KOMISJONI ARUANNE 2013. AASTA ARUANNE SUBSIDIAARSUSE JA PROPORTSIONAALSUSE KOHTA /* COM/2014/0506 final */





1. Sissejuhatus Käesolev dokument on 21. aastaaruanne subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta ELi õigusloomes. Aruanne esitatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud kõnealuste põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 (edaspidi „protokoll”) artiklile 9. Aruandes vaadeldakse, kuidas ELi institutsioonid ja asutused on neid kahte põhimõtet rakendanud ning kuidas tavad on võrreldes eelmiste aastatega muutunud. Samuti analüüsitakse selles üksikasjalikumalt mitut komisjoni ettepanekut, mille kohta liikmesriikide parlamendid esitasid 2013. aastal põhjendatud arvamusi. Arvestades subsidiaarsuse kontrolli mehhanismide ning liikmesriikide parlamentide ja komisjoni vahelise poliitilise dialoogi vahelisi tihedaid seoseid, tuleks käesolevat aruannet vaadelda kui materjali, mis täiendab komisjoni 2013. aasta aruannet suhete kohta liikmesriikide parlamentidega[1]. 2. Põhimõtete kohaldamine institutsioonides 2.1. Komisjon Komisjon on võtnud poliitika kujundamisel kasutusele menetlused, mille abil hinnata kooskõlas aruka reguleerimise põhimõtetega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist otsustustsükli eri etappides. Enne uute algatuste esildamist kontrollib komisjon ELi tasandil võetava meetme õiguspärasust ja vajalikkust. Kõigi olulisemate uute algatuste kohta avaldatakse tegevuskavad[2]. Tegevuskavad sisaldavad kõnealuste võimalike algatuste esialgset kirjeldust ning neis antakse ülevaade komisjoni kavandatavast poliitikast ja konsultatsioonidest. Tegevuskavades esitatakse esialgne põhjendus meetme võtmiseks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast. Juhul kui tuleb korraldada mõju hindamine, kutsutakse sidusrühmi üles esitama avaliku konsultatsiooni käigus märkusi meetme võtmise vajaduse ja kindlaks tehtud probleemide võimalike lahenduste kohta. Selle konsultatsiooni käigus saadud vastuste ja muu asjakohase teabe põhjal analüüsitakse mõju hindamisel vaatlusaluste valikuvõimaluste subsidiaarsust ja proportsionaalsust. Mõjuhinnangu suunistes antakse juhtnööre selle kohta, kuidas hinnata vajadust ELi meetmete järele ja nende loodavat lisaväärtust[3]. Poliitikakujundamise hilisemas etapis kontrollib mõjuhinnanguid põhjalikult mõjuhindamiskomitee[4]. 2013. aastal kontrollis komitee 97 mõjuhinnangut ja esitas 142 arvamust. Enam kui kolmandiku (34 %) kontrollitud juhtumite puhul esitas kõnealune komitee märkusi subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimuste kohta. See näitab, kui oluliseks peab komisjon seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega arvestamist. Seadusandliku ettepaneku kooskõla subsidiaarsuse põhimõttega kirjeldatakse ka ettepanekuga kaasnevas seletuskirjas. Ettepanek võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ja tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetlustes,[5] on üks näide juhtumist, mille puhul toimus äge arutelu subsidiaarsuse põhimõttega seotud aspektide üle. Mõjuhindamiskomitee esitas positiivse arvamuse, ent leidis siiski, et aruandes tuleks kirjeldada selgemini seda, millised on need põhiõigustega seotud probleemid, mida ei ole liikmesriikide tasandil või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis piisavalt käsitletud, et on vaja võtta ELi meetmeid. Selleks tuleks kindlaks teha, millistel liikmesriikidel ei ole paika pandud tasuta õigusabi raamistikke, et tagada kaitsja kasutamise õigust käsitleva direktiivi nõuetekohane ülevõtmine, nii et oleks selge, millistes aspektides liikmesriigid ei täida kehtestatud nõudeid ning miinimumõiguste tagamiseks on vaja ELi meetmeid. Selle tulemusel täiustati mõjuhinnangu asjakohaseid osi ja selgitati täpsemalt olemasolevate lahenduste ebapiisavust. Teine näide on ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, standardse käibedeklaratsiooni osas[6]. Mõjuhindamiskomitee leidis, et aruandes tuleks subsidiaarsuse analüüsi edasi arendada. Konkreetsemalt palus mõjuhindamiskomitee rohkem üksikasju, mis näitaksid seda, et käibedeklaratsioonid ei ole praegu tõhusad ja koormavad tarbetult ettevõtjaid ning et eelistatud valikuvõimalus ei tekita lisakoormust liikmesriikidele, kus on kasutusel lihtsam käibemaksusüsteem. Kooskõlas nende soovitustega muudeti mõjuhinnangu asjakohaseid osi, mille jaoks esitati parem selgitus selle kohta, miks piiriülest kaubandust takistavate tõkete ja ettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks on vaja kehtestada teatavad miinimumnõuded. Proportsionaalsuse põhimõttega seotud aspektide üle on arutletud näiteks mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta[7]. Mõjuhindamiskomitee soovitas selgitada mõjuhinnangus paremini, kuidas tagatakse proportsionaalsus, eeskätt väiksemate või vähemriskantsete korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajate / koostajate jaoks. Selle tulemusel sisaldab läbivaadatud mõjuhinnang üksikasjalikumat selgitust, milles on kirjeldatud eelkõige seda, kuidas nõudeid on kohandatud, et kavandatavad meetmed oleksid väiksematele koostajatele vähem koormavad. Oma soovitustega aitab mõjuhindamiskomitee täiustada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise analüüsi. Komitee arvamused on komisjonile poliitiliste otsuste tegemisel oluliseks toeks. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus on olulised ka tagantjärgi teostataval hindamisel, mille käigus vaadeldakse, kas ELi meetmed on endiselt vajalikud, kas need toovad oodatavaid tulemusi, kas nendega paraneb lõppkokkuvõttes Euroopa kodanike ja ettevõtjate olukord ning kas nendega edendatakse ELi üleilmset rolli tasemel, mida liikmesriigid üksi saavutada ei suudaks. Komisjon on seadnud sihiks viia enne võimalike muudatuste kaalumist kõigepealt läbi hindamine ja analüüsida varasemaid tulemusi. EL kogub tõendeid ja teeb kindlaks õppetunnid, millest võiks otsuste tegemisel abi olla. Nii muudab ta poliitika hindamise poliitikakujundamise lahutamatuks ja alaliseks osaks. ELi lisaväärtus ehk selle hindamine, millist rolli mängib ELi tasandi meede ja kas selle järele on jätkuvalt vajadus, on üks viiest peamisest tegurist (tõhusus, tulemuslikkus, asjakohasus, sidusus, ELi lisaväärtus), mida ELi poliitika ja õigusaktide puhul korrapäraselt hinnatakse[8]. 2.2. Liikmesriikide parlamendid 2013. aastal sai komisjon liikmesriikide parlamentidelt subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kohta 88 põhjendatud arvamust[9] (vt lisa), mida on võrreldes eelmise aastaga 25 % rohkem (2012. aastal esitati 70 põhjendatud arvamust.) Suurem oli ka 2013. aastal saadud põhjendatud arvamuste osakaal (14 %) liikmesriikide parlamentidega peetud laiema poliitilise dialoogi käigus komisjonile esitatud arvamuste üldarvust (621). 2012. ja 2011. aastal moodustasid põhjendatud arvamused arvamustest vaid pisut enam kui 10 %. 