6. detsembril 2018 peetud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil jõuti osalisele üldisele kokkuleppele komisjoni ettepaneku tagasisaatmise ja välispiiriga seotud aspektides. Tööd tuleb siiski tõhustada ettepaneku kõigi aspektidega, et saada jaanuaris võimalikult kiiresti volitused kolmepoolsete kohtumiste alustamiseks Euroopa Parlamendiga. Euroopa Parlamendis peaks 2019. aasta jaanuaris vastu võetama kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruanne. See ettepanek on Euroopa Liidu jaoks esmatähtis ja komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma kavandatud õigusakti vastu Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiajal.

Sisepiirikontrollita vaba liikumise ala turvalisuse eeltingimus on välispiiride tugev ja usaldusväärne kaitse. See on liikmesriikide ühine ülesanne ja nad peavad Euroopa piiri- ja rannikuvalve abil tagama välispiiride haldamise nii enda kui ka kõigi ühistest huvidest lähtudes. Komisjon tegi 2018. aasta septembris Euroopa Ülemkogu 2018. aasta juuni järelduste alusel ettepaneku Euroopa piiri- ja rannikuvalvet veelgi tugevdada, et tagada ameti usaldusväärsem ja kindlam tugivõime. Komisjoni ettepaneku kohaselt säilitatakse liikmesriikide esmane vastutus välispiiride kaitse eest, kuid antakse ametile vahendid selle toetamiseks 10 000 piirivalveametnikust koosneva alalise korpusega. Selle järkjärguline, kuid kiire loomine suurendaks viivitamata ELi kollektiivset võimet välispiiri kaitsta ja korraldada tõhusalt EList tagasisaatmist.

·jõudma detsembriks 2018 kokkuleppele seadusandliku ettepaneku suhtes laiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi, et see hõlmaks kolmandate riikide kodanikke;

Infosüsteemide koostalitlusvõime hõlmaks ka Eurodaci. Komisjoni ettepanek tugevdada Eurodaci laiendaks selle ulatust, nii et see ei hõlmaks üksnes varjupaigataotlejate, vaid ka seadusliku aluseta riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ELi ebaseaduslikult sisenevate isikute tuvastamist. Komisjon on hiljuti tutvustanud kasu, mida toob selle ettepaneku vastuvõtmine, mis on üks viiest peatselt kokkulepitavast Euroopa ühise varjupaigasüsteemiga seotud ettepanekust. Need ettepanekud tuleks vastu võtta enne Euroopa Parlamendi valimisi.

Infosüsteemide koostalitlusvõime hõlmaks viisainfosüsteemi. Euroopa Parlamendis ja nõukogus on käimas töö 2018. aasta mai seadusandliku ettepaneku kallal, et võimaldada viisataotlejate tausta põhjalikumalt kontrollida, täita lüngad julgeolekuteabes parema teabevahetusega liikmesriikide vahel ja tagada täielik koostalitlusvõime muude kogu ELi hõlmavate andmebaasidega. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles oma läbirääkimisvolitusi võimalikult kiiresti vastu võtma, et jõuda selle dokumendi suhtes kokkuleppele Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiajal.

Kaasseadusandjad on viimastel kuudel teinud mitme seadusandliku prioriteedi elluviimisel, eelkõige tugevdatud Schengeni infosüsteemi, küberturvalisust käsitleva õigusakti ja mittesularahaliste maksevahenditega seoses märkimisväärseid edusamme. Paljude prioriteetsete dokumentide suhtes ei ole poliitilisele kokkuleppele siiski veel jõutud ja on vaja teha lisajõupingutusi, et tagada nende vastuvõtmine enne Euroopa Parlamendi valimisi (vt ka kõigi julgeolekuliidu algatuste loetelu I lisas).

