OLAFI JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANNE – 2021

(2022/C 161/01)

OLAFi järelevalvekomitee liikmed

Jan MULDER

OLAFi järelevalvekomitee esimees

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017, esimees alates 1. märtsist 2017

Euroopa Parlamendi endine liige, Madalmaad

Maria Helena FAZENDA

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017

Kõrgeima kohtu kohtunik, Portugal

Grażyna STRONIKOWSKA

Järelevalvekomitee liige alates 13. juulist 2016

Riigiprokuratuur, Varssavi, Poola

Riigiprokurör

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Järelevalvekomitee liige alates 1. detsembrist 2017

Riigikontrolöri peamise tugiüksuse endine juhataja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse eriprokuratuuris, Hispaania

Audiitor, jurist, ökonomist

Dobrinka MIHAYLOVA

Järelevalvekomitee liige alates 18. novembrist 2020

ELi vahendite kasutamise auditeerimise rakendusamet, Bulgaaria

Regionaalpoliitika vahendite kasutamise auditeerimise direktoraadi juhataja

SISUKORD

Sisukord 2

Eessõna 3

1. Järelevalvekomiteest lühidalt 4

2. Uus tõhustatud õigusraamistik 4

2.1. Parem juurdepääs juhtumitega seotud teabele 4

2.1.1 OLAFi määruse muudetud artikkel 15 5

2.1.2 Järelevalvekomitee ja OLAFi vaheline uus töökorraldus 5

2.2. Läbivaadatud töökord 5

3. Viljakas järelevalveaasta 6

3.1. OLAFi soovitused, mida asjaomased asutused ei ole järginud — arvamus nr 1/2021 6

3.2. OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheline töökorraldus — arvamus nr 2/2021 7

3.3. OLAFi sisejuurdluste järelevalve: strateegilised järeldused ja parimad tavad — arvamus nr 3/2021 8

3.4. OLAFi 2022. aasta esialgne eelarveprojekt — arvamus nr 4/2021 9

3.5. OLAFi juurdluste kestuse jälgimine 10

3.5.1 Üle 36 kuu kestnud OLAFi juurdluste analüüs — arvamus nr 5/2021 10

3.5.2 2021. aastal järelevalvekomiteele laekunud aruanded üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta 11

3.6. OLAFi juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamine 12

3.7. Menetluslike tagatiste kohaldamine 13

4. Koostöö 15

4.1. Koostöö OLAFiga 15

4.2. Suhted sidusrühmadega 15

5. Haldamine ja vahendid 15

5.1. Järelevalvekomitee töömeetodid 15

5.2. Sekretariaat 15

5.3. Eelarveküsimused 16

EESSÕNA

2021. aastal lõppesid järelevalvekomitee seniste liikmete volitused. Nende viimane ametis olemise aasta oli kahtlemata väga viljakas ja edukas. Rahuldava lõpuni jõudsid pikaleveninud ja sageli keerukad arutelud, mida oli peetud paaril viimasel aastal OLAFiga seoses järelevalvekomitee õigusega pääseda juurde juhtumitega seotud teabele. Oma viieks aastaks saadud volituste lõppedes oli järelevalvekomitee kindel, et tal oli õnnestunud taastada suhetes OLAFiga vastastikune usaldus ja austus.

Järelevalvekomitee liikmed seisid oma ametiaja algusest saati silmitsi väga keeruka olukorraga. OLAF ei rakendanud lojaalse koostöö põhimõtet ja keeldus pidevalt andmast järelevalvekomiteele sisulist juurdepääsu teabele, mida järelevalvekomitee liikmed vajasid oma järelevalveülesannete täitmiseks. Konfliktne õhkkond, milles järelevalvekomitee pidi oma ametiaja esimestel aastatel pidevalt töötama, jättis suhu kibeda maigu. Olukord muutus oluliselt alles pärast OLAFi uue peadirektori ametisse nimetamist 2018. aasta augustis ja muudetud OLAFi määruse vastuvõtmist. Selle määrusega tugevdati järelevalvekomitee õigust pääseda juurde kogu teabele ja kõigile dokumentidele, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks. Viimase kahe aasta jooksul, mil suhted OLAFiga hakkasid paranema, õnnestus järelevalvekomiteel vastu võtta rida arvamusi, kus on hinnatud põhjalikult ja üksikasjalikult OLAFi juurdlusülesannete täitmist. 2021. aastal OLAFiga kokku lepitud uue töökorralduse alusel on järelevalvekomiteel ja selle sekretariaadil nüüd osaline otsene juurdepääs OLAFi juhtumite haldamise süsteemile. Loodetavasti võimaldab see järelevalvekomiteel teha oma tööd häirimatult vastastikuse usalduse ja lojaalse koostöö vaimus.

Aasta 2021 oli murranguline aasta ELi pettustevastase tegevuse vaatenurgast. Jaanuaris jõustus muudetud OLAFi määrus ja juunis hakkas tegutsema Euroopa Prokuratuur.

2021. aastat iseloomustasid taaskord pandeemia ja selle jätkuv mõju peaaegu kõigi ELi institutsioonide töötingimustele. Muu hulgas tähendas see, et kõik järelevalvekomitee koosolekud, nagu ka kohtumised sidusrühmadega, toimusid veebis. Ent olenemata piirangutest, mille COVID-19 järelevalvekomiteele kaasa tõi, töö jätkus ning järelevalvekomitee otsustavus oma järelevalve- ja kontrolliülesannete ning volituste täitmisel ei kahanenud. Järelevalvekomitee suutis täita oma järelevalveülesandeid tulemuslikult ja pühendunult. 2021. aastal, mis oli tõepoolest tegus aasta, esitas järelevalvekomitee OLAFi peadirektorile viis üksikasjalikku arvamust, sealhulgas arvamuse OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vahelise uue töökorralduse kohta. Järelevalvekomiteega konsulteeriti ja järelevalvekomitee esitas märkuseid ka OLAFi juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamise esimese etapi kohta. Sooviksin tänada kõigi järelevalvekomitee liikmete nimel OLAFi peadirektorit avatud ja edasiviiva koostöö eest. Sekretariaadi liikmed, kes tegutsevad oma juhataja juhtimisel ja sageli keerukas olukorras, on pakkunud järelevalvekomiteele väärtuslikku tuge. Lõpetuseks soovin järelevalvekomitee uutele liikmetele nende ametiajal viljakat koostööd OLAFiga ja ELi institutsioonidega.

Jan MULDER OLAFi järelevalvekomitee esimees

1. Järelevalvekomiteest lühidalt

1. Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee on sõltumatu organ, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ( 1 ) (edaspidi „OLAFi määrus“), et tagada OLAFi sõltumatus ja seda tugevdada, jälgides korrapäraselt OLAFi juurdlusülesannete täitmist.

2. Järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust väliseksperdist (edaspidi „liikmed“), kes on nimetatud ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisel kokkuleppel viieks aastaks ( 2 ) . Liikmed täidavad oma rolli täiesti sõltumatult ning nad ei tohi taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, ELi institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt. Järelevalvekomiteed toetab tema töös alaline sekretariaat, kes töötab järelevalvekomitee otsesel juhtimisel ning komisjonist, OLAFist või mis tahes muust organist sõltumatult. Sekretariaadil on oluline roll järelevalvekomitee järelevalveülesannete täitmise hõlbustamisel ja toetamisel.

3. Võttes arvesse OLAFi juurdluste laadi, ei ole seoses OLAFi peadirektori otsusega algatada või lõpetada juurdlus võimalik pöörduda ELi kohtutesse. Seega on järelevalvekomitee sisuliselt ainus organ, kes saab teha OLAFi üle järelevalvet ja kontrollida juurdluste korraldamist. Seetõttu on järelevalvekomiteel ainulaadne positsioon. Ühelt poolt annab ta ELi institutsioonidele ülevaate OLAFi toimimisest, täites oma järelevalve teostaja rolli, ning teiselt poolt pakub kindlust, et OLAF tegutseb oma seadusest tulenevate ülesannete piires ja järgides kohaldatavaid menetluslikke tagatisi.

4. OLAFi määruse alusel on järelevalvekomiteel kolm ülesannet: jälgida korrapäraselt OLAFi juurdlusülesannete täitmist, aidata OLAFi peadirektoril täita oma kohustusi ning anda aru ELi institutsioonidele.

5. Jälgides korrapäraselt OLAFi juurdlusi, püüab järelevalvekomitee tagada, et (i) OLAFi juurdlustegevus toimub ilma välise sekkumiseta ning (ii) kõik peadirektori asjaomased otsused võetakse vastu kooskõlas seaduslikkuse ja erapooletuse põhimõttega ning järgides nii Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (3) kui ka menetluslikke tagatisi.

6. Seda tehes esitab järelevalvekomitee OLAFi peadirektorile arvamusi ja vajaduse korral soovitusi OLAFi juurdlustegevuse, juurdluste kestuse ja juurdluste korraldamiseks vajalike vahendite kohta. Järelevalvekomitee esitab ka märkused OLAFi juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste eelnõu kohta. Arvamuste ja soovituste esitamisel ei sekku järelevalvekomitee kunagi käimasolevate juurdluste käiku.

2. Uus tõhustatud õigusraamistik

7. 2021. aastal vaadati läbi järelevalvekomitee volitusi ja toimimist käsitlevad peamised õigusaktid, tänu millele saab järelevalvekomitee täita oma ülesandeid tulemuslikumalt. Kõrvuti OLAFi määruse läbivaatamisega ning OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise uue töökorralduse allkirjastamisega, millega selgitati muu hulgas järelevalvekomitee juurdepääsu OLAFi juhtumitega seotud konkreetsele teabele, vaatas järelevalvekomitee läbi ka omaenese töökorra.

2.1. Parem juurdepääs juhtumitega seotud teabele

8. Selleks et nõuetekohaselt täita OLAFi määrusega talle pandud järelevalveülesandeid, peab järelevalvekomiteel olema juurdepääs sisulisele, põhjalikule, piisavale ja ajakohasele teabele .

9. Peadirektori poolt järelevalvekomiteele esitatava teabe sisu ja kvaliteet on tekitanud paaril viimasel aastal pidevalt lahkarvamusi ning järelevalvekomitee ja OLAF on pidanud sel teemal pikka aega intensiivseid arutelusid. Need on olnud seotud eeskätt teabega, mille OLAF esitab juurdluste kohta, mis on kestnud üle 36 kuu. Järelevalvekomitee on oma varasemates aastaaruannetes korduvalt nimetanud kiireloomulise küsimusena oma piiratud juurdepääsu OLAFi juhtumitega seotud teabele ning juhtinud tähelepanu asjaolule, et tal ei ole võimalik oma rolli nõuetekohaselt täita ( 4 )

2.1.1 OLAFi määruse muudetud artikkel 15

10. tuleks tagada juurdepääs kogu OLAFi teabele ja kõigile OLAFi dokumentidele, mida ta peab oma järelevalve- ja kontrolliülesannete täitmisel vajalikuks . Eespool kirjeldatud probleem lahendati lõpuks sellega, et võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudeti OLAFi määrust ( 5 ) . Määruse artikli 15 lõikes 1 on nüüd selgelt sätestatud, et järelevalvekomiteele

11. Järelevalvekomitee on korduvalt rõhutanud, et järelevalveorgan on see, kes otsustab vajalikkuse hindamise põhjal, millise teabe peaks järelevalvele allutatud organ esitama või millisest teabest talle piisab oma järelevalve teostaja rolli täitmiseks. Omamata otsest ja takistusteta juurdepääsu OLAFi valduses olevale teabele, ei saa järelevalvekomitee teha mingit mõtestatud ja tõsist järelevalvet, nagu kavandati algselt OLAFi määrusega.

2.1.2 Järelevalvekomitee ja OLAFi vaheline uus töökorraldus

12. Uues töökorralduses lepiti lõpuks kokku ja see allkirjastati 21. oktoobril 2021 Selleks et arvesse võtta hiljutisi olulisi muudatusi OLAFi määruses, elavdasid järelevalvekomitee, keda esindas sekretariaat, ja OLAF 2021. aastal oma arutelusid. Eesmärk oli vastu võtta uus töökorraldus, et anda järelevalvekomiteele osaline otsene juurdepääs sellisele juhtumitega seotud teabele, mis on kättesaadav ja registreeritud OLAFi juhtumite haldamise süsteemis (sisuhaldussüsteemis).lepiti lõpuks kokku ja see allkirjastati 21. oktoobril 2021 ( 6 ) . Uue töökorraldusega on sisse seatud süsteem, mille kohaselt OLAF annab järelevalvekomiteele täieliku juurdepääsu lõpetatud juurdluste toimikutele, üle 12 kuu kestnud pooleliolevatele juurdlustele ning sellistele juhtumitele, mille puhul juurdlust ei ole algatatud. Järelevalvekomiteel on juurdepääs ka kõigile tagasilükkamisotsustele ja seonduvatele arvamustele, mille on esitanud peadirektorile üksus 0.1, ning kõigile algatamisotsustele ja seonduvatele üksuse 0.1 arvamustele juurdlusvälistes toimikutes, mida nimetatakse ka koordineerimisjuhtumiteks. Kord, mille kohaselt järelevalvekomitee ja selle sekretariaat pääsevad juurde sisuhaldussüsteemile, on sätestatud tehnilises lisas, mis moodustab töökorralduse lahutamatu osa.

13. Järelevalvekomitee on veendunud, et uus töökorraldus aitab kaasa püüdlustele taastada OLAFi ja järelevalvekomitee vaheline usaldus, mis viimastel aastatel puudus.

2.2. Läbivaadatud töökord

14. Järelevalvekomitee töökorras on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad järelevalvekomitee koosseisu, tegevust ja töömeetodeid (menetlused, mille alusel järelevalvekomitee täidab OLAFi määruses sätestatud tingimustel oma järelevalve teostaja rolli), ning sisulised tingimused, mille alusel peab toimuma järelevalvekomitee töö. Töökorra eesmärk on hõlbustada järelevalvekomitee töö korraldamist. Töökord hõlmab järelevalvekomitee tegevust reguleerivaid põhimõtteid, volituste kasutamist, komitee juhtimist, arvamuste vastuvõtmise menetlust, juurdepääsu OLAFi dokumentidele ja sekretariaadi rolli.

15. Tuginedes viimase nelja aasta jooksul saadud kogemustele ja muudetud OLAFi määrusele, otsustas järelevalvekomitee oma töökorda uuendada. Uus töökord on kooskõlas uuest isikuandmete kaitse määrusest ( 7 ) tulenevate juriidiliste kohustustega ning kajastab OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise töökorralduse teatavaid sätteid. Järelevalvekomitee võttis uue töökorra vastu 2021. aasta juunis. Töökord võidakse järgmisel aastal läbi vaadata, et võtta arvesse menetluslike tagatiste kontrolöri ametisse nimetamist, arvestades et kontrolör on kohustatud järelevalvekomiteele aru andma.

3. Viljakas järelevalveaasta

16. Järelevalvekomitee esitas aruandeaastal OLAFi peadirektorile viis arvamust, ( 8 ) mis sisaldasid mitut soovitust. Järelevalvekomiteega konsulteeriti ja järelevalvekomitee esitas märkusi ka OLAFi juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste käimasoleva läbivaatamise esimese etapi teemal ( 9 ) . Samuti jälgis järelevalvekomitee edasi OLAFi juurdluste kestust ja menetluslike tagatiste kohaldamist.

