probleemide lahendamiseks.

4.10. Liikmesriikides, kus on suurel arvul jäätmepõletusseadmeid, valitseb praegu vastuolu kõrgemate ringlussevõtu eesmärkide saavutamise püüdlusega. Lahendamist vajav ülesanne on kõnealuste liikmesriikide üleminek jäätmete põletamiselt, kasutades nn tõuke- ja tõmbetegureid, muu hulgas: — maksude kehtestamine; — toetuskavade järkjärguline lõpetamine; — uute rajatiste ehitamisest loobumine ning vanemate rajatiste lammutamine.

4.11. Komitee rõhutab, et jäätmete põletamisele üldise maksu kehtestamine, ilma et lõpptarbijale pakutaks taskukohaseid ja kättesaadavaid alternatiive, tooks endaga lihtsalt kaasa kõrgemad kulud tavakodanikele. Kui makse kasutada majandusliku vahendina, tuleb seda teha eesmärgipäraselt ja arukalt.

4.12. Igas liikmesriigis peab olema tõhus menetlus jäätmekäitluse alaste tegevuslubade taotlemiseks ja eraldamiseks.

5. Jäätmetest energia tootmise meetodite panuse optimeerimine ELi ringmajandusega seotud kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks

5.1. Komitee nõustub, et üksnes jäätmehierarhiat järgides on võimalik saavutada jäätmetest energia tootmisel ringmajanduse maksimaalne panus süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisse kooskõlas energialiidu strateegia ja Pariisi kokkuleppega. Autotööstuse jaoks anaeroobse kääritamise teel biometaani tootmine on kooskõlas Pariisi kokkuleppega. Biometaani kasutavad sõidukid võivad olla tõhus vahend, mis aitab vähendada Euroopa transpordisektori CO2-heidet.

5.2. Selleks et optimeerida jäätmetest energia tootmise meetodite panust ELi ringmajandusega seotud kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisse, on vaja tagada kõige tõhusamate tehnikate ja tehnoloogiate kasutamine, alati kui on tarvis jäätmetest energia tootmise protsesse. See on kooskõlas muudatustega, mis komisjonil on kavas viia sisse taastuvenergia direktiivi. Samas tuleks julgustada asjaomaste kriteeriumitega arvestamist kõigi uute tehaste puhul, sõltumata nende suurusest, kaasates ka väiksemad, alla 20 MW võimsusega tehased.

5.3. Jäätmekogumise maksustamine avaldab üha suuremat mõju perekondade ja ettevõtete ressurssidele ning seepärast tuleks selle rakendamisel vaadata tulevikku ja pidada silmas keskkonnakaitset.

5.4. Avalikul ja erasektoril peaks olema võimalus teha koostööd pikaajaliste projektide elluviimisel, mis pakuvad võimalusi ringlusmajanduse kultuuri konkreetsemaks muutmiseks. Ettevõtja sotsiaalne vastutus võib mängida olulist rolli ka üleminekul kestlikumatele jäätmekäitluse võimalustele.

5.5. ELis takistab ringmajandusele üleminekut õigete hinnasignaalide puudumine. Seda võimendavad jätkuvad põhjendamatud toetused mittekestlikele tootmissüsteemidele, eriti fossiilkütuste sektoris (9). Komitee avaldab heameelt sõnaselgelt väljendatud seose üle ühtekuuluvuspoliitika fondidele juurdepääsu ning riiklike ja piirkondlike jäätmekavade ja Euroopa ringmajanduse tegevuskava vahel.

5.6. Seos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist rahastamisega võiks olla tugevam, tagamaks, et asjaomaste investeeringute puhul peetakse esmatähtsaks võimalusi, mis toetavad ringmajanduse tegevuskava eesmärke. Uurida võiks erinevat liiki stiimuleid, et luua asjakohane järgmise etapi teenuste ahel, näiteks kütuse ja/või teisese toorme jaotamine või uute toodete loomine võimalikuks kasutamiseks.

