ET Euroopa Liidu Teataja C 265/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2015/C 265/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ ” (MRECH KAMPOT) / „POIVRE DE KAMPOT”

EÜ nr: KH-PGI-0005-01264 – 6.10.2014

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus(ed)

„ ” (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kambodža

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kampoti pipar ehk „ ” (päritolupiirkonna Khmeri keeles) ehk „Poivre de Kampot” (prantsuse keeles) viitab liigi Piper nigrum L. kahte sorti (Kamchay ja Lampong (või Belantoeung), mida kohapeal tuntakse ka vastavalt väikeselehelise pipra ja suurelehelise pipra sortidena) viljadele, mida kasvatatakse piirkonnas, mida on kirjeldatud punktis 4.

Sõltuvalt saagikoristuse ajast ja töötlusest tuntakse nelja liiki Kampoti pipart.

— Roheline pipar: piprataime toored viljad, mis koristatakse taimelt enne viljade küpsemist. Toodet võib turustada ja tarbida värskelt (kobaras) või soolatult või marineeritult (kas üksikute teradena või kobaras).

— Must pipar: saak koristatakse, kui rohelised viljad hakkavad muutuma kollaseks, ja kuivatatakse hiljem. Toode võib esineda teradena või jahvatatult.

— Punane pipar: täielikult valminud ja kuivatatud viljad. Toode esineb teradena.

— Valge pipar: saadakse punaste ehk valmis viljade leotamisel. Toode esineb teradena.

Tootele on omane tugev, kuid mitte põletavalt terav maitse, mis ei avaldu suus agressiivselt, vaid pigem järk-järgult. Lisaks teravale maitsele on tootele iseloomulik tugev aroom.

Pipraterad on ideaalse suuruse ja tihedusega.

Toote füüsikalised ja organoleptilised omadused on järgmised.

Liik Vorm Suurus ja tihedus Värv Lõhn Muud Must pipar Kuivatatud viljad ∅ ≥ 4 mm Tihedus ≥ 570 g/l Tumemustad, mustad, pruunikasmustad või hallikasmustad. — Teradel on keskmiselt terav lõhn. — Pärast jahvatamist on jahvatatud pipral väga terav ja kauapüsiv lõhn. Hälve (2): Pipraterade suuruse osas lubatud kõrvalekalle on kuni 5 % ja värvi osas lubatud kõrvalekalle on kuni 2 %. Kõrvalekalded, mis ei ole lubatud: — Taimejäägid — Tolm — Seened — Õiepõhja (3) osad üle 5 %. Jahvatatud pipar Pulber, mis koosneb terade imepisikestest tükkidest Tumehall mustade täppidega Punane pipar Kuivatatud viljad ∅ ≥ 4 mm Tihedus ≥ 570 g/l Pruunikaspunane või tumepunane Kõrvalekalded, mis ei ole lubatud: — Taimejäägid — Tolm — Seened — Õiepõhja osad üle 1 %. Valge pipar Kuivatatud viljad ∅ ≥ 3 mm Tihedus ≥ 600 g/l Hallikasvalge, väikeste kollaste või helepruunikate täppidega. Toode peab olema loomulikku värvi. Värvi muutmiseks ei tohi mingeid aineid lisada. Kõrvalekalded, mis ei ole lubatud: — Taimejäägid — Tolm — Seened Roheline pipar Toores piprakobar Kobaras peab olema vähemalt 10 tera. Terade suurus peab olema ∅ ≥ 3 mm. Tumeroheline — Rohelise piprataime aroom — Jahvatatud teradel puudub terav lõhn. — Jahvatamise ajal on lõhn väga terav, kuid see hajub kergesti. Kõrvalekalded, mis ei ole lubatud: — Taimejäägid — Tolm — Seened Terad või kobar, soolvees või marinaadis. Kobaras peab olema vähemalt 10 tera. Terade suurus peab olema ∅ ≥ 3 mm. Endiselt roheline. Ei tohi olla pruuniks tõmbunud.

Kirjeldatud toote eri liikidele omased tunnused on järgmised.

— Rohelisel pipral on värske tsitruseline maitse ja ta on vähem terav, kui kuivatatud sordid.

— Mustal pipral on sügavam ja tugevam maitse ning kergelt lillene varjund, mis viitab õitele, eukalüptile ja mündile. Maitse võib ulatuda õrnmagusast kuni väga teravani.

— Punane pipar on magusam ja vähem terav kui must pipar, kuid punase pipra maitse on ühtlasemalt jaotunud. Tal on tugev puuvilja meenutav lõhn.

