[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.4.2005

SEK(2005) 548 lõplik

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24

2005. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

KAVANDATAVATE TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Komisjon teeb ettepaneku anda maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud riikidele (peamiselt Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivid) 2005. ja 2006. aastal taastusabi. Selleks tehakse ettepanek eraldada kokku 350 miljonit eurot, millest 170 miljonit eurot on mõeldud 2005. aastaks ja 180 miljonit eurot 2006. aastaks. Komisjon leiab pärast küsimuse põhjalikku uurimist, et 2005. aastal saab anda 60 miljonit eurot ettenähtud abist asjaomaste valitsuste nõusolekul kõnealusele piirkonnale mõeldud soovituslike ja veel kohustuste hulka võtmata programmide määratluse muutmise teel. Lisaks kavatseb komisjon kasutada 12 miljoni euro ulatuses kiirreageerimise korda. Kuna rubriigi 4 (välistegevus) ülemmäär on 2005. aastal juba ületatud 100 miljoni euro võrra, saab ülejäänud osa (98 miljonit eurot) rahastada üksnes paindlikkusinstrumendi täiendava kasutamise teel vastavalt 6. mai 1999. aasta kokkuleppe osa I.I.A sätetele.

Seepärast palutakse Euroopa Parlamendil ja nõukogul võtta vastu käesolev otsuseettepanek.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamise kohta[1], eriti selle punkti 24,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Eelarvepädevad institutsioonid on nõustunud andma maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud riikidele (peamiselt Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivid) 2005. ja 2006. aastal 350 miljoni euro suuruse kogusumma ulatuses taastusabi, millest 170 miljonit eurot on mõeldud 2005. aastaks ja 180 miljonit eurot 2006. aastaks. 2005. aastal antakse osa ettenähtud abist asjaomaste valitsuste nõusolekul kõnealusele piirkonnale mõeldud soovituslike ja veel kohustuste hulka võtmata programmide määratluse muutmise teel (60 miljonit eurot) ja kiirreageerimise korra kasutamise teel (12 miljonit eurot). Kuna rubriigi 4 (välistegevus) ülemmäär on 2005. aastal juba 100 miljoni euro võrra ületatud ja kõiki assigneeringute ümberjaotamise võimalusi nimetatud rubriigi piires on uuritud, saab ülejäänud osa (98 miljonit eurot) rahastada üksnes paindlikkusinstrumendi täiendava kasutamise teel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt Euroopa Liidu 2005. finantsaasta üldeelarve paranduseelarvele nr 3/2005 kasutatakse paindlikkusinstrumenti, et näha ette 98 000 000 euro suurused kulukohustuste assigneeringud.

Kõnealust summat kasutatakse maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud Aasia riikidele antava ja finantsperspektiivi rubriiki 4 (välistegevus) kuuluva taastusabi rahastamiseks 2005. aasta eelarveartikli 19 10 04 „Taastamismeetmed Aasia arengumaades“ raames.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

2005. AASTA ÜLDEELARVEESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3

KAVANDATAVATE TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[2] eelkõige selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas osutatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2005. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 3.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 7

1.1. Taust 7

1.2. Programmi olukord 8

2. Eelarverida ja õiguslik alus 13

3. Maksete assigneeringud ja toetuskulud 14

4. Eelarve optimaalse haldamise sätted 14

5. Muudatus eelarverea 05 08 03 märkustes 15

6. Mõju rubriigi 4 varule 15

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL 16

KAVANDATAVATE TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA

Kavandavate tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Näide kavandatavate tulude koondarvestusest ning tulude ja kulude eelarvestusest eelarvejagude kaupa on lisatud inglise keeles.

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

Esialgse paranduseelarve projekti III jagu – komisjon – koosneb järgmistest osadest:

- maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud riikide (peamiselt Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivide) taastusabiks mõeldud 98 miljoni euro suuruste uute vahendite kasutuselevõtmine. Kõnealused uued vahendit saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu teel;

- eelarverea 19 10 04 – Taastamismeetmed Aasia arengumaades – märkuste muutmine, lisades ALA-määruse kui nimetatud eelarverea õigusliku aluse. See lubab rakendada tsunamiabi kõige sobivamal viisil;

- eelarverea 05 08 03 – Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine – märkuste muutmine, et võtta arvesse OECD-le antavat eritoetust ja lisada olemasolevale õiguslikule alusele viide komisjoni institutsioonilistele õigustele.

