Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määruse artiklis 17 on ette nähtud, et komisjon peab läbi vaatama liikmesriikide artikli 7 kohaselt esitatud heiteandmed ja artikli 16 kohaselt edastatud lisateabe.

Riiklikud asutused vastutavad esitatud andmete kvaliteedi hindamise ning üksikute käitiste esitatud teabe piisava terviklikkuse, järjepidevuse ja täpsuse tagamise eest. Nagu eelmises rakendamisaruandes märgitud, on aruanded õhku eralduvate saasteainete kohta tänu seire teostatavusele kõige põhjalikumad. Andmeid jäätmete ja heite ülekannete kohta pinnasesse on suhteliselt vähe.

Kõik liikmesriigid esitasid oma iga-aastased andmed 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta kohta. Komisjon pidi võtma järelmeetmeid, et ergutada teatavaid liikmesriike andmeid esitama. Need üksikjuhtumid lahendati siiski kiiresti ja komisjon ei ole algatanud ametlikke rikkumismenetlusi.

Kõik liikmesriigid on Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määruse rakendanud. Kuna määrus pakub huvi Euroopa Majanduspiirkonnale, on see rakendatud ka Norras, Islandil ja Liechtensteinis. Kui lisada sellele Šveitsi ja Serbia esitatud andmed, siis on määrusel ootamatu, kuid kasulik täiendav geograafiline ulatus.

Kuigi suunised on aruannete esitamisel äärmiselt kasulikud, on need nüüdseks 11 aastat vanad ja neid tuleks ajakohastada. Ajakohastamise raames tuleks täpsustada suunistega praegu hõlmatud küsimuse ning käsitleda rakendusküsimusi ja suuniste esmase avaldamise järel omandatud kogemusi.

Selleks et aidata liikmesriikidel Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit ühtselt rakendada, avaldas komisjon 2006. aastal juhenddokumendi, milles selgitatakse, kes ja mille kohta peab aru andma ning kuidas tuleb andmeid esitada. See sisaldab ka soovituslikku loetelu sektoritest ja saasteainetest, mille kohta andmeid oodatakse.

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister ning sellega seotud otsinguvahendid on kavandatud selliselt, et muuta juurdepääs võimalikult lihtsaks. Selle tulemusena on Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistril palju (keskmiselt 242 külastust päevas) ja väga erinevaid külastajaid (kaasa arvatud avalikud asutused, eraettevõtjad ja üldsus).

Andmeid peamiste saasteainete kohta esitavad ligikaudu 30 000 tööstuskäitise käitajat ning neid säilitatakse Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris. Andmed hõlmavad peamiste tööstussektorite rohkem kui 65 tegevusala, mis on määruses kindlaks määratud. Kõnealused tööstussektorid on tihedalt (kuid mitte täpselt) kooskõlla viidud tööstusheite direktiiviga reguleeritud tegevusalade nimekirjaga.

Alates sellest, kui Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister hakkas 2007. aastal liikmesriikidelt andmeid saama, on see muutunud kindlaks iga-aastase teabe allikaks Euroopa suuremahulisest tööstustegevusest põhjustatud heite kohta. Keskkonnaalane teave avaldatakse tasuta EEA hallataval ja hooldataval interaktiivsel veebisaidil.

Liikmesriikide poolt artikli 16 kohaselt esitatud vastused rakendamist käsitlevatele küsimustele on kättesaadavad EEA aruandluskohustuste andmebaasis . Vastuseid analüüsitakse Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri hindamist toetavas uuringus . Peamised tähelepanekud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamise kohta on esitatud allpool.

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määruse artikli 20 kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse rikkumiste korral. Liikmesriigid on teatanud mitmesugustest haldus- ja kriminaalmenetlustest ning trahvide ülemmäärade laiast vahemikust. Aruandlusperioodil määras tegelikke karistusi viis liikmesriiki. Kaks muud liikmesriiki märkis, et käitajate suhtes algatati rikkumismenetlused, kuid need tühistati pärast andmete esitamist. Nendest tõenditest nähtub, et liikmesriigid on kehtestanud tõhusad karistused ja trahvid, et tagada asjaomaste käitajate puhul Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri aruandekohustuste täitmine.

Kaheksa liikmesriiki märkis, et nad olid kasutanud artikli 11 konfidentsiaalsussätteid selleks, et jätta andmed Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile esitamata.

EEA teeb seoses esitatud andmetega arvukaid kvaliteedi tagamise kontrolle ning kui leitakse andmevigu, on liikmesriikidel võimalik teha parandusi. Hindamisperioodi jooksul kasutas andmete uuesti esitamise võimalust kokku neli liikmesriiki – kõikidel juhtudel selleks, et parandada vigu aruandeühikutes.

Enamik liikmesriike on teatanud, et Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri andmed esitatakse elektrooniliselt ning kolm liikmesriiki on sõnaselgelt teada andnud, et keelduvad paberil esitatud andmeid vastu võtmast.

Probleemid, millega liikmesriigid on Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri andmete esitamisel kokku puutunud, on kõige sagedamini seotud infotehnoloogia ja käitajate puudulike teadmistega (mis põhjustab vigu seoses aruannetes esitatud ainete ja ühikutega). Probleemide allikana on esile tõstetud kooskõlastamatust Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri ning tööstusheidete direktiivi vahel, eelkõige jäätmekäitluse ja prügilatega seotud tegevuse puhul.

d)komisjon töötab välja juhenddokumendi, et soodustada liikmesriikide tegevuse ühtlustamist ning

e)komisjon esitab iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamise kohta.

3.2Hindamise tulemused

Hindamiskriteeriume hinnatakse järgmiselt.

·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister on tõhus vahend, kuna selles on esitatud tööstusheite kohta väga põhjalik ja üksikasjalik andmestik. Sidusrühmad hindavad kõrgelt Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri väärtuslikku panust keskkonnateabele juurdepääsu tagamisel. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri andmete terviklikkus ja kvaliteet on hea ning paraneb aja jooksul veelgi. Andmete tõlgendamisel aitaks lisateave jõuda laiema avalikkuseni.

·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistril on tõhususe osas head tulemused. Enamik andmete esitajatest märkis, et Kiievi protokollile lisanduvate Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri aruandlusnõuete täitmiseks oli vaja minimaalseid jõupingutusi; andmehaldurid märkisid, et jõupingutused olid proportsionaalsed Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri avalikust kättesaadavusest tuleneva märkimisväärse kasuga. Artiklis 16 sätestatud liikmesriikide kohustus esitada iga kolme aasta järel aruanne Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri üldise rakendamise kohta tundub samas olevat piiratud kasuteguriga, mis tähendab, et seda võiks lihtsustada.

·Kuigi register iseenesest on ühtne, tõstatati mõned küsimused Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri sidususe kohta asjaomaste keskkonnaalaste õigusaktide, näiteks tööstusheidete direktiivi ja jäätmeid käsitleva õigustiku alusel esitatud andmetega.

·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister on jätkuvalt asjakohane, kuna selles on esitatud üksikasjalik ja põhjalik andmestik, millele üldsus kergesti juurde pääseb. Tänu sellele aitab Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister suurel määral kaasa läbipaistvusele ja üldsuse osalemisele keskkonnaalaste otsuste tegemisel.

·Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister pakub Kiievi protokolli nõuetest kaugemale ulatuvat lisaväärtust, tagades protokolli ühtse rakendamise kõikides liikmesriikides. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri kasutajad hindavad seda piiriülest ühtsust, kuna see pakub läbipaistvust tööstuslike tegevusvaldkondade tekitatud saasteainete heite kohta ja võimaldab liikmesriikide vahelist võrdlevat hindamist. EEA riikide tööstussaaste profiilid on hea näide, kuidas Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri andmeid kasutatakse väärtuse lisamiseks poliitikakujundajate, tööstuse ja üldsuse jaoks.

Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määrus on ELi õigustikus oluline vahend ja täidab oma eesmärki.

4. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri võimalik täiendamine

4.1. 2013. aasta rakendamisaruandest tulenevad meetmed

Komisjoni 2013. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule tehti järeldus, et Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri määrust on suhteliselt hästi rakendatud, kuid määrati kindlaks valdkonnad, kus oleks võimalik teha parandusi. Aruande esitamisele järgnenud neljal aastal on täheldatud pidevat paranemist, peamiselt seetõttu, et käitajad, pädevad asutused ja üldsus on omandanud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri kasutamisel kogemusi. 2013. aasta aruandes kindlaks tehtud kolme peamist parandamist vajavat valdkonda uuesti läbi vaadates on oluline märkida järgmist.

a) Andmete kvaliteedi parandamine ja kasutajate usalduse suurendamine

Käitajad ja liikmesriigid on vastavalt määrusele kohustatud esitama Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile kvaliteetseid andmeid. Kuigi andmetes esineb endiselt kohati vigu, on komisjonile esitatud andmed nüüd terviklikumad, järjepidevamad ja täpsemad, suuresti tänu aruandlussüsteemi täiustatud automaatkontrollidele. Enamik andmetesse allesjäänud vigadest avastatakse EEA mitteametliku läbivaatamise käigus ja liikmesriikidel on võimalik teha andmete uuesti esitamise kaudu parandusi.

2013. aasta aruandes oli ette nähtud liikmesriikide suhtes rikkumismenetluste kasutamine, et andmete kvaliteeti parandada, kuid selle võimaluse kasutamine ei ole olnud vajalik.