[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.3.2007

KOM(2007) 148 lõplik

2007. AASTA EELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 2 TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – komisjon

(esitanud komisjon)

2007. AASTA EELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 2 TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – komisjon

Võttes arvesse järgmist:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2007. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 2.

***

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1. Ungari: üleujutused 2006. aasta aprillis 4

2.2. Kreeka: Üleujutused 2006. aasta märtsis 5

2.3. Rahastamine 6

3. 2007. aasta teaduseelarve liigituse muutmine pärast seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmist 7

3.1. Uurimisprioriteedi „Turvalisus ja kosmos” eelarverea jagamine kahekseraldiseisvaks eelarvereaks 7

3.2. Uue allprogrammi loomine eriotstarbelise programmi „Suutlikkus:teaduspoliitika ühtne arendamine” raames 8

3.3. Maksete assigneeringute vähendamine 8

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 9

TULUDE KOONDARVESTUS JA TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA

III jao – Komisjon – tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Näide tulude koondarvestusest ja kulude ja tulude eelarvestusest on lisatud inglise keeles.

Sissejuhatus

Esialgne paranduseelarve projekt käsitleb kahte küsimust:

- ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine seoses Ungarit ja Kreekat 2006. aasta märtsis ja aprillis tabanud üleujutustega;

- 2007. aasta teaduseelarve struktuuri muutmine pärast seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmist.

Kuigi kulukohustuste assigneeringud suurenevad kokkuvõttes 24,4 miljoni euro võrra, ei muutu maksete assigneeringute kogutase.

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2006. aasta märtsis ja aprillis tabasid suurt osa Kesk-, Kagu- ja Lõuna-Euroopast tõsised üleujutused, mis põhjustasid mitmes riigis suuri kahjusid. Ungari ja Kreeka taotlesid ELi Solidaarsusfondist seoses üleujutustega finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.[2]

Komisjon on taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4.

Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

Ungari: üleujutused 2006. aasta aprillis

1. Avaldus esitati komisjonile 9. juunil 2006 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 3. aprillil 2006. Komisjoni talituste palvel andsid Ungari ametiasutused lisateavet, mis jõudis komisjonini 21. septembril 2006.

2. Tegu on loodusõnnetusega. Ungari ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 519 miljonit eurot. Et see summa on lävest (0,6 % Ungari rahvamajanduse kogutulust, mis on 459 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.[3]

3. Ungari ametiasutuste kohaselt mõjutas katastroof rohkem kui 1,5 miljonit inimest Doonau ja Tisza jõe valglate piirkonnas ja 8 komitaadis riigi 20st komitaadist. Ungari ametiasutused teatasid tõsistest kahjustustest infrastruktuurile, eriti vee-/heitveesüsteemidele (136 miljonit eurot), üleujutuste kaitsele (85 miljonit eurot), transpordile (93 miljonit eurot) ja põllumajandusele (61 miljonit eurot) ning kultuuripärandile ja mitmete loodusparkidele.

4. Ungari ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 335, 512 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Võrreldes muude katastroofidega, mille puhul Solidaarsusfondi on varem kasutatud, tundub kõnealune summa olevat ebatavaliselt suur, arvestades kogukahju (millest abi moodustab 64,4%) ning eriti kahju riigiomandile (millest abi moodustab 82%). Vaatamata sellele ja taotluse muudele vasturääkivustele seoses abikõlblike meetmete sisu ja maksumusega, on selge, et abikõlblike meetmete tegelik maksumus ületab igal juhul oluliselt võimalikku abisummat Solidaarsusfondist. Rakenduslepingus sätestatakse selgelt, milliseid meetme liike kavatsetakse rahastada fondi vahenditest.

5. Ungari ei kavatse kasutada üleujutustega seoses rahastamist teistest ühenduse vahenditest.

6. Ungari ametiasutused kinnitasid, et kindlustus ei kata punktis 4 nimetatud abikõlblikke meetmeid.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Ungari taotlus lugeda 2006. aasta aprilli ja mai üleujutused suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

Kreeka: Üleujutused 2006. aasta märtsis

7. Avaldus esitati komisjonile 22. mail 2006 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 13. märtsil 2006.Tegu on loodusõnnetusega. Kreeka ametiasutuste hinnangul oli kahjusumma 402 miljonit eurot. Kõnealune summa sisaldab aga ka kaudset majanduslikku kahju 30 miljonit eurot, mis oli põhjustatud majandustegevuse katkestusest ning mida ei saa arvesse võtta, kui hinnatakse katastroofi otsest kahju abi eraldamiseks Solidaarsusfondist. Otsene kogukahju, mida saab arvesse võtta, on 372 miljonit eurot. Tuleb märkida, et hinnanguline kogukahju summa sisaldab erakahjusid ainult osaliselt. Riigiomandi kahju osakaal (325 miljonit eurot) moodustab seega ligikaudu 87% kogukahjust. Tegelikkuses on kogukahju seega tõenäoliselt suurem kui esitatud summa.

