[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.2.2009

KOM(2009) 43 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KONTROLLIKOJALE

Mõju hindamise aruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KONTROLLIKOJALE

Mõju hindamise aruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks

1. Kommenteeritud kokkuvõte

Negatiivse arvamuse tõttu, mis esitati korduvalt Euroopa Kontrollikoja aruannetes mitme olulise poliitikavaldkonna raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute kohta, seadis komisjon 2005. aastal strateegiliseks eesmärgiks saada kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus. Selleks esitas komisjon 2005. aasta juunis kontrollikoja arvamuse 2/2004[1] („Ühekordne audiitorkontroll”) põhjal ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava[2] ning püüdis saavutada kõnealuses küsimuses parlamendi, nõukogu ja kontrollikojaga ühise seisukoha.

Toetudes nii saadud tagasisidele kui ka 2003. aasta eelarve täitmise heakskiitmist käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis[3] antud soovitustele, majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. novembri 2005. aasta järeldustele ning kõiki suuremaid kuluvaldkondi hõlmavale üksikasjalikule hinnangule, võttis komisjon 2006. aasta jaanuaris vastu tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks[4].

Kuigi komisjon võttis selge sõnaga täieliku vastutuse eelarve täitmise eest, nagu on nähtud ette asutamislepingu artikliga 274, kehtestas ta tegevuskavas raamistiku, mille alusel liikmesriigid „teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt”[5] .

2008. aasta veebruari arenguaruandes[6] teatas komisjon, et esialgsest 16 meetmest on täielikult lõpule viidud 7 ja sisuliselt lõpule viidud 6, 3 meedet aga ei ole suudetud rakendada või edendatakse muul viisil. Kontrollikoja arvamus meetmete rakendusjärgu[7] kohta langeb üldiselt kokku komisjoni enesehinnanguga. Viimase aasta jooksul on lõpule viidud ülejäänud 6 meedet.

Käesoleva aruande peamine eesmärk on esitada ajakohastatud teavet tegevuskava rakendamise kohta; lisaks soovitakse anda täiendatud ja objektiivne hinnang tegevuskava mõjule , kasutades selleks nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid. Hinnang on üldiselt positiivne, toetudes 2007. eelarveaastat käsitleva kontrollikoja aastaaruande järeldustele, milles osutatakse olulistele edusammudele märkusteta järeldusotsuse saavutamisel raamatupidamisaruannete valdkonnas ja kinnitava avalduse kõigi aegade parimatele tulemustele. Kõnealuses kinnitavas avalduses on umbes 45 % puhul eelarve kuludest tehtud märkusteta järeldusotsus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja kinnitavas avalduses 2003. eelarveaasta kohta oli see näitaja vaid 6 %. Kontrollikoda osutab täiendavatele edusammudele ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides: 2007. aasta aruandes ei hinnata ühtegi süsteemi esimest korda „punase tulega”.

2. Mida käsitletakse mõjuna ja kuidas saab seda mõõta?

Tegevuskavas määrati kindlaks meetmete aluseks olev ühtne raamistik ning ülesanded, mida nõukogu, liikmesriigid ja Euroopa Parlament peavad täitma usaldusväärse ja toimiva ühtse sisekontrolli raamistiku loomisel, mis rahuldaks nii komisjoni kui ka kontrollikoda. Tegevuskava mõju võiks hinnata mitme kriteeriumi alusel:

- tõendid selle kohta, et asjaomased institutsioonid lähtuvad endiselt tegevuskava aluseks olevast ühisest seisukohast ning et ühekordse audiitorkontrolli põhimõtete raames on tekkinud vajalik koostöö, kaasa arvatud liikmesriikidega;

- komisjoni kontrolli paranemine valdkondades, mille eest ta kannab täielikult otsest vastutust , auditi ulatuse suurendamise, iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteedi tõstmise ja alusetult tehtud maksete tõhusama tagasinõudmise kaudu;

- liikmesriikide kontrollisüsteemide mõõdetav paranemine komisjoni ja liikmesriikide koostöös hallatavate meetmete puhul tänu nende endi või komisjoni tegevusele ning alusetult tehtud maksete tagasinõudmisele.