3.1. OLAFi soovitused, mida asjaomased asutused ei ole järginud — arvamus nr 1/2021

17. Järelevalvekomitee pöörab oma iga-aastastes tegevusaruannetes erilist tähelepanu OLAFi juurdluste järelmeetmetele. 2021. aasta veebruaris võttis järelevalvekomitee vastu avamuse nr 1/2021, milles ta analüüsis põhjalikult kõiki soovitusi, mille OLAF oli esitanud ajavahemikus 1. märtsist 2016 kuni 28. veebruarini 2018, kuid mida pädevad asutused ei olnud järginud ( 10 )

18. Järelevalvekomitee tunnistas, et asutused, kes on saanud OLAFi soovituse, tavaliselt järgivad saadud soovitust, eriti kui tegemist on finants- või distsiplinaarsoovitusega. Järelevalvekomitee põhijäreldus oli seotud õiguslike soovitustega, mille puhul ta tegi kindlaks kolm peamist nõrka kohta, mis võivad selgitada viimastel aastatel täheldatud madalat süüdistuste esitamise määra ( 11 ) (i) OLAFi praegused järelevalvemenetlused on ebarahuldavad. (ii) Saades OLAFi lõpparuande, võtavad asjaomased asutused harva edasisi meetmeid. Seepärast on juhtumi hindamiseks liikmesriigi tasandil olulised aruannete kvaliteet, kogutud tõendid ja soovituste jõulisus. (iii) Mis puudutab kriminaalvastutuse hindamist liikmesriigi tasandil, siis OLAFi kogutud tõendite tase ei vasta alati tõendid saanud asutuste ootustele.

19. Järelevalvekomitee soovitas OLAFile järgmist: — vaadata läbi järelevalvemenetlused, moodustades selleks spetsiaalsed järelmeetmetega tegelevad rühmad, et vabastada uurijad sellest ülesandest; — parandada järelevalvekomitee teavitamist soovitustest, mida ei ole järgitud; — tagada, et õigusasutustele edastatavates toimikutes a) on selgelt osutatud kogutud tõenditele ja kaalutlustele, mis viivad järeldusele, et võib olla toime pandud kuritegu, ning b) on analüüsitud kriminaalmenetluses kohaldatavaid liikmesriikide menetlusnõudeid; — seada sisse õigeaegne koostöö õigusasutustega; — teatada igal aastal pärast OLAFi finantssoovitusi tagasinõutud summad; — tagada, et finantssoovitused on proportsionaalsed ning — kehtestada ühtsed standardid, et kaitsta juurdlusaluste isikute põhiõigusi ja menetluslikke tagatisi ning suurendada tõendite vastuvõetavust.

20. Järelevalvekomitee tunnistas oma arvamuses, et OLAFi peadirektor oli juba astunud samme, et parandada finantssoovituste täitmist. Samuti tundis järelevalvekomitee heameelt selle üle, et oli loodud järelevalve rakkerühm – spetsiaalne töörühm, mille ülesanne on teha kindlaks nii konkreetsed kui ka süsteemsed probleemid ELi eelarve täitmisel, tuginedes OLAFi avastatud eeskirjade eiramisele või pettusele. Rakkerühmal on kavas oma tegevust laiendada, et käsitleda ka haldus- ja õiguslikke soovitusi. Järelevalvekomitee toetab seisukohta, et selle ülesande tulemuslikuks täitmiseks on vaja lisavahendeid.

3.2. OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheline töökorraldus — arvamus nr 2/2021

21. Võttes arvesse OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri ühist eesmärki kaitsta liidu eelarvet, on oluline, et OLAF ja Euroopa Prokuratuur looksid ja säilitaksid tihedad sidemed, mis põhinevad lojaalse koostöö põhimõttel.

22. 3. detsembril 2020 saatis OLAFi peadirektor järelevalvekomiteele arvamuse saamiseks OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vahel kokku lepitud haldusliku töökorralduse eelnõu ( 12 ) . Järelevalvekomitee kiitis oma 31. mai 2021. aasta arvamuses nr 2/2021 ( 13 ) töökorralduse heaks. Järelevalvekomiteed rõõmustas eeskätt siduvate tähtaegade kehtestamine, pooltevaheline korrapärane teabevahetus, näidisvormide kasutamine vastastikuseks teavitamiseks võimalikest juhtumitest ja nende juhtumite edastamiseks ning võimalus leppida kokku vahearuandluses, kui OLAF toetab Euroopa Prokuratuuri uurimisi või korraldab täiendavaid juurdlusi.

23. Järelevalvekomitee esitas pooltele mitu konkreetset märkust ja soovitust, et paremini selgitada järgmist: (i) praktilised koostöötingimused, mis käsitlevad vastastikust teavitamist võimalikest juhtumitest ja võimalike juhtumite edastamist (14); (ii) kriteeriumid ja kord, mis käsitlevad vastastikust kaudset juurdepääsu teineteise elektroonilistele juhtumite haldamise süsteemidele (15); (iii) tehniliste vahendite, nagu näidisvormid, kasutamine (16). Tuginedes oma kogemustele, mis olid saadud varasemas pikaleveninud ja sageli viljatus mõttevahetuses OLAFiga aastaaruannete sisu üle ja selle üle, mida kujutab endast asjaomane ja sisuline teave, soovitas järelevalvekomitee kaaluda eelnevalt hoolikalt näidisvormide sisu, et vältida tarbetu teabe vahetamist ja lisataotlusi puuduva teabe või lisaselgituste saamiseks; (iv) töökorralduse sõnastus, et vältida tarbetut segadust ja ebakindlust seoses OLAFi toetusega Euroopa Prokuratuuri uurimiste ajal ja OLAFi abitaotlustega Euroopa Prokuratuurile (17); (v) poolte vahel sõlmitavad erikokkulepped, et võimaldada OLAFil korraldada sisejuurdlusi, mis on seotud Euroopa Prokuratuuri juhtkonna ja töötajatega; (vi) poolte vahel kokku lepitav süsteem OLAFi peadirektori ja Euroopa peaprokuröri korrapärase dialoogi jaoks ning töökorralduse ühiseks läbivaatamiseks, kui on omandatud märkimisväärsed kogemused, vähemalt aasta pärast töökorralduse jõustumist (18).

24. OLAF ja Euroopa Prokuratuur võtsid arvesse enamikku järelevalvekomitee tähelepanekuid ja muutsid vastavalt asjaomaseid sätteid ( 19 ) . Töökorralduse lõplik tekst allkirjastati 5. juulil 2021. Järelevalvekomitee on rahul tulemusega, milleni jõuti pärast seda, kui temaga oli konsulteeritud nende kahe organi vahelisi suhteid reguleeriva olulise dokumendi teemal.

3.3. OLAFi sisejuurdluste järelevalve: strateegilised järeldused ja parimad tavad — arvamus nr 3/2021

25. 2021. aasta oktoobris võttis järelevalvekomitee vastu arvamuse nr 3/2021 sisejuurdluste järelevalve kohta ( 20 ) . Järelevalvekomitee hindas seda, kuidas OLAF oli korraldanud neli sisejuurdlust seoses tõsiste süüdistustega ELi institutsioonides, organites ja asutustes kõrgetel ametikohtadel töötavate isikute ametikohustuste täitmise või tõsiste üleastumiste kohta.

26. OLAF oli andnud järelevalvekomiteele juurdepääsu juhtumite toimikutele ning järelevalvekomitee analüüsis kohaldatava OLAFi õigusraamistiku valguses põhjalikult kõiki dokumente. Ta tegi kõigi nelja juurdluse võrdleva analüüsi, keskendudes juurdluse peamistele menetlusetappidele. Järelevalvekomitee vaatles eelkõige järgmisi küsimusi: i) nõue, et juurdluse algatamiseks peab olema piisav kahtlus; ii) juurdluste ulatus; iii) OLAFi käsutuses olevate uurimisvahendite kasutamine ning iv) juurdluste lõpparuanded ja juurdluste õiguslik läbivaatamine.

27. Järelevalvekomitee avastas vaatlusealuse nelja juhtumi puhul lahknevusi kõigis eespool nimetatud etappides. Ta koostas järeldused ja esitas soovitused, millest kõige olulisemad on kokkuvõtlikult järgmised. (i) Hinnates seda, kas juurdluse algatamiseks on täidetud piisava kahtluse nõue, peaks OLAF koguma ELi institutsioonidelt kogu asjaomase teabe, eriti juhtumite kohta, mille puhul institutsioonid on korraldanud samade väidete alusel varem uurimisi. See on iseäranis asjakohane siis, kui hinnatakse väiteid, mis on anonüümsed. (ii) Valikuprotsessis peaks abistama tegevusanalüüsi tugiüksus, analüüsides anonüümsetest allikatest pärit teavet. (iii) Juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised peaksid sisaldama mõiste „piisav kahtlus“ määratlust. (iv) OLAF peaks teavitama järelevalvekomiteed selliste tundlike juhtumite algatamisest, mis võivad seada ohtu ELi maine. (v) OLAF peaks sisse seadma tulemuslikud mehhanismid, et vältida juurdluse ulatuse liiga laia määratlemist ja/või juurdluse ulatuse laiendamist, järgimata kohaldatavat menetlust. (vi) OLAF peaks usaldama õiguspärasuse kontrolli, mille üksus 0.1 – sama üksus, mis esitab arvamuse juurdluse algatamise kohta – on koostanud mõnele muule üksusele, et tagada sõltumatu õiguspärasuse kontroll. Peale selle peaks OLAFi peadirektor läbi vaatama ülesannete määramise eri üksustele ja direktoraatidele, et luua õiguspärasuse kontrollimiseks sõltumatute, erapooletute ja objektiivsete kontrollide süsteem. (vii) Järelevalvekomitee paneb suurt rõhku vajadusele koostada korralik juurdluskava. Peale selle, tundlike sisejuurdluste puhul, kus OLAF kasutab oma õigust otsustada, milliseid uurimismeetmeid kasutada ja millal, peaks OLAF alati märkima juhtumi toimikusse oma otsuse põhjused. (viii) Järelevalvekomitee tegi kindlaks, et kõnealuse nelja juhtumi toimiku ülesehituses puudus rangus ja süstemaatilisus, ning palus OLAFil kehtestada sätted selle olukorra parandamiseks. Järelevalvekomitee jääb lootma, et OLAF lahendab selle probleemi oma juhtumite haldamise süsteemi kaudu ja kehtestab asjakohased uued eeskirjad. (ix) OLAF peaks kaaluma spetsiaalse talituse loomist, et töötada välja meetodid lobistide, pöördukse efekti, huvide konflikti ning ausameelsuse ja läbipaistvuse kohustuse täitmata jätmisega seotud võimaliku korruptsiooni uurimiseks.

28. Järelevalvekomitee märgib, et juurdlusmenetlusi käsitlevad läbivaadatud suunised sisaldavad sätteid, millega täidetakse kaks eespool nimetatud soovitustest. Eelkõige valmistavad järelevalvekomiteele heameelt i) peadirektori asetäitja otsese vastutuse all tegutsema hakkava kontrollirühma loomine ning ii) nõue juurdlusüksustele koostada esialgne töökava. Komisjon loodab, et uurijatele koostatakse täiendavad sisesuunised töökava koostamise ja korrapärase ajakohastamise kohta. Kokkuvõttes avaldab järelevalvekomitee OLAFile tunnustust järelevalvekomitee soovituste elluviimisel tehtud jõupingutuste eest. Sellest hoolimata leiab järelevalvekomitee, et tema väljendatud mure leevendamiseks tuleb pöörata jätkuvalt suurt ja pidevat tähelepanu nende puuduste ja/või vigade kõrvaldamisele, mida järelevalvekomitee oli nimetanud oma arvamuses seoses OLAFi töötajatele määratud ülesannete ja nende täitmisega. On oluline võtta neist juurdlustest õppust OLAFi tulevase personalijuhtimise jaoks.

3.4. OLAFi 2022. aasta esialgne eelarveprojekt — arvamus nr 4/2021

29. OLAFi järelevalvekomitee võtab igal aastal vastu arvamuse OLAFi esialgse eelarveprojekti kohta, andmaks ELi institutsioonidele kindluse, et eelarveprojektis on arvesse võetud OLAFi sõltumatust juurdlusülesannete täitmisel. Lisaks kinnitatakse selles arvamuses, et OLAFil on piisavad vahendid, et pakkuda pettustevastases võitluses tõhusat ja tulemuslikku institutsioonidevahelist teenust. OLAFi peadirektor saab kasutada seda arvamust ELi eelarvepädevate institutsioonide ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide puhul.

30. 18. oktoobril 2021 avaldas järelevalvekomitee arvamuse nr 4/2021 OLAFi 2022. aasta esialgse eelarveprojekti kohta ( 21 ) . Järelevalvekomitee analüüsis eelkõige i) OLAFi personalistrateegiat, võttes muu hulgas arvesse Euroopa Prokuratuuri ning taaste- ja vastupidavusrahastu loomise mõju ning ii) OLAFi juhtumite haldamise süsteemi (sisuhaldussüsteemi) rakendamise finants- ja tegevusalast mõju.

31. Järelevalvekomitee leidis, et OLAFi 2022. aasta esialgne eelarveprojekt on kooskõlas vahenditega, mida on vaja juurdluste tulemuslikuks korraldamiseks. Järelevalvekomitee toetas igati OLAFi taotlust luua juurde ametikohti. Järelevalvekomitee meelest on ebaotstarbekas ühelt poolt määrata OLAFile igal aastal uusi vastutusvaldkondi ja ülesandeid (Euroopa Prokuratuur, taaste- ja vastupidavusrahastu) ning teiselt poolt vähendada igal aastal järk-järgult OLAFi inimressursse ja rahalisi vahendeid. Järelevalvekomitee nõustus OLAFiga ka selles, et reisikulude eelarve vähendamine veel 20 % võib seada ohtu OLAFi suutlikkuse täita oma juurdlusülesandeid.

32. Lõpetuseks märkis järelevalvekomitee, et sisuhaldussüsteemi väljaarendamine ja kasutuselevõtt on olnud väga kulukas projekt, ( 22 ) mille raames ei ole õnnestunud tagada ettenähtud aja jooksul usaldusväärset ning eelkõige kasutajasõbralikku, paindlikku ja tõhusat juhtumite haldamise süsteemi.

33. Järelevalvekomitee on väljendanud viimastel aastatel pidevalt tõsist muret sisuhaldussüsteemiga seotud kulude kasvu pärast ( 23 ) . Tundub, et nende kulude kavandamisel tugineti valedele eeldustele ja otsustele ( 24 ) ning ei võetud arvesse järelevalvevajadusi ( 25 ) . Seda muret on veelgi suurendanud OLAFi uurijate seas korraldatud senist rahulolu käsitlev uuring ning asjaolu, et mitu komisjoni peadirektoraati arendavad samal ajal välja uut juhtumite haldamise süsteemi, milles osaleb ka OLAF.

34. Järelevalvekomitee kutsus OLAFi peadirektorit üles tegema võimalikult kiiresti üksikasjalik kulupõhine analüüs, kus vaadeldakse ühelt poolt sisuhaldussüsteemi säilitamise ja teiselt poolt komisjoni juhtumite haldamise süsteemile CASE@EC ülemineku plusse ja miinuseid. Sellega seoses ja võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Prokuratuur on otsustanud kasutada süsteemi CASE@EC, kordas järelevalvekomitee seisukohta, mida ta oli väljendanud oma arvamuses OLAFi 2021. aasta esialgse eelarveprojekti kohta, et kuna Euroopa Prokuratuur ja OLAF hakkavad kasutama erinevaid juhtumite haldamise süsteeme, võib tulevikus vaja minna täiendavaid eelarvevahendeid, et tagada kahe süsteemi vajalik koostalitlusvõime ja koostoime.

3.5. OLAFi juurdluste kestuse jälgimine

35. OLAFi määruse artikli 7 lõike 8 kohaselt peab järelevalvekomitee analüüsima eraldi igat üle 12 kuu kestnud juurdlust, et tagada OLAFi juurdluste korraldamine ilma katkestusteta ja ajavahemiku vältel, mis on proportsionaalne juhtumite asjaolude ja keerukusega.

36. Esiteks, jälgides korrapäraselt OLAFi juurdluste kestust ja põhjendamatute viivituste põhjuseid, püüab järelevalvekomitee kanda hoolt selle eest, et ei toimu mingit välist ega sisest sekkumist juurdluse erapooletusse läbiviimisse. Teiseks, juurdluse pikale venimisel, mida ei ole võimalik õigustada, võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed i) juurdlusaluste isikute kaitseõigusele ja/või ii) juurdluse järelmeetmete võtmisele. Lisaks veendub järelevalvekomitee juurdluste kestust jälgides, et OLAFile eraldatud inimressursse ja rahalisi vahendeid on kasutatud tõhusalt.

37. Järelevalvekomitee on pööranud aastate jooksul OLAFi juurdluste kestusele erilist tähelepanu ning on viimastel aastatel väljendanud muret selle pärast, et juurdlusmenetlusi käsitlevates suunistes puuduvad juurdluste kestuse haldamise kohta selged ja üksikasjalikud sätted. Sellised eeskirjad suurendaksid õiguskindlust; nende puudumine võib raskendada OLAFi menetluste läbipaistvuse tagamist, eriti juurdlusaluste isikute jaoks.

38. Järelevalvekomitee avaldas 2021. aastal arvamuse, kus vaadeldakse 40 OLAFi juhtumit, mis olid kestnud üle 36 kuu. Nii nagu igal aastal, sai järelevalvekomitee teavet ka juurdluste kohta, mis olid kestnud üle 12 kuu.

3.5.1 Üle 36 kuu kestnud OLAFi juurdluste analüüs — arvamus nr 5/2021

39. Järelevalvekomitee märkis oma 2019. aasta tegevusaruandes, ( 26 ) et 2019. aastal teatatud juurdlustest peaaegu 40 % olid kestnud üle 24 kuu ja neist 10 % olid kestnud üle 36 kuu. Mõistmaks paremini seda, kuidas OLAF haldab ja kontrollib oma juurdluste kestust, otsustas järelevalvekomitee analüüsida põhjalikult 40 juurdlust, mis olid kestnud 2019. aasta seisuga üle 36 kuu. Järelevalvekomitee oli eriti rahul sellega, et ta sai esimest korda täieliku juurdepääsu asjaomaste juhtumite toimikutele.

40. Oma arvamuses ( 27 ) tõi järelevalvekomitee välja teatavad OLAFi menetlustes esinevad puudused, mis võisid mõjutada juurdluste kestust. Eelkõige juhtis järelevalvekomitee tähelepanu suurtele erinevustele OLAFi juurdlustavades ja tegevuse registreerimises juhtumite toimikutes. Järelevalvekomitee leidis ka seda, et OLAFil ei ole i) selgelt määratletud ametlikku sisemenetlust oma juurdluste kestuse jälgimiseks; ii) töö- või juurdluskava ega iii) sise-eeskirju töökorralduslike prioriteetide määratlemiseks ja määramiseks. Järelevalvekomitee leiab, et need puudused on tingitud peamiselt sellest, et OLAFil ei ole juurdlusmenetlusi käsitlevates suunistes konkreetseid ja üksikasjalikke sätteid juurdluste järjepidevuse ja kestuse kohta.

41. Järelevalvekomitee esitas OLAFile järgmised soovitused: — luua sisuhaldussüsteemis automaatne märgistusmehhanism, kandmaks hoolt selle eest, et üle kolme kuu kestnud tegevusetus on OLAFi juhtkonnale kohe nähtav; — tagada, et takistused, mis on mõjutanud või võivad mõjutada juurdluse kestust, ning kõik seonduvad otsused dokumenteeritakse ja registreeritakse nõuetekohaselt juurdluse toimikus; — sätestada juurdlusmenetlusi käsitlevates suunistes selged sisemenetlused juurdluse kestuse kontrolli all hoidmiseks. Ennekõike peaks OLAF looma juurdluste jaoks, mis on kestnud üle 24 kuu, spetsiaalse läbivaatamismenetluse, et peadirektor saaks otsustada, kuidas kõige paremini kiirendada selliste juurdluste teostamist, ning kehtestama erimenetluse juurdluste jaoks, mis on kestnud üle 36 kuu; — tagada, et kõigis kontrollirühma arvamustes hinnatakse juurdluste kestust; — tagada, et iga algatatud juurdluse jaoks koostatakse üksikasjalik juurdluskava, et seda ajakohastatakse korrapäraselt ja et see lisatakse juurdluse toimikusse; — lisada juurdlusmenetlusi käsitlevatesse suunistesse selged eeskirjad juurdluse prioriteetseks tunnistamise kohta; — tagada, et tähtsad otsused, millel on suur mõju juurdluse kestusele, tehakse alati direktori tasandil ja registreeritakse süstemaatiliselt sisuhaldussüsteemis; — tagada, et iga uurimisrühma liige, kes lahkub ametist, esitab kirjaliku ülevaate kogu senisest tegevusest ja kõigist juba kogutud tõenditest ning tegevusest, mille peaks ellu viima, ja ajakavast, mida peaks järgima juhtumit menetleva uurimisrühma järgmine liige.

42. Järelevalvekomitee leiab, et tema soovitusi tuleks arvesse võtta juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste käimasoleval läbivaatamisel ( 28 ) . Põhjalikud ja sisukad juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised oleksid abiks ka tulevasele menetluslike tagatiste kontrolörile ( 29 ) OLAFi vastu esitatud menetluslike rikkumistega seotud kaebuste käsitlemisel.

3.5.2 2021. aastal järelevalvekomiteele laekunud aruanded üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta

43. OLAFi määruse artikli 7 lõikes 8 on sätestatud, et kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, peab OLAFi peadirektor esitama selle 12 kuu lõppedes ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele ametliku teatise ( 30 ) . Selles teatises esitab OLAF juurdluse jätkamise põhjused ja vajaduse korral ( 31 ) ka parandusmeetmed juurdluse kiirendamiseks ning juurdluse lõpetamise eeldatava ajakava.

44. Järelevalvekomitee sai 2021. aastal OLAFilt 761 aruannet 482 juurdluse kohta, mis olid kestnud üle 12 kuu. Neist juhtumitest 29,25 % oli menetletud üle 12 kuu ja 27,18 % üle 18 kuu. 43,57 % kõigist teatatud juhtumitest oli menetletud kauem kui 24 kuud (joonis 1). OLAFi juurdluste valdkondlik jaotus on esitatud joonisel 2. Joonis 1 482 juhtumit – 2021 Joonis 2 482 juhtumit – 2021

3.6. OLAFi juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamine

45. Pärast OLAFi määruse muutmist vaatas OLAF läbi juurdlusmenetlusi käsitlevaid olemasolevaid suuniseid, et lõimida uutesse sisesuunistesse OLAFi määruse uued sätted ning luua selge ja sidus raamistik kogu juurdlus-, tugi- ja koordineerimistegevuse jaoks. OLAF selgitas järelevalvekomiteele, et läbivaatamisel on kaks eraldi etappi.

46. Läbivaatamise esimeses etapis piirdutakse sellega, mis on tingimata vajalik, et viia juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised vastavusse määrusega (EL, Euratom) 2020/2223 ja Euroopa Prokuratuuri tegevuse algusega. Teises etapis toimub põhjalikum läbivaatamine. Selle raames vaadeldakse OLAFi muudes sisejuhistes ja -suunistes käsitletud aspekte, OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri koostöö raames sisse seatavaid tavasid, OLAFi sidusrühmade esitatud soovitusi ning probleeme, mille on aastate jooksul kindlaks teinud OLAFi töötajad.

47. OLAFi määruse kohaselt peab järelevalvekomitee esitama enne, kui OLAFi peadirektor juurdlusmenetlusi käsitlevatesse suunistesse tehtud muudatused vastu võtab, oma märkused ( 32 )

48. OLAF saatis 28. mail 2021 järelevalvekomiteele juurdlusmenetlusi käsitlevate läbivaadatud suuniste eelnõu, mis hõlmas esimeses etapis tehtud muudatusi. Eelnõu arutati OLAFi töötajate ja sekretariaadiga tehnilisel koosolekul 6. juunil 2021 ja täiskogu koosolekul 22. juunil 2021. Järelevalvekomitee esitas OLAFi peadirektorile oma märkused 17. augustil 2021. Uued suunised jõustusid 11. oktoobril 2021.