2013. aastal käivitasid liikmesriikide parlamendid subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi raames teist korda nn kollase kaardi mehhanismi. See oli seotud komisjoni ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta[10]. Kõnealust juhtumit kirjeldatakse üksikasjalikumalt 3. peatükis. Endiselt on suuri erinevusi põhjendatud arvamuste vormis ja argumentatsioonis, millele liikmesriikide parlamendid toetuvad oma järeldustes subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise kohta. Nagu 2012. aastalgi, esitasid liikmesriikide parlamendid 2013. aastal põhjendatud arvamusi väga erinevatel teemadel. 36[11] komisjoni ettepaneku kohta esitati 88 põhjendatud arvamust. Euroopa Prokuratuuri asutamise ettepaneku kohta esitati 13 põhjendatud arvamust. Teisel kohal saadud põhjendatud arvamuste arvu poolest (üheksa) oli ettepanek võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik[12]. Liikmesriikide parlamendid esitasid seitse põhjendatud arvamust ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta[13] ning ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik[14]. (Üksikasjalikumat teavet leiab käesoleva aruande lisast.) Sarnaselt 2012. aastale esitas liikmesriikide parlamentidest kõige rohkem põhjendatud arvamusi (üheksa) Rootsi Riksdag, ehkki neid arvamusi oli märksa vähem kui 2012. aastal (20). Järgmisel kohal põhjendatud arvamuste arvu poolest olid Austria Bundesrat ja Leedu Seimas (mõlemad kuus), kellele järgnesid Hispaania parlamendi kaks koda (Congreso de los Diputados ja Senado), Malta Kamra tad-Deputati, Madalmaade Tweede Kamer ja Ühendkuningriigi House of Commons (igaüks viis). 2.3. Euroopa Parlament ja nõukogu a) Euroopa Parlament Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimuses on Euroopa Parlament tugevdanud oma tava toetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 kohaseid seadusandlikke algatusraporteid ELi võimaliku lisaväärtuse tõenduspõhise analüüsiga. 2013. aastal valmis kokku viis hinnangut, mis lisati Euroopa Parlamendi seadusandlikele algatusraportitele. Need hõlmasid järgmist: · ühtse turu parem juhtimine; · võitlus naistevastase vägivalla vastu; · direktiiv äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta (14. äriühinguõiguse direktiiv); · meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine; · Euroopa vastastikuse ühingu põhikiri. Peale selle valmis 2013. aastal viis aruannet Euroopa mõõtme puudumise maksumuse kohta. Nende aruannete eesmärk oli uurida ELi tasandi meetmete võtmisega konkreetsetes poliitikavaldkondades kaasnevat võimalikku kasu ja/või üldist heaolu. Need aruanded hõlmasid järgmist: · Euroopa ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika; · ELi rahastajate vahelise tegevuse parem koordineerimine; · rahvusvahelise eraõiguse Euroopa koodeks; · ühtne energiaturg ja · kodanike ja ettevõtjate vaba liikumise edendamine, lihtsustades teatavate avalike dokumentide tunnustamist ELis. 2013. aastal esitas Euroopa Parlamendi mõju eelhindamise üksus 50 esialgset hinnangut ja kaks üksikasjalikku hinnangut komisjoni mõjuhinnangute kohta, kaks mõjuhinnangut parlamendi muudatusettepanekute kohta (kokku hinnati 20 muudatusettepanekut) ja ühe alternatiivse mõjuhinnangu (olukorras, kus komisjon ei olnud mõjuhinnangut koostanud). b) Nõukogu Protokolli nr 2 artikli 4 teise lõigu kohaselt edastab nõukogu kõik liikmesriikide rühma, Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga (EKP) või Euroopa Investeerimispanga (EIP) koostatud seadusandlike aktide eelnõud ja muudetud eelnõud liikmesriikide parlamentidele. Sellest kohustusest tulenevalt (protokolli artikli 6 teine lõik) edastab nõukogu eesistuja arvamused, mis on esitatud seadusandliku akti eelnõu kohta, mille on koostanud liikmesriikide rühm, asjaomaste liikmesriikide valitsustele. Samamoodi edastab nõukogu eesistuja (protokolli artikli 6 kolmanda lõigu alusel) arvamused, mis on esitatud Euroopa Kohtu, EKP või EIB esitatud seadusandliku akti eelnõu kohta, asjaomasele institutsioonile või organile. Lisaks nendele aluslepingust tulenevatele kohustustele hoiab nõukogu peasekretariaat nõukogu liikmeid kursis arvamustega, mille liikmesriigid on esitanud teiste institutsioonide koostatud seadusandliku akti eelnõude kohta. Nõukogu sekretariaat sai 2013. aastal liikmesriikide parlamentidelt suure hulga arvamusi ja põhjendatud arvamusi, mis esitati protokolli alusel ning liikmesriikide parlamentide ja komisjoni vahelise poliitilise dialoogi raames. Need arvamused edastati teavitamise otstarbel nõukogu liikmetele. Peale selle kontrollib nõukogu seadusandliku menetluse raames subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist, kui vaatab läbi komisjoni ettepanekutele lisatud mõjuhinnanguid. 2.4. Regioonide Komitee 2013. aastal võttis Regioonide Komitee vastu ja viis ellu oma esimese subsidiaarsuse alase tööprogrammi[15]. Programm koosnes viiest algatusest,[16] mis valiti Euroopa Komisjoni tööprogrammist välja kokkulepitud kriteeriumide põhjal,[17] mida jälgitakse subsidiaarsuse seisukohast eriti tähelepanelikult. Kuna jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide rakendamise eest vastutavad enamikus liikmesriikides kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, jälgis Regioonide Komitee tähelepanelikult ELi jäätmepoliitika ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamist, konsulteerides subsidiaarsuse eksperdirühma ja subsidiaarsuse järelevalve võrgustikuga. Sadamate paketti käsitleva algatuse puhul oldi mures, et selles algatuses ei võeta piisavalt arvesse Euroopas esinevaid kohalikke ja piirkondlikke eripärasid. Seepärast peeti subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimustes varajase hoiatamise mehhanismi raames ette nähtud kaheksanädalase perioodi ajal nõu piirkondlike parlamentide ja valitsustega. Mõne proportsionaalsusega seotud küsimuse tõstatamisest hoolimata jõudsid kõik konsulteeritud isikud järeldusele, et algatus oli kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. 25. septembril 2013 toimus selle algatuse analüüsimiseks QuickScan-meetodiga[18] piirkondliku mõju hindamise seminar. Selle korraldasid üheskoos Regioonide Komitee ning Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrk 25. septembril 2013. See oli Regioonide Komitee jaoks esimene kord kasutada piirkondliku mõju hindamisel QuickScan-meetodit. Piirkondlike parlamentide ja valitsustega peeti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimuses nõu ka seoses ettepanekuga võtta vastu direktiiv elektrooniliste arvete esitamise kohta riigihangete puhul, võttes arvesse selle algatuse võimalikku mõju kuludele ja halduskoormusele kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Isikud, kellega konsulteeriti, olid enamasti nõus, et algatus on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, ent tõstatasid mõned küsimused seoses proportsionaalsuse põhimõtte järgimisega. Eelkõige tõsteti vastustes esile seda, et kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vaatenurka ei oldud piisavalt arvesse võetud. Väljaspool komisjoni tööprogrammi peeti nõu