(7)Alates 12. juulist 2021 mõjutasid enneolematu ulatusega tugevad vihmasajud suurt osa Nordrhein-Westfaleni lõunaosast. Mõnes piirkonnas kestis sadu 60 tundi. Selle tulemusena täheldati kohapeal esialgu väikeseid veevoolusid ja äkktulvi. Sademete püsimise tõttu väljusid keskmised ja suuremad jõed, nagu Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg ja Wupper, ka oma sängidest. See põhjustas ulatusliku üleujutuse Eifeli (Rheinland-Pfalz) aladest Rheinlandini ja Ruhri piirkonnast Südwestfalenini (Nordrhein-Westfalen). Madalrõhusüsteemi taandudes Nordrhein-Westfalenist ja Rheinland-Pfalzist said kannatada ka Osterzgebirge, Lausitz ja Berchtesgadener Land. Ka seal toimusid tugevad vihmasajud, mis põhjustasid piirkondlikke üleujutusi. Üleujutused põhjustasid arvukaid teesulgusid, häireid energiavarustuses, ühistranspordis ja raudteetranspordis ning mõningaid häireid telekommunikatsioonisektoris. Enamik mõjutatud piirkondade koole oli suletud. Tõsiselt said kahjustada tammisüsteemid. Mõjutatud piirkondades katkes ajutiselt energia ja joogiveega varustamine. Tormid ja üleujutused hävitasid või kahjustasid avalikku taristut, avalikke hooneid ja ettevõtteid. Ametiasutuste võetud hädaolukorrameetmete hulka kuulus elanikkonna hoiatamine ja evakueerimine, inimeste päästmine ja kadunud isikute otsimine. Üleujutuste esimestel päevadel kuulus nende meetmete hulka ka elanikkonna varustamine joogivee, toidu, hügieenitarvete, riiete ja tarbekaupadega.

(4)Saksamaa ametiasutused hindavad katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 29,21 miljardit eurot. See summa moodustab 0,82 % Saksamaa kogurahvatulust ja ületab katastroofi künnist, mis on 3 656,983 miljonit eurot (3 miljardit eurot 2011. aasta hindades). Seega saab õnnetust käsitada määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt suure looduskatastroofina.

(3)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

Käesoleva otsusega kaasneb ümberpaigutusettepanek DEC nr 20/2022, eesmärgiga paigutada solidaarsus- ja hädaabireservi eelarverealt ELSFi tegevuskulude eelarvereale ümber 668 482 761 eurot nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena. Lisaks solidaarsus- ja hädaabireservi eelarverealt ümberpaigutatavatele assigneeringutele rahastatakse fondi kasutuselevõtmist 50 000 000 euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutest, mis on juba kantud 2022. aasta üldeelarvesse vastavalt ELSFi määruse artikli 4a lõikele 4, et katta ettemakseid. Hispaaniale ja Kreekale juba tehtud ettemaksed kogusummas 6 288 171 eurot arvatakse maha enne lõppmakse tegemist.

(10)Belgias puudub riiklik lähenemisviis direktiivi 2007/60/EÜ rakendamiseks. Belgias on üleujutusriski direktiivi rakendamiseks kehtestatud piirkondlik raamistik Flandrias (Flaami määrus integreeritud veepoliitika kohta) ja Valloonias (Valloonia veemäärus, artikkel 53). Kaks piirkonda kohaldavad artikli 13 lõike 1 punkti b (üleujutusriski maandamise kavade kaardistamine ja koostamine) eraldi. On olemas Valloonia ja Reini piirkonna üleujutusriski maandamise kavad (2015).

(7)Ajavahemikul 12.–15. juulini 2021 toimusid Belgias tugevad vihmasajud ja riigi idaosas mõõdeti rekordiline hulk sademeid, mis ulatus Jalhays 48 tunni jooksul 271,5 millimeetrini ja Spas 48 tunni jooksul 217 millimeetrini. Suurt osa Belgia Luxembourgi provintsist tabas 48 tunni jooksul 150–200 mm sademeid. 14. juulil käivitati Liège’i, Namuri ja Luxembourgi provintsis hädaolukorra lahendamise ja sekkumise kavad. Eelkõige mõjutas see tugevalt alasid Meuse’i jõe ja selle lisajõgede kallastel, kusjuures mitu jõge (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) väljusid kallastest ja ujutasid üle ümbritsevad alad. 24. juuli 2021 õhtul põhjustasid tugevad äikesetormid uusi äkktulvi ja mudavoolusid peamiselt Namuri ja Vallooni Brabandi provintsis. Seekord tabasid need raskelt Namuri, Dinanti ja Walhaini linna. Taotluses on märgitud, et kõiki mõjutatud omavalitsusüksusi tabasid varem 13.–17. juuli üleujutused, mis suurendasid 24.–25. juuli sündmuste mõju veelgi. Võttes arvesse kahju suurust ja lühikest ajavahemikku mõlema üleujutuse vahel, on praktikas ja kohapeal võimatu eristada esimese ja teise üleujutuse tekitatud kahju.

