Sissejuhatus

Maailm on tunnistajaks genereeritavate andmete hulga ja mitmekesisuse jõulisele kasvule. Peale andmete, mida loovad miljonid inimesed, kes kasutavad digitaalseadmeid ja -teenuseid isiklikel ja tööalastel põhjustel, ning andmete, mida genereerib üha suurem hulk ühendatud objekte, on olemas andmed, mida saadakse teadusuuringutest, digiteeritud kirjandusest ja arhiividest ning avalike teenuste kaudu, näiteks haiglatest ja kinnistusregistritest. Selline suurandmete fenomen loob uusi võimalusi teadmiste jagamiseks, teadusuuringute tegemiseks ning avaliku poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

Tänu pilvandmetöötlusele muutub nende andmete kasutamine ka lihtsamaks. Pilvandmetöötlust võib mõista kui kolme vastastikuses sõltuvuses oleva elemendi kombinatsiooni: andmetaristud, kus andmed talletatakse ja kus neid hallatakse; lairibavõrgud, kus andmeid edastatakse; üha võimsamad arvutid, mida saab kasutada andmete töötlemiseks. Nende suurandmete analüüsimise ja kasutamise suutlikkus mõjutab maailmamajandust ja ühiskonda, luues võimaluse suurteks tööstuslikeks ja sotsiaalseteks uuendusteks. Oluline osa sellest mõjust seisneb selles, kuidas teadusuuringute tegemise viis muutub, kui liigume kiiresti avatud teaduse poole.

Pilvandmetöötlus võimaldab andmeid sujuvalt liigutada, jagada ja taaskasutada maailmaturgudel, üle riigipiiride ning institutsioonide ja teadusharude vahel. Praeguse Euroopa suutlikkuse juures töödeldakse ELi teadus- ja tööstusvaldkonna loodud andmeid sageli mujal ning Euroopa teadlased ja innovaatorid kipuvad liikuma kohtadesse, kus suured andmemahud ja suur töötlusvõimsus on kiiremini kättesaadavad. Kuna aga Euroopa on maailma suurim teadusteadmiste tootja, on tal head võimalused asuda teadusotstarbelise pilvandmetöötluse üleilmse väljaarendamise etteotsa.

Et kasutada täiel määral ära andmete potentsiaali avatud teaduse ja 4. tööstusrevolutsiooni peamise tõukejõuna, peab Euroopa vastama mitmele konkreetsele küsimusele.

Kuidas pakkuda võimalikult suuri stiimuleid andmete jagamiseks ja suurendada nende kasutamise suutlikkust?

Kuidas tagada, et andmeid saab kasutada võimalikult laialdaselt eri teadusharudes ning avaliku ja erasektori vahel?

Kuidas siduda vastastikku paremini kogu Euroopa olemasolevad ja uued andmetaristud?

Kuidas kõige paremini koordineerida toetust, mida pakutakse eksatasandi andmetöötluse poole liikuvate Euroopa andmetaristute jaoks?

Nende probleemide lahendamisest saadavat kasu teadusele, tehnoloogiale ja innovatsioonile on rõhutanud teaduskogukond ise, aga ka OECD liikmesriikide valitsused . 2015. aastal kinnitasid ELi liikmesriigid, et nende probleemide lahendamine on tähtis kogu majanduse ja ühiskonna seisukohalt. Käesoleva teatisega pakutakse sellele otsese vastusena välja Euroopa pilvandmetöötluse algatus, mis võib kindlustada Euroopale koha andmepõhises maailmamajanduses.

Euroopa pilvandmetöötluse algatus põhineb digitaalse ühtse turu strateegial, mille eesmärk on muu hulgas maksimeerida Euroopa digitaalmajanduse kasvupotentsiaali. Algatuse mõte on arendada teaduskogukonna jaoks välja teadusandmete ja -tulemuste talletamise, jagamise ja taaskasutamise usaldusväärne avatud keskkond: Euroopa avatud teaduspilv. Selle aluseks olev supertöötluse võimsus, kiired ühendused ja vajaminevad suure võimsusega pilvlahendused tahetakse kasutusele võtta Euroopa andmetaristu kaudu. Esialgu keskendutakse teadlaskonnale, seejärel laiendatakse kasutajabaas avalikku sektorisse ja tööstusse, luues lahendusi ja tehnoloogiaid, mis on kasulikud kõigis majandus- ja ühiskonna valdkondades. Selle saavutamine eeldab ühist tööd, milles võivad osaleda kõik, kes on huvitatud Euroopa andmerevolutsiooni kasutamisest maailmamajanduse kasvu olulise osana.

Euroopa pilvandmetöötluse algatus tugineb Euroopa pilvandmetöötluse strateegia ja kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegia saavutustele. Selle aluseks on sellised algatused nagu hiljuti välja kuulutatud kõrgjõudlusega andmetöötlust käsitlev üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt (IPCEI ehk Important Project of Common European Interest) ja suurandmete toega rakendused. See viib edasi suurandmeid käsitlevas teatises välja töötatud poliitikat ja toetab Euroopa avatud teaduse poliitilist tegevuskava, mille eesmärk on parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju, lähtudes avatud juurdepääsu projekti saavutustest. Siinne teatis tähistab selle protsessi algust ning komisjon kaasab sellesse liikmesriigid ja kõik asjaomased sidusrühmad tagamaks, et Euroopa pilvandmetöötluse algatus saavutab oma eesmärgid.

Euroopa pilvandmetöötluse algatust täiendavad digitaalse ühtse turu strateegia kohased lisameetmed (hõlmavad pilvandmetöötluse lepinguid ärikasutajatele ja pilvteenuse osutajate vahetamist) ning andmete vaba liikumise algatus.

Viis põhjust, miks Euroopa ei kasuta veel täielikult ära kogu andmetest tulenevat potentsiaali

Esiteks peavad paljud Euroopa ettevõtted, teaduskogukonnad ja riigiasutused alles hakkama kasutama andmete täispotentsiaali ja selle võimalikku ümberkujundavat mõju traditsioonilistele sektoritele ja teadusuuringute tegemise viisile. Avalikest vahenditest rahastatud teadusuuringutest saadud andmed ei ole alati avatud; sageli ei jagata ka ettevõtete loodud või kogutud andmeid ja selle põhjused ei ole alati ärilised. Kui mõned peavad andmeid ikka veel varaks, mida tuleb kaitsta, siis ettevõtluses (eriti VKEde seas), teaduses ja avalikus sektoris ei olda andmete jagamise väärtusest sageli lihtsalt teadlikud. Põhjuste hulgas on andmete jagamise stiimulite ja hüvitiste selge struktuuri puudumine (peamiselt teadusringkonnas), selge õigusliku aluse puudumine (peamiselt avalikus sektoris), andmetega seotud oskuste vähesus ja nende väärtuse vähene tunnustamine (kõigis sektorites). ELi andmekaitseraamistik välistab isikuandmete vaba liikumise piiramise privaatsusest ja isikuandmete kaitsest johtuvalt. Andmete vaba liikumise muude juriidiliste ja tehniliste takistustega hakatakse tegelema tulevases digitaalse ühtse turu algatuses andmete vaba liikumise kohta.

Teiseks ei võimalda koostalitlusvõime puudumine lahendada suuri sotsiaalseid probleeme, mis nõuavad tõhusat andmete jagamist ja mitut osalejat kaasavat valdkondadevahelist lähenemist. Näiteks kliimamuutustega ei saa klimatoloogid üksi tegeleda. Kuigi mõnes valdkonnas (nt INSPIRE direktiivis käsitletavad asukohaandmed, patsiendiõiguste direktiivis vaadeldavad terviseandmed) on püütud koostalitlusvõime ja andmete jagamisega tegeleda, jäävad paljud andmekogumid teadlastele, tööstusele, haldusasutustele ja poliitikakujundajatele endiselt kättesaamatuks. Ehkki haldusandmete koostalitlusvõime eeldab peamiselt miinimumnõudeid, juurdepääsu ja kasutamisega seotud õiguskindlust ning praktilist tuge, raskendavad teadusandmete jagamist ka andmekogumite maht, nende erinevad vormingud, nende analüüsimiseks vajaliku tarkvara keerukus ja teadusharude vahelised sügavalt juurdunud barjäärid. Et muuta andmed üldiselt juurdepääsetavaks ja ühise, avatud lähtekoodiga andmeanalüüsivahendi kaudu töödeldavaks, on vaja lihtsaid metaandmeid nende tuvastamiseks ja andmete jagamise spetsifikatsioone. Samuti tuleb lahendada andmete pikaajalise säilitamise ja hooldamise probleemid. Juba võib näha esimesi üleilmseid rohujuuretasandi algatusi ja mõni liikmesriik teeb selles valdkonnas edusamme, kuid Euroopa osalemine nendes algatustes on piiratud ja need pingutused on suuresti killustunud.

Kolmandaks pärsib andmepõhist teadust killustatus. Andmetaristud on jagunenud teadus- ja majandusvaldkondade, riikide ja juhtimismudelite vahel. Erinevad nii võrkudele, andmete talletamisele kui ka andmetöötlusele juurdepääsu põhimõtted. Eraldiseisvad ja aeglased andme- ja andmetöötlustaristud pärsivad teadusavastusi, põhjustavad kapseldumist ja aeglustavad teadmiste liikumist. Jagatavad teadusandmed, avatud andmete analüüsivahendid ja ühendatud andmetöötlusseadmed ei pea olema kättesaadavad mitte ainult peamiste teadusasutuste juhtivate teadusharude tippteadlastele, vaid suuremale osale Euroopa teadlastest. Lisaks tegutsevad Euroopa ülikoolid ja teaduskeskused üldiselt riiklikel alustel ja neil puudub üleeuroopalise mastaabiga andmete töötlemise, talletamise ja analüüsi keskkond. See muudab ELi teaduskoostöö, eriti teadusharude vahelise andmepõhise koostöö keerukamaks. Hiljutise avaliku konsultatsiooni raames vastas suurem osa vastanutest, et Euroopa avatud teaduspilv tõhustaks teaduse tegemist tänu ressursside paremale jagamisele riigi ja rahvusvahelisel tasandil.

Neljandaks kasvab Euroopas nõudlus maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristu järele, millega saab töödelda andmeid loodus- ja tehnikateaduste valdkonnas. Terve järgmise põlvkonna lennuki simulatsioon; kliimamudelite koostamine; genoomi sidumine tervisega; inimaju mõistmine; kosmeetikatoodete in silico katsetamine loomkatsete vähendamiseks – kõik need valdkonnad vajavad eksatasandi andmetöötlusvõimsust. Kuigi pikas plaanis tõotab kvantandmetöötlus lahendada andmetöötlusprobleemid, mis käivad praegustele superarvutitele üle jõu, sõltub ELi konkurentsivõime ka kõrgjõudlusega andmetöötluse toetusest üleeuroopalistele andmetaristutele.