EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.6.2016 COM(2016) 405 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2015. ja varasematel aastatel Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumajaamade dekomisjoneerimise abiprogrammi täideviimiseks tehtud töö kohta



1Sissejuhatus Käesolevas aruandes käsitletakse 2015. ja varasematel aastatel Euroopa Liidu tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide raames tehtud edusamme Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias. Sellega täidetakse asjaomaste nõukogu määruste, aruandlusnõuded ning selle alusel võetakse abiprogrammide raames vastu järgmised iga-aastased töökavad. Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid – eesmärk, eelarve ja ulatus Euroopa Liiduga ühinemisel võtsid Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia kohustuse sulgeda kaheksa Nõukogude Liidus projekteeritud tuumaelektrijaama enne nende ettenähtud kasutusaja lõppu. Vastutasuks võttis EL kohustuse anda nimetatud kolmele liikmesriigile rahalist abi määratud elektrijaamade dekomisjoneerimiseks, nimelt: Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor Bulgaarias, Ignalina tuumaelektrijaam Leedus ning Bohunice tuumaelektrijaama üksus V1 Slovakkias. Alates 2014. aastast on tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide1,2 eesmärk aidata asjaomastel liikmesriikidel järk-järgult viia dekomisjoneerimine lõpule, tagades ühtlasi rangeimate ohutusstandardite kohaldamine. Kõigil kolmel juhul on lõpptulemuseks määratletud mahajäetud tööstusala: tuumareaktorite hooned demonteeritakse ja samuti demonteeritakse need abihooned, mis ei ole ette nähtud uuesti kasutamiseks; ehitatakse maapinna lähedased hoidlad või ehitatakse vanad hoidlad ümber, et ladustada sinna dekomisjoneerimise käigus eemaldatud madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmed; kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete jaoks, mida ei saa ladustada pinnalähedastesse hoidlatesse, võetakse kasutusele vahehoidlad. Lisaks dekomisjoneerimisele on asjakohase direktiivi nõuete kohaselt iga liikmesriigi riiklikus tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavas käsitletud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse. Praeguses abiprogrammis ei ole ette nähtud uusi rahalisi toetusi energeetikasektoris võetavate leevendavate meetmete jaoks, kuid olemasolevate projektide teostamine jätkub veel mitmete aastate vältel. Mõlema määruse, artiklis 2 on määratletud 2014.–2020. aasta rahastusperioodi dekomisjoneerimisprogrammide peamised konkreetsed eesmärgid. Neid eesmärke täpsustati komisjoni 2014. aasta augustis vastuvõetud rakendusmeetmetes ning iga dekomisjoneerimisprogrammi jaoks kehtestati uued baasstsenaariumid kuni vastava programmi lõpptulemuseni. Tabel 1 – Tuumarajatiste dekomisjoneerimisprogrammidele eraldatud vahendid allikate kaupa seisuga 30. juuni 2015 (miljonites eurodes) Liidu abi Riiklikud allikad Muud allikad7 Intressid Kokku 2013. aasta lõpuni 2014–2020 Kokku Kozloduy 491 293 784 147 9 17 957 Ignalina 1 043 451 1 494 91 22 36 1 643 Bohunice 437 225 662 372 8 11 1 053 Kokku 1 971 969 2 940 Tabel 2 – Peamised lähteandmed ja puudujäägid Lõpp-

kuupäev Hinnangulised kulud

(miljonites eurodes) Puudujäägid

(miljonites eurodes) 2020. aastani Kokku 2020. aastani Kokku Kozloduy 2030 800 1 107 Puuduvad 150 Ignalina 2038 1 597 3 377 Puuduvad 1 734 Bohunice 2025 996 1 246 Puuduvad 193 2Programmi haldamine 2.1Rakendusmeetod

Komisjon rakendab abiprogramme kaudselt. Alates 2001. aastast on abiprogrammide rakendamine usaldatud Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD), millest tehakse makseid kolmele rahvusvahelisele dekomisjoneerimise toetusfondile. Leedus on alates 2003. aastast üha rohkem ülesandeid usaldatud projektijuhtimise keskasutusele (CPMA). Seega hallatakse Ignalina programmi kahe asutuse kaudu. 2015. aastal hindasid komisjoni teenistused Slovaki Vabariigi palvel Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaametit (SIEA), et asutada Bohunice programmi jaoks uus haldusasutus. Delegeerimislepingu tingimuste üle toimuvad praegu läbirääkimised. 2.2Iga-aastane töökava ja järelevalve Komisjon soodustab liikumist selles suunas, et täielik vastutus dekomisjoneerimise eest lasuks riiklikul tasandil. Selle jaoks määrab iga liikmesriik programmikoordinaatori (minister või riigisekretär), kes vastutab oma riigis dekomisjoneerimisprogrammide planeerimise, koordineerimise ja järelevalve eest. Programmikoordinaatorid peavad esitama iga-aastased töökavad, mille komisjon kinnitab ja koos finantsotsusega vastu võtab. Lisaks sellele on igas liikmesriigis loodud järelevalvekomitee, mis täidab järelevalve- ja aruandlusfunktsioone. Komisjon on nende komiteede liige ning on koos programmikoordinaatoritega nende koosolekute kaaseesistujaks. 2014. aastal arendati järk-järgult välja uus menetlusraamistik ja rakendati see. Järelevalvekomiteed olid 2015. aastal igas liikmesriigis koos vastava rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondi rahastajate üldkoguga täielikult toimivad. Komisjoni talitused toetasid toetusesaajaid edusammude ja tulemuslikkuse mõõtmiseks kasutatava teenitud väärtuse süsteemi rakendmaisel. Käesolev aruanne põhineb järelevalvekomiteede esitatud andmetel. Kooskõlas nõudega tagada rangeimad ohutusstandardid keskendusid komisjoni talitlused 2015. aastal kohapealses järelevalves kiirguskaitse süsteemidele. Kõnealune konkreetne järelevalvemeede kavatsetakse lõpule viia 2016. aastal. Selle tulemusena lisandub ohutusega seotud edusammude kohta täiendavaid näitajaid. 2.3Auditeerimine ja hindamine Abiprogramme auditeeritakse ja hinnatakse korrapäraselt. 2015. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus oma siseauditi kava osana abiprogrammide juhtimist ja finantsjärelevalvet. Pärast kriitilist järeldust seoses asjakohastest määrustest1,2 tulenevate eeltingimuste hindamisega 2014. aastal esitas komisjoni energeetika peadirektoraat reservatsiooni sisekontrollisüsteemi mittesüstemaatilise puuduse tõttu ja käivitas tegevuskava, et eelkõige põhjalikult hinnata iga liikmesriigi rahastamiskava stabiilsust dekomisjoneerimise ohutuks lõpuleviimiseks. Samuti alustas Euroopa Kontrollikoda pärast oma eelmist auditit tulemusauditi tegemist. Uut auditiaruannet on oodata 2016. aastal. 2016. aastal alustavad komisjoni talitused vajalike tegevustega, et valmistada ette tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamist. 2.4Eelarve täitmine Komisjon võttis 2014. ja 2015. aasta töökavad ning nendega seotud finantsotsused, vastu vastavalt 30. oktoobril 2014 ja 30. juulil 2015. Asjaomased delegeerimiskokkulepped rakendusasutustega (EBRD, CPMA) kirjutati alla 2015. aasta juunis. Kõik 2014. aastaks ette nähtud vahendid eraldati kõnealuste kokkulepete alusel 5. juunil 2015 (EBRD) ja 5. oktoobril 2015 (CPMA). 2015. aasta jaoks ette nähtud vahendid Bulgaariale ja Leedule eraldati vastavalt 23. detsembril 2015 (EBRD) ja 23. oktoobril 2015 (CPMA). Slovakkiale ettenähtud eraldis on ootel, kuni jõuab lõpule praegu läbirääkimiste järgus olev delegeerimiskokkulepe SIEA-ga. Komisjon võttis EBRD-le ja CPMA-le vahendite ülekandmisel aluseks lepingukohased prognoositavad kulud ja projekti rakendamisel tehtud edusammud. 3Edusammud ja tulemuslikkus Kõik reaktorid on suletud ning ainult ühe reaktori südamikust ei ole kütust veel eemaldatud. Peamised vahe-eesmärgid on saavutatud; Bulgaarias ja Slovakkias väljastati dekomisjoneerimislitsentsid; Leedus on kasutatud tuumkütuse ja jäätmekäitluse taristu kasutuselevõtmine jõudnud külmkatsetuste järku. Nimetatud saavutused on märkimisväärsed sammud tuumajaamade suurema ohutuse suunas. Kõigi kolme dekomisjoneerimisprogrammi puhul on saavutatud märkimisväärset edu. See on eriti märgatav seal, kus demonteerimise käigus on tekkinud suurel hulgal materjale, mis on ette nähtud peamiselt vabastamiseks ja seejärel ringlussevõtuks. Aruandekuupäeval, 30. juunil 2015 olid tulemused üldiselt ootustele vastavad, mõnel puhul olid tulemused üle ootuste head ja mõnel puhul on jäänud mõned jääkriskid.

3.1Bulgaaria – Kozloduy tuumaelektrijaam Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor on VVER 440/230 tüüpi reaktorid. Esimene ja teine reaktor suleti 2002. aastal ning kolmas ja neljas reaktor 2006. aastal. 1. ja 2. reaktor on 2008. aastast alates radioaktiivsete jäätmetega tegeleva Bulgaaria riigiettevõte (SERAW) kontrolli all. 3. ja 4. reaktoris ei ole 2012. aasta juulist saadik enam kütust ja need anti elektrijaama käitajalt SERAW-ile üle 2013. aasta märtsis. Energeetikaministeeriumi järelevalve all olev SERAW on Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimise ja tulevase riikliku jäätmeladustusrajatise eest vastutav litsentsiomanik/käitaja. Programmi baasstsenaarium Komisjon võttis programmi baasstsenaariumi vastu rakendusmeetme 4. lisas6. Baasstsenaarium on kinnitatud Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiskavas, mis on Bulgaaria ametiasutuste poolt heaks kiidetud, ning seda on kinnitatud dekomisjoneerimislitsentsis. Kava on kooskõlas riiklikult kindlaks määratud nõuetega ja vastab Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) standarditele. Võrreldes varasemate versioonidega toob läbivaadatud kava programmi lõpetamise viis aastat ettepoole ning uus 2013. aasta kuluprognoos, mis on 1 107 miljonit eurot, tähendab kulude vähenemist 11 %. Edusammud Eesmärgid, mis tuli saavutada aruandekuupäevaks, saavutati plaanipäraselt baasstsenaariumi kohaselt. Reaktori südamikud ja basseinid on kütusest tühjendatud ning Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–2. reaktori dekomisjoneerimislitsents anti välja 2014. aasta novembris. 2015. aasta aprillis esitas SERAW Bulgaaria tuumavaldkonda reguleerivale ametile taotluse 3.–4. reaktori dekomisjoneerimislitsentsi saamiseks. Seda litsentsi siiski ei väljastata 2016. aasta jaanuaris, nagu oli kavandatud. Turbiinisaali demonteerimine on stabiilselt edenenud. Tulemuslikkus Üldine tulemuslikkus on rahuldav. Turbiinisaalides tekitatud vanametalli kogus jõudis 83 %-ni plaanitud kogusest. Seevastu lammutatud betooni kogus turbiinisaalis ületas eesmärgi 66 % võrra. Mitme dekomisjoneerimisega seotud projekti puhul täideti kava optimaalselt, kuid mõne projekti puhul ei suudetud viivitusi ära hoida. Viivituste riskid olid peamiselt põhjustatud kohtuvaidlustest seoses keskkonnamõju hindamisega nii radioaktiivsete jäätmete mahu vähendamise rajatise ehitamise kui ka dekomisjoneerimisprogrammiga seoses. Need riskid kõrvaldati, kui Bulgaaria kõrgeim halduskohus lükkas tagasi viimase astme kaebused. NDFi kavade tulemuslikkus oli ebapiisav, kuna asjakohased keskkonnamõju hindamised tuli uuesti teha. Aruandeperioodil tulenesid suuremad viivituste riskid pigem halduslikest kui tehnilistest probleemidest. Seda kinnitab ka Kozloduy tuumaelektrijaama 3.–4. reaktori dekomisjoneerimislitsentsi väljaandmise edasilükkamine. Need riskid ohustavad programmi otsustavat kulgu ja neile tuleb 2016. aasta töökavas lahendus leida. 2014. ja 2015. aastal oli projektide teenitud väärtus vastavuses tegelike kuludega, mis näitab, et kulutõhususe tase oli hea. Kaasrahastamine 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli 147 miljonit eurot pärit Bulgaaria riiklikest rahastamisvahenditest, mis vastas umbes 13 % dekomisjoneerimisprogrammi kuluprognoosist. Praegu olemasoleva teabe alusel ei ole kuni 2020. aastani rahalist puudujääki oodata. 2015. aasta juuni seisuga oli rahaline puudujääk 2021.–2030. aastaks 150 miljonit eurot (vt tabel 2), mis moodustab 14 % hinnangulistest kogukuludest, mis on vajalikud dekomisjoneerimisprogrammi lõpuleviimiseks 2030. aastaks. 2015. aasta esimesel poolel rahaline puudujääk vähenes, kuna energeetikasektorist paigutati rahalisi vahendeid ümber Kozloduy tuumaelektrijaama rahvusvahelisse dekomisjoneerimise toetusfondi. Pärast 2020. aastat kavatseb Bulgaaria riiklikku panust suurendada vahenditega, mis saadakse Kozloduy tuumaelektrijaama 5. ja 6. reaktori toodetud elektri müügist; kõnealuseid reaktoreid käitatakse pikaajaliselt. 3.2Leedu – Ignalina tuumaelektrijaam Ignalina tuumaelektrijaam koosneb kahest RBMK 1500 tüüpi reaktorist. Esimene reaktor suleti 2004. aastal ja teine 2009. aastal.

Leedu riigiettevõte Ignalina Tuumaelektrijaam on dekomisjoneeritavate rajatiste ja jäätmeladustusrajatiste eest vastutav litsentsiomanik/käitaja. Ta tegutseb energeetikaministeeriumi kontrolli all. Programmi baasstsenaarium Komisjon võttis programmi baasstsenaariumi vastu rakendusmeetme 2. lisas6. Baasstsenaarium on kinnitatud lõpliku dekomisjoneerimiskavaga, mille Leedu Vabariigi energeetikaminister kiitis heaks 25. augustil 2014. Kava on kooskõlas riiklikult kindlaks määratud nõuetega ja vastab IAEA standarditele. 2014. augusti kava on koostatud pärast eelmise, 2005. aasta juuli versiooni põhjalikku läbivaatamist, millega seoses korraldati ümber töödejaotus ja kulude struktuur ning lisati juurde mitmed tegevused, mis olid varem välja jäetud. See tõi kaasa hinnangulise kulude kahekordistumise ja programmi lõpetamise edasilükkamise 9 aasta võrra. Edusammud Eesmärgid, mis tuli saavutada 2015. aasta septembriks,16 saavutati plaanipäraselt baasstsenaariumi kohaselt. Peamised projektid, mille eesmärk on reaktorite kütusest tühjendamine, on jõudnud oluliste vahe-eesmärkideni: 2015. aasta oktoobris viidi lõpule paigaldustööd kasutatud tuumkütuse basseinisaalides ning algasid selle kasutuselevõtmise külmkatsed. Lisaks alustati 2015. aasta augustis radioaktiivsete jäätmete töötlemise ja vahehoidlate kasutuselevõtmise külmkatseid. Turbiinisaali saastatusest puhastamine ja demonteerimine edenesid märgatavalt; 1. reaktori juures on füüsiliselt tehtud 97 % töödest ja 2. reaktori juures 15 %. Tulemuslikkus Kuni 2015. aasta septembrini oli üldine tulemuslikkus rahuldav. Seadmete demonteerimisel ületati plaani umbes 40 %. Töödeldud ja hoidlasse paigutatud radioaktiivsete jäätmete üldkogus oli plaanipärane (töötlemisplaani ületati 5 % võrra, hoidlasse paigutamisel jäädi 6 % plaanist maha), kuigi mõne jäätmekategooria puhul jäädi hinnangutest maha ja teise puhul ületati neid. Mõnes valdkonnas on vaja parandada plaanipärast tegutsemist. Siiski ei mõjutanud esinenud viivitused kuni aruandekuupäevani programmi otsustavat kulgu. Haldusriski vähendamisel tehti suuri edusamme, kui ilma kuludeta lahendati pikaajaline lepinguline vaidlus, mis oleks võinud mõjutada äärmiselt olulist projekti (kasutatud tuumkütuse vahehoidla rajamine). See projekt on võtmetähtsusega, et täita ELi finantsabi peamine eesmärk käesolevas finantsraamistikus – eemaldada reaktori hoonetest kasutatud tuumkütus. Projektide teenitud väärtus oli vastavuses tegelike kuludega, mis näitab, et kulutõhususe tase oli hea. Kaasrahastamine 30. septembri 2015. aasta seisuga oli dekomisjoneerimisprojekte ja energeetikasektori projekte rahastatud Leedu riiklikest vahenditest vastavalt 91 miljoni ja 90 miljoni euroga. Praeguse teabe alusel ei ole kuni 2020. aastani rahalist puudujääki oodata. Alates käesoleva finantsraamistiku algusest on dekomisjoneerimise rahaline puudujääk ajavahemikuks 2021–2038 olnud sisuliselt muutumatu ja püsinud 1,73 miljardi euro juures (vt tabel 2), mis on pool vajalikest hinnangulistest kuludest dekomisjoneerimisprogrammi lõpuleviimiseks aastaks 2038. Eespool nimetatud põhjaliku hindamise käigus (vt punkt 2.3) hinnatakse rahastamiskavade stabiilsust. Vastavalt kehtivale asjakohasele siseriiklikule õigusaktile peab Leedu valitsus läbirääkimisi, et saada piisavalt täiendavat ELi abi pärast 2020. aastat. Samas kohustab seesama seadus eraldama vahendeid asjaomase liikmesriigi eelarvest, kui muid rahastamisallikaid ei leita. 3.3Slovakkia – Bohunice tuumaelektrijaama üksus V1 Bohunice tuumaelektrijaama üksuses V1 on kaks VVER 440/230 tüüpi reaktorit. Esimene reaktor suleti lõplikult 2006. ja teine 2008. aastal. Slovakkia äriühing Jadrová a vyraďovacia spoločnosť (JAVYS) on majandusministeeriumi kaudu riigi kontrolli all. JAVYS on Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 dekomisjoneerimise ja jäätmeladustusrajatiste eest vastutav litsentsiomanik/käitaja. Programmi baasstsenaarium

Komisjon võttis programmi baasstsenaariumi vastu rakendusmeetme 3. lisas6. Baasstsenaarium on kinnitatud Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 dekomisjoneerimiskavas, mis võeti vastu 22. oktoobril 2014. Üksikasjalik dekomisjoneerimiskava on kooskõlas dekomisjoneerimislitsentsi käsitlevate dokumentidega ning vastab riiklikult kindlaks määratud nõuetele ja IAEA standarditele. Üksikasjalik dekomisjoneerimiskava põhineb varasematel dokumentidel, nimelt kontseptuaalsel dekomisjoneerimiskaval (2006) ja dekomisjoneerimise 1. etapi kaval (2010), ning see hõlmab dekomisjoneerimise 2. etapi kava (2014). Üksikasjalikus dekomisjoneerimiskavas on säilitatud algne töödejaotus ja esialgne programmi lõppkuupäev (2025), kuid prognoositavaid kogukulusid on uuesti hinnatud ja need on suurenenud 9 % võrra. Edusammud Eesmärgid, mis tuli saavutada 2015. aasta septembriks,16 saavutati plaanipäraselt baasstsenaariumi kohaselt. Reaktori südamik ja basseinid on kütusest tühjendatud ning Slovakkia tuumavaldkonda reguleeriv asutus väljastas 2014. aasta detsembris litsentsi Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 dekomisjoneerimise 2. etapi jaoks. Plaanikohaselt demonteeriti üksuse V1 turbiinisaalis ja abihoonetes kõik süsteemid (v.a üks süsteem). Radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seoses tuleb märkida, et setete ja sorbentide käitlemise projekt C7-B viidi edukalt lõpule; saadi üle 5 000 vaadi tahkestatud radioaktiivseid jäätmeid ning need anti üle konditsioneerimiseks ja kõrvaldamiseks. Tulemuslikkus Kuni 2015. aasta septembrini oli üldine tulemuslikkus rahuldav ja esines eriti edukaid momente (nt projekt C7-B). Tava- ja ohtlike jäätmete (mitteradioaktiivsed) kogused ületasid kavandatud kogused vastavalt 27 % ja 5 %. Lõppladustamiseks ette nähtud konditsioneeritud radioaktiivseid jäätmeid saadi 75 % kavandatud kumulatiivsest väärtusest alates 2014. aastast, kuid see oli ajalises kooskõlas demonteerimis- ja puhastusprojektidega ning asjakohaste tehnoloogiliste võimaluste loomisega jäätmemahu optimeerimiseks. Mitme dekomisjoneerimisega seotud projekti puhul täideti kava optimaalselt, kuid mõne projekti puhul ei suudetud viivitusi ära hoida. Kuni aruandekuupäevani ei mõjutanud esinenud viivitused programmi otsustavat kulgu. 2015. aasta lõpupoole peatati üks oluline projekt (projekt D2 – peaahela saastatusest puhastamine) lepinguliste probleemide tõttu. See võib mõjutada programmi otsustavat kulgu. Kõnealust riski tuleb Slovakkia 2016. aasta töökavas arvesse võtta. Projektide teenitud väärtus oli vastavuses tegelike kuludega, mis näitab, et kulutõhususe tase oli hea. Kaasrahastamine 31. detsember 2014. aasta seisuga oli 372 miljonit eurot pärit Slovaki Vabariigi riiklikest rahastamisvahenditest, mis on umbes 30 % dekomisjoneerimisprogrammi kuluprognoosist. Praeguse teabe alusel ei ole kuni 2020. aastani rahalist puudujääki oodata. 2015. aasta juuni seisuga oli rahaline puudujääk 2021.–2025. aastaks 193 miljonit eurot (vt tabel 2), mis moodustab 15 % dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks vajalikest hinnangulistest kuludest. 3.4Energeetikasektori projektid 2013. aasta lõpus aitasid tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid kaasa energeetikasektori projektidele kooskõlas vastava riigi energiapoliitikaga. Osa enne 2014. aastat eraldatud vahendeid tuleb veel kulutada käimasolevatele projektidele. Bulgaaria Abi anti energiatõhususe (nt avalikud hooned, tänavavalgustus, kaevandusseadmed), elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrkude ning elektrienergia tootmise projektidele. Kaks kolmandikku projektidest on lõpule viidud ning väljamaksed ulatuvad kuni 59 %-ni kulukohustustest. Leedu Ignalina Rahvusvaheline Dekomisjoneerimise Toetusfond on tõhusalt ja edukalt toetanud projekte, mille eesmärk on Leedu ja Poola elektrivõrkude vastastikuse ühendamise Leedu osa väljaarendamine.