6. Muud võimalused

6.1. Biometaan

6.1.1. Teatises mainitakse võimalusi biogaasi tootmiseks anaeroobse kääritamise teel. See on soodne võimalus eri liikmesriikidele ja seda tuleks lähemalt uurida. Komisjoni hiljutisest hinnangust (10) nähtub, et biogaasi tootmist võiks ELis 2030. aastaks praeguse tasemega võrreldes vähemalt kahekordistada ja võib olla lausa kolmekordistada.

6.1.2. Biogaasi kasutamine on toimiv lahendus paljudes liikmesriikides, eriti Itaalias ja Saksamaal. Nende riikide näited võivad pakkuda ka praktilisest rakendamisest saadud väärtuslikke õppetunde.

6.1.3. Hetkel on biometaani kulud kõrgemad kui fossiilset päritolu metaani kulud. Siiski on biometaani kasutamine õigustatud fossiilkütustega kaasnevate mutageensete ja kantserogeensete mõjuritega (nt NOx ja õlisuits) kaasnevate kaudsete kulude tõttu (11).

6.1.4. Lisaks kõigele on biometaani võimalik kõrgem hind kooskõlas Pariisi kokkuleppes taotletud eesmärkidega vähendada traditsiooniliste kütuste tekitatud kasvuhoonegaaside heitkoguseid (12).

6.1.5. Ülimalt oluline on see, et anaeroobse kääritamise puhul kasutatavad lähteained ei tooks endaga kaasa maakasutuse kaudset muutmist ega avaldaks negatiivset mõju toiduainete tootmisele. Kõige parem on, kui biogaasi rajatised asuksid lähteaine (põllumajandusjäätmete) tekkimise vahetus läheduses ning neid kasutataks jäätmekäitluse ja energiavajaduse katmise lahendusena. Anaeroobsete kääritustankide ehitamisega ei tohi aga tekitada vajadust lisalähteaine – jäätmete või põllukultuuride – järele.

6.1.6. Biogaasi tehase asukoht on väga oluline. Toodetud energia tõhus kasutamine peab olema tõendatav, nii et tõhusalt toodetud energia ei läheks omakorda raisku. Samuti on oluline märkida, et anaeroobne kääritamine ei ole üleüldine lahendus kõikidele ELi põllumajanduspiirkondadele ja selle edendamine peaks piirduma piirkondadega, kus on olemas lähteained, mis praegu on probleemsed jäätmed.

6.1.7. Hästi planeeritud biogaasi tootmise ja kasutamise taristu väljaarendamine võib olla väga tõhus viis põllumajanduslike jäätmete ja potentsiaalselt keskkonnakahjulike ainetega tegelemiseks ning hõlbustada nende ohutut kõrvaldamist. See võib lahendada ka kogukondade probleeme, mis on seotud kütte ja transpordikütustega.

6.1.8. Anaeroobne kääritamine võib aidata lahendada rahvatervise küsimusi, pakkuda pinnasele väetisi, vähendada heitkoguseid ja olla ringluse praktiliseks näiteks.

6.1.9. Anaeroobne kääritamine on kõige tõhusam, kui rakendatakse ringmajanduse põhimõtteid, eelkõige nn lühikese ahela põhimõtet, kus kääritustanki lähteaine on kohalikku päritolu ning energiaväljundit kasutatakse lokaalselt (erandiks on kütuse kasutamine veoautodes gaasina). Investeeringutega peab toetama jäätmete transportimise vahemaa vähendamist nii lähedale nullile kilomeetrile kui võimalik.

6.1.10. Tuleks analüüsida ja esile tõsta seda, millist mõju avaldab biogaasi lisamine riigi või piirkonna energiaallikate jaotusesse tööhõive ja majanduskasvu suurenemisele. Samuti võiks kaaluda võimalusi biojäätmete kääritusseadmete projektide ehitamisele lubade andmise haldusmenetluste lihtsustamist ja kiirendamist.

6.1.11. Poliitiline ja majanduslik toetus projektidele, mis vastavad kõikidele nõuetele, ajendab innovatsiooni ja see võib olla üks paljudest vahenditest, mis aitaks üle minna madala süsinikusisaldusega majandusele.

6.1.12. Euroopa Standardikomitee (CEN) volituse M/475 läbivaatamisel tuleks seda laiendada nii, et maagaasivõrkudesse võiks juhtida biometaani, mis on toodetud praegu keelatud allikatest, näiteks prügilagaasist, reoveepuhastite gaasist, mudast ning olme- ja muudest sortimata jäätmetest. Selline biometaan on juba lihtsasti kättesaadav.

6.1.13. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on ülioluline selliste anaeroobse kääritamise protsesside projektide kasutuselevõtu seisukohast, mis ei ole majanduslikult veel elujõulised.

6.1.14. Biogaasi kasutavate sõidukite kasutamise edendamiseks tuleks rakendada seda liiki stiimuleid, mida traditsiooniliselt on kasutatud fossiilsete kütuste tööstuses. Need stiimulid peaksid tulema kasuks lõpptarbijale, pakkudes tarbijale taskukohaseid ja kättesaadavaid alternatiivseid transpordilahendusi.

6.2. Kultuurilised muutused ja haridus

6.2.1. Tuleb tunnistada, et kultuurilised erinevused tekitavad probleeme. Käsitleda tuleks nii käitumisharjumuste muutmist jäätmete sorteerimiseks nende tekkekohas kui ka vajadust kultuurilise muutuse järele. Kasutada saab mitmeid vahendeid, üks olulisemaid selle saavutamiseks on nn nükke-mõtteviis (nudge thinking) (13).

6.2.2. Vaja on koordineeritud strateegiat, et tutvustada jäätmehierarhia esimest astet, mis seisneb esmajoones jäätmetetekke ennetamises.

6.2.3. Käitumisharjumuste muutmist võib saavutada ka koolide tasandil selleteemalisi programme välja töötades. See peaks kehtima kõigi koolitasemete suhtes, alustades lasteaiast ja algkoolist kuni ülikoolide ja töökohal toimuva koolituseni välja, et harida ja teavitada lapsi ja kodanikke pikaajalist lähenemisviisi kasutades.

6.2.4. Ülikoolid ja avalik-õiguslikud asutused võivad aidata luua legitiimsust uute tehnoloogiate ja tavade jaoks ning sellisena võivad need toimida parimate tavade näidete ja jäätmetest energia tootmise protsesside piirkondlike saadikutena (14).

Brüssel, 5. juuli 2017 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ringmajanduse loomise tegevuskava“, punkt 4.3 (ELT C 264, 20.7.2016, lk 98).

(2) Komitee arvamus teemal „Säästev areng: ELi sise- ja välispoliitika kaardistamine“, punkt 4.3.5.5 (ELT C 487, 28.12.2016, lk 41).

(3) Euroopa Komisjon i teatis „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015) 614 final), 2. detsember 2015.

(4) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, IMFi töödokumendid, WP/15/105, mai 2015.

(5) Euroopa Komisjon, „Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020“, märts 2017.

(6) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ringmajanduse loomise tegevuskava“, punkt 4.3 (ELT C 264, 20.7.2016, lk 98).

(7) Direktiiv 2008/98/EÜ, eriti selle artiklid 11 (paberi-, metalli-, plasti-, klaasi- ja ehitus- ning lammutusjäätmed) ja 22 (biojäätmed) (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(8) „Assessment of waste incineration capacity and waste shipments in Europe“, Rohelise majanduse jäätmete ja materjalide Euroopa teemakeskus (ETC/WMGE), jaanuar 2017.

(9) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, IMFi töödokumendid, WP/15/105, mai 2015.

(10) Euroopa Komisjon, „Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020“, märts 2017.

(11) COM/2017/011 final – 2017/04 (COD).

(12) „L’opera loda l’artefice“ [töö kiidab tegijat], ütles Machiavelli.

(13) Komitee arvamus teemal „„Nudge“ – mõtlemise rakendamise poole Euroopa poliitikas“ (ELT C 75, 10.3.2017, lk. 28).

(14) Sellekohaseid näiteid võib leida paljudest liikmesriikidest, näiteks üks neist asub Iirimaal Corki ülikooli kolledžis, kus on uuringute tarbeks olemas oma väikesemahulised anaeroobse kääritamise tankid.