ka subsidiaarsuse eksperdirühmaga, et valmistada ette Regioonide Komitee omaalgatuslikku arvamust, milles käsitletakse detsentraliseerimist ELis ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ELi poliitika kujundamises ja elluviimises[19]. Selleks et aidata teostada subsidiaarsuse üle järelevalvet, ajakohastas Regioonide Komitee veelgi seadusandlike volitustega piirkondadele ette nähtud veebipõhist vahendit REGPEX, lisades seadusandlike volitustega piirkondade interaktiivse kaardi ja kõikide piirkondlike parlamentide profiilid. Selleks et aidata hinnata varajase hoiatamise süsteemi rakendamisel saadud kogemusi ja levitada parimaid tavasid, avaldas Regioonide Komitee uuringu „The Subsidiarity Early Warning System of the Lisbon Treaty — the role of regional parliaments with legislative powers and other subnational authorities”. Mõnes Regioonide Komitee arvamuses väljendati 2013. aastal muret ELi seadusandlike algatuste kooskõla pärast subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Arvamuses, milles käsitleti kavandatavat direktiivi, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik,[20] väideti, et ettepanek ei ole kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Oma arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu ametlikku kontrolli käsitlev määrus[21] ja arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmise, esitlemise ja müügi kohta[22] tundis Regioonide Komitee muret ka delegeeritud õigusaktide kasutamise pärast. Viidatud on ka Regioonide Komitee välja antud 2013. aasta aruandele subsidiaarsuse kohta[23]. 2.5. Euroopa Kohus Euroopa Kohus ei teinud 2013. aastal subsidiaarsuse põhimõtte kohta ühtki olulist otsust, kuid Üldkohtu otsuseid tuli selle põhimõtte rakendamise kohta kaks. Kohtuasjas T-31/07, Du Pont de Nemours jt vs. komisjon, esitas mitu äriühingut hagi, et tühistataks komisjoni direktiiv, millega lisati flusilasool teatavate piirangutega direktiivi 91/414/EMÜ kohaste taimekaitsevahendite toimeainete hulka[24]. Üks kohtuasja algatamise põhjuseid oli subsidiaarsuse põhimõtte rikkumine. Üldkohus rõhutas oma 12. aprilli 2013. aasta otsuses, et seda põhimõtete kohaldatakse üksnes valdkondades, mis ei kuulu ELi ainupädevusse (punkt 202). Kuna direktiiviga 91/414/EMÜ antakse liidu ametiasutustele ainupädevus hinnata toimeaineid, mida võib kasutada taimekaitsevahendites, ja kehtestada nende vastuvõetavaks tunnistamisele piiranguid (punktid 203 ja 204), leiti, et selle pädevuse rakendamisel vastu võetud meede ei ole hõlmatud subsidiaarsuse põhimõttega (punkt 205). Seega lükkas Üldkohus hagejate väite tagasi, kinnitades oma sellekohast kohtupraktikat[25]. Kohtuasjas T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. komisjon, nõudsid hagi esitajad, et tühistataks komisjoni määrus, millega kehtestatakse hülgetoodetega kauplemise üksikasjalikud eeskirjad,[26] tuues muu hulgas põhjuseks subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise. Üldkohus lükkas oma 25. aprilli 2013. aasta otsuses selle nõude tagasi. Üldkohus juhtis tähelepanu kohtupraktikale, mille kohaselt subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 põhinevate ELi meetmete suhtes „niivõrd, kuivõrd see säte ei anna liidu seadusandjale ainupädevust siseturu majandustegevuse reguleerimiseks, vaid ainult ühisturu rajamise ja toimimise edendamise pädevuse ning seda kaupade või teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamise ja konkurentsi moonutamise lõpetamise kaudu” (punkt 84)[27]. Üldkohtu meelest oli selge, et „üksnes liikmesriikide tasandil võetud meetmega ei [olnud] võimalik alusmääruse eesmärki täielikult saavutada ning see [eeldas] liidu tasandi meedet, mida tõendab käesoleval juhul siseriiklike õigusnormide erinev areng”. Sellest tulenevalt sai kavandatud meetme eesmärki paremini ellu viia ELi tasandil ja määrusega ei rikutud subsidiaarsuse põhimõtet (punkt 85). 3. Olulisemad juhtumid, mille puhul tõstatati subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimusi Ettepanek: määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta Komisjoni ettepanek Euroopa Prokuratuuri kohta[28] võeti vastu 17. juulil 2013. Ettepaneku eesmärk on asutada ELi finantshuve kahjustavate kuritegude uurimiseks ja nende kuritegude toimepanijatele süüdistuste esitamiseks Euroopa Prokuratuur. Euroopa Prokuratuur oleks detsentraliseeritud struktuuriga ELi organ, kes toetuks oma tegevuses enamjaolt liikmesriikide uurimisasutustele ja süüdistusi esitavatele asutustele ning liikmesriikide õigusele. Liikmesriikide parlamendid esitasid ettepaneku kohta 13 põhjendatud arvamust,[29] mis esindasid 18 häält võimalikust 56st[30]. Protokolli nr 2 artikli 7 lõike 2 kohaselt oli nn kollase kaardi menetluse algatamiseks siin vaja 14 häält. 2013. aastal esitasid poliitilise dialoogi raames selle ettepaneku kohta arvamusi veel seitse liikmesriikide parlamentide koda[31]. Neis ei väidetud, et komisjoni ettepanek oleks olnud kokkusobimatu subsidiaarsuse põhimõttega, vaid esitati märkusi ettepaneku konkreetsete elementide kohta[32]. 6. novembril 2013 kinnitas komisjon protokolli nr 2 artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi rakendamist. Selle tulemusel vaatas komisjon ettepaneku läbi ja avaldas pärast seda teatise,[33] analüüsides hoolikalt liikmesriikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamusi subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast. Põhjendatud arvamuste analüüsimisel tegi komisjon vahet argumentidel, mis olid seotud subsidiaarsuse põhimõttega või mida võis tõlgendada subsidiaarsusega seotud küsimusena, ja teistel argumentidel, mis olid seotud proportsionaalsuse põhimõtte, subsidiaarsusega mitteseotud poliitikavalikute või teiste poliitikaga seotud või õiguslike küsimustega. Liikmesriikide parlamentide peamised subsidiaarsuse põhimõttega seotud vastuväited olid järgmised. · Subsidiaarsusega seotud põhjendused Mitme liikmesriigi parlamentide kojad leidis, et komisjon ei olnud piisavalt selgitanud seda, kuidas oli ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Komisjoni esitatud põhjendusi peeti ebapiisavaks. Pealegi peaksid selgitused sisalduma seletuskirjas ja mõjuhinnangus. Komisjon vaatas ettepaneku läbi ja leidis, et seletuskirjas ja sellega kaasnevas finantsselgituses oli piisavalt selgitatud, miks liikmesriikide tegevusega ei õnnestu poliitikaeesmärki saavutada ja miks liidu tasandil sekkumine oleks eesmärgi saavutamiseks parem (nt kuna puudub järjepidevus õigusnormide täitmise tagamisel ja ühtne üleeuroopaline poliitika süüdistuste esitamise valdkonnas). · Olemasolevate koostöövormide ja asutuste väidetav piisavus Mitu esinduskogu väljendasid seisukohta, et uurimistegevus ja süüdistuste esitamine liikmesriikide tasandil oli piisav ning et piisavad oleksid ka olemasolevad liidu tasandi koordineerimis- ja uurimismehhanismid (Eurojust, Europol ja OLAF). Mõne esinduskogu meelest oleks komisjon pidanud enne selles valdkonnas uue õigusakti kehtestamist ära ootama, et võetaks vastu kavandatud direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil. Komisjoni sõnul on selgete statistiliste andmete põhjal näha, et aluslepingu eesmärki tagada tõhus, tõkestav ja samaväärne kaitse liidu finantshuve kahjustava tegevuse vastu ei ole saavutatud. Komisjon rõhutas, et ükski liidu tasandil toimiv koostöövorm või asutus ei suuda lahendada kindlaks tehtud probleeme, mis on seotud ühes liikmesriigis kogutud tõendite lubatavusega teise liikmesriigi kohtus, piiriüleste seoste avastamisega ja teiste liikmesriikide ametiasutustelt abi saamisega, ning neid küsimusi ei saa lahendada ka ainult liikmesriikide võetavate meetmetega. Komisjon märkis ka seda, et olemasolevate koostöövormide parandamine ei annaks koostöövormide piiratuse tõttu erilisi tulemusi. Lõpetuseks toonitas komisjon, et ettepanekul võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil, ja ettepanekul asutada Euroopa Prokuratuur on erinevad, kuigi teineteist täiendavad eesmärgid. · Euroopa Prokuratuuri asutamise ettepaneku lisaväärtus Mitu esinduskogu seadsid kahtluse alla ettepaneku lisaväärtuse, ehkki mõni tunnistas ka Euroopa Prokuratuuri asutamise eeliseid. Liikmesriikide parlamentide väitel ei selgitanud komisjon veenvalt, et liidu tasandil sekkumisega oleks võimalik saavutada paremaid tulemusi kui liikmesriikide tasandil võetavate meetmetega. Vastuseks nendele arvamustele selgitas komisjon, et kavandatud süsteem peaks looma ELi kahjustavate pettuste vastases võitluses olulist lisaväärtust. Üks peamisi positiivseid tulemusi, mida uuelt süsteemilt oodatakse, on üleeuroopalise poliitika kujunemine süüdistuste esitamise valdkonnas, mis aitaks kõrvaldada liikmesriikide vahelised suured erinevused ELi kahjustavate pettuste uurimisel ja isikutele süüdistuste esitamisel. Samuti võimaldaks see avastada piiriüleseid seoseid, mis võivad jääda liikmesriikide uurimistes märkamata, ning Euroopa Prokuratuuril oleks võimalik uurimisi tõhusamalt juhtida ja koordineerida. Lisaks saaks detsentraliseeritud Euroopa Prokuratuuri loomisega Euroopa tasandil koondada ELi kahjustavate pettuste uurimise ja isikutele süüdistuste esitamisega seotud ekspertteadmisi ja oskusteavet ning tagada, et uurimine ja süüdimõistmine toimub kuriteopaiga läheduses. · Euroopa Prokuratuuri struktuuriga ning pädevuse olemuse ja ulatusega seotud küsimused Struktuuri kohta märkis komisjon, et Euroopa Prokuratuuri loomine täielikult kollegiaalse organina, nagu seda on toetanud mitmete liikmesriikide parlamendid, võib vähendada prokuratuuri tulemuslikkust ja muuta selle otsustusprotsessi vähem tõhusaks. Vastates küsimustele Euroopa Prokuratuuri pädevuse olemuse ja ulatuse kohta, rõhutas komisjon, et kõnealustel kuritegudel, sealhulgas ühe riigi sisestel juhtumitel, on nende olemusest tulenev liidu mõõde. Ulatuse piiramisega ei väheneks mitte üksnes Euroopa Prokuratuuri lisaväärtus, vaid seataks kahtluse alla ka liidu pädevus selles küsimuses. Euroopa Prokuratuuri ainupädevus ei tähenda siiski seda, et liikmesriikide asutused ei saaks tegeleda Euroopa Prokuratuuri menetletavate juhtumitega, arvestades, et kaasatud on liikmesriikide õiguskaitseasutused ja liikmesriikides asuvad Euroopa delegaatprokurörid, kes on samal ajal liikmesriikide prokurörid. Selle põhjaliku läbivaatamise tulemusel järeldas komisjon, et ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, ning otsustas sellest mitte taganeda. Ettepanek: direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik[34] 2013. aastal saadud põhjendatud arvamuste arvu poolest oli teisel kohal komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik. Liikmesriikide parlamendid esitasid selle ettepaneku kohta üheksa põhjendatud arvamust,[35] mis esindasid 13 häält. Lisaks saatsid poliitilise dialoogi raames 2013. aastal arvamusi veel viis esinduskogu, kes ei leidnud, et ettepanek oleks olnud kokkusobimatu subsidiaarsuse põhimõttega[36]. Mõned liikmesriikide parlamendid leidsid, et komisjon ei ole piisavalt hästi esile toonud mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise valdkonnas ELi tasandil kehtestatavate kohustuste lisaväärtust ning et direktiiv suurendaks märkimisväärselt halduskoormust ja aruandekohustust, toomata sealjuures piisavat kasu. Peale selle seati mõnes põhjendatud arvamuses kahtluse alla ettepaneku kavandatud õiguslik alus. Oma vastuses nendele põhjendatud arvamustele rõhutas komisjon, et kavandatav direktiiv loob lisaväärtust, võimaldades liikmesriikidel määratleda väikseim ühisnimetaja, mis on vajalik selleks, et parandada piiriülest koostööd ja toetada asjaomaste määruste õigeaegset kohaldamist. Komisjon juhtis tähelepanu asjaolule, et mere ja rannikuga seotud meetmete mõju on piiriülene ja hõlmab sageli kogu ELi ning et liikmesriikide planeerimisprotsessid on väga erinevad. Seepärast on mereala ruumiliseks planeerimiseks ja rannikuala integreeritud majandamiseks vaja ELi tasandi raamistikku. Komisjon rõhutas, et kavandatav direktiiv jätab liikmesriikidele märkimisväärse kaalutlusõiguse selles osas, kuidas direktiivi eesmärke saavutada. Komisjon rõhutas, et rahvusvaheline koostöö hõlbustaks asjakohaste ELi mittekuuluvate riikide kaasamist mereala ruumilisse planeerimisse ja rannikualade integreeritud haldamisse. Kavandatav direktiiv võimaldaks liikmesriikidel valida selle kolmandate riikidega toimuva koostöö jaoks formaadi ja vahendid, seni kuni liikmesriigid annavad endast kõik, et kooskõlastada oma kavu ja strateegiaid kolmandate riikide kavade ja strateegiatega. Kaasseadusandjate poolt poliitilisel tasandil kokku lepitud tekst oli nende vastustega kooskõlas. Ettepanek: direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta[37] Kavandatav õigusakt sisaldab uusi ja rangemaid eeskirju, mis käsitlevad tubakatoodete tootmist ja müügiks esitlemist ELis. Selle kohta esitati seitse põhjendatud arvamust, mis esindasid 11 häält[38]. Kaheksa liikmesriigi parlamenti[39] saatsid arvamuse ka poliitilise dialoogi raames, leidmata, et ettepanek oleks olnud kokkusobimatu subsidiaarsuse põhimõttega. Kaks esinduskogu[40] saatsid arvamuse, milles väideti, et ettepanek ei olnud kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, ent need arvamused esitati pärast tähtaega ja seepärast ei saanud neid künnise saavutamise arvutamisel arvesse võtta. Mõned esinduskogud leidsid, et teatavat liiki tubakatoodete, näiteks vähese riskiga toodete reguleerimine kuulub liikmesriikide pädevusse. Teised kritiseerisid volituse üleminekut komisjonile, mis võimaldab tal vastu võtta delegeeritud õigusakte. Lisaks seati kahtluse alla ettepaneku õiguslik alus, kuna see ei ühtlustaks liikmesriikide seadusi tubakatoodete kohta. Liikmesriikide parlamendid väitsid ka seda, et peenikeste ja mentooliga sigarettide ning vähem kui 40 grammi kaaluvate rulltubaka pakendite ärakeelamine ei aitaks kaasa siseturu toimimisele. Oma vastustes rõhutas komisjon, et ettepanekuga ei kehtestata piiranguid väikese riskiga toodete turuleviimisele. Komisjon selgitas ka seda, et selleks, et direktiiv saaks täielikult jõustuda, peeti vajalikuks kasutada volitust võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte. Ettepanekus sätestatud volituste delegeerimise puhul nähti ette selged ja täpsed kriteeriumid, millega jäeti komisjonile piiratud otsustusõigus. Ettepaneku õigusliku aluse kohta märkis komisjon, et praeguse direktiiviga püüeldakse üldjoontes samade eesmärkide poole kui selle läbivaatamise ettepanekuga ning Euroopa Kohus on kinnitanud artikli 114 kui praeguse direktiivi õigusliku aluse seaduslikkust[41]. Seepärast sobis õiguslik alus selleks, et ajakohastada ühtlustamise praegust taset, kõrvaldada liikmesriikide regulatiivse arengu erinevustest tingitud siseturu toimimist tõkestavad takistused ja ära hoida kõvalehoidmine siseturueeskirjade järgimisest. Komisjoni meelest andis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 õigusliku aluse täielikuks, osaliseks või minimaalseks ühtlustamiseks ning võimaldas jätta teatavad küsimused liikmesriikide reguleerida. Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et liikmesriigid olid hakanud vastu võtma meetmeid eristatava maitse või lõhnaga tubakatoodete reguleerimiseks, ning seepärast tegi komisjon ettepaneku ühtlustamiseks, et ära hoida turumoonutused. Komisjon rõhutas ka seda, et ettepanekuga standarditakse vaid mõnda pakendi aspekti, näiteks selles sisalduvate sigarettide arvu ja terviseohu hoiatuste suurust, mis tuleb kasuks toodete ringlemisel siseturul ja millega tagatakse terviseohu hoiatuste täielik nähtavus. Ettepanek: määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik[42] Ettepaneku eesmärk on parandada sadama- ja edasiveoteenuseid üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvates sadamates. Kavandatav õigusraamistik aitab tagada õiguslikult tõelised võrdsed tingimused ning suurendada sadamakäitajate ja investorite jaoks õiguskindlust. Ettepanekus määratakse kindlaks läbipaistvad ja avatud menetlused sadamateenuste pakkujate kindlaksmääramiseks, eeskirjad, et ära hoida võimalik ebaõiglaste hindade rakendamine ainuõigusi omavate käitajate poolt, ning eeskirjad, millega tagatakse avaliku sektori vahendite kasutamise läbipaistvus. Liikmesriikide parlamendid esitasid ettepaneku kohta seitse põhjendatud arvamust, mis esindasid 11 häält[43]. Peale selle saatsid kolm esinduskogu arvamuse poliitilise dialoogi raames, leidmata, et ettepanek oleks olnud kokkusobimatu subsidiaarsuse põhimõttega[44]. Mõned liikmesriikide parlamendid väitsid, et ettepaneku eesmärke saaks saavutada paremini nn pehme õiguse või direktiivi abil. Teised kritiseerisid, et liikmesriigid kaotaksid õiguse ja võimaluse jätkata oma sadamasektori reguleerimist siseriiklike õigusaktidega ning et kavandataval määrusel võib olla ebasoodne mõju majanduse ja infrastruktuuri toimimisele asjaomastes piirkondades. Oma vastustes väitis komisjon, et ettepanek võtta vastu määrus puudutab üksnes neid sadamaid, mis on osa üleeuroopalisest transpordivõrgust, mida Euroopa Parlament ja nõukogu pidas üleeuroopalist transpordivõrgu arendamist käsitleva määruse (EL) nr 1315/2013 kontekstis oluliseks nii siseturu kui ka ELi territoriaalse ühtekuuluvuse seisukohast. Määruses konkretiseeritakse aluslepingus sätestatud põhimõtted, mida sadamasektoris juba kohaldatakse, kehtestades kaks peamist põhireeglit: mittediskrimineerivad ja läbipaistvad turulepääsu tingimused sadamateenuste osutajatele ning avaliku sektori vahendite kasutamisel järgitavad finantsläbipaistvuse eeskirjad. Komisjon rõhutas, et tema kavatsuse kohaselt peaksid määruse sätted jääma liikmesriigisisese sadamasüsteemi korralduse küsimustes neutraalseks. Seoses õigusakti valikuga rõhutas komisjon, et ta eelistab direktiivile määrust, sest üks ettepaneku peamisi eesmärke oli tagada võrdsed tingimused, mis eeldab mõne, ent olulise reegli ühtset rakendamist. Peale selle toonitas komisjon, et määrusega jäetaks liikmesriikidele konkreetsete asjaolude arvessevõtmiseks vajalik paindlikkus ning et liikmesriikidele jääb võimalus valida eri turulepääsu vormide vahel. Näiteks ei sunnita neid avama konkurentsi jaoks teenuseid, mille puhul liikmesriik leiab, et nende reguleerimist tuleks tulenevalt nõuetekohaselt põhjendatud avalikust huvist jätkata. Veel rõhutas komisjon, et investorite ligimeelitamiseks on vaja üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvate ja eeskätt eri liikmesriikides asuvate sadamate vahelist moonutamata konkurentsi, mida liikmesriigid ei suudaks komisjoni meelest üksi saavutada. 4. Järeldused 2013. aastal jätkusid institutsioonidevahelised arutelud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse teemal. Märkimisväärne sündmus oli teise nn kollase kaardi menetluse algatamine liikmesriikide parlamentide poolt. Liikmesriikide parlamendid esitasid 2013. aastal 88 põhjendatud arvamust 36 erineva komisjoni dokumendi kohta. See tundub kinnitavat suundumust, mida oli täheldatud juba eelmistel aastatel: liikmesriikide parlamentidel on erinevad poliitilised huvid ja prioriteedid, millest nad lähtuvad, kui valivad komisjoni ettepanekuid kontrollimiseks subsidiaarsuse kontrolli mehhanismi raames. Ka ettepaneku kooskõla hindamisel subsidiaarsuse põhimõttega tunduvad nad lähtuvat erinevatest kriteeriumidest. Kõik seadusandlikku protsessi kaasatud institutsioonid osalesid aktiivselt subsidiaarsuse kontrolli tagamises. Komisjon jätkas põhjalike hindamistega, mille raames käsitleti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist eri etappides. Enne seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist esitas komisjon hinnangud (nt tegevuskavades ja mõjuhinnangutes) ning pärast nende vastuvõtmist tutvus komisjon liikmesriikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamustega, milles tõstatati subsidiaarsusega seotud küsimusi, ja vastas neile. Subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrollimise ja jälgimisega seotud küsimused olid omal kohal ka Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee tegevuskavas. Euroopa Parlament jätkas oma seadusandlike algatusraportite toetamist võimaliku ELi lisaväärtuse tõenduspõhise analüüsiga. Ka Regioonide Komitee tõhustas oma tööd subsidiaarsusega seotud küsimustes, võttes eelkõige esmakordselt vastu ja viies ellu oma subsidiaarsuse alase tööprogrammi. Lisa Komisjoni dokumendid, mille kohta komisjon sai 2013. aastal liikmesriikide parlamentidelt subsidiaarsuse põhimõtte järgimist käsitlevaid põhjendatud arvamusi[45] || Komisjoni dokument || Pealkiri || Põhjenda-tud arvamuste arv (protokoll nr 2) || Häälte arv (protokoll nr 2)[46] || Põhjendatud arvamusi esitanud liikmesriigi esinduskogu 1 || COM(2013) 534 || Ettepanek: määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta || 13[47] || 18 (ületati nn kollase kaardi menetluse algatamiseks vajalik künnis[48]) || Küprose Vouli ton Antiprosopon (2 häält) Tšehhi Vabariigi Senát (1 hääl) Prantsusmaa Sénat (1 hääl) Ungari Országgyűlés (2 häält) Iirimaa Houses of the Oireachtas (mõlemad kojad – 2 häält) Malta Kamra tad-Deputati (2 häält) Rumeenia Camera Deputaților (1 hääl) Sloveenia Državni zbor (1 hääl) Rootsi Riksdag (2 häält) Madalmaade Eerste Kamer (1 hääl) Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl) Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl) Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl) 2 || COM(2013) 133 || Ettepanek: direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik || 9[49] || 13 || Belgia Vlaams Parlement (1 hääl) Soome Eduskunta (2 häält) Saksamaa Bundesrat (1 hääl) Iirimaa Houses of the Oireachtas (mõlemad kojad – 2 häält) Leedu Seimas (2 häält) Poola Senat (1 hääl) Rootsi Riksdag (2 häält) Madalmaade Eerste Kamer (1 hääl) Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl) 3 || COM(2012) 788 || Ettepanek: direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta || 7 || 11 || Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna (1 hääl) Taani Folketing (2 häält) Kreeka Vouli ton Ellinon (2 häält) Itaalia Senato della Republica (1 hääl) Portugali Assembleia da República (2 häält) Rumeenia Camera Deputaților (1 hääl) Rootsi Riksdag (2 häält) 4 || COM(2013) 296 || Ettepanek: määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbi-paistvuse raamistik || 7[50] || 11 || Prantsusmaa Assemblée nationale (1 hääl) Itaalia Senato della Republica (1 hääl) Läti Saeima (2 häält) Malta Kamra tad-Deputati (2 häält) Poola Sejm (1 hääl) Hispaania Congreso de los Diputados ja Senado (mõlemad kojad – 2 häält) Rootsi Riksdag (2 häält) 5 || COM(2013) 28[51] || Ettepanek: määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveo-teenuste siseturu avamist || 6 || 9 || Austria Bundesrat (1 hääl) Leedu Seimas (2 häält) Luksemburgi Chambre des Députés (2 häält)[52] Rootsi Riksdag (2 häält)[53] Madalmaade Eerste Kamer (1 hääl)[54] Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Ettepanek: direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveo-teenuste turu avamise ja raudtee-infrastruktuuri juhtimise osas || 6 || 9 || Prantsusmaa Sénat (1 hääl) Leedu Seimas (2 häält) Luksemburgi Chambre des Députés (2 häält)[57] Rootsi Riksdag (2 häält)[58] Madalmaade Eerste Kamer (1 hääl)[59] Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorganite liikmete seas ja sellega seotud meetmeid || 5[62] || 5 || Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna (1 hääl)[63] Poola Sejm (1 hääl) Poola Senat (1 hääl) Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl) Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl)[64] 8 || COM(2013) 627 || Ettepanek: määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 || 4[65] || 7 || Austria Bundesrat (1 hääl) Iirimaa Houses of the Oireachtas (mõlemad kojad – 2 häält) Malta Kamra tad-Deputati (2 häält) Rootsi Riksdag (2 häält) 9 || COM(2013) 27[66] || Ettepanek: määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 || 3 || 5 || Leedu Seimas (2 häält) Rumeenia Senatul (1 hääl) Rootsi Riksdag (2 häält)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Ettepanek: direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) || 3 || 5 || Leedu Seimas (2 häält) Rumeenia Senatul (1 hääl) Rootsi Riksdag (2 häält)[69] 11 || COM(2013) 173 || Ettepanek: määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoos-töö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK || 3[70] || 4 || Belgia Chambre des Représentants (1 hääl) Saksamaa Bundesrat (1 hääl) Hispaania Congreso de los Diputados ja Senado (mõlemad kojad – 2 häält) 12 || COM(2012) 615[71] || Komisjoni teatis „Sooline tasakaal äriühingute juhtorganites: abiks aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamisel” || 2 || 2 || Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna (1 hääl)[72] Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Ettepanek: direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuesti sõnastatud) || 2 || 4 || Leedu Seimas (2 häält) Rootsi Riksdag (2 häält)[75] 14 || COM(2013) 147 || Ettepanek: määrus kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta || 2 || 2 || Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl) Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl) 15 || COM(2013) 262 || Ettepanek: määrus, milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus) || 2 || 2 || Austria Bundesrat (1 hääl) Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl) 16 || COM(2013) 472 || Ettepanek: määrus Euroopa Ravimiametile inimtervishoius kasutatavate ravimite ravimiohutuse toimingute eest makstavate tasude kohta || 2[76] || 4 || Kreeka Vouli ton Ellinon (2 häält) Hispaania Congreso de los Diputados ja Senado (mõlemad kojad – 2 häält) 17 || COM(2013) 618[77] || Ettepanek: direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimum-eeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta) uimasti määratluse osas || 2 || 2 || Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl)[78] Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Ettepanek: määrus uute psühhoaktiivsete ainete kohta || 2 || 2 || Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl)[81] Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl)[82] 19 || COM(2013) 721 || Ettepanek: direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksu-süsteemi, standardse käibe-deklaratsiooni osas || 2 || 2 || Prantsusmaa Sénat (1 hääl) Saksamaa Bundesrat (1 hääl) 20 || COM(2012) 724 || Ettepanek: määrus, millega muudetakse teatavaid õigusakte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas || 1[83] || 2 || Hispaania Congreso de los Diputados ja Senado (mõlemad kojad – 2 häält) 21 || COM(2013) 48[84] || Ettepanek: direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus || 1 || 2 || Rootsi Riksdag (2 häält) 22 || COM(2013) 71 || Ettepanek: direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas || 1 || 2 || Rootsi Riksdag (2 häält) 23 || COM(2013) 151 || Ettepanek: direktiiv kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud) || 1 || 2 || Kreeka Vouli ton Ellinon (2 häält) 24 || COM(2013) 168 || Muudetud ettepanek: direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustus-süsteemidega || 1[85] || 2 || Hispaania Congreso de los Diputados ja Senado (mõlemad kojad – 2 häält) 25 || COM(2013) 207 || Ettepanek: direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ seoses mittefinantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamisega suurte äriühingute ja kontsernide poolt || 1 || 2 || Eesti Riigikogu (2 häält) 26 || COM(2013) 228 || Ettepanek: määrus, millega edendatakse kodanike ja ettevõtjate vaba liikumist, lihtsustades teatavate avalike dokumentide vastuvõtmist Euroopa Liidus, ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 || 1 || 1 || Rumeenia Senatul (1 hääl) 27 || COM(2013) 260 || Ettepanek: määrus loomatervise kohta || 1 || 1 || Austria Bundesrat (1 hääl) 28 || COM(2013) 265 || Ettepanek: määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitse-vahendite eeskirjade kohaldamine || 1 || 2 || Luksemburgi Chambre des Députés (2 häält) 29 || COM(2013) 267 || Ettepanek: määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta || 1 || 1 || Austria Bundesrat (1 hääl) 30 || COM(2013) 409 || Ettepanek: määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aero-navigatsiooni-teenuste valdkonnas || 1 || 2 || Malta Kamra tad-Deputati (2 häält) 31 || COM(2013) 410 || Ettepanek: määrus ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta (uuesti sõnastatud) || 1 || 2 || Malta Kamra tad-Deputati (2 häält) 32 || COM(2013) 520 || Ettepanek: määrus, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimis-ühingute solveerimiseks ühtse solveerimis-mehhanismi ja ühtse pankade solveerimisfondi raames ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1093/2010 || 1 || 2 || Rootsi Riksdag (2 häält) 33 || COM(2013) 535 || Ettepanek: määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigus-alase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta || 1 || 1 || Tšehhi Vabariigi Senát (1 hääl) 34 || COM(2013) 550 || Ettepanek: määrus kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta || 1 || 1 || Prantsusmaa Sénat (1 hääl) 35 || COM(2013) 620 || Ettepanek: määrus invasiivsete võõrliikide sissetoomise ja levitamise ennetamise ja ohjamise kohta || 1 || 1 || Austria Bundesrat (1 hääl) 36 || COM(2013) 641 || Ettepanek: määrus finants-instrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta || 1 || 1 || Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl) Põhjendatud arvamusi dokumentide kohta eraldi arvestatuna || 99 Põhjendatud arvamused, mis hõlmavad mitut dokumenti[86] || 11[87] Saadud põhjendatud arvamusi KOKKU || 88 [1] COM(2014) XXX (final). [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_et.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 (final). [6] COM(2013) 721 (final). [7] COM(2013) 641 (final). [8] Komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatis „Aruka reguleerimise aluste tugevdamine – hindamise parandamine”, COM(2013) 686 (final). [9] Vt joonealune märkus 44. [10] COM(2013) 534 (final). [11] Komisjon sai 88 põhjendatud arvamust, mõnes neid käsitleti enam kui üht dokumenti. [12] COM(2013) 133 (final). [13] COM(2012) 788 (final). [14] COM(2013) 296 (final). [15] CdR 2336/2012, mille Regioonide Komitee büroo võttis vastu 30. jaanuaril 2013. [16] 1. ELi jäätmepoliitika ja jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamine; 2. sadamate pakett (asendas algselt välja valitud sinise vööndi algatuse); 3. linnaline liikumiskeskkond; 4. e-arveldamine riigihangete puhul ja 5. keskkonnaalane kliima- ja energiahindamise raamistik, et võimaldada ohutut ja turvalist ebatraditsiooniliste süsivesinike tootmist. [17] a) algatused peaksid pakkuma kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele selget poliitilist huvi; b) algatustel peaks olema seos kohalike ja piirkondlike ametiasutuste pädevustega ning c) algatustel peaks olema võimalik subsidiaarsuse mõõde. [18] See metoodika võimaldab teha kiire eelanalüüsi ELi õigusaktide võimaliku mõju kohta piirkondade arengule. Selles on ühendatud näitajapõhine standardvahend võimalusega koguda seminaride kaudu süstemaatiliselt eksperditeadmisi. See hõlmab võimalikku mõju üldisel tasandil ühiste näitajatega Euroopa NUTS 2 piirkondade kohta. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx. [24] Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1). [25] Otsus kohtuasjas T-420/05 R: Vischim vs. komisjon (EKL 2009, lk II‑3841, punkt 223). [26] Komisjoni määrus (EL) nr 737/2010, 10. august 2010, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 216, 17.8.2010, lk 1). [27] Otsus kohtuasjas C-491-01: British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco (EKL 2002, lk I-11453, punkt 179). [28] COM(2013) 534 (final). [29] Küprose Vouli ton Antiprosopon (2 häält), Tšehhi Vabariigi Senát (1 hääl), Prantsusmaa Sénat (1 hääl), Ungari Országgyűlés (2 häält), Iirimaa Houses of the Oireachtas (mõlemad kojad – 2 häält), Malta Kamra tad-Deputati (2 häält), Rumeenia Camera Deputaților (1 hääl), Sloveenia Državni zbor (1 hääl), Rootsi Riksdag (2 häält), Madalmaade Eerste Kamer (1 hääl), Madalmaade Tweede Kamer (1 hääl), Ühendkuningriigi House of Commons (1 hääl) ja Ühendkuningriigi House of Lords (1 hääl). [30] Iga liikmesriigi parlamendil on kaks häält. Kui liikmesriigi parlament on kahekojaline, antakse mõlemale kojale üks hääl. Mõlemal kojal on õigus esitada põhjendatud arvamusi iseseisvalt. [31] Poola Senat, Saksamaa Bundesrat, Portugali Assembleia da República, Rumeenia Senatul, Itaalia Senato della Repubblica, Prantsusmaa Assemblée nationale, Soome Eduskunta. 2014. aastal esitati veel täiendavaid arvamusi. [32] Komisjon vastas nendele subsidiaarsusega mitteseotud märkustele liikmesriikide parlamentidele saadetud eraldi kirjades. [33] COM(2013) 851 (final). [34] COM(2013) 133 (final). [35] Belgia Sénat, Soome Eduskunta, Saksamaa Bundesrat, Iirimaa Houses of the Oireachtas (mõlemad kojad), Leedu Seimas, Poola Senat, Rootsi Riksdag, Madalmaade Eerste Kamer, Madalmaade Tweede Kamer. [36] Itaalia Senato della Repubblica, Taani Folketing, Eesti Riigikogu, Rumeenia Senatul ja Portugali Assembleia da República. [37] COM(2012) 788. [38] Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna (1 hääl), Taani Folketing (2 häält), Kreeka Vouli ton Ellinon (2 häält), Itaalia Senato della Repubblica (1 hääl), Portugali Assembleia da República (2 häält), Rumeenia Camera Deputaților (1 hääl) and Rootsi Riksdag (2 häält). [39] Austria Bundesrat, Tšehhi Vabariigi Sénat, Saksamaa Bundesrat, Prantsusmaa Assemblée nationale, Poola Senat, Rumeenia Senat, Slovakkia Národná Rada, Ungari Országgyűlés. [40] Bulgaaria Narodno Sabranie ja Itaalia Camera dei Deputati. [41] Vt otsus kohtuasjas C-491-01: British American Tobacco (EKL 2002, lk I-11453). [42] COM(2013) 296. [43] Prantsusmaa Assemblée nationale (1 hääl), Itaalia Senato della Repubblica (1 hääl), Läti Saeima (2 häält), Malta Kamra tad-Deputati (2 häält), Poola Sejm (1 hääl), Hispaania Congreso de los Diputados and Senado (mõlemad kojad – 2 häält) ja Rootsi Riksdag (2 häält). [44] Portugali Assembleia da República, Poola Senat ja Saksamaa Bundesrat. [45] Selleks et arvamust saaks lugeda protokollis nr 2 määratletud põhjendatud arvamuseks, tuleb riigil selles selgitada, miks seadusandlik ettepanek ei vasta liikmesriigi parlamendi meelest subsidiaarsuse põhimõttele, ja see tuleb saata komisjonile kaheksa nädala jooksul alates ettepaneku edastamisest liikmesriikide parlamentidele. [46] Protokolli nr 2 alusel on iga liikmesriigi parlamendil kaks häält. Kahekojalise parlamendi puhul on mõlemal kojal üks hääl. Kui põhjendatud arvamused seadusandliku akti eelnõu subsidiaarsuse põhimõttele mittevastavuse kohta esindavad vähemalt kolmandikku liikmesriikide parlamentidele antud häälte üldarvust, saavutatakse kollase kaardi künnis, st eelnõu tuleb uuesti läbi vaadata. Horvaatia ühinemisega 1. juulil 2013 on kolmandik liikmesriikide parlamentidele antud häälte üldarvust (56) 19 häält. [47] Neist ühe esitasid Iirimaa Houses of Oireachtase kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [48] Kui seadusandliku akti eelnõu esitamisel on tuginetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 76 (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kohta), on kollase kaardi künnis saavutatud protokolli nr 2 kohaselt juhul, kui põhjendatud arvamused esindavad vähemalt neljandikku liikmesriikide parlamentidele antud häälte üldarvust. Horvaatia ühinemisega 1. juulil 2013 on neljandik liikmesriikide parlamentidele antud häälte üldarvust (56) 14 häält. [49] Neist ühe esitasid Iirimaa Houses of the Oireachtase kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [50] Neist ühe esitasid Hispaania esinduskogu kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [51] Neljas selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka mitut muud komisjoni dokumenti. [52] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Luksemburgi Chambre des Députés, käsitleti komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [53] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Rootsi Riksdag, käsitleti komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti. [54] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Madalmaade Eerste Kamer, käsitleti komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [55] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Madalmaade Tweede Kamer, käsitleti komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [56] Neljas selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka mitut muud komisjoni dokumenti. [57] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Luksemburgi Chambre des Députés, käsitleti komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [58] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Rootsi Riksdag, komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti. [59] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Madalmaade Eerste Kamer, komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [60] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Madalmaade Tweede Kamer, komisjoni dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29. [61] Kahes selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka komisjoni dokumenti COM(2012) 615. [62] Komisjon sai enne 1. jaanuari 2013 selle dokumendi kohta kolm põhjendatud arvamust, mille esitasid Taani Folketing, Rootsi Riksdag ning Madalmaade esinduskogu kaks koda – Eerste Kamer ja Tweede Kamer. [63] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna, käsitleti komisjoni dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [64] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, käsitleti komisjoni dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [65] Neist ühe esitasid Iirimaa Houses of Oireachtase kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [66] Ühes selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka komisjoni dokumente COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31. [67] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Rootsi Riksdag, komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti. [68] Ühes selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ja COM(2013) 30. [69] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Rootsi Riksdag, komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti. [70] Neist ühe esitasid Hispaania esinduskogu kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [71] Selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamustes käsitleti ka komisjoni dokumenti COM(2012) 614. [72] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna, komisjoni dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [73] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, komisjoni dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615. [74] Selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuses käsitleti ka komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ja COM(2013) 31. [75] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Rootsi Riksdag, komisjoni dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti. [76] Neist ühe esitasid Hispaania esinduskogu kaks koda ühiselt ja seda võetakse arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [77] Selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamustes käsitleti ka komisjoni dokumenti COM(2013) 619. [78] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, käsitleti komisjoni dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [79] Selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, käsitleti komisjoni dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [80] Selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamustes käsitleti ka komisjoni dokumenti COM(2013) 618. [81] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, komisjoni dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [82] Nagu eespool märgitud, käsitleti selles põhjendatud arvamuses, mille esitas Ühendkuningriigi House of Lords, komisjoni dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619. [83] Selle põhjendatud arvamuse esitasid Hispaania esinduskogu kaks koda ühiselt ja seda võetaks arvesse ühe põhjendatud arvamusena. [84] Ühes selle komisjoni dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamustes käsitleti ka komisjoni dokumenti JOIN(2013) 1. [85] Selle põhjendatud arvamuse esitasid Hispaania esinduskogu kaks koda ühiselt ja seda võeti arvesse üheks põhjendatud arvamusena. [86] Kuna mõnes põhjendatud arvamuses käsitletakse mitut dokumenti, on tabelisse märgitud iga dokumendi kohta esitatud põhjendatud arvamuste arv. Selleks et välja tuua komisjonile laekunud põhjendatud arvamuste arv, on enam kui üht dokumenti käsitlevate põhjendatud arvamuste arv maha arvatud. [87] Nagu eespool märgitud, viitab see ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Luksemburgi Chambre des Députés ning milles on käsitletud dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Rootsi Riksdag ning milles on käsitletud dokumente COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ja COM(2013) 31 ehk neljandat raudteepaketti; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Madalmaade Eerste Kamer ning milles on käsitletud dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Madalmaade Tweede Kamer ning milles on käsitletud dokumente COM(2013) 28 ja COM(2013) 29; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Tšehhi Vabariigi Poslanecká sněmovna ning milles on käsitletud dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Ühendkuningriigi House of Lords ning milles on käsitletud dokumente COM(2012) 614 ja COM(2012) 615; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Ühendkuningriigi House of Commons ning milles on käsitletud dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619; ühele põhjendatud arvamusele, mille on esitanud Ühendkuningriigi House of Lords ning milles on käsitletud dokumente COM(2012) 618 ja COM(2012) 619.