Komisjon on maavärinast/tsunamist põhjustatud katastroofi järgsete meetmete rahastamise puhul näinud ette kaks etappi:

- 2005. aasta eelarvest on hädaabiks juba eraldatud 123 miljonit eurot, millest 23 miljonit on nähtud ette eelarverealt 23 02 01 – Abi, sealhulgas erakorraline toiduabi, elanikkonna abistamiseks arengumaades ja kolmandates riikides, mida on tabanud katastroofid või tõsised kriisid – ja 100 miljonit eurot hädaabireservi kasutuselevõtu kaudu kokkuleppel eelarvepädevate institutsioonidega;

- 2005. ja 2006. aasta jooksul taastustöödeks eraldatav kogusumma on 350 miljonit eurot. Kõnealust summat rahastatakse järgmiselt:

- 2005. aastal 170 miljonit eurot, millest 98 miljonit eurot saadakse uutest vahenditest eespool nimetatud paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel. Ülejäänud 72 miljonist eurost 60 miljonit rahastatakse Aasiale määratud vahenditest ja 12 miljonit eurot kiirreageerimise korra raames,

- 2006. aasta esialgsest eelarveprojektist on nähtud ette 180 miljonit eurot, millest 150 miljonit saadakse uutest vahenditest paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel ja 30 miljonit Aasiale määratud vahenditest.

1.1. Taust

Pärast komisjoni presidendi, Euroopa Parlamendi presidendi ja nõukogu eesistujariigi vahelisi nõupidamisi lubas Euroopa Liit 6. jaanuaril 2005. aastal Jakarta tsunamiabi konverentsil anda 2005. ja 2006. aastal tsunamijärgsete taastustööde toetuseks 350 miljonit eurot. Kõnealust lubadust kinnitati Euroopa Parlamendi 13. jaanuari resolutsioonis (B6-0034/2005) „ELi abi India ookeani hiidlaine ohvritele“ ja 13. jaanuaril toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil.

Komisjon moodustas koos Euroopa Investeerimispangaga (EIP) kaks programmitööga tegelevat töörühma, kes külastasid jaanuaris Maldiive ja veebruari alguses Sri Lankat ja Indoneesiat. Nimetatud lähetuste tulemused koos Maailmapanga koostatud vajadushinnangutega moodustavad kavandatud 350 miljoni euro suuruse programmi aluse, mis on määratletud järgmiselt:

- 323 miljonit eurot tsunami näidisprogrammi raames,

- 12 miljonit eurot kiirreageerimise korra raames,

- 15 miljonit eurot kogu Aasiat hõlmavate programmide raames.

323 miljonist eurost eraldatakse Indoneesiale 200 miljonit eurot, Sri Lankale 95 miljonit eurot ja Maldiividele 16 miljonit eurot. Lõplik jaotus võib kõikuda kuni 10% ulatuses kogusummast, olenevalt programmi lõplikest vajadustest ja toetuse vastuvõtmise suutlikkusest.

12 miljoni euroga toetatakse piirkondlikku ja horisontaalset rahastamisvahendit rannikuhoolduse ja -korrastuse vajaduste rahuldamiseks ning muid piirkondlikke meetmeid, mille hulgas võib olla toetus Sri Lankale antavale EIP üldisele laenule, varajase hoiatamise süsteemidele ja uuringutele.

Esialgse jaotuse kohaselt saab Indoneesia kiirreageerimise korra vahenditest 7 miljonit eurot, Sri Lanka 4 miljonit eurot ja Maldiivid 1 miljon eurot.