ELi juhid kinnitasid Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2018. aasta kohtumisel taas oma pühendumust liidu sisejulgeoleku tugevdamisele ja tunnistasid, et viimastel aastatel on sisejulgeoleku tugevdamisel saavutatud häid tulemusi tänu paremale koostööle, konkreetsetele kohapealsetele meetmetele ja mitme õigusakti vastuvõtmisele. Sellele tuginedes kutsus Euroopa Ülemkogu menetluses olevate komisjoni ettepanekutega edasi liikuma, et tõkestada küberrünnakuid, neile reageerida ja neid ära hoida, tõkestada terroristliku veebisisu levitamist, tagada kiire ja tõhus piiriülene juurdepääs elektroonilistele tõenditele, hõlbustada juurdepääsu finantsteabele ning parandada infosüsteemide ja andmebaaside koostalitlusvõimet. Käesolev aruanne annab ülevaate nende oluliste algatuste üle peetavate läbirääkimiste seisust, kutsudes kaasseadusandjaid võtma meetmeid nende kiireks vastuvõtmiseks (vt ka kõigi julgeolekuliidu algatuste loetelu I lisas). Euroopa Ülemkogu kutsus ka üles läbi vaatama komisjoni algatust laiendada Euroopa Prokuratuuri volitusi, nii et need hõlmaksid piiriüleseid terrorikuritegusid, ja komisjoni jaoks on oluline uurida sellest lähenemisviisist saadavat kasu. Lisaks rõhutasid riigipead ja valitsusjuhid liidu demokraatlike süsteemide kaitsmise ja väärinfo vastu võitlemise tähtsust lähenevate Euroopa Parlamendi valimiste kontekstis. Järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel 13. ja 14. detsembril 2018 käsitletakse ka väärinfo levitamise kampaaniaid kui demokraatlike süsteemide teravat probleemi, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid, eelkõige vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide valimiste tagamiseks. Seda silmas pidades võetakse käesolevas aruandes arvesse edusamme valimisprotsessiga seotud probleemidega toimetuleku võime tagamisel liidus.

See aruanne on seitsmeteistkümnes aruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud täiendavate edusammude kohta. Selles käsitletakse arengut kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes. Euroopa Parlament ja nõukogu tegid viimastel kuudel mitme seadusandliku prioriteedi elluviimisel märkimisväärseid edusamme. Paljude prioriteetsete dokumentide suhtes ei ole poliitilisele kokkuleppele siiski veel jõutud ja kaasseadusandjad peavad tegema täiendavaid jõupingutusi. Kuna 2019. aasta mais toimuvad järgmised Euroopa Parlamendi valimised, on viimane aeg võtta vastu menetluses olevad komisjoni poolt julgeolekuliidu väljakujundamiseks esitatud prioriteetsed ettepanekud, nagu seda kutsus üles tegema president Jean-Claude Juncker oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus.

Komisjon korraldas 15. ja 16. oktoobril kõrgetasemelise konverentsi, millel käsitleti küberohtusid valimistel ja mille eesmärk oli anda teavet Euroopa Komisjoni käimasolevaks tööks valimisprotsessi turvalisuse ja sellega seotud probleemidega toimetuleku võime parandamise nimel seoses pidevalt arenevate küberohtudega. Üritusele kogunesid juhtivad eksperdid maailma eri paigust, et arutada, kuidas oleks kõige parem olemasolevate algatuste suhtes järelmeetmeid võtta. Konverentsile järgnes kõrgetasemeline liikmesriikide õpikoda, mis korraldati eesmärgiga tuua kokku liikmesriikide valimiskomisjonid ja küberturvalisuse ametnikud. See oli esimene kord, kui valimis- ja küberturvalisusasutused kohtusid, et arutada, kuidas oleks kõige parem tegeleda valimisi ähvardavate küberohtudega.

Komisjon esitas koos teatise ja soovitusega ka ELi andmekaitseõiguse kohaldamise suunised, et aidata asjaosalistel kohaldada ELi õigusest tulenevaid andmekaitsekohustusi valimiste kontekstis, ning seadusandliku ettepaneku erakondade rahastamist käsitleva 2014. aasta määruse sihipäraseks muutmiseks. Euroopa Parlamendi põhiseaduskomisjon hääletas oma aruande üle 6. detsembril 2018 ja Euroopa Parlamendi täiskogu peaks läbirääkimisvolitused vastu võtma 2018. aasta detsembri istungjärgul. Komisjon kutsub nõukogu üles võtma oma läbirääkimisvolitused vastu 2018. aasta detsembris, et mõlemad kaasseadusandjad saaksid viivitamata alustada kolmepoolseid kohtumisi, tagamaks, et kavandatud sihipärased muudatused oleksid tehtud enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi.

