EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.7.2017 COM(2017) 356 final 2017/0147(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 teatavate kalapüügivõimaluste osas



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 on määratud 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. •Proportsionaalsus Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. •Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata. •Konsulteerimine sidusrühmadega Ettepanekus võetakse arvesse tagasisidet sidusrühmadelt, nõuandekomisjonidelt, liikmesriikide asutustelt, kalurite organisatsioonidelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepanek põhineb Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslikel nõuannetel. •Mõjuhinnang Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata. •Põhiõigused Ei kohaldata. 4.MÕJU EELARVELE Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet. 5.MUU TEAVE •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2017/127 järgmiselt. Huntahven Praegu on huntahvena püük keelatud, kuid piiratud arvule spetsiifiliste püügivahenditega püüdvatele laevadele kohaldatakse erandit. Erand hõlmab muu hulgas laevu, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük õngekonksude ja -nööridega või vainakkevõrkudega, tingimusel et nad jätkavad püüki sama liiki püügivahenditega. Kuna varasem püügikogus on seotud konkreetse laevaga, võib see põhjustada praktilisi probleeme laeva asendamisel käitaja poolt, kuna uuel laeval puuduks varasem püügikogus, mistõttu erand seda ei hõlmaks. Seetõttu tuleks täpsustada, et sellistel juhtudel võib püügiõiguse üle anda teisele laevale, suurendamata sellega nende liidu kalalaevade arvu, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsust. Kuna liikmesriigid kohaldavad sellise üleandmise puhul eri süsteeme, tuleks püügiõigus teisele laevale üle anda vastavalt liikmesriikide kehtivatele eeskirjadele. Tobiavarud

2017. aastal muutis ICES oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Mõned neist muudetud majandamispiirkondadest ei lange kokku liidu vetega Põhjameres. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. Sellele tuginedes on asjakohane tagada, et ELi kaluritel oleks võimalik kasutada majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarusid, laiendades majandamispiirkonna 2r kalapüügivõimalusi selliselt, et need hõlmaksid ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi. Kilu ICES esitab oma iga-aastase nõuande, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püüki Põhjameres ajavahemikul 1. juulist kuni 30. juunini. Seega on asjakohane lähtuda kilu lubatud kogupüügi määramisel nõuandeaastast. ICESi nõuande kohaselt ei tohiks kilu püük Põhjameres ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 ületada 170 387 tonni. Kilu püügi võimaluste määramisel tuleks lähtuda sellest. Vahemerel püütav mõõkkala 2016. aastal Portugalis Vilamouras peetud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) aastakoosolekul tegid ICCATi lepinguosalised riigid, koostööd tegevad mitteliikmesriigid, organisatsioonid ja kalapüügiettevõtjad (konventsiooniosalised) otsustava sammu, et tegeleda Vahemerel püütava mõõkkala muret tekitava olukorraga, võttes vastu 15-aastase varude taastamise kava (ICCATi soovitus [16-05]). Euroopa Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 2016. aasta detsembri kirjas, et ta hakkab ICCATi soovituse [16-05] sätet rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Lisaks kinnitas Euroopa Liit, et ta rakendab alates 2017. aastast ICCATi soovituse [16-05] punktis 11 osutatud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini. Soovituse [16-05] vastuvõtmisega määras ICCAT Vahemerel püütava mõõkkala lubatud kogupüügiks 10 500 tonni. Lubatud kogupüüki ei jaotatud aga ICCATi konventsiooniosalistele, mistõttu liidu osa ei olnud nõukogu määruse (EL) 2017/127 avaldamise ajal kindlaks määratud. ICCAT moodustas Vahemerel püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühma, mis määrab kindlaks ka konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja lubatud kogupüügi haldamise mehhanismi. 20.–22. veebruaril 2017 Madridis peetud töörühma kohtumisel jõudsid konventsiooniosalised kokkuleppele 2017. aasta kvoodi jaotamises ja saavutasid kompromissi 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamises. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni. On asjakohane võtta liidu osa üle ELi õigusesse ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid, tuginedes varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015, mida peeti usaldusväärseks. Harilik süvameregarneel 2017. aasta märtsis avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Pärast Norraga konsulteerimist otsustati, et Skagerrakis ELile jaotatav hariliku süvameregarneeli kvoot on 3 856 tonni. Seotud kaaspüük Nõukogu määrusega (EL) 2017/595, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (kalapüügivõimaluste määruse esimene muudatus) jäeti välja tabel hariliku soomuslesta ja lesta püügi võimaluste kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja joonealustest märkustest, milles seda nimetatakse seotud liigiks, mille kaaspüüki arvestati sama kvoodi alusel, mille suhtes kohaldati teatavat ülemmäära. 2017/0147 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 teatavate kalapüügivõimaluste osas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist: (1)Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 on määratud 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. (2)Erand, millega lubatakse huntahvenat püüda teatavat liiki püügivahenditega, on seotud nende vahendite abil püütud saagi varasemate andmetega, mistõttu tuleks täpsustada, et kõnealune õigus erandile säilib kalalaevade asendamisel, tagades seejuures, et erandiga hõlmatud laevade arv ja nende kogupüügivõimsus ei suurene. (3)2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. On asjakohane tagada, et ELi kaluritel oleks juurdepääs majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarudele. Majandamispiirkonna 2r jaoks kehtestatud kalapüügivõimalused peaksid seega hõlmama ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi. (4)27. märtsil 2017 avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja ICESi alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane määrata Skagerrakis liidule eraldatavaks hariliku süvameregarneeli kvoodiks 3 856 tonni ja muuta liidu kvoodi Norra süvikus. (5)ICESi 7. aprilli 2017. aasta nõuande kohaselt ei tohiks kilu (Sprattus sprattus) püük Põhjameres ajavahemikul 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 ületada 170 387 tonni. Kilu püügi võimaluste määramisel tuleks lähtuda sellest. (6)Nõukogu määrusega (EL) 2017/595 jäeti välja tabel hariliku soomuslesta (Limanda limanda) ja lesta (Platichthys flesus) püügi võimaluste kohta liidu vetes ICESi IIa rajoonis ja IV alapiirkonnas, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/127 IA lisas. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja määruse (EL) 2017/127 IA lisa joonealustest märkustest, milles osutatakse harilikule soomuslestale kui seotud kaaspüügi liigile. (7)2016. aastal peetud aastakoosolekul võttis Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) vastu soovituse 16-05, milles määras Vahemeres püütava mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüügiks 10 500 tonni; samuti moodustati Vahemeres püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühm, et määrata kindlaks konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja luua lubatud kogupüügi haldamise mehhanism. (8)Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 23. detsembri 2016. aasta kirjas, et ta hakkab ICCATi soovitust 16-05 rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Eelkõige kinnitas liit, et ta rakendab alates 2017. aastast ICCATi soovituse 16-05 punktis 11 osutatud Vahemeres püütava mõõkkalaga seotud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini. Seetõttu on asjakohane kehtestada selline keeluaeg tingimusena, mis on olemuslikult seotud Vahemeres püütava mõõkkala püügi võimaluste kehtestamise ja jaotamisega. (9)ICCATi soovituse 16-05 alusel moodustatud töörühm kohtus 20.–22. veebruaril 2017 ja tegi ettepaneku jaotamispõhimõteteks ning kompromissiks 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamiseks. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni. Seetõttu on asjakohane võtta liidu osa üle ELi õigusesse ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid. Jaotus tugineb varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015. (10)Määruses (EL) 2017/127 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. (11)Määrust (EL) 2017/127 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/127 muutmine 1.Artikli 9 lõike 2 kolmandale lõigule lisatakse järgmine lause: „Liidu kalalaeva asendamise korral võib püügiõiguse üle anda teisele laevale, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsus ei suurene.“ Määruse (EL) 2017/127 IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.