4.3. RAHASTAMINE JA FONDIDE KASUTUSELEVÕTT

5. LAIEMAD SEOSED JA BREXIT

6. KOKKUVÕTE

1.SISSEJUHATUS

Atlandi ookeani merestrateegia võeti vastu 2011. aastal, et toetada meremajanduse säästvat arengut Atlandi ookeaniga piirnevates ELi liikmesriikides. Strateegia elluviimiseks esitas Euroopa Komisjon 2013. aastal Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava. Selleks et anda uut hoogu säästvale meremajandusele, mis võib luua töökohti, on pärast sidusrühmadega konsulteerimist aeg ajakohastada piirkondliku koostöö prioriteete ning aidata Euroopal taastuda praegusest COVID-19 pandeemiast põhjustatud enneolematust sotsiaal-majanduslikust kriisist.

Atlandi ookeani meremajanduse kogulisandväärtus oli 2017. aastal 73,4 miljardit eurot ja sektoris töötas 1,29 miljonit inimest. See on ELi suurim mereala ja moodustab 36 % ELi meremajanduse kogulisandväärtusest. Eeldatakse, et praegune kriis kahjustab mitut Atlandi ookeani piirkonna meremajanduse sektorit; eelkõige ranniku- ja mereturismi, mis on Atlandi ookeani meremajanduse suurim sektor, mille kogulisandväärtus on 27 miljardit eurot ja mis annab tööd 0,76 miljonile inimesele.

Vastuseks COVID-19 kriisile on Euroopa Komisjon juba võtnud mitmesuguseid meetmeid. Eelkõige selleks, et korvata koroonaviiruse pandeemia põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset kahju, taaskäivitada Euroopa majandus ning kaitsta ja luua töökohta, esitas Euroopa Komisjon 27. mail ettepaneku mahuka taastekava kohta. Selleks et taastamine oleks kõigi liikmesriikide jaoks kestlik, ühtlane, kaasav ja õiglane, on Euroopa Komisjon teinud ettepaneku luua uus taasterahastu Next Generation EU, mille maht on 750 miljardit eurot ja mis on osa võimsast, ajakohasest ja uuendatud pikaajalisest ELi eelarvest.

ELi majanduse taastamiseks tehtavad jõupingutused keskenduvad kestlikkuse põhimõttele, mis on aluseks Euroopa Komisjoni poolt 2019. aasta detsembris vastu võetud Euroopa rohelisele kokkuleppele. Selle ambitsioonika meetmepaketi eesmärk on muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks ning edendada meie planeedi, majanduse ja inimeste tervist.

Euroopa rohelises kokkuleppes rõhutatakse meremajanduse keskset rolli kui olulist tegurit, mis võimaldab neid eesmärke saavutada. Ookeanide rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel tunnistatakse üha enam. Meremajanduse sektor saab aidata kaasa puhtale energiale üleminekule, eelkõige kasutades ära avamere taastuvenergia kasvavat potentsiaali ja hallates mereruumi säästvamalt.

Lisaks võib see sektor aidata kaasa kliimamuutuste leevendamisele, edendades looduspõhiseid lahendusi ning parandades vee- ja mereressursside kasutamist, näiteks soodustades uute valguallikate tootmist ja kasutamist, mis võib leevendada survet põllumajandusmaale. Sel eesmärgil võttis Euroopa Komisjon Euroopa rohelise kokkuleppe keskse osana 20. mail vastu ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030, et kaitsta loodust ja peatada ökosüsteemide seisundi halvenemine. Samal ajal on Euroopa Komisjon vastu võtnud ka strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks.

Lisaks on EL osana majanduse taastamiseks tehtavatest jõupingutustest võtnud vastu poliitikasuunised turismi kohta, et võimaldada kogu Euroopal kasu saada rahulikust ja eelkõige ohutust turismihooajast. Teatises turismi ja transpordi kohta 2020. aastal ja pärast seda rõhutatakse ka seda, kui oluline on kaitsta ja taastada Euroopa maismaa ja mere looduskapitali kooskõlas kestliku meremajanduse ja keskkonnasäästliku majanduse strateegilise lähenemisviisiga.

Läbivaadatud tegevuskava aitab kaasa majanduse taastamiseks tehtavatele jõupingutustele meremajanduses, keskendudes peamistele sektoritele, milles on ühendatud kestlik üleminek ja suur töökohtade loomise potentsiaal Atlandi ookeani rannikukogukondades. Näiteks lisaks kestliku rannikuturismi edendamisele pakub üleminek avamere taastuvatele energiaallikatele Atlandi ookeanil märkimisväärseid tööhõivevõimalusi. Käesolevas tegevuskavas soovitatud keskkonnahoidlik laevandus ja uuenduslik sadamategevus aitavad vähendada ELi CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge.

Tegevuskava on pika protsessi tulemus, mis algas 2018. aastal avaldatud vahekokkuvõttega ning jätkus alt üles suunatud konsultatsioonidega sidusrühmade ja Atlandi ookeani äärsete liikmesriikidega. Vahekokkuvõte näitas, et Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava raames on käivitatud üle 1 200 uue merendusprojekti ja tehtud peaaegu kuue miljardi euro väärtuses investeeringuid, peamiselt ELi eelarvest. Samuti rõhutati selles vajadust parandada kava temaatilist suunitlust ja juhtimisstruktuuri ning kehtestada järelevalveraamistik.

2.ELi ATLANDI OOKEANI PIIRKONNA SÄÄSTVA, VASTUPANUVÕIMELISE JA KONKURENTSIVÕIMELISE MEREMAJANDUSE ÜHINE VISIOON

Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava 2.0 läbivaatamise eesmärk on avada Atlandi ookeani piirkonnas meremajanduse potentsiaal, säilitades samas mereökosüsteeme ning aidates kaasa kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele. See on kooskõlas kestliku arengu ülemaailmsete kohustustega ja täielikult integreeritud Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta poliitilistesse prioriteetidesse, nagu Euroopa roheline kokkulepe, inimeste hüvanguks toimiv majandus ja Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine.

Tegevuskava eesmärk on saavutada seitse eesmärki nelja temaatilise samba raames konkreetsete meetmete abil, millesse kaasatakse kõik asjaomased Atlandi ookeani sidusrühmad: