Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Põhjused ja eesmärgid Kõigi püügivõimalusi käsitlevate õigusaktidega tuleb piirata kalavarude püüki tasemeteni, mis peavad olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika üldiste eesmärkidega. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) on sellega seoses sätestatud iga-aastaste püügi- ja püügikoormuse piirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada ELi kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus. Kalapüügivõimalused määratakse iga-aastasest majandamistsüklist lähtudes (süvamere kalavarude puhul määratakse need iga kahe aasta tagant). See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva strateegia kasutuselevõttu. Selles valdkonnas on EL teinud suuri edusamme ning kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd mitmeaastaste majandamiskavadega. Iga-aastased lubatud kogupüügi ja püügikoormuse ülemmäärad peavad olema nendega kooskõlas. Reguleerimisala Käesolevas ettepanekus käsitletakse selliseid Atlandi ookeani ja Põhjamere kalavarusid, mille kasutamise taseme kehtestamise kohta teeb otsuse EL autonoomselt. Püügivõimalusi, mille on eraldanud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või mida on arutatud Norra ja muude kolmandate riikidega (ühised kalavarud) peetud konsultatsioonide käigus, käsitletakse aasta jooksul hiljem, kui asjaomaste rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemused on kättesaadavad. Kalavarude olukord Komisjon on nüüdseks juba seitsmel aastal avaldanud teatise, milles esitatakse ülevaade olukorrast, millega püügivõimaluste ettepanekutes peab arvestama. Komisjoni käesoleva aasta teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2012) 278 (final), edaspidi „kalapüügivõimalusi käsitlevad konsultatsioonid”), antakse kalavarude olukorrast ülevaade 2011. aastal avaldatud teaduslike nõuannete põhjal. Seega on teatises öeldud, et 65 % ELi vete kalavarudest ei ole täielikult hinnatud. Selles esitatakse ka mõned muret tekitavad suundumused, näiteks, et ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude arv kahaneb, kuid esitatakse ka mõned positiivsed muutused: hinnatud varude seisukord näib aeglaselt paranevat. Atlandi ookeani ja selle lähedastes piirkondades on ülepüütud kalavarude osa langenud ligi poole võrra, 47 %ni võrreldes 94 %ga 2004. aastal. Teadusnõuanne sõltub loomulikult andmetest: täielikult hinnata saab üksnes kalavarusid, mille kohta on piisavalt usaldusväärseid andmeid, nii et saab anda hinnangu nende suuruse kohta, samuti prognoosida, kuidas varud reageerivad erinevate kasutamisstsenaariumide korral (neid nimetatakse „püügivõimaluste tabeliteks”). Sellistel juhtudel saab nõuande põhjal teha prognoose püügivõimaluste korrigeerimiseks, nii et asjaomane kalavaru saaks taastuda maksimaalset jätkusuutlikku saagikust (MSY) võimaldava tasemeni. Seepärast nimetatakse seda nõuannet maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevaks nõuandeks. 2012. aasta juuli alguses esitas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) komisjoni taotlusel iga-aastase nõuande enamiku käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarude kohta. Selle nõuande vaatas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) läbi oma 9.–13. juulil toimunud suvisel täiskoguistungil. Kõnealusest viimatisest nõuandest tulenev väljavaade on lootustandev, kuna seal väidetakse, et teadmised kalavarude kohta ja teadusasutuste võime neid hinnata on märkimisväärselt paranenud. Käesolevas ettepanekus käsitletud 83 kalavaru puhul tõendab majandamisega seotud teadmistebaasi parandamist see, et kui 55 kalavaru kohta esitati eelmisel aastal andmete piiratuse tõttu üksnes kvalitatiivne nõuanne, siis sel aastal on 8 kalavaru kohta esitatud maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne. Sellest 24 kalavaru kohta on esitatud nüüd olemasolevatel andmetel, näitajatel ja suundumustel põhinev kvantitatiivne nõuanne. Seega on käesoleval aastal andmete kättesaadavus oluliselt paranenud. See on osaliselt tänu jõupingutustele, mis on tehtud puuduolevate andmete saamiseks, sealhulgas sidusrühmade tehtud jõupingutused, ning osaliselt tänu teadlaste jõupingutustele töötada välja meetodid, et juba olemasolevaid andmeid parimal võimalikul viisil kasutada. Samuti on tähtis, et maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne käesolevas ettepanekus on esitatud varasemast rohkemate kalavarude kohta. Praegu on see esitatud 20 kalavaru kohta, moodustades veerandi kõigist käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarudest. Need näitajad on peaaegu kahekordistunud võrreldes eelmise aasta statistikaga (12 kalavaru). See on oluline edasiminek seoses teaduslike nõuannete kättesaadavusega, et toetada eesmärki tagada sel aastal ELi vetes kalavarude optimaalne kasutamine, kuna sellesse kalavarude rühma kuuluvad suurima majandusliku väärtusega kalavarud, nagu merluus, tursk, euroopa merikurat, harilik merikeel, megrimid, kilttursk ja norra salehomaar. Kavandatud püügivõimalused vastavad teadusnõuannetele, mis komisjon on saanud kalavarude olukorra kohta ja mida on kasutatud komisjoni teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2012) 278 (final)). Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega a) Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjon on 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide alusel pidanud nõu liikmesriikidega ning sidusrühmadega, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonidega, kavandatud lähenemisviisi üle, mille ta on esitanud erinevate kalapüügivõimalusi käsitlevate ettepanekutena. Lisaks on komisjon nimetatud konsultatsioonide pidamisel järginud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Konsulteerimise parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246 (lõplik)) esitatud põhimõtteid nn ettepoole toomise protsessi kohta. Ettepoole toomise põhimõtete raames töötas komisjon välja kaks konsultatsioonidokumenti käesoleva ettepaneku jaoks olulistel konkreetsetel teemadel, mis on järgmised: – huntahven: võimalus kehtestada huntahvena (Dicentrarchus labrax) suhtes uus lubatud kogupüük, võttes arvesse kõnealuse liigi suurenenud kasutamist 1990. aastate alguses ning ebakindlust seoses arvukusega teatavates piirkondades; – lestalised: teaduslikus nõuandes soovitatakse, et võib olla asjakohane võtta vastu eraldi majandamismeetmed kombineeritud lubatud kogupüügi suhtes Põhjamere kolme lestalise jaoks (harilik soomuslest ja lest, väikesuulest ja pikklest ning harilik kammeljas ja sile kammeljas). Varasemat otsustamist vajavad dokumendid esitati liikmesriikidele, et anda neile tagasiside võimalus. Lisaks korraldas komisjon 2012. aasta septembris sidusrühmadele ürituse, kus tutvustati ja arutati teadusnõuande tulemusi ja selle peamisi järeldusi. b) Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kui varasema otsustamise protsess keskendub tehnilistele aspektidele, siis komisjoni teatis kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta kajastab liikmesriikide ja sidusrühmade vaateid komisjoni hinnangule varude olukorra kohta ja seda, kuidas tagada varude asjakohane majandamine. Liikmesriigid Kuigi liikmesriigid väljendasid heameelt mõnede positiivsete aspektide üle komisjoni konsultatsioonides, rõhutasid nad, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tase tuleks saavutada järk-järgult (võimaluse korral 2015. aastaks ettenähtud tase ja mitte kõigi kalavarude puhul) ning et mis tahes asjaomase kalavaru reguleerimisel tuleks tõepoolest järgida mitmeaastasi majandamiskavasid. Kalavaru puhul, mille kohta nõuandeid napib või neid ei ole üldse, pooldasid liikmesriigid juhtumipõhist lähenemist või senise lubatud kogupüügi taseme säilitamist aastast aastasse. Edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon (SWWRAC) SWWRAC kiitis heaks tehtud teadustöö, mille tulemusel saadi kvantitatiivne nõuanne selliste kalavarude kohta, millel puuduvad populatsiooni käsitlevad andmed, st kalavaru kohta on andmed piiratud. Samuti toetati jätkuvalt mitmeaastaste majandamiskavade väljatöötamist ning kutsuti sidusrühmi osalema kõigis protsessi etappides. SWWRAC avaldas kahetsust selle üle, et ei ole täpsustatud aluseks olevat metoodikat, mida tuleb kasutada selliste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramiseks, mille kohta on andmed piiratud või teadusnõuanne puudub. Samuti rõhutas SWWRAC, kui tähtis on võtta arvesse sotsiaalmajanduslikke kaalutlusi 2013. aasta püügivõimaluste kindlaksmääramisel, ning märkis, et kuigi SWWRAC toetab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamist 2015. aastaks, tuleks seda võimaluse korral edasi lükata, et minimeerida negatiivseid sotsiaalmajanduslikke mõjusid. Loodepiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon (NWWRAC) NWWRAC avaldab heameelt asjaolu üle, et komisjoni konsultatsioone käsitlevas teatises tunnustati üldist paranemist seoses kalavarudega, mille kohta on olemas usaldusväärne teadusnõuanne. Kuid ta väljendab kahetsust selle üle, et ei ole tehtud põhjalikumat sotsiaalmajanduslikku analüüsi. Mis puutub teadusnõuandesse, siis NWWRAC palub selgitusi seoses ICESi ennetuslike määrade kohaldamisega varude suhtes, mille kohta on andmed piiratud või teadusnõuanne puudub. NWWRAC tunneb muret selle üle, kuidas kõnealune metoodika hakkab mõjutama lubatud kogupüügi tasemeid, mida komisjon on kavandanud 2013. aastaks. NWWRAC väljendab muret seoses üleminekuga kalastussuremuselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemetele ning tahab teada, kuidas seda tegelikult rakendatakse. NWWRAC peab sel puhul õigeks vahendiks tehnilisi meetmeid ja selektiivust, mitte aga püügikoormuse ja kvoodi vähendamisi. Seoses mitmeaastaste majandamiskavadega tuletab NWWRAC meelde, et ta on aidanud ICESil töötada välja Šotimaa läänepoolsetes vete kilttursa kavasid ning töötab praegu välja segapüüki käsitlevat kontsepti nii Šotimaa läänepoolsete vete kui ka osa Keldi ja Iiri mere põhjalähedaste liikide kohta. Pelaagiliste liikide piirkondlik nõuandekomisjon (PELRAC) PELRAC ei reageerinud otse komisjoni konsultatsioone käsitlevale teatisele, kuid ta avaldas 2012. aastal konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas piirkondlik nõuandekomisjon võiks majandada oma vastutusalasse kuuluvaid eri varusid, nt hirvkala, heeringas, lõunapoolne harilik stauriid ja põhjaputassuu. Kõige tähtsam selles on PELRACi soov esitada tihedas koostöös ICESi ja STECFiga kõnealuste varude majandamiskavad. Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon (NSRAC) NSRAC kiitis üldiselt heaks komisjoni konsultatsioonidokumendi, mis oli edasiminek võrreldes eelmiste aastatega, ning eelkõige komisjoni jõupingutuse luua uus lähenemisviis lubatud kogupüügi kehtestamisel, juhul kui täielik kvantitatiivne nõuanne ei ole kättesaadav või kui kalavaru kohta on andmed piiratud. Hoolimata neist positiivsetest märkustest, tundus ka NSRACile, et dokumendi mõned osad olid laadilt ja sõnastuselt liiga pessimistlikud. Komisjon on kõiki eespool nimetatud arvamusi arvesse võtnud ning püüdnud need lisada ettepanekusse niivõrd, kuivõrd püügivõimalusi käsitleva nõukogu määruse laad seda võimaldab. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Seoses kasutatud metoodikaga pidas komisjon nõu kahe peamise ekspertorganisatsiooniga: need olid Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), kes on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad selle teadlaste väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga, mille komisjon on kinnitanud. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele. a) Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte ELi lõplik eesmärk on viia kalavarud tasemele, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. Küsimus on selles, kuidas saavutada see hiljemalt 2015. aastaks, sest EL võttis need kohustused endale, kui kirjutas alla 2002. aastal Johannesburgis peetud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustele ja sellega seotud rakenduskavale. Esmalt tuleks vaadata, kas see on tegelikult saavutatav. Kui nõutav teave kalavarude kohta olemasoleva teadusnõuande põhjal on olemas, on vastus sellele küsimusele positiivne. Nagu eelnevalt märgitud, on võrreldes eelmise aastaga kahekordistunud kalavarude arv, mille kohta on kõnealune teave tõepoolest kättesaadav, nii et käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarudest veerandi puhul on eeldused Johannesburgis võetud kohustuse täitmiseks olemas. Kõnealuste kalavarude hulka kuuluvad püügimahu ja majandusliku väärtuse seisukohalt kõige tähtsamad kalavarud, nagu merluus, tursk, euroopa merikurat, harilik merikeel, megrimid, kilttursk ja norra salehomaar. Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamiseks on teatavatel juhtudel vaja kalastussuremust ja/või püüki vähendada. See, kui kiiresti ja millistes etappides vähendamine peab toimuma, jääb aga kalavarude majandamise eest vastutavate isikute otsustada. Sellega seoses on kindlaks määratud kaks peamist võimalust: a) kalastussuremuse tase viiakse allapoole maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset võimalikult kiiresti (st 2013. aastal) või b) kõnealune tase saavutatakse 2015. aastaks (st kalastussuremust vähendatakse järk-järgult järgmise kolme aasta jooksul). ICES nimetab esimest stsenaariumi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse raamistikku käsitlevaks nõuandeks ja teist stsenaariumi maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele ülemineku nõuandeks. Mõlema stsenaariumi ning samuti vaheväärtuste jaoks esitatakse hinnangud selle kohta, kui palju võib saaki püüda. ICES märgib iga kalavaru puhul ära, millist stsenaariumi ta paremaks peab. Seda silmas pidades kasutatakse käesoleva ettepaneku puhul maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, kui see on võimalik, ning tehakse ettepanekud selliste lubatud kogupüükide kehtestamiseks, mis on kooskõlas kalastussuremuse vähendamisega nii, et 2013. aastal saavutataks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev eesmärk. Selline lähenemine on kooskõlas kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonidega. Kalavarude puhul, mille kohta on kvalitatiivne nõuanne olemas, on soovitatud kas püüki vähendada, hoida sama tasemel või suurendada. Mitmel juhul on ICESi nõuandes selliste erinevuste kohta antud kvantitatiivseid juhiseid, mis ettevaatusabinõust lähtudes põhinevad metoodikal, mille kohaselt võib püügikoguste suurendamine või vähendamine erineda kuni 20 %. Nende juhiste põhjal on koostatud kavandatud lubatud kogupüük. Kui teaduslik nõuanne ei ole kättesaadav, järgitakse ettevaatusprintsiipi, mis tähendab lubatud analüütilise kogupüügi vähendamist 20 %. 12 kalavaru puhul (laialt levinud liigid; haid ja raid) esitatakse nõuanne sügisel. Vajaduse korral tuleb ettepanekut nõuande saamisel ajakohastada. 9 kalavaru puhul kasutatakse nõuannet kohaldatavate majandamiskavade või kokkulepitud püügikontrollieeskirjade rakendamiseks. Kalavarude tegelike arengusuundade kohta võib esile tõsta järgmist. – Norra salehomaar Šotimaa läänepoolsetes vetes: mitmed funktsionaalsed üksused on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning üldist lubatud kogupüüki on võimalik suurendada 18 %. – Merilest La Manche’is: idapiirkonnas on kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; koos La Manche’i lääneosa varuga on võimalik lubatud kogupüüki suurendada 18 % võrra. – Tursavarud Keldi meres: kalavaru on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning püügivõimalused võivad pärast olulist suurenemist eelmisel aastal püsida praeguse kõrge taseme juures stabiilsena. – Harilik merikeel Keldi meres: on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning püügivõimalusi saaks suurendada 4 %. – Harilik merikeel La Manche’i lääneosas: on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel ning majandamiskava kohaselt on püügivõimalusi võimalik suurendada 15 %. Vähem positiivsetest arengusuundadest tuleks esile tõsta järgmist. – Tursk ja merlang Šotimaa läänepoolsetes vetes: kõnealuste kalavarude puhul on muudest püügipiirkondadest saadud kaaspüügi tagasiheite määr äärmiselt kõrge ning need varud ei ole veel taastunud. Kalandussektor ja asjaomased liikmesriigid on teinud sel aastal jõupingutusi, et tagada selektiivsete püügivahendite kasutamine nendes püügipiirkondades, ning on tähtis, et need jõupingutused jätkuksid ja oleksid tõhusamad, et vältida kõnealuste kalavarude kaubandusliku hävingu ohtu sattumist. – Tursavarud Iiri meres ja Kattegatis: jätkuvalt puudulikud andmed ning kava kohaselt tuleb lubatud kogupüüki vähendada 25 %. Mitte ükski teadusasutuse uuritud võimalikest näitajatest ei osuta sellele, et kalavaru olukord oleks oluliselt paranenud, kuigi viimase nelja aasta jooksul on tehtud järjestikusi vähendamisi. – Kilttursk Keldi meres: kohaldatakse maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, mis tähendab positiivset arengut. Siiski on kõnealuse kalavaru puhul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vaja eelmisel aastal kehtestatud liiga kõrget püügi piirnormi alandada. Selleks on vaja püügi piirnormi 55 % vähendada. Samal ajal võtab komisjon koos sidusrühmadega kasutusele selektiivsuse suurendamise meetmed. – Merikeel Biskaia lahes: sarnane Keldi mere kilttursavarule: sel aastal on vaja vähendada püügivõimalusi, et viia kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni. Ettepanek on vähendada lubatud kogupüüki 29 %. – Merikeel Iiri meres: kalavaru on väga väike ning nõuandes soovitatakse keelata kõnealuse kalavaru sihtpüük ja minimeerida kaaspüüki. Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne kõnealuse kalavaru kohta näeb ette lubatud kogupüügi vähendamist (mis peaks hõlmama üksnes kaaspüüki) 80 % võrra, nii et see on vaid 60 tonni. STECF kinnitab ICESi soovitusi ja on mõnda neist täiendanud. b) Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil. Mõju hindamine Kalapüügivõimaluste määrus ei ole vahend, mis võimaldab nõukogul keerulisi meetmepakette vastu võtta ja see peab piirduma aluslepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud kohaldamisalaga. Seega sobib vahendi haldamiseks hästi tulemustepõhine strateegia. Kui poliitika üldiselt töötab paremini, siis paranevad ka iga-aastased kalapüügivõimalused. Kõikehõlmava merenduspoliitika alla kuuluvad tehnilised meetmed, laevastiku haldamine, struktuuritoetused, kontroll ja jõustamine, turgude reguleerimine ning lõimitud juhtimisvahendid. Samas on nimetatud vahendit jätkuvalt vaja selleks, et teha kohandusi, mis on tarvilikud Euroopa püügiga tegeleva ja töötleva tööstuse ressursibaasi kaitsmiseks ja selleks, et liiga kõrge kalastussuremuse negatiivset mõju merekeskkonnale ära hoida või parandada. EL on majanduslikult äärmiselt tähtsate kalavarude (sh merluus, tursk, lest jt) suhtes kehtestanud mitmeid mitmeaastaseid majandamiskavu. Enne kavade vastuvõtmist tuleb hinnata nende mõju. Kui kavad on jõustunud, määratletakse nende kavadega lubatud kogupüügi tasemed, mis tuleb asjaomase aasta suhtes kehtestada kavade pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni esitatav lubatud kogupüüki käsitlev ettepanek peab olema kõnealuste kavadega kooskõlas. Seega tulenevad paljud ettepanekus sisalduvad olulised lubatud kogupüügi tasemed konkreetsest mõjuhinnangust, mis viidi läbi seoses majandamiskavaga, millel lubatud kogupüügi tasemed põhinevad. Muude varude puhul, mille suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid majandamiskavu, püütakse ettepanekuga vältida lühiajalisi strateegiaid ja eelistada pikemaajalisi jätkusuutlikkusel põhinevaid otsuseid. Paljudel puhkudel tähendab see kalapüügivõimaluste järkjärgulist vähendamist. Pikaajalise lähenemisviisina kohaldab komisjon kalavarude majandamise poliitikat, millega püütakse saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Kõnealust poliitikat on üksikasjalikult analüüsitud ning selle kohta on tehtud mõju hindamine ühise kalanduspoliitika reformimise raames. Protsessi tulemuseks on 13. juulil 2011 esitatud ettepanekute pakett. Sellega seoses on eelkõige analüüsitud, kas kalavarude majandamine vastavalt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttele keskpika perioodi jooksul on asjakohane. Mõju hindamise aruande (SEK(2011) 891) kohaselt on kõnealune eesmärk keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik tingimus. Analüüs näitab, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamine ettenähtud ajaks toob kaasa lühiajalise majandusliku ja sotsiaalse kulu. Need kulud tasuvad end aga keskpika perioodi jooksul kindlalt ära. Samas näitab analüüs selgelt, et kui soovitakse, et ühine kalanduspoliitika oleks edukas, tuleb teadmistebaasi oluliselt ja kiiresti parandada,. Osutatud vajadus hõlmab nii andmeid, mida on vaja kalavarude olukorda käsitleva teadusnõuande jaoks, kui ka andmeid, mida on vaja kalanduse majanduslike ja sotsiaalsete aspektide hindamiseks ja mõjutamiseks. Nimetatud analüüsist lähtuvalt püütakse astuda samm õiges suunas juba käesoleva ettepanekuga, milles on esitatud täiendavad ja ühtsed lähenemisviisid. Esiteks taotletakse käesoleva ettepanekuga maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärki, kui selleks vajalik teadusnõuanne on kättesaadav. Sellisel juhul kasutatakse teadusnõuannet parimal võimalikul viisil. Teiseks, selliste kalavarude puhul, mille kohta ei esitatud täielikku hinnangut ning mida ei saa seetõttu maksimaalset jätkusuutlikku saagikust silmas pidades majandada, nähakse ettepanekuga ette ettevaatuspõhimõttel ja nõuandes antud juhistel põhinev lähenemisviis. Selleks, et saaks vähendada vajadust ettevaatusmeetmete järele, tuleb vähendada teadusnõuannete ebakindlust. Viimase 12 kuu jooksul on sellega seoses tehtud suuri edusamme, kuid palju on veel vaja teha. See on võimalik üksnes juhul, kui asjaomased riiklikud haldusasutused ja sidusrühmad koguvad vajalikke andmeid ja esitavad need teadlastele. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud kohustustest. Ettepaneku kokkuvõte Ettepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna, majanduse kui ka sotsiaalsel tasandil. Kohaldamine Ettepanekus käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013, välja arvatud teatavad püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2014. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul. Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 5. TÄIENDAV TEAVE Lihtsustamine Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2013. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Käesolevas ettepanekus piirdutakse kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega. Mitme kalavaru puhul, nt merluus, merikeel, merilest ja norra salehomaar, on püügivõimalused kehtestatud eeskirjade põhjal, mis on sätestatud asjaomastes mitmeaastastes kavades. Selliste kalavarude puhul, mille majandamiseks on kavandatud uued mitmeaastased kavad (läänepoolsed stauriidivarud), ning samuti selliste varude puhul, mille kohta on kalandussektor esitanud pikaajalise majandamisstrateegia, mis on teadusliku nõuandeorgani pool hinnatud tõhusaks ja ettevaatusel põhinevaks (heeringas Keldi meres), järgitakse ettepanekus nimetatud dokumentides sätestatud eeskirju. Kattegati tursavaru on teadusnõuande kohaselt kalastussuremuse seisukohalt ebakindel ja varude suurus on väga väike. Tursavaru suhtes kohaldatav majandamiskava[1] näeb neil juhtudel ette lubatud kogupüügi vähendamise 25 %. Sama sätet kohaldatakse Iiri mere tursavaru suhtes, ka sel juhul on kavas 25 % vähendamine. Šotimaa lääneosa vete tursavaru puhul on teadusasutused teinud edusamme olemasolevate andmete töötlemisel, et hinnata selle kalavaru praegust kalastussuremust. Nõuandes soovitatakse Šotimaa lääneosa vete tursavaru suhtes kohaldada äärmiselt kõrget tagasiheite määra, isegi kui tagasiheite kogust on raske kindlaks teha. Kahekordistades jõupingutusi kõnealuste andmete kontrollimiseks, on selge, et tuleb säilitada kehtivad meetmed, nt lubatud kogupüük null, millega kaasneb piiratud võimalus vältimatuks kaaspüügiks. Lisaks jätkab komisjon koostööd asjaomaste liikmesriikidega, et võtta selles püügipiirkonnas kasutusele selektiivsemad püügivahendid. Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimalused seoses püügikoormusega on esitatud tursavaru, La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari kohta ning neid reguleeritakse vastavalt iga kalavaru majandamiskavaga. Euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari ning La Manche’i lääneosa merikeele puhul kohaldatakse ka 2013. aastal merepäevade reguleerimise süsteemi asjaomases püügipiirkonnas tegutsenud laevaliikide kaupa, kuid kavandatava määrusega lubatakse liikmesriikidel jätkuvalt kohaldada kilovatt-päevade arvul põhinevat süsteemi, et püügivõimalusi tõhusamalt kasutada ning kalandussektoriga kooskõlastatult soodustada kaitsetegevust. Käesoleva iga-aastaseid kalapüügivõimalusi käsitleva ettepanekuga nähakse kolmandat korda ette, et liikmesriigid kehtestavad teatavad lubatud kogupüügi tasemed ise, kuigi neil on kohustus tegutseda kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. 2012/0292 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[2] kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude või kalavarurühmade ja püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (4) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (5) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Euroopa merluusi lõunapoolse varu, norra salehomaari varu, Biskaia lahe ja La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Šotimaast läände jääva heeringavaru, Kattegati, Šotimaast läände jäävate ning Iiri mere tursavaru lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks),[3] nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007 (millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava),[4] nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava)[5] ning nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava)[6]. Põhjapoolsete merluusivarude (nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004)[7] ning Biskaia lahe merikeele (nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 388/2006)[8] puhul on saavutatud asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid ning seepärast on asjakohane järgida esitatud teadusnõuannet, et olenevalt asjaolust kas saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. (6) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi. (7) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[9] artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (8) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 volitused kõnealuse lubatud kogupüügi taseme määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taset kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju. (9) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, st kogu saak tuleks lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Et tagasiheidet oleks võimalik tõhusalt reguleerida, peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine (edaspidi koos „CCTV-süsteem”). See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise süsteemi kasutamine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[10]. (10) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes saaks tõhusalt hinnata püügikvoodi süsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, on vaja, et kõigi selliste katsetuste käigus püütud kala, sealhulgas alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu katsetes osalevale laevale eraldatud püügiosast ning püügitoimingud lõpetatakse, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on vaja vältida püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade vahel. (11) On vaja kehtestada 2013. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast[11]. (12) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (13) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega, (14) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[12] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (15) Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses konkreetsele liikmesriigile loa andmisega tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi põhjal, täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu või tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[13]. (16) Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ning tagada ELi kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2013. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED Artikkel 1 Sisu 1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ELi laevadele rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused. 2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist: a) 2013. aasta püügipiirangud; b) püügikoormuse piirangud ajavahemikul 1. veebruar 2013 kuni 31. jaanuar 2014. Artikkel 2 Reguleerimisala Käesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja ELis registreeritud kalalaev; b) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed; c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus; d) „kvoot” – ELile või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; f) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008[14]; g) „ELi laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register; h) „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik; i) „analüütiline hinnang” – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teadusnõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta. Artikkel 4 Püügipiirkonnad Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi: (a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009[15] III lisas määratletud geograafilised alad; b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; d) „ICES VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: 53° 30' N 15° 00' W, 53° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 13° 00' W, 51° 00' N 13° 00' W, 51° 00' N 15° 00' W, 53° 30' N 15° 00' W; e) „Cádizi laht” – ICES IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb ida poole7°23′48″ W; f) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009[16] II lisas määratletud geograafilised alad. II JAOTIS KALAPÜÜGIVÕIMALUSED Artikkel 5 Lubatud kogupüük ja selle eraldamine ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas. Artikkel 6 Liikmesriikide kindlaksmääratav lubatud kogupüük 1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas. 2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi selliselt, et a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning b) selle tulemuseks on: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral varude kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja edaspidi, võimalikult suure tõenäosusega; ii) kui analüütiline hinnang puudub või on mittetäielik, varude kasutamine kalavarude majandamise suhtes kohaldatava ettevaatusprintsiibi kohaselt. 3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2013 järgmise teabe: a) vastuvõetud lubatud kogupüük; b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüük põhineb; c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2. Artikkel 7 Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele 1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas. 2. Täiendav püügiosa, mida liikmesriik võib anda nende lipu all sõitvatele kalalaevadele vastava kalavaru puhul, ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist. 3. Laevale täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel: a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV) (edaspidi koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: (1) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; (2) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast; c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud saak, sealhulgas määruse (EÜ) nr 850/98 lisas XII määratletud alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast, mis tulenevad käesoleva artikli alusel eraldatud mis tahes täiendavast püügiosast; d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse püügiosa täielikult ära kasutanud, peab kõnealune laev lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas; e) kalavarude puhul, mille suhtes käesolevat artiklit kasutatakse, ei ole lubatud individuaalset püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustes mitteosalevate laevade vahel üle kanda. 4. Olenemata lõike 3 punkti b alapunktist 1, võib liikmesriik erandkorras anda tema lipu all sõitvale kalalaevale täiendavat püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et: a) tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %; b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV süsteemi kontrollialase potentsiaali hindamiseks; (c) nimetatud katsetustes osalevate kõikide laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest. 5. Sel määral, kui kooskõlas lõike 3 punktiga a tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi. 6. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2013. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda. 7. Enne lõigetes 1 kuni 6 osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise teabe: a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri; b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid; c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon; d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide; e) katsetustes osalevate laevade poolt 2012. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki. 8. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kes kasutavad käesolevat artiklit, et nad esitaksid teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et jälgida lõike 3 punkti b alapunktis 1 sätestatud nõude rakendamist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes sobivad meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine ning teavitab sellest komisjoni. Artikkel 8 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui: a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. Artikkel 9 Püügikoormuse piirangud Alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt: a) IIA lisa kohaldatakse tursavarude majandamiseks Kattegatis, ICES VIIa ja VIa rajoonis ning ICES Vb rajooni ELi vetes; b) IIB lisa kohaldatakse merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes; c) IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe rajoonis merikeelevarude majandamise suhtes. Artikkel 10 Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted 1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira: a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008[17] artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist; c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist; e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist. 2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki. Artikkel 11 Kalapüügi keeluaeg 1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. juulini 2013 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel ja harilik ogahai. 2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: Punkt || Laiuskraad || Pikkuskraad 1 || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W 3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine’i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike. Artikkel 12 Keelud 1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes; b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus käesoleva määruse I lisa B osas on ette nähtud teisiti; c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes; d) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; f) logardrailased (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes; g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes. 2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Artikkel 13 Andmete edastamine Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode. III JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 14 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2371/2002. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 15 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2013. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISADE NIMEKIRI I LISA. ELi laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa. · A osa. Üldsätted · B osa. Kattegat, ICES alapiirkonnad I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, CECAF ELi veed, Prantsuse Guajaana veed IIA LISA. Laevade püügikoormus seoses Kattegati, ICES VIa ja VIIa rajooni ning ICES Vb rajooni ELi vete tursavarude majandamisega. IIB LISA. Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes. IIC LISA. Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICES VIIe rajoonis. I LISA ELi LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA A OSA ÜLDSÄTTED Käesoleva lisa B osa tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34. Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit: Teaduslik nimetus || Kolmetäheline kood || Tavanimetus Amblyraja radiata || RJR || Tähtrai Ammodytes spp. || SAN || Tobiad Argentina silus || ARU || Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. || ALF || Limapead Brosme brosme || USK || Meriluts Caproidae || BOR || Hirvkalalased Centrophorus squamosus || GUQ || Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugali süvahai Chaceon spp. || CGE || Süvamere punakrabi Champsocephalus gunnari || ANI || Haugjääkala Chionoecetes spp. || PCR || Arktikakrabid Clupea harengus || HER || Heeringas Coryphaenoides rupestris || RNG || Kalju-tömppeakala Dalatias licha || SCK || Šokolaad-ogahai Deania calcea || DCA || Pikk-koon hai Dipturus batis || RJB || Harilik rai Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktika kihvkalad Engraulis encrasicolus || ANE || Anšoovis Etmopterus princeps || ETR || Suur tumehai Etmopterus pusillus || ETP || Ronkjas tumehai Euphausia superba || KRI || Tavaline hiilgevähk Gadus morhua || COD || Tursk Galeorhinus galeus || GAG || Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Pikklest Hippoglossoides platessoides || PLA || Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus || HAL || Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlandi karekala Illex illecebrosus || SQI || Lühiuimkalmaar Lamna nasus || POR || Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons || NOS || Hall nototeenia Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimid Raja circularis || RJI || Liivrai Raja fullonica || RJF || Šagräänrai Leucoraja naevus || RJN || Kägurai Limanda ferruginea || YEL || Ruske soomuslest Limanda limanda || DAB || Harilik soomuslest Lophiidae || ANF || Merikuratlased Macrourus spp. || GRV || Pikksabad Makaira nigricans || BUM || Sinine marliin Mallotus villosus || CAP || Moiva Manta birostris || RMB || Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi || SQS || Kalmaar Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kilttursk Merlangius merlangus || WHG || Merlang Merluccius merluccius || HKE || Euroopa merluus Micromesistius poutassou || WHB || Põhjaputassuu Microstomus kitt || LEM || Väikesuulest Molva dypterygia || BLI || Sinine molva Molva molva || LIN || Harilik molva Nephrops norvegicus || NEP || Norra salehomaar Pandalus borealis || PRA || Harilik süvameregarneel Paralomis spp. || PAI || Krabid Penaeus spp. || PEN || Viburhännakud Platichthys flesus || FLE || Lest Pleuronectes platessa || PLE || Atlandi merilest Pleuronectiformes || FLX || Lestalised Pollachius pollachius || POL || Pollak Pollachius virens || POK || Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima || TUR || Harilik kammeljas Raja brachyura || RJH || Blondrai Raja clavata || RJC || Ogarai Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norra rai Raja microocellata || RJE || Väikesilmrai Raja montagui || RJM || Tähnikrai Raja undulata || RJU || Musterrai Rajiformes || SRX || Railised Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Süvalest Raja alba || RJA || Valgerai Scomber scombrus || MAC || Makrell Scophthalmus rhombus || BLL || Sile kammeljas Sebastes spp. || RED || Meriahvenad Solea solea || SOL || Harilik merikeel Solea spp. || SOO || Merikeeled Sprattus sprattus || SPR || Kilu Squalus acanthias || DGS || Harilik ogahai Tetrapturus albidus || WHM || Valge odanina Thunnus maccoyii || SBF || Siniuim-tuun Thunnus obesus || BET || Suursilm-tuun Thunnus thynnus || BFT || Harilik tuun Trachurus murphyi || CJM || Tšiili stauriid Trachurus spp. || JAX || Harilik stauriid Trisopterus esmarkii || NOP || Norra tursik Urophycis tenuis || HKW || Valge ameerikaluts Xiphias gladius || SWO || Mõõkkala Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks. Limapead || ALF || Beryx spp. Harilik karelest || PLA || Hippoglossoides platessoides Anšoovis || ANE || Engraulis encrasicolus Merikuratlased || ANF || Lophiidae Haugjääkala || ANI || Champsocephalus gunnari Antarktika kihvkalad || TOA || Dissostichus mawsoni Harilik hiidlest || HAL || Hippoglossus hippoglossus Suursilm-tuun || BET || Thunnus obesus Pikk-koon hai || DCA || Deania calcea Blondrai || RJH || Raja brachyura Sinine molva || BLI || Molva dypterygia Sinine marliin || BUM || Makaira nigricans Põhjaputassuu || WHB || Micromesistius poutassou Harilik tuun || BFT || Thunnus thynnus Hirvkalalased || BOR || Caproidae Sile kammeljas || BLL || Scophthalmus rhombus Moiva || CAP || Mallotus villosus Tursk || COD || Gadus morhua Harilik soomuslest || DAB || Limanda limanda Harilik rai || RJB || Dipturus batis Harilik merikeel || SOL || Solea solea Krabid || PAI || Paralomis spp. Kägurai || RJN || Leucoraja naevus Süvamere punakrabi || CGE || Chaceon spp. Lest || FLE || Platichthys flesus Lestalised || FLX || Pleuronectiformes Hiid-sarvikrai || RMB || Manta birostris Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps Põhjaatlandi hõbekala || ARU || Argentina silus Süvalest || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Pikksabad || GRV || Macrourus spp. Hall nototeenia || NOS || Lepidonotothen squamifrons Kilttursk || HAD || Melanogrammus aeglefinus Euroopa merluus || HKE || Merluccius merluccius Heeringas || HER || Clupea harengus Harilik stauriid || JAX || Trachurus spp. Tšiili stauriid || CJM || Trachurus murphyi Šokolaad-ogahai || SCK || Dalatias licha Tavaline hiilgevähk || KRI || Euphausia superba Hall lühiogahai || GUQ || Centrophorus squamosus Väikesuulest || LEM || Microstomus kitt Harilik molva || LIN || Molva molva Makrell || MAC || Scomber scombrus Megrimid || LEZ || Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel || PRA || Pandalus borealis Norra salehomaar || NEP || Nephrops norvegicus Norra tursik || NOP || Trisopterus esmarkii Norra rai || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlandi karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala || TOP || Dissostichus eleginoides Viburhännakud || PEN || Penaeus spp. Atlandi merilest || PLE || Pleuronectes platessa Pollak || POL || Pollachius pollachius Harilik heeringahai || POR || Lamna nasus Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis Meriahvenad || RED || Sebastes spp. Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris Põhjaatlandi süsikas || POK || Pollachius virens Tobiad || SAN || Ammodytes spp. Liivrai || RJI || Raja circularis Šagräänrai || RJF || Raja fullonica Lühiuimkalmaar || SQI || Illex illecebrosus Railised || SRX || Rajiformes Väikesilmrai || RJE || Raja microocellata Ronkjas tumehai || ETP || Etmopterus pusillus Arktikakrabid || PCR || Chionoecetes spp. Merikeeled || SOO || Solea spp. Siniuim-tuun || SBF || Thunnus maccoyii Tähnikrai || RJM || Raja montagui Kilu || SPR || Sprattus sprattus Harilik ogahai || DGS || Squalus acanthias Kalmaar || SQS || Martialia hyadesi Tähtrai || RJR || Amblyraja radiata Mõõkkala || SWO || Xiphias gladius Ogarai || RJC || Raja clavata Supi-nugishai || GAG || Galeorhinus galeus Harilik kammeljas || TUR || Psetta maxima Meriluts || USK || Brosme brosme Musterrai || RJU || Raja undulata Valge ameerikaluts || HKW || Urophycis tenuis Valge odanina || WHM || Tetrapturus albidus Valgerai || RJA || Raja alba Merlang || WHG || Merlangius merlangus Pikklest || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Ruske soomuslest || YEL || Limanda ferruginea B OSA KATTEGAT, ICES ALAPIIRKONNAD I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, CECAF ELi VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) || Saksamaa || 22 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 7 || || Madalmaad || 18 || || Ühendkuningriik || 37 || || Euroopa Liit || 84 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 84 || || || Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/34-C) || Taani || 843 || || Ennetuslik TAC || Saksamaa || 9 || || Prantsusmaa || 6 || || Iirimaa || 6 || || Madalmaad || 40 || || Rootsi || 33 || || Ühendkuningriik || 15 || || Euroopa Liit || 952 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 952 || || || Liik: || Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) || Saksamaa || 289 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 6 || || Iirimaa || 268 || || Madalmaad || 3 023 || || Ühendkuningriik || 212 || || Euroopa Liit || 3 798 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 3 798 || || || Liik: || Meriluts Brosme brosme || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed (USK/3A/BCD) || Taani || 15 || || Ennetuslik TAC || Rootsi || 7 || || Saksamaa || 7 || || Euroopa Liit || 29 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 29 || || || Liik: || Hirvkalalased Caproidae || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) || Taani || pm || || Ennetuslik TAC || Iirimaa || pm || || Ühendkuningriik || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || || || Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIaS(1), VIIb, VIIc püügipiirkond (HER/6AS7BC) || Iirimaa || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Madalmaad || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || || (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00’ N ja lääne pool 07° 00’ W. || pm || pm Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VI püügipiirkond, Clyde(1) (HER/06ACL.) || Ühendkuningriik || Kehtestatakse || (2) || Ennetuslik TAC || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (3) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (3) || (1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. || || Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIa(1) (HER/07A/MM) || Iirimaa || 1 300 || || Analüütiline TAC || Ühendkuningriik || 3 693 || || Euroopa Liit || 4 993 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 4 993 || || (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: – põhjas laiuskraad 52° 30’ N, – lõunas laiuskraad 52° 00’ N, – läänes Iirimaa rannik, – idas Ühendkuningriigi rannik. || || Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIe ja VIIf (HER/7EF.) || Prantsusmaa || 392 || || Ennetuslik TAC || Ühendkuningriik || 392 || || Euroopa Liit || 784 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 784 || || || Liik: || Heeringas Clupea harengus || Püügipiirkond: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1) (HER/7G-K.) || Saksamaa || 191 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 1 062 || || Iirimaa || 14 864 || || Madalmaad || 1 062 || || Ühendkuningriik || 21 || || Euroopa Liit || 17 200 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 17 200 || || (1) Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: – põhjas laiuskraad 52° 30’ N, – lõunas laiuskraad 52° 00’ N, – läänes Iirimaa rannik, – idas Ühendkuningriigi rannik. || || Liik: || Anšoovis Engraulis encrasicolus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) || Hispaania || 3 998 || || Ennetuslik TAC || Portugal || 4 362 || || Euroopa Liit || 8 360 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 8 360 || || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || Kattegat (COD/03AS.) || Taani || 62 || (1) || Analüütiline TAC || Saksamaa || 1 || (1) || Rootsi || 37 || (1) || Euroopa Liit || 100 || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 100 || (1) || || || || || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIb; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00' W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) || Belgia || 0 || || Ennetuslik TAC || Saksamaa || 2 || || Prantsusmaa || 20 || || Iirimaa || 8 || || Ühendkuningriik || 32 || || Euroopa Liit || 62 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 62 || || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIa; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00’ W (COD/5BE6A) || Belgia || 0 || || Analüütiline TAC || Saksamaa || 0 || || Prantsusmaa || 0 || || Iirimaa || 0 || || Ühendkuningriik || 0 || || Euroopa Liit || 0 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 0 || (1) || || || || || (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIIa (COD/07A.) || Belgia || 4 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 10 || || Iirimaa || 188 || || Madalmaad || 1 || || Ühendkuningriik || 82 || || Euroopa Liit || 285 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 285 || || || || || || || Liik: || Tursk Gadus morhua || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) || Belgia || 456 || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Prantsusmaa || 7 459 || || Iirimaa || 1 479 || || Madalmaad || 2 || || Ühendkuningriik || 804 || || Euroopa Liit || 10 200 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 10 200 || || || Liik: || Harilik heeringahai Lamna nasus || Püügipiirkond: || Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi veed; CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna ELi veed (POR/3-1234) || Taani || pm || (1) || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || pm || (1) || Saksamaa || pm || (1) || Iirimaa || pm || (1) || Hispaania || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) || || (1) Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. || || Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) || Belgia || 8 || || Analüütiline TAC || Taani || 7 || || Saksamaa || 7 || || Prantsusmaa || 46 || || Madalmaad || 36 || || Ühendkuningriik || 2 716 || || Euroopa Liit || 2 820 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 820 || || || Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) || Hispaania || 232 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 904 || || Iirimaa || 264 || || Ühendkuningriik || 640 || || Euroopa Liit || 2 040 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 040 || || || Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VII (LEZ/07.) || Belgia || 376 || (1) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Hispaania || 4 172 || (1) || Prantsusmaa || 5 064 || (1) || Iirimaa || 2 302 || (1) || Ühendkuningriik || 1 994 || (1) || Euroopa Liit || 13 908 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 13 908 || || || || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || || Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) || Hispaania || 760 || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Prantsusmaa || 613 || || Euroopa Liit || 1 373 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 373 || || || Liik: || Megrimid Lepidorhombus spp. || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) || Hispaania || 822 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 41 || || Portugal || 27 || || Euroopa Liit || 890 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 890 || || || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) || Belgia || 149 || || Ennetuslik TAC || Saksamaa || 170 || || Hispaania || 159 || || Prantsusmaa || 1 833 || || Iirimaa || 415 || || Madalmaad || 144 || || Ühendkuningriik || 1 276 || || Euroopa Liit || 4 146 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 4 146 || || || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VII (ANF/07.) || Belgia || 2 268 || (1) (2) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Saksamaa || 253 || (1) (2) || Hispaania || 901 || (1) (2) || Prantsusmaa || 14 553 || (1) (2) || Iirimaa || 1 860 || (1) (2) || Madalmaad || 294 || (1) (2) || Ühendkuningriik || 4 413 || (1) (2) || Euroopa Liit || 24 542 || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 24 542 || (1) || (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) || Hispaania || 1 002 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 5 574 || || Euroopa Liit || 6 576 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 6 576 || || || Liik: || Merikuratlased Lophiidae || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) || Hispaania || 1 708 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 2 || || Portugal || 340 || || Euroopa Liit || 2 050 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 050 || || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) || Belgia || 7 || || Analüütiline TAC || Saksamaa || 8 || || Prantsusmaa || 342 || || Iirimaa || 244 || || Ühendkuningriik || 2 499 || || Euroopa Liit || 3 100 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 3 100 || || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) || Belgia || 83 || (1) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Prantsusmaa || 5 000 || (1) || Iirimaa || 1 667 || (1) || Ühendkuningriik || 750 || (1) || Euroopa Liit || 7 500 || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 7 500 || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || || Liik: || Kilttursk Melanogrammus aeglefinus || Püügipiirkond: || VIIa (HAD/07A.) || Belgia || 16 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 72 || || Iirimaa || 433 || || Ühendkuningriik || 480 || || Euroopa Liit || 1 001 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 001 || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) || Saksamaa || 2 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 30 || || Iirimaa || 73 || || Ühendkuningriik || 141 || || Euroopa Liit || 246 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 246 || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIIa (WHG/07A.) || Belgia || 0 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 5 || || Iirimaa || 28 || || Madalmaad || 0 || || Ühendkuningriik || 38 || || Euroopa Liit || 71 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 71 || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) || Belgia || 239 || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Prantsusmaa || 14 700 || || Iirimaa || 6 812 || || Madalmaad || 120 || || Ühendkuningriik || 2 629 || || Euroopa Liit || 24 500 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 24 500 || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || VIII (WHG/08.) || Hispaania || 1 016 || || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || 1 524 || || Euroopa Liit || 2 540 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 540 || || || Liik: || Merlang Merlangius merlangus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) || Portugal || Kehtestatakse || (1) || Ennetuslik TAC || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (2) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (2) || (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. || || Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (HKE/3A/BCD) || Taani || 1 033 || || Analüütiline TAC || Rootsi || 88 || || Euroopa Liit || 1 121 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 121 || (1) || (1) Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. || || Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) || Belgia || 19 || || Analüütiline TAC || Taani || 755 || || || Saksamaa || 87 || || Prantsusmaa || 167 || || Madalmaad || 43 || || Ühendkuningriik || 235 || || Euroopa Liit || 1 306 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 306 || (1) || (1) Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. || || Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) || Belgia || 192 || (1) (3) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Hispaania || 6 149 || (3) || Prantsusmaa || 9 495 || (1) (3) || Iirimaa || 1 151 || (3) || Madalmaad || 124 || (1) (3) || Ühendkuningriik || 3 749 || (1) (3) || Euroopa Liit || 20 860 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 20 860 || (2) || (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. (3) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || Eritingimus: || Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) || || Belgia || 25 || || || Hispaania || 992 || || Prantsusmaa || 992 || || Iirimaa || 124 || || Madalmaad || 12 || || Ühendkuningriik || 558 || || Euroopa Liit || 2703 || || || Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) || Belgia || 6 || (1) || Analüütiline TAC || Hispaania || 4 281 || || Prantsusmaa || 9 614 || || Madalmaad || 12 || (1) || Euroopa Liit || 13 913 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 13 913 || (2) || (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 37 200-tonnise TACi piires. || Eritingimus: || Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: || || VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) || || Belgia || 1 || || Hispaania || 1 240 || || Prantsusmaa || 2 232 || || Madalmaad || 4 || || Euroopa Liit || 3477 || || || Liik: || Euroopa merluus Merluccius merluccius || Püügipiirkond: || VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) || Hispaania || 9 051 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 869 || || Portugal || 4 224 || || Euroopa Liit || 14 144 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 14 144 || || || Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) || Eesti || 2 || (1) || Ennetuslik TAC || Hispaania || 622 || (1) || Prantsusmaa || 15 || (1) || Leedu || 6 || (1) || Ühendkuningriik || 6 || (1) || Muud || 2 || (1) || Euroopa Liit || 652 || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 652 || (1) || (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. || || Liik: || Harilik molva Molva molva || Püügipiirkond: || IIIa; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna ELi veed (LIN/3A/BCD) || Belgia || pm || (1) || Ennetuslik TAC || Taani || pm || || Saksamaa || pm || (1) || Rootsi || pm || || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || || (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes. || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) || Belgia || 908 || || Analüütiline TAC || Taani || 908 || || Saksamaa || 13 || || Prantsusmaa || 27 || || Madalmaad || 467 || || Ühendkuningriik || 15 027 || || Euroopa Liit || 17 350 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 17 350 || || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) || Hispaania || 34 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 135 || || Iirimaa || 225 || || Ühendkuningriik || 16 256 || || Euroopa Liit || 16 650 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 16 650 || || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VII (NEP/07.) || Hispaania || 1 115 || (1) || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Prantsusmaa || 4 517 || (1) || Iirimaa || 6 851 || (1) || Ühendkuningriik || 6 093 || (1) || Euroopa Liit || 18 576 || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 18 576 || (1) || (1) Eritingimus: millest võib ICES VII alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16 (NEP/*07U16) kasutada ainult järgmisi kvoote: || Hispaania || 418 || Prantsusmaa || 262 || Iirimaa || 503 || Ühendkuningriik || 203 || Euroopa Liit || 1 386 || || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) || || Hispaania || 192 || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || || Prantsusmaa || 3 008 || || || Euroopa Liit || 3 200 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 3 200 || || || || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || VIIIc (NEP/08C.) || || Hispaania || 71 || || Analüütiline TAC || || Prantsusmaa || 3 || || || Euroopa Liit || 74 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 74 || || || || || Liik: || Norra salehomaar Nephrops norvegicus || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) || || Hispaania || 62 || || Analüütiline TAC || || Portugal || 184 || || || Euroopa Liit || 246 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 246 || || || || || Liik: || Viburhännakud Penaeus spp. || Püügipiirkond: || Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) || || Prantsusmaa || Kehtestatakse || (1) (2) || Ennetuslik TAC || || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (2) (3) || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (2) (3) || || (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) || || Prantsusmaa || 15 || || Ennetuslik TAC || || Iirimaa || 202 || || || Ühendkuningriik || 337 || || || Euroopa Liit || 554 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 554 || || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIa (PLE/07A.) || || Belgia || 83 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 36 || || || Iirimaa || 651 || || || Madalmaad || 25 || || || Ühendkuningriik || 832 || || || Euroopa Liit || 1 627 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 627 || || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc (PLE/7BC.) || || Prantsusmaa || 12 || || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || || Iirimaa || 50 || || || Euroopa Liit || 62 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 62 || || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe (PLE/7DE.) || || Belgia || 874 || || Analüütiline TAC || || Prantsusmaa || 2 914 || || || Ühendkuningriik || 1 554 || || || Euroopa Liit || 5 342 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 5 342 || || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg (PLE/7FG.) || || Belgia || 74 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 135 || || || Iirimaa || 21 || || || Ühendkuningriik || 70 || || || Euroopa Liit || 300 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 300 || || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk (PLE/7HJK.) || || Belgia || 7 || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || || Prantsusmaa || 14 || || || Iirimaa || 50 || || || Madalmaad || 28 || || || Ühendkuningriik || 14 || || || Euroopa Liit || 113 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 113 || || || || || Liik: || Atlandi merilest Pleuronectes platessa || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) || || Hispaania || 53 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 210 || || || Portugal || 53 || || || Euroopa Liit || 316 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 316 || || || || || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) || || Hispaania || 6 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 190 || || || Iirimaa || 56 || || || Ühendkuningriik || 145 || || || Euroopa Liit || 397 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 397 || || || || || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VII (POL/07.) || || Belgia || 420 || || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || || Hispaania || 25 || || || Prantsusmaa || 9 667 || || || Iirimaa || 1 030 || || || Ühendkuningriik || 2 353 || || || Euroopa Liit || 13 495 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 13 495 || || || || || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (POL/8ABDE.) || || Hispaania || 202 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 984 || || || Euroopa Liit || 1 186 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 186 || || || || || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || VIIIc (POL/08C.) || || Hispaania || 166 || || Ennetuslik TAC || || Prantsusmaa || 19 || || || Euroopa Liit || 185 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 185 || || || || || Liik: || Pollak Pollachius pollachius || Püügipiirkond: || IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) || || Hispaania || 218 || (1) || Ennetuslik TAC || || Portugal || 8 || (1) || || Euroopa Liit || 226 || (1) || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 226 || || || (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna ELi vetes (POL/*08C.). || || || || Liik: || Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens || Püügipiirkond: || VII, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) || || Belgia || 7 || || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || || Prantsusmaa || 1 505 || || || Iirimaa || 752 || || || Ühendkuningriik || 410 || || || Euroopa Liit || 2 674 || || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 2 674 || || || || || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) || || Belgia || pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC || || Taani || pm || (1) (2) (3) || || Saksamaa || pm || (1) (2) (3) || || Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) || || Madalmaad || pm || (1) (2) (3) || || Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) || || Euroopa Liit || pm || (1) (3) || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (3) || || (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. || pm || || || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03A-C.) || || Taani || pm || (1) (2) || Ennetuslik TAC || || Rootsi || pm || (1) (2) || || Euroopa Liit || pm || (1) (2) || || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (2) || || (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. || pm || || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna ELi veed (SRX/67AKXD) || Belgia || pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Eesti || pm || (1) (2) (3) || Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) || Saksamaa || pm || (1) (2) (3) || Iirimaa || pm || (1) (2) (3) || Leedu || pm || (1) (2) (3) || Madalmaad || pm || (1) (2) (3) || Portugal || pm || (1) (2) (3) || Hispaania || pm || (1) (2) (3) || Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) || Euroopa Liit || pm || (1) (2) (3) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (2) || (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*07D.). || pm || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIId püügipiirkonna ELi veed (SRX/07D.) || Belgia || pm || (1) (2) (3) || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || pm || (1) (2) (3) || Madalmaad || pm || (1) (2) (3) || Ühendkuningriik || pm || (1) (2) (3) || Euroopa Liit || pm || (1) (2) (3) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (2) || (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*67AKD). || || Liik: || Railised Rajiformes || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed (SRX/89-C.) || Belgia || pm || (1) (2) || Ennetuslik TAC || Prantsusmaa || pm || (1) (2) || Portugal || pm || (1) (2) || Hispaania || pm || (1) (2) || Ühendkuningriik || pm || (1) (2) || Euroopa Liit || pm || (1) (2) || || pm || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (2) || (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (SOL/3A/BCD) || Taani || 470 || || Analüütiline TAC || Saksamaa || 27 || (1) || Madalmaad || 45 || (1) || Rootsi || 18 || || Euroopa Liit || 560 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 560 || (2) || (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 ELi vetes. (2) Eritingimus: sellest võib üle 496 tonni püüda IIIa püügipiirkonnas. || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/56-14) || Iirimaa || 38 || || Ennetuslik TAC || Ühendkuningriik || 10 || || Euroopa Liit || 48 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 48 || || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIa (SOL/07A.) || Belgia || 31 || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Prantsusmaa || 0 || || Iirimaa || 7 || || Madalmaad || 9 || || Ühendkuningriik || 13 || || Euroopa Liit || 60 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 60 || || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIb ja VIIc (SOL/7BC.) Prantsusmaa || 6 || || Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Iirimaa || 29 || Euroopa Liit || 35 || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 35 || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIId (SOL/07D.) Belgia || 1 292 || || Analüütiline TAC Prantsusmaa || 2 585 || Ühendkuningriik || 923 || Euroopa Liit || 4 800 || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 4 800 || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIe (SOL/07E.) || Belgia || 32 || (1) || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 337 || (1) || Ühendkuningriik || 525 || (1) || Euroopa Liit || 894 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 894 || || (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIf ja VIIg (SOL/7FG.) || Belgia || 688 || || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || 69 || || Iirimaa || 34 || || Ühendkuningriik || 309 || || Euroopa Liit || 1 100 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 1 100 || || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIh, VIIj ja VIIk (SOL/7HJK.) || Belgia || 28 || || Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Prantsusmaa || 56 || || Iirimaa || 153 || || Madalmaad || 45 || || Ühendkuningriik || 56 || || Euroopa Liit || 338 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 338 || || || Liik: || Harilik merikeel Solea solea || Püügipiirkond: || VIIIa ja VIIIb (SOL/8AB.) || Belgia || 37 || || Analüütiline TAC || Hispaania || 7 || || Prantsusmaa || 2 750 || || Madalmaad || 206 || || Euroopa Liit || 3 000 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 3 000 || || || Liik: || Merikeeled Solea spp. || Püügipiirkond: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (SOO/8CDE34) || Hispaania || 323 || || Ennetuslik TAC || Portugal || 535 || || Euroopa Liit || 858 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 858 || || || Liik: || Kilu Sprattus sprattus || Püügipiirkond: || VIId ja VIIe (SPR/7DE.) || Belgia || 21 || || Ennetuslik TAC || Taani || 1 339 || || Saksamaa || 21 || || Prantsusmaa || 288 || || Madalmaad || 288 || || Ühendkuningriik || 2 163 || || Euroopa Liit || 4 120 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 4 120 || || || Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || IIIa püügipiirkonna ELi veed (DGS/03A-C.) || Taani || pm || || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Rootsi || pm || || Euroopa Liit || pm || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || || || Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DGS/2AC4-C) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. || Taani || pm || (1) || Saksamaa || pm || (1) || Prantsusmaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Rootsi || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) || (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. || || Liik: || Harilik ogahai Squalus acanthias || Püügipiirkond: || I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DGS/15X14) || Belgia || pm || (1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. || Saksamaa || pm || (1) || Hispaania || pm || (1) || Prantsusmaa || pm || (1) || Iirimaa || pm || (1) || Madalmaad || pm || (1) || Portugal || pm || (1) || Ühendkuningriik || pm || (1) || Euroopa Liit || pm || (1) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || (1) || (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. || || Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || VIIIc (JAX/08C.) || Hispaania || pm || (1) (2) || Analüütiline TAC || Prantsusmaa || pm || (1) || Portugal || pm || (1) (2) || Euroopa Liit || pm || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || pm || || (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98[18] artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX piirkonnas (JAX/*09.). || || Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || IX (JAX/09.) || Hispaania || 7 762 || (1) (2) || Ennetuslik TAC || Portugal || 22 238 || (1) (2) || Euroopa Liit || 30 000 || || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || 30 000 || || (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIIIc piirkonnas (JAX/*08C). || || Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || X; CECAFi ELi veed(1) (JAX/X34PRT) || Portugal || Kehtestatakse || (2) (3) || Ennetuslik TAC || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (4) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (4) || (1) Assoori saarte ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. || || Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || CECAFi ELi veed(1) (JAX/341PRT) || Portugal || Kehtestatakse || (2) (3) || Ennetuslik TAC || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (4) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (4) || (1) Madeira ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. || || Liik: || Harilik stauriid Trachurus spp. || Püügipiirkond: || CECAFi ELi veed(1) (JAX/341SPN) || Hispaania || Kehtestatakse || (2) || Ennetuslik TAC || Euroopa Liit || Kehtestatakse || (3) || || || || Lubatud kogupüük (TAC) || Kehtestatakse || (3) || (1) Kanaari saarte ümbruse veed. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. || IIA LISA LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES KATTEGATI, ICES VIa JA VIIa RAJOONI NING ICES Vb RAJOONI ELi VETE TURSAVARUDE MAJANDAMISEGA 1. REGULEERIMISALA 1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas. 1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2013. aasta jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõu kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga. 2. KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA GEOGRAAFILISED PIIRKONNAD Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi ning sama lisa punkti 2 alapunktides a, c ja d osutatud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi. 3. LOAD Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, keelab ta mis tahes oma laeval kalastamise kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides. 4. MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS 4.1. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile 2013. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites. 4.2. Määruse (EÜ) nr 1954/2003[19] kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust. 5. HALDAMINE 5.1. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele. 5.2. Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada. 5.3. Kui liikmesriik lubab oma lip