Tegevuskava mõju hindamisel tuleb võtta arvesse asjaolu, et komisjoni tegevuse võimenduv mõju avaldub eri tasanditel. Seepärast ei piirduta käesolevas mõju hindamise aruandes üksnes puhtkvantitatiivsete näitajatega, nagu veamäärad või sissenõutud summad. Nii näiteks võib juhiste andmine selgitada õigusnormidest tulenevaid nõudeid, kuid nende mõju veamäärale ei ole lühikese ajavahemiku puhul võimalik tõendada. Komisjoni talituste iga-aastaste tegevusaruannete paranemist ei mõõdeta samuti selliste näitajatega, vaid pigem kontrollikoja sõltumatu kvalitatiivse hinnangu põhjal.

Et tegevuskava mõjust tekiks täielik, realistlik ja objektiivne üldpilt, kasutab komisjon seega järgmistes punktides kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate asjakohast kombinatsiooni. Võimalusel viidatakse sõltumatu välisaudiitori hinnangule, mille aluseks on tuvastatud veamäär, „valgusfoori” süsteemi kasutav kinnitav avaldus, süsteemi hindamine ja muud tähelepanekud. Sellele on lisatud siseauditi talituse esitatud auditiaruanded ning komisjoni talituste kogutud andmed ja enesehinnangud.

3. Mõju seisuga 31. detsember 2008

Nüüdseks pööravad kõik institutsioonid positiivse kinnitava avalduse saamisele tähelepanu, kuna nad on teadvustanud, et see on poliitiliselt hädavajalik. See on aidanud saavutada komisjoni talituste toetuse, motiveerinud neid kriitilise pilguga hindama oma kontrolli- ja järelevalvesüsteeme ning võimaldanud jõuda üksmeelele vigade ennetamiseks vajalikes meetmetes. Viimane nõuab tasakaalu leidmist üksteisele vastu rääkivate eesmärkide, näiteks audiitorite arvu suurendamise ja rangete personalipiirangute või väljamaksete kiiruse ja tõhusa kontrolli vahel. Seega on tegu olulise edusammuga.

Komisjon leiab, et ühine seisukoht on praeguseks välja kujunenud ja et tegevuskavaga loodud kontseptuaalne raamistik reguleerib tulemuslikult süsteemi edasist täiustamist, näiteks hiljuti alanud arutelu aktsepteeritava veaohu üle. Euroopa Parlamendi toetus ja huvi küsimuse vastu on endiselt suur ning koostöö liikmesriikidega üha paraneb. Tegevuskava mõju 31. detsembri 2008. aasta seisuga on hinnatud meetmete[8] kaupa konkreetsete näitajate alusel.

3.1. Lihtsustamine ja ühised kontrollipõhimõtted (meetmed 1-3) [9]

Meede 1: 2007–2013 kavandatavate õigusaktide lihtsustamine

Meede on lõpule viidud . 2007.–2013. aasta õigusaktide lihtsustamine ei ole esialgu olnud nii ulatuslik, kui loodeti. Lisaks lihtsustamisalase tegevuskavaga ette nähtud meetmetele on komisjon astunud täiendavaid samme struktuurimeetmetega seotud eeskirjade lihtsustamiseks. Selleks on ta võtnud vastu ettepanekud asjaomaste nõukogu määruste muutmiseks, eesmärgiga laiendada kindla suurusega summade, ühekordsete toetuste ja ühiku hinna kasutamist, nii et see hõlmaks kõiki kululiike nii Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Komisjoni ja liikmesriikide ühine töörühm esitab 2009. aasta esimeses pooles soovitused, mille alusel komisjon kaalub, kas teha kõnealusel aastal ettepanekuid lisameetmete võtmiseks. Juhul kui nimetatud meetmetele saadakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetus, peaks täiendava lihtsustamise mõju veamäärale avalduma 2010.–2011. aastal.

Mõju

Näitaja: lihtsustatud menetluse alusel tehtud kulutuste osakaal eelarvest. Ühtse otsemaksete kava kehtestamise tulemusena ei sõltu põllumajanduse valdkonnas antavad toetused enam toodangust ja on kaotatud keerukad nõuded, mida abi saamiseks tuleb täita. Enamikus EL 12 riikides kohaldatava ajutise ühtse pindalatoetuse kava mõju on veelgi ulatuslikum, kuna see sõltub üksnes maa-ala pindalast. Lihtsustamisele on kaasa aidanud ka praeguse ühise põllumajanduspoliitika hiljutine läbivaatamine ja ühtne ühine turukorraldus. Struktuurifondide puhul vähendab kindla suurusega üldkulude kasutamine abisaajate kohustust analüüsida ja säilitada kuluarvestusandmeid ning peaks kärpima mitteabikõlblikest kuludest tingitud enammaksete hulka.

