[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.5.2007

SEK(2007) 526

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

IKT sektori konkurentsivõime ja IKT kasutuselevõtu töörühma soovituste järgimine

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Peamised soovitused ja nende järgimine? 4

2.1. IKT kasutuselevõtt 4

2.2 VKEd ja ettevõtlus 5

2.3 Ühtne regulatiivne keskkond 6

2.4 Intellektuaalomand 7

2.5 Innovatsioon, teadusuuringud, investeerimine ja finantsvahendid 7

2.6 Standardid ja koostalitlusvõime 10

2.7 Oskused ja tööalane konkurentsivõime 11

Tehniline lisa (EN)

1. SISSEJUHATUS

Käesoleva dokumendi eesmärk on kirjeldada, kuidas komisjon rakendab IKT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) sektori konkurentsivõime ning IKT kasutuselevõtu töörühma soovitusi ja käsitleda ELi muid olulisi ettevõtmisi selles valdkonnas. Töörühma iga soovitust käsitletakse üksikasjalikult tehnilises lisas.

IKT töörühm, mis moodustati 2006. aasta juunis, on üks mitmest 2005. aasta tööstuspoliitika teatises[1] käsitletud konkreetset sektorit puudutavast algatusest, mille eesmärgiks on kujundada soodsam ärikeskkond ELis. Töörühm täiendab i2010-algatust,[2] ELi infoühiskonna majanduskasvu ja tööhõive strateegiat, mis esitati 2005. aasta juunis ning mille eesmärgiks oli ergutada digitaalmajandust, ühendades omavahel teadusuuringud, regulatiivvahendid ja poliitilised algatused. Töörühma ülesandeks oli välja selgitada peamised asjaolud, mis piiravad sektori konkurentsivõimet ning takistavad IKT kasutuselevõttu, aidata koondada jõude sektoris ja soovitada võimalikke poliitikameetmeid. Rühma liikmeteks[3] olid IKT tööstuse ja kodanikuühiskonna kõrgel tasemel esindajad. Tööstusharu esindajad pärinesid kogu IKT sektorist ning nende hulka kuulusid turgu valitsevad ettevõtted, alles alustavad ettevõtted ning nii suured kui ka keskmise suurusega ettevõtted. Väljastpoolt tööstust pärinevad rühma liikmed esindasid ametiühinguid, VKEsid, kaubanduskodasid, tarbijaid, investoreid ja akadeemilisi ringkondi.

Eelmise aasta novembris koostas töörühm aruande,[4] mis annab selge pildi sellest, kuhu tuleb jõupingutused koondada, et tõsta IKT sektori konkurentsivõimet.[5] Üldiselt kinnitavad aruandes esitatud soovitused seda, et komisjoni IKT poliitika on õigel teel. Soovitused toetavad juba praegu tehtavat heatasemelist tööd IKT kasutuselevõtu ja ettevõtluse edendamisel, siseturu tugevdamisel ja ühtse regulatiivse keskkonna loomisel, innovatsiooni hoogustamisel, finantsvahendite kättesaadavuse parandamisel, standardimise poliitika vastavusse viimisel praegu tööstusharus toimuvaga ja pikaajalise e-oskuste strateegia väljatöötamisel.

Komisjoni tööstuspoliitika vahekokkuvõttes, mis avaldatakse veel sellel aastal, käsitletakse IKT töörühma soovituste edasist järgimist.

2. PEAMISED SOOVITUSED JA NENDE JÄRGIMINE

2.1. IKT kasutuselevõtt

Töörühma peamised soovitused: viia ellu struktuurireformid, et muuta toodete ja tööturg paindlikumaks, luua keskkond, mis soosib investeerimist järgmise põlvkonna võrkudesse ja teenustesse ning avalikesse elektroonilistesse teenustesse ja koostada digitaalkeskkonna tarbijaõiguste harta.