49. Oma märkustes tuletas järelevalvekomitee meelde, et ta oli juba soovitanud OLAFil juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised täielikult läbi vaadata (arvamus nr 2/2017 OLAFi määruse hindamise kohta). Järelevalvekomitee oli juba esitanud sellega seoses mitu konkreetset soovitust nii OLAFi korralduse kui ka juurdlustavade kohta (arvamus nr 3/2021 sisejuurdluste parimate tavade kohta). Seega kiitis järelevalvekomitee heaks OLAFi otsuse jätkata suuniste läbivaatamist. Järelevalvekomitee meelest on hädavajalik, et juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised, milleni jõutakse läbivaatamise teise etapi lõpuks, põhineksid OLAFi muude sisejuhiste ja -suuniste põhjalikul ja ulatuslikul läbivaatamisel. Mõni neist juhistest ja suunistest, kui mitte kõik, tuleks lõimida ka juurdlusmenetlusi käsitlevatesse suunistesse. See on oluline, kuna juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised on ainsad suunised või juhised, mille OLAF peab OLAFi määruse alusel avalikustama ( 33 ) . Sellega tagatakse vajalikul tasemel läbipaistvus ja õiguskindlus juurdlusalustele isikutele. Põhjalikud ja sisukad juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised oleksid abiks ka tulevasele menetluslike tagatiste kontrolörile ( 34 ) OLAFi vastu esitatud menetluslike rikkumistega seotud kaebuste käsitlemisel.

50. Seepärast jättis järelevalvekomitee endale õiguse esitada juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamise teise etapi lõpus suuniste kohta põhjalik arvamus.

51. OLAF teavitas järelevalvekomiteed ja ELi institutsioone, et ta on alustanud juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamise teist etappi. Teine etapp peaks lõpule jõudma 2022. aasta jooksul. Järelevalvekomitee soovib väga näha suuniste lõplikku versiooni ning loodab, et OLAFi peadirektor võtab arvesse soovitusi, mille järelevalvekomitee on esitanud oma viimastes arvamustes.

3.7. Menetluslike tagatiste kohaldamine

52. OLAFi määruse artiklis 9 on loetletud põhimõtted, millest OLAF peaks juurdluse korraldamisel kinni pidama, ja menetluslikud tagatised juurdlusalustele isikutele.

53. menetleda OLAFi vastu esitatud kaebusi ning ta ei ole apellatsiooniorgan, kes saaks läbi vaadata OLAFi otsuseid Määrusega on antud järelevalvekomiteele ülesanne jälgida menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arengut. Järelevalvekomitee täidab seda ülesannet mitmesuguse tegevuse kaudu: ta jälgib, kuidas OLAF käsitleb menetluse kohta esitatud kaebusi, hindab, kuidas OLAF järgib oma juurdlustes menetlusõigusi, teeb kindlaks süsteemsed või struktuursed probleemid ning esitab arvamusi menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud küsimustes. On oluline rõhutada, et järelevalvekomiteel ei ole volitustOLAFi vastu esitatud kaebusi ning ta ei ole apellatsiooniorgan, kes saaks läbi vaadata OLAFi otsuseid ( 35 )

54. 2021. aastal moodustas osa järelevalvekomitee tööst ka selle jälgimine, kuidas OLAF järgib menetluslikke tagatisi.

i) Järelevalvekomiteega konsulteeriti OLAFi sisse seatud uues kaebuste esitamise korras kasutusele võetud lahenduse teemal

55. Kuni muudetud OLAFi määruse jõustumiseni oli füüsilistel või juriidilistel isikutel, keda OLAFi juurdlus mõjutas, võimalik esitada kaebus OLAFi peadirektorile. OLAF käsitles kaebust kooskõlas kehtestatud menetlusega. Muudetud OLAFi määrusega nähti ette menetluslike tagatiste kontrolör (edaspidi „kontrolör“), kelle ülesanne on käsitleda OLAFi juurdluse all olevate isikute esitatud kaebusi ( 36 )

56. Ent isegi pärast uue määruse jõustumist on OLAF – seni kuni komisjon ei ole kontrolöri ametisse nimetanud – saanud jätkuvalt kaebusi, sealhulgas juurdlusalustelt isikutelt. 2021. aasta alguses konsulteeris OLAF järelevalvekomiteega, ( 37 ) et leida ajutine lahendus kaebuste esitamise korra rakendamiseks määruse jõustumise ja kontrolöri ametisse nimetamise vahelisel üleminekuperioodil. OLAF teavitas järelevalvekomiteed, et ta kavatses anda kaebuste esitajatele võimaluse kas i) oodata ära kontrolöri ametisse nimetamine, et kaebuse vaataks läbi kontrolör, või ii) lasta oma kaebus läbi vaadata OLAFil olemasoleva menetluse alusel. Viimasel juhul loobuks kaebuse esitaja oma õigusest sellele, et tema kaebus vaadatakse läbi uute eeskirjade alusel.

57. Järelevalvekomitee pidas seda lahendust asjakohaseks ning palus OLAFil hoida järelevalvekomiteed kursis kõigi kaebustega, mida OLAF nende kahe variandi kohaselt käsitleb. OLAF esitas küsitud teabe.

ii) Järelevalvekomitee hindas, kuidas OLAF rakendas konkreetsetes juurdlustes menetluslikke tagatisi

58. Koostades arvamust nr 3/2021 sisejuurdluste kohta ja arvamust nr 5/2021 juurdluste kestuse kohta oli järelevalvekomiteel juurdepääs juhtumite toimikutele. Ta hindas põhjalikult, kuidas OLAF oli kohaldanud vaatlusalustes juurdlustes menetluslikke tagatisi. Arvamuses nr 3/2021 pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu juurdluste õigusliku läbivaatamise kui menetluslike tagatiste järgimise tagamiseks mõeldud OLAFi sisekontrollimehhanismi sõltumatusele. Järelevalvekomitee esitas vastava soovituse, mille OLAF ellu viis.

59. Arvamuses nr 5/2021 otsustas järelevalvekomitee analüüsida eeskätt seda, kas OLAF austab ametniku õigust saada teavitatud OLAFi juurdluse algatamisest ja juurdlusaluse isiku õigust esitada endaga seotud asjaolude kohta märkusi, enne kui OLAF teeb oma järeldused, ( 38 ) ning eelkõige seda, kuidas OLAF kasutab määrusega ette nähtud võimalusi nende õiguste teostamine edasi lükata.

60. Analüüs näitas, et juurdluse algatamisest teavitamise edasilükkamise menetluse puhul järgis OLAF kohaldatavaid menetlusnõudeid ja menetluslikke tagatisi. Lisaks on OLAFil alates 2019. aastast sisse seatud märksa jõulisem kontrollisüsteem, mida nüüd kasutatakse süstemaatiliselt kõigi edasilükkamisjuhtumite puhul. Seoses märkuste esitamise võimaluse edasilükkamisega leidis järelevalvekomitee, et OLAFi sisse seatud süsteem annab piisavad tagatised, et kaitsta juurdlusaluste isikute põhiõigusi ja vältida mis tahes meelevaldsust.

iii) Järelevalvekomitee hindas OLAFile esitatud üksikkaebusi

61. Nii nagu igal aastal, vaatas järelevalvekomitee läbi poolaastaaruanded ja asjaomased dokumendid OLAFi käsitletud üksikkaebuste kohta ( 39 ) . 2021. aastal sai OLAF juurdlusalustelt isikutelt menetluslike tagatiste kohaldamise kohta kokku neli kaebust, millest kolm käsitlesid sama sisejuurdlust. Kõik kaebuse esitajad peale ühe soovisid, et nende kaebust käsitleks kontrolör. Ainsas kaebuses, mida käsitles 2021. aastal OLAF, väitis juurdlusalune isik, et i) OLAF ei teavitanud teda õigel ajal sellest, et ta on juurdluse all ja ii) juurdlust ei korraldatud mõistliku aja jooksul. Järelevalvekomitee võtab teadmiseks kaebuse esitajale antud OLAFi vastuse, et kohaldatavate eeskirjade rikkumist ei olnud toimunud. Ent kuna sama juurdlusega seoses on esitatud sarnastes küsimustes kaebusi, mis alles ootavad, et kontrolör neid käsitleks, ei kommenteeri järelevalvekomitee rohkem seda kaebust.

62. Järelevalvekomitee ootab pikisilmi koostööd kontrolöriga, et tugevdada menetluslike tagatiste ja põhiõiguste kohaldamist.

4. Koostöö

4.1. Koostöö OLAFiga

63. Järelevalvekomitee tugevdas 2021. aastal oma viljakat koostööd OLAFiga. Lisaks arutelude lõpetamisele järelevalvekomitee õiguse üle pääseda juurde juhtumitega seotud teabele ja uue töökorralduse allkirjastamisele säilitas järelevalvekomitee avatud ja sisuka dialoogi OLAFiga.

64. Järelevalvekomitee jätkas tavaga kutsuda OLAFi peadirektor ja tema töötajad oma korrapärastele igakuistele koosolekutele, et arutada ükskõik millist järelevalvekomitee ja OLAFi töös olulist küsimust ja saada selle kohta teavet. Lisaks kohtusid järelevalvekomitee ja sekretariaadi liikmed ametlikult ja mitteametlikult OLAFi juhtkonna ja töötajatega järelevalvekomitee arvamuste ja aruannete ettevalmistamise raames.

65. Järelevalvekomitee sai OLAFilt kooskõlas OLAFi määruse ja juurdunud töötavadega i) aruanded juurdluste kohta, mis olid kestnud üle 12 kuu; ii) aruanded alates 1. oktoobrist 2013 esitatud, kuid järgimata jäetud OLAFi soovituste kohta, mille kohta OLAF oli saanud asjaomastelt asutustelt ajavahemikus 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 vastuse; iii) aruanded menetluslike tagatistega seotud kaebuste kohta; iv) aruanded juhtumite kohta, mille teave on edastatud liikmesriigi õigusasutusele ning v) aruanded OLAFi määruse artikli 4 lõike 6 kohase edasilükkamise kohta.

4.2. Suhted sidusrühmadega

66. Järelevalvekomitee annab aru ELi institutsioonidele, kes on nimetanud ametisse järelevalvekomitee liikmed, ning on samal ajal nende institutsioonide dialoogipartner. Järelevalvekomitee annab ELi institutsioonidele aru oma tegevusest, võib esitada nende taotluse korral arvamusi, esitab aruandeid juurdlusteemade kohta ning vahetab institutsioonidega seisukohti poliitilisel tasandil ( 40 )

67. Järelevalvekomitee meelest on oluline suhelda korrapäraselt ELi institutsioonide ning OLAFi partnerite ja sidusrühmadega, et parandada teabe liikumist ja saada tagasisidet OLAFi tulemuslikkuse kohta. Järelevalvekomitee ja selle sekretariaat suhtlesid korrapäraselt komisjoni peasekretäri, Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ning nõukogu pettuste tõkestamise töörühma ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö töörühmaga. Praegune pandeemia ei võimaldanud järelevalvekomiteel korraldada sidusrühmadega füüsilisi kohtumisi, mistõttu toimusid kõik kohtumised veebis. 2021. aasta detsembris ( 41 ) osales järelevalvekomitee ka institutsioonidevahelises arvamuste vahetuses OLAFi tulemuslikkuse üle, kus ta väljendas oma arvamust OLAFi rolli kohta taaste- ja vastupidavusrahastus ning OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheliste suhetega seotud praktiliste kogemuste kohta.

68. Peale selle abistas järelevalvekomitee komisjoni valikumenetlustes, mis toimusid OLAFi kõrgemate ametnike ametisse nimetamiseks. Samuti osalesid järelevalvekomitee liikmed kõrgema juhtkonna liikmete ametisse nimetamise küsimustega tegeleva komisjoni nõuandekomitee koosolekutel.

5. Haldamine ja vahendid

5.1. Järelevalvekomitee töömeetodid

69. 2021. aastal pidas järelevalvekomitee 12 täiskogu koosolekut, mis toimusid kas osaliselt või täielikult veebis ( 42 ) . Iga tähtsa küsimuse uurimiseks määras järelevalvekomitee raportööri. Raportöörid tegid aruandeprojektide, arvamuste eelnõude ja täiskogu koosolekute aruteludokumentide koostamisel koostööd sekretariaadiga. Lisaks kohtusid korrapäraselt esimees, raportöörid ja sekretariaadi liikmed, et tegeleda konkreetsete küsimustega.

5.2. Sekretariaat

70. Sekretariaat aitas ka 2021. aastal järelevalvekomitee liikmetel täita tõhusalt oma tööülesandeid, suurendades OLAFi sõltumatust. Sekretariaat – nagu ka ülejäänud komisjon – jätkas 2021. aastal tegutsemist suuresti veebikeskkonnas. Sekretariaat viis ellu oma juhataja ja järelevalvekomitee vahel kokku lepitud tööprogrammi ( 43 )

71. Sekretariaat on olnud alates 2016. aasta märtsist halduslikult seotud Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga, ehkki sekretariaat asub eraldi turvatsoonis OLAFi ruumides. Järelevalvekomitee on mitmel juhul väljendanud kahtlust selle suhtes, kas sekretariaadi sidumine selle ametiga on kõige asjakohasem.

72. Järelevalvekomitee kordab oma seisukohta, et kuivõrd sekretariaat suhtleb oma järelevalveülesannete täitmisel igapäevaselt OLAFi töötajatega, võimaldaks sobiv koht OLAFi turvatsoonis sekretariaadil töötada tulemuslikumalt.

73. Sobiva asukoha leidmine sekretariaadile on veelgi olulisem nüüd, kus on loodud menetluslike tagatiste kontrolöri ametikoht. Määruse alusel on uus kontrolör halduslikult seotud järelevalvekomiteega ning vajalikku õigus- ja haldusabi pakub kontrolörile sekretariaat.

5.3. Eelarveküsimused

74. Järelevalvekomitee 2021. aasta eelarve oli 200 000 eurot. Kuna COVID-19 pandeemia tõttu peeti koosolekuid veebis, oli 2021. aasta lõpuks tegelikult välja makstud vaid 74 577,28 eurot.

75. Kulutuste eest vastutav edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja on individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti direktor.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1), mida on muudetud määrusega (EL, Euratom) 2016/2030 ja määrusega (EL, Euratom) 2020/2223), artikli 15 lõige 2; kättesaadav: (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:02013R0883-20210117).

(2) Järelevalvekomitee kogutud kogemuste säilitamiseks asendatakse liikmed vaheldumisi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013.

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=ET.

(4) Vt järgmised järelevalvekomitee aruanded ja arvamused: järelevalvekomitee 2020. aasta aruanne, punktid 28 ja 29; järelevalvekomitee 2019. aasta aruanne, punktid 38–51; järelevalvekomitee 2018. aasta aruanne, punktid 7 ja 45–49; järelevalvekomitee 2017. aasta aruanne, punktid 24–29; järelevalvekomitee 2016. aasta aruanne, punktid 30–33; järelevalvekomitee 2016. aasta aruanne, punktid 30–33; järelevalvekomitee 2015. aasta aruanne, punktid 30–33 ja punktid 1–9; järelevalvekomitee 2014. aasta aruanne, punktid 26–28; järelevalvekomitee 2013. aasta aruanne, punktid 18 ja 19; järelevalvekomitee 2012. aasta aruanne, punkt 36; järelevalvekomitee arvamus nr 2/2017 (mis on lisatud komisjoni hindamisaruandele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (artikli 19) kohaldamise kohta), punktid 30 ja 31; järelevalvekomitee arvamus nr 4/2014 („OLAFi korraldatud juurdluste kestuse kontroll“), punktid 18–20 ja 45–49.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 49).

(6) OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise uue töökorraldusega saab tutvuda aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/system/files/2021-10/OLAF%20SC%20WA%20signed.pdf.pdf.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39), https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2018/1725/oj?locale=et.

(8) Arvamus nr 1/2021 „OLAFi soovitused, mida asjaomased asutused ei ole järginud“; arvamus nr 2/2021 „OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheline töökorraldus“; arvamus nr 3/2021 „OLAFi sisejuurdluste järelevalve: strateegilised järeldused ja parimad tavad“; arvamus nr 4/2021 „OLAFi 2022. aasta esialgne eelarveprojekt“; arvamus nr 5/2021 „2019. aastaks üle 36 kuu kestnud OLAFi juurdluste analüüs“.

(9) Järelevalvekomitee esialgsed märkused juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamise esimese etapi kohta esitati OLAFi peadirektorile 17. augusti 2021. aasta kirjaga (Ares(2021)5153587).

(10) Arvamuse nr 1/2021 tervikteksti leiab aadressilt https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/document/download/81b4db5b-51e0-4739-ab3f-c67859304f5e_en.

(11) OLAFi viie viimase aastaaruande (2013–2018) näitajatest, mis kajastavad soovitusi algatada riigi tasandil kriminaaluurimine, on näha, et esitatud süüdistuste määr alanes 53 %-lt 36 %-le.

(12) OLAFi määruse artikli 12g lõike 1 eelviimases lauses on öeldud, et OLAFi peadirektor peab teavitama järelevalvekomiteed ametlikult töökorraldusest enne selle vastuvõtmist.

(13) Arvamus nr 2/2021 on kättesaadav aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/document/download/2d90f9ac-6556-41c7-bb55-483ccd192d8d_en.

(14) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punkt 5.

(15) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punkt 4.6.

(16) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punkt 4.2.

(17) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punktid 6.1 ja 6.4.

(18) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punkt 12.

(19) Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi vahelise töökorralduse punkt 4.2, puntki 6.1.1 alapunkt d ning punktid 6.4 ja 14.

(20) Võttes arvesse eeskirju, mis on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/443, komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 ja julgeolekuteates salastamata tundliku teabe märgistamise ja käitlemise kohta (C(2019) 1904 final, 5.3.2019), otsustas järelevalvekomitee mitte avaldada oma arvamust tervikuna, et kaitsta juurdlusaluste isikute eraelu puutumatust ja isikupuutumatust. Läbipaistvuse huvides avaldas järelevalvekomitee siiski oma arvamuse mittekonfidentsiaalse versiooni, mis sisaldas järelevalvekomitee järeldusi ja soovitusi OLAFi peadirektorile. Arvamuse mittekonfidentsiaalse versiooniga on võimalik tutvuda lehel NC OPINION 3_2021-EXTRACT for Institutions.pdf (europa.eu). See mittekonfidentsiaalne versioon esitati ka ELi institutsioonidele kooskõlas OLAFi määruse artikli 15 lõikega 1.

(21) Arvamus nr 4/2021 on kättesaadav aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/document/download/1ab13286-a2b7-411a-a748-96b6a90afcd1_en.

(22) Alates 2012. aastast on sisuhaldussüsteemi väljaarendamiseks eraldatud peaaegu 29 miljonit eurot.

(23) Vt 2017. aasta tegevusaruande punkt 23, 2018. aasta tegevusaruande punkt 13, 2019. aasta tegevusaruande punkt 20, OLAFi 2019. aasta esialgset eelarveprojekti käsitleva arvamuse punkt 27, OLAFi 2020. aasta esialgset eelarveprojekti käsitleva arvamuse punkt 29 ning OLAFi 2021. aasta esialgset eelarveprojekti käsitleva arvamuse punkt 25. Kõik järelevalvekomitee arvamused ja aruanded on kättesaadavad aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/our-work/opinions-and-reports_en.

(24) Komisjoni siseauditi talitus tegi juba 2019. aasta juulis oma lõplikus auditiaruandes, milles käsitletakse IT-projektide juhtimise tavasid OLAFis, kindlaks mitu olulist nõrka kohta sisuhaldussüsteemi varajastes etappides, sealhulgas projektide selge ja kestliku juhtimisstruktuuri ning kõrgema juhtkonna poolse piisava kontrolli puudumine. OLAF tegeles nende puudustega, nagu siseaudititalitus 2020. aasta veebruaris kinnitas.

(25) Vt järelevalvekomitee 2017. aasta tegevusaruande punkt 25.

(26) OLAFi järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruande punkt 52 jj.

(27) Arvamuse nr 5/2021 mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/document/download/25411b56-2cc1-4ba2-9c5c-b58e1e95c236_en.

(28) Pärast määrusega (EL, Euratom) 2020/2223 OLAFi määrusesse tehtud muudatuste jõustumist alustas OLAF juurdlusmenetlusi käsitlevate suuniste läbivaatamist, mis hõlmab kaht etappi. Esimeses etapis keskenduti peamiselt muudetud OLAFi määruses sisalduvate Euroopa Prokuratuuri käsitlevate sätete ülevõtmisele. See etapp on lõppenud ja uued juurdlusmenetlusi käsitlevad suunised jõustusid 11. oktoobril 2021. Praegu on OLAFil käsil läbivaatamise teine etapp ehk põhjalikum läbivaatamine, mille raames vaadeldakse OLAFi muudes sisejuhistes ja -suunistes käsitletud küsimusi, OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri koostöö raames sisse seatavaid tavasid, OLAFi sidusrühmade esitatud soovitusi ning probleeme, mille on aastate jooksul kindlaks teinud OLAFi töötajad. Teine etapp peaks lõpule jõudma 2022. aasta jooksul.

(29) OLAFi määruse artiklitega 9a ja 9b on loodud menetluslike tagatiste kontrolöri ametikoht ja kaebuste esitamise kord, et käsitleda kaebusi, mille esitavad OLAFi vastu OLAFi juurdluse all olevad isikud.

(30) Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 8: „Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor selle kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele teatise, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning vajaduse korral ka parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.“

(31) Sõnad „vajaduse korral“ lisati OLAFi määruse artikli 7 lõikesse 8 OLAFi määruse muutmisel määrusega (EL, Euratom) 2020/2223.

(32) OLAFi määruse artikli 17 lõike 8 viimane lause.

(33) OLAFi määruse artikli 17 lõike 8 viimases lauses on sätestatud, et suunised tuleb avaldada „teavitamise eesmärgil [---] ameti veebisaidil liidu institutsioonide ametlikes keeltes“.

(34) OLAFi määruse artiklitega 9a ja 9b on ette nähtud menetluslike tagatiste kontrolöri ametikoht ja kaebuste esitamise kord, et käsitleda kaebusi, mille esitavad OLAFi vastu juurdlusalused isikud.

(35) Järelevalvekomitee saab sageli kaebusi OLAFi käimasolevate juurdluste ja ELi finantshuve kahjustava väidetava pettuse kohta. Järelevalvekomitee esitab mis tahes olulise teabe OLAFile ja teavitab sellest teabe saatjat.

(36) OLAFi määruse artiklid 9a ja 9b.

(37) OLAFi peadirektori kiri järelevalvekomitee esimehele, 18.3.2021 (Ref. Ares(2021)1954695).

(38) OLAFi määruse artikli 9 lõiked 3 ja 4.

(39) OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise uue töökorralduse artikli 6 alusel annab OLAF iga enda käsitletud kaebuse puhul automaatselt juurdepääsu kaebusele ja OLAFi antud vastusele ning kõigile muudele asjakohastele dokumentidele.

(40) OLAFi määruse (EL) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: „Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas kohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite, ameti juurdlusprioriteetide ja juurdluste kestuse kohta. Neid arvamusi võib järelevalvekomitee esitada omal algatusel või peadirektori või institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku. [---]

Asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele antakse kolmanda lõigu kohaselt antud arvamuste koopia.“

(41) Institutsioonidevaheline arvamuste vahetus toimus 2. detsembril 2021.

(42) 2021. aasta jaanuarist detsembrini.

(43) Praegu on sekretariaadis, mida juhib sekretariaadi juhataja, seitse töötajat.