2.

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon märkustega, mis on lahutamatu osa otsusest Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0465/2006 - 2006/2071(DEC))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarvet [1];

- võttes arvesse Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet - I köide (SEK(2006)0915 - C6-0465/2006) [2];

- võttes arvesse 2005. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise kohta koostatud aruande I jagu - Euroopa Parlament [3];

- võttes arvesse siseaudiitori aastaaruannet;

- võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2005. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [4];

- võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [5];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artiklit 275 ning Euratomi asutamislepingu artiklit 179a;

- võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [6] eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja [7] artiklit 13;

- võttes arvesse finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt on kõik ühenduse institutsioonid kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud märkusi;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 71, artikli 74 lõiget 3 ja V lisa;

- võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0094/2007),

A. arvestades, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid olulisi vigu (punkt 10.4);

B. arvestades, et kontrollikoda juhtis tähelepanu järelevalve- ja kontrollisüsteemide püsivatele nõrkustele (punktid 10.5-10.10);

C. arvestades, et Euroopa Parlament on oma vastustes välja toonud meetmed, mis on võetud selleks, et kontrollikoja poolt täheldatud nõrkustest üle saada;

D. arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorda muudeti 23. oktoobril 2002 selliselt, et heakskiit antakse presidendi, mitte peasekretäri tegevusele;

E. arvestades, et 26. septembril 2006. aastal vastu võetud 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni [8] suhtes tuleks võtta järelemeetmeid ja anda hinnang edusammudele selles esitatud soovituste rakendamisel;

F. arvestades, et 28. septembri 2005. aasta Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus [9], mille nõukogu 19. juulil 2005. aastal heaks kiitis, jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel päeval;

G. arvestades, et juhatus võttis 25. septembril 2006. aastal vastu parlamendiliikmete assistentide koodeksi [10],

Euroopa Parlamendi aruandlus rõhuasetusega kinnisvarapoliitikal

1. märgib, et Euroopa Parlamendile laekus 2005. aastal tulu, mis ulatub 112393557 euroni (2004. aastal: 117409824 eurot);

2. võtab teadmiseks summad, millega suleti Euroopa Parlamendi 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontod:

(eurodes) |

Assigneeringute kasutamine | 2005. eelarveaasta assigneeringud | 2004. aastast üle kantud assigneeringud |

2005. aasta assigneeringud | Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest | Finantsmääruse artikli 9 lõiked 1 ja 4 |

Olemasolevad assigneeringud | 1264024722 (100%) | 31412881 (100%) | 281461344 (100%) |

Võetud kulukohustused | 1249096468 (98,82%) | | - |

Tehtud maksed | 941932832 (75,40%) | 29679028 (94,48%) | 259853230 (92,32%) |

2006. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | | | |

Finantsmääruse artikli 9 lõiked 1 ja 2 | 307163636 | | |

Finantsmääruse artikli 9 lõiked 1, 2 ja 5 | 200000 | | |

Tühistatud assigneeringud | 14728254 | - | 21608114 (7,68%) |

Bilanss 31. detsembri 2005. aasta seisuga: 1520822777 |

3. märgib, et 2005. aastal seoti 98,82% Euroopa Parlamendi eelarvesse kirjendatud assigneeringutest (tühistamismäär 1,18%) ja saavutati nagu eelnevatelgi aastatel väga kõrge eelarve täitmise tase;

4. meenutab siiski, et kõrge täitmise tase on osaliselt seletatav 1992. aastast levinud assigneeringujääkide ümberpaigutamise tavaga, mis hõlmab aasta lõpus kasutada olevate assigneeringute ümberpaigutamist hoonetele ettenähtud eelarveridadele, eriti kapitali ettemakseteks, et vähendada tulevasi intressimakseid; nii tehti 2005. aasta lõpus assigneeringujääkide ümberpaigutamise abil kättesaadavaks 124144556 eurot (orienteeruvalt 10% assigneeringutest); nimetatud summast

- 75,7 miljonit eurot kasutati Winston Churchilli (WIC) ja Salvador de Madariaga (SDM) hoonete ostmiseks Strasbourgis,

- 46,2 miljonit eurot kanti üle ettemakseks vastavalt Brüsselis asuvate hoonete D4 ja D5 iga-aastasele liisingumaksele

- ja 2,3 miljonit eurot pandi kõrvale Euroopa maja jaoks Valettas;

lisaks sellele ostis Euroopa Parlament ühiselt komisjoniga tavaülekande teel Euroopa majad Kopenhaagenis (10,6 miljonit eurot) ja Haagis (7,4 miljonit eurot);

5. tuletab oma pädevatele organitele meelde, et "tagasimaksed hoonete eest ... tuleks kindlaks määrata eelarvestrateegia raames" [11]; kritiseerib seetõttu oma pädevaid organeid Euroopa Parlamendi tulevasi soetusi puudutava kinnisvarapoliitika ebapiisava selgusega eelarvestamise eest (eelarverida "kinnisvara soetamine" näitab vaid kandeid 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta);

6. kinnitab veel kord oma nõudmist muuta Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja artiklit 16, et nõuda Euroopa Parlamendi eelarvele olulist finantsmõju avaldavate ehitusprojektide puhul eelarvekomisjoni heakskiitu;

7. kutsub taas kord eelarvepädevaid institutsioone üles koostama eelarveprognoose, mis tagavad, et eelarveprojekti kirjendatud summad kajastavad Euroopa Parlamendi erinevate poliitikavaldkondade tegelikke vajadusi; palub volitatud eelarvevahendite käsutajatel esitada oma iga-aastastes tegevusaruannetes selgelt igaaastased laekunud assigneeringud, võetud kulukohustused, tehtud maksed ja kasutamata summad; lisaks sellele kutsub volitatud eelarvevahendite käsutajaid üles esitama - nagu osaliselt juba tehakse - põhjuseid, miks eelarveassigneeringud ei ole täielikult ära kasutatud;

8. on teadlik asjaolust, et kontrollikoda avaldab lähitulevikus eriaruande institutsioonide hooneid puudutava poliitika kohta; nõuab, et vastutav komisjon koostaks selle eriaruande põhjal omaalgatusliku raporti; on lisaks seisukohal, et nimetatud komisjonil peaks olema õigus komisjoni vastava otsuse korral koostada omaalgatuslikke raporteid kontrollikoja eriaruannete kohta ilma eelneva loata ja väljaspool selliste raportite kvooti;

9. avaldab kahetsust selle üle, et Euroopa Parlamendi infobüroode eelarverida ei ole eristatud ning soovib saada kõigi infobüroode parimate tavade hinnangut, võttes arvesse kulude-tulude suhet;

Kontrollikoja märkused 2005. eelarveaasta kohta

10. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud mingeid olulisi vigu (punkt 10.4);

11. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud seoses uue arvutirakendusega personali palkade arvestamiseks ja ka Euroopa Parlamendi pädeva teenistuse vastuse, milles rõhutatakse, et süstemaatilised järelkontrollid on toimunud alates 2006. aasta märtsist;