Programmi „Asia ProEco II B“ raames (EL-Aasia koostöö keskkonnakaitse alal), mille määratlust on muudetud, et aidata kaasa tsiviil- ja avaliku infrastruktuuri taastamisele, antakse 15 miljonit eurot Maldiividele, Indoneesiale (Aceh ja Põhja-Sumatra), Sri Lankale (kõik rannikupiirkonnad, välja arvatud Mannar), Taile (Ramong, Phangnga, Phuket, Krabi, Trang ja Satun) ja Indiale (Tamil Nadu, Andhra Pradeshi ja Kerala osariikide rannikualad ning Andamandid ja Nicobarid).

1.2. Programmi olukord

Vahendite jaotamine Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivide vahel peab olema aus ja õiglane ning põhinema selgetel vajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta. Seetõttu on programmitöö alusena kasutatud Maailmapanga ja komisjoni poolt teostatud ja valitsuste poolt heakskiidetud vajadushinnangut.

Eelarve ülevaade

Järgmises tabelis on näidatud, kuidas 350 miljoni euro suurune kogusumma jaotub riikide vahel, milliseks aastaks kohustused on kehtestatud ja mil määral kasutatakse juba 2005. aasta eelarves olemas olevaid vahendeid. Samuti osutatakse vajadusele täiendavate vahendite järele, millest käesoleva paranduseelarve raames taotletakse 98 miljonit eurot ja millest 150 miljonit eurot on lülitatud 2006. aasta esialgsesse eelarveprojekti.

(Kohustused miljonites eurodes)

2005 | 2006 | 2005 - 2006 |

Kiirreageerimise kord | AASIA PEATÜKK | KOKKU | AASIA PEATÜKK | KOKKU | KOKKU |

Indoneesia

Indoneesia valitsus koostas Aceh ja Põhja-Sumatra taastamiseks üldplaani. 24. märtsil 2005 esitati kõnealune plaan Indoneesia Vabariigi presidendile. Plaan koosneb põhidokumendist (kus on esitatud plaani eesmärk ja üldine sisu) ja 11 (üksikasjalikust) kavandamisdokumendist, kus käsitletakse asjaomaseid valdkondi. President ei ole plaani veel heaks kiitnud. Praegu toimuvad Aceh’s pingelised nõupidamised ja on võimalik, et plaani muudetakse, eelkõige Põhja-Sumatra lääneosas ja Aceh edelaosas aset leidnud maavärina arvessevõtmiseks. Valitsus ei ole vastavat tähtaega veel teatanud.

Rahastamisvajadused:

Väljamakse tähtaeg | Summa | Märkused |

Juuni/juuli 2005 | 30 miljonit eurot (Varasemad vahendid) | 1. osamakse (osamakse mitut abiandjat hõlmavasse Indoneesia sihtfondi Indoneesia valitsuse taastuskava toetamiseks) |

Juuli 2005 | 50 miljonit eurot (Uued vahendid) | 2. osamakse mitut abiandjat hõlmavasse sihtfondi |

EÜ kohustus Maailmapanga ees nimetatud kahe osamakse kujul on võetud selleks, et säiliks ELi juhtkoht mitut abiandjat hõlmava sihtfondi juhtivkomitees. Nimetatud sihtfond loodi vastusena Indoneesia valitsuse palvele eesmärgiga parandada abi kooskõlastamist. Sihtfondi vastu on tundnud huvi mitu abiandjat. Sihtfond rahastab nii üksikprojekte kui ka valitsuse teostatavaid kavasid. Headest haldustavadest kinnipidamiseks kaasatakse otsuste tegemise protsessi kodanikuühiskond (kes on esindatud juhtivkomitees). Fondivalitsejana tagab Maailmapank nõuetekohaste finants- ja hankemenetluste järgimise.

EÜ toetuse rakendamiseks allkirjastatakse vastavalt EÜ ja Maailmapanga vahelisele tüüpraamleppele toetusleping Maailmapangaga.

