2013. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 9

TULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[1], eriti selle artiklit 41,

– Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 12. detsembril 2012[2],

– paranduseelarvet nr 1/2013, mis võeti vastu 4. juulil 2013,

– paranduseelarvet nr 2/2013, mis võeti vastu 11. septembril 2013,

– paranduseelarvet nr 3/2013, mis võeti vastu 11. septembril 2013,

– paranduseelarvet nr 4/2013, mis võeti vastu 11. septembril 2013,

– paranduseelarvet nr 5/2013, mis võeti vastu 11. septembril 2013,

– paranduseelarve projekti nr 6/2013,[3] mis võeti vastu 10. juulil 2013 ja mida muudeti 18. septembril 2013[4],

– paranduseelarve projekti nr 7/2013,[5] mis võeti vastu 25. juulil 2013,

– paranduseelarve projekti nr 8/2013,[6] mis võeti vastu 25. septembril 2013,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2013. aasta eelarve paranduseelarve nr 9 projekti.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus.. 5

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine. 5

2.1 Põud Rumeenias. 5

2.2 Üleujutused Kesk-Euroopas. 6

2.2.1 Saksamaa.. 6

2.2.2 Austria.. 8

2.2.3 Tšehhi Vabariik.. 8

3. Rahastamine. 9

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 11

1. Sissejuhatus

2013. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 9 sisuks on ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 400,5 miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Fondi vahendid võetakse kasutusele seoses põua ja metsatulekahjudega 2012. aasta suvel Rumeenias ning üleujutustega 2013. aasta mais ja juunis Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis.

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1 Põud Rumeenias

2012. aasta suvel kannatas suur osa Rumeeniast väga väheste sademete ja korduvate kuumalainete käes, mis põhjustas põua koos oluliste põllumajanduskultuuride ikaldusega, rohked metsa- ja taimestikupõlengud, veepuuduse elanikkonna jaoks ning sellest tulenevad probleemid veevarustuses ja hüdroenergia tootmissüsteemides. Seetõttu otsustasid Rumeenia ametiasutused 2012. aasta novembris esitada taotluse rahalise abi saamiseks ELi Solidaarsusfondilt.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

(1) Komisjon sai Rumeenia taotluse kätte 2. novembril 2012. Selleks et viia hindamine lõpule, nõudis komisjon täiendavat ja läbivaadatud teavet, mis saadi 30. mail 2013. Kõnealuse teabe tõlge rumeenia keelest saadi 3. juulil.

(2) Reageerides Küprose 2008. aasta põuale, tegi komisjon kindlaks, et ehkki määrus (EÜ) nr 2012/2002 ei ole mõeldud selliste probleemide lahendamiseks, mis on põhjustatud aeglaselt progresseeruvast katastroofist, võib sellele vaatamata seda siiski rakendada seoses loodusõnnetusega, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust abi saavas riigis vastavalt artikli 2 lõikele 1, tingimusel et kõnealune katastroof vastab artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele ja et abi saamise taotlus on esitatud aegsasti vastavalt artikli 4 lõikele 1.

(3) Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et taotlus tuleb esitada hiljemalt kümme nädalat pärast katastroofi tekitatud esimest kahju. Aeglaselt arenevate loodusõnnetuste, näiteks põua korral, tekib sellega objektiivseid raskusi. Rumeenias põhjustas mitu kuud kestnud olukord, mida iseloomustasid vähesed sademed, üha tõusev õhutemperatuur ja rohked põlengud, raske põua, mis mõjutas umbes 2,764 miljoni hektari suurust ala 35s Rumeenia 41st maakonnast ja mis tipnes 25. augustil 2012 suurte taimestiku- ja metsapõlengute puhkemisega. Komisjon on seetõttu arvamusel, et katastroofi alguskuupäevaks võib pidada 25. augustit 2012, nagu väidavad Rumeenia ametiasutused – see on veidi vähem kui kümme nädalat enne taotluse esitamist. Sellest tulenevalt peetakse komisjonile 2. novembril 2012 esitatud taotluses kinni artikli 4 lõikes 1 sätestatud tähtajast.

(4) Põua ja selle tagajärgede puhul on tegemist loodusõnnetusega ja need kuuluvad ELi Solidaarsusfondi põhirakendusalasse.

(5) Rumeenia ametiasutused hindasid oma esialgses taotluses põua ja metsapõlengute tekitatud otsese kahju kogusumma suuremaks kui 1,9 miljardit eurot. Kõnealune summa moodustas 263 % Rumeenia puhul 2012. aastal kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (735,5 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2010. aasta andmete alusel). Kuid nimetatud summa hõlmas ka kahju, mida põllumajandus sai enne loodusõnnetuse alguskuupäeva, ning seda ei saa kahju kogusummasse kaasata. Peale selle põhines põllumajandusele tekitatud kahju suuruse hinnang ebarealistlikel eeldustel saagikuse ja turuhindade kohta. Seepärast vaatas Rumeenia oma kahjuhinnangu komisjoni nõudel üle. Rumeenia läbivaadatud kahjusumma on 872,8 miljonit eurot. See summa sisaldab siiski ka hüdroenergia tootmise sektori majanduskahju, mis moodustas 66,1 miljonit eurot ning mida ei saa lugeda otseseks kahjuks ja mis tuleb seetõttu välja jätta. Seepärast leiab komisjon, et otsese kahju suuruseks tuleks hinnata 806,7 miljonit eurot. Kuna see summa on solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest suurem, peetakse kõnealust põuda suureks loodusõnnetuseks määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 tähenduses. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(6) Rohkem kui 99 % kahjust on seotud põllumajanduse ja metsandusega, mis ei ole kõlblik solidaarsusfondist abi saamiseks, sest see ei hõlma abikõlblike erakorraliste meetmete võtmist vastavalt (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2. Rumeenia ametiasutused hindavad artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumuseks 2,5 miljonit eurot. Need kulud on seotud päästeteenistuste, eelkõige tuletõrje ja veetranspordi erakorraliste meetmete ning veevarustustaristu taastamismeetmetega. Solidaarsusfondist antav abi ei tohi ületada abikõlblike meetmete kogumaksumust.

(7) Mõjutatud piirkonda võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui lähenemispiirkonda.

(8) Rumeenia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

Eespool loetletud põhjustel peetakse taotluses nimetatud põuda ja metsapõlenguid määruse tähenduses suureks loodusõnnetuseks ning vastavaks määruse 2012/2002 artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

2.2 Üleujutused Kesk-Euroopas

2013. aasta mais ja juunis mõjutas Kesk-Euroopat samalaadne ilmastik nagu 2002. aastal, mil see põhjustas 100 aasta suurima üleujutuse ning viis ELi Solidaarsusfondi loomisele. Taas olid üleujutuste ohvriteks Saksamaa, Austria ja Tšehhi. Hoolimata üleujutuste kohati kõrgemast tasemest, oli üldine kahju, ehkki ikkagi väga suur, väiksem kui 2002. aastal, eriti Austrias ja Tšehhis. Selles oli oluline osa pärast 2002. aastat kasutusele võetud tulemuslikel üleujutuskaitse- ja riskihaldusmeetmetel.

Saksamaa esitas üleujutuste järel taotluse Euroopa Liidu Solidaarsusfondilt finantsabi saamiseks suure loodusõnnetuse kriteeriumi alusel, samal ajal, kui Austria ja Tšehhi esitasid taotlused abi saamiseks nn naaberriigi kriteeriumi alusel.

Komisjoni talitused on taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

2.2.1 Saksamaa

(1) Komisjon sai Saksamaa taotluse 24. juulil 2013 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 18. mail 2013.

(2) Alates 2013. aasta mai keskpaigast toimusid suurtel Saksamaa aladel äärmiselt tugevad vihmasajud, mis ulatusid mõnel pool 300 %-ni kuu keskmisest. See põhjustas Doonau orus koos Alpide sulaveest niigi küllastunud pinnasega ulatuslikke üleujutusi. Paljudes jõgedes saavutas veetase kõigi aegade rekordtaseme. Üleujutused olid ulatuslikumad ja hävitavamad kui 2002. aasta augustis ja sellele eelnenud rekordilised üleujutused 1954. aasta juulis. 18. mail põhjustasid tugevad äiksetormid ja vihmasajud esimesed üleujutuskahjud Baieris ja Tüüringis. Doonau, Lechi ja Regeni jõgesid ja Inn-Salzachi piirkonda tabasid üleujutused eriti raskesti 2013. aasta 1.-st 16. juunini. Alates 30 maist 2013 põhjustasid lakkamatud vihmad üleujutusi Reini ääres ja kogu selle valgalal Baden-Württembergis, Baieris, Hessenis, Rheinland-Pfalzis ja Tüüringis. 2. juunist 2013 kuni kuu lõpuni toimusid pikaajalised üleujutused Elbe ja Saale jõgedel Saksimaal, Tüüringis, Saksi-Anhaltis, Brandenburgis, Alam-Saksimaal, Mecklenburg-Vorpommernis ja Schleswig-Holsteinis.

(3) Tegemist oli üleujutustega ja see kuulub solidaarsusfondi põhirakendusalasse.

(4) Saksamaa ametiasutused teatasid, et üleujutustes hukkus kaheksa ja vigastusi sai vähemalt 128 inimest. Üleujutatud aladelt evakueeriti rohkem kui 100 000 inimest ning kokku mõjutasid üleujutused peaaegu 600 000 inimest. Üleujutuste mõju sai tunda peaaegu 1 700 omavalitsust. Osaliselt või täielikult ujutati üle paljud linnakeskused (näiteks Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Dresden, Grimma, Döbeln, Waldheim). Rohkem kui 32 000 maja sai kahju või hävis täielikult. Eramajapidamiste kogukahju ulatus peaaegu 1,5 miljardi euroni. Paljudes kohtades läksid rivist välja joogiveevarustus, kanalisatsioonisüsteemid ja elektrivõrgud ning suleti koolid ja lasteaiad. Kahju sai või hävis rohkem kui 170 silda ja umbes 700 kilomeetrit maanteed. Oluline Berliini-Stendali raudteeühendus on senini kinni. Kahjustusi said riiklikud üleujutusevastased kaitserajatised ja neid ei saa enam edasiste üleujutuste korral kasutada. Ärisektori kahju oli hinnanguliselt suurem kui 1,3 miljardit eurot ning mõjutas kümneid tuhandeid ettevõtjaid. Tootmisrajatiste kahjustuste või logistikaprobleemide tõttu katkestati ajutiselt tootmine. Üle ujutati rohkem kui 430 000 hektarit põllumajandus- ja metsamaad, millest tulenev otsene kahju ulatus saagikaotusest kuni hoonete ja seadmete täieliku hävimiseni.