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas uuendatud Lissaboni strateegias esitatakse kõikehõlmav majandusreformi kava ning selle mikroökonoomikat käsitlev osa keskendub ettevõtlussõbraliku keskkonna loomisele. 2007. aasta veebruaris esitas komisjon laiaulatusliku meetmete kogumi,[6] et aidata kaasa kaupade siseturu sujuvamale toimimisele. See lihtsustab ettevõtetel, eelkõige VKEdel, toodete turustamist ELis, samas tagades kvaliteedi ja ohutuse kõrge taseme. 2006. aasta detsembris vastu võetud teenuste direktiiv [7] kõrvaldab diskrimineerivad ja põhjendamatud takistused, vähendab bürokraatiat ning ajakohastab ja lihtsustab õigus- ja haldusraamistikku, eelkõige kohustades 2009. aastaks sisse seadma elektroonilisi protseduure, mis võimaldavad tegeleda teenuste osutamiseks ja teenustele juurdepääsu tagamiseks vajalike formaalsustega. Direktiiviga parandatakse ka halduskoostööd liikmesriikide vahel ning seatakse sisse siseturu infosüsteem. Teenuste direktiiv täiendab infoühiskonna teenuste siseturgu reguleerivat raamistikku, millele pandi alus elektroonilise kaubanduse direktiiviga.[8] 2005. aastal viis komisjon lõpule tõelise üleeuroopalise finantsteenuste turu kujundamise tegevuskava õigusliku etapi[9] ning viib praegu ellu uut strateegiat,[10] mille eesmärk on süvendada finantsintegratsiooni ja tuua kasu nii tööstusele kui ka tarbijatele.

Järgmise põlvkonna võrkude ja teenuste arendamist toetatakse peamiselt elektroonilist kommunikatsiooni reguleeriva raamistiku pideva uuendamise abil, [11] aga ka i2010-algatuse [12] (mille eesmärgiks on luua ühtne Euroopa inforuum, kombineerides komisjoni kasutuses olevaid reguleerivaid ja muid vahendeid, et luua kaasaegne, turutingimusi kajastav digitaalmajanduse reguleeriv raamistik) esimese samba muude meetmete kaudu. Avalike elektrooniliste teenuste kättesaadavuse avardamine, eelkõige e-valitsuse tegevuskava [13] kaudu, on olnud üks prioriteetidest, nagu ka üleeuroopalise e-valitsuse teenuste koostalitlusvõime raamistik.[14]

2006. aasta detsembris lubas ülemkogu Lissaboni strateegia raames 2008. aasta kevadisel ülemkogul uuesti läbi vaadata ülesanded, mis vajavad lahendamist seoses järgmise põlvkonna Interneti ja võrkude arenguga. Nii võrkude ja Interneti arengusuundade kui ka nende arengut takistavate võimalike asjaoludega tegeletakse 2007. aastal i2010-algatuse 2008. aasta vahekokkuvõtte tegemisele eelnevate arutelude käigus.

2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu tarbijapoliitika strateegia aastateks 2007–2013.[15] Strateegias rõhutatakse, et tarbijate usalduse puudumine, millele lisanduvad veel regulatiivsed takistused, pidurdavad ikka veel siseturu täielikku väljakujunemist, ning seatakse eesmärgiks tegeleda probleemidega, mis on seotud digitaalkeskkonnaga, tagamaks olukorda, kus tarbijad saavad osta igal pool ELis, nii kohalikust väikepoest kui ka veebisaidi kaudu, ning olla samas kindlad, et nende õigused on ühtviisi hästi kaitstud. Laiaulatuslikud ELi tarbijaeeskirju käsitlevad konsultatsioonid algatati 2007. aasta alguses, kui komisjon võttis vastu rohelise raamatu[16] kehtivate õigusaktide läbivaatamise kohta. Algatuse üks eesmärke on kohandada olemasolevad tarbijaeeskirjad digitaalmaailmas kasutamiseks. Rohelise raamatu kohta antud tagasiside abil püüab komisjon märkimisväärselt suurendada tarbijate usaldust ühtse turu vastu ning töötab välja ühtsed lihtsad eeskirjad, mis aitavad tarbijatel teada oma õigusi, teha mõistlikke valikuid ning tagavad neile piisava kaitse, kui midagi läheb valesti. Ettepanekud konkreetsete reguleerivate ning muude algatuste tegemiseks, mille eesmärk on lahendada olemasolevaid probleeme ja parandada puudusi, esitatakse pärast konsultatsioone. Lisaks sellele on praegu selles valdkonnas kehtivate minimaalse ühtlustamise klauslite väljajätmisega võimalik tugevdada elektroonilise kaubanduse direktiivi positiivset mõju siseturule.

