EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 12.12.2017 COM(2017) 779 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kaheteistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta





I. SISSEJUHATUS Käesolev aruanne on kaheteistkümnes kuuaruanne, milles käsitletakse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes. On möödunud peaaegu aasta 19. detsembri 2016. aasta terrorirünnakust Berliini jõuluturul, milles hukkus 12 ja sai vigastada 56 inimest ning mille pani toime isik, kes kasutas piirivalve- ja õiguskaitseametnike eest kõrvalehoidmiseks mitut identiteeti. Kõnealune intsident ja teised terrorirünnakud, mille on toime pannud mitut identiteeti kasutanud isikud, näiteks 2017. aasta oktoobris Marseille´s toimunud pussitamine, ei rõhuta mitte ainult liikmesriikide ametiasutuste vahelise tõhusa teabejagamise olulisust, vaid ka komisjoni poolt 2016. aasta oktoobris alustatud töö äärmist tähtsust ELi teabehalduses selliste puuduste kõrvaldamisel, mis praegu võimaldavad isikul esineda ELi erinevates andmebaasides erinevate identiteetide all. Käesoleva aruandega ühes paketis esitatud infosüsteemide koostalitlusvõimet käsitlevate määruste ettepanekute eesmärk on piirata terroristide ja kurjategijate võimalusi kasutada identiteedipettuste toimepanemiseks ära olemasolevaid puudusi. Ettepanekute eesmärk on kaitsta paremini ELi välispiiri, tõsta sisejulgeoleku taset ning parandada rände haldamist. Ettepanekud kujutavad endast mitte ainult muutust viisis, kuidas EL haldab julgeoleku, piirivalve ja rände haldamisega seotud teavet, vaid ka selles, kuidas need andmed liikmesriikide ametiasutustele kättesaadavaks tehakse, st õige teave, õigel ajal ja õiges kohas. Arvestades kõnealuste ettepanekute keskset tähtsust piirivalve- ja õiguskaitseasutuste tõhususe suurendamise seisukohast, kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles arutama koostalitlusvõimet käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid esmase prioriteedina ning jõudma individuaalseid infosüsteeme käsitlevate ülejäänud esitatud seadusandlike ettepanekute osas kiiresti üksmeelele, et eesliinil töötavatel ametnikel oleks võimalik kasutada kodanike kaitsmiseks vajalikku teavet. Seetõttu keskendub käesolev aruanne järgmistele sammudele julgeoleku, piirivalve ja rände haldamisega seotud tugevamate ja arukamate infosüsteemide loomise suunas, et muuta ELi infosüsteemide andmearhitektuur tõhusamaks ja tulemuslikumaks, tagades samal ajal täieliku kooskõla andmekaitsenõuetega. Käesolevas aruandes tehakse ka kokkuvõte mitmest meetmest, mis on suunatud olemasolevate infosüsteemide pakutavate võimaluste maksimaalsele ärakasutamisele, hõlmates õigusloomealast tegevust ja käimasolevat tööd, et tagada ELi infosüsteemide täieulatuslik rakendamine ja tõhusam kohaldamine. 2017. aasta oktoobrikuisel Euroopa Ülemkogul anti ülevaade Bratislava tegevuskava rakendamisest ning märgiti ära ELi märkimisväärsed edusammud eelkõige sisejulgeoleku valdkonna neljas alamvaldkonnas: tõhusam koostöö ja teabevahetus, tihedam piirikontroll ja andmebaaside omavaheline ühendatus, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) arendamine ning radikaliseerumise vastu võetavad süstemaatilised meetmed. Käesolevast aruandest selgub, et kõigis nimetatud valdkondades tehti viimase kahe kuu jooksul täiendavaid edusamme. II. JULGEOLEKU, PIIRIVALVE JA RÄNDE HALDAMISE TUGEVAMAD JA ARUKAMAD INFOSÜSTEEMID Hiljutised küsitlused näitavad ELi kodanike tugevat toetust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse raames teabe jagamise laiendamisele kogu ELis. ELi süsteemidest kogutud andmed täidavad olulist rolli, toetades liikmesriikide ametiasutusi välispiiri haldamisel, kuritegevuse ja terrorismivastases võitluses ning ebaseadusliku rände ohjeldamisel. Kõnealuse ELi lisaväärtuse maksimeerimiseks peab ELi süsteemide abil kogutav teave olema täielik, täpne ja usaldusväärne. Praegu on aga andmed killustatud, keerukas vormis ja neid on raske kasutada. Nende puuduste kõrvaldamiseks kooskõlas komisjoni 2016. aasta aprilli teatisega on töö keskendunud kolmele valdkonnale: olemasolevatest infosüsteemidest saadava kasu maksimeerimine, puuduste kõrvaldamiseks uute ja täiendavate meetmete välja töötamine ning infosüsteemide koostalitlusvõime parandamine. 