— Valge pipra puhul on pärast leotamist terade väliskiht eemaldatud, see annab tootele teistsuguse maitse, millel on värske rohu ja laimi varjundid.

Toodet turustatakse kinnistes pakendites, mille materjal ja suurus on erinev ning mille märgistuse üksikasjad on esitatud punktis 3.6.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik järgnevalt nimetatud tootmisetapid peavad toimuma geograafilises piirkonnas:

— piprataimede kasvatamine;

— saagikoristus;

— terade kuivatamine (seda kasutatakse musta, punase ja valge pipra puhul);

— leotamine (kasutatakse ainult valge pipra puhul);

— terade sorteerimine;

— soolvee või äädikaga sissetegemine (kasutatakse ainult rohelise pipra puhul).

Sellest lähtuvalt peab värske rohelise pipra toode olema valmistatud asjaomases geograafilises piirkonnas.

Musta, punase, valge ning soolatud või marineeritud rohelise pipra toode peab olema toodetud ja töödeldud (leotatud või sisse tehtud) asjaomases geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote pakendil peab olema toote nimetus „ ” või „Poivre de Kampot”. Toote nimetusele võib lisada tõlke toote turustamisterritooriumi ametlikku keelde (nt „Kampot Pepper” inglise keelt kõnelevates riikides, „Kampoti pipar” Eestis). Tähemärgi suurus peab olema vähemalt sama suur, kui pakendil esitatud muu teksti suurim tähemärgi suurus. Väljend „Kaitstud geograafiline tähis” peab asetsema lähestikku nimetusega „ ” või „Poivre de Kampot”, millele võib olla lisatud tõlge.

Igal pakendil peab olema märgitud partiinumber (see aitab tagada toote jälgitavust).

Märgistusel tuleb hästi nähtavalt esitada järgmised tähistused:

— Ühine logo vastavas keeles: või

— Kambodža kaitstud geograafilise tähise riiklik logo (esitatud allpool).

Vabatahtlikult võib lisada ka teistes riikides või piirkondades kasutatava kaitstud geograafilise tähise logo (või muu sarnase), juhul kui nimetus „ ” / „Poivre de Kampot” on neis riikides või piirkondades käibel.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

— Kampong Trach, Dan Tong, Toeuk Chhou, Chhouk ja Kampoti linn, mis kõik asuvad Kampoti provintsis.

— Linnad Kep ja Damnak Chang Aeur, mis asuvad Kepi provintsis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos asjaomase toote maine ja kvaliteedi ning geograafilise päritolu vahel on olemas.

Maine

Kambodžas on pipratootmist mainitud juba dokumentides, mille 13. sajandil on kirja pannud Hiina uurija Tchéou Ta Kouan.

Samas haaras tõeline „piprapalavik” Kampoti provintsi alles 19. sajandi lõpul, mil saabusid Prantsuse kolonistid. Järgmise sajandi alguseks oli pipra tootmine Kampoti provintsis hoogustunud juba niivõrd, et ulatus 8 000 tonnini aastas. 20. sajandi keskpaigaks oli Kampoti pipra tootmine stabiliseerunud ja ulatus 3 000 tonnini aastas, samas oli tegemist kõrgekvaliteedilise tootega. Selleks ajaks oli Kambodža provintsi Kampoti nimi juba pipraga tugevasti seotud, toodet tunti eelkõige just Prantsusmaal, aga ka mujal Euroopas. Kampoti pipart hinnati kõrgelt tänu selle kvaliteedile, eelkõige just Prantsusmaa ja Euroopa tippkokkade hulgas.

Kampoti pipra ajalugu ja kuulsust on hästi kirjeldatud Luc Mogenet' raamatus „Kampot, miroir du Cambodge. Promenade historique, touristique et littéraire” (Editions YOU-FENG, Pariis, 2003). Autor jutustab selles raamatus piprakasvatusest, mis tõi 19. sajandi lõpus kaasa Kampoti provintsi õitsengu. 1920-tel aastatel toodi autori väitel peaaegu kogu Prantsusmaal tarbitav pipar sisse Indo-Hiina sellest piirkonnast.

19.–20. sajandil võib viiteid Kampoti pipra kohta leida mitmest tolle ajastu kirjutisest, näiteks „Paris-match” (nr 969–977 aastast 1967), „Connaissance des arts” (Societe Française de Promotion Artistique, no 189 aastast 1967), „Bulletin du comité des travaux historiques et scientifiques” ja „Bulletin de la Section de géographie” (Imprimerie nationale, 1915), raamat „Un hiver au Cambodge: chasses au tigre, à l'éléphant et au buffle sauvage” (Edgar Boulangier, Mame 1887), „Bulletin économique de l'Indochine” (vol. 6, 1903) jne.

