ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 807 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Saksamaa 2011. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Saksamaa ajakohastatud stab iilsusprogrammi (2011–2014) kohta 
{SEK(2011) 714 lõplik}  
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Saksamaa 2011. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle arti klit 121 lõiget 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: 
(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;
3 mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
(3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 Jätkuvalt kohaldatakse 2011. aastal vastavalt nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusele 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Saksamaa esitas 27. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
ajavahemikuks 2011–2015 ja 7. aprillil 2011 oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinna ti neid kaht programmi üheaegselt.  
(7) Kriisi puhkedes oli Saksamaa majanduse se isund suhteliselt kindel. Ülemaailmse 
kaubavahetuse kokkukukkumine põhjustas ek spordi ja inve steeringute järsu 
vähenemise 2009. aastal, nii et reaalne SK P vähenes enneolematult palju (4,7 %). 
Sellest hoolimata on tööpuudus pärast tagasi hoidlikku suurenemist alates 2009. aastast 
taas vähenema hakanud. Tööturu vastupa nuvõime tuleneb hiljuti läbi viidud 
reformidest, millega vähendati tööt undide arvu, ja lühendatud tööaja 
toetusmeetmetest. Majandus on surutisest kiiresti välja tuln ud – SKP kasvas 2010. 
aastal 3,6 %. Eksport on 2009. aas ta järsu languse olulisel määral kompenseerinud ja 
sillutanud teed majanduse laiapõhjalisele el avnemisele, mis muu hulgas vähendab ka 
jooksevkonto ülejääki. Saksamaa majanduse konkurentsivõime enamiku euroala riikide suhtes on veelgi suurenenud. Valitsemissektori eelarve, mis seni oli olnud tasakaalus, jõudis 2009. aastal puudujääki 3 % SKPst, mis oli tingitud täielikult 
toimivatest automaatsetest stabilisaatoritest ja majandussurutise leevendamiseks võetud suvakohastest meetmetest. Hoolim ata jätkuvatest suuremahulistest 
stimuleerivatest fiskaalmeetmetest ja finantsturu toetusmeetmetest püsis eelarvepuudujääk tänu majanduse elavnemisele  2010. aastal stabiilne (3,3 % SKPst). 
(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele ajakohastatud 
stabiilsusprogrammi hinnangule on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi 
aluseks olev makromajanduslik  stsenaarium on 2011. aastal e ttevaatlik ja hilisematel 
aastatel realistlik ; samale tulemusele jõutak se ka komisjoni 2011. aasta 
kevadprognoosi aluseks võttes. Programmi kohaselt on SKP reaalkasv 2011. aastal 2,3 % ning väheneb seejärel 1,8 %-le 2012.  aastal ja keskmiselt 1,5 %-le aastatel 
2013–2015. Programmis kavandatakse viia eel arvepuudujääk alla kontrollväärtuse 
3 % SKPst juba 2011. aastal (s t kaks aastat enne nõukogu ke htestatud tähtaega) ja 
liikuda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst 2014. aast al. Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
prognoositava kõrvaldamise järel jääb programmi kohane eelarve kohandamine 
keskpika perioodi eesmärgi suunas aasta tel 2013 ja 2014 alla võrdlusaluse 0,5 % 
 