Et aidata tagada valimisprotsessiga seotud probleemidega toimetuleku võimet, on komisjon esitanud mitu algatust, et tegeleda valimistaristu ja kampaania tegemiseks kasutatavate infosüsteemide vastu suunatud rünnakute ohuga ja riskiga, et isikuandmeid väärkasutatakse Euroopa valimiste tulemuste tahtlikuks mõjutamiseks. 12. septembril 2018 võttis komisjon vastu teatise vabade ja õiglaste valimiste kindlustamise kohta ja soovituse valimiskoostöö võrgustike, veebisisu läbipaistvuse, küberintsidentide eest kaitsmise ning väärinfo levitamise kampaaniate vastu võitlemise kohta seoses Euroopa Parlamendi valimistega. Euroopa valimiskoostöö võrgustik korraldab soovituse rakendamise koordineerimise foorumi ja 2019. aasta alguseks on kavandatud vastu võtta nõukogu järeldused nende meetmete kohta.

Komisjon kuulutas 28. novembril 2018 sisejulgeolekufondi politseikoostöö ja kuritegevuse tõkestamise 2018. aasta tööprogrammi osana välja projektikonkursi, mille maht on 5 miljonit eurot radikaliseerumise tõkestamiseks ja kontrolliks ning tegelemiseks komisjoni kõrgetasemelise radikaliseerumise vastu võitlemise eksperdirühma kindlaks määratud prioriteetsete valdkondadega: kogukonna kaasamine, kohalik mõõde, mitut asutust hõlmav lähenemisviis ja noored. Lisaks pakutakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele, mis püüavad võidelda terroristide propaganda vastu positiivsete alternatiivide pakkumisega, ELi rahalist toetust kodanikuühiskonna tugevdamise programmist, millest 12 miljonit eurot on määratud kodanikuühiskonna partnerite koolitamiseks ja rahastamiseks, et korraldada veebis terrorismivastase propaganda kampaaniaid.

Nõukogus on jõudsalt käimas läbirääkimised terroristlikku veebisisu käsitleva määruse ettepaneku üle, mille komisjon esitas koos kõnega olukorrast Euroopa Liidus. Selle eesmärk on tagada selge ühtlustatud õigusraamistik, et vältida veebimajutusteenuste kuritarvitamist terroristliku veebisisu levitamiseks, tagades samal ajal põhiõiguste täieliku kaitse. Määruse ettepanek esitati nii Euroopa Ülemkogu kui ka Euroopa Parlamendi tungival üleskutsel. Komisjonile valmistab heameelt üldise lähenemisviisi vastuvõtmine 6. detsembril 2018 peetud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti üles kiirendama oma tööd selle ettepaneku kallal, et võtta see vastu oma praeguse koosseisu ametiajal.

ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamise tähtpäev oli 25. mai 2018. Komisjon algatas 19. juulil 2018 rikkumismenetlused 14 liikmesriigi suhtes, kes ei olnud teatanud siseriiklike õigusaktide vastuvõtmisest, millega võetakse täielikult üle broneeringuinfo direktiiv, mis on oluline terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemise vahend. Pärast seda on täielikust ülevõtmisest teatanud viis liikmesriiki. Samal ajal toetab komisjon jätkuvalt kõiki liikmesriike nende püüdlustes töötada lõplikult välja oma broneeringuinfo süsteemid, sealhulgas hõlbustades teabe ja parimate tavade vahetamist.

Tulemuslikust ja tegelikust julgeolekuliidust kasu saamise tagamiseks on ülimalt tähtis kokkulepitud meetmete täielik ja nõuetekohane rakendamine. Komisjon toetab liikmesriike aktiivselt, sealhulgas pakkudes rahastust ja hõlbustades parimate tavade vahetamist. Vajaduse korral kasutab komisjon ka oma aluslepingutest tulenevat pädevust tagada ELi õiguse täitmine, sealhulgas pädevust algatada rikkumismenetlus, kui see on asjakohane.

·Euroopa Parlamenti ja nõukogu jõudma kokkuleppele seadusandliku ettepaneku suhtes täiustada isikutunnistuste ja elamislubade turvaelemente, et see võetaks vastu enne Euroopa Parlamendi valimisi.

Teise seadusandliku ettepanekuga, mille komisjon 2018. aasta aprillis esitas, sooviti suurendada liidu kodanike isikutunnistuste ja elamislubade turvalisust. Ettepanekus esitatakse eelkõige isikutunnistuste turvaelementide miinimumnõuded, mille kohaselt peavad isikutunnistuste kontaktivabale kiibile olema kantud biomeetrilised tunnused (näokujutis ja kaks sõrmejälge). Ettepanek kuulub komisjoni 2019. aasta tööprogrammis nimetatud prioriteetsete menetluses olevate ettepanekute hulka. Nõukogu võttis 14. novembril 2018 vastu volitused parlamendiga ettepaneku üle läbirääkimiste alustamiseks. 3. detsembril 2018 nõustus parlament alustama kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruande põhjal läbirääkimisi. Kolmepoolsed arutelud algavad lähiajal ja komisjon on võtnud kohustuse kaasseadusandjaid toetada, et nad võtaksid ettepaneku vastu enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi, mis on nüüd käeulatuses.

2018. aasta aprillis esitas komisjon seadusandliku ettepaneku lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise piirangute kohta, et piirata juurdepääsu ohtlike lõhkeainete lähteainetele, mida võidakse väärkasutada isevalmistatavate lõhkeainete tegemiseks. Selle ettepanekuga püütakse julgeolekupuudusi vähendada mitme eri meetme abil, näiteks keelates täiendavad kemikaalid, nähes ette karistusregistri andmete kohustusliku kontrollimise selliste isikute puhul, kes taotlevad piiratud kasutusega ainete ostmiseks luba, ning täpsustades, et ettevõtjate suhtes kohaldatavaid eeskirju kohaldatakse ka internetis tegutsevate ettevõtjate suhtes. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon peaks oma aruande vastu võtma 10. detsembril 2018. Arvestades selle dokumendi suhtes saavutatud edu, kutsub komisjon nõukogu üles võtma oma läbirääkimisvolitused vastu veel 2018. aasta detsembris ja mõlemat kaasseadusandjat jõudma kokkuleppele Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiajal.

Võttes arvesse, kui oluline on võimaldada õiguskaitseasutustele juurdepääsu finantsteabele, võttis komisjon 2018. aprillis vastu seadusandliku ettepaneku, et hõlbustada finantsteabe ja muu teabe kasutamist raskete kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel või nende eest vastutusele võtmisel. Selle ettepaneku eesmärk on tagada määratud õiguskaitseasutustele ja kriminaaltulu jälitamise talitustele otsene juurdepääs pangakontosid käsitlevale teabele, mida hoitakse pangakontode riiklikus keskregistris, ning tugevdada riiklike rahapesu andmebüroode ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd. 21. novembril 2018 võttis nõukogu vastu üldise lähenemisviisi selle dokumendi suhtes. Pärast aruande vastuvõtmist 3. detsembril 2018 kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni poolt peaks Euroopa Parlament oma läbirääkimisvolitustes kokku leppima 2018. aasta detsembri täiskogu istungjärgul. Komisjon tunneb tehtud edusammude üle heameelt ja kutsub kaasseadusandjaid üles institutsioonidevaheliste läbirääkimistega viivitamata edasi liikuma, et jõuda kokkuleppele enne Euroopa Parlamendi valimisi.

Tõhus kuritegude uurimine, nende eest süüdistuste esitamine ja karistuste määramine tugineb suures osas elektroonilistele tõenditele. Selliste tõendite kättesaadavus on eriti oluline piiriüleste kuritegude, nagu terrorismi või küberkuritegude eest süüdistuste esitamisel. Komisjon tunneb heameelt selle üle, et justiits- ja siseküsimuste nõukogu võttis 7. detsembril 2018 vastu üldise lähenemisviisi komisjoni poolt 2018. aasta aprillis ettepandud määruse suhtes, mis käsitleb kriminaaluurimisel elektroonilistele tõenditele piiriülese juurdepääsu parandamist. Kuna elektroonilised tõendid on olulised peaaegu igat liiki kuritegude uurimisel ning võttes arvesse ühisdeklaratsiooni, ärgitab komisjon Euroopa Parlamenti kiirendama oma tööd selle ettepaneku kallal, et võtta see vastu parlamendi praeguse koosseisu ametiajal.

Euroopa välisteenistus on pidanud viimastel kuudel koostöös komisjoniga veel ühe küberdialoogi vooru Ameerika Ühendriikidega (10. septembril 2018) ja Hiinaga (16. novembril 2018) ning kavatseb pidada 12. detsembril 2018 ühe vooru Indiaga. Dialoogide käigus käsitleti küberstandardite ja küberturvalisuse alal usaldust suurendavate meetmete rakendamist ning rahvusvahelise õiguse kohaldamist küberruumis. Viimastel kuudel on märkimisväärse eduga rakendatud ka pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikku („küberdiplomaatia meetmete kogum“), nagu kutsus 2018. aasta juunis ja oma 2018. aasta oktoobri järeldustes küberrünnakutega seotud ELi piiravate meetmete kohta üles tegema Euroopa Ülemkogu.

Arvestades küberohtude ülemaailmsust, on küberturvalisusalane rahvusvaheline koostöö väga oluline. 23.–24. oktoobril 2018 kohtusid USA sisejulgeolekuministeeriumi ja Euroopa Komisjoni esindajad küberturvalisusega seotud poliitiliste lähenemisviiside õpikojas, et uurida tihedama koostöö võimalusi. Osalejad selgitasid välja mitu võimalust kahepoolse suhtluse hõlbustamiseks ja ergutasid edasist tööalast teabevahetust teabe asjakohase sertifitseerimise, tarneahela riskijuhtimise, tööjõu ja oskuste juhtimise ning küberturvalisusega seotud teadus- ja arendusprioriteetide kohta.

Tuginedes 2017. aastal teatavaks tehtud ambitsioonikatele küberturvalisuse algatustele, lähtub komisjoni 2018. aasta septembri ettepanek määruse kohta, millega luuakse Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik, eesmärgist toetada küberturvalisuse tehnoloogilist ja tööstuslikku pädevust ning on kaitsva Euroopa nurgakivi. See täiendab peamist eesmärki suurendada liidu küberturvalisustööstuse konkurentsivõimet ja muuta küberturvalisus muude Euroopa tööstusharude konkurentsieeliseks. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma kiiresti vastu oma läbirääkimisvolitused, et alustada võimalikult kiiresti kolmepoolseid arutelusid, võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi digitaalse Euroopa programmi üle.

Relvade omandamise ja valduse kontrolli käsitleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäev oli 14. september 2018. Seepärast algatas komisjon 22. novembril 2018 rikkumismenetlused 25 liikmesriigi suhtes, kes olid jätnud teatamata selliste siseriiklike õigusaktide vastuvõtmisest, millega direktiiv täielikult üle võetakse. Pärast rikkumismenetluse algatamist teatas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse täielikust ülevõtmisest veel üks liikmesriik.

Isikuandmete kaitset õiguskaitse valdkonnas käsitleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäev oli 6. mai 2018. Komisjon algatas 19. juulil 2018 rikkumismenetlused 19 liikmesriigi suhtes, kes olid jätnud teatamata selliste siseriiklike õigusaktide vastuvõtmisest, millega direktiiv täielikult üle võetakse.

Vastavalt liikmesriikide poolt komisjonile saadetud teabele on võrgu- ja infosüsteemide direktiivi täielikult üle võtnud 21 liikmesriiki ja osaliselt veel kolm liikmesriiki. Komisjon on esialgu kontrollinud 21st liikmesriigist 18 liikmesriiki ja saanud kinnitust, et ülevõtmine näib olevat täielik. 19. juulil 2018 algatas komisjon täielikust ülevõtmisest teatamata jätmise tõttu rikkumismenetlused nende 17 liikmesriigi suhtes, kes ei olnud teadet esitanud enne ülevõtmise tähtpäeva 9. maid 2018.

9. novembriks 2018 pidid liikmesriigid võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiivi ülevõtmise osana esitama komisjonile teabe oma territooriumil kindlaks tehtud oluliste teenuste operaatorite kohta. Need on avaliku ja erasektori üksused, kes peaksid direktiivi nõuete kohaselt tagama oma võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ja teatama tõsistest intsidentidest. Seni on komisjonile tagasisidet andnud 19 liikmesriiki ja 16 esitasid komisjonile asjakohase teabe. Komisjon hindab nüüd saadud tagasisidet, et koostada aruanne liikmesriikides kindlakstegemiseks kasutatava lähenemisviisi ühtsuse kohta.

Komisjon hindab ka neljanda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmist ja töötab selle nimel, et tagada eeskirjade kohapealne rakendamine. Komisjon on algatanud rikkumismenetlused 21 liikmesriigi suhtes, kes ei ole teatanud direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastuvõtmisest. Komisjon kasutab ka edaspidi oma volitusi, kui see on asjakohane, et tagada direktiivi täielik rakendamine. Sellele direktiivile täienduseks jõustusid ELis 3. detsembril 2018 uued kriminaalõigusmeetmed rahapesu vastu võitlemiseks. Uue direktiiviga ühtlustatakse rahapesuga seotud rikkumised ja karistused, nähes kogu ELis ette võrdse raskusega karistused ja vähemalt nelja-aastase vangistuse. Liikmesriikidel on selle direktiivi ülevõtmiseks ja sellest komisjonile teatamiseks aega 24 kuud.

Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles täielikult rakendama ja kohaldama kõiki ELi meetmeid ja vahendeid, milles on julgeolekuliidus kokku lepitud.

Kuna ülevõtmise tähtajad on möödas, on komisjon algatanud rikkumismenetlused ja kutsub liikmesriike üles võtma kiiremas korras vajalikke meetmeid, et võtta järgmised direktiivid täielikult üle siseriiklikku õigusesse, ning andma nende ülevõtmisest komisjonile teada: ·ELi broneeringuinfo direktiiv: kuus liikmesriiki ei ole direktiivi ülevõtmisest oma riigi õigusesse veel teatanud ja kolm liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama; ·võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiiv: neli liikmesriiki ei ole selle ülevõtmisest oma riigi õigusesse veel teatanud ja kolm liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama; ·terrorismivastase võitluse direktiiv: seitse liikmesriiki ei ole selle ülevõtmisest oma riigi õigusesse veel teatanud ja üheksa liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama; ·relvade omandamise ja valduse kontrolli käsitlev direktiiv: üheksateist liikmesriiki ei ole selle ülevõtmisest oma riigi õigusesse veel teatanud ja viis liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama; ·isikuandmete kaitset õiguskaitse valdkonnas käsitlev direktiiv: üksteist liikmesriiki ei ole selle ülevõtmisest oma riigi õigusesse veel teatanud ja kaks liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama ning ·neljas rahapesuvastane direktiiv: kolm liikmesriiki peavad ülevõtmise teate lõplikult vormistama.

2.Valmisolek ja kaitse

Üks aasta pärast komisjoni 2017. aasta avaliku ruumi kaitse tegevuskava vastuvõtmist on selle rakendamisel kõikides valdkondades tehtud märkimisväärseid edusamme, seda eelkõige suuniste ja ELi rahastuse pakkumisel liikmesriikide toetamiseks.

Toimus kuus kohtumist avaliku sektori asutuste ja eraettevõtjatega, et jagada häid tavasid ja vahetada teavet selle kohta, kuidas ettevõtjad ja avaliku sektori asutused saavad suurendada eri liiki avalike ruumide, sealhulgas hotellide, ostukeskuste, transpordisõlmede, staadionide ja kultuuriasutuste turvalisust. Kuigi nii avaliku sektori asutused kui ka ettevõtjad võtavad meetmeid oma tegevuskohtade turvalisuse suurendamiseks, on kohtumised näidanud, et endiselt leidub probleeme ja puudusi. Samal ajal kui mõnes sektoris on hästi väljakujunenud turvalisuse tagamise tavad, kehtestatakse teistes alles nüüd süstemaatilisemaid lähenemisviise oma tegevuskohtade kaitseks. Ettevõtjate foorum, mis on komisjoni juhitav rühm avaliku ja erasektori julgeolekupartnerluste moodustamise ergutamiseks, pidas 26. novembril 2018 koosoleku, kus osalesid kõigi sektorite esindajad. Osalejad tundsid heameelt komisjoni talituste esitatud suuniste üle, milles on kirjeldatud nende meetmetega seotud häid tavasid, mida ettevõtjad ja avaliku sektori asutused peaksid avaliku ruumi turvalisuse suurendamiseks rakendama.

Pärast 2018. aasta juunis linnaplaneerijate ja Euroopa linnade kohalike julgeolekuametnikega peetud komisjoni tehnilist õpikoda koostas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus kaks aruannet, milles loetleti olemasolevad juhendmaterjalid avaliku ruumi kaitse ja tõkkesüsteemide kohta. Koostatud on ka esimene Euroopa suunis sobivate tõkkelahenduste valimise kohta, mis võimaldab linnaplaneerijatel suurendada linnade turvalisust kindluselaadseid kesklinnu rajamata.

Seda tööd toetatakse ka ELi rahalistest vahenditest. Sisejulgeolekufondi politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi 2017. aasta projektikonkursi raames valiti välja kaheksa avaliku ruumi kaitsele keskenduvat projekti, mis käsitlevad muu hulgas linnaturvalisuse põhimõtteid, sisseprojekteeritud turbe täiustamist, kaitset sõidukitega rammimise eest, raudteeturvalisuse kaitse tõhustamist ja koolituspõhimõtete väljatöötamist ning teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Sisejulgeolekufondi politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi 2018. aasta projektikonkursi raames rahastatakse ka täiendavaid meetmeid. Projektikonkurss on käimas ka Euroopa Regionaalarengu Fondi osaks oleva linnadega seotud uuenduslike meetmete algatuse raames ja selle eesmärk on pakkuda linnadele uuenduslikke lahendusi linnade turvalisuse probleemidega tegelemiseks. Lisaks on programmi „Horisont 2020“ osa „Turvalised ühiskonnad“ 2018.–2020. aasta tööprogrammi lisatud sihtotstarbeline teadusprojektide konkurss, mille eesmärk on töötada välja uuenduslikke lahendusi avaliku ruumi kaitseks.

Nagu Euroopa Ülemkogu oma 2018. aasta märtsi ja oktoobri kohtumistel üles kutsus, on komisjon tõhustanud meetmeid keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude vastu ning koostööd liikmesriikidega, eriti keemiliste ohtude valdkonnas. Komisjon ja liikmesriikide eksperdid on koostanud ühise probleemsete keemiliste ainete loetelu ja teevad nüüd tootjatega koostööd avastamissuutlikkuse parandamiseks. Komisjon algatas ka dialoogi erasektoriga, et uurida võimalusi piirata terroristide juurdepääsu keemilistele ainetele, mida saab kasutada keemiarünnakute lähteainetena. Lisaks korraldab komisjon oma spetsiaalses Euroopa tuumajulgeoleku koolituskeskuses koolituskampaania, et koolitada liikmesriikide õiguskaitseasutusi radioloogiliste ja tuumamaterjalide avastamise valdkonnas. Üle 100 politseiametniku saab koolitusel kasutada keerukaid seadmeid ja tegelikku tuumamaterjali, et olla paremini valmis võimalikuks rünnakuks radioloogilise relvaga.

Välisasjade nõukogu võttis Euroopa Ülemkogu 2018. aasta juuni järelduste järelmeetmena 15. oktoobril 2018 vastu uue piiravate meetmete korra keemiarelvade kasutamise ja leviku vastu võitlemiseks. See võimaldab ELil kehtestada sanktsioone, mis seisnevad ELi reisimise keelu ja vara arestimise kohaldamises nende isikute ja üksuste suhtes – olenemata nende kodakondsusest või asukohast –, kes osalevad keemiarelvade väljatöötamises ja kasutamises kus tahes kohas.

EL ja NATO korraldasid 5.–23. novembril 2018 korraga ja koordineeritult ELi ja NATO hübriidõppuse. Sellega sooviti eksimiseks ohutus keskkonnas parandada ja tõhustada ELi suutlikkust reageerida keerukale sise- ja välismõõtmega hübriidkriisile ning parandada koostööd NATOga. Õppusesse olid kaasatud asjakohased ELi institutsioonid ja asutused ning selles osales 25 liikmesriiki ja Norra ning kaheksa ELi ametit. Šveits võttis osa vaatlejana.

Mis puudutab valmisolekut ja kaitset, siis komisjon: ·kutsub liikmesriike üles töötama selle nimel, et viia 2019. aasta lõpuks täielikult ellu keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude suhtes valmisoleku parandamise tegevuskava; ·kutsub liikmesriike ja erasektorit üles tõhustama koostööd, et parandada avaliku ruumi kaitset ja töötada avaliku ruumi kaitse tegevuskava täieliku rakendamise nimel.

3.Julgeolekualane uurimistegevus

ELi julgeolekualane uurimistegevus on üks julgeolekuliidu alustalasid, võimaldades uuendustegevust tehnoloogiate ja teadmiste vallas, mis on olulised tänapäeva julgeolekuprobleemide lahendamiseks, homsete ohtude ennetamiseks ja Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõime suurendamiseks. See on eriti oluline, kui võtta arvesse strateegilisi julgeolekuküsimusi, nagu digitaristu tarneahel ja tehnoloogiliste komponentide päritolu.