Mitut abiandjat hõlmavast sihtfondist rahastatavate meetmete üle otsustab juhtivkomitee, mis koosneb valitsusest (keskvalitsus ning piirkondlik ja kohalik omavalitsus), abiandjatest (juhtivkomitee koosseisu arvatakse ainult need abiandjad, kelle maksed ületavad kinnitatava alammäära; väiksematel abiandjatel on üks ühine esindaja, kelle nad võivad valida kordamööda) ning Aceh kontrollorgani, kaasa arvatud kodanikuühiskonna esindajad. Erasektor, sihtasutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad samuti sihtfondi toetada ja osaleda juhtivkomitees.

Mitut abiandjat hõlmav sihtfond on taastustööde toetamiseks kõige paindlikum vahend. ELi liikmesriikide ja ühenduse panus moodustab kokku suurema osa mitut riiki hõlmavast sihtfondist. See kindlustab ELi liikmesriikidele ja ühendusele mitut abiandjat hõlmava sihtfondi juhtivkomitees olulise strateegilise rolli ja muudab ELi tegevuse märgatavaks. Vahendite kasutuselevõtmine 2005. aastal tagab algusest peale komisjoni tugeva ja selgepiirilise positsiooni läbirääkimistel.

Sri Lanka

Tsunamijärgsete taastustööde järele on jätkuvalt väga tungiv vajadus. Samas käivad Sri Lanka valitsuse ja partisanirühmituse LTTE vahel ikka veel läbirääkimised selle üle, kuidas toimetada kõnealune Maailmapanga sihtfondist kavandatav abi riigi kirdeosasse. Kui läbirääkimiste tõttu tekivad viivitused sihtfondi loomisel või muude ÜRO ja valitsusväliste organisatsioonide kanalite väljatöötamisel, võib ELi vahendeid kasutada esmajärjekorras maanteede ehitamiseks Matarast Batticaloasse.

Rahastamisvajadused:

Väljamakse tähtaeg | Summa | Märkused |

Juuni/juuli 2005 | 5 miljonit eurot (Varasemad vahendid) | Elatusvahendite taastamine (ÜRO arenguprogrammi taastuskava kannatada saanud rannikualadel) |

Juuli 2005 | 50 miljonit eurot (8 miljonit eurot varasematest vahenditest, 42 miljonit eurot uutest vahenditest) | ELi panus Sri Lanka taastamise sihtfondi |

Sihtfondi asutamine sõltub ühise haldusmehhanismi loomiseks peetavatest läbirääkimistest, et toimetada vahendeid LTTE kontrolli all olevatesse piirkondadesse riigi põhja- ja idaosas. Kui mehhanismi osas jõutakse kokkuleppele, tuleks sihtfond luua Maailmapanga järelevalve all ja selle rakendamist peaks juhtima komitee, kuhu kuuluksid pank, Sri Lanka valitsus ja abiandjate (kõige tõenäolisemalt ELi) esindaja. Eeldatakse, et sihtfondi toetavad enamik kahepoolsetest abiandjatest (eelkõige ELi liikmesriigid), välja arvatud Jaapan ja USA.

Hädavajalike kogukondlike elatusvahendite programmi (Immediate Community Livelihoods Programme) rakendatakse ÜRO arenguprogrammi (UNDP) toetuslepingu kaudu. UNDP on kavas muuta üheks peamistest vahenditest abiandjate pikaajaliste arenguprogrammide kooskõlastamisel. Kõnealuse UNDPga koostöös toimuva esialgse tegevuse puhul keskendutakse lühiajalistele taastustöödele, jätkates komisjoni ja muude organisatsioonide humanitaarabimeetmeid ning toetades seeläbi taastus- ja arendustegevuse ühendamise poliitikat (“Linking Rehabilitation, Reconstruction and Development”).

Sihtfondi ja haldusmehhanismi kaudu antav elatusvahendite ja kogukondade toetus tagab selle, et lähtutakse altpoolt tulevatest algatustest, mis tähendab, et projektide ettepanekud saadakse kogukondadelt endilt ja kiidetakse seejärel heaks kolmeastmelise haldusmehhanismi kaudu. Sihtfond toetab abiandjate meetmete tõhusamat kooskõlastamist. Lisaks võimaldab sihtfond ametiasutustel ja ühendusel juhtida abi alati vastavalt vajadustele ja rangelt kontrollitavates piirides.

EÜ panust ei eraldata ühelegi konkreetsele valdkonnale; selle asemel keskendutakse kogukonnapõhistele ja valitusväliste organisatsioonidega seotud meetmetele. Geograafilise tasakaalu seisukohast tuleb arvestada, et üks EÜ suurem projekt (osaliselt mööda rannikut kulgev Matara-Batticaloa maantee) on juba suunatud riigi lõuna- ja idaosale. Seetõttu keskendub sihtfondi kantav EÜ panus tasakaalu säilitamiseks LTTE kontrolli olevatele aladele riigi põhja- ja idaosas.

EÜ sõlmib Maailmapangaga kaasrahastamislepingu, kandes talle rakendamiseks üle oma vahendid. Sihtfond luuakse eeldatavasti aasta keskpaigaks.

Maldiivid

UNDPga koostöös toimuva esialgse tegevuse puhul keskendutakse lühiajalistele taastustöödele, jätkates komisjoni ja muude organisatsioonide humanitaarabimeetmeid ning toetades seeläbi taastus- ja arendustegevuse ühendamise poliitikat (“Linking Rehabilitation, Reconstruction and Development”). EÜ eraldab kõnealused vahendid ÜRO otsetäitmissüsteemi (Direct Execution, DEX) kaudu kaasrahastamislepingu kujul. EÜ osaleb UNDP projektijuhtimiskomitees vaatlejana. Projekt teostatakse ÜRO hädaabipalve raames, mis hõlmab kõiki abiandjate rahastatavaid infrastruktuuriprojekte. Projektides toetatakse kohalikke hankeid tööde elluviimiseks.

Täiendava meetmena tehakse 2005. aastal esimene osamakse valitsuse loodud sihtfondi, mis tegeleb valitsuse pikaajalisemate ja ulatuslikumate taastuskavadega.

Valitsus on loonud oma sihtfondi, et kooskõlastada kõigi abiandjate toetusi ning tagada siseriiklike õigusnormide ja rahvusvaheliste finantsasutuste nõuete kohane selgus ja vastutus. EÜ osaleb sihtfondis koos Maailmapanga ja Aasia Arengupangaga. Sihtfondi juhib juhtivkomitee, mis koosneb valitsuse ja erasektori esindajatest ja kohalikust UNDP koordinaatorist.

Rahastamisvajadused:

Väljamakse tähtaeg | Summa | Märkused |

Juuni/juuli 2005 | 2 miljonit eurot (Varasemad vahendid) | Elatusvahendite taastamine (otserahastamine ÜRO hädaabipalve katusprojekti raames koos UNDPga - UNDP otsetäitmissüsteem DEX) |

Juuli 2005 | 3 miljonit eurot (Uued vahendid) | Valitsus on loonud sihtfondi („Ohutute saarte“ piirkondliku arengu programm) |

Piirkondlik ja horisontaalne rahastamisvahend

Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühing (IUCN) on osutanud nii praegusele ekspertide vähesusele tsunami tagajärjel kannatanud riikides kui ka keskkonnaekspertide koordineerimise vajadusele neis riikides (IUCN'i Aasia programm, veebruar 2005). Indoneesia, India, Sri Lanka ja Tai kodanikuorganisatsioonid on soovitanud ÜRO Keskkonnaprogrammi ametlikus teates töötada välja igakülgse looduslike taastustööde kava, mis võtaks arvesse vajadust keskkonnakaitsesüsteemide tugevdamise ning kalandustegevuse ja rannikualade elatusvahendite jätkusuutlikkuse järele. Tai valitsus esitas 2005. aasta jaanuaris komisjonile ametliku palve koheseks abi saamiseks rannikualade hooldamise tegelevatelt tehnilistelt ekspertidelt, kes oleksid abiks tsunamijärgsetel töödel.