12. tunnistab kontrollikoja kriitikat seoses kindlasummaliste maksetega personali reisimise eest kolme tavapärase töökoha vahel; kinnitab siiski, et Euroopa Parlamendi administratsiooni kavatsus oli arvesse võtta ühelt poolt reguleeriva raamistiku nõudeid ja teiselt poolt institutsiooni konkreetse töökeskkonna nõudeid; palub kontrollikojal teostada järelevalvet kindlasummaliste maksete süsteemi toimimise üle ja hoiatada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni, kui ta leiab märke väärkasutusest;

13. märgib, et kontrollikoda juhtis tähelepanu puudustele järelevalve- ja kontrollisüsteemides (punkt 10.9), mis on seotud toetuste maksmistega Euroopa Parlamendi liikmetele; peab murettekitavaks seda, et 2006. aasta keskpaigaks oli vaid 54% teenuseosutajatest ja vaid 29% makseasutustest esitanud arved ajavahemiku kohta 2004. aasta juuni kuni 2005. aasta juuni; märgib, et parlamendiliikmete assistendi hüvitise siseaudit viiakse 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks õigeaegselt lõpule;

Siseaudiitori aastaaruanne

14. märgib, et 2005. aastal vormistas siseauditi teenistus lõplikult 7 aruannet: siseaudiitori aastaaruanne, aruanded peadirektoraatide sisekontrolli raamistiku läbivaatamise järelmeetmete kohta, hankeprotsessi kohta ja Euroopa Parlamendi kahe infobüroo kohta (vastu võeti ka kaks aruannet Euroopa ombudsmani kohta);

15. tervitab tõsiasja, et siseaudiitor oli lisaks Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva raportööri abistamisele valmis samuti esitama - esimest korda isiklikult - 2005. aasta aastaaruande tulemused ametlikult eelarvekontrollikomisjonile, tõestades seeläbi, et tema aruanne ei ole ainult sisemine juhtimisvahend, vaid oluline juhis iga-aastasel eelarve täitmisele heakskiidu andmisel;

16. rõhutab, et auditid on kinnitanud, et institutsioon on ikka kahe põhimõtteliselt erineva sisekontrolli kontseptsiooni vahelises üleminekuetapis ja et sisekontrolli raamistiku täielik rakendamine kõikides osakondades võtab kauem aega;

17. tervitab tõsiasja, et siseaudiitor keskendus 2005. aastal oma töös hankemenetlusele ja kooskõlastatud tegevuskavade järelmeetmetele, mis tulenesid sisekontrolli raamistiku läbivaatamisest 2003. ja 2004. aastal;

18. rõhutab hankevaldkonnas järgmist:

- tuleb saada mõistlik kinnitus selle kohta, et pakkumine vastab põhivajadustele, on seaduspärane, kulutasuv ja läbipaistev,

- tuleb esitada selged ja arusaadavad pakkumisdokumendid,

- tuleb kehtestada piisavad väljaarvamis-, valiku- ja pakkujatega ühenduse võtmise kriteeriumid,

- kontaktides pakkujatega tuleb tagada õigeaegsus, võrdne kohtlemine ja läbipaistvus,

- tuleb tagada avamiskomisjoni läbipaistvad ja kooskõlastatud otsused,

- pakkumiste hindamised peavad põhinema väljakuulutatud kriteeriumidel,

- lepingute sõlmimisel tuleb säilitada täielik kontrolljälg,

- lepingu sätted peavad vastama pakkumistingimustele,

- kõnealuste eesmärkide saavutamine nõuab piisavaid kontrolle hankeprotsessi varajases kriitilise tähtsusega etapis,

- parandada tuleb hangetega seotud eelarveliste kulukohustuste eelkontrolli tõhusust;

19. palub kontrollikojal hiljemalt 2008. eelarveaastal hinnata, mil määral on need hankevaldkonna eesmärgid saavutatud;

20. kordab veel kord, et volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kehtestatud sisekontrolli raamistikel on järgmised kontrollieesmärgid: vastavus kehtivate õigusaktide, eeskirjade ja tavadega, haldusteabe ja -dokumentide usaldusväärsus ning toimingute ökonoomsus, tulemuslikkus ja tõhusus;

21. tuletab lisaks meelde, et nimetatud kontrollieesmärkide saavutamiseks peavad eelarvevahendite käsutajad järgima 22 miinimumnormi; nimetatud normid on võimalik rühmitada viide kontrollikategooriasse: kontrollikeskkond, saavutus ja riskijuhtimine, teave ja kommunikatsioon, kontrollitegevus ning järelevalve (kontroll ja hindamine);

22. rõhutab sisekontrolli raamistiku valdkonnas järgmist (aastatel 2003/2004 kooskõlastas siseauditi teenistus eelarvevahendeid käsutavate osakondadega 454 meedet ja on viinud läbi järelmenetlused, et määrata kindlaks, kas neid rakendati nõuetekohaselt; praeguseks on kontrollitud 341meetme rakendamist):

- eelarveülekannete juhtimiseks kasutatava arvutiseeritud süsteemi ülevaates esitatud 37 meetmest ei olnud vaid kolme 2005. aasta lõpuks veel rakendatud ja lisaks olid 9 meedet osaliselt rakendatud;

- 304 meetmest, mille abil vaadatakse läbi vastavuse tase sisekontrolli ja kontrolli eesmärkide miinimumnormidele, oli 150 täielikult rakendatud, 86 rakendatud osaliselt ning osakonnad ei olnud veel midagi teinud ülejäänud 68 meetme suhtes;

- kõikide teiste täielikult rakendamata meetmete osas leppis siseauditi teenistus eelarvevahendeid käsutavate osakondadega kokku ülevaadatud ajakava, mille alusel ta 2007. aastal järelevalvet teostab;

23. avaldab kahetsust selle üle, et parlamendiliikmete assistentide hüvitiste audit ei olnud 2005. aasta heakskiidu andmise menetluse ajaks valmis; palub vastutaval komisjonil selle auditi tulemused hiljem nõuetekohaselt üle vaadata;

Euroopa Parlamendi finantshaldus

24. märgib, et 2005. aasta kulude ja tulude aruandele lisatud finantshalduse analüüs annab kasuliku ülevaate kontrollitava aasta kõige olulisematest finantssündmustest;

25. juhib tähelepanu sellele, et üks osa institutsiooni haldustegevusest 2005. aastal oli endiselt suunatud finantsmääruse uute nõuetega kohanemisele, uute kontrollisüsteemide, toimimisviiside ja töömeetodite kasutuselevõtmisele, koolitusprogrammide väljatöötamisele ja uute vastutusalade kindlaksmääramisele;

26. märgib, et esimesed kogemused uue finantsmääruse sätete kohaldamisel institutsioonis nagu Euroopa Parlament, kes peab täitma halduseelarvet, osutavad sellele, et mõnel juhul on loodud liiga keerulised süsteemid ja finantsringlus;

27. märgib, et mõned peadirektoraadid on jätkuvalt seisukohal, et finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade teatavad sätted toovad kaasa kogu sisekontrolli liigse bürokratiseerumise ja on juhtimisele liigseks koormaks;

28. märgib, et endises finantskontrolli direktoraadis oli kontrolliülesannetesse kaasatud 18 personaliliiget (kogu 20-liikmelisest personali koosseisust), kuid uue finantsmäärusega kehtestatud uues struktuuris on kõnealused ülesanded määratud erinevate peadirektoraatide 44 töötajale; lisaks neile töötab siseauditi teenistuses 10 audiitorit (kogu 12-liikmelisest personali koosseisust);

29. kinnitab veel kord oma 26. septembri 2006. aasta, 12. aprilli 2005. aasta [12], 21. aprilli 2004. aasta [13] ja 8. aprilli 2003. aasta [14] resolutsioonides väljendatud seisukohta, et "heakskiidu andmise menetluse kehtivusala ei peaks hõlmama mitte ainult Euroopa Parlamendi peasekretäri ja administratsiooni juhtimistegevust, vaid ka otsuseid, mille on teinud Euroopa Parlamendi juhtorganid, st president, juhatuse ja esimeeste konverents";

30. rõhutab, et Euroopa Parlament ei anna heakskiitu eelarve täitmisel mitte peasekretäri, vaid presidendi tegevusele, kuna poliitilist lõppvastutust eelarve ettevalmistamise ja täitmise eest kannavad valitud liikmed, mitte ametnikud; kutsub seetõttu presidenti ja eelarve eest vastutavat asepresidenti nõuetekohaselt osalema eelarvekontrollikomisjoni tulevastel koosolekutel ning leppima eelarvekontrollikomisjoniga kokku kohases vormis, mis tagaks heakskiidu andmise menetluse raames tulemusliku poliitilise dialoogi;

31. tervitab asjaolu, et juhatus on alustanud arutelu oma suhete kohta eelarvepädevate institutsioonide ja eelarve täitmist kinnitavate asutustega, et selgitada Euroopa Parlamendi juhtorganite liikmete poliitilise vastutuse täpset praktilist tähendust seoses volituste kasutamise ja märkimisväärsete finantstagajärgedega otsuste tegemisega; palub vastvalitud juhatusel seda arutelu jätkata, kaasates ka asjassepuutuvad komisjonid;

32. tervitab tõsiasja, et peasekretär on koostanud lühikese ja hõlpsasti loetava dokumendi, milles kirjeldatakse 2004. ja 2005. aasta eelarvet ja mis on kättesaadav ka Euroopa Parlamendi veebilehel;

Peadirektoraatide tegevusaruanded

33. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi peasekretär edastas peadirektorite 2005. aasta tegevusaruanded eelarvekontrollikomisjonile 10. aprillil 2006. aastal; sellega seoses teatas peasekretär volitatud eelarvevahendite kasutajana, et tal on piisav tagatis selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarve täideti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kasutusele võetud kontrolliraamistik andis vajaliku tagatise aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

34. tervitab tõsiasja, et kõik peadirektorid tegid oma osakondade finantstehingute kohta märkusteta kinnitava avalduse;

35. hindab edusamme, mis on tehtud iga-aastaste tegevusaruannete esitlemise ja ülesehituse ühtlustamisel; jääb siiski seisukohale, et loetavust ja võrreldavust on võimalik jätkuvalt parandada; palub oma teenistustel lisada ühe lehekülje pikkune kommenteeritud kokkuvõte, milles esitatakse saadud assigneeringud, võetud kulukohustused, tehtud maksed ja see, kuidas kasutati kulutamata summasid (st ülekandmised järgmisesse perioodi, ümberpaigutamised, assigneeringujääkide ümberpaigutamine jne) ning viimase eelarveaasta peamised sündmused;

36. märgib, et tegevusaruannete järeldustest tulenevad järgmised üldised väljakutsed:

- sisemise kontrolliraamistiku rakendamiseks kulub rohkem aega kui esialgu arvati;

- eelarve täitmine uue finantsmääruse alusel;

- poliitiliste nõuete rakendamine lühiajalise etteteatamisega;

- uute töötajate töölevõtmine ja integreerimine;

Hanked

37. tuletab meelde, et finantsmääruse rakenduseeskirjade [15] artiklite 54 ja 119 kohaselt edastavad institutsioonid eelarvepädevale institutsioonile aruanded läbirääkimistega menetluste kohta ja aruanded lepingute kohta, mille suhtes ei kehti riigihankeid reguleerivad direktiivid; et nimekiri töövõtjatest, kelle lepingute summa ületab 50000 eurot, kuid jääb alla ülalmainitud direktiivide künnisest, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, ning et lepingud summas 13800 eurot kuni 50000 eurot avaldatakse institutsioonide veebilehtedel; lisaks sellele kutsus Euroopa Parlament 2003. aastal oma peasekretäri üles igal aastal sõlmitud lepingutest aru andma [16];

38. märgib, et aastaaruanne sisaldab järgmist teavet 2005. aastal sõlmitud lepingute kohta, mille maksumus on võrdne või ületab 13800 eurot:

Lepingu liik | Arv [2004 sulgudes] | Protsent [2004 sulgudes] | Summa eurodes [2004 sulgudes] | Protsent [2004 sulgudes] |

Teenistused | 199 (229) | 64% (58%) | 89551639 (180927304) | 44% (75%) |

Tarned | 53 (99) | 17% (25%) | 29036604 (26500867) | 14% (11%) |

Tööd | 48 (60) | 15% (15%) | 13763856 (18876271) | 7% (8%) |

Hooned | 12 (4) | 4% (2%) | 73149658 (15593025) | 35% (6%) |

Kokku | 312 (392) | 100% | 205501756 (241897467) | 100% |

Menetluse liik | Arv [2004 sulgudes] | Protsent [2004 sulgudes] | Summa eurodes [2004 sulgudes] | Protsent [2004 sulgudes] | Keskmine summa [2004 sulgudes] |

Avatud menetlus | 64 (95) | 21% (24%) | 94187176 (157909034) | 71% (70%) | 1471675 (1662200) |

Piiratud menetlus | 112 (110) | 37% (28%) | 26676276 (39897441) | 20% (18%) | 238181 (362704) |

Läbirääkimistega menetlus | 124 (183) | 42% (48%) | 11488646 (28497967) | 9% (12%) | 92650 (155727) |

Kokku | 300 (388) | 100% | 132352098 (226304442) | 100% | 441174 (585259) |

39. juhib tähelepanu sellele, et sõlmitud 312 lepingust oli 147 maksumus vähemalt 50000 eurot, kusjuures 165 maksumus oli 13800 kuni 50000 eurot; küsib oma administratsioonilt, kas see peab kehtestatud menetlusi viimatinimetatud liiki lepingute sõlmimiseks muudetud finantsmääruse kohaselt piisavalt tõhusaks;

40. tuletab meelde, et siseaudiitor on lõpetanud kogu institutsiooni hõlmava hankemenetluste auditi; tema soovitused on esitatud eespool;

41. tervitab (seoses maksumusega) seda, et 91% lepingutest sõlmiti avatud (71%) ja piiratud (20%) menetluse kohaselt;

42. võtab teadmiseks peasekretäri vastuse [17], milles esitatakse meetmed, mis võeti lepingute andmebaasi loomiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 95; tunnistab samal ajal, et muudetud finantsmäärus näeb praegu ette üheainsa keskandmebaasi kõikide institutsioonide jaoks, mida haldab komisjon;

Fraktsioonid (raamatupidamisaruannete ja menetluste kontroll - eelarvepunkt 3701)

43. tuletab meelde, et eelarvepunkti 3701 assigneeringute kasutamist käsitleva eeskirja [18] punkti 2.7.3 kohaselt peavad juhatus ja eelarvekontrollikomisjon käsitlema fraktsioonide auditeeritud iga-aastaseid raamatupidamisaruandeid vastavalt neile kodukorraga antud volitustele;

44. kordab, et fraktsioonid ise vastutavad neile Euroopa Parlamendi eelarves eraldatud vahendite haldamise ja kasutamise eest ning institutsiooni siseauditi teenistuse ülesandeid ei laiene tingimustele, mille alusel eelarvepunkti 3701 kirjendatud assigneeringuid kasutatakse;

45. tervitab tõsiasja, et fraktsioonid on avaldanud oma sisemised finantseeskirjad ja 2005. aasta raamatupidamisaruanded Euroopa Parlamendi veebilehel;

46. nendib, et 2005. aastal kasutati eelarvepunkti 3701 kirjendatud assigneeringuid järgmiselt:

(tuhandetes eurodes) |

Eelarves eraldatud kogusumma | 61973 |

Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed | 1329 |

Fraktsioonidele eraldatud summa | 60644 |

Fraktsioon | EP eelarvest eraldatud assigneeringud | Fraktsiooni omavahendid ja ümberpaigutatud vahendid | Kulud 2005 | Kasutusmäär | Assigneeringute ümberpaigutamise ülemmäär [19] | Assigneeringute ümberpaigutamine aastasse 2006 |

PPE-DE | 17282 | 4510 | 15066 | 69% | 8641 | 6727 |

PSE | 13107 | 5447 | 11679 | 63% | 6554 | 6554 |

ALDE | 5783 | 2251 | 4354 | 54% | 2892 | 2892 |

Verts/ALE | 2712 | 777 | 2448 | 71% | 1356 | 1040 |

GUE/NGL | 2726 | 1223 | 2735 | 69% | 1363 | 1214 |

UEN | 1672 | 284 | 1525 | 78% | 836 | 430 |

IND/DEM | 2182 | 688 | 2044 | 71% | 1091 | 826 |

NI | 1110 | 219 | 986 | 74% | 555 | 260 |

KOKKU | 46575 | 15399 | 40837 | 66% | 23287 | 19942 |

47. võtab teadmiseks fraktsioonide välisaudiitorite kinnituse, et raamatupidamine vastas kehtivatele eeskirjadele ja rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele;

48. märgib, et juhatus kinnitas 3. juulil 2006. aastal fraktsioonide eelarve täitmise aruanded ja vastavad audiitorite aruanded; sellest tulenevalt maksis PSE fraktsioon Euroopa Parlamendi eelarvesse tagasi 322107 eurot ja ALDE fraktsioon 788845 eurot kasutamata raha, kuna kõnealuseid summasid ei saanud ümber paigutada;

49. märgib, et fraktsioonid kasutasid vaid keskmiselt 66% nende jaoks kasutada olevatest assigneeringutest (2004. aastal 74%);

Euroopa tasandi erakonnad

50. märgib, et 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemist käsitlevad andmed on järgmised:

(EUR) |

Kokkuleppe raames heaks kiidetud 2005. aasta eelarve täitmine |

Erakond [20] | Omavahendid | Kogutoetus Euroopa Parlamendilt | Kogutulu | Toetus protsendina abikõlblikest kuludest (max 75%) |

PPE | 1053583,60 | 2398941,14 | 3452524,74 | 70,08% |

PSE | 848943,72 | 2489175,00 | 3338118,72 | 74,76% |

ELDR | 358234,17 | 819562,69 | 1177796,86 | 70,10% |

EFGP | 205699,82 | 568261,00 | 773960,82 | 73,64% |

AEN | 38184,98 | 114330,48 | 152515,46 | 74,96% |

PDE | 85932,25 | 253933,49 | 339865,74 | 74,86% |

GE | 121956,00 | 365868,00 | 487824,00 | 69,49% |

EFA | 84530,51 | 217906,00 | 302436,51 | 72,05% |

Kokku | 2797065,05 | 7117977,80 | 10025042,85 | 72,18% |

51. rõhutab, et erakondade välisaudiitorid on kinnitanud, et raamatupidamine toimus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) [21] artiklite 6, 7, 8 ja 10 põhikirjasätetele ning et raamatupidamisaruanded esitasid tõepärase ja usaldusväärse pildi erakondade rahalisest olukorrast 2005. eelarveaasta lõpus;

52. täheldab siiski, et

- Euroopa Vasakpartei (GE) ületas oma esialgset eelarvet ja kandis kahju 42000 eurot, mida olemasolev kapital täielikult ei kata; erakond peab seepärast parandama oluliselt oma sisekontrolli struktuure ja erakonna viivitamata rekapitaliseerima, et täita 2005. aasta kohustusi ja tagada tulevikuks piisavad varud;

- Liit Rahvusriikide Euroopa Eest (AEN) ja Euroopa Demokraatide Partei (PDE) ei täitnud esialgset eelarvet täielikult, mis tõi kaasa toetuse vähendamise ja üleliigselt makstu sissenõudmise (110669,52 eurot AENilt ja 113690,51 eurot PDElt);

53. rõhutab, et Euroopa tasandi erakonnad on saavutanud nende jaoks ette nähtud assigneeringute kasutamise kõrge taseme;

54. rõhutab veel kord oma ettepanekute tähtsust määruse (EÜ) nr 2004/2003 (nagu kavandatud Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsioonis [22]) täiustamiseks;

55. väljendab heameelt selle üle, et pärast juhatuse 1. veebruari 2006. aasta otsust oli seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega võimalik saavutada järgmisi parandusi:

- abikõlblikke kulusid jooksva aasta toetuse raames (n) on võimalik maksta aastal n+1;

- juhatus võttis vastu mitmeaastase näidiseelarve ajavahemikuks 2007-2009;

56. jääb seisukohale, et Euroopa tasandi erakondadel tuleb võimaldada luua reserve kohustuste täitmiseks oma töötajate ja töövõtjate ees, kui erakond laiali saadetakse; palub komisjonil mitte enam viivitada 21. novembri 2006. aasta lepitusmenetluses nimetatud kohustuse täitmisega, mille kohaselt tuleb esitada ettepanek määruse (EÜ) nr 2004/2003 muutmiseks, lisades asjakohaseid sätteid, et vabastada finantsmääruse artiklis 109 sätestatud kasumi taotlemise keelust omavahendid, eelkõige Euroopa tasandi erakonna iga-aastase tegevusega seoses kogunenud osamaksud ja liikmemaksud, mis ületavad 25% toetuse saaja kantavatest abikõlblikest kuludest vastavalt määruse (EÜ) nr 2004/2003 artikli 10 lõikele 2;

Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitika

57. tunnistab, et Euroopa Parlamendi kehtestatud poliitika on saada tema poolt kasutatavate ruumide omanikuks; seetõttu on ta investeerinud 1992. kuni 2005. aastani kinnisvarasse kokku 1,4 miljardit eurot, säästes seeläbi vastavalt omapoolsetele arvestustele hoonete rendi ja muude tasude arvelt kuni 2006. aasta lõpuni ligikaudu 700 miljonit eurot;

58. palub peasekretäril esitada asjaomasele parlamendi komisjonile üksikasjad parlamendi kolme töökoha haldamise kogumaksumuse kohta ja töökoha kaupa eraldi, et parlament saaks parema ülevaate nende kulude struktuurist ja tuvastada kokkuhoidu võimaldavad valdkonnad, kuna viimati küsiti sellist teavet 2000. aastal, mil liidus oli vaid 15 liikmesriiki;

Strasbourg

59. kordab, et eelarvekontrollikomisjon on Euroopa Parlamendi 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamisel vaadanud põhjalikult läbi Winston Churchilli (WIC), Salvador de Madariaga (SDM) ja IPE III hoonete ostmisega seonduvad sündmused;

60. rõhutab, et pärast Euroopa Parlamendi juhatuse 23. oktoobri 2006. aasta ühehäälset otsust on Euroopa Parlamendist saanud kolme hoone omanik; müügitehingu finants- ja õiguslikud sätted nägid ette järgmist:

- allakirjutamisel sularahas maksmisele kuuluv müügihind on 143125000 eurot, kusjuures kõnealusele kahele objektile on kummalegi määratud sümboolne hind 1 euro;

- Euroopa Parlament saab hooned oma valdusesse tehingu allakirjutamise päevast;

- hoonete renoveerimisprogrammi, mis oli algselt kooskõlastatud SCI-Erasmega, jätkatakse ja see viiakse lõpule Strasbourgi linna vastutusel;

- Strasbourgi linn korraldab vajaliku töö rahastamise ja teostamise, et hoone IPE III liigitataks üldsusele juurdepääsetavaks esimese kategooria hooneks hiljemalt 31. detsembriks 2007;

61. märgib, et juhatus lubas sel puhul kooskõlas õigusteenistuselt 26. juunil 2006. aastal saadud arvamusega ka kolme hoone eest üüri maksmist, mis katab aasta 2006 kuni raamlepingu allakirjutamiseni ( 28. september 2006): 7352644,14 eurot WIC ja SDM hoonete eest ning 4023329,90 eurot hoone IPE III eest;

62. märgib lisaks sellele, et müügitehing nägi ette, et juhul, kui Euroopa Parlament määrab kogu hoonetekompleksi kolmandale isikule, kes ei ole Euroopa Liidu institutsioon ega organ, läheks objekti(de) omandiõigus sümboolse hinna - 1 euro - eest üle Strasbourgi linnale; hoonete hinnas lepiksid Strasbourgi linn ja Euroopa Parlament ühiselt kokku või juhul, kui see ei õnnestu, määrataks see kindlaks eksperthinnanguga;

Luxembourg

63. võtab teadmiseks Konrad Adenaueri hoone juurdeehitust (KAD I ja II) käsitleva Luxembourgi ametivõimude ja Euroopa Parlamendi vahelise raamlepingu üksikasjad; raamleping hõlmab maad, Euroopa Parlamendi õigust kõiki või osa hoonetest välja üürida ning hoonete mis tahes ostjale kasutusvaldusse andmise tingimusi;

64. märgib lisaks sellele, et edasiste uuringute läbiviimise projektijuhtimise kulud, KADi uuendustööde projektijuhtimise ja töölepingute kulud hinnati 345170900 eurole (maksumus 2005. aasta maikuu seisuga);

65. rõhutab, et KADi juurdeehituse jaoks taotletakse keskkonnatõendit sünkroonselt keskkonnajuhtimisja auditeerimissüsteemiga (EMAS) liitumisega;

Brüssel

66. tuletab meelde, et 10. oktoobril 2004. aastal sõlmiti arendajaga pikaajaline üürileping, mis annab õiguse hoonete D4-D5 väljaehitamiseks koos ostuvõimalusega; üldeelarve on 325,2 miljonit eurot; tehtud on 192,6 miljoni euro suurused ettemaksed;

67. märgib, et juhatus kiitis heaks kultuurihüvede ala ja Euroopa külastuskeskuse loomise hoonesse D4 2005. aasta juulis;

68. rõhutab, et Belgia valitsus tagas viimati peaminister Guy Verhofstadti 28. septembri 2004. aasta kirjas, et Euroopa Parlamendile hüvitatakse maa- ja maa-arenduse kulud ning et see on standardmenetlus, mida kohaldatakse ka teiste Euroopa institutsioonide suhtes;

69. avaldab siiski kahetsust, et Belgia ametiasutused ei ole siiani järginud maa maksumuse (hinnanguliselt 43 miljonit eurot) osas kokkulepitut ja et nad vaidlevad Euroopa Parlamendile hoonete D4-D5 ehitusobjekti maa arenduse kulude eest hüvitatava kogusumma üle, mille Euroopa Parlamendi teenistused on hinnanud 30,8 miljonile eurole;

70. peab Belgia ametiasutuste poolt tehtud 15 miljoni euro suurust pakkumist vastuvõetamatuks; on seisukohal, et üldkasutatavaks läbikäiguks oleva raudteejaama katuse sillutamise kulusid ei ole põhimõtteliselt võimalik rahastada Euroopa Parlamendi eelarvest;

71. väljendab oma toetust presidendile ja juhatusele Belgia ametiasutuste ja Euroopa Parlamendi vahel tekkinud vaidluste lahendamisel, kaitstes Euroopa Parlamendi finants- ja institutsioonilisi huve;

72. kutsub seega Belgia valitsust üles pidama kinni eelpool mainitud kokkuleppest;

73. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi uute hoonete ehitamine ja sellele järgnevad investeeringud ehitustegevusse nende hoonete ümber on avaldanud mõju ümbritseva piirkonna elamumajandusele, liiklusele ning töö- ja elutingimustele, ning kutsub seetõttu peasekretäri üles järgima poliitikat, mille kohaselt konsulteeritakse korrapäraselt piirkonna elanike esindajatega, ja esitama õigeaegselt enne järgmist heakskiidu andmist aruande selle kohta, milliseid tulemusi on saavutatud Euroopa Parlamendi juuresoleku võimaliku negatiivse mõju piiramise osas kooskõlas kohalike asutustega;

Vabatahtlik pensioniskeem

74. tuletab meelde, et kontrollikoda on oma aastaaruannetes, viimati 2005. aastal (tabel 10.2), juhtinud korduvalt tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi täiendava pensioniskeemi jaoks tuleb luua piisav õiguslik alus; tuletab meelde, et lisaks sellele tuleb kontrollikoja hinnangul kehtestada selged eeskirjad, mis käsitleksid toimimist puudujäägi korral; märgib siiski, et Euroopa Parlamendi õigusteenistus on seisukohal, et piisav õiguslik alus täiendava pensioniskeemi jaoks on juba olemas vastavalt Euroopa Parlamendi regulatiivsele autonoomiale, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 199 (endine EMÜ asutamislepingu artikkel 142) ning mis annab Euroopa Parlamendile õiguse võtta oma sisekorralduses mis tahes vajalikuks peetavaid meetmeid; lisaks sellele, kui jõustub Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, moodustab kõnealuse põhimääruse artikkel 27 pensionifondi õigusliku aluse;

75. märgib, et 2005. aasta novembris oli vabatahtlikul pensionifondil 475 liiget, kes tegid iga kuu 984 euro suuruseid sissemakseid, mis arvati maha otse üldkulude hüvitisest (üks kolmandik kogu sissemaksest); Euroopa Parlament maksis liikme kohta 1896 eurot kuus;

76. kutsub vabatahtliku pensionifondi liikmeid üles tõestama 2007. aasta novembriks, et nende üldkulude hüvitisest maha arvatud sissemaksed on makstud tagasi isiklikust sissetulekust; vastasel juhul jäävad fondi liikmete osas püsima süüdistused varjatud lisasissetuleku tekitamise kohta;

77. kutsub oma administratsiooni üles lõpetama alates 2008. aasta jaanuarist maksete tegemise liikmetele, kes ei ole tõestanud, et nende enda sissemaksed vabatahtlikku pensionifondi hüvitati isiklikest sissetulekutest;

78. tuletab juhatusele ja administratsioonile meelde, et nad pidid esitama enne 30. märtsi 2007 ettepanekud meetmete kohta, millega tagatakse, et fondi liikmete poolt pensioniskeemi tehtavad sissemaksed tehakse erasissetulekuallikast otsekorraldusmaksete kaudu [23];

79. märgib, et vabatahtlikul pensionifondil õnnestus vähendada juba viis aastat eksisteerinud kindlustusmatemaatilist puudujääki 43756745 eurolt 2004. aastal 28875471 euroni 2005. aastal, parandades seeläbi fondi kindlustusmatemaatilist rahastamise positsiooni 76,8%lt 2004. aastal 86,1%ni 2005. aastal; rõhutab, et viimaste aastate jooksul on aktsiaturg osutunud väga volatiilseks ning seetõttu puudub kindlus selles osas, millises suunas fondi kindlustusmatemaatiline puudujääk areneb;

80. kutsub fondi investeerimisjuhti üles soodustama "madala riskiga" investeeringuid ja järgima eetilisi investeerimisstandardeid, nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides;

81. märgib, et alates 2006. aasta jaanuarist on liikmel võimalik saada alates 60. eluaastast ja alles pärast viis aastat tehtud sissemakseid 1304 euro suurust pensioni;

82. tervitab asjaolu, et juhatus on loonud töörühma, kes tutvub vabatahtliku pensionifondi rahalise olukorraga sõltumatu kindlustusmatemaatilise uuringu alusel; palub, et eelarvekontrollikomisjoni teavitataks korrapäraselt töörühma uurimise tulemustest;

83. on seisukohal, et kui juhatuse töörühm on oma ülesande lõpule viinud, tuleb Euroopa Parlamendi ja pensionifondi vaheline suhe seada lepingulisele alusele;

84. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse jõustumisel peaks vabatahtlik pensionifond kohustuma tegutsema kuni 2009. aasta juunini omandatud õiguste kohaselt, mis tähendab, et ei Euroopa Parlamendi liikmed ega fondi liikmed ei saa jätkata fondi maksete tegemist; kutsub juhatust üles võtma vajalikud meetmed;

Parlamendiliikme assistendid Euroopa Parlamendis

85. tervitab juhatuse 25. septembri 2006. aasta otsust, millega võeti vastu Euroopa Parlamendi liikmete assistente käsitlev koodeks; on seisukohal, et igale liikmele tuleks väljastada koodeksi isiklik eksemplar tema liikmesriigi keeles;

86. märgib peasekretäri poolt 24. jaanuaril 2007. aastal esitatud arvnäitajate põhjal, et akrediteeritud assistentide koguarv on hetkel 1416, kellest 433 on teenuste osutajad (füüsilised isikud), umbes 583-l on parlamendiliikmega otsene tööleping ning ülejäänud 400 on tööle võetud teenuste osutaja kaudu; nendest on orienteeruvalt 138-l Belgia õigusel põhinev tööleping (14% töölepingu alusel töötavaid akrediteeritud assistente); 2005. aastal sõlmiti 4060 parlamendiliikmete assistentide töölepingut (sealhulgas 1673 töötajat ja 2387 teenuste osutajat, kellest 1687 olid füüsilised isikud ja 700 juriidilised isikud) ning 492 praktikandile maksti parlamendiliikme assistendi hüvitist;

87. rõhutab sellega seoses parlamendiliikme assistendi hüvitise - mis on kättesaadav alles hiljem käesoleval aastal - auditeerimise tähtsust; palub seetõttu eelarvekontrollikomisjonil teostada järelkontroll kõnealuse auditiaruande üle koos oma varasemate tähelepanekutega parlamendiliikmete toetuste kohta [24] 2006. aasta eelarve täitmise kinnitamise menetluse ajal;

88. võtab teadmiseks, et assistentide põhimääruse väljatöötamine eeldab läbirääkimisi komisjoni ja nõukoguga ning et juhatus soovib konsulteerida ka õiguskomisjoniga; kutsub seetõttu vastvalitud juhatust üles jätkama tegelemist nimetatud teemaga, et reguleerida assistentide töölevõtmise ja töötamise tingimusi ning ka nende sotsiaalkindlustuse ja maksustamise korda;

89. on seisukohal, et käimasoleva arutelu põhjal kõnealuses küsimuses tuleks pikendada parlamendiliikmete assistentidega seonduvate küsimustega tegeleva parlamentaarse töörühma volitusi;

Euroopa Parlamendi "Kyoto+" kava

90. meenutab tähtsamaid arvnäitajaid, mis kajastavad seda tohutut mõju, mida Euroopa Parlament keskkonnale avaldab (arvnäitajad 2004. aasta kohta):

- kulutused elektrile 6,2 miljonit eurot

- küte ja gaas 235364 GJ/aasta

- CO2 heitkogused 11245 t/aasta

- paber/trükikoda 70523 kasti 2500 A4 formaadis lehte (846,3 t)

- vesi 167830 m = 258836 eurot

- tavajäätmed 2098 t = 347347 eurot

- parklad 5156 kohta

91. palub peasekretäril esitada asjaomasele parlamendi komisjonile parlamendi kolme töökoha (koos ja töökoha kaupa) ja nendega seotud reisivajaduste keskkonnamõju analüüs;

92. tervitab juhatuse 19. aprilli 2004. aasta otsust, millega Euroopa Parlamendis kooskõlas keskkonnajuhtimis-ja auditeerimissüsteemi määrusega (EMAS-määrus) luuakse keskkonnajuhtimise süsteem, mis pakub suurepärase vahendi Euroopa Parlamendi tegevuse keskkonnamõju juhtimiseks;

93. tervitab teisi keskkonnamõju vähendamiseks tehtavaid algatusi, näiteks trükikoja ümberkorraldamine, uute ja kergemate dokumentide transportimiseks mõeldud konteinerite kasutuselevõtmine, jalgrataste kättesaadavus Brüsselis ja Luxembourgis, videokonverentside organiseerimine ja tindikassettide ringlussevõtt;

94. tervitab EMASi registreerimist kui väga positiivset sammu; väljendab siiski kahetsust, et EMASi tegevuskavas püstitatakse vaid väga tagasihoidlikke vähendamiseesmärke (st 5% kütte ja kliimaseadmete osas), pakutakse välja hilisemad tähtajad (st 2011. aasta valgustusega seotud energiatarbimise vähendamise osas) ning luuakse erinevaid töörühmi, mis töötavad üksikute paranduste kallal;

95. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liit etendab juhtivat rolli kliimamuutust käsitlevas arutelus rahvusvahelisel tasandil; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Parlament ei peaks mitte ainult aitama aktiivselt kaasa Kyoto protokolli kohaste ELi kohustuste täitmisele, vaid ka oma kliimamuutust käsitlevates resolutsioonides sisalduvate eesmärkide - eelkõige CO2 heitkoguste 30% võrra vähendamise 2020. aastaks - saavutamisele;

96. kutsub oma teenistusi üles töötama välja Kyoto+ kava, milles visandatakse tegevuskava, mis on ambitsioonikam ja laiahaardelisem kui EMASi raamistikus kavandatud meetmed, eesmärgiga tõestada üldsusele, et Euroopa Parlament püüab saavutada eesmärke, mida ta teistel saavutada palub;

97. on seisukohal, et Kyoto+ kava osas võetavad meetmed peaksid hõlmama järgmist:

- tagada, et KAD hoone juurdeehitus Luxembourgis on parimate keskkonnaalaste kogemuste kasutamise eeskujuks (st vihmavee taaskasutamise, ladustamise ja korduskasutamise süsteemi paigaldamine, energiatarbimise vähendamiseks ökotehnoloogia kasutamine, kaasaegse tehnoloogia, näiteks edasiarenenud soojusisolatsiooni kasutamine või kliimaseadmete kasutamine, mis hõlbustavad järelkütet või vabajahutust, päikesepaneelide kasutamine vee soojendamiseks, soojuse ja elektri kaastootmist võimaldavate seadmete kasutamine);

- luua integreeritud energiatõhususe kava mitte ainult energiatarbimise auditi, vaid ka energiakadude peamisi põhjusi käsitleva uuringu alusel; energiakadu võiks visualiseerida soojusgraafiliste piltide kaudu hoonetel;

- kaaluda elektrivarustaja vahetamist või praeguse varustaja(te)ga sõlmitud lepingu üle uute läbirääkimiste pidamist, et osta energiat keskkonnale kõige väiksemat negatiivset mõju avaldavatelt ettevõtetelt;

- vähendada tulevikus paberi kasutamist (846 tonni 2004. aastal);

- püüelda vee tarbimise märkimisväärse vähendamise poole (mis ei tundu olevat üks EMASi praeguse tegevuskava eesmärkidest);

- vähendada oma ametiautode heitkoguseid tasemeni 130 gr/km CO2 2012. aastaks,

- kaaluda võimaluse korral hübriidsõidukite teenistusautodena kasutamist;

- organiseerida Euroopa Parlamendis teavituskampaania, mille ajal tutvustatakse - ametnike ja teiste esindajate uuringutes juba kindlaks tehtud transpordivajaduste ja -eelistuste alusel - Euroopa Parlamendi liikuvuse kava, mis rõhutaks säästvate transpordivahendite (st kõndimine, jalgrataste, ühissõidukite kasutamine, autode jagamine, autode kasutamine ühiselt jne) eeliseid ja julgustaks neid kasutama;

- luua kontaktid kohalike ja piirkondlike ühistransporditeenuste osutajatega, et pakkuda tõhusamat ühistranspordivõrku, võites seeläbi Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide töötajate hulgas kliente;

- paluda, et juhatus asutaks alalise ja nähtava infopunkti liikuvuse haldamise kohta, mis annab klientidele teavet ja aitab neid säästliku liikuvuse küsimustes;

- julgustada reisimise vähendamiseks infotehnoloogiaseadmete kasutamist ja videokonverentside pidamist;

- püüda vähendada Euroopa Parlamendi sööklates ja restoranides müüdava toidu pikka teekonda, mis enne tarbijani jõudmist läbitakse;

Võrdsed võimalused Euroopa Parlamendis

98. on seisukohal, et võrdsete võimaluste pakkumine peab olema Euroopa Parlamendi personalipoliitika lahutamatu osa; tervitab seepärast soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava asepresidendi poolt esitatud ulatuslikku raportit, mille juhatus 29. novembril 2006. aastal vastu võttis; eeldab, et lõppjäreldused viiakse täielikult ellu;

99. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi võrdsete võimaluste poliitika peaks olema pakkumismenetluste lahutamatu osa ja et seda tuleks Euroopa Parlamendile teenuseid osutavate ettevõtetega lepingute sõlmimisel nõuetekohaselt arvestada;

100. nõustub juhatuse poolt püstitatud eesmärkidega naiste ametisse nimetamiseks juhtimistasandil; märgib rahuldustundega, et kõrgemate juhtivate ametikohtadega seotud eesmärgid on juba peaaegu saavutatud;

101. juhib tähelepanu püsivale tasakaalustamatusele keskastme juhtide tasandil; väljendab heameelt personali peadirektoraadi tehtud uuringu ja võetud meetmete üle; nõuab siiski, et hinnataks katsekoolitusprogrammi, mis on mõeldud naistele, keda võidakse osakonna juhatajateks määrata;

102. rõhutab, et parem töö- ja eraelu vaheline tasakaal võib edendada võrdseid võimalusi; nõuab seepärast konkreetseid meetmeid, et kehtestada personali jaoks paindlikum töökorraldus, mis täiendaks olemasolevaid põhikirjalisi sätteid;

103. märgib personali peadirektoraadi jõupingutusi haldus- ja eelarvemenetluse parandamiseks rasedusja sünnituspuhkusel ning isapuhkusel olevate ja osalise tööajaga töötajate asendamise osas; palub juhatusel ja eelarvekomisjonil eraldada vajalikud eelarvevahendid, et tagada kõnealuste personaliliikmete süstemaatiline asendamine;

104. tervitab jõupingutusi, mis on tehtud puuetega isikute Euroopa Parlamendile juurdepääsetavuse parandamiseks, olgu need siis parlamendiliikmed, assistendid, töötajad või kodanikud; tervitab juhatuse poolt vastu võetud ja puuetega inimeste praktika jaoks ette nähtud katseprogrammi kui positiivset tegevusmeedet, pidades silmas seda, et pikaajaline eesmärk on puude aspekti täielik süvalaiendamine kõikidesse personaliga seotud protsessidesse;

105. kutsub peasekretäri üles võtma Euroopa Parlamendi personalipoliitika osas täielikult arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta [25]; soovitab 2008. aasta eelarve koostamisel arvestada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet;

Euroopa Parlament ja Euroopa Pettusevastane Amet (OLAF)

106. tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi ja OLAFi vahelist koostööd peetakse üldiselt rahuldavaks; tunneb siiski muret mõnede uurimiste lõpule viimiseks vajamineva pikaajalise perioodi pärast;

107. palub eelarvekontrollikomisjonil kutsuda OLAFi direktor ühist huvi pakkuvate küsimuste arutelule enne 2007. aasta juuli lõppu;

108. on teadlik sellest, et Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) [26] muutmist lähitulevikus.

"Raising the Game"- Euroopa Parlamendi administratsiooni reformimine

109. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamendi sekretariaadi ümberkorraldamine eesmärgiga pakkuda veel suuremat professionaalsust, kõrget kvaliteeti ja sünergiat, on peaaegu lõpule viidud; märgib, et sisse on viidud järgmised muudatused:

- endise komisjonide ja delegatsioonide peadirektoraadi kaheks jagamine, mille tulemusel loodi sisepoliitika peadirektoraat ja välispoliitika peadirektoraat, võttes seeläbi arvesse üha suurenevat õigusloomega seotud koormat ja spetsialiseerumise taset;

- Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vaheliste suhete parandamine,

- endise teadusuuringute peadirektoraadi laialisaatmine ja selle asemel parlamendikomisjonidega tihedat koostööd tegevate poliitikaosakondade loomine;

- parlamendikomisjonide varustamine eksperdiabi eelarvega välisuuringuteks ja sõltumatute ekspertide poolsete panuste jaoks;

- oma raamatukogu kasutamise arendamine;

- prioriteetsete küsimustega tegelevate horisontaalsete projektimeeskondade loomine ning

- Euroopa Parlamendi tekstide kvaliteedi parandamine;

110. tervitab reformi elluviimisel saavutatud edusamme;

111. rõhutab samal ajal seoses välisuuringutega, et uuringute kirjeldused peaksid olema selged, finantsraamistik piisav ja tähtajad uurimisinstituutide jaoks realistlikud, et anda kvaliteetset nõu;

2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva resolutsiooni järelmeetmed

112. võtab teadmiseks, et juhatus nimetas 30. novembril 2005. aastal ametisse kaks asepresidenti ja kaks kvestorit eesmärgiga koostada uued eeskirjad, mis reguleerivad parlamendiliikmete kulude hüvitamist ja toetuste maksmist parlamendiliikmete põhimääruse alusel, mis jõustub 2009. aasta juulis; palub anda eelarvekontrollikomisjonile 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud vahearuande koopia ja teised kirjalikud dokumendid, mis töörühm võib koostada; rõhutab, et parlamendiliikmete hüvitiste audit on töörühma jaoks väga oluline;

113. märgib, et juhatusel ei ole praegu kavatsust muuta parlamendiliikmete reisikulude hüvitamise eeskirju eesmärgiga maksta parlamendiliikmetele, kes seda soovivad, hüvitist ainult tekkinud reisikulude eest; 2005. aastal maksid 27 parlamendiliiget Euroopa Parlamendile tagasi osa oma reisikulude hüvitisest (148963,57 eurot);

114. märgib, et volitatud eelarvevahendite käsutajad on vaadanud süstemaatiliselt läbi Euroopa Parlamendi pikaajalised lepingud ja et kõnealune tegevus ei paljastanud ühtegi Euroopa Parlamendi finantshuve kahjustavat olukorda; väljendab heameelt selle üle, et kõnealune tegevus viiakse tulevikus läbi igal aastal ja selle tulemused lisatakse iga-aastastesse tegevusaruannetesse;

115. märgib, et 2004. aasta laienemisega seoses on loodud ametnikele 984 ametikohta: 489 aastal 2003, 355 aastal 2004 ja 150 aastal 2005; 2006. aasta novembri lõpuks oli tööle võetud 518 ametnikku ja 336 ajutist töötajat; lisaks sellele oli 2006. aasta novembrikuuks samuti tööle võetud 65 Bulgaaria ja 79 Rumeenia lepingulist töötajat;

116. võtab teadmiseks elektroonilise allkirja süsteemi kasutuselevõtuga seotud õiguslikud ja organisatsioonilised probleemid: õiguslikust vaatenurgast tuleks nõuda selgitamist, kuidas kooskõlastada projekti kodukorra sätetega, mis reguleerivad muudatusettepanekute esitamist täiskogu istungil; organisatsioonilisest vaatenurgast tuleks uuesti määratleda muudatusettepanekute ja parlamentaarsete küsimuste esitamise kord;

117. küsib, kuidas peasekretär kavatseb rakendada paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet;

118. tuletab meelde, et distsiplinaarnõukogu on lõpetanud oma töö 1982. aastal kassaseisu ja asjaomaste maksedokumentide vahelise erinevuse (summas 4136125 Belgia franki) eest vastutuse väljaselgitamisel; palub peasekretäril teavitada eelarvekontrolli komisjoni distsiplinaarmenetluste tulemustest ja ka sellest, kas nimetatud summa koos intressidega on sisse nõutud.

[1] ELT L 60, 8.3.2005.

[2] ELT C 264, 31.10.2006, lk 1.

[3] DV/614096EN.doc.

[4] ELT C 263, 31.10.2006, lk 1.

[5] ELT C 263, 31.10.2006, lk 10.

[6] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[7] PE 349.540/Bur/ann/def.

[8] ELT L 177, 6.7.2007, lk 3.

[9] ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.

[10] PE 377.686/BUR.

[11] Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõiget 7.

[12] ELT L 196, 27.7.2005, lk 28.

[13] ELT L 330, 4.11.2004, lk 160.

[14] ELT L 148, 16.6.2003, lk 62.

[15] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa Ühenduste üldeelarvele kohaldatava finantsmääruse kohta) rakendamise kohta (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

[16] Parlamendi 2001. aasta eelarve täitmise kinnitamise resolutsiooni (ELT L 148, 16.6.2003, lk 62) lõige 90.

[17] 11. jaanuari 2007. aasta kiri eelarvekontrollikomisjoni esimehele (300319).

[18] Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsus.

[19] Vastavalt eelarvepunkti 3701 rakendussätetele.

[20] PPE: Euroopa Rahvapartei; PSE: Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei; ELDR: Euroopa Liberaaldemokraatlik Reformipartei; EFPG: Euroopa Roheliste Parteide Föderatsioon; AEN: Liit Rahvusriikide Euroopa eest; PDE: Euroopa Demokraatide Partei; GE: Euroopa Vasakpartei; EFA: Euroopa Vabaliit.

[21] ELT L 297, 15.11.2003, lk 1.

[22] ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 127.

[23] Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõiget 88.

[24] Vt eelpoolnimetatud 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni lõikeid 73 kuni 79.

[25] ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.

[26] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

--------------------------------------------------