Brüssel 14.03.2005

KOM(2005) 86 lõplik

2005/0014 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega käsitletakse Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98

(KOMISJONI ESITATUD)

SELETUSKIRI

Nõukogu määrusega 88/98 võetakse kokku kehtivad tehnilised meetmed, mis on ette nähtud ühenduse vete kalavarude kaitseks Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis. Tehniliste meetmetega määratletakse võrgusilma suurus ja muud kalapüügivahendite ehitusega seotud aspektid, ajavahemikud ja geograafilised alad, mille piires määratletud püügitehnikad on keelatud või piiratud, ning lossitavate vee-elusressursside alammõõdu.

Ühendus on lepingupartneriks rahvusvahelisele Läänemere kalanduskomisjonile, kes kehtestab Läänemere kalavarude kaitse ja majandamise eeskirjad. Läänemere kalanduskomisjon soovitab igaks aastaks maksimaalse püügilimiidi, samuti teatavad tehnilised meetmed, et tagada Läänemere kalavarude kaitse ja nende vastutustundlik kasutamine. Ühendus on kohustatud rakendama Läänemere kalanduskomisjoni soovitatud meetmeid, niivõrd kui need on ühenduses vastuvõetavad. Tehnilisi meetmeid on rakendatud vastavalt nõukogu määrusele 88/98. Siiski rakendatakse mitmeid praegu kehtivaid Läänemere kalanduskomisjoni soovitusi tehniliste meetmete kohta pigem iga-aastaste lubatud kogupüügi ja kvoodimääruste raames kui nõukogu määruse 88/98 muudatustest lähtudes. Seepärast on asjakohane koondada kõik selle valdkonna tehnilisi meetmeid käsitlevad vastavad sätted ühte määrusesse, mille puhul võetakse arvesse ka eeskirjade arengut viimastel aastatel.

Lisaks on 2003. aasta ühinemisaktis sätestatud, et nõukogu määruse 88/98 muutmisega enne ühinemiskuupäeva kehtestatakse Liivi lahel püügikoormuse piirangute erikord.

Kõik läbivaadatud tehnilised meetmed on vaja koondada ühtseks paketiks.

Lisaks on nõukogu määruse 88/98 kohaldamisel ilmnenud teatavaid puudujääke, mille tagajärjeks on kohaldamis- ja jõustamisprobleemid. Seoses sellega esitab komisjon nende puuduste kõrvaldamiseks käesolevas ettepanekus mitmeid tingimusi, määratledes eelkõige kindlaks eri võrgusilma suuruste ja geograafiliste piirkondade suhtes kohaldatavad sihtliigid ja saagi normprotsendid teatavate püünistega kalastamisel. Komisjon lähtus sellest, et kavandatavad lisatingimused oleksid võimaluse korral kooskõlas väljaspool Läänemerd tehniliste meetmete suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktides sätestatud vastavate tingimustega.

Seoses ühenduse laienemisega 1. mail 2004. aastal on mõistlik rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon laiali saata ning asendada see kahepoolse koostööga Venemaa Föderatsiooniga, kes on Läänemere piirkonnas ainuke ühendusse mitte kuuluv rannikuriik. Eelnevast lähtudes ei ole Läänemere kalanduskomisjoni otsused ühendusele enam siduvad, kui ühendus töötab Läänemere jaoks välja oma tehnilised meetmed. Kuna mitmed olemasolevad sätted on tarbetult üksikasjalikud ja/või ei ole sobivad kalavarude kaitseks, püüdis komisjon oma ettepanekus lihtsustada eeskirju nii palju kui võimalik, ning ei pidanud vajalikuks järgida olemasolevaid Läänemere kalanduskomisjoni eeskirju.

Alles jäeti kõik muud nõukogu määruses 88/98 sätestatud asjakohased tingimused.

Samuti on nõukogu määruses 1434/98 sätestatud muuks tööstuslikuks otstarbeks kui otsetarbimiseks ettenähtud heeringa lossimise eeskirjad. Seadusandluse lihtsustamiseks teeb komisjon ettepaneku asendada nõukogu määruse 1434/98 Läänemerega seotud asjakohased sätted sortimata lossitud saagi kohta kehtestatud üldiste sätetega.

Käesoleva ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse nõukogu määrus 88/98 kehtetuks ning nõukogu määruse 1434/98 Läänemerd käsitlevad sätted jäetakse välja.

2005/0014 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega käsitletakse Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

Vastavalt nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta[3] artiklitele 2 ja 4 kavatseb nõukogu, arvestades olemasolevate teaduslike, tehniliste ja majanduslike soovitustega, sätestada ühenduse meetmed, mis tagavad vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Sel eesmärgil võib nõukogu vastu võtta tehnilised meetmed, et piirata kalastussuremust ja kalapüügi mõju keskkonnale.

Ühenduse liitumine Läänemere ja Beltide (Taani väinad) kalapüügi ja elusressursside säilitamise konventsiooniga, mida muudeti konventsiooni (edaspidi “Gdanski konventsioon”) osalisriikide esindajate konverentsi protokolliga, kiideti heaks nõukogu määrusega 83/414/EMÜ.[4]

Gdanski konventsiooni alusel loodud rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon on pärast asutamist vastu võtnud rea Läänemere kalavarude kaitse- ja majandamismeetmeid. Nendes antakse lepinguosalistele soovitusi teatavate tehniliste meetmete muutmiseks.

Ühendusel oleks asjakohane kõnealused soovitused ellu viia. Kuna rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon võidakse asendada kahepoolse koostööga Venemaa Föderatsiooniga, peaks ühendus kõnealuste soovituste range järgimise asemel pigem kehtestama ühenduse vetes üldiste ja järjepidevate tehniliste meetmete süsteemi, mis põhineb olemasolevatel eeskirjadel. Mõnel juhul, kui olemasolevad eeskirjad on kas liiga üksikasjalikud ja/või ei ole kalavarude kaitse seisukohalt põhjendatud, tuleb neid lihtsustada.

Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 88/98 on sätestatud teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks. [5]

Määruse (EÜ) nr 88/98 kohaldamisel ilmnesid teatavad puudujäägid, mille tagajärjeks olid kohaldamis- ja jõustamisprobleemid, mille kõrvaldamiseks tuleks eelkõige määratleda eri võrgusilma suuruste ja geograafiliste alade puhul kehtivad sihtliigid ja saagi normprotsendid teatavate püünistega kalastamisel.

Seoses sellega tuleb määratleda sihtliigi ja teiste liikide saagi normprotsentide arvutamisviis.

Liikide alammõõt peaks vastama kõnealuse liigi puhul kasutatava püünise võrgusilma suuruse selektiivsusele.

Liivi laht on unikaalne ja tundliku ökosüsteemiga veekogu, mis vajab oma kalavarude kaitseks ja kalapüügist tingitud keskkonnamõjude vähendamiseks erimeetmeid. Ühinemisakti artikliga 21, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemistingimusi, ning samuti Euroopa Liidu asutamislepingute muudatustega[6] on ette nähtud, et nõukogu peab enne ühinemiskuupäeva muutma määrust (EÜ) nr 88/98, et võtta vastu Liivi lahte käsitlevad vajalikud kaitsemeetmed.

Kalapüügi kontrollimiseks tuleks Liivi lahes kehtestada püügiload vastavalt nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted.[7]

Teadusinfost ilmneb, et tursa puhul on veetavad selektiivaknata püünised väiksema selektiivsusega kui BACOMA tüüpi selektiivaknaga püünised. Seetõttu on kohane mitte lubada ühenduse vetes ja ühenduse laevadel kasutada BACOMA tüüpi selektiivaknata veetavaid püüniseid, kui sihtliigiks on tursk.

Nõukogu 29. juuni 1998. aasta määruses (EÜ) nr 1434/98 on sätestatud tingimused, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui otsetarbimiseks.[8]

Määruse (EÜ) nr 1434/98 keeruliste eeskirjade lihtsustamiseks tuleks selle määruse Läänemerd käsitlevad sätted asendada sortimata lossitud saagi kohta kehtestatud üldsätetega ja viia need üle käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1434/98 tuleks vastavalt muuta.

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[9]

Käesoleva määruse lisade muudatused tuleks vastu võtta vastavalt otsusele nr 1999/468/EÜ.

Eeskirjades tehtavate muudatuste arvu ja ulatuse tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 88/98 tühistada ja asendada uue tekstiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse kalapüügi ja lossimisega seotud tehnilised kaitsemeetmed liikmesriikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, mis asuvad I lisas osutatud geograafilistes piirkondades.

Artikkel 2 Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel on:

a) aktiivpüünised – püünised, mida kalapüügi ajal liigutatakse, sealhulgas teatavad veetavad püünised ja haardnoodad;

b) traal – laeva peamootori poolt veetav püünis, mis koosneb tagant noodapäraga suletud koonuse- või püramiidikujulisest kerest (traali kere) ja mida võib laiendada traali suu kohal tiibade abil või paigaldada jäiga raami külge. Horisontaalavaus tehakse kas traallaudadest või eri suuruse ja kujuga taladest või raamidest. Sellist noota võib vedada kas mööda põhja (põhjatraalnoot) või eri sügavustes (pelaagiline traalnoot);

c) ankurdatud põhjanoot – kahe pika trossiga (noodatrossid) juhitav veetav haardnoot, mis tänu oma konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Püünis, mis oma kujult ja suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja kotist (noodapärast);

d) tragid – eri kuju ja suurusega raamile monteeritud võrk- või metallkorvid, mille alumises osas asetseb kraap, mõnikord hammastega;

e) seinnoot – haardnoot, mille põhjaosa on kinni tõmmatud kokkuveotrossiga, mis läheb läbi põhjatrossil olevate rõngaste, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda;

f) piimtraal – traalnoot, mis koosneb avatud horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja;

g) kaitsekott – silindrikujuline võrgutükk, mis ümbritseb täielikult traalnooda pära ja pärapikendit; võib olla valmistatud noodapära või pärapikendiga samast või raskemast materjalist;

h) skväär – võrgutükk, mis on kinnitatud traali siseküljele nii, et see võimaldab saagil pääseda traali esiosast tagaossa, kuid piirab saagi tagasipääsu;

i) passiivpüünis – mistahes püünised, mida pole vaja vedada, näiteks seisevvõrgud, nakkevõrgud, abarad, ankurdatud ujuvvõrgud, triivvõrgud, põhja asetatud seisevvõrgud, ankurdatud õngejadad, triivivad õngejadad; võrgud võivad olla varustatud ülemiste, alumiste ja ühendustrossidega ning ankurdamis-, ujuv- ja navigatsiooniseadmetega;

j) seisevvõrk ja nakkevõrk – püügivahendid, mis koosnevad ühest võrgutükist ja mida hoitakse vees ujukite ja raskustega vertikaalasendis; püüdmine seisneb selles, et vee-elusorganismid takerduvad võrkudesse; vastavalt ballastile ja ujuvusele võib nende võrkudega püüda veepinnalt kuni põhjani (ankurdatud ujuvvõrk ja triivvõrk) või põhja lähedal (põhja asetatud seisevvõrk);

k) abarad – kinnitatud püügivahendid, mis koosnevad vähemalt kahest ühendatult ja samasuunaliselt ühe selise külge riputatud võrgust ja on mere põhja kinnitatud või selliseks kinnitamiseks sobivad;

l) ankurdatud ujuvvõrk – mere põhja kinnitatud või kinnitamiseks sobiv võrk, mis võib ulatuda kuni veepinnani;

m) triivvõrk – seisev- või nakkevõrk, mida hoiavad veepinnal või teatud sügavusel allpool veepinda ujukid, mis triivivad vabalt hoovuste mõjul või kinnitatuna paadi taha; võivad olla varustatud ankrute või muude ujukitega, mille eesmärk on hoida võrk stabiilsena ja/või piirata selle triivimist;

n) põhja asetatud seisevvõrk – mere põhja kinnitatud või kinnitamiseks sobiv seisevvõrk, mis hoiab püügivahendit mere põhjas paigal;

o) õngejada – mitu omavahel ühendatud põhjas asetsevat või triivivat õngeliini, iga liin on varustatud hulga söödastatud konksudega;

p) veesoleku aeg – tähendab ajavahemikku alates võrkude esimesest vettelaskmisest kuni ajani, mil võrgud on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud;

q) ruudukujuliste silmadega võrk – võrgukonstruktsioon, mille võrgusilmade osad sirgjoonelised read on võrgu pikiteljega paralleelsed ja osad sellega risti;

r) noodapära – silindri- või koonusetaoline traali tagumine osa;

s) kaitsekott – silindrikujuline võrgutükk, mis ümbritseb traali noodapära ja mida võib aegajalt noodapärale paigaldada; võrk peab olema sama pikk ja lai kui noodapära osa, kuhu see paigaldatakse;

t) tagaristpine – tagumine ristpine, kui see on kinnitatud kõige rohkem 2 meetri kaugusele gaitani silmadest, mõõtes seda vahemaad võrgusilmi pikisuunas venitades;

u) sulgurtropp – köis, mis ümbritseb ringjoones lõdvalt noodapära või kaitsekotti, juhul kui see olemas on, ja mis on kinnitatud selle külge silmuste või rõngaste abil;

v) noodapära poi – ujuv ese, mida kasutatakse võrgu püstihoidmiseks või võrgu asukoha märgistamiseks;

w) poi köis – köis, millega noodapära poi ühendatakse püügivahendi selle osa külge, mida soovitakse toetada või märgistada.

II PEATÜKKVÕRGUD JA NENDE KASUTAMISTINGIMUSED

I JAGUAKTIIVPÜÜNIS

ARTIKKEL 3 SIHTLIIGID JA VÄIKSEIM VÕRGUSILMA SUURUS

1. I lisas loetletud alarajoonides lubatavad võrgusilma suurused iga sihtliigi jaoks on määratletud II lisas.

Sihtliikide minimaalne protsent pardal hoitavatest vee-elusressurssidest iga geograafilise alarajooni ja võrgusilma suuruse jaoks sätestatakse samuti II lisas.

2. Tragide suhtes ei kohaldata lõigete 1 ja 2 sätteid. Kui kalastusreisi ajal hoitakse pardal tragisid on keelatud püüda ja hoida pardal ning lossida mis tahes koguses veeorganisme, v.a juhul, kui vähemalt 95% nende eluskaalust moodustavad molluskid.

Artikkel 4Sihtliikide protsentide arvutamine

1. II lisas osutatud sihtliikide protsendimäärad arvutatakse suhtarvudena II lisas loetletud liikide eluskaalust:

a) mida hoitakse pardal pärast sortimist või

b) mis on maale lossitud.

2. Sihtliikide ja muude liikide protsendimäära saamiseks liidetakse kõigi II lisas loetletud pardal hoitavate sihtliikide ja muude liikide kogused kokku.

3. Need kogused võetakse arvesse siis, kui arvutatakse sihtliikide protsendimäärad kalalaevadele, millelt on II lisas loetletud liikide kogused ümber laaditud.

4. Sihtliikide protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal.

5. Sortimata lossitud koguste korral peavad liikmesriigid tagama, et liikide kaupa lossitud kogused on arvestatud valikproovide põhjal.

Artikkel 5Püüniste ehitus

1. Võrgu üheski osas ei tohi kasutada seadmeid, mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2. Erandina lõikest 1 on lubatud igasuguse traali, põhjanooda või samalaadse võrgu pära alumise osa välispoolele kinnitada võrgulina, võrk või muu materjal, mis takistab või vähendab kulumist. Seda materjali võib kinnitada ainult noodapära eesmistele ja külgmistele servadele.

3. Erandina lõikest 1 on lubatud alla 90 mm võrgusilmaga traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püünistega kalastamisel kinnitada noodapära välisküljele või pärapikendile kaitsekott. Kaitsekoti silmasuurus peab olema vähemalt kaks korda nii suur kui noodapära silmasuurus, kuid selle väikseim silmasuurus tohib olla kuni 80 mm.

Kaitsekott võib olla kinnitatud:

a) noodapära eesmisele küljele;

b) noodapära tagumisele küljele.

Kaitsekott võib olla õmmeldud

a) ringikujuliselt noodapärale ja pärapikendile ühe silmarea külge;

b) noodapärale pikisuunaliselt ühe silmarea külge.

4. Erandina lõikest 1 on lubatud aktiivpüüniste puhul kasutada noodapära silmasuurusest väiksema silmasuurusega sirmi ehk skvääri, mis ei lase kalal püünisest väljuda. Skvääri võib kinnitada kas noodapära sisse või esiosale. Kaugus skvääri eesmise kinnituspunkti ja noodapära kõige päramise osa vahel peab võrduma vähemalt kolmekordse skvääri pikkusega.

Artikkel 6Keelatud erikonstruktsioonid

Kasutada ei tohi:

a) noodapära, mille mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu samasuuruste võrgusilmade arv kasvab eestpoolt tahapoole;

b) võrgupikendust, mille mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu võrgusilmade arv, küljeõmbluste võrgusilmad välja arvatud, on väiksem kui noodapära esiotsa ümbermõõdu suurim võrgusilmade arv, küljeõmbluste võrgusilmad välja arvatud.

c) võrku, mille võrgusilmade arv on 32 mm või üle selle ning mille võrgusilm ei ole nelinurkne;

d) võrgumaterjali, kus esineb nelinurkseid võrgusilmi, mille servad erinevad teineteisest üle 10% või vähemalt 2 mm võrra;

e) põhjavõrku, mille külge on mis tahes viisil kinnitatud noodapära, välja arvatud juhul, kui see on võrgu eesosa külge õmmeldud;

f) noodapära koos võrgupikendusega, mille väljavenitatud kogupikkus ületab 36 meetrit, võrkude puhul, mille silma suurus on üle 89 mm;

g) noodapära või võrgupikendust või ruudukujuliste silmadega selektiivakent, millest ükski ei ole valmistatud üksnes üht tüüpi võrgumaterjalist;

h) noodapära ja/või võrgupikendust, mis koosnevad rohkem kui ühest võrgumaterjali tükist, nii et noodapära ülemise poole ja võrgupikenduse väljavenitatud lineaarsed mõõtmed ei ole võrdsed alumise poole väljavenitatud lineaarsete mõõtmetega.

Artikkel 7Keelatud piirkonnad

Aktiivpüünistega püüdmine on kogu aasta jooksul keelatud geograafilistes piirkondades, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:

54˚ 23´ N, 14˚ 35´ E

54˚ 21´ N, 14˚ 40´ E

54˚ 17´ N, 14˚ 33´ E

54˚ 07´ N, 14˚ 25´ E

54˚ 10´ N, 14˚ 21´ E

54˚ 14´ N, 14˚ 25´ E

54˚ 17´ N, 14˚ 17´ E

54˚ 24´ N, 14˚ 11´ E

54˚ 27´ N, 14˚ 25´ E

54˚ 23´ N, 14˚ 35´ E

II JAGUPASSIIVPÜÜNIS

ARTIKKEL 8 SIHTLIIGID JA VÄIKSEIM VÕRGUSILMA SUURUS

1. I lisas märgitud alarajoonides lubatavad võrgusilma suurused iga sihtliigi jaoks määratakse kindlaks III lisas.

Sihtliikide minimaalne protsent pardal hoitavatest vee-elusressurssidest iga geograafilise alarajooni ja iga võrgusilma suuruse kohta sätestatakse samuti III lisas.

2. Alarajooni piires on keelatud hoida pardal või kasutada seisevvõrke, nakkevõrke ja abaraid, mille võrgusilma suurus on väiksem III lisas toodud suurustest.

Siiski vastab abarate puhul võrgu suurimate võrgusilmadega osa ühele III lisas sätestatud kategooriale. Väikeste võrgusilmadega võrguosa võrgusilma suurus peab olema alla 16 mm.

3. Iga püügireisi puhul on lossimine keelatud juhul, kui I lisas loetletud alarajoonidest püütud ja pardal hoitav saak ei vasta III lisas sätestatud vastavatele tingimustele.

Artikkel 9Sihtliikide protsentide arvutamine

1. III lisas osutatud sihtliikide protsendimäärad arvutatakse suhtarvudena III lisas loetletud liikide eluskaalust:

a) mida hoitakse pardal pärast sortimist või

b) mis on maale lossitud.

2. Sihtliikide ja muude liikide protsendimäära saamiseks liidetakse kõigi III lisas loetletud pardal hoitavate sihtliikide ja muude liikide kogused kokku.

3. Need kogused võetakse arvesse siis, kui arvutatakse sihtliikide protsendimäärad kalalaevadele, millelt on III lisas loetletud liikide kogused ümber laaditud.

4. Sihtliikide protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal.

5. Sortimata lossitud koguste korral peavad liikmesriigid tagama, et liikide kaupa lossitud kogused on arvestatud valikproovide põhjal.

Artikkel 10Mõõtmed ja veesoleku aeg

1. Seisevvõrkude ja triivvõrkudega püügi puhul on keelatud korraga kasutusele võtta üle 600 võrgu ühe laeva kohta, kui iga võrgu pikkus mõõdetuna püünise ülemisest selisest on kuni 35 meetrit. Lisaks kalastamisel lubatud võrkude hulgale võib laeval olla kuni 100 varuvõrku.

2. Põhja asetatud seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega püügi puhul on keelatud korraga kasutusele võtta üle 12 km võrku ühe laeva kohta, mille kogupikkus on kuni 12 m, ning üle 24 km võrku ühe laeva kohta, mille kogupikkus on üle 12 m.

3. Lõigus 3 märgitud veesoleku aeg ei tohi olla üle 48 tunni.

Artikkel 11Eraldusmärgid

Poide või muude eraldusmärkidega märgistamata triiv- või seisevpüüniste kasutamine on keelatud.

Artikkel 12Triivvõrkude suhtes kohaldatavad piirangud

1. Alates 1. jaanuarist 2008 on keelatud triivvõrke pardal hoida või neid kalapüügil kasutada.

2. 2006. ja 2007. aastal võib triivvõrke laeva pardal hoida või neid kalapüügil kasutada lipuliikmesriigi pädevate asutuste vastava loa korral.

3. 2006. ja 2007. aastal ei tohi laevade arv, millel liikmesriigid lubavad triivvõrke pardal hoida või neid kalapüügil kasutada, ületada vastavalt 40% või 20% kalalaevadest, mis kasutasid triivvõrke ajavahemikul 2001–2003.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile iga aasta 30. aprilliks nende laevade nimekirja, millel on lubatud kala püüda triivvõrkude abil.

Artikkel 13Triivvõrkude kasutamise tingimused

1. Triivvõrkude kasutamisel tuleb võrgu kummassegi otsa kinnitada radarreflektoritega ankurdamata poid, et võrgu asukoha saaks igal ajal kindlaks teha. Poid peavad olema alaliselt tähistatud selle laeva registreerimistähe või -tähtede ja -numbritega, millele nad kuuluvad.

2. Triivvõrke kasutava kalalaeva kapten peab logiraamatut, kuhu ta märgib iga päev järgmised andmed:

a) pardal olevate võrkude kogupikkus;

b) igal püügikorral kasutatud võrkude kogupikkus;

c) vaalaliste kaaspüügi kogus;

d) sellise püügi kuupäev ja asukoht.

3. Kõigi triivvõrke kasutatavate laevade pardal peab olema artikli 12 lõikes 2 osutatud luba.

III JAGU ÜLDSÄTTED VÕRKUDE JA NENDE KASUTAMISE KOHTA

ARTIKKEL 14 SILMASUURUSE JA VÕRGUNIIDI JÄMEDUSE MÄÄRAMINE

Kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse määramise tehnilised eeskirjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 täpsustatud korras.[10]

Artikkel 15Saagi normprotsentide saamine

1. II ja III lisas sätestatud protsendimääri ületavad püütud vee-elusressursside kogused lastakse enne randumist merre tagasi.

2. Olenemata lõigust 1, kui laev lahkub mis tahes I lisas loetletud alarajoonist, peab kõnealusest geograafilises piirkonnas püügireisi ajal varem püütud ja pardal hoitavate sihtliikide miinimumprotsendid, nagu need on sätestatud II ja III lisas, saavutama kahe tunni jooksul.

Artikkel 16Püüniste kasutamise tingimused

1. Püünised, mida teatavas geograafilises piirkonnas või teatava aja jooksul võib mitte vaja minna, tuleb pardal stoovida viisil, mis ei võimalda nende kasutamist keelu all olevas piirkonnas või keelu ajal. Varupüünised stoovitakse eraldi ning viisil, mis ei võimalda nende kasutamist.

2. Kasutamiseks mitte valmis olevatena käsitatakse:

a) aktiivpüünised, kui:

i) traallauad on tugevasti kinnitatud umbreelingu või traallookade sise- või välisküljele,

ii) traalivaierid või vaierid on traallaudade või raskuste küljest lahti võetud;

b) passiivpüüniseid, mille sihtliigiks on lõhe, kui:

i) võrgud on stoovitud kaitsekanga alla,

ii) nöörid ja konksud on suletud kastides;

c) seinnootasid, kui pea- või alumine vaier on nooda küljest lahti võetud.

3. Kui kasutatakse püünist, mille sihtliigiks vastavalt II ja III lisale on tursk (Gadus morhua) , ei tohi erandina lõikest 1 hoida laeva pardal teist tüüpi püüniseid.

III PEATÜKKKALADE ALAMMÕÕT LOSSIMISEL

Artikkel 17Kala mõõtmine

1. Kala käsitatakse alamõõdulisena, kui see on väiksem kui IV lisas asjakohaste kalaliikide ja asjakohaste geograafiliste piirkondade suhtes kehtestatud alammõõt.

2. Kala suurust mõõdetakse ninamiku tipust (suu suletud) kuni sabauime lõpuni.

Artikkel 18Alamõõduliste kalade pardal hoidmine

1. Alamõõdulisi kalu ei tohi pardale jätta ega ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid tuleb viivitamata merre tagasi lasta.

2. Lõiget 1 ei kohaldata kalade suhtes, mida II lisas ei ole määratletud alla 16 millimeetrise või 16–31 millimeetrise võrgusilmakategooria sihtliikidena ja mis on püütud aktiivpüünisega, mille võrgusilma suurus on alla 32 millimeetri, tingimusel et kõnealuseid kalu ei sordita, müüda, esitleta ega pakuta müügiks inimtoiduks kasutamiseks.

IV PEATÜKKTEATAVATE PIIRKONDADE VÕI VEE-ELUSORGANISMIDEGA SEOTUD PIIRANGUD

Artikkel 19Bornholmi süviku püügikeeld

Püük on keelatud 15. maist kuni 31. augustini 2004 Bornholmi süvamerepiirkonnas, mis on määratletud järgmisi koordinaate ühendavate joontega:

– 55° 30' põhjalaiust, 15° 30' idapikkust.

– 55° 30' põhjalaiust, 16° 30' idapikkust.

– 55° 00' põhjalaiust, 16° 30' idapikkust.

– 55° 00' põhjalaiust, 16° 00' idapikkust.

– 55° 15' põhjalaiust, 16° 00' idapikkust.

– 55° 15' põhjalaiust, 15° 30' idapikkust.

– 55° 30' põhjalaiust, 15° 30' idapikkust.

Artikkel 20Tursapüügipiirangud

Tursa hoidmine pardal on keelatud 15. juunist kuni 15. augustini.

Artikkel 21Lestapüügipiirangud

1. Laeva pardal on keelatud hoida allpool loetletud vetes ning ajavahemike jooksul püütud järgmisi kalaliike:

Liigid | Geograafiline piirkond | Ajavahemik |

Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 22–32 | 1. veebruarist kuni 15. maini |

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | Alarajoonid 22–32 | 1. veebruarist kuni 15. maini |

Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 22–32 | 1. juunist kuni 31. juulini |

Sile kammeljas (Scophtalmus rhombus) | Alarajoonid 22–32 | 1. juunist kuni 31. juulini |

2. Erandina lõikest 1 võib kõnealuses lõikes märgitud keeluaegadel tursapüügil saadud jõelesta ja Atlandi merilesta kaaspüüki pardale jätta koguses, mis moodustab 10% laeval oleva kogu tursa kogusaagi eluskaalust, kui kasutatakse püünist, mille sihtliigiks vastavalt II ja III lisale on tursk.

Artikkel 22Lõhe ja meriforelli püügipiirangud

1. Pardal on keelatud hoida lõhet (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) :

a) alates 1. juunist kuni 15. septembrini alarajoonide 22–31 vetes,

b) alates 15. juunist kuni 30. septembrini alarajooni 32 vetes.

2. Püügikeelu ajal ulatub keeluala neli meremiili lähtejoontest väljapoole.

Artikkel 23Angerjapüügipiirangud

Laeva pardal on kogu aasta keelatud hoida mis tahes aktiivpüünisega püütud angerjat.

V PEATÜKKERIMEETMED LIIVI LAHE KOHTA

Artikkel 24Vete piiritlemine

Käesoleva määruse kohaldamisel piirneb Liivi laht:

a) läänes joonega, mille koordinaadid on 57° 34.1234', 21° 42.9574' E kuni 57° 57.4760' N, 21° 58.2789' E, sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega; ning

b) põhjas joonega, mille koordinaadid on 58° 30.0' N, 23° 13.2' E kuni 58° 30.0' N, 23° 41.1' E.

Artikkel 25 Kalapüügiluba

1. Kalastamiseks Liivi lahel peab laevadel olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt välja antud kalapüügiluba.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud kalapüügiloaga laevad on kantud loetellu, milles esitatakse laeva nimi ja riiklik registrinumber ning mille iga liikmesriik edastab komisjonile.

3. Loetellu kantud laevad peavad vastama järgmistele tingimustele:

a) laevade mootorite koguvõimsus (kW) ei tohi ületada liikmesriigi poolt aastatel 2000–2001 Liivi lahel ettenähtud mootorite koguvõimsust;

b) laeva mootorite võimsus ei tohi ühelgi juhul olla üle 221 kilovati (kW).

Artikkel 26Laevade või mootorite asendamine

1. Iga artikli 25 lõikes 2 esitatud loetellu kantud laeva võib asendada mõne muu laeva või muude laevadega tingimusel, et

a) asendamise tagajärjel ei suurene asjaomases liikmesriigis artikli 25 lõike 3 punktis a nimetatud mootorite koguvõimsus; ja

b) ühegi asenduslaeva mootorite võimsus ei ole ühelgi juhul suurem kui 221 kW.

2. Iga artikli 25 lõikes 2 esitatud loetellu kantud laeva mootori võib asendada tingimusel, et

a) mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus ühelgi juhul 221 kW ja

b) asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneb kõnealuse liikmesriigi artikli 25 lõike 3 punktis a nimetatud mootorite koguvõimsus.

VI PEATÜKKÜLDSÄTTED

Artikkel 27Keelatud püügivahendid ja püügiviisid

1. Vee-elusressursse on keelatud püüda piimtraalidega.

2. Vee-elusressursse on keelatud püüda lõhkeainete, mürk- või uimastavate ainete või elektri abil.

3. Mis tahes lõikes 2 osutatud meetodi või tulirelvade abil püütud vee-elusressursside müük, esitlemine ja müügiks pakkumine on keelatud.

Artikkel 28Teadusuuringud

1. Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja vastavalt järgmistele tingimustele:

a) kalastamine toimub asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all,

b) kalapüügist teatatakse eelnevalt komisjonile ja liikmesriigile, kelle vetes uuringud toimuvad,

c) kalapüügiga tegeleva laeva pardal peab olema selle liikmesriigi luba, mille lipu all laev sõidab.

2. Olenemata lõikest 1 võib lõikes 1 nimetatud otstarbel püütud vee-elusressursse müüa, säilitada, esitleda ja müügiks pakkuda tingimusel, et:

a) nad vastavad IV lisas loetletud lossitava kala alammõõdule; või

b) neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks.

Artikkel 29Kalavarude asustamine ja ümberasustamine

Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügitegevuse suhtes, mis toimub üksnes vee-elusressursside asustamise või ümberasustamise eesmärgil ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide loal ja vastutusel. Kui asustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, teatatakse sellest eelnevalt komisjonile ja kõigile asjaomastele liikmesriikidele.

Artikkel 30Liikmesriikide võetud meetmed, mida kohaldatakse ainult nende lipu all sõitvate laevade suhtes

1. Liikmesriigid võivad võtta kalavarude kaitseks ja majandamiseks tehnilisi meetmeid, mis on ette nähtud väljapüügi piiramiseks ning mis

a) täiendavad ühenduse kalandust käsitlevates määrustes sätestatud meetmeid; või

b) kehtestavad nimetatud määrustes sätestatud miinimumnõuetest rangemad nõuded.

Selliseid meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi kalurite suhtes ning need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

2. Asjaomane liikmesriik teatab kohe teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastuvõetud meetmetest.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile viimase nõudmisel kõik üksikasjad, mida on vaja hinnangu andmiseks selle kohta, kas nimetatud meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega.

4. Kui komisjon leiab, et meetmed ei ole kooskõlas lõike 1 sätetega, võetakse vastu otsus, millega liikmesriigil palutakse meetmed tagasi võtta või neid muuta.

VII PEATÜKKLÕPPSÄTTED

Artikkel 31Rakenduseeskirjad

Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 32Lisade muudatused

Lisade muudatused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 33Määruse (EÜ) nr 1434/98 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1434/98 muudetakse järgmiselt:

1) artikli 1 lõige 2 jäetakse välja;

2) artikli 2 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

3) artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega.

“1. Heeringat, mis on püütud:

– piirkondades 1 ja 2 veetavate püünistega, mille väiksem silmasuurus on vähemalt 32 mm või

– piirkonnas 3 veetavate püünistega, mille väiksem silmasuurus on vähemalt 40 mm või

– piirkondades 1, 2 või 3 mis tahes muu püügivahendiga, v.a veetava püünisega,

ei tohi lossida muul eesmärgil kui vahetult inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui neid loomuseid on pakutud müügiks vahetult inimtoiduks ja ostjat ei ole leitud.”

4) Artikli 3 lõike 2 esimene taane jäetakse välja.

Artikkel 34Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 88/98 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 35Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD GEOGRAAFILISE PIIRKONNA ALARAJOONID

Alarajoon 22

Veed, mis piirnevad joonega Hasenøre neemest (56° 09' põhjalaiust, 10° 44' idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni tipuni (56° 01' põhjalaiust, 11° 18' idapikkust) Sjælandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi läänerannikut ja lõunarannikut punktini 12° 00' idapikkust; sealt otse lõuna suunas kuni Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34' põhjalaiust, 11° 58' idapikkust); sealt otse ida suunas 12° 00' idapikkust ; sealt otse lõuna suunas kuni Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa rannikut kuni lähtepunktini.

Alarajoon 23

Veed, mis piirnevad joonega Gilbjergi neemest (56° 08' põhjalaiust, 12° 18' idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18' põhjalaiust, 12° 28' idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23' põhjalaiust, 12° 50' idapikkust); sealt läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Stevnsi majakani (55° 19' põhjalaiust, 12° 28' idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini.

Alarajoon 24

Veed, mis piirnevad joonega Stevnsi majakast (55° 19' põhjalaiust, 12° 28' idapikkust) Sjællandi idarannikul läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Falsterbo majakani (55° 23' põhjalaiust, 12° 50' idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55° 24' põhjalaiust, 14° 12' idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18' põhjalaiust, 14° 47' idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00' idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34' põhjalaiust ja 12° 00' idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34' põhjalaiust, 11° 58' idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi põhjarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini.

Alarajoon 25

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30' Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda kuni punktini 56° 30' idarannikul, otse ida suunas kuni 18° 00'; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18' põhjalaiust, 14° 47' idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24' põhjalaiust, 14° 12' idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

Alarajoon 26

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30' põhjalaiust ja 18° 00' idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18° 00' idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

Alarajoon 27

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41' põhjalaiust ja 19° 00' idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00' põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00' idapikkust; sealt otse lõuna suunas 56° 30' põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt, möödudes Ölandi saare lõunapoolsest küljest, punktini 56° 30' põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

Alarajoon 28

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30' põhjalaiust ja 19° 00' idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; kulgeb Saaremaa põhjapoolsest küljest mööda kuni punktini 58° 30' põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini ja Läti põhja- ning läänerannikut kuni punktini 56° 30' põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas 57° 00' põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00' idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

Alarajoon 29

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30' põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00' idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas 59° 00' põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58° 30' põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; möödub Saaremaa põhjapoolsest küljest punktini 58° 30' põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas 19° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 59° 41' põhjalaiust Rootsi idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

Alarajoon 30

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30' põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30' põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

Alarajoon 31

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30' põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb Botnia lahest põhja poolt mööda kuni punktini 63° 30' põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas kuni lähtepunktini.

Alarajoon 32

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00' idapikkust Soome lõunarannikul ja, möödudes Soome lahest idas, kulgeb punktini 59° 00' põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas 23° 00' idapikkust; sealt otse põhja suunas kuni lähtepunktini.

II LISA

AKTIIVPÜÜNIS : Kohaldatavad võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid

Sihtliigid | Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) |

Tursk (Gadus morhua), | Alarajoonid 22–32 | 38 cm |

Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 22–32 | 21 cm |

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa), | Alarajoonid 22–32 | 25 cm |

Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 22–32 | 30 cm |

Sile kammeljas (Scophtalmus rhombus) | Alarajoonid 22–32 | 30 cm |

Angerjas (Anguilla anguilla) | Alarajoonid 22–32 | 35 cm |

Lõhe (Salmo salar), | Alarajoonid 22–32 | 60 cm |

V LISA

VASTAVUSTABEL

Nõukogu määrus (EÜ) nr 88/89 | Käesolev määrus |

Artikkel 1 Artikkel 2 Artikli 3 lõiked 1 ja 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 lõige 4 Artikli 3 lõige 5 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõiked 2 ja 3 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikli 8 lõige 3 Artikli 8 lõige 4 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 2 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõige 4 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa | Artikkel 1 Artikkel 21 Artikkel 17 Artikli 18 lõige 1 – – – Artikkel 3 Artikkel 8 Artikkel 14 Artikkel 5 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 7 Artikli 16 lõige 3 Artikkel 22 Artikli 10 lõige 1 – Artikli 27 lõige 2 Artikkel 11 – Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 34 Artikkel 35 I lisa – IV lisa II ja III lisa II lisa liide V lisa |

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[4] EÜT L 237, 29.8.1983, lk 4.

[5] EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud 13. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1520/98 (EÜT L 201, 17.7.1998, lk 1).

[6] EÜT L 236, 23.9.2003, lk 33.

[7] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

[8] EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.

[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[10] EÜT L 22, 25.1.2003, lk 5.