Universaalteenusega , mis on elektroonilist kommunikatsiooni reguleeriva raamistiku oluline osa, püütakse pakkuda taskukohast ja kõrge tasemega teenust kõigile, vaatamata nende geograafilisele asukohale; see on andnud kõigile võimaluse saada telefon või Interneti-ühendus mõistliku hinna eest. Seega on universaalteenus IKT kasutamist soodustav tegur. Vaja on uuesti läbi vaadata 21. sajandi elektroonilise kommunikatsiooni universaalteenuse põhimõte ja ulatus. Komisjon avaldab sellel teemal rohelise raamatu 2007. aasta lõpus ja algatab laiaulatusliku arutelu.

2.2. VKEd ja ettevõtlus

Töörühma peamised soovitused: pöörata suuremat tähelepanu ettevõtlusega seotud oskuste õpetamisele ning tõsta ettevõtete teadlikkust IKT eelistest.

Ettevõtlusalaste oskuste edendamine on üks viiest komisjoni VKE alase tegevuse erimeetmest.[17] Komisjon mõistab ettevõtlushariduse järjest suuremat tähtsust, sealhulgas ka seda, kui tähtis roll on koolidel ja ülikoolidel ettevõtliku meelelaadi kujundamisel. 2006. aasta märtsis kutsus ka kevadine ülemkogu liikmesriike ergutama ettevõtlust, rõhutades seejuures ettevõtlushariduse ja -koolituse osa. Teatis „Ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu"[18] on aidanud kujundada süsteemsemat lähenemisviisi ettevõtlusharidusele ning rõhutada hariduse ja koolituse tähtsust parema ettevõtluskultuuri loomisel Euroopas. Selles esitatakse heade tavade näiteid, keskendutakse tegevuspõhimõtteid toetavatele meetmetele ja esitatakse mitmeid ettepanekuid meetmete võtmiseks riigi või piirkonna tasemel.

Paljusid infoühiskonna meetmeid toetatakse struktuurifondidest, mis hõlmavad ka e-äri ja VKEd.

eBSN (Euroopa e-äri tugivõrgustik) [19] on tegevuspõhimõtete kooskõlastamise foorum riiklikele ja piirkondlikele algatustele, mis edendavad e-äri kasutuselevõtmist VKEdes, ning soodustab teabe- ja e-äriga seotud probleeme käsitlevate juhtumianalüüside levitamist. eBSN on uurinud riiklikke teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning leidis, et kõikides liikmesriikides on toimunud põhimõttelised muutused, mis seisnevad selles, et IKT ja Interneti-ühenduse toetamiselt ja kaasrahastamiselt on liigutud selles suunas, et õpetatakse VKEsid uuenema IKT kasutamise kaudu. eBSN sedastas hiljuti, et on rohkem hakatud tegelema konkreetset sektorit puudutavate probleemidega,[20] st toetatakse ettevõtmisi, mis suunavad VKEsid IKT kasutuselevõtul arvestama oma konkreetse ärikeskkonnaga (äripartnerid, hankijad, kliendid, jt). eBSN toob edaspidigi liikmesriikide esindajaid kokku, et üksteiselt õppida ja inspiratsiooni saada ning aidata edendada dünaamilisemat lähenemisviisi teadlikkuse tõstmisele.