1.Infosüsteemide koostalitlusvõime parandamine Esiteks aitavad kavandatavad meetmed ametnikel kohapeal olemasolevaid andmeid parimal moel kasutada. Euroopa otsinguportaal on ühtne kontaktpunkt, mis võimaldab kooskõlas kasutajate kasutusõigustega samaaegseid otsinguid mitmes ELi infosüsteemis ning asjaomastes Europoli ja Interpoli andmebaasides. See annab ametnikele kohapeal tõhusa, kiire ja sujuva juurdepääsu nende tööks vajalikele andmetele ning kaotab praeguse keeruka vajaduse teha otsuseid selle kohta, millist andmebaasi teatavas olukorras kontrollida. Teiseks võimaldab biomeetriliste andmete kasutamine liikmesriikide ametiasutustel kavandatud meetmete abil avastada mitme identiteedi kasutajad ja astuda vastu identiteedipettustele. Ühine biomeetriliste andmete võrdlemise teenus võimaldab biomeetriliste andmete otsinguid mitmest kesksüsteemist ja nende andmete võrdlust, ühine isikuandmete hoidla aga sisaldab ELi infosüsteemides sisalduvate kolmandate riikide kodanike jagatud biograafilisi ja biomeetrilisi isikuandmeid. Nendele kahele koostalitluse komponendile toetudes kontrollitakse mitme identiteedi kasutaja detektor abil, kas identiteet, mille kohta päring esitati, on registreeritud ühes või mitmes sellega seotud süsteemis. Iga kord, kui sisserände- või varjupaigaametnikud registreerivad isiku ELi infosüsteemides, või kui politsei- või piirivalveametnik teeb isiku suhtes päringu kõnealustes süsteemides, teavitatakse neid, kas kõnealune isik on erineva identiteedi all juba teada, või kas see isik kasutab mitut identiteeti. Sellega kõrvaldatakse praegused puudused ja pimealad, mida terroristid ja kurjategijad üritavad mitme või valeidentiteedi taha peitudes ära kasutada. Kolmandaks võimaldavad kavandatavad meetmed politseiametnikel kontrollida oma territooriumil kiirelt ja tõhusalt isikusamasust. Selliste kontrollide ajal on politseiametnikel juurdepääs nende kolmandate riikide kodanike isikuandmetele, kelle andmed on salvestatud ELi infosüsteemides, mis võimaldab korrektset tuvastamist ja mitme identiteedi kasutamise kindlaks tegemist. See parandab märkimisväärselt liikmesriikide territooriumil tehtavate kontrollide tõhusust, mis on ka kooskõlas komisjoni soovitusega proportsionaalsete politseikontrollide ja politseikoostöö kohta Schengeni alal. Täiendamaks neid koostalitluse komponente, teeb komisjon ka ettepaneku lihtsustada ja ühtlustada õiguskaitseasutuste juurdepääsu muudele kui õiguskaitsealastele süsteemidele, kehtestades selleks uue kaheastmelise andmete kasutamist käsitleva lähenemisviisi. Õiguskaitseasutused saavad juba kehtivate õigusnormide alusel teha terrorismi ja teiste raskete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil päringuid muudes kui õiguskaitsealastes infosüsteemides. Neid süsteeme hallatakse aga erinevate juurdepääsutingimuste ja kaitsemeetmete alusel ning mõned kehtivad õigusnormid takistavad nende süsteemide seaduslikku kasutamist kõnealuste ametiasutuste poolt. Uue kaheastmelise andmete kasutamist käsitleva lähenemisviisi kohaselt kontrollib õiguskaitseametnik kõigepealt paralleelselt kõiki ühises isikuandmete hoidlas andmeid säilitavaid süsteeme, et teada saada, kas mõnes kõnealuses süsteemis on andmeid päringus esitatud isiku kohta. Andmekaitse tagamiseks antakse vastus ainult päringutabamuse olemasolu või selle puudumise kohta. Ametnikul ei oleks juurdepääsu vastavas süsteemis olevatele andmetele, vaid ta saaks teabe selliste andmete olemasolu või nende puudumise kohta. Teises etapis oleks ametnikul võimalik taotleda täielikku juurdepääsu päringutabamusega infosüsteemidele, esitades eraldi juurdepääsutaotluse igale asjaomasele süsteemile kooskõlas iga asjaomase süsteemi jaoks kehtestatud eeskirjadega. Ametnik peaks, nagu praegugi, põhjendama süsteemile juurdepääsu vajadust kooskõlas kõnealuse infosüsteemi juurdepääsuõiguste ja eesmärgikohasuse põhimõttega, järgnev täielik juurdepääs sõltuks määratud ametiasutuse eelnevast nõusolekust ning jätkuvalt oleks vajalik konkreetse kasutajatunnuse ja sisselogimisandmete olemasolu. Pärast kaheastmelise andmete kasutamist käsitleva lähenemisviisi kohaldamist ei ole enam vaja teha eelnevat otsingut siseriiklikes andmebaasides ning käivitada otsuse 2008/615/JSK (Prümi kontroll) kohast eelnevat otsingut teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis. Koostalitlusvõimet käsitlevad ettepanekud on kooskõlas põhiõigustega ja edendavad neid, eelkõige õigust andmekaitsele. Isikuandmete kaitse uue tervikliku raamistiku kehtestamine ELis ning olulised edusammud tehnoloogia ja IT-turbe vallas võimaldavad eesmärgi piiritlemise põhimõtet salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise tasandil hõlpsamalt rakendada, tagades täieliku kooskõla põhiõiguste harta ja Euroopa Kohtu hiljutise praktikaga. Kavandatavate meetmetega ei kaasne eraldi süsteemide omavahelist ühendamist. Igale süsteemile jäävad alles konkreetne piiratud eesmärk, juurdepääsueeskirjad ning andmete säilitamise eeskirjad. Kavandatavate meetmetega ei suurene ka uute andmete kogumine. Meetmetega tagatakse ELi süsteemides salvestatud teabe sihipärane ja arukas kasutamine kõige paremal viisil. Seadusandlike ettepanekute aluseks on kaasav ja läbipaistev protsess, mille komisjon algatas 2016. aasta aprillis piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitleva teatisega, millele järgnes kõrgetasemelise eksperdirühma moodustamine, et lahendada koostalitlusvõime saavutamiseks vajalike erinevate valikuvõimalustega seotud õiguslikud, tehnilised ja korralduslikud küsimused. Seadusandlikud ettepanekud sisaldavad üksikasjalikke sätteid kaasseadusandjate poolt stabiilsete tekstidena vastuvõetud õigusaktidesse tehtavate vajalike muudatuste kohta. Need õigusaktid on Schengeni piirieeskirjad, ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi käsitlev määrus ja viisainfosüsteemi reguleerivad õigusaktid. Teisi asjaomaseid õigusakte arutatakse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Neid õigusakte ei ole seetõttu praegu võimalik muuta. Komisjon esitab kõnealuste õigusaktide muudatused kahe nädala jooksul pärast seda, kui iga määruse eelnõu suhtes on saavutatud poliitiline kokkulepe. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles jõudma kõnealuseid õigusakte käsitlevatel läbirääkimistel kiire kokkuleppeni. 2.Puuduste kõrvaldamiseks uute ja täiendavate meetmete välja töötamine Lisaks eespool kirjeldatud uutele koostalitlusvõimet käsitlevatele ettepanekutele on oluline jätkata edusammude tegemist komisjoni poolt 2016. aasta aprilli teatises kindlaks määratud teabelünkade kõrvaldamisel seoses Schengeni ala külastavate kolmandate riikide kodanikega. Kaasseadusandjad võtsid ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi käsitleva määruse ja Schengeni piirieeskirju sisenemise ja lahkumise määrusega vastavusse viimiseks muutva määruse lõppteksti vastu novembri lõpus ning määrused jõustuvad 2017. aasta lõpuks. Selle tulemusena hakkab süsteem toimima 2018. aastast ning selle täielik töövalmidus saavutatakse 2020. aastaks. Komisjoni 2016. aasta novembri seadusandlikus ettepanekus luua uus suuremahuline IT-süsteem ehk ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) käsitleti ELi sisenemiseks viisat mittevajavate kolmandate riikide kodanikega seotud teabelünka. Nõukogu kiitis üldise lähenemisviisi heaks 2017. aasta juunis ning Euroopa Parlamendi läbirääkimisvolitused kinnitati 25. oktoobril 2017. Kolmepoolsed läbirääkimised algasid samal päeval ning need jätkusid 16. novembril ja 29. novembril 2017. Järgmine poliitiline kolmepoolne kohtumine on kavandatud 12. detsembrile 2017. Komisjon kutsub mõlemat kaasseadusandjat üles saavutama kõnealuses küsimuses poliitiline kokkuleppe 2017. aasta lõpuks vastavalt Euroopa Ülemkogu 2016. aasta detsembri järeldustele ja ühisdeklaratsioonile.

3.Olemasolevatest infosüsteemidest saadava kasu maksimeerimine a) Olemasolevate infosüsteemide tugevdamiseks tehtav käimasolev seadusandlik töö Komisjon võttis 2016. aasta detsembris osana jõupingutustest maksimeerida olemasolevate ELi infosüsteemide potentsiaali vastu kolm seadusandlikku ettepanekut, et tugevdada Schengeni infosüsteemi (SIS). Kõnealused ettepanekud hõlmavad meetmeid terrorismivastase võitluse laiendamiseks, sealhulgas liikmesriikide kohustust sisestada SISi hoiatusteade, kui isiku suhtes tehakse otsing seoses terrorikuriteoga. Arutelud Euroopa Parlamendis ja nõukogus on käsitlenud muu hulgas vajadust jagada SISis sisalduvat teavet terrorikuritegude kohta ka Europoliga, kavandatavaid muudatusi, mis võimaldaksid Europolil ja liikmesriikidel vahetada täiendavat teavet terrorismiga seotud SISi päringutabamuste kohta ning Europolil kontrollida oma andmebaasides teavet uute hoiatuste ning selliseid hoiatusi käsitlevate päringutabamuste kohta, ja analüüsimiseks koostatud tööfaile. Kõnealuseid ettepanekuid käsitlevad läbirääkimised Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel algasid 16. novembril 2017. Nende ettepanekute olulisust arvestades kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles jõudma ettepanekute osas kokkuleppele 2018. aasta alguseks. Samal ajal jätkub vastavalt 2016. aastal kavandatule töö SISi tugevdamiseks. Selle raames võetakse kasutusele sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem (AFIS). See võimaldab SISi kasutajatel (nt politsei- ja piirivalveametnikud) teha SISis otsinguid sõrmejälgede alusel, võimaldades isikute, sealhulgas valeidentiteediga reisijate usaldusväärset tuvastamist. AFISe kasutuselevõtu esimeses etapis nõustusid vabatahtlikult osalema üheksa liikmesriiki ning see etapp peaks käivituma 2018. aasta märtsis. Süsteemi täielik kasutuselevõtt kõigi SISi kasutavate liikmesriikide poolt peaks aset leidma sama aasta jooksul. Pooleli on kolmepoolsed läbirääkimised Eurodaci süsteemi tugevdamist käsitlevate seadusandlike ettepanekute üle. Eurodac on üks infosüsteeme, mille suhtes hakatakse kasutama koostalitluse komponente, mistõttu on oluline, et kaasseadusandjad jõuaksid selle osas kiiresti kokkuleppele. Komisjon kutsub teatises, mis käsitleb komisjoni panust ELi juhtide arutellu selle üle, kuidas arendada edasi rändepoliitika sise- ja välismõõdet, üles võtma ettepanek vastu 2018. aasta märtsiks. Terroristide ja kurjategijate tegevusruumi veelgi ulatuslikumaks piiramiseks esitas komisjon 29. juunil 2017 täiendava ettepaneku lihtsustada ELis kolmandate riikide kodanike karistusregistri andmete vahetamist Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) kaudu. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu kiitis 8. detsembril 2017 heaks nii kavandatavat direktiivi kui ka kavandatavat määrust käsitleva üldise lähenemisviisi. Kaasseadusandjate vahelised kolmepoolsed arutelud algavad kohe pärast seda, kui Euroopa Parlament võtab vastu mõlemat ECRISe ettepanekut käsitlevad läbirääkimisvolitused. Komisjon kutsub mõlemat kaasseadusandjat üles jõudma ettepanekute osas kiiresti kokkuleppele. Komisjon võttis 29. juunil 2017 vastu ettepaneku vaadata läbi Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti volitused. Ametile tuleks teha ülesandeks aidata kaasa suuremahuliste IT-süsteemide vahelise koostalitlusvõime väljaarendamisele, ning seda silmas pidades soovitakse ettepanekus läbi vaadata ameti asutamismäärus, et võtta arvesse ameti hindamisest tulenevaid soovitusi, tõhustada selle toimimist ning edendada ja tugevdada selle rolli, tagamaks, et amet suudab tegeleda praeguste ELi tasandi probleemidega. Samuti on ettepaneku eesmärk lisada määrusesse muudatused, mis tulenevad poliitilistest, õiguslikest või faktilistest arengusuundumustest, ja kajastada eriti tõsiasja, et uued süsteemid usaldatakse ameti hoolde. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) võttis läbirääkimisvolitused vastu 7. detsembril 2017 ning nõukogu leppis samal päeval kokku üldises lähenemisviisis. b) Olemasolevate infosüsteemide täieulatusliku rakendamise tagamine Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse peamiseks vahendiks on broneeringuinfo (PNR) direktiiv. Kuigi töö direktiivi täieulatusliku rakendamise tagamiseks 25. maiks 2018 seatud tähtajaks käib kõigis liikmesriikides, on aasta pärast broneeringuinfo rakendamiskava avaldamist 2016. aasta novembris liikmesriikide edusammud riiklike broneeringuinfo süsteemide rajamisel jätkuvalt väga erinevates etappides. Ülevõtmise tähtaeg läheneb suurel kiirusel. Seetõttu on oluline neid jõupingutusi tõhustada, et jõuda 25. maiks 2018 eduka lõpptulemuseni. Eriti tähtis on kindlaks määrata menetlused ja suhtluskanalid, mis võimaldaksid riiklikel broneeringuinfo üksustel jagada kõiki asjaomaseid broneeringuinfo andmeid teiste liikmesriikide vastavate üksuste ja Europoliga. See oluline ELi julgeoleku tagamise vahend saavutab oma täieliku potentsiaali ainult siis, kui kõik liikmesriigid on oma broneeringuinfo süsteemid tööle rakendanud ning on võimelised omavahel ja Europoliga andmeid vahetama. 15. novembri 2017. aasta seisuga on olukord järgmine: ·seitsmel liikmesriigil on juba olemas broneeringuinfo kogumiseks ja töötlemiseks vajalik õiguslik ja tehniline suutlikkus. Enamik neist liikmesriikidest peab siiski kohandama oma vastavaid õiguslikke aluseid, et olla broneeringuinfo direktiivi nõuetega täielikult kooskõlas; ·kolmteist liikmesriiki on jõudnud rakendamisel vaheetappi. Neist neli on jõudnud broneeringuinfo üksuste loomise ja varustamiseni, kuid ei kogu ega töötle veel tegelikke broneeringuinfo andmeid, kuna puudub isikuandmete kogumist lubav õiguslik alus. Ülejäänud üheksa liikmesriiki on jõudnud broneeringuinfo üksuste arendamisel ja asutamisel ning broneeringuinfo andmete töötlemisel kasutatavate, broneeringuinfo direktiivi nõuetele vastavate tehniliste lahenduste lõpuleviimisel erinevatesse etappidesse, ent arutelud lennuettevõtjatega on veel pooleli. Mõned neist üheksast liikmesriigist on broneeringuinfot käsitlevad õigusaktid juba vastu võtnud; ·seitsmes liikmesriigis ei ole rakendamisprotsess piisavalt edenenud ning neis riikides ei ole siiani kindlaks määratud broneeringuinfo üksuste halduslikku ülesehitust ja/või esitatud parlamentidele asjaomaseid õigusakte ja/või alustatud broneeringuinfo üksustes kasutusele võetavate tehnilise lahenduse paigaldamisega ja/või alustatud lennuettevõtjatega ühenduse loomise protsessi. omisjon jätkab liikmesriikide toetamist direktiivi õigeaegse rakendamisega seotud jõupingutuste tegemisel. Broneeringuinfo direktiivi rakendamist käsitlev kuues kohtumine toimus 3. oktoobril 2017 ning see võimaldas liikmesriikide ekspertidel anda teineteisele ja komisjonile teavet rakendamisprotsessis tehtud edusammude kohta ning jagada saadud kogemusi, parimaid tavasid ning praktilisi nõuandeid. Liikmesriikide tasandil toimivate broneeringuinfo üksuste loomise toetamiseks ja nende vahel vastavalt broneeringuinfo direktiivile broneeringuinfo andmete vahetamise võimaldamiseks on riiklike programmide ja sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi kaudu antud rahalist abi. Jätkatakse ka tööd Prümi otsuste täieulatusliku rakendamise tagamiseks sõrmejälgede, DNA ja sõidukite registreerimisandmete vahetamisel. Kuigi enamik liikmesriike on sellega seoses edusamme teinud, on komisjon siiski pidanud kasutama oma õigust alustada rikkumismenetlust. Komisjon saatis Horvaatiale, Iirimaale ja Itaaliale 18. mail 2017 ning Kreekale 5. oktoobril 2017 põhjendatud arvamused. Komisjon jätkab samaaegselt liikmesriikide toetamist, eraldades rakendamiseks vahendeid sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi riiklike programmide raames. Komisjon eraldas nendele riiklikele programmidele 2017. aastal lisaks 22 miljonit eurot, mida saab kasutada Prümi otsuste rakendamiseks. c) Olemasolevate infosüsteemide parema kohaldamise toetamine Lisaks olemasolevate süsteemide tugevdamisele ja nende täieulatusliku rakendamise tagamisele tegeleb komisjon ka pingsalt olemasolevate infosüsteemide parema kohaldamise toetamisega. Schengeni hindamismehhanismi raames hindavad liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni konkreetsete valdkondade eksperdid SISi rakendamist iga viie aasta tagant liikmesriikides kohapeal. t 2017. aastal toimusid hindamiskülastused Taani, Islandile, Rootsi, Portugali, Hispaaniasse, Horvaatiasse, Norrasse ja Ühendkuningriiki. Hindamiste käigus tuvastatud rakendamisega seotud probleemidest teavitatakse asjaomast liikmesriiki nõukogu poolt esitatava ametliku soovituse vormis. Hindamisrühma poolt kohapealsete kontrollkäikude raames tehtavate kontrollide osana jälgitakse ka varasemate soovitustega seoses tehtud edusamme. Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta seni tehtud Schengeni hindamiste tulemustele toetudes koostab komisjon kogumiku parimatest tavadest ja saadud kogemustest, mis annab liikmesriikides hilisemateks aruteludeks lisaväärtust ja aitab parandada olemasolevate infosüsteemide kohaldamist. Teabevoogude täiendavaks parandamiseks peaksid liikmesriigid täielikult ära kasutama tehnilisi lahendusi, et tõhustada Europoliga toimuvat teabevahetust. Europoli infosüsteemi andmete ristkontrollimiseks üles laadimise protsessi automatiseerimine võib märkimisväärselt parandada asjaomase ja ajakohastatud teabe jagamist Europoli ning teiste liikmesriikidega. Nn andmelaadijad kujutavad endast tehnilist vahendit andmete automatiseeritud üleslaadimiseks. Europol töötas sellised andmelaadijad välja selleks, et võimaldada liikmesriikidel parandada oma suutlikkust andmete Europoli infosüsteemi üleslaadimisel, ajakohastamisel ning sealt kustutamisel. Sellised andmelaadijad on kasutusel juba mitmes liikmesriigis. Viite liikmesriiki (Hispaania, Eesti, Soome, Kreeka ja Poola) hõlmav käimasolev katseprojekt, mille eesmärk on teha Europoli andmed kättesaadavaks palju suuremale hulgale politseiametnikele, keskendub süsteemiliidese QUEST kasutamisele, mis võimaldab riiklikest politsei infosüsteemidest Europoli andmetes tehtavate automaatsete päringute integreerimist. Prognooside kohaselt on liides kasutamiskõlbulik alates 2018. aasta algusest, pärast seda, kui Euroopa andmekaitseinspektor on selle kinnitanud ning liikmesriigid on teinud toimivuskatsed. Komisjon tellis uuringu, mille raames hinnatakse liikmesriikide selliste meetmete täielikkust ja vastavust, millega võetakse üle Rootsi raamotsus, millega sätestatakse liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse ühtne õigusraamistik. Tulemusi on oodata 2018. aasta esimeses kvartalis ning need vaadatakse läbi, et teada saada, kas on vaja võtta uusi meetmeid. Komisjon esitas 3. oktoobril 2017 Luksemburgile põhjendatud arvamuse käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklikest meetmetest teatamata jätmise kohta. III. MUUDE JULGEOLEKUT KÄSITLEVATE PRIORITEETSETE DOKUMENTIDE RAKENDAMINE

Lisaks teabelünkade täitmisele ja infosüsteemide tugevdamisele on jätkunud töö julgeolekuliidu mitme muu valdkonna arendamisel. 1.Terrorismi ja kuritegevuse vastase kaitse- ja vastupanuvõime parandamiseks võetavad meetmed Komisjoni avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava vastuvõtmise järelmeetmena toimus 14. ja 15. novembril 2017 suurte julgeolekuriskide võrgustiku esimene kohtumine. Hispaania Guardia Civil, mille ülesandeks on suure julgeolekuriskiga kohtade kaitse, võõrustas esimest konverentsi oma peakorteris Hispaanias, Logroños. Kõnealuse uue võrgustiku eesmärk on olla toeks uute taktikate välja töötamisel, et paremini kaitsta suure julgeolekuriskiga alasid. Lisaks sellele toimub Brüsselis 20. detsembril 2017 ettevõtjate foorumi esimene kohtumine, millele järgneb 21. detsembril 2017 temaatiline kohtumine autorendi teemadel. Alanud on ka ettevalmistused seoses Euroopa linnapeade kohtumisega, mis korraldatakse koostöös Regioonide Komiteega järgmise aasta kevadel. Kuna transpordi, eelkõige raudteetranspordi puhul on turvaoht eriti suur, on mõned liikmesriigid tugevdanud raudteevõrgu turvameetmeid. Kõnealuste meetmete võtmine on olnud väga killustatud ja see rõhutab vajadust tõhustada kooskõlastamist raudteeturvalisuse valdkonnas. Komisjon teatas seetõttu 2018. aasta töökavas kavatsusest võtta täiendavaid meetmeid, et parandada reisijateveo turvalisust raudteetranspordis. Teadusuuringute valdkonnas korraldati koostöös Euroopa Komisjoni ja eesistujariigi Eestiga Tallinnas 14. ja 15. novembril 2017 julgeoleku-uuringute konverents 2017. Laialdaselt tunnistati, et täiendavaid jõupingutusi on vaja teha teadusuuringute tulemuste ning selliste tõhusate toodete ja teenuste vahelise lõhe ületamiseks, mida on võimalik kasutada erinevate julgeolekuohtude, näiteks terrorismi, küberkuritegevuse ja loodusõnnetuste vastu võitlemiseks. Tööstuse, teadusringkondade, ametiasutuste ja vastava valdkonna praktikute kaasamine ühisloomeprotsessi aitaks kokku tuua pakkumise (tööstus) ja nõudluse (lõppkasutaja), et konsolideerida tulevasi nõudeid ja leppida kokku võimalikes lahendustes, mis võivad omada praktilist mõju ning lihtsustada julgeolekuspetsialistide tegevust lähitulevikus. Komisjon kaalub, kuidas nimetatud ideid edasi arendada. 2.Võitlus terrorismi tugisüsteemide vastu Kaasseadusandjatega jätkusid arutelud komisjoni ettepaneku üle teha muudatusi neljandasse rahapesuvastasesse direktiivi, millega toetatakse terrorismi rahastamise vastast võitlust. Komisjon kutsub taas kaasseadusandjaid üles viima seadusandlikud läbirääkimised selles prioriteetses küsimuses kiiresti lõpule ning jõudma kompromissile, millega tõhustatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid kehtivaid liidu õigusnorme, parandades sealhulgas tegelikku tulusaajat käsitleva teabe läbipaistvust. Lisaks sellele aitab kriminaalõiguse abil rahapesu vastu võitlemist käsitleva direktiivi ettepanek ületada takistusi rahapesu vastast võitlust hõlmavas piiriüleses koostöös. Nõukogu leppis üldises lähenemisviisi kokku 8. juunil 2017. Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 11. detsembril 2017 ning peagi algavad institutsioonidevahelised arutelud, mille eesmärk on jõuda kokkuleppeni 2018. aasta esimeses pooles. Vastavalt komisjoni 2017. aasta töökavale jätkatakse tööd võimalike meetmete osas, millega parandada õiguskaitseasutuste piiriülest juurdepääsu finantsandmetele, mis võivad anda vajalikke juhtnööre terroristliku tegevuse kohta. 20. novembril 2017 korraldas komisjon liikmesriikide ja ELi asutustega kõrgetasemelise sidusrühmade koosoleku, kus hinnati vajadust selliste täiendavate meetmete järele, millega lihtsustada piiriülest juurdepääsu finantsteabele terrorismivastase võitluse eesmärgil. Kõnealusel koosolekul märkisid liikmesriigid, et vajalikeks vahenditeks võiksid olla ja lahendusi võiksid pakkuda erinevad juba olemasolevad, rakendatavad või kavandatavad meetmed, nt Euroopa uurimismäärus, rahapesuvastane direktiiv (sealhulgas praegu arutlusel olev muudatusettepanek) ning peagi esitatav konkursikutse toetada terrorismi rahastamisega võitlemise projekte. Neljanda rahapesuvastase direktiivi muutmisettepanekus nähakse ette sellise pangakontode riikliku keskregistri ja andmete kogumise süsteemi kohustuslik loomine, millele saaksid juurdepääsu rahapesu andmebürood ja rahapesuvastase võitluse eest vastutavad asutused. Komisjon hindab praegu asjakohaste poliitikavariantide mõju, et esitada 2018. aastal ettepanek direktiivi kohta, millega antaks õiguskaitseasutustele ja kriminaaltulu jälitamise talitustele juurdepääs oma liikmesriigi registritele ja andmete kogumise süsteemidele. Komisjon tegeleb ka algatustega, millega parandada rahapesu andmebüroode vahelist koostööd ning samuti nende koostööd õiguskaitseasutustega. See töö peaks lõpule jõudma 2018. aasta kevadel. Samal ajal jätkab komisjon õiguskaitseasutuste finantsandmetele piiriülese juurdepääsu lihtsustamist käsitlevate vajalike algatuste ettevalmistamist silmas pidades täiendavate meetmete vajalikkuse, tehnilise teostatavuse ja proportsionaalsuse hindamist. Komisjon võttis täna vastu tulirelvade ekspordilubade andmise menetlust ning importi ja transiiti käsitlevaid meetmeid käsitleva määruse 258/2012 hindamisaruande. Selles järeldatakse, et määrus on endiselt vajalik, kuid selle tõhusus on piiratud selle teatavate sätete üldsõnalisuse tõttu ning määruse ja teiste ELi õigusaktide vahelise keerulise vastastikuse mõju tõttu. Kõnealuste järelduste üle seisukohtade vahetamiseks kohtub komisjon 2018. aasta jaanuari lõpus liikmesriikide ekspertidega. Samuti korraldatakse muid kohtumisi, et liikuda edasi mitmes teises valdkonnas (konfiskeerimist käsitlev statistika, ballistika, koostöö Lääne-Balkani riikidega). 18. oktoobril 2017 avaldas komisjon ka soovituse lõhkeainete lähteainete väärkasutamise takistamiseks viivitamata võetavate meetmete kohta, milles kutsus liikmesriike üles võtma kiiremas korras mitmeid meetmeid eesmärgiga tõhustada kaitset terroristlikel eesmärkidel isetehtud lõhkeainete kasutamise vastu ning toetada määruse 98/2013 (lõhkeainete lähteainete kohta) eesmärke. Alalise lähteainete komitee kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2017 tehti kokkuvõte liikmesriikide poolt soovituse rakendamisel tehtud edusammudest. 6. detsembril 2017 otsustas komisjon lõpetada Prantsusmaa suhtes rikkumismenetluse, mis käsitles määruse 98/2013 mittetäitmist, kuna Prantsusmaa teavitas komisjoni määruse täieulatuslikust rakendamisest. Samal ajal vaatab komisjon läbi määrust 98/2013, et karmistada lõhkeainete lähteainete müügi, omamise, sissetoomise ja kasutamisega seotud piiranguid ja kontrolle, parandada ettevõtjate ja liikmesriikide pädevate ja õiguskaitseasutuste suutlikkust tuvastada ja ennetada väärkasutamise juhtumeid, ning suurendada liikmesriikides määruse kohaldamise ühtlust. Määruse läbivaatamise erinevate võimaluste mõjuhinnang valmib 2018. aasta kevadel. 3.Küberturvalisus ja kriminaalõigus küberruumis Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes tunnustatakse küberjulgeoleku paketis sisalduvaid algatusi. 20. novembril 2017 võttis nõukogu vastu Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ühisteatist „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse – tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“ käsitlevad järeldused. Nende nõukogu järelduste rakendamise tegevuskava võetakse vastu üldasjade nõukogu kohtumisel 12. detsembril 2017. Nõukoguga on alustatud arutelusid kavandatava küberturvalisust käsitleva õigusakti üle, mis hõlmab uut ENISA mandaati ja sertifitseerimise raamistikku. Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitati mitterahalisi maksevahendeid käsitlev seadusandlik ettepanek ning käimas on selle läbivaatamine. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti tööga alustama, kuna raportöör määrati 13. novembril 2017. Küberturvalisuse direktiiviga seoses toimus 28. novembril koostöörühma kohtumine. Rühm võttis vastu kaks dokumenti, mis käsitlevad direktiivi peamisi aspekte: suunised oluliste teenuste operaatorite identifitseerimiseks, mis käsitlevad operaatori tähtsuse määramise kriteeriumitega seotud parimat tava, ning suunised turvameetmete kohta, mis annavad ülevaate meetmete võrdlusaluste kohta, mida kohaldatakse võrgustike ja infosüsteemide turvamisel. Peagi võetakse kirjaliku menetluse vormis vastu kolmas dokument, mis käsitleb teavitamisnõudeid. Selles määratakse kindlaks olukorrad, millal oluliste teenuste operaatorid peavad intsidendist teavitama. Rühm on pidanud kõnelusi esimese töökava üle (2018–2020), mis peaks vastu võetama 2018. aasta veebruariks. Komisjon võttis üheteistkümnendas julgeolekuliidu eduaruandes kohustuse hinnata Europoli (eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse, EC3) vajadust täiendavate vahendite järele, et EC3 oleks suuteline toetama liikmesriike kriminaaljuurdlustes krüpteerimisega seotud probleemide lahendamisel. Võttes arvesse ELi tasandi suutlikkusega saavutatud mastaabisäästu (võrreldes liikmesriikide tasandil rakendatavate individuaalsete lahendustega), märkis komisjon ka ära vajaduse jätkata kõnealuses valdkonnas abi osutamist. Sellele vajadusele osutas 7. ja 8. detsembril 2017 omalt poolt justiits- ja siseküsimuste nõukogu. Käimas on täiendavaid vahendeid käsitlevate konkreetsete vajaduste hindamine ning komisjon annab selleks eraldatud vahenditest teada järgmises julgeolekuliidu eduaruandes. Võimaldades liikmesriikide õiguskaitseasutustel kasutada selles kiiresti muutuvas valdkonnas EC3 vahendeid, saadakse parimaid tulemusi ning tagatakse ilma krüpteerimise keelamise, piiramise või vähendamiseta, et Euroopa suutlikkuse tase ei jää probleemidele alla. Liikmesriigid otsustasid justiits- ja siseküsimuste nõukogu 7. ja 8. detsembri 2017. aasta istungil jätkata arutelu ekspertide tasandil, eesmärgiga leida üksmeel andmete säilitamist käsitlevate võimalike lahenduste osas, mis oleks kooskõlas 21. detsembri 2016. aasta Tele2 kohtuotsusega. Komisjon jätkab liikmesriikide toetamist selles protsessis. Komisjoni arvates on kõnealune protsess osa kohtuotsuse mõju hindamisest ja andmete säilitamise tuleviku kohta antavate suuniste koostamise lõpuleviimisest vastavalt komisjoni 2018. aasta töökavas esitatule. Nagu varem teatatud, kavatseb komisjon esitada 2018. aasta alguses elektroonilisi tõendeid käsitleva seadusandliku algatuse, et lihtsustada õiguskaitseasutuste juurdepääsu teises riigis asuvatele elektroonilistele tõenditele.