(4)Belgia ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 5,56 miljardit eurot. See summa moodustab 1,15 % Belgia kogurahvatulust ja ületab katastroofi künnist, mis on 2 892,814 miljonit eurot; seega saab õnnetust käsitada määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt suure looduskatastroofina.

(3)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

(4)Austria ametiasutused on esitanud taotluse naaberriigi looduskatastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et ELSFi vahendid võib samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks. Austria hinnangul põhjustasid üleujutused kokku 84,6 miljoni euro eest otseseid kahjusid. Kõnealune summa moodustab 0,02 % Austria kogurahvatulust. Kuna sama looduskatastroofi puhul on Belgias ja Saksamaal tegemist suure looduskatastroofiga, on Austria taotlus ELSFist toetuse saamiseks kõlblik ilma konkreetse künniseta.

(3)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

(9)Direktiiv 2007/60/EÜ on Madalmaades siseriiklikku õigusesse üle võetud. Üldiselt on üleujutusriski juhtimine, sealhulgas üleujutuste ennetamine, kaitse ja leevendamine Madalmaades äärmiselt range.

(4)Madalmaade ametiasutused on esitanud taotluse naaberriigi looduskatastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et ELSFi vahendid võib samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks. Madalmaade ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 500 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 0,06 % Madalmaade kogurahvatulust. Kuna sama looduskatastroofi puhul on Belgias ja Saksamaal tegemist suure looduskatastroofiga, on Madalmaade taotlus ELSFist toetuse saamiseks kõlblik ilma konkreetse künniseta.

(3)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

(7)Suhteliselt suur mullaniiskus aitas kaasa äkktulvade tekkele, mille lõpptulemuseks olid jõgede üleujutused. Politsei ja riiklik hädaabiteenistus CGDIS sekkusid 14. juuli ja 15. juuli 2021 vahelisel ööl 1200 korda. Mitmed majad ujutati üle ja muutusid elamiskõlbmatuks; ligikaudu 400 inimest tuli evakueerida ja ümber paigutada. Paljudes kodumajapidamistes kadus elektrivarustus ning 250 kodumajapidamist olid elektrita umbes nädala. Lisaks tuli sulgeda 180 maanteed ning see mõjutas paljusid bussi- ja rongiliine kogu riigis. Paljudes omavalitsustes kahjustasid üleujutused veesüsteeme ja kodanikel paluti vett enne kasutamist keeta. Üleujutused kahjustasid kolme veepuhastusjaama, mitut pumbajaama, üldist toruvõrgustikku ja ühte hüdroelektrijaama. Kahju said ka ettevõtted ja põllumajandussektor.

(4)Luksemburgi ametiasutused on esitanud taotluse naaberriigi looduskatastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et ELSFi vahendeid võib samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks. Luksemburgi hinnangul põhjustasid üleujutused kokku 193,3 miljoni euro eest otseseid kahjusid. Kõnealune summa moodustab 0,4 % Luksemburgi kogurahvatulust. Kuna sama looduskatastroofi puhul on Belgias ja Saksamaal tegemist suure looduskatastroofiga, on Luksemburgi taotlus ELSFist toetuse saamiseks kõlblik ilma konkreetse künniseta.

(3)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse.

(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud „piirkondliku looduskatastroofina“, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kreeka ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 143,42 miljonit eurot. See summa moodustab 1,53 % Kreeta piirkonna SKPst ja ületab kohaldatavat piirkondliku katastroofi künnist, mis on 140,79 miljonit eurot. Eeltoodut arvesse võttes võib õnnetust pidada piirkondlikuks katastroofiks ja Kreeka taotlus on kõlblik ELSFist toetuse saamiseks.

(8)Komisjoni talitused on taotluse kooskõlas määrusega ning eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4 põhjalikult läbi vaadanud. Komisjoni talituste koostatud sõltumatu hinnang kinnitas taotluses märgitud andmeid kannatada saanud piirkonna ulatuse ja elanike üldarvu kohta. Põllumajandussektori, võrgutaristu ja eluhoonete kahju sihtotstarbeline analüüs kinnitas kahju ulatust ja Hispaania ametiasutuste esitatud kuluhinnangut. Eeltoodut arvesse võttes võib õnnetust pidada piirkondlikuks katastroofiks ja Hispaania taotlus on kõlblik ELSFist toetuse saamiseks.