2.3. Ühtne regulatiivne keskkond

Töörühma peamised soovitused: tagada regulatiivne keskkond, mis soodustaks lähenemist ja kõikehõlmavat infoühiskonda, edendada teadmistepõhiste teenuste siseturu loomist ning vaadata uuesti läbi autoriõigusega seotud maksud.

Lähenemine on i2010-algatuse „Inforuumi loomine” üks kolmest peamisest eesmärgist. Algatusega nähakse ette muudatusi õigusaktides, mis puudutavad elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid reguleerivat raamistikku ning audiovisuaalsete ja meediateenuste direktiivi vastuvõtmist; see hõlmab mitmeid algatusi, mis ergutavad uute audiovisuaalsete teenuste tekkimist, nagu näiteks online -filmide harta ning tulevasi teatisi veebisisu ja mobiillevi kohta. Lähenemine hõlmab muid ülesandeid intellektuaalomandi õiguste, turvalisuse ja tarbijakaitse[21] valdkondades. Nende küsimustega tegeletakse i2010-algatuse 2008. aasta vahekokkuvõtte tegemisele eelnevate arutelude käigus.

2008. aastal esitatav i2010 vahekokkuvõte käsitleb IKT teenuste siseturgu, sealhulgas teadmismahukaid teenuseid, ning langeb ajaliselt kokku ühtse turu strateegia üldise läbivaatamisega. [22] Läbivaatamise tulemusena valmib aruanne ühtse turu kohta 21. sajandil , mille komisjon esitab ülemkogule 2007. aastal ning milles sisalduvad konkreetsed ettepanekud edasiseks tegevuseks.

Autoriõigusega seotud maksete osas otsustas komisjon 2006. aasta detsembris pärast laiaulatuslikke konsultatsioone,[23] millesse olid kaasatud huvirühmad ja liikmesriigid, et seda keerulist küsimust on vaja veel arutada.

2.4. Intellektuaalomand

Töörühma peamised soovitused: IKT sektoris on väga erinevaid lähenemisviise intellektuaalomandi õigustele ning seetõttu tuleb enne ELi õigusaktide muutmist pidada laiaulatuslikke konsultatsioone. Intellektuaalomandi õigusrikkumisteks tuleks pidada üksnes kaubamärkide teadlikku võltsimist, autorikaitseõiguste rikkumist ja disainilahenduse piraatlust. Soodustada Londoni protokolli vastuvõtmist ning vähendada patendikulusid.

Komisjon on teinud ettepaneku karistusmeetmete direktiivi[24] kohta, et tagada intellektuaalomandiõiguste jõustamine. Selles ettepanekus ei piirduta üksnes kaubamärkide, autoriõiguse ja disainilahenduse õigusega. Euroopa Parlament ja nõukogu arutavad praegu komisjoni ettepanekut.

Pärast ülemkogu 2006. aasta detsembri järeldusi ning 2006. aastal korraldatud huvirühmade laiaulatuslikku konsultatsiooni võttis komisjon 2007. aasta aprillis vastu teatise patendisüsteemi edendamise kohta Euroopas. [25] Kuigi patendikulude vähendamine on üks peamisi eesmärke, tuleb meeles pidada, et Londoni kokkuleppe ratifitseerimine on liikmesriikide otsustada. Peale selle kavatseb komisjon esitada 2008. aastal intellektuaalomandi õiguste üldstrateegia, mis oleks asjakohane raamistik innovatsiooni ergutamiseks ja kaitsmiseks ELis.

2.5. Innovatsioon, teadusuuringud, investeerimine ja finantsvahendid

Töörühma peamised soovitused: levitada parimaid innovatsioonitavasid, ergutada teadusuuringuid maksusoodustuste rakendamise abil, toetada uurimisalast koostööd Euroopa tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu, toetada juhtivate turgude arengut riigihangete abil, tagada ühesugused tingimused Euroopa pooljuhtide tööstusele, luua riskikapitalisõbralik keskkond ja jätkata riigiabi käsitlevate põhimõtete läbivaatamist.

Liikmesriigid on otsustanud kasutada sihtotstarbeliselt 9,1 miljardit eurot IKT teadusruuringute rahastamiseks seitsmendast raamprogammist (7RP), mistõttu on tegemist mahukaima uurimisteemaga koostööprogrammis, mis on omakorda 7RPi suurim eriprogamm.

Kõik 31 Euroopa tehnoloogiaplatvormi [26] on avaldanud oma visioonidokumendi ning enamik on koostanud oma strateegilise uurimiskava täiendatud projekti või on seda välja töötamas. Nimetatud platvormid valmistuvad praegu üle minema rakendusetapile. Kui komisjon töötas välja oma teadusuuringute poliitikat, eelkõige seitsmendat raamprogrammi koostades, arvestati nende töö tulemustega. Sellise lähenemisviisi väärtus on tehnoloogiaplatvormide rolli tagamine tööstuses. Analüüs näitab, et ühe 7RP uurimisteema raames käsitletakse 15 strateegilist uurimiskava (mis näitab tihedat koostööd 7RP koostamisel) ning et ülejäänud 16 strateegilist uurimiskava käsitlevad mitut uurimisteemat. Esimene ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS,[27] mis hõlmab arvuti manussüsteemide teadus- ja arendustegevust, algab tõenäoliselt 2007. aasta esimesel poolel, millele järgneb ENIAC[28] (Euroopa nanoelektroonika nõuandekomisjon).

Hiljuti algatas komisjon PRO INNO Europe`i, [29] mis koondab 200 innovatsioonipoliitika kujundajat ja huvitatud isikut 33 riigist, sealhulgas liikmesriikidest. Selle algatuse raames ühendatakse riikliku ja piirkondliku innovatsioonipoliitika tulemuslikkuse analüüs ja võrdlusuuringud ning toetatakse riiklike ja piirkondlike innovatsiooniprogrammide ja algatuste koostööd, mis hõlmab innovatsiooniagentuure ja huvirühmasid kaasavaid ühismeetmeid, nagu riikidevaheline koostöö klastripoliitika arendamisel.[30] Oma hiljutises teatises „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks”[31] annab komisjon ülevaate olemasolevast õigusraamistikust (rõhutades eelkõige selle kooskõla põhiõigustega ning teadus- ja arendustegevuseks ja innovatsiooniks antava riigiabi hiljuti muudetud eeskirjadega [32] ) ning julgustab liikmesriike paremini kasutama ja kooskõlastama maksusoodustusi teadus- ja arendustegevuse toetamiseks. Teatis annab ka maksude alaseid juhiseid, eelkõige riikidevaheliste laiaulatuslike teadus- ja arendustegevuse projektide, uute uuenduslike ettevõtete kasvu, teadlaste piiriülese liikumise, käibemaksu ning teadus- ja arendustegevuse maksupoliitika kohta seoses ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasiga ja heategevusliku rahastamisega. Komisjon jälgib olukorda pidevalt.

Komisjon teeb koos huvirühmadega põhjaliku analüüsi, konsulteerides sealhulgas Euroopa tehnoloogiaplatvormidega ja Euroopa INNOVA innovatsioonikomisjonidega,[33] et välja selgitada võimalikud valdkonnad, kus nõudluse ja pakkumise meetmete ühendamine võiks kaasa aidata juhtivate turgude tekkimisele . See on kooskõlas 2006. aastal loodud laiapõhjalise innovatsioonistrateegiaga.[34] Nendele tulemustele toetudes valmistab komisjon 2007. aasta teisel poolel ette poliitikadokumendi.