Punaste khmeeride dramaatilisel võimuperioodil seiskus Kampoti pipra tootmine, riigis oli sõda. 20. sajandi lõpus, pärast 1998. aasta valimisi, taastus rahulikum ajajärk, pipratootmine taastati ja toode saavutas kiiresti oma varasema kuulsuse.

Kampoti ja Kepi provintsi pipratootjate perekonnad tulid tagasi esiisade maadele. Pipratootjate mitme generatsiooni järeltulijad harisid uuesti üles mahajäetud maad ja hakkasid esiisadelt päritud traditsioonilisi meetodeid järgides pipart kasvatama.

2010. aasta aprillis registreeriti Kampoti pipar ja ta sai Kambodža geograafilise tähise olles esimene kohalik toode, mis sai sellise staatuse.

Kampoti pipra tootmise uus algus uuel ajastul sai meediatähelepanu osaliseks, seda nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Mitmes toodetud dokumentaalklipis ülistati toote kvaliteeti, räägiti selle erilisusest. Neid klippe näidati kogu maailmas, näiteks BBC programmis „Rick Stein's Far Eastern Odyssey” (programm 1) ja Prantsuse TV kanali M6 programmi „Zone Interdite” raames näidatud dokumentaalfilmis „Nouveaux produits, nouvelles habitudes: révélations sur nos assiettes”, samuti pühendas TÉLÉRAME saate „Les petits plats du Grand Mékong” Kampoti pipra tutvustamisele jne.

Kampoti pipar on tänapäeval teada ja tuntud kui parima kvaliteediga toode ning seda propageeritakse paljudes turismi- ja toiduteatmikes, nt „Lonely Planet Cambodia” (Lonely Planet, Nick Ray, Greg Bloom. 2014), „Consumed: Food for a Finite Planet” (Sarah Elton. 2013), „Gordon's Great Escape Southeast Asia: 100 of my favourite Southeast Asian recipes” (Gordon Ramsay, 2011), „The Rough Guide to Cambodia” (Beverley Palmer, 2013) jne.

See kõik tõendab, et kirjeldatud tootel „ ” / „Poivre de Kampot” on geograafilisest päritolust tulenev maine.

Toote geograafilisest päritolust tulenev kvaliteet

Teisest küljest võib öelda, et toote eripära, tugev kuid mitte põletavalt terav maitse ja aroom on seotud piirkonna konkreetsete tingimuste ja kohalike tootmismeetoditega.

Pinnase hea veeläbilaskevõime ja suur sademete hulga keskmine on just sellised tingimused, mida on kõrge kvaliteediga pipra tootmisel vaja. Kampoti ja Kepi provintsi kliimat iseloomustavad tugevad ja regulaarsed vihmasajud, sajuperiood on pikem kui põuaperiood. Seega ei ole määratletud piirkonnas suur mitte üksnes keskmine sademete hulk (üle 2 000 mm aastas), vaid see on aasta lõikes ka hästi jaotunud ning mõjutab otseselt toote kvaliteeti, eelkõige selle aroomi ja ühtlaselt teravat maitset. Samuti võimaldab piirkonna topograafia seda, et enamik pipraistandusi asetsevad mäekülgedel (kõrgemal) või kõrgmäestiku jalamil, mis omakorda suurendab pinnase veeläbilaskevõimet.

Mis puutub inimfaktorisse, siis võib öelda, et määratletud piirkonna talupidajad kasutavad piprakasvatuses kahte spetsiifilist tehnikat.

— Piprataimed istutatakse tõstetud pinnasele ja istikute ümber kaevatakse veeläbilaskevõime suurendamiseks äravoolukanalid.

— Pidevalt lisatakse uut mulda.

Need tehnikad aitavad tagada pinnase hea veeläbilaskevõime ja toota pipart, millel on intensiivne aroom ja ühtlaselt terav maitse.

Teisalt aitab pidev uue mulla lisamine ja ka muude istutamis- ja kasvatamisvõtete (nt taimede laiem vahe, noorte taimede varjus hoidmine) kasutamine kaasa sellele, et toodetud pipar on hästi tihke ja paraja suurusega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://cambodiaip.gov.kh/TemplateTwo.aspx?parentId=34&menuid=74&childMasterMenuId=74&lang=en

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Suuruse ja värvi poolest mittevastavate terade protsent.

(3) Õiepõhjad on pipraterade anatoomilised osakesed. Tegemist on pisikese varrekesega, mis kasvab õie või vilja keskel. Õiepõhjad on sellised taimeosad, mis eemaldatakse saagikoristuse ajal, et saada puhtaid piprateri.