(7)Suurem osa kahjust on seotud põllumajandussektori, hoonete ja võrgutaristuga. Lavavool mõjutas kokku hinnanguliselt 984,85 hektarit. Hävis 1 452 hoonet, millest 1 177 elamut, 147 põllumajandus-, 67 tööstus-, 33 vaba aja veetmise ja külalismajandusega seotud, 13 avalikku ja 15 muud hoonet. See mõjutas suurt hulka istandusi, sealhulgas banaani-, viinamarja-, avokaado- ja tsitrusviljaistandusi, samuti loomakasvatusega tegelevaid põllumajandusettevõtteid, mis põhjustas otsese varalise kahju. Tagajärjed kohalikule majandusele, mida pandeemia oli juba tugevasti mõjutatud, on rasked ja taastumine võtab kaua aega.

(6)Hispaania taotles toetuse ettemakse tegemist vastavalt määruse artiklile 4a. Esialgse hinnangu põhjal järeldas komisjon, et ELSFist ettemakse tegemise tingimused on täidetud. Seepärast otsustas komisjon 21. märtsi 2022. aasta rakendusotsusega C(2022) 1802 teha 5 391 796 euro suuruse ettemakse. Ettemakse Hispaaniale tehti 2. mail 2022.

(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofina, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP) või 1 % äärepoolseimate piirkondade piirkondlikust SKPst. Hispaania ametiasutuste hinnangul oli kogu otsene kahju 1 miljardit eurot. See summa moodustab 2,19 % Kanaari saarte SKPst ja ületab piirkondliku katastroofi puhul kohaldatavat künnist, mis oli Kanaari saarte puhul 2021. aastal 457,2 miljonit eurot. Eeltoodut arvesse võttes võib õnnetust pidada piirkondlikuks katastroofiks ja Hispaania taotlus on kõlblik ELSFist toetuse saamiseks.

(6)Kreeka taotles toetuse ettemakse tegemist vastavalt määruse artiklile 4a. Esialgse hinnangu põhjal järeldas komisjon, et ELSFist ettemakse tegemise tingimused on täidetud. Seepärast otsustas komisjon 26. aprilli 2022. aasta rakendusotsusega C(2022) 2599 teha 896 375 euro suuruse ettemakse. Ettemakse Kreekale tehti 19. mail 2022.

(7)Komisjoni talitused on taotluse kooskõlas määrusega ning eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4 põhjalikult läbi vaadanud.

(8)Taotluses on märgitud, et maavärina ja selle järeltõugete tagajärjel sai olulist kahju või hävis kokku täielikult 6 658 hoonet, millest 4 584 maja, 227 tööruumi, 318 templit / avalikku hoonet ja 1 029 laohoonet. Taotluse kohaselt on elamutega seotud hinnanguline kogukahju 115,45 miljonit eurot ja riigivaraga seotud kahju 10,1 miljonit eurot. Kreeka ametiasutused on teinud märkimisväärseid jõupingutusi ja rakendanud avaliku sektori vahendeid maavärinajärgseteks hädaolukorra- ja päästemeetmeteks ning puhastustöödeks.

(9)Kreeka hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästemeetmete maksumuseks 12,49 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa sellest on seotud taristu ja seadmete töökorra taastamisega, eelkõige vee ja reovee valdkonnas ning haridussektoris.

(10)Kreeka taotluses on esitatud looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise kirjeldus. Aastatel 1978–1981 Kreekat tabanud tugevate maavärinate kogemusele toetudes koostas Kreeka valitsus looduskatastroofide riskide ennetamise ja juhtimise strateegia, mille eesmärk on suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, võimaldades rakendada poliitikameetmeid teadaolevate riskide vähendamiseks ja maavärinate tagajärgedega tegelemiseks ning menetlusi/meetmeid uute riskide vältimiseks. Kreeka maavärinavastane ehitusseadustik sisaldab ajakohastatud maavärinaohu kaarti.

(11)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

(12)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.8Kokkuvõte

Eespool esitatud põhjustel vastavad Saksamaa, Belgia, Madalmaade, Austria, Luksemburgi, Hispaania ja Kreeka esitatud taotlustes kirjeldatud katastroofid määruses sätestatud tingimustele.

3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2022. aastal

Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 9 kohaselt võib ELSFi kasutusele võtta solidaarsus- ja hädaabireservi raames. Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist ning uusi omavahendeid, sh uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 10 on sätestatud kord ELSFi kasutuselevõtmiseks solidaarsus- ja hädaabireservi raames.

Kuna ELSFi loomise peamine põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et abi osatähtsus peaks ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. See tähendab, et „suure looduskatastroofi“ tingimustele vastavas katastroofis kannatada saanud riigile antava abi summa arvutatakse järgmise kahe summa liitmise teel: 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis jääb allapoole künnist, ja 6 % kogu otsese kahju osa kohta, mis ületab künnist.

„Piirkondlike looduskatastroofide“ puhul, mis jäävad määratluse kohaselt allapoole riiklikku künnist, on abisummade kindlaksmääramisel kohaldatav määr 2,5 % otsesest kahjust. Nagu on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 4, võib ELSFi vahendid peale selle samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks. Kui ELSFi abi taotletakse „naaberriigi“ kriteeriumi alusel, puuduvad tekkinud otsese kahju künnised. Abi summa kindlaksmääramisel naaberriigi kriteeriumi alusel kohaldatakse sama määra nagu ka piirkondliku katastroofi puhul, s.o 2,5 % kogu otsesest kahjust. Toetus ei tohi ületada rahastamiskõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust.

Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning selle kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Kuna selle arvutuse tulemusel ületab kõikide riikide kogusumma saada olevaid eelarvevahendeid, siis vähendatakse riigipõhiseid summasid proportsionaalselt. Seepärast teeb komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku võtta kasutusele järgmised summad:





Liikmesriik Katastroofi liik Otsene kogukahju (eurodes) Kohaldatud piirkondliku katastroofi künnis





(eurodes) Suure looduskatastroofi künnis (eurodes) 2,5 % otsesest kogukahjust (eurodes) Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) Võimalik abisumma (eurodes) Proportsionaalne abisumma, mis tuleb kasutusele võtta (eurodes) Eelmaksed (eurodes) Saksamaa üleujutused Suur katastroof (Artikli 2 lõige 2) 29 212 940 000 Ei kohaldata 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 – Belgia üleujutused Suur katastroof (Artikli 2 lõige 2) 5 565 796 000 Ei kohaldata 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 – Madalmaade üleujutused Naaberriigikriteerium (Artikli 2 lõige 4) 500 000 000 Ei kohaldata Ei kohaldata 12 500 000 Ei kohaldata 12 500 000 4 713 027 – Austria üleujutused Naaberriigikriteerium (Artikli 2 lõige 4) 84 608 089 Ei kohaldata Ei kohaldata 2 115 202 Ei kohaldata 2 115 202 797 520 – Luksemburgi üleujutused Naaberriigikriteerium (Artikli 2 lõige 4) 193 300 000 Ei kohaldata Ei kohaldata 4 832 500 Ei kohaldata 4 832 500 1 822 056 – Hispaania La Palma vulkaan Piirkondlik (Artikli 2 lõige 3) 1 002 496 862 457 200 400 Ei kohaldata 25 062 422 Ei kohaldata 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Kreeka maavärin Piirkondlik (Artikli 2 lõige 3) 143 420 124 140 786 700 Ei kohaldata 3 585 503 Ei kohaldata 3 585 503 1 351 886 896 375 KOKKU 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171

Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 2 on solidaarsus- ja hädaabireservi aastane ülempiir 1 200 000 000 eurot 2018. aasta hindades, mis on 1 298 919 000 eurot jooksevhindades. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et 25 % solidaarsus- ja hädaabireservi kogu aastasest eraldisest (324 729 750 eurot jooksevhindades 2022. aastal) saab kõigi solidaarsus- ja hädaabireservi komponentide jaoks kasutada alles alates 1. oktoobrist. Kooskõlas kavandatud otsusega DEC 18/2022 kasutatakse seda summat humanitaarabiks. Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 4 on maksimumsumma, mille saab ELSFi jaoks kasutusele võtta, 50 % solidaarsus-ja hädaabireservi kogueraldisest pärast eespool nimetatud 25 % mahaarvamist.

Seega on maksimaalne summa, mille ELSF saab 2022. aasta solidaarsus- ja hädaabireservi eraldisest kasutusele võtta, 487 094 625 eurot, sealhulgas 50 000 000 eurot, mis on juba kantud ettemaksete tegemiseks 2022. aasta üldeelarvesse kulukohustuste ja maksetena vastavalt ELSFi määruse artikli 4a lõikele 4. Lisaks saab ELSF kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 2 kasutada ka 20 388 136 euro suurust summat, mis vastab 50 %-le solidaarsus- ja hädaabireservi 2021. aastal kasutamata jäänud summast. Kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusega, milles käsitletakse kavatsust eraldada 2022. aastal solidaarsus- ja hädaabireservi ELSFi tegevussuuna raames seoses loodusõnnetustega maksimaalsed vahendid, ei ole solidaarsus- ja hädaabireservi ELi-väliste hädaolukordade tegevussuunas kuni 1. septembrini kasutatud ära 211 000 000 eurot ning seetõttu võib seda summat kasutada kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 4 ELSFi kasutuselevõtmiseks.