Oluline taustateave:

Toodanguga sidumata otsetoetuste osakaal kõikidest põllumajanduslikest otsemaksetest oli 2005. aastal 47 %, kuid kerkis 2008. aastal 83 %-le. 2013. aastaks soovitakse tõsta seda näitajat 93 %-le ja enamgi. Umbes 25 % ELi eelarvest täidetakse seega lihtsustatud menetluse alusel.

Näitaja: kontrollikoja tuvastatud veamäära langemine tänu selgematele õigusaktidele ja üksikasjalikele suunistele. Hariduse ja kultuuri valdkonda on oluliselt lihtsustatud, kaasa arvatud elukestva õppe programmi ühekordsete toetusmaksete teel. Tulevikus selgitatakse keskmiste personalikulude kasutamist seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi puhul, mis lihtsustab kulutaotluste koostamist ja esitamist, kuid selle meetme mõju avaldub alles pärast rakendamist 2009. aastal.

Oluline taustateave:

Hariduse ja kultuuri valdkonnas moodustavad ühekordsed ja kindla suurusega maksed suurema osa liikmesriigi asutuste kaudu eraldatavatest toetustest (umbes 80 %). Näiteks Comeniuse partnerluste puhul, mille eelarve on 106 miljonit eurot, ei tule enam ükshaaval esitada tegelikke kulusid, vaid kasutatakse ühekordseid toetusi, mille suurus määratakse kindaks ühikuhinnal põhineva skaala alusel. Meetme mõju veamäärale ei ole siiski veel tuvastatud.

Meede 3: kontrollistrateegiad ja piisav kindlus

Meede on lõpule viidud . Kõikides 2007. aasta tegevusaruannetes kasutati üksikasjalikke sisekontrolli mudeleid.

Mõju

Näitaja: iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteedi paranemine kontrollikoja hinnangul. 2007. aasta aruandes märkis kontrollikoda, et põllumajanduse ja ühtekuuluvuspoliitika käsitlemine iga-aastastes tegevusaruannetes on paranenud. Tänu vastastikustele eksperdihinnangutele kvaliteedi tõus jätkub.

Oluline taustateave:

Kõik poliitikavaldkonnad saavutasid hinde B või veel parema tulemuse (esitades vähemalt täiendavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks pärast andmete korrigeerimist)[10].

3.2. Juhtkonna avaldused ja auditi kinnitus (meetmed 5–8)

Meede 5: tegevjuhtkonna deklaratsioonid riiklikul tasandil

Meede on lõpule viidud (läbivaadatud ja kokkulepitud kujul)[11] . Esimesed iga-aastased kokkuvõtted pidid liikmesriikidelt laekuma 2008. aasta veebruaris.

Mõju

Näitaja: saadud kokkuvõtete kvaliteet ja võetud parandusmeetmed. Kokkuvõtete vastavus miinimumnõuetele varieerus.

Struktuurifondide puhul esitasid lõpuks kõik liikmesriigid peale ühe miinimumnõuetele vastavad iga-aastased kokkuvõtted. Komisjon uurib praegu Saksamaalt hiljuti saadud teavet. Komisjon soovitas liikmesriikidel lisada kokkuvõttele kinnitava avalduse, kuid tegu ei ole õiguslikult siduva nõudega. Et parandada järgmiste, 15. veebruariks esitatavate kokkuvõtete kvaliteeti, vaatas komisjon läbi asjaomased suunised.

Põllumajanduse valdkonnas täitsid liikmesriigid oma õiguslikud kohustused nii iga-aastaste kokkuvõtete kui ka iga-aastaste kinnitavate avalduste puhul, millele kirjutasid esmakordselt alla makseasutuste juhatajad. Järgides komisjoni talituste suuniseid iga-aastaste kokkuvõtete kohta, esitasid liikmesriigid faktilise ülevaate. Enamikus kokkuvõtetes võiks siiski tõsta täiendava analüüsi kvaliteeti. Kõnealuse analüüsi parandamiseks 2008. aasta kokkuvõtetes on komisjon vaadanud läbi oma suunised.

Oluline taustateave:

Kontrollikoda on seisukohal, „et iga-aastaste kokkuvõtete esitamise esimesel aastal on komisjon nõuetekohaselt protsessi üle järelevalvet teostanud, väljastades selgesõnalised suunised ning selgitades välja tähtaegade ja ulatuse või kvaliteedikriteeriumide mittejärgimise põhjused.” Kontrollikoda ergutab komisjoni tegema kindlaks, milline on kokkuvõtete lisandväärtus kindluse pakkumise seisukohast.[12]

Näitaja: eelkinnituse saamine hariduse ja kultuuri valdkonnas. Liikmesriikide ametiasutused esitasid 2007.–2013. aasta kohta eelkinnituse, et nad järgivad kontrollialaseid miinimumnõudeid ja peavad projektitsüklis kinni ettenähtud menetlustest.

Oluline taustateave:

Hariduse ja kultuuri valdkonnas laekusid kõik nõutavad eelkinnitused. Kõiki eelkinnitusi kontrolliti süstemaatiliselt iga-aastaste kinnitavate avalduste hindamise käigus, neist 33 kontrollkäigu raames.

Näitaja: liikmesriikide omaalgatuslikud avaldused. Komisjon toetab teatavate liikmesriikide vabatahtlikke avaldusi. Need erinevad oma ulatuselt ja laadilt ning nende tulemused ei ole võrreldavad. Avaldused annavad mõningast lisateavet kontrollisüsteemide kohta.

Oluline taustateave:

2008. aastat käsitlevad dokumendid, mis on saadud Taanilt (ELi fondide auditiaruanne, mis hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, põllumajandustoetusi ning käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevat osamaksu), Madalmaadelt (üksnes põllumajandust hõlmav riiklik kinnitus 2008. aasta kohta) ja Ühendkuningriigilt (konsolideeritud aruanne ja auditiaruanne ELi fondide kasutamise kohta – ELi toetusega projektide kulud).

Oluline taustateave:

Kontrollikoda on märkinud, et „riiklikke avaldusi võib lugeda sisekontrolli uueks elemendiks ning komisjon ja kontrollikoda peaksid neid sellisena käsitlema”[13].

Meede 7: auditite tasuvuse suurendamine projekti tasandil

Meede on lõpule viidud . Teadusuuringute ja välisabi valdkonnas on määratud kindlaks kontrollimenetlused, et saavutada kokkulepitud menetluste kaudu projektide puhul suuremat kindlust pakkuv välisaudit. Hariduse ja kultuuri valdkonnas ei ole selliseid menetlusi kehtestatud, sest väga piiratud arv toetuslepinguid ületab läve, mis nõuab auditeerimistõendit. Niisugusel juhul peetakse tasuvamaks otsest komisjoni korraldatud auditit.

Mõju

Näitaja: välisauditite aruandluse paranemine. Audiitori töö täpsustamiseks kokkulepitud menetlused peaksid muutma auditi järeldusi ühtsemateks ja usaldusväärsemateks ning pakkuma juhtkonnale paremat teavet abikõlblikkust käsitlevate otsuste tegemiseks.

Oluline taustateave:

Välisabi puhul näitab piiratud arvu aruannete esialgne hindamine, et kokkulepitud menetlused võimaldavad saavutada kavandatud tulemusi, kuigi aruannete kvaliteeti ja ühtsust võiks veel parandada.

Teadusuuringute puhul on liiga vara edusamme hinnata. Mõju veamäärale ei ole veel võimalik hinnata, sest seda peavad edaspidi kinnitama uue korra kohaselt rakendatavate projektide auditid.

Meetmed 8 ja 8N: täiendavate kinnituste saamine kõrgeimatelt kontrolliasutustelt

Meede on lõpule viidud . Komisjon on loonud suhted kõrgeimate kontrolliasutustega, kes on oma tegevuses sõltumatud.

Mõju

Näitaja: komisjoniga dialoogi pidavate kõrgeimate kontrolliasutuste arv. Kõrgeimate kontrolliasutuste vastused komisjoni maksearuannetele on olnud erinevad, kuid need on aidanud aruandeid parandada.

Oluline taustateave:

Viis kõrgeimat kontrolliasutust on palunud üksikasjalikku lisateavet ja -analüüsi (mille komisjon on neile saatnud).

Kümme kõrgeimat kontrolliasutust on esitanud ülevaate ELi rahaliste vahendite haldamisest ja veel kaks neist kaaluvad seda [14].

3.3. Ühtse auditi lähenemisviis: tulemuste jagamine ja tasuvuse prioriteediks seadmine

Meetmed 3N ja 11N: kindluse suurendamine sanktsioonide ja tagasinõudmise kaudu

Meetmed on lõpule viidud . 2007.–2013. aastat hõlmavates valdkondlikes õigusaktides on sanktsioonide ulatust laiendatud ning komisjon tegutseb tagasinõudmise ja sanktsioonide vallas aktiivsemalt. Tõstetakse tagasinõudmist ja finantskorrektsioone käsitleva teabe kvaliteeti.

Mõju

Näitaja: tagasinõudmist käsitleva teabe usaldusväärsus, ühtsus ja täielikkus. Kontrollikoda on osutanud teabe paranemisele 2007. aasta tagasinõudmiste puhul. 2008. aasta raamatupidamisaruannetes, mis alles ootavad kontrollikoja auditit, on veelgi parandatud teavet nii tagasinõudmiste kohta, mida on teostanud komisjon, kui ka tagasinõudmiste kohta, millest on teatanud liikmesriigid.

Oluline taustateave:

Kontrollikoda märgib, et on „esitatud rohkem teavet alusetult makstud toetuste tagasinõudmise kohta. Siiski ei sisalda raamatupidamisaruannete märkused veel täielikku ja usaldusväärset teavet liikmesriikide finantskorrektsioonide kohta”[15].

Kontrollimise või auditi tulemusena teostatud tagasinõudmiste kajastamist tekkepõhise raamatupidamise süsteemis (ABAC) on laiendatud: 2008. aastal kirjendati üle 500 miljoni euro ulatuses selliseid tagasinõudmisi.

Näitaja: süstemaatilisemad järelmeetmed kinnitavas avalduses osutatud vigade suhtes. Iga-aastastes tegevusaruannetes selgitavad komisjoni talitused kontrollikoja põhiliste järelduste suhtes võetud järelmeetmeid ja oma lahkarvamusi. Komisjon saadab igal aastal liikmesriigile[16] teda käsitleva loetelu, mis sisaldab kontrollikoja tähelepanekuid ja tuvastatud vigu, ning palub liikmesriigil anda teavet järelmeetmete kohta ja põhjendada struktuurimeetmete puhul kõige sagedamini esinevaid vigu. 2006. aasta kinnitavas avalduses osutatud vigade suhtes võetavad järelmeetmed moodustavad osa struktuurifonde käsitlevast tegevuskavast[17].

Oluline taustateave:

Kõige hiljutisema aruande kohaselt, mis käsitleb 2006. aasta kinnitavas avalduses osutatud vigu,[18] teatavad liikmesriigid peaaegu alati tagasinõutud vahenditest või abikõlbmatute kulude tühistamisest, kui nad nõustuvad Euroopa Kontrollikoja tuvastatud veaga.

Näitaja: tagasinõudmisprotsessi tulemuslikkus.

Oluline taustateave:

Struktuurifondide puhul näitas siseauditi talituse kontroll, et tänu komisjoni aruandele alusetult tehtud maksete tulemusliku tagasinõudmise kohta on tehtud olulisi edusamme. Komisjon on nüüd suuteline esitama juba tehtud või kavandatavate finantskorrektsioonide koondtabeli, mis sisaldab menetluste arvu, summade jaotust programmide kaupa ja korrektsioonide põhjuseid. Ülevaate kohaselt tuleneb 80 % praegu menetletavatest korrektsioonidest komisjoni kontrollitegevusest. Lisaks kontrollis[19] komisjon 2008. aastal 10 liikmesriigis struktuurimeetmetega seotud andmeid.

Teises siseauditis kinnitatakse tsentraliseeritud halduse raames toimuva tagasinõudmise piisavat kindlust, kuid tehakse mõningaid märkusi teatavate menetluste kestuse kohta[20].

Teadusuuringute valdkonnas on auditite ulatus mitmeaastase auditistrateegia raames oluliselt laienenud (kuuenda teadusuuringute raamprogrammi puhul on kokku viidud lõpule üle 900 auditi; 2007. aastal oli eesmärgiks 300 auditit, kuid teostati 378). See võimaldab teadusuuringute peadirektoraadil paremini hinnata vigade laadi ja ulatust.

Näitaja: finantskorrektsioonide maht. Tagasinõudmisi teostatakse põhjendatud juhtudel; nende mahu suurendamine ei ole eesmärk omaette.

Oluline taustateave:

Komisjoni finantskorrektsioonide maht on struktuurifondide puhul esialgsetel andmetel märkimisväärselt tõusnud: 2008. aastal oli nende kogusumma 1,5 miljardit eurot, 2007. aastal võrdluseks 288 miljonit eurot. Struktuurifondide tegevuskava arenguaruandes,[21] mis võetakse vastu 2009. aasta veebruaris, esitatakse mõju kohta veelgi tõendeid.

Meede 9: audititulemuste jagamine

Meede on lõpule viidud . Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemis (ABAC) on täielikult käivitunud auditite registreerimise ja jälgimise andmebaas, mis on põhiliselt nähtud ette tsentraliseeritud otsehalduse jaoks.

Mõju

Näitaja: auditialase andmebaasi kasutamine ja auditite parem kooskõlastamine. Kooskõlastatus ei vähenda veamäärasid; see suurendab pigem auditite tõhusust olemasolevate vahendite parema ärakasutamise teel.

Oluline taustateave:

Andmebaas sisaldab umbes 5 000 auditit, annab olulist teavet konkreetsete abisaajate suhtes teostatud auditite kohta ning võimaldab auditeid paremini suunata ja kooskõlastada. Struktuurifondidega seotud peadirektoraatide ühisasutusi käsitlevate tulemuste korrapäraseks vahetamiseks on loodud vajalikud menetlused[22].

Meetmed 4, 10 ja 11: aktsepteeritav veaoht ja kontrollikulude tasuvuse hindamine

Meede on lõpule viidud . 2008. aasta detsembri teatises aktsepteeritava veaohu kohta[23] esitas komisjon meetmete 10 ja 11 tulemused, mille põhjal on võimalik jätkata veaohtu käsitlevat arutelu.

Mõju

Näitaja: seisukohtade lähendamine aktsepteeritava veaohu küsimuses. Komisjon osaleb aktiivselt eelarvepädevate institutsioonidega peetavas arutelus.

3.4. Valdkondlikud puudused

Meetmed 12 ja 12N: osalenud talituste poolt tuvastatud puudustega tegelemine

Meede on lõpule viidud. Meetme 12 puhul rakendavad peadirektoraadid ja talitused tegevuskava vastavalt puuduste hinnangule, milles on selgelt kirjeldatud kontrollimisel kasutatavat lähenemisviisi ning kokkulepitud nõuete kohaselt kooskõlastatud auditit ja kontrolli.

Mõju

Näitaja: kontrollisüsteemide kvaliteet.

Oluline taustateave:

2007. aasta kinnitavas avalduses järeldab kontrollikoda, et kõik ELi fondide järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad, kuid mõnes kuluvaldkonnas ei suuda nad vähendada veamäära aktsepteeritava tasemeni.

Näitaja: kuuenda raamprogrammi veamäärad. Kontrollikoda märkis, et kuigi kuuenda raamprogrammi uus strateegia kujutab endast usaldusväärset alust tema tuvastatud probleemide käsitlemiseks, sõltub sellest saadav võimalik kasu strateegia täielikust ja tõhusast rakendamisest alates 2008. aastast. Ta lisas, et strateegiasse kuulub mitut algatust, mis aitavad tõenäoliselt kaasa kontrolli tulemuslikule toimimisele, hõlmates sealhulgas ühiseid riskikriteeriume ja suurtele abisaajatele keskenduvaid valimikoostamismeetodeid.

Oluline taustateave:

2008. aasta lõpus oli komisjoni tuvastatud kumulatiivne veamäär kuuenda raamprogrammi puhul 2,47 %. Võttes arvesse raamprogrammist tulenevaid tagasinõudmisi, on selle lõpuks võimalik saavutada veamäär alla 2 %.

Meede 13: liikmesriikidega koostöös toimuva halduse raames korraldatud piirkondliku tasandi kontrollimise ja olemasolevate avalduste väärtuse analüüsimine

Meede on lõpule viidud. Komisjon on parandanud aruandlust asjaomastes iga-aastastes tegevusaruannetes. 2007.–2013. aastat käsitlevates õigusaktides on sätestatud parem kontrollikord.

Mõju

Näitaja: liikmesriikide süsteemide kvaliteet. Struktuurifondidega seotud peadirektoraadid hindavad igal aastal kõikide liikmesriikide süsteeme.

Oluline taustateave:

Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat hindasid oma 2007. aasta tegevusaruannetes üksikasjalikult liikmesriikide süsteeme[24]. ERFi kulud kanti süsteemide kaudu, millest 28 % ei olnud olulisi puudusi ning 11 % olid mõõdukate puudustega ja said märkustega järeldusotsuse. Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi puhul olid vastavad näitajad 24 % ja 44 % ning 10 % ja 38 %.

Meede 14: struktuurifondide parem juhendamine veaohu haldamise alal[25]

Meede on lõpule viidud. 2008. aastal avaldas komisjon rakendus- ja sertifitseerimisasutuste jaoks uued juhised.

Mõju

Näitaja: liikmesriikide hindamine õigusaktidega kehtestatud nõuete alusel. Komisjon on töötanud välja vahendi, mis aitab rakendusasutustel ise hinnata, kas nende sisekontrolli põhikomponendid vastavad õigusaktidega kehtestatud nõuetele. Kahe prooviuuringu järel vahendit muudeti ning sellele antakse lõplik kuju 2009. aasta jaanuaris. Seetõttu ei ole mõju veel nähtav.

Meede 15: „usalduslepingute” edendamine struktuurifondide puhul[26]

Meede on lõpule viidud. Sõlmitud on seitse usalduslepingut. 2009. aasta veebruaris peaks alla kirjutatama veel kahele lepingule. 2007.–2013. aastat käsitlevad õigusaktid võimaldavad nüüd usaldada riiklike auditisasutuste tööd.

Mõju

Näitaja: ühekordse audiitorkontrolli põhimõtte laiem kasutamine usalduslepingute raames. Komisjon leiab, et usalduslepingute alla kuuluvad liikmesriikide süsteemid tagavad piisava kindlusega kulude korrektsuse ning et komisjon võib selle tulemusena oma audititööd vähendada. Kõnealune algatus on kaasa toonud riiklike süsteemide paranemise, sest sellega on loodud võrdlusalusena kasutatav menetlus ja konstruktiivne koostöö liikmesriikidega.

Oluline taustateave:

Regionaalpoliitika peadirektoraat on andnud usalduslepingute alla kuuluvatele süsteemidele positiivse hinnangu, mis on kooskõlas kontrollikoja 2007. aasta aruande üldhinnanguga.

Meede 16: ühiste suuniste kinnitamine poliitikavaldkondade rühmadele

Meede on lõpule viidud. Komisjon on hoogustanud suuniste esitamist ja kõikide poliitikavaldkondade asutusesisest kooskõlastamist.

Mõju

Näitaja: üldtunnustatud auditi- ja kontrollistandarditest lähtuvate selgete strateegiate kasutamine peadirektoraatides. Komisjoni talitustel, vahendusasutustel ja abisaajatel on võimalus saada juhiseid ja koolitust sellistes olulistes kontrolliküsimustes nagu välisaudiitorid, valimi koostamine ja õigusaktide järgimine. Teadusuuringute valdkond tugineb kontrolli- ja auditistrateegiate osas talitustevahelistele töörühmadele, kes tagavad kõikide raamprogrammide puhul ühtse lähenemisviisi.

Näitaja: kontrollialase teadlikkuse tase ja lähenemisviisi ühtsus struktuurifondide puhul. Struktuurifondidega seotud peadirektoraadid on töötanud välja suunised 2000.–2006. aasta programmide sulgemiseks. Liikmesriikidele on korraldatud arvukaid koolitusi ja seminare[27].

Oluline taustateave:

2007. aastal korraldati kõikidele liikmesriikide auditiasutustele koolitusseminarid uute eeskirjade kohta. 2008. aastal toimus Brüsselis kaks seminari juhtimiskontrolli ja sertifitseerimismenetluse ning programmide sulgemise teemal.

Struktuurimeetmetega seotud peadirektoraadid on andnud lõpliku kuju kõikidele asjaomastele suunistele, mis on nähtud ette liikmesriikidele ajavahemikul 2007–2013 ja koondatakse 2009. aastal avaldatavasse struktuurifondide auditeerimise juhendisse.

4. JÄRELDUSED

Praeguse komisjoni koosseisu ametiajal on sisekontrollisüsteemide tugevdamisel tehtud märkimisväärseid edusamme. Kuigi osa positiivsest mõjust tuleneb panna enne 2005. aastat algatatud meetmete arvele, leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et 2006. aastal käivitatud tegevuskava on edasiminekut oluliselt kiirendanud. Kõnealuse tegevuskava positiivne mõju jätkub samas ka pärast praeguse komisjoni koosseisu tegevuse lõppu.

Et edasiminek ei peatuks, tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Komisjon jätkab tegevuskava esialgsest eesmärgist juhindudes tööd ning taotleb ka edaspidi teistelt institutsioonidelt vajalikku abi ja tuge.

Selleks et olukord paraneks veelgi, on komisjoni arvates ülimalt oluline saavutada edusamme järgmistes valdkondades:

- teatavates poliitikavaldkondades tuleb kehtestada sobivad läved, mis võimaldaksid selgelt hinnata komisjoni riskihaldust eri tegevusaladel, nagu on sätestatud komisjon teatises aktsepteeritava veaohu kohta (KOM(2008) 866). See tagab asjakohase tasakaalu kontrollikulude ja veamäärade vahel;

- õigusakte on vaja lihtsustada (tagades samal ajal tasuvad kontrollid), sest keerukad eeskirjad põhjustavad vigu ja suurendavad kontrollikulusid. Komisjon on juba teinud mõned ettepanekud struktuurimeetmete lihtsustamiseks ja kaalub täiendavate ettepanekute esitamist;

- käesoleva ettepaneku osana lisab komisjon edaspidi kõikidele asjakohastele õigusloome ettepanekutele nendega seotud kontrollikorra kirjelduse.

[1] Arvamus 2/2004, ELT C 107/1, 30.4.2004 (arvamus ühekordse audiitorkontrolli kohta).

[2] KOM(2005) 252.

[3] ELT L 196, 27.7.2005, lk 4.

[4] KOM(2006) 9 ja SEK(2006) 49.

[5] Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikkel 274.

[6] KOM(2008) 110.

[7] Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta kohta (tabel 2.3).

[8] Käesolevas aruandes ei käsitleta meedet 2 ja 6, sest need on tühistatud.

[9] Nimetatud meetmete rühm sisaldas meedet 4 aktsepteeritava veaohu kohta, mida käsitletakse käesoleva teatise punktis 3.3 koos sellega seonduvate küsimustega: kontrollikulud ja kontrollimisest saadav kasu.

[10] Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta kohta (tabel 2.1).

[11] Institutsioonidevahelise kokkuleppe artikkel 44 ja finantsmääruse artikkel 53b.

[12] Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta kohta (punkt 2.20).

[13] Kontrollikoja arvamus nr 6/2007.

[14] Madalmaade „EU Trend Report 2008” (tabel 11, lk 52).

[15] Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta kohta (punkt 1.29).

[16] Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006.

[17] Struktuurifonde käsitleva tegevuskava meede 1.4 (KOM(2008) 97).

[18] KOM(2008) 112.

[19] Struktuurifondide tegevuskava meetmed 2.3, 6.1 ja 6.2.

[20] Siseauditi talituse audit tagasinõudmiste kohta koostöötalituses EuropeAid, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis, eelarve peadirektoraadis, õigustalituses ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses.

[21] KOM(2009) xxx.

[22] Struktuurifondide tegevuskava meede 2.1.

[23] KOM(2008) 866.

[24] Struktuurifondide tegevuskava meede 9.

[25] Struktuurifondide tegevuskava meetmed 2.4 ja 5.

[26] Struktuurifondide tegevuskava meede 2.5.

[27] Struktuurifondide tegevuskava meetmed 2.6 ja 5.