ET 4   ET SKPst. Kui 2010. aastal suurenes võla suhe  SKPsse ligikaudu 10 protsendipunkti 
võrra,4 peaks see prognooside kohaselt hakkama alates 2011. aastast vähenema ja 
jõudma 2015. aastaks 75,5 %ni SKPst, olles seeg a jätkuvalt üle alus lepingus sätestatud 
kontrollväärtuse.  Eelarveprognooside paikapidavuseg a seotud riskid on 2011. aastal 
üldiselt tasakaalus, kuid hilisematel aastatel võivad eelarvetulemused osutuda oodatust nõrgemaks, kuna kulude kavandatud kokkuhoidu ei  pruugita saavutada. Teatavate 
meetmete üle peetakse veel arutelusid (nt energiamaksud ja finantssektorimaksud) ja 
mõned meetmed on veel täpsustamata (nt avaliku halduse toimimise tõhustamine). 
Lisaks ei ole välistatud, et tuleb võtta täiendavaid meetme id finantsturu toetuseks.  
(9) Kuna hiljuti läbiviidud tervishoiureformi raames kehtestatud meetmetega piiratakse 
kulude suurenemist peamiselt 2011. ja 2012. aastal, aitaksid täiendavad meetmed avaliku sektori kulude tõhustamiseks terv ishoiu- ja pi kaajalise hool duse valdkonnas 
toetada kavandatud konsolideerimiskava.  Samal ajal aitaks majanduskasvule 
orienteeritud konsolideerimiskava järgimine (sealhulgas hariduse piisav rahastamine) tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. 
(10) Kuigi Saksamaa eelarveraamistikku on mä rkimisväärselt tugevdatud põhiseaduses 
sätestatud eelarve-eeskirjadega, stabiilsusnõukogu loomisega ja varajase hoiatamise 
süsteemiga, et vältida eelarveprobleeme, tuleb eelarve-eeskirjad liidumaade tasandil 
veel täielikult rakendada . Sellega se otud seire- ja sanktsioonide mehhanismi 
tugevdamine aitaks tugevdada Saksam aa rahanduse üldist usaldusväärsust. 
(11) Kriisi tulemusel tuli ilmsiks pangandussektori märkimisväärne haavatavus. Kõrge 
riskitasemega hüpoteeklaenudesse ja struktur eeritud finantsinstrumentidesse tehtud 
rahvusvaheliste investeeringutega seotud kahju ja mahakand mine on nõrgendanud 
mõne panga kapitalibaasi, mistõttu on r iik pidanud märkimisväär selt sekkuma. Kriisi 
tõttu on tulnud ilmsiks ka nõrgad kohad mõnes liidumaa pangas ( Landesbanken ), kus 
juba enne kriisi oli probleeme seoses tõhus a riskijuhtimisstruktuuri ja elujõulise 
ärimudeli puudumisega. Pangandussektori täiend av reformimine, sealhulgas elujõulist 
ja piisavalt rahastatud ärimudelit vajavate  liidumaa pankade restruktureerimine ning 
reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevda mine aitaks kindlus tada finantssektori 
stabiilsust ning tagada siseriiklike sääst ude tõhusama ümberpaigutamise, nii et see 
toetaks nõudlust ja investeeringuid.  
(12) Saksamaa majanduse kasvupotentsiaal ja struktuurne konkurentsivõime sõltuvad 
suurel määral hea väljaõppe saanud kvalif itseeritud tööjõust, mille puudus võib 
demograafilisi suundumisi arvesse võttes muutuda järjest suuremaks probleemiks. See näitab, kui oluline on täielikult ära kasutada tööjõu potentsiaali, kõ rvaldades piirangud 
teatavate elanikkonnarühmade (eakamad tö ötajad, naised, vähekvalifitseeritud 
töötajad, kolmandate riikide kodanikud) tööturul osalemiselt ja inimkapitali 
täiendavalt arendamiselt. Tuleks vähendada  maksukoormust, mis on eriti suur madala 
ja keskmise sissetulekuga elanikkonna puhul, ja seeläbi parandada tööstiimuleid. 
Palgakasv peaks rohkem suurendama kasutada  olevat tulu ja sisenõudlust. Kõrge 
piirtulumaksumäära vähendamine lei bkonna teise tuluteenija puhul, minnes 
leibkondade ühiselt maksustamiselt järjest enam üle üksikisiku maksustamise 
                                                
 
4 Võla suhte järsk suurenemine 2010. aastal tuleneb asjaolust, et kahe raskustesse sattunud panga 
langenud väärtusega varad kanti ül e vastavatesse „rämpspankadess e”, mis kuuluvad valitsemissektori 
alla. Kooskõlas Eurostati juhistega raamatupidamiseeskirjade ja finantsvõõrandamisstruktuuride kohta, 
mõjutavad „rämpspankade” vastavad kohustused otseselt võlataset. 
 