Pooljuhtide tööstus on ELile selgelt strateegilise tähtsusega. Nagu kõikides Euroopa tööstusharudes, tuleks selles valdkonnas luua üle maailma ühesugused tingimused. Selleks et ergutada investeeringute tegemist teadus- ja arendustöösse ning välja arendada kõrgetasemelisi kutseoskusi, on olulise tähtsusega ka raamtingimuste parandamine.

Hiljuti vastu võetud ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta [35] määratleb mitmed abi liigid, mis on ette nähtud alusuuringute, rakendusuuringute ja tootearendusprojektide tegemiseks. Lubatav rakendusuuringute abi osatähtsus on maksimaalselt 50%.

Oma 2006. aasta juuni teatises „VKEde arengu rahastamine – Euroopa lisandväärtuse lisamine"[36] esitas komisjon mitmeid algatusi, et hõlbustada VKEde juurdepääsu alustavate ettevõtete ja kasvu rahastamisele . Sinna hulka kuuluvad meetmed, mis aitavad saada rohkem riskikapitaliinvesteeringuid, arendada innovatsiooni rahastamist pankade poolt ja muuta olemasolev rahastamissüsteem VKE-sõbralikumaks. Jätkumeetmena on komisjon moodustanud ekspertrühmad, kelle ülesandeks on kõrvaldada piirangud, mis takistavad piiriüleseid investeeringuid riskikapitalifondidest, [37] ning tegeleda stardikapitali ja riskikapitaliinvesteeringute heade tavadega piirkondlikul tasemel . Uus konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP) [38] annab täiendavaid soodustusi erainvestoritele investeerimiseks kasvupotentsiaaliga ettevõtetesse, kusjuures Euroopa Investeerimisfond (EIF) – komisjoni poolt – tegutseb või aitab tegutseda mitmetel VKEde rahastamisvahenditel : suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF), VKEde tagatissüsteem (SMEG) ja suutlikkuse arendamise kava (CBS). Koostöös Euroopa Investeerimispangaga (EIB) teeb komisjon algust riskijagamisrahastuga (RSFF), [39] et toetada investeerimist kõrge riskiga teadus- ja tehnoloogiaalase arendustegevuse projektidesse laenude ja garantiide kaudu, millele EL aitab kaasa, andes seitsmendast raamprogrammist kuni 1 miljard eurot ja sama suure summa Euroopa Investeerimispangast.

2.6. Standardid ja koostalitlusvõime

Töörühma peamised soovitused: et tehnilise koostalitlusvõime eest vastutab peamiselt tööstus, siis tuleb jätkuvalt toetada jõupingutusi, mis on suunatud õigusliku ja semantilise koostalitlusvõime, tõhusate vastavussüsteemide ja koostalitlusvõime arendamist toetava hankepoliitika edendamisele.

Selleks et tagada koostalitlusvõime arvessevõtmine standardite väljatöötamisel on Euroopa standardiorganisatsioonid (ESOd) koostanud ja koostavad jätkuvalt juhiseid . Praegu uuendatakse mitmeid standardeid, selleks et parandada eelkõige nende koostalitlusvõimet. Prioriteetide mõttes on koostalitlusvõime juba standardimiseesmärkide keskmes ning seda peetakse väga tähtsaks küsimuseks, mida tuleb jälgida eelseisvas IKT standardimispoliitika kokkuvõttes . Mitmed standardimise erimeetmed käsitlevad koostalitlusvõime küsimust konkreetsetes valdkondades, nagu eHealth,[40] Euroopa ühtne makseala (SEPA), e-arved, jne. Peale selle alustas komisjon 2006. aastal uurimust, [41] mille eesmärgiks on ette valmistada soovitused, et tagada ELi IKT sektori standardimispoliitika vastavus muudatustele, mille on kaasa toonud liberaliseerimine, üleilmastumine ja lähenemine.

IKT teema seitsmendas raamprogrammis sisaldab normide kehtestamisega samaaegset ja sellele eelnevat uurimistööd, mis on oluline selleks, et parandada koostalitlusvõimet, kvaliteedistandardeid ning nende rakendamist. Tööstus teeb enamiku uurimustööst enne normide kehtestamist. Seitsmenda raamprogrammi IKT tööprogramm juba sisaldab tegevusi, mille eesmärgiks on parandada koostööd standardite ja koostalitlusega lahenduste väljatöötamisel.

Euroopa standardiorganisatsioonide (ESOde) tööprogrammides keskendutakse tehnilisele koostalitlusvõimele , eelkõige ETSIs (Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut), samas kui semantiline koostalitlusvõime on integreeritud sektorite standardiseerimisrühmade tööprogrammidesse, nagu eHealth[42] ja eBIF.[43] Koostalitlusvõime muud küljed, näiteks õiguslikud aspektid, ei kuulu nende töövaldkonda, kuigi mõned neist sisalduvad seitsmenda raamprogrammi IKT tööprogrammis. Koostalitlusvõime võtmetegurite väljaselgitamise alustamiseks on Euroopa standardiorganisatsioonide (ESOde) tööprogrammides ette nähtud meetmed probleemide ja nõuete väljaselgitamiseks. Üldist IKT koostalitlusvõime raamistikku käsitletakse i2010 vahekokkuvõtte peatükis „Siseturg”. Kaupade vaba liikumist reguleerivate õigusaktide rakendamise kogemus on näidanud, et mõningal määral esineb konkurentsi moonutamise ohtu, sest riigiasutuste tegevus vastavuse hindamise asutuste ja süsteemide kavandamisel ja heaks kiitmisel on riigiti väga erinev. Seetõttu ning osana komisjoni uuest kaupade siseturgu käsitlevast paketist[44] võttis komisjon hiljuti vastu ettepaneku määruse kohta,[45] millega sätestatakse karmimad turujärelevalve eeskirjad.

Elektroonilise riigihanke tegevuskava [46] on seadnud koostalitlusvõime üheks oluliseks nõudeks ning e-valitsuse tegevuskaval [47] on selles osas täpsed eesmärgid. Korraldatakse uuringuid ja konsultatsioone, et läbi vaadata Euroopa koostalitlusvõime raamistik üleeuroopalise e-valitsuse teenuste kohta [48] ning muutmisettepanekud tehakse selleks ettenähtud ajal ja korras.

2.7. Oskused ja tööalane konkurentsivõime

Töörühma peamised soovitused: vajakajäämised e-oskuste osas üha suurenevad ning see takistab innovatsiooni ja IKT kasutuselevõttu. Seetõttu tuleb suurendada õpetajate ametialasesse arengusse ja tugimehhanismidesse tehtavaid investeeringuid, teha tihedamat koostööd tööstuse, valitsuste, tööandjate ja haridusasutuste vahel ning jätkata jõupingutusi ettevõtlushariduse lisamiseks õppekavasse.

Haridus, koolitus ja tugimeetmed on peamiselt liikmesriikide pädevuses. Komisjon toetab algatusi nendes valdkondades, korraldades uuringuid, üritusi, koostööprojekte ja parimate tavade levitamist olemasolevate ELi programmide kaudu, eelkõige aga uue elukestva õppe programmi [49] abil. Toetatakse väga mitmesuguseid oskusi, alustades e-oskustest ja ettevõtlusest[50] kuni suhtelmisoskuste, meeskonnatöö ja probleemide lahendamise oskusteni.

Komisjon arvestab töörühma soovitustega ning hiljutise Euroopa e-oskuste konverentsi[51] deklaratsiooniga, kui ta valmistab ette teatist e-oskuste pikaajalise strateegia kohta, mis kavatsetakse vastu võtta 2007. aastal .

[1] KOM(2005) 474, 5.10.2005

[2] Täpsema teave i2010-algatuse kohta:http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] Töörühma liikmed: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] Töörühma lõpparuanne, liikmete nimekiri ja töökorralduse üksikasjad:http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] Komisjoni „Euroopa konkurentsivõime aruanne 2006”, KOM(2006) 697, mis sisalda IKT sektori konkurentsivõime analüüsi.

[6] Vt pressiteadet IP/07/181, 14.02.2007. Meetmete hulka kuulub määruse eelnõu, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes, KOM(2007) 36, 14.2.2007

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul, ELT L 376, 27.12.2006, lk 36–68 .

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ, 8. juuni 2000, infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (Finantsteenuseid käsitlev tegevuskavas FSAP).

[9] Finantsteenuseid käsitlev tegevuskava FSAP,http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Finantsteenuste poliitika 2005–2010 (valge raamat), KOM(2005) 629, 5.12.2005

[11] Vt http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Õigusettepanekud tehakse 2007. aasta lõpuks.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] i2010algatusse kuuluva e-valitsuse tegevuskava: Euroopa e-valitsuse loomise kiirendamine ühiseks hüvanguks, KOM(2006) 173, 25.4.2006

[14] Vt http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] „EÜ tarbijapoliitika strateegia 2007–2013", KOM(2007) 99http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta, KOM(2006) 744, 8.2.2007

[17] Sätestatud dokumendis „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine – kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks”, KOM(2005) 551, 10.11.2005

[18] KOM(2006) 33, 13.2.2006

[19] Vt eBSNi portaal: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] Tähelepanekud, mis on tehtud hiljutistel eBSNi seminaridel ja eBSNi riiklike projektide andmebaasi põhjal

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] Vt http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõuga intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohta, KOM(2006) 168, 26.4.2006

[25] KOM(2007) 165, 3.4.2007

[26] Euroopa tehnoloogiaplatvormide nimekiri:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[27] Vt ARTEMISe kohta täpsemalt: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] Vt ENIACi kohta täpsemalt: http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] Vt http://www.proinno-europe.eu

[30] Lisateave: http://www.proinno-europe.eu/eca.html

[31] KOM(2006) 728, 22.11.2006

[32] ELT C 323, 30.12.2006, lk 1–26

[33] Innovatsioonisektori eksperdirühmad, mis teevad ettepanekuid prioriteetide osas ja esitavad küsimusi ja probleeme lahendamiseks, on Euroopa INNOVA-algatuse keskseks osaks

[34] KOM(2006) 502, Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia.

[35] ELT C 323, 30.12.2006, lk 1–26

[36] KOM(2006) 349, 29.6.2006

[37] Selle rühma peamiseks ülesandeks on uurida iga osaleva riigi reguleerivat raamistikku , mis mõjutab asukohariigis ja väljaspool asukohariiki asuvaid riskikapitalifonde, ning juhtudel, kus olemasolevad õigusaktid takistavad riskikapitalifondide piiriülest tegevust, leida võimalusi nende takistuste ületamiseks. Vt http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] Vt http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] i2010 eHealth alarühm arutab praegu komisjoni soovitust, mis käsitleb koostalitlusvõimet puudutavaid juhiseid ja häid tavasid elektrooniliste terviseandmete ja -kaartide osas.

[41] „EU study on the specific policy needs for ICT standardisation", http://www.ictstandardisation.eu

[42] CENi TC 251

[43] CENi e-äri koostalitlusvõime foorum.

[44] Lisateave: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[45] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, KOM(2007) 37, 14.2.2007

[46] Elektroonilise riigihangete süsteemi õigusliku raamistiku täitmise tegevuskava, KOM(2004) 841, 13.12.2004

[47] KOM(2006) 173, 25.4.2006

[48] Vt http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] Vt http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] Komisjon esitas hiljuti dokumendi „Oslo Agenda for Entrepreneurship Education in Europe" osana oma meetmetest ettevõtliku meelelaadi edendamiseks ühiskonnas. Vthttp://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] Vt konverentsi deklaratsioon:http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf