ET Euroopa Liidu Teataja C 40/11

Nõukogu 16. oktoobril 2014. aastal vastu võetud põhjendused nõukogu esimese lugemise seisukoha (EL) nr 1/2015 kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass

(2015/C 40/02)

I. SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 15. aprillil 2013 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 15. aprillil 2014.

Nõukogu jõudis 5. juunil 2014 direktiivi eelnõu suhtes poliitilisele kokkuleppele. Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu 16. oktoobril 2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha.

II. ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldine taust

Selle seadusandliku algatuse eesmärk on parandada sõidukite aerodünaamikat ja nende energiatõhusust, edendades jätkuvalt liiklusohutust ning võttes arvesse teetaristu tehnilisi tingimusi.

Peale selle on eesmärgiks edendada alternatiivkütusega töötavate sõidukite kasutamist, lihtsustada ühendvedude arengut, kinnitada pikemate sõidukite piiriülese kasutamise seaduslikkust, kui teekonnal ületatakse vaid üks riigipiir, ning võimaldada järelevalveasutustel rikkumisi paremini tuvastada.

Nõukogu lähenemisviis on olnud teha mitmeid ettepanekuid algse ettepaneku muutmiseks. Direktiivi peamiseid sätteid on oluliselt muudetud. Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle ümber ja lisades teksti või jättes sealt välja mitu sätet. See tähendab, et nõukogu ei pea võimalikuks nõustuda ettepanekutega, mis Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamuses esitati kõnealuste sätete muutmiseks.

2. Peamised poliitilised küsimused

i) Pikemate sõidukite piiriülest liikumist käsitlevad selgitused (artikli 1 punkti 2 alapunktid a ja b, artikli 4 lõiked 1 ja 4)

Komisjon teeb ettepaneku muuta direktiivi 96/53/EÜ, et kinnitada pikemate sõidukite piiriülese kasutamise seaduslikkust, kui teekonnal ületatakse vaid üks riigipiir ja mõlemad asjaomased liikmesriigid lubavad juba pikki sõidukeid kasutada ning kui nimetatud direktiivis sätestatud erandi tingimused on täidetud.

Nõukogu on seisukohal, et direktiiviga 96/53/EÜ nähakse ette asjakohane tasakaal liikmesriikide õiguse vahel leida ja määrata kindlaks oma kohalikele oludele sobivad transpordilahendused ning vajaduse vahel vältida moonutusi siseturul ja olulist mõju rahvusvahelisele konkurentsile. Nõukogul ja parlamendil on nimetatud küsimuse osas sarnased seisukohad.

Muudatusettepanekud 21 ja 22 võeti arvesse. Muudatusettepanek 63 ei leidnud nõukogus toetust.

ii) Alternatiivkütused (artikli 1 punkti 2 alapunkt a, artikli 1 punkt 8, artikkel 10b, artikli 1 punkti 9 alapunktid e ja f)

Samas komisjoni ettepaneku vaimus otsustas nõukogu võtta lähenemisviisi edendada alternatiivkütusega töötavate sõidukite kasutamist. Teksti on lisatud alternatiivkütuste määratlus. Komisjon võib tehnoloogia arengut arvesse võttes ajakohastada loetelu alternatiivkütustest, mille suhtes juba kehtib alternatiivkütusega töötavate sõidukite jaoks vajalik lisamass (maksimaalselt 1 tonn).

Kontrollimise eesmärgil määratakse alternatiivkütust kasutava tehnoloogia jaoks vajalik lisamass kindlaks sõiduki tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Tekstis selgitatakse, et selline lisamass ei tohi vähendada sõiduki veomahtu.

Euroopa Parlamendi lähenemisviis sarnaneb nõukogu lähenemisviisiga vähese CO2-heitega tehnoloogiatele. Muudatusettepanekuid 18, 19, 42, 43 ja 69 võeti arvesse osaliselt või põhimõtteliselt.

iii) Kombineeritud veod vs. ühendveod (artikli 1 punkt 1, artikli 2 lõike 1 taane 16 ja artikli 1 punkt 10, artikkel 11)

Nõukogu jagab seisukohta, et direktiivi 96/53/EÜ läbivaatamise kontekstis välja pakutud ühendvedude kasutamine soodustab lähimere-, sisevee- ja raudteevedu võrreldes direktiivis 92/106/EMÜ määratletud kombineeritud veo kasutamisega. Tegelikult põhjustab kombineeritud vedude kasutamine teatud piiranguid transpordiahelates, samal ajal kui ühendvedude kasutamisel on võimalikud suhtelised eelised.

Seetõttu lisas nõukogu kõnealuse direktiivi teksti ühendvedude määratluse. Lisaks on artiklis 11 säilitatud komisjoni lähenemisviis, millega nähakse ühendvedude raames ette 15 cm suurune erand 45-jalaseid konteinereid vedavate sõidukite maksimumpikkuse ja poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise tagumise otsa suurima vahemaa osas.

Euroopa Parlament otsustas kasutada kombineeritud vedude mõistet kogu tekstis ning kutsus komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut direktiivi 92/106/EMÜ muutmiseks. Erinevate lähenemisviiside tõttu ei kiitnud nõukogu heaks muudatusettepanekuid 20, 44 ja 45.

iv) Aerodünaamilised seadmed sõiduki tagaosas ja veokikabiinide uus kujundus (artikli 1 punktid 6 ja 7, artiklid 8b ja 9a)

Nõukogu oli seisukohal, et artiklid 8b ja 9a on komisjoni ettepaneku peamised elemendid sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks. Nõukogu on teinud intensiivset tööd nende artiklite struktureerimisel.

Sõidukite aerodünaamika parandamiseks ja seega kütuse säästmiseks on nõukogu tekstis lubatud erandid lisa I punktis 1.1 sätestatud sõidukite või liidendsõidukite lubatud maksimaalpikkuse suhtes, kui:

— sõiduki või liidendsõiduki tagaosale on lisatud aerodünaamilised seadmed (artikli 1 punkt 6, artikkel 8b); ja/või kui

— sõiduk või liidendsõiduk on varustatud kabiiniga, mis on paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusam ja ohutum (artikli 1 punkt 7, artikkel 9a).

Artiklis 8b selgitab nõukogu, et aerodünaamilised seadmed peavad vastama teatud nõuetele, mis on loetletud artikli 8b lõikes 3, et tagada üldine ohutus ja ühendvedude ohutus.

Lisaks tuleb neid seadmeid kasutada kooskõlas teatud käitamisnõuetega, mille võtab vastu komisjon (artikli 8b lõikes 4 osutatud rakendusaktidega), ning need seadmed peavad vastama tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) sätetele. Nõukogu tekstis selgitatakse samuti, et enne turuleviimist peavad aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 50 cm, saama direktiivi 2007/46/EÜ kohase tüübikinnituse, pärast seda, kui nimetatud direktiivi on tehtud vajalikud muudatused.

Artiklis 9a järgitakse sama põhjendust. Nõukogu otsustas siiski kutsuda komisjoni üles töötama tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) alusel välja vajalikud tehnilised nõuded tüübikinnituse andmiseks uute kabiinidega varustatud sõidukitele. Enne turuleviimist peavad nimetatud sõidukid saama nimetatud direktiivi kohase heakskiidu. Nõukogu tekstis kutsutakse komisjoni samuti üles esitama vajaduse korral seadusandlikku ettepanekut direktiivi 2007/46/EÜ muutmiseks (seadusandlik tavamenetlus).

Nõukogu tekstis ei esitata uute kabiinidega varustatud sõidukite suhtes kohustuslikke nõudeid. Euroopa Parlament näeb ette kohustuslikke nõudeid seitse aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist. Seetõttu ei ole muudatusettepanekud 38 ja 40 vastuvõetavad.

Nõukogu lähenemisviisi kohaselt kohaldatakse sõiduki tagaosas aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite suhtes erandit vastavalt olukorrale alates:

— tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast, või

— direktiivi 2007/46/EÜ kohastes tehnilistes nõuetes vajalike muudatuste kohaldamise kuupäevast,

— ja pärast kõnealuste seadmete üksikasjalikke käitamisnõuded sisaldavate rakendusaktide vastuvõtmist.

Lisaks kohaldatakse uute kabiinidega varustatud sõidukite suhtes erandit vastavalt olukorrale alates viie aasta möödudes

— tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast või

— direktiivi 2007/46/EÜ kohaste rakendusaktide kohaldamise kuupäevast.

Nii artiklis 8b kui ka 9a on sätestatud, et aerodünaamilise seadme või uue kabiiniga varustatud sõidukitega peab olema võimalik teha täispööret pöörderibal, mille välisraadius on 12,50 m ja siseraadius 5,30 m (I lisa punkt 1.5). Lisaks ei tohi sõidukite maksimaalpikkuse ületamise võimalus kaasa tuua kõnealuste sõidukite veomahu suurenemist. Muudatusettepanekut 28 võeti põhimõtteliselt arvesse.

Euroopa Parlament säilitab komisjoni ettepanekus kavandatud volituste delegeerimise komisjonile. Kuna nõukogu otsustas kasutada teistsugust lähenemisviisi, ei võetud arvesse muudatusettepanekuid 30, 31 ja 41.

v) Jõustamine (artikli 1 punktid 11 ja 12, artiklid 12 ja 13)

Vastavalt nõukogu seisukohale jõustamise kohta peavad liikmesriigid võtma konkreetseid meetmeid maksimaalsest lubatud massist raskemate sõidukite kindlakstegemiseks kuue aasta pärast alates kõnealuse direktiivi jõustumisest. Lisaks sisaldab nõukogu tekst mittekvantitatiivset sätet sõidukite massi kontrollimiseks. Samuti selgitatakse tekstis, et sõiduki massi võib kontrollida taristule paigaldatud automaatsete süsteemide abil või sõidukile paigaldatud kaalumisseadme abil: nõukogu on tehnoloogiate suhtes neutraalsel seisukohal.

Lisaks on nõukogu tekstis selgelt märgitud, et liikmesriigid ei tohi nõuda sõidukile paigaldatava kaalumisseadme paigaldamist teises liikmesriigis registreeritud sõidukile. Nõukogu teksti kohaselt kehtestatakse rakendusaktidega üksikasjalikud tehnilised kirjeldused selle tagamiseks, et sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmed on täpsed, usaldusväärsed ja täielikult koostalitlusvõimelised. Nõukogu ei jätnud alles komisjoni poolt pakutud meetmete loetelu lubatust raskemate sõidukite jaoks, kuid säilitas pädevatele asutustele kohustuse vahetada teavet rikkumiste ja karistuste kohta.

Nõukogu ei saa järgida komisjoni lähenemisviisi rikkumiste kategooriatesse liigitamise kohta (artikkel 13). Selle asemel nähti tekstis liikmesriikidele ette kohustus kehtestada eeskirjad kõnealuse direktiivi rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta.

Nõukogu ei saanud nõustuda muudatusettepanekuga 50, mille kohaselt tuleb kõigile uutele N2- ja N3-kategooria sõidukitele paigaldada kaalumisseadmed viie aasta möödumisel alates kõnealuse direktiivi jõustumisest. Lisaks lükkas nõukogu tagasi muudatusettepanekud 46, 49, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 ja 59.

vi) Aruandekohustus (artikli 1 punkt 15, artikkel 15)

Nõukogu soovitab ühtlustada aruandekohustusi, mis on komisjoni poolt algselt esitatud artiklis 15. Nõukogu lähenemisviisis nähakse ette, et liikmesriigid edastavad komisjonile teabe kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja kindlakstehtud ülekoormusega sõidukite arvu kohta. Selle teabe võib saata koos teabega, mis esitatakse komisjonile määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaselt.

vii) Ülevõtmise kuupäev (artikkel 2)

Nõukogu näeb ette 36 kuud kestva üleminekukorra, mille pikkuseks kavandas komisjon algselt 18 kuud. Lisaks on artikli 8b lõike 1 ja artikli 9a lõike 1 rakendamiseks vaja täita konkreetsed eeltingimused (vt punkt ii sõiduki tagaosale paigaldatavate aerodünaamiliste seadmete ja veokikabiinide uue kujunduse kohta).

viii) Õigusakti struktuur (delegeeritud aktid/rakendusaktid)

Nõukogu arvates tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada kõnealuses direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu, võttes arvesse uuendusi kütusetehnoloogia valdkonnas.

Kuid nõukogu otsustas tagumiste tuulesuunajate, veokikabiinide uue kujunduse ja koostalitluse tehniliste kirjelduste kehtestamise osas muuta volituste delegeerimist komisjonile, asendades delegeeritud aktid rakendusaktidega. Kuna nõukogu teeb ettepaneku muuta artiklite 8b ja 9a struktuuri, muudeti volituste delegeerimist komisjonile (vt punkt iv).

III. KOKKUVÕTE

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult teatav osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.