European Business Ownership and Control Structures (EBOCS) on projekt, mida viib ellu Euroopa ettevõtlusregistrite ühendus, kes on saanud rahalist toetust sisejulgeolekufondi (ISF) politseikoostöö rahastamisvahendist (2016. ja 2018. aasta tööprogrammid). EBOCS-platvorm tagab lihtsa ja ühtse juurdepääsu äriregistri andmetele äriühingu omandi ja kontrollistruktuuride kohta finantsanalüüsi ja uurimise eesmärgil. Samuti koondatakse päringute tulemused visuaalselt kaardile. Tuleb tähele panna, et Euroopa Liit ei oma selle süsteemi intellektuaalomandi õigusi.

Kinnistusraamatute omavaheline ühendamine (LRI) on käimasolev vabatahtlik projekt, mille eesmärk on luua üks pääsupunkt Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis osalevate ELi liikmesriikide kinnistusraamatutele. See peaks alustama tööd 2020. aasta teises kvartalis.

Ettevõtlusregistrite omavahelise ühendamise süsteem (BRIS) on ühendamissüsteem, mis võimaldab ettevõtlusregistritel vahetada piiriülest teavet ühinemiste ja filiaalide kohta ning e-õiguskeskkonna portaali kasutajatel saada mitmekeelset teavet ELi äriühingute kohta. Süsteem on olnud kasutusel 2017. aasta juulist saadik kooskõlas direktiiviga (EL) 2012/17 keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas. BRIS-süsteem kasutab standardsõnumite vahetamiseks Euroopa ühendamise rahastu platvormi eDelivery. Süsteem on detsentraliseeritud ja sellel on keskne komponent (Euroopa keskne platvorm), mis talletab ja indekseerib äriühingute nimesid ja registreerimisnumbreid.

ELi-ülene maksejõuetusregistrite ühendamine, mis hõlmab kahte erinevat projekti. Süsteemi esimene versioon (IRI 1.0) on Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis olnud kättesaadav alates 2014. aasta juulist. See versioon töötati välja prooviprojektina teatud liikmesriikide vabatahtliku osalusega. Teine versioon (IRI 2.0) tugineb määrusele (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta ja see ühendab omavahel kõigi liikmesriikide (v.a Taani) riiklikud maksejõuetusregistrid. Kõik liikmesriigid peaksid täitma ühendamiseks vajalikud nõuded 2021. aasta juuniks. IRI 1.0 aluseks on turvalised standarditud veebiteenuse sõnumid (SOAPi tunneldus HTTPS-ühenduse kaudu), samas kui IRI 2.0 toetab ka teabevahetust, mis kasutab Euroopa ühendamise rahastu (CEF) eDelivery platvormi.

Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteem (EUCARIS) võimaldab riikidel jagada sõidukeid ja juhilube puudutavat teavet ja muud transpordiga seotud teavet. EUCARIS on mehhanism, mis ühendab liidu mootorsõidukite ja juhilubade registreerimisasutused, mille kaudu on liikmesriikide kontaktpunktide vahel võimalik vahetada teavet sõiduki omaniku ja sõiduki kindlustuse kohta.

Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) võeti kasutusele 2012. aasta aprillis, et parandada karistusregistri andmeid puudutavat teabevahetust terves Euroopa Liidus. Praegu on kõik liikmesriigid ECRISega ühendatud. ECRIS tagab, et teavet süüdimõistvate kohtuotsuste kohta vahetatakse liikmesriikide vahel ühtsel, kiirel ja ühilduval viisil ning et kohtunikele ja prokuröridele on tagatud mugav juurdepääs põhjalikule teabele asjaomase isiku kuritegeliku tausta kohta.

On mitu ELi projekti, mis tagavad riiklike elektrooniliste andmebaaside detsentraliseeritud ühendamise terves ELis. Käesoleva aruande seisukohast asjakohased IT-süsteemid on järgmised.

Praegu töötavad pangakonto andmeid sisaldavad keskmehhanismid 15 liikmesriigis. Liikmesriikidelt saadud vastustest ilmneb, et tehnilise lahendusena eelistatakse mõnevõrra rohkem keskregistrit: nimelt on 17 liikmesriigis kasutusel või kavas kasutusele võtta keskregister, samas kui 9 liikmesriiki teatasid, et neil on olemas või kavas kasutusele võtta keskne andmeotsingu süsteem. Samuti eelistatakse süsteeme, mis sisaldavad täiendavaid andmeid lisaks minimaalsele teabele konto profiili kohta, nagu on ette nähtud 5. rahapesuvastase direktiivi artikli 32a lõikega 5 (vastavalt 11 ja 6 vastust).