Komisjon teeb ettepaneku toetada piirkondlikku rahastamisvahendit, mida kasutataks rannikuhoolduse ja -korrastuse vajaduste rahuldamiseks. Eelkõige tehakse ettepanek rahastada EL-Aasia rannikualade hooldamise rahastamisvahendit, mille raames ELi liikmesriigid ja mõned Aasia partnerriigid osutaksid ekspertabi. Võib eeldada, et ettepanek muudab ELi liikmesriikide ja ühenduse tegevuse nähtavamaks, vastates samas sellistele olulistele põhimõtetele nagu tegevuse kooskõlastamine Euroopa tasandil ning koostöö olemasolevate Aasia ekspertidega ja kohalike teadmiste kasutamine.

Rahastamisvahendit võiksid kasutada kõik tsunami tagajärjel kannatanud Aasia riigid; s.t lisaks Indoneesiale, Sri Lankale ja Maldiividele võiksid ekspertide abi taotleda (ja pakkuda) järgmised riigid: Tai, Malaisia, Birma/Myanmar[3] ja India.

Vahendit rakendab Euroopa Komisjon, sealhulgas tema delegatsioonid.

Lisaks toetatakse rahastamisvahendist piirkondlikke meetmeid, mille hulka võiksid kuuluda tehniline abi seoses võimaliku Sri Lankale antava EIP üldise laenuga ning varajase hoiatamise süsteemide ja uuringute toetamine.

Rahastamisvajadused:

Väljamakse tähtaeg | Summa | Märkused |

Juuli 2005 | 12 miljonit eurot (Uued vahendid) | Piirkondliku ja horisontaalse rahastamisvahendi toetamine |

2. EELARVERIDA JA ÕIGUSLIK ALUS

Komisjon kasutab tsunamivahendite jaoks eraldi, sihtotstarbelist eelarverida (19 10 04 – Taastamismeetmed Aasia arengumaades), et tagada täielik selgus ja vastutus. Kõnealusele eelarvereale kirjendatakse nii varasemad kui ka uued vahendid, välja arvatud kiirreageerimise korra meetmete jaoks eraldatud 12 miljonit eurot ja programmi „Asia ProEco II B“ 15 miljonit eurot. Viimase kohta tehti otsus juba 16. märtsil 2005, kui eelarverea 19 10 04 vahendeid ei olnud veel ette nähtud.

Eelarverea 19 10 04 praegune õiguslik alus on nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1). Kõnealuse määruse lähenemisviis keskendub projektidele, kuid komisjon vajab õiguslikku alust, mis võimaldaks kasutada ka üldisemat lähenemisviisi, s.t sihtfondide ja eelarvetoetuse rakendamist. Seetõttu on olemasolevale õiguslikule alusele paranduseelarves lisatud nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1), et tagada täielikult eelarverea 19 10 04 tõhusus.

Artikkel 19 10 04 – Taastamismeetmed Aasia arengumaades

Arvandmed

2005. aasta assigneeringud | 2004. aasta assigneeringud | 2003. aasta eelarve täitumine |

Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |

98 000 000 | 2 300 000 | 4 125 000 | 8 500 000 | 0,— | 1 875 397,43 |

Kulukohustustele vastav maksete ajakava on järgmine:

Kulukohustused | Maksed |

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Järgmised eelarveaastad |

Enne 2004. aastat tekkinud kulukohustused, mis on seni täitmata | 16 066 901 | 6 500 000 | 1 300 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 6 266 901 |

Taaskasutusele võetud ja/või 2003. aastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud |

2004. aasta assigneeringud | 4 125 000 | 2 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 125 000 |

2005. aasta assigneeringud | 98 000 000(*) |

Kokku | 118 191 901 | 8 500 000 | 2 300 000 | 2 000 000 | 1 125 000 | 6 266 901 |

(*) Järgmisi maksete assigneeringuid taotletakse ülekande teel. |

Lisatavad märkused:

„See assigneering on ette nähtud meetmete rahastamiseks, millega aidatakse arengumaade elanikel taasalustada tavaelu pärast loodusõnnetustest, vägivaldsetest konfliktidest või muudest kriisidest põhjustatud kriitilisi olukordi. Eelkõige rahastatakse sellest tsunamijärgset ülesehitusabi.“