ET 5   ET süsteemile, peaks osalise tööajaga töötamise arvelt suurendama täistööajaga töötamist. 
Samuti aitaks lapsehoiuteenuste muutmine  veelgi kättesaadavamaks suurendada 
täistööajaga töötavate naiste osakaalu, mis on ikka veel liiga väike. Kutseharidusega 
isikute arvu suurendamine aitaks pa randada tööturu väljavaateid madala 
kvalifikatsiooniga töötajate osas. 
(13) Saksamaa on hiljuti teinud kaugeleulatuvad  otsused energiaallikate jaotuse kohta 
tulevikus. Energiakontseptsiooni rake ndamisega kaasnevad fundamentaalsed 
muutused energiapakkumises, mis keskpi kas ja pikas perspektiivis mõjutavad 
energiahindasid ja majanduse konkur entsivõimet. Seepärast peaks 
energiakontseptsiooni elluviimisel olema juhtpõhimõtteks kulutõhusus. Kontseptsioon 
peaks põhinema tõhusal energiatarbimisel, kulutõhusatel toetusskeemidel, piisavatel 
taastuvenergiavõrkudel ja tiheda konkurentsiga energiaturgudel. 
(14) Konkurentsi suurendamine teenustesekt oris edendaks tootlikkuse kasvu ja 
sisenõudlust. Samuti aitaks teenustesektori dünaamilisem kasv suurendada pakkumist ja nõudlust Saksamaal. Hoolimata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetest edusammudest teenuste direktiivi rakendamisel, tuleb veelgi vähendada turule sisenemise või sealt väljumise tõkkeid, eelkõige veelgi lihtsustades ettevõtetele 
litsentside või tegevuslubade andmise süsteemi. Teatavaid kutseteenuseid (nt 
insenerid, arhitektid, farmatse udid ja juristid) reguleeriva d eeskirjad näivad olevat 
rangemad kui teistes riikides ning turule  sisenemise ja reguleerivad piirangud 
käsitöösektoris näivad samuti liiga suure d. Võrguteenuste puhul on konkurents ikka 
veel piiratud, eelkõige raudtee sektoris. Selles valdkonnas ei  ole veel võetud piisavalt 
meetmeid infrastruktuuri juhtimise ja tran sporditeenuste tõhusaks eraldamiseks, mis 
on tiheda konkurentsiga turu loomise eeltingimus. Konkurentsi aitaks lühiajalises perspektiivis edendada föderaalse võrgua sutuse järelevalvefunktsiooni tugevdamine, 
võrguoperaatorite ja raudteet ransporditeenuste pakkujate vahelise ristsubsideerimise 
kaotamine ning müügi- ja piletiinfr astruktuuri avamin e konkurentsile.  
(15) Täiendavad reformid haridus- ja koolitu ssüsteemile juurdepääsu ning süsteemi 
kvaliteedi parandamiseks on esmatähtsad kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu pakkumise 
tagamiseks, pidades eelkõige s ilmas demograafilisi suundumusi.  Prognoositakse 
keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga tööj õu puudust, eriti matemaatika, teaduse ja 
tehnoloogia valdkonnas.  Hariduse omandamise määr noorte hulgas nii teise taseme 
ülemisel astmel kui ka kolmandal tase mel on Saksamaal alla ELi keskmist.  Hariduse 
omandamist võib edendada alushariduse ja pikapäevarühmadega koolide parem 
kättesaadavus ning ülemineku lihtsusta mine koolisüsteemi eri suundade vahel.   
(16) Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi
5. Eelarve osas 
kohustutakse pakti raames kõrvaldama ülemäärane eelarvepuudujääk juba 2011. 
aastaks ja saavutama suure varuga eesmä rgid, mis on kehtestatud riiklike eelarve-
eeskirjadega 2011./2012. aastaks. Finantssta biilsuse tugevdamiseks nähakse ette 
meetmed reguleerimise ja kapitaliturgude järelevalve tõhustamiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööturul osal emisele (aktiivsete tööturuvahendite 
reform, välisriigi kutsetunnistusega spetsia listide parem kaasamine ja sisserännanute 
integreerimine) ja haridus ele (põhihariduse pakt). Konkurentsivõimet edendavad 
                                                
 
5 Üksikasjalikumat teavet laiendatud euroala pak ti raames võetud kohustuste kohta saab komisjoni 
talituste töödokumendist SEC(2011) 714. 
 