Rahapesuvastase direktiivi artikli 32a lõikes 5 kohustab komisjoni hindama tingimusi, tehnilisi nõudeid ja korda, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus omavaheline ühendamine. Seetõttu hinnatakse käesolevas aruandes erinevaid ELi tasandi IT-lahendusi, mis juba töötavad või on praegu välja töötamisel ning mis võivad olla keskmehhanismide võimaliku omavahelise ühendamise eeskujuks. Mehhanismide ühendamiseks on vaja õigusakti.

Rahapesuvastase direktiivi 2015/849/EL artikliga 32a on ette nähtud, et liikmesriigid loovad 10. septembriks 2020 automatiseeritud keskmehhanismid, nagu keskregistrid või kesksed elektroonilised andmeotsingu süsteemid, mis võimaldavad tuvastada kõik füüsilised või juriidilised isikud, kellel või kelle kontrolli all on maksekontosid, pangakontosid ja hoiulaekaid. Rahapesuvastases direktiivis on määratletud minimaalne teave, mida sellised keskmehhanismid peaksid sisaldama. Samuti on direktiivis sätestatud, et rahapesu andmebüroodel peaks olema neile keskmehhanismidele kiire ja filtreerimata juurdepääs ning teistele pädevatele asutustele peaksid need olema kättesaadavad rahapesuvastasest direktiivist tulenevate ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Direktiiv 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks, kohustab liikmesriike määrama kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks pädevad riiklikud asutused, kellel peaks olema vahetu, kiire ja filtreerimata juurdepääs minimaalsele teabele, mis on sellistes keskmehhanismides olemas. Nende pädevate asutuste hulka kuuluvad vähemalt kriminaaltulu jälitamise talitused.

e-CODEXi süsteem (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) hõlbustab turvalist sidet tsiviil- ja kriminaalmenetluses, tagades detsentraliseeritud süsteemi piiriüleseks elektrooniliseks sõnumivahetuseks õigusvaldkonnas. e-CODEX hõlbustab praegu elektroonilist suhtlust kodanike ja kohtute vahel ning nende liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes osalevad Euroopa maksekäsumenetluse ja Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluse katsetamisel. Kriminaalõiguse valdkonnas on e-CODEX samuti eelistatud lahendus elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemi (e-Evidence Digital Exchange System) jaoks ning elektrooniliseks teabevahetuseks Euroopa uurimismääruse (EIO) ja vastastikuse õigusabi lepingute kontekstis.

3.Põhiparameetrid

3.1.Kasutajate juurdepääsutingimused

Kui vaadata olemasolevaid süsteeme, on ilmne, et sellise lõpptarbijatele mõeldud süsteemi juurdepääsetavus, mis suhtleb ühendatud IT-süsteemiga, sõltub süsteemi eesmärgist. Kui omavaheline ühendus loodi eesmärgiga suurendada siseturul teabe läbipaistvust ettevõtete jaoks (BRIS, IRI), on süsteem avalikult juurdepääsetav. Kui omavahelise ühenduse eesmärk on parandada piiriülest koostööd õiguskaitse valdkonnas tegutsevate pädevate asutuste vahel või avaliku halduse eesmärgil, näiteks ECRISe või EUCARISe Prümi teenuse puhul, on juurdepääs piiratud.

BRIS-süsteemi äriühingu otsimise funktsioon on Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis kättesaadav kõigile, samas kui sõnumite saatmine süsteemis on praegu seadusega lubatud üksnes riikide äriregistritele. IRI puhul on teave otsiliidese kaudu avalikult kättesaadav ja ainult tarbija maksejõuetuse menetluse raames on liikmesriikidel võimalik piirata juurdepääsu nii, et selle saavad üksnes õigustatud huvi omavad teabenõude esitajad. ECRISele pääsevad ligi ainult liikmesriikide määratud keskasutused. Samamoodi on juurdepääs EUCARISe teenustele avatud avaliku sektori asutustele määratud riiklike kontaktpunktide kaudu. EBOCSi puhul on juurdepääs piiratud projektis osalevate kuritegevuse vastu võitlemise asutustega.