8. Otsese kahju kogusumma 372 miljonit eurot on väiksem kui künnis, mida kohaldatakse Solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks suurõnnetuste korral (0,6% Kreeka rahvamajanduse kogutulust, st 1 004 miljonit eurot). Solidaarsusfondi vahendeid saab seetõttu kasutada vaid erandkorras, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus sätestatud tingimused.

9. Kreeka ametiasutused märkisid, et kõnealune katastroof mõjutas otseselt 11 haldusüksust, kus elab kokku 137 171 inimest, ja väiksemal määral ka Alexandroúpoli linna (43 000 elanikku). On tõestatud, et kõnealuses piirkonnas on enamik elanikest (ligikaudu 71%) kannatanud tõsiste tagajärgede all. See kehtib eriti Evrose jõe ääres elavate inimeste kohta.

10. Määruse nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 järgi abikõlblike, hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks on hinnatud 325 miljonit eurot. Kõnealused meetmed on seotud põhiliste infrastruktuuride ja kommunaalteenuste taastamise, kaitseinfrastruktuuride (muldvallid), ajutise majutamise, päästeteenistuse ning katastroofipiirkondade viivitamata puhastamisega.

11. Tõsised transpordivõrgu ja infrastruktuuri kahjustused piirkonnas halvasid piirkonna majandustegevuse. Ligikaudu 100 miljonit m² põllumaad jõe kallastel ujutati üle ja hukkus hinnanguliselt 2000 karilooma. Üleujutused hävitasid täielikult põllumajandussaadused ning üleujutatud piirkondade aeglane kuivenemine kaotas lootuse külvata uus saak. Põllumajandussaaduste puudumise tõttu ei olnud kohalikul tööstusel võimalik tegeleda põllumajandusliku, töötleva või kaubandusliku tegevusega piirkonnas, kus 90% elanike põhitegevus on põllumajandus. Evrose jõe ääres või lähedal asuvate haldusüksuste elanikke mõjutas otseselt jõe üleujutus ning transpordivõrgustike ja veevarustussüsteemide kahjustused. Niisutus- ja veevarustussüsteemi ulatuslikud kahjustused tõid endaga kaasa vajaduse jaotada mitmes haldusüksuses pudelivett ja selline olukord jätkus ka taotluse esitamise ajal. Veevarustussüsteemi parandamine, alternatiivsete ja üleujutusest reostamata puurkaevude tuvastamine ning uute allikate otsimine põhjustab kriitilise olukorra suurel maa-alal. Kulub üle ühe aasta enne, kui olukord normaliseerub. Lisaks sellele on märgitud, et viimase 50. aasta tõsiseimaks üleujutuseks peetud suurõnnetus mõjus majandustegevusele negatiivselt piirkonnas, mis oli juba kannatanud 2005. aasta üleujutuste tõttu. Õnnetuste kogumõju on märkimisväärset kahjustanud kohalik majanduse taastumisvõimet.

12. Kreeka märkis, et kahjusid ei rahastata ühenduse muudest vahenditest.

13. Kreeka on kinnitanud, et kindlustus ei kata abikõlblikke meetmeid kahjustuste kõrvaldamiseks.

Eespool loetletud põhjustel loetakse üleujutust määruse tähenduses erakordseks ning vastavaks määruse nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus sätestatud Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 miljardit eurot. 2007. aastaks ei ole määratletud sihtotstarbelisi vahendeid varasemate taotluste rahuldamiseks, mistõttu kogu 1 miljard eurot on kasutatav.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6% rahvamajanduse kogutulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui läveni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr abisummade määramiseks suurõnnetustele oli 2,5% kogu otsesest kahjust, kui see on künnisest väiksem, ning 6%, kui see ületab künnise. On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul.

Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb taotlejate esitatud teabel.

Komisjon teeb ettepaneku eraldada järgmised summad:

(eurodes) |

Otsene kahju | 2,5 % põhinev summa | 6% põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Ungari: Üleujutused 2006. aasta aprillis | 519 096 784 | 11 487 300 | 3 576 287 | 15 063 587 |

Kreeka: Üleujutused 2006. aasta märtsis | 372 261 099 | 9 306 527 | 0 | 9 306 527 |

Vahesumma | 24 370 114 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimasel kvartalil, nagu nõuab määruse nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

Kuid arvestades eelarvereal 02 04 01 "Turvalisuse- ja kosmosealane uurimistegevus" kirjendatud ülemääraseid maksete assigneeringuid, ei vajata täiendavaid vahendeid Ungarile ja Kreekale mõeldud ELi Solidaarsusfondi maksete rahastamiseks. Seega paigutatakse 24 miljonit eurot eelarverealt 02 04 01 ümber eelarvereale 13 06 01, et katta ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega seotud vajadusi (vt punkt 3.3).

2007. aasta teaduseelarve liigituse muutmine pärast seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmist

Seitsmenda raamprogrammi õiguslik alus võeti vastu 2006. aasta lõpus.[4] Vastuvõetud õiguslikus aluses sätestatud eelarve liigituse ja komisjoni 24. mai 2006. aasta muudetud ettepanekul mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[5] põhineva 2007. aasta eelarve liigituse vahel esineb teatavaid erinevusi. Põhilised muudatused, mis tuleks kaasata 2007. aasta eelarve liigitusse, on järgmised (vt ka I lisa).

Uurimisprioriteedi „Turvalisus ja kosmos” eelarverea jagamine kaheks eraldiseisvaks eelarvereaks

Tehakse ettepanek luua artikli 02 04 01 „Turvalisuse- ja kosmosealane uurimistegevus” raames kaks punkti: punkt 02 04 01 01 „Turvalisusealane uurimistegevus” ja punkt 02 04 01 02 „Kosmosealane uurimistegevus”. Kulukohustuste assigneeringud jaotuvad väljapakutud kahe uue punkti puhul samal viisil kui eelarves artiklile „Turvalisuse- ja kosmosealane uurimistegevus” eraldatud summa. Mõlema punkti summa arvutatakse seitsmenda raamprogrammi õiguslikus aluses kõnealusele kahele allprogrammile ettenähtud protsendi alusel.

Uue allprogrammi loomine eriotstarbelise programmi „Suutlikkus: teaduspoliitika ühtne arendamine” raames

Luuakse uus eelarverida 08 23 01 „Teaduspoliitika ühtne arendamine” ja tehakse ettepanek eraldada kõnealusele eelarvereale 7,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 2,7 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Vaatamata sellele ei taotleta täiendavat rahastamist, vaid assigneeringud arvatakse maha eelarverealt 08 16 01, mis vastab allprogrammile „Teadus ühiskonnas”. Selles peegeldub seadusandja lähenemisviis, mille tulemusena kõnealusele tegevusele ettenähtud vahendeid vähendatakse seitsmenda raamprogrammi jooksul 29 miljonit euro võrra , võrreldes komisjoni muudetud ettepanekuga, mis esitati 2006. aasta mais.

Maksete assigneeringute vähendamine

Tehakse ettepanek vähendada 24,4 miljoni euro võrra maksete assigneeringuid eelarvereal 02 04 01 „Turvalisuse- ja kosmosealase uurimistegevus”. Nimetatud maksete assigneeringud paigutatakse ümber eelarvereale 13 06 01 seoses ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega. Eelarverea "Turvalisuse- ja kosmosealase uurimistegevus” raames toimuva tegevuse rahastamiseks vajatakse esialgu arvatust vähem maksete assigneeringuid, sest seitsmenda raamprogrammi õigusliku aluse vastuvõtmine hilines. Arvestades aega, mis kulub teadustöö konkursikutse avaldamisest lepingute sõlmimiseni, makstakse 2007. aastal välja oodatust väiksem summa ja osa eelmaksetest lükatakse edasi 2008. aastasse.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsperspektiivi rubriik/alamrubriik | 2007. aasta finantsraamistik | 2007. aasta eelarve + 2007. aasta esimene paranduseelarve | EPEP 2/2007 | 2007. aasta eelarve, PE 1 ja EPEP 2 |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 071 164 511 | |-24 370 114 |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | Vahesumma | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 861 430 319 | | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | Varu[6]

| | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Vahesumma | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Varu | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3b. Kodakondsus | 636 000 000 | |623 233 000 |703 902 652 |24 370 114 |24 370 114 |647 603 114 |728 272 766 | | Vahesumma | 1 273 000 000 | |1 247 066 000 | 1 177 585 652 | | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | Varu[7]

| | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. EL RAHVUSVAHELISE PARTNERINA[8]

|6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Varu | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. HALDUS[9]

|7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | Varu | | | 172 635 970 | | | | 172 635 970 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Varu | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOKKU | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 551 098 233 | 115 497 218 621 |24 370 114 |0 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | | Varu | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1995/2006, ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

[2] Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002).

[3] Tuleb märkida, et hinnanguline kogukahju summa sisaldab eraomandi kahjusid ainult osaliselt. Riigiomandi kahju osakaal (409 miljonit eurot) moodustab seega ligikaudu 80% kogukahjust. Ungari ametiasutused on siiski väitnud, et eraomandi kahjudele ei ole veel antud täielikku hinnangut. Tegelikkuses on kogukahju seega tõenäoliselt suurem kui esitatud summa.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006).

[5] KOM(2005) 119 lõplik.

[6] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud rubriigi 1a varu arvutamisel.

[7] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[8] 4. rubriigi 2007. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (234,5 miljonit eurot).

[9] 5. rubriigis ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses (1) nimetatud 76 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.