Lisatav õiguslik alus:

„Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).“

3. MAKSETE ASSIGNEERINGUD JA TOETUSKULUD

Eeldatakse, et suur osa 2005. aasta kulukohustustest makstakse välja juba samal aastal. Siiski ei taotleta kõnealuse eelarverea jaoks käesolevas etapis täiendavaid maksete assigneeringuid. Võttes arvesse täiendavaid maksete assigneeringuid, mis eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2005. aasta eelarvesse, võrreldes esialgses eelarveprojektis esitatud Euroopa ühenduste taotlusega, saab kõik täiendavad vajadused katta rubriigi 4 olemasolevatest eraldistest. Vajaduse korral võib lisavahendeid taotleda pärast suve tehtava üldise ülekande või aasta jooksul tehtava eriotstarbelise ülekande teel.

4. EELARVE OPTIMAALSE HALDAMISE SÄTTED

Tsunamiprogramm viiakse ellu Indoneesia ja Sri Lanka piirkondades, kus on aset leidnud mässud ja kodusõda ning lokkab korruptsioon. Juhul kui kohalike tingimuste tõttu tuleb 2005.-2006. aastal teha mõningaid muudatusi, haldab komisjon kogu Aasia meetmete eelarvepeatükki viisil, mis tagab kõige paremini tsunamiprogrammi kokkusobivuse muude Aasia programmidega, et kindlustada kõigi Aasia meetmete eelarve optimaalne kasutamine ja haldamine.

Lisa: Ülevaade abiandjate lubadustest

Abiandjad | (miljonit eurot) |

Prantsusmaa | 342 |

Saksamaa | 442 |

Madalmaad | 254 |

Rootsi | 350 |

Muud ELi riigid | 465 |

Euroopa Komisjon | 473 |

Vahesumma | 2 326 |

Austraalia | 576 |

Ameerika Ühendriigid | 490 |

India | 452 |

Jaapan | 377 |

Kanada | 258 |

Teised ELi välised riigid | 293 |

Mitmepoolne abi | 1 451 |

Eraannetused (kogu maailmast) | 1 261 |

Vahesumma | 5 158 |

KOKKU | 7 484 |

5. MUUDATUS EELARVEREA 05 08 03 MÄRKUSTES

Komisjon palus OECD-l põllumajandusalase majandusanalüüsi ja näitajate väljatöötamise raames koguda/analüüsida väljaspool oma tavaülesandeid konkreetseid andmeid teatavate kolmandate riikide ja uute liikmesriikide kohta. Tegu on konkreetse toiminguga, mis peaks lõpule viidama kahe aasta jooksul. Sel eesmärgil makstakse OECD-le toetust, mis on jaotatud kahele aastale.

Seetõttu tehakse ettepanek muuta asjaomase eelarverea 05 08 03 märkusi järgmise taande lisamise teel:

„Toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad tasu majandusanalüüsi läbiviimise ja näitajate väljatöötamisega seotud teenuste eest põllumajanduspoliitika valdkonnas.“

Seoses õigusliku alusega tehakse ettepanek lisada järgmine viide komisjoni institutsioonilistele õigustele:

„Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 49 lõike 2 punkti c raames komisjoni institutsioonilistest õigustest tulenevad ülesanded.“

6. MÕJU RUBRIIGI 4 VARULE

Rubriigi 4 ülemmäära on 2005. aastal juba ületatud 100 miljoni euro võrra. Paindlikkusinstrumendi täiendav kasutamine 98 miljoni euro ulatuses teeb negatiivse jäägi kogusummaks 198 miljonit eurot.

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL

Finantsperspektiiv Rubriik/alamrubriik | Finantsperspektiiv 2005 | 2005. aasta eelarve, k.a EPEP 2/2005 | EPEP 3/2005 | 2005. aasta eelarve, k.a EPEP 1/2005, EPEP 2/2005 ja EPEP 3/2005 |

[1] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

[2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[3] Viisil, mis on kooskõlas ELi ühise seisukohaga Birma/Myanmari kohta.