Süsteem Avalik ligipääs Piiratud ligipääs Märkused BRIS Jah BRIS-süsteemi äriühingu otsimise funktsioon on Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis kättesaadav kõigile, sõnumite saatmine süsteemis on praegu seadusega lubatud riikide äriregistritele. IRI Jah ECRIS Jah Liikmesriikide keskasutustele, mis on selle funktsiooni jaoks konkreetselt nimetatud EUCARIS Jah EUCARISe riiklikele kontaktpunktidele, mille kaudu avaliku sektori asutused saavad juurdepääsu olenevalt koostöö õiguslikust alusest EBOCS Jah Projektis osalevatele kuritegevuse vastu võitlemise asutustele LRI Jah Lisafunktsioone saavad kasutada üksnes autenditud õigusala töötajad

Tabel 1. Juurdepääs lõpptarbijatele mõeldud süsteemile, mis suhtleb ühendatud IT-süsteemiga

Rahapesuvastase direktiivi alusel on pangakontode keskmehhanismide eesmärk parandada võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu ning juurdepääs neile on piiratud teatud avaliku sektori asutustega. Finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamise direktiiviga on keskmehhanismides leiduva teabe kasutamise eesmärki laiendatud, nii et selleks võib olla võitlus raskete kuritegudega ja juurdepääsuõiguse võivad saada määratud pädevad asutused. Nende riiklike ametiasutuste ring, kellel on otsene juurdepääs liikmesriikide registritele, jääb registreid pidavate liikmesriikide otsustada. See võib tuua kaasa erinevusi, sest teatud tüüpi asutused võivad saada juurdepääsu ühes liikmesriigis, kuid teises mitte. Piiriüleses teabevahetuses tervet ELi hõlmava ühendussüsteemi kaudu võib see tuua kaasa olukorra, kus ametiasutus palub teavet mõne sellise liikmesriigi registrist, kus päringud on sarnasele asutusele keelatud.

Üks võimalus võiks olla see, et ühendamise platvormile saavad juurdepääsu needsamad asutused, kellele antakse otsene juurdepääs keskmehhanismile kooskõlas rahapesuvastase võitluse direktiiviga ja direktiiviga, millega hõlbustatakse juurdepääsu finants- ja muule teabele. Teine võimalus oleks see, et juurdepääsuõigused ühendussüsteemile antakse kõigis liikmesriikides sama liiki ametiasutustele ning seda oleks võimalik saavutada ELi tasandi ühtlustatud ja suletud nimekirjaga sellist liiki asutustest, mis määratakse kindlaks vastavalt sellele, mis eesmärgil asutused juurdepääsu vajavad.

Juhul, kui juurdepääsuõigusi laiendatakse kõigile ametiasutustele, kellele praegu liikmesriikide õiguse alusel juurdepääs antakse, peavad pädevad riiklikud ametiasutused kehtestama üksikasjalikud sätted juurdepääsu ja päringu tegemise tingimuste kohta. Seoses sellega on oluline esile tõsta, et direktiivis finants- ja muu teabe kasutamise kohta on sätestatud liikmesriigi tasandil määratud pädevatele asutustele ranged tingimused, mis reguleerivad juurdepääsu automatiseeritud keskmehhanismis sisalduvale pangakontot puudutavale teabele ja vastavate päringute tegemist. Näiteks üks tingimus on, et juurdepääsu registritele ja andmeotsingu süsteemidele tohib anda üksnes asjaomase pädeva asutuse spetsiaalselt määratud ja volitatud isikutele. Teine meede, mis aitab leevendada riske, mida juurdepääsuõiguste laiendamine liikmesriigi määratud ametiasutuste poolt endast kujutab, on ühendatud süsteemis kättesaadava teabe ulatuse piiramine konto profiili puudutava minimaalse teabega, nagu on sätestatud rahapesuvastase võitluse direktiivi artikli 32a lõikes 3.

Mis puutub teabe ulatusse, siis rahapesuvastase võitluse direktiivi artikli 32a lõikes 3 on määratletud teave, mida kõik kesksed süsteemid peavad sisaldama, sh konto omanik, IBAN-numbriga pangakontod ja liikmesriigi territooriumil asuvas krediidiasutuses omatavad hoiulaekad. Direktiivi artikli 32a lõikega 4 on aga ette nähtud võimalus, et liikmesriigid lisavad registrisse muud teavet, mida peetakse rahapesu andmebüroode ja pädevate asutuste jaoks esmatähtsaks nende direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks. Isikuandmete kaitse seisukohast näib olevat vajalik, et teave, millele on võimalik ühendusplatvormi kaudu juurde pääseda, piirduks minimaalse kohustusliku teabega, nagu on määratletud rahapesuvastase võitluse direktiivi artikli 32a lõikes 3. Kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega peaks juurdepääs isikuandmetele olema proportsionaalne sellega, mis on vajalik rahapesuvastase võitluse direktiivis määratletud eesmärkide saavutamiseks. Samasugune lähenemisviis on võetud direktiivis finants- ja muu teabe kasutamise kohta. Selle direktiivi artikli 4 lõikes 2 on selgitatud, et lisateave, mille liikmesriigid keskmehhanismidesse lisavad, ei ole pädevatele asutustele juurdepääsetav ega päringuteks avatud.

3.2.Otsingufunktsioon

Kohaldatavad otsingukriteeriumid on olulise tähtsusega tagamaks, et automatiseeritud keskmehhanismide ühendamine tooks kasutajatele lisaväärtust. Otsingukriteeriumid peaksid olema kavandatud selliselt, et need aitaksid asjaomastel ametiasutustel paremini täita oma ülesandeid ja teha uurimisi tõhusamalt, tagades samal ajal proportsionaalsuse ja austades kohaldatavaid andmekaitsenõudeid.

Kaaluda tuleks seda, kellele antakse õigus päringuid teha (eraisikud või avalik-õiguslikud isikud) ja milliseid andmeid on või ei ole võimalik eelduste kohaselt pidada päringut tegeva isiku jaoks teada olevaks. Kui kehtestatakse nõue, mille kohaselt peaks päring sisaldama andmeid, mis ei ole päringut tegeva isiku jaoks tõenäoliselt teada, võib see muuta tõhusate päringute tegemise keeruliseks või võimatuks. Samuti tuleb märkida, et on juhtumeid, kus ühe liikmesriigi rahapesu andmebüroo või õiguskaitseasutus ei ole teadlik mõne teise liikmesriigi kodaniku sünnikuupäevast või isikukoodist. Juhul, kui ühendamisega tehakse juurdepääsetavaks ka selline keskses süsteemis sisalduv lisateave, on oluline kindlaks määrata, kas ka sellise lisateabe alusel on võimalik päringuid teha.

Otsingukriteeriumitena võib ette näha teabeliigid, mis moodustavad ühtlustatud miinimumteabe rahapesuvastase võitluse direktiivi artikli 32a lõikes 3. See muudaks ühendussüsteemi vastavaks keskmehhanismide algsele eesmärgile. Vaja oleks täiendavaid kaitsemeetmeid, mis võimaldaksid kontrollida päringutabamusi (eriti siis, kui päringu tulemuseks on mitu vastet).

Ühendatud andmebaaside kasutamise tõhususe seisukohast on võimalus teha erinevaid otsinguid otsustava tähtsusega. Võimalus teha hägusotsingut, st päringuid, mis annavad rohkem tulemusi isegi siis, kui sõna on valesti või poolikult kirjutatud, annab rohkem tabamusi, suurendades seeläbi tõenäosust jõuda päringuga otsitava teabeni, kuid samas võib see tekitada andmekaitsega seotud probleeme, sest päringuga võidakse paljastada isikuandmed, mida päring algselt ei puudutanud. Seevastu täpse vaste nõue vähendab isikuandmete tarbetu avaldamise ohtu, kuid suurendab tõenäosust, et otsimootor ei leia otsitavat teavet (juhul kui kirje kirjapilt erineb või kui kasutatakse teistsuguseid transliteratsioonireegleid).

Võimalus teha hägusotsingut vähendaks automaatsete valideerimismenetluste kasutamist ja aitaks seeläbi vältida või vähendada ekslike tabamuste mahtu, kuid samas kahandaks see ka süsteemi operatiivset väärtust. Hägusotsingu puhul tuleks kaaluda teisi vahendeid selgelt sihipäratute otsingute riski leevendamiseks. Näiteks IRI puhul on kuvatavate tulemuste arvule seatud ülempiir.

3.3.Juhtimisstruktuur, vastutus haldamise eest

BRISi, IRI, LRI ja ECRISe puhul vastutavad Euroopa Komisjoni eri talitused IT-süsteemi haldamise eest, st nad peavad tagama ühendamiskomponendi kättesaadavuse, ning kannavad süsteemi kasutusele võtmise ja haldamise kulud. Praegu haldab e-CODEXi süsteemi liikmesriikide konsortsium (Euroopa ühendamise rahastu eDelivery komponent kuulub Euroopa Komisjoni haldusalasse). EUCARISe puhul kannavad vastutust 28 liikmesriiki ja osalevad kolmandad riigid, samas kui EBOCSi puhul on süsteemi omanik Euroopa ettevõtlusregistrite ühendus (European Business Registers’ Association, EBRA). Kuna need IT-süsteemid ühendavad riiklikke andmebaase, lasub vastutus riiklike andmebaaside haldamise ja nende kättesaadavuse tagamise eest liikmesriikidel.

Andmebaase ühendava süsteemi juhtimisstruktuuri puhul peaks pädevus poliitiliste ja tegevusega seotud otsuste tegemise eest olema korraldatud selliselt, et see teeniks liikmesriikide komponentide huvisid.