ET 6   ET meetmed keskenduvad võrgutööstustele, ener gia- ja teenustesektorile (nt turu 
läbipaistvuse asutus elektri- ja gaasisektoris, elektrisõidukite edendamise kava ja transpordiinfrastruktuuri pa rem rahastamine), samuti hari dusele (nt algatus tipptaseme 
saavutamiseks, et edendada magistriõpet, ning ülikoolipakti rahastamine). Kohustused 
on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kaja stavad üldiselt stab iilsusprogrammis ja 
riiklikus reformikavas sätestatud reformip laani. Samas ei ole pakti raames võetud 
kohustuste puhul käsitletud mitmeid pol iitikavaldkondi (nt liidumaa pankade 
restruktureerimine või tööjõuga seotud maksukoormus) või on seda tehtud ainult 
põgusalt (teenustesektori ja võrgutööstu ste avamine suuremale konkurentsile). 
Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse 
soovituste koostamisel. 
(17) Komisjon on hinnanud Saksamaa stabiilsus programmi ja riiklikku reformikava, 
sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi
6. Arvesse on võetud mitte ainult 
nende mõju jätkusuutliku fiskaal- ja  sotsiaalmajandusliku poliitika tagamisel 
Saksamaal, vaid ka kooskõla ELi eeskirjade  ja suunistega, pidades silmas vajadust 
tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist,  andes ELi tasand il panuse riikide 
tulevastesse otsustesse. Se llega seoses on komisjon se isukohal, et Saksamaa peaks 
rakendama eelarvestrateegiat vastava lt kavandatule, säilitades majanduskasvu 
soodustava konsolideerimiskava. Aa statel 2011–2012 tuleks keskenduda 
finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt liidumaa pankade restruktureerimise teel), siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, suurendades osalemis t töötulul tööjõuga 
seotud maksukoormuse vähendamise teel, parandades juurdep ääsu haridusele ja 
hariduse kvaliteedi ning avades teenustese ktori, kaubanduse, kutseteenused ja 
võrgutööstused suuremale konkurentsile.  
(18) Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Lii du toimimise lepingu 
artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsem bri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi 
vaadanud Saksamaa 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus
7 
on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 sisal duvas soovituses. Võttes arvesse Euroopa 
Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldus i, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa 
riikliku reformikava, 
SOOVITAB, et Saksamaa peaks võtma ajav ahemikul 2011–2012 meetmeid selleks, et: 
(1) Rakendada 2012. aastal ja hiljem eelarvepoli itikat vastavalt kava ndatule; viia lõpule 
eelarve-eeskirjade rakendamine liidumaade tasandil ning täiendavalt tugevdada vastavat seire- ja karistusmehhani smi; säilitada majanduskasvu soodustav 
konsolideerimiskava, tagades hariduse piis ava rahastamise ja täiendavalt tõhustades 
avaliku sektori kulutusi tervishoiu le ja pikaajalisele hooldusele; 
(2) Kõrvaldada struktuursed puudused finant ssektoris, eelkõige restruktureerides 
liidumaa pangad, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit;  
(3) Edendada osalemist tööturul, tagade s võrdse juurdepääsu haridusele ja 
koolitussüsteemile ning vähendades madalapalgaliste töötajate maksukoormust eelarvet mõjutamata; suurendada täistööajaga lapsehoiuasutuste ja 
                                                
 
6 SEK(2011) 714 
7 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3. 
 
ET 7   ET pikapäevarühmadega koolide arvu ning kõrva ldada maksudega seotud negatiivsed 
mõjud leibkonna teise tuluteenija puhul;  
(4) Kõrvaldada põhjendamatud piirangud teatavate kutseteenuste puhul ja 
käsitöösektoris; suurenda da konkurentsi võrgutööstust es, tugevdada föderaalse 
võrguasutuse järelevalvefunktsiooni; ning ke skenduda riikliku en ergiakontseptsiooni 
raames taastuvenergia seaduse pikaaja lise kulutõhususe parandamisele, tagades 
energiatootmise ja -ülekande tegeliku sõltumatuse ning parandades piiriülest 
ühendust.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja