See on neljas määruse (EÜ) nr 1071/2009 kohane aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018. Esimeses aruandes vaadeldi ajavahemikku 4. detsembrist 2011 (määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2012. Teises aruandes käsitleti ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2014. Kolmandas aruandes käsitleti ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016. Käesolev aruandeperiood kattub ajaliselt autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide rakendamist käsitleva aruandega, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 26 lõikega 2. Selline sünkroniseerimine võimaldab liikmesriikidel ja sidusrühmadel saada sidusa ülevaate sellest, millised olid samal aruandeperioodil sektori siseturg ja sotsiaalõigusnormid.

Kooskõlas määruse artikliga 3 peavad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsevad ettevõtjad toimima liikmesriigis stabiilselt ja tõhusalt, olema hea mainega, asjakohase finantssuutlikkusega ja nõutava ametialase pädevusega. Lisaks on määruse artikliga 4 kehtestatud autoveo-ettevõtjatele kohustus nimetada veokorraldaja. Sellel veokorraldajal peab olema ametialase pädevuse tunnistus, mis kinnitab selliste oskuste ja teadmiste olemasolu, mis on vajalikud, et juhtida tegelikult ja pidevalt veotegevust kooskõlas kõigi õigus- ja valdkondlike nõuetega. Autoveo-ettevõtjatele määrusega (EÜ) nr 1071/2009 kehtestatud tingimuste täitmise kontrollimise kohustus lasub liikmesriikidel. Peale selle on Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtjate järelevalves tähtsal kohal liikmesriikide hästi korraldatud halduskoostöö.

Käesolevas aruandes käsitletakse autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist liikmesriikides. Aruande eesmärk on tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1071/2009 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1071/2009“) kohaldamise põhjalik järelevalve. Määrust kohaldatakse kõigi ELis asuvate ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad või kavatsevad hakata tegutsema autoveo-ettevõtja tegevusalal. Autoveo-ettevõtja tegevusala hõlmab nii kaupade autoveo-ettevõtja kui ka sõitjate autoveo-ettevõtja tegevusala. Määruse kohaldamisalasse ei kuulu teatavate kategooriate ettevõtjad, näiteks need, kes kasutavad mootorsõidukeid, mille täismass on väiksem kui 3,5 tonni. Määruses (EÜ) nr 1071/2009 on kindlaks määratud ühiseeskirjad kaupade autoveo-ettevõtja ja sõitjate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamiseks.

Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 26 kohaselt on liikmesriigid kohustatud esitama aruande. Kaks liikmesriiki ei täitnud seda kohustust ja mõni riiki esitas vaid kirjeldava teabe. Olukord on halvenenud võrreldes eelmise aruandeperioodiga, kus oma kohustuse täitsid kõik liikmesriigid. Mõni liikmesriik esitas oma andmed 30. septembri 2019. aasta tähtajast palju hiljem – viimane aruanne saadi alles 2020. aasta oktoobris. See mõjutas komisjoni käesoleva aruande esitamise aega. Mitmes aruandes ei esitatud teatavat vajalikku teavet, mis takistas põhjaliku analüüsi tegemist.

Selleks et tagada kooskõla ja aidata liikmesriikide pädevatel asutustel täita oma aruandekohustust, esitasid komisjoni talitused 2015. aastal liikmesriikidele standardvormi. Seda tuli hakata kasutama alates teisest aruandeperioodist. Peaaegu kõik osalevad liikmesriigid kasutasid oma aruande esitamiseks seda vormi.

Kuna käesoleva aruandeperioodi kohta aruande esitanud liikmesriigid ei ole samad, kes esitasid aruande eelmistel aruandeperioodidel, ning võttes arvesse esitatud teabe killustatust, tuleb kahe aruandeperioodi võrdlustesse suhtuda ettevaatusega.

II.Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist käsitlevate andmete analüüs

1. Autoveosektori hea maine, finantsolukorra ja ametialase pädevuse ülevaade

See aruande osa põhineb teabel, mille liikmesriigid on esitanud riiklike nõuete, kontrollide korraldamise, nõuete täitmise taseme ja ettetulnud raskuste kohta. Liikmesriikide aruannete killustatuse tõttu ei ole see ülevaade kõikehõlmav. Vajaduse korral on liikmesriikide aruandeid täiendatud eespool nimetatud hindamisuuringu andmetega.

Viisid, kuidas liikmesriigid määruses sätestatud autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemiseks vajaliku nelja nõude täitmist kontrollivad, ning tehtud kontrollide arv lahknevad väga suurel määral. Näiteks Saksamaal kasutatakse nõuete täitmise kontrollimiseks punktisüsteemi, Lätis tehakse iga-aastaseid kontrolle ja Iirimaal korraldatakse süüdimõistmistel põhinevaid kontrolle.

Nagu on lubatud teatavatel tingimustel määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 3 lõike 2 alusel, on mitu liikmesriiki kehtestanud riigisisesed nõuded, mida tuleb täita lisaks määruses sätestatud neljale nõudele (stabiilne ja tõhus toimimine, hea maine, asjakohane finantssuutlikkus ja nõutav ametialane pädevus), et pääseda tegutsema autoveo-ettevõtja tegevusalal. Näiteks Taanis ja Eestis on finantssuutlikkust puudutavad riigisisesed lisanõuded, mujal on kehtestatud lisanõuded, mis on seotud näiteks parkimisrajatistega.

Eesti teatas, et määruse nõuete täitmist kontrollitakse riskipõhise süsteemi alusel, keskendudes eelkõige ettevõtjatele, kelle puhul on suurenenud autoveo-eeskirjade ränga või sagedase rikkumise oht. Peale selle tehakse kontrolle siis, kui ühenduse tegevusloa omaja taotleb tegevusloa tõestatud koopiat. Aastatel 2017–2018 taotles tõestatud koopiat 65 % ühenduse tegevusloa omajatest ja kontrolliti igat juhtumit. Lisaks stabiilse toimimise kontrollimisele pärast ühenduse tegevusloa andmist teevad Eesti ametiasutused kord-paar aastas registripõhiseid kontrolle. Nelja kriteeriumi täitmise kõrval ei tohi Eestis ühenduse tegevusloa taotlejal olla ühtki ajatamata maksuvõlga, mis ületab maksukorralduse seaduses kindlaks määratud summat, ja taotleja ei tohi olla kuulutatud pankrotis olevaks.

Iirimaal kontrollitakse kõikide ettevõtjate head mainet, finantssuutlikkust ja ametialast pädevust tegevusloa uuendamise menetluse raames vähemalt iga viie aasta järel. Lisaks võib sagedamini kontrollida teatavaid ettevõtjaid, kellega seonduvat riski peetakse suureks või kes on sattunud pädeva asutuse tähelepanu alla. Hea maine kontrollimiseks küsitleb veokorraldajat või muud asjakohast isikut Iirimaa politsei asjaomane talitus. See talitus annab pädevale asutusele karistuste loetelu, mida saab kasutada hea maine kindlaksmääramisel. Ettevõtja tegevusloa viieaastase kehtivusaja vältel ei ole tal tavaliselt vaja lube väljastavale asutusele lisateavet esitada. Seda on vaja teha ainult siis, kui asutus on tuvastanud selle ettevõtjaga seoses mingi ohu.

Lätis kontrollitakse finantssuutlikkuse nõude täitmist äriregistri iga-aastastest aruannetest pärit teabe põhjal. Samuti kontrollitakse kõigi nelja nõude täitmist enne, kui vedude tegemiseks antakse tegevusluba. Enamasti on loa peatamise aluseks riigi maksuinspektsiooni taotlus, kui ta on otsustanud veoettevõtja majandustegevuse peatada. Ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja tegevusluba riigisiseste vedude jaoks väljastatakse konkreetse sõiduki jaoks kuni 12 kuuks. Kui neli nõuet ei ole täidetud, ühenduse tegevusloa tõestatud koopiat ja riigisiseste vedude jaoks antud tegevusluba ei uuendata. Kontrollitakse veokorraldaja, ettevõtja ja ettevõtte juhatuse liikmete head mainet. Kui veokorraldaja või ettevõtte juhatuse liige vahetub, kontrollitakse iga uue liikme mainet. Läti õiguskaitseasutused on märganud teatavaid raskusi kindlustuspoliisiga seotud finantssuutlikkuse nõudele vastavuse kindlaksmääramisel, kuna määruses (EÜ) nr 1071/2009 puudub üksikasjalik kirjeldus riskide kohta, mille veoettevõtja peaks kindlustama.

Hispaanias kasutatakse kutsealal tegutsema pääsemise kriteeriumide täitmise kontrollimiseks kahte meetodit. Esimese meetodi puhul nõutakse ettevõtjalt nelja nõude täitmist tõendavate dokumentide esitamist. Teise meetodiga kaasnevad inspektorite kohapealsed kontrollid ettevõtjate valdustes. Hispaanias peavad autoveo-ettevõtjad taotlema oma loa uuendamist iga kahe aasta järel. Seega kontrollitakse nelja nõude täitmist iga kahe aasta tagant. Lisaks tehakse igal aastal hulgaliselt kontrolle veendumaks, et ettevõtjad, kelle luba ei ole uuendatud, ei osale veotegevuses.

Poolas vastutavad teedel ja autoveo-ettevõtjate valdustes tehtavate kontrollide eest 400 inspektorit. Inspektorite kogutud teave edastatakse rahvusvahelisele transpordiametile ja kohalikele ametiasutustele, kes väljastavad ühenduse tegevuslube ja kontrollivad määruses (EÜ) nr 1071/2009 sätestatud nelja nõude täitmist. Stabiilselt ja tõhusalt toimivaks loetakse koht, kus on olemas vedude struktureeritud ja järjepidevaks tegemiseks sobiv tehniline varustus ja seadmed, sealhulgas vähemalt üks järgmistest: parkimiskoht, mahalaadimise ala, sõidukite hooldamise seadmed.

Saksamaal oli riskiastme hindamise süsteem olemas ainult piirkondlikul tasandil, kuid alates 2014. aasta juulist on olemas üleriigiline süsteem. Hindamisel antakse rikkumisele kas 5 punkti (kõige raskem rikkumine), 3 punkti (raskem / raske rikkumine) või 1 punkt (muu rikkumine). Kui ettevõtja saab 5 punkti (kuni 10 sõidukiga ettevõtja), 8 punkti (kuni 50 sõidukit) või 11 punkti (üle 50 sõiduki), antakse tema kohta hinnang, et temaga seotud risk on suurenenud.

Ühendkuningriigi juhtide ja sõidukite standardiamet on kasutanud alates 2006. aastast süsteemi OCRS (Operator Compliance Risk Score, käitaja vastavuse riskiskoor). 2012. aastal süsteemi täiustati, et parandada selle prognoosivõimet. OCRS koondab teavet tehnoseisundiga seotud rikkumiste kohta, mis on korrelatsioonis muude rikkumistega.

Taanis kontrollitakse riigisiseste vedude või ühenduse tegevusloa kõikide taotlejate asjakohast finantssuutlikkust, ametialast pädevust, võlgu ja stabiilset toimimist. Head mainet kontrollitakse ainult siis, kui politsei on teatanud probleemist või kui on muid märke võimaliku probleemi olemasolust. Rikkumised registreeritakse viieks aastaks ja nende hulka arvatakse rikkumised, mille politsei on tuvastanud teel tehtud kontrollide ajal. Taani ametiasutus kontrollib tavaliselt kõiki uusi taotlejaid ja igal aastal umbes 250 tegutsevat ettevõtjat. Viimased valitakse riskiastme hindamise süsteemi alusel. Ettevõtjad peavad täitma alustuseks 150 000 Taani krooni (umbes 20 000 eurot) suuruse finantssuutlikkuse nõude, et saada esimesed kaks tegevusluba, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 7 lõikes 1 nõutakse ainult 9 000 eurot esimese sõiduki puhul ja 5 000 eurot iga lisasõiduki kohta. Taanis nõutakse iga lisasõiduki kohta 40 000 Taani krooni (umbes 5 400 eurot). Peale selle ei tohi ettevõtjal olla valitsuse ees maksuvõlga, mis ületab 50 000 Taani krooni (umbes 6 700 eurot). Taani transpordiamet teeb ettevõtja asjakohast finantssuutlikkust kontrollides selle kohta järelepärimise Taani maksuhalduritele.

Rumeenias on rikkumiste kontrollimiseks riskiastme hindamise süsteem, mis kajastab iga veoettevõtja kõiki autovedudega seotud rikkumisi. Kui ettevõte avab filiaali, kontrollitakse selle stabiilset ja tõhusat toimimist.

Luksemburgis teeb enne loa väljastamist kontrolle majandusministeerium, et kinnitada kõigi nelja nõude täitmist. Teiste lepinguosaliste kaitsmiseks kontrollitakse head mainet ka juhul, kui loa omajal tekivad finantsraskused, näiteks maksejõuetus või pankrot. Samuti kontrollitakse head mainet, finantssuutlikkust, ametialast pädevust ning stabiilset ja tõhusat toimimist, kui loa omaja taotleb uut luba, näiteks laiendades oma tegevust mõnda teise sektorisse, mille jaoks tal on vaja täiendavat luba.