(5) Saksamaa ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 8,2 miljardit eurot. See summa ületab kaugelt solidaarsusfondi kasutuselevõtu kehtivat künnist Saksmaa jaoks (3,7 miljardit eurot; 2002. aasta hindades 3 miljardit eurot). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust lugeda suureks. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud, hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks.

(6) Saksamaa ametiasutused hindasid määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumuseks 3,3 miljardit eurot ja meetmete kulud on esitatud tegevuse laadi järgi. Suurim osa erakorraliste meetmete kuludest (üle 2,5 miljardi euro) on seotud taastustöödega transporditaristu valdkonnas.

(7) Saksamaa üleujutustest mõjutatud osad võivad saada abi 2007.–2013. aasta struktuurifondidest osalt lähenemispiirkondade, osalt järk-järgult kaotatava abi piirkondade ning osalt konkurentsivõime ja tööhõive piirkondadena. Saksamaa ametiasutused kavatsevad kasutada struktuurifondidest saadavaid ja EAFRD projektide rahastamiseks ettenähtud vahendeid loodusõnnetuse tagajärgede kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades. Solidaarsusfondist rahastatavad meetmed ei saa vastavalt määruse artiklile 6 abi struktuurifondidest.

(8) Kohaldamise hetkel ei olnud üksikasjalik teave abikõlblike kulude kindlustuskatte kohta kättesaadav. Komisjon jätab endale õiguse hinnata seda teavet, kui see saadakse. Kahjustuste kõrvaldamisest kolmandatele isikutele tekkinud kulusid solidaarsusfondist ei hüvitata.

Eespool loetletud põhjustel peetakse taotluses nimetatud üleujutusi määruse tähenduses suurteks loodusõnnetusteks ning vastavaks määruse 2012/2002 artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

2.2.2 Austria

(1) Komisjon sai Austria taotluse 6. augustil 2013 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 30. mail 2013.

(2) Üleujutused mõjutasid 7-t Austria 9-st liidumaast, eelkõige Vorarlbergi, Tirooli, Salzburgi, Alam-Austriat ja Ülem-Austriat, kus elab kokku umbes 4,6 miljonit elanikku. Mõne jõe vesikonnas (Saalach, Salzach, Inn, ja Doonau ülemjooks) tõusis vesi viimase 500 aasta kõrgeimale tasemele. See põhjustas ulatuslikke taristukahjusid, eelkõige jõgedeäärsele kaitsetaristule, transpordi- ning veevarustuse/reoveesektorile. Kahju said või hävisid eramajapidamised ja -vara ning saak hävis rohkem kui 22 000 hektaril põllumajandusmaal. Otsest kahju sai rohkem kui 300 ettevõtjat, sh olulise tähtsusega turismisektoris.

(3) Tegemist oli loodusõnnetusega ja juhtum kuulub seega solidaarsusfondi rakendusalasse.

(4) Austria ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 866,5 miljonit eurot. Kõnealune olev summa moodustab 48 % 1,8 miljardi euro suurusest künnisest (0,6 % Austria kogurahvatulust) ning seepärast ei saa õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Sellegipoolest mõjutasid Austriat samad üleujutused, mis põhjustasid suure loodusõnnetuse Saksamaal. Seepärast esitasid Austria ametiasutused oma taotluse nn naaberriigi kriteeriumi alusel, mille kohaselt võib naaberriigiga samas loodusõnnetuses kannatada saanud riik saada erandkorras solidaarsusfondilt abi, ehkki fondi kasutuselevõtmise tavapärast künnist ei saavutatud. On ilmne, et Saksamaa ja Austria üleujutustel on sama algpõhjus, mistõttu komisjon loeb solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimused täidetuks. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud, hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks.

(5) (Austria ametiasutused hindasid määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumuseks 350,4 miljonit eurot ja meetmete kulud on esitatud tegevuse laadi järgi. Suurim osa erakorraliste meetmete kuludest on seotud transporditaristu (164 miljonit eurot) ja ennetava taristu (79 miljonit eurot) taastamismeetmetega.

(6) Austria ametiasutused kinnitasid, et ei kavatse esitada muid abitaotlusi liidu rahastamisvahendite saamiseks.

(7) Austria ametiasutused kinnitