[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.7.2009

KOM(2009) 382 lõplik

2009/0105 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ,

millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) finantstoetust elamumajandusmeetmete võtmiseks marginaliseerunud kogukondade jaoks, kes elavad liikmesriikides, kes liitusid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda. Uutes liikmesriikides elab suur osa neist kogukondadest maapiirkondades ja barakktüüpi elamutes (nii maa- kui linnapiirkonnas) ega saa ERFi toetusi. ERFi määruse[1] artikli 7 lõikes 2 nähakse tõepoolest ette, et uute liikmesriikide kulutused elamuehituseks on abikõlblikud. Senised kogemused näitavad siiski, et abikõlblikkuse kriteeriumid ei ole kooskõlas kohapealsete vajadustega. Praeguste ERFi eeskirjade kohaselt võib elamumajandusmeetmeid võtta linnade arenduse ja olemasolevate hoonete renoveerimise raames. Seega ei ole ERFi raames abikõlblikud elamumajandusmeetmed, millega toetataks maapiirkondade elamumajandust või millega ehitataks väga halvas seisus „majade” asemele (linnas või maapiirkonnas) uued. EL pöörab järjest suuremat tähelepanu sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele, sealhulgas romide eriolukorrale. Euroopa Parlament[2] ja nõukogu[3] on komisjonilt korduvalt nõudnud meetmete võtmist selliste kogukondade kaasamise edendamiseks, kes kannatavad ekstreemse puuduse ja marginaliseerumise all. Komisjon on otsustanud teha ettepaneku meetmete kohta (struktuurifondide raames), millega parandada nende kogukondade elutingimusi. Käesoleva ERFi määruse muutmise ettepanekuga viiakse see otsus täide. Veelgi enam, lihtsustamise eesmärgil on käesolevas ettepanekus veidi muudetud praeguse ERFi määruse artikli 7 lõiget 2, pidades silmas elamumajandusmeetmete võtmise raamistikku linnapiirkondades, ilma EL 12 suhtes kehtivaid abikõlblikkuse eeskirju muutmata. Täpsemalt: i) ERFi määruse artikli 7 lõikes 2 antakse komisjonile rakendusvolitused, et määratleda kriteeriumid, mida on vaja piirkondade välja valimiseks, ning koostada loetelu abikõlblike elamumajandusmeetmete kohta. Määruse (EÜ) nr 1818/2006 artikliga 47 rakendas komisjon oma volitusi. Kohapeal valitsevate elamistingimuste suuri erinevusi arvesse võttes on siiski selgunud, et komisjoni poolt kindlaksmääratud kriteeriumid ei sobi. Seega on neid nüüd lihtsustatud. Et kasutada ära käimasolevat määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 47 lihtsustamist, on tehtud ettepanek sätestada, et komisjonile antud rakendusvolitused oleksid vabatahtlikud, mitte siduvad. ii) Selguse eesmärgil tuleks kavandatavasse määrusesse lisada olemasolevate ehitiste jaoks ettenähtud abikõlblike meetmete liigid (elamute ühiskasutatavate ruumide renoveerimine, riiklikus omandis olevate hoonete renoveerimine ja muutmine, eesmärgiga muuta need hooned nn sotsiaalhooneteks). iii) Lõpetuseks tuleks parandada ERFi määruse artikli 7 lõike 2 praegust sõnastust, mille kohaselt tuleks kulud kavandada „linnade integreeritud arendustegevuse või prioriteetse suuna raames” piirkondades, kus valitseb või mida ohustab olukorra füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus. On tehtud ettepanek asendada mõisted „tegevus” ja „prioriteetne suund” mõistega „integreeritud lähenemine”, seeläbi tagataks, et elamumajandusmeetmed on osa laiematest meetmetest ja hõlmavad eluasemetega seonduvaid aspekte, näiteks sotsiaalteenuseid, avalikke ruume, kultuuri, haridust, transpordi infrastruktuuri, piirkonna majandustegevust jne, sõltumata finantseerimisallikatest. |

lt | Üldine taust Meie ühiskonna esmane nõue on tagada elukoht ja aktsepteeritavad elamistingimused kõigi kodanike, eelkõige kõige haavatavamate elanikkonnarühmade jaoks. Ekstreemse puuduse ja marginaliseerimise all kannatavate kogukondade elamistingimused on paljudel juhtudel kahetsusväärselt halvad. Kõrge töötuse tase, madal haridustase, oskuste ja tervishoiuteenuste puudumine, kuritegevus, piirkondlik eraldatus, sotsiaalne tõrjutus, rassism ja väljatõstmised kujutavad endast rõõmutut pilti, kus domineerivad kontrastid, mis varjutavad Euroopa Liidu põhiväärtusi. Struktuurifondide rahalise toetusega saab oluliselt kaasa aidata riiklike ametiasutuste pingutustele teha lõpp sellele lubamatule olukorrale. Seega tuleb muuta kättesaadavaks vahendid elamumajandusmeetmete rahastamiseks ka selliste kogukondade puhul, keda praegu ERFi rahastamise jaoks abikõlblikeks ei peeta, st i) mitte esitada elamumajandusmeetmete suhtes linnapiirkondade piirangut ja ii) laiendada elamumajandusmeetmeid nii, et nende abil saaks asendada eriti halvas olukorras olevaid maju nende asukohast hoolimata (linna- või maapiirkond). Et vältida ebaõiglast diskrimineerimist peaks kavandatavate meetmete juhtmõtteks olema romide kaasamise 2. põhimõte, mille kohaselt romide sihtrühmale suunatud meetmed ei tohiks välistada muid samasugustes sotsiaalmajanduslikes oludes elavaid inimesi[4]. Ekstreeme puuduse käes kannatavate marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmed on selle keerulise probleemi ainult üks osa. Seega tuleks seda probleemi lahendada mitmetasandilise integreeritud lähenemise raames, mis määrataks kindlaks riiklikul tasandil ja mis toetuks partnerlusele ja võtaks arvesse hariduse, sotsiaalteenuste, integratsiooni, kultuuri, tervishoiu, tööhõive, turvalisusega jms seotud aspekte. Praegust ERFi määrust muutva ettepaneku eesmärk on sellest lähtuvalt sätestada (integreeritud lähenemise raames) aktsepteeritavad elamistingimused. Seoses sellega on riiklike ametiasutuste roll määruse rakendamise kõigis etappides ääretult oluline. |

Nd | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kui energiatõhususele ja taastuvenergiale suunatud meetmed välja arvata (need on erandlikult suunatud kõigile liikmesriikidele), on ERFi poolt toetatavad meetmed elamumajanduse sektoris suunatud üksnes liikmesriikidele, kes liitusid ELiga 1. mail 2004 või pärast seda, ning tingimustel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõikes 2 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artiklis 47. Nagu eespool kirjeldatud, ei ole need tingimused piisavad, et lahendada marginaliseerunud kogukondade spetsiifilisi eluasemeprobleeme. Tuleks märkida, et maapiirkondade elamumajandussektorit juba toetatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) määruse (EÜ) nr 1698/2005 raames (3. telg „Maapiirkondade elu kvaliteet ja maamajanduse mitmekesistamine” – artikkel 52 punkt b alapunkt ii „külade uuendamine ja arendamine”). Maapiirkondade marginaliseerunud kogukondadele suunatud elamumajandusmeetmed, mida toetataks nii EAFRD kui ka ERFi kaudu ja mida rakendataks integreeritud lähenemise raames, kus saaks osaleda ka ESF, suurendaks oluliselt pakutavaid finantstoetusi. Liikmesriikide ülesandeks oleks sellise integreeritud lähenemise raames määratleda fondide vastastikune täiendavus nii, et fondidevaheline sünergia oleks optimaalne. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on täielikult kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkidega mitte-diskrimineerimise, võrdsete võimaluste, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, regionaalarengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkondades. |

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Mitmel korral on mitteametlikult konsulteeritud riiklike ametiasutuste, marginaliseerunud kogukondade esindajate ja Euroopa Parlamendi liikmetega ning arutatud ERFi määruse artikli 7 lõikega 2 marginaliseerunud kogukondadele pakutavaid võimalusi, nende võimaluste piiratust ja nende piirangute kõrvaldamist. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Konsultatsioonide tulemusel selgus, et määruse (EÜ) nr 1080/2006 tõlgendamisele toetuvad lahendused ei ole piisavad. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Käeolev ettepanek võimaldab ERFi rahalist toetust elamumajandusmeetmete võtmiseks juhtudel, kus marginaliseerunud kogukondade elamistingimused on erakordselt kehvad ja sotsiaalse tõrjutuse tase kõrge. Kehtiva regulatiivse raamistiku muutmiseta ei oleks sekkumine võimalik. |

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Euroopa Regionaalarengufondi käsitleva määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõike 2 kavandatud muutmise eesmärk on võimaldada elamumajandusmeetmete rakendamist uute liikmesriikide marginaliseerunud kogukondades juhtudel, kus praegu kehtivaid sätteid ei saa kohaldada, ning lihtsustada nende meetmete kohaldamist. Sekkumise keerukust arvesse võttes on väga vajalik, et riiklikud ametiasutused järgiksid integreeritud lähenemist. Lihtsustamise eesmärgil on kehtivate sätete sõnastust veidi muudetud. |

310 | Õiguslik alus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi; selle määruse artikli 7 lõikes 2 on kindlaks määratud abikõlblikkuse tingimused, mida kohaldatakse uute liikmesriikide elamumajandussektori suhtes. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, sest sellega laiendatakse uute liikmesriikide võimalusi elamumajandusmeetmete võtmisel marginaliseerunud kogukondades viisil, mida liikmesriigid peavad asjakohasemaks, ning säilitatakse seejuures sekkumise võimaldamise minimaalse tingimusena integreeritud lähenemine. See võimaldab sekkuda nii, et kõigi kogukondade iseärasusi võetakse arvesse, kuid samas on sekkumise aluseks ühtne meetod. |

Proportsionaalsuse põhimõte |

331 | Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest see piirdub üksnes ERFi toetuse võimaldamisega elamumajandussektoris marginaliseerunud kogukondade heaks juhtudel, kus praegu kehtivaid sätteid ei saa kohaldada. Sekkumine on ette nähtud nendele liikmesriikidele, kus see probleem juba esineb. |

332 |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |

342 | Komisjon on juba uurinud kehtivate õigusaktide võimalusi. Isegi kõige paindlikuma tõlgenduse korral ei võimalda praegused eeskirjad, millega on sätestatud abikõlblikkus (piiratud tingimustel), elamumajandusmeetmete võtmist väljaspool linnapiirkonda ega praeguste barakktüüpi elamute asendamiseks majadega nende marginaliseerunud kogukondade puhul, kes elavad uutes liikmesriikides. |

4. MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek

2009/0105 (COD)

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,

millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 162,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[6]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[7]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras

ning arvestades järgmist:

(1) Et tugevdada ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, on vaja toetada teatavaid meetmeid, millega renoveerida olemasolevaid eluasemena kasutatavaid ehitisi liikmesriikides, mis liitusid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda. Neid meetmeid saab võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999)[8] artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimustel.

(2) Kulutused tuleb kavandada linnade integreeritud arendustegevuse või prioriteetse suuna raames piirkondades, kus valitseb või mida ohustab olukorra füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus. Selguse huvides tuleks lihtsustada tingimusi, mille alusel võib linnapiirkonnas võtta elamumajandusmeetmeid. Seega tuleks elamumajandusmeetmete võtmiseks tehtavate kulutuste kavandamisel võtta arvesse mitmeid parameetreid, hoolimata finantseerimisallikast. Samuti tuleks kindlaks määrata, et abikõlblikud kulutused on ainult olemasolevatele ehitistele suunatud meetmed.

(3) Liikmesriikides, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõiget 2, elavad paljud marginaliseerunud kogukonnad ka väljaspool linnapiirkonda. Seega on vaja elamumajandusmeetmete võtmiseks tehtavate kulutuste abikõlblikkuse kriteeriume laiendada nende kogukondade suhtes, kes elavad maapiirkondades.

(4) Olenemata sellest, kas need kogukonnad paiknevad linna- või maapiirkondades, peaks seal valitsevate erakordselt halva kvaliteediga elamistingimuste tõttu olema abikõlblikud ka need kulutused, mis tehakse olemasolevate majade asendamiseks uusehitistega.

(5) Kooskõlas romide kaasamise ühiste põhimõtete 2. põhimõttega, mis sõnastati nõukogus 8. juunil 2009. aastal vastuvõetud järeldustes romide kaasamise kohta, ei tohiks konkreetsele sihtrühmale suunatud elamumajandusmeetmed välistada muid samasugustes sotsiaalmajanduslikes oludes elavaid inimesi.

(6) Vastavalt ühiste põhimõtete 1. põhimõttele (selleks, et vältida eraldatuse ohtu) tuleks marginaliseerunud kogukondadele suunatud elamumajandusmeetmeid võtta integreeritud lähenemise raames, mis hõlmab meetmeid eelkõige haridus-, tervishoiu-, sotsiaal-, tööhõive- ja turvalisuse valdkonnas.

(7) Praeguse regulatiivse raamistiku raames lihtsustatakse elamumajandusmeetmete valdkondade valikukriteeriume. Pidades silmas liikmesriigiti erinevat elamumajanduskorraldust, tuleks need kriteeriumid määratleda detsentraliseeritud viisil. Seega ei peaks neid kriteeriume kehtestama komisjon.

(8) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1080/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Kulutused elamuehituseks, välja arvatud lõikes 1a sätestatud energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud kulutused, on abikõlblikud ainult nende liikmesriikide osas, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, ja seda järgmistel tingimustel:

a) kulutused kavandatakse arvestades ühte järgnevatest raamistikest:

i) integreeritud lähenemine linnaplaneerimisele piirkondades, kus valitseb või mida ohustab olukorra füüsiline halvenemine ja sotsiaalne tõrjutus;

ii) integreeritud lähenemine marginaliseerunud kogukondadele.

b) Elamuehitusele tehtavateks kulutusteks eraldatakse kas maksimaalselt 3 % asjakohase rakenduskava jaoks ERFist eraldatavast kogusummast või 2 % ERFist eraldatavast kogusummast.

Esimese lõigu punkti a alapunkti i kohaselt tehtavad kulutused piirduvad ühega järgmistest meetmetest:

- olemasolevate mitmepereelamute ühiskasutatavate ruumide renoveerimine;

- selliste olemasolevate hoonete renoveerimine või kasutusotstarbe muutmine, mis kuuluvad avalikule sektorile või mittetulundusühistutele ja mida kasutatakse madala sissetulekuga majapidamistele või erivajadustega isikutele ette nähtud eluasemetena.

Esimese lõigu punkti a alapunkti ii kohaselt tehtavad kulutused võivad sisaldada olemasolevate hoonete asendamist uusehitistega.

Komisjon võib koostada loetelu kriteeriumitest, mida on vaja esimese lõigu punkti a alapunktis i osutatud valdkondade kindlaksmääramiseks ning loetelu abikõlblikest meetmetest vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 103 lõikes 3 osutatud korrale.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

[…] […]

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, muudetud määrusega (EÜ) nr 397/2009, ELT L210, 31.7.2006, lk 1.

[2] Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2009. aasta resolutsioon romide sotsiaalse olukorra ja nende tööturule juurdepääsu parandamise kohta ELis (2008/2137(INI))

[3] Nõukogu järeldused romide kaasamise kohta (Luxemburg 8. juuni 2009).

[4] „Sõnaselge, kuid mitte ainuisikuliselt romide sihtrühmale suunatus, on kaasamismeetmete puhul oluline. See tähendab, et keskendutakse romide sihtrühmale, kuid ei välistata muid samasugustes sotsiaalmajanduslikes oludes elavaid inimesi (…)”. Aprillis 2009 toimunud romide kaasamise integreeritud Euroopa platvormi esimesel kohtumisel esitatud ühised põhimõtted, mis on lisatud nõukogu järeldustesse romide kaasamise kohta (Luxemburg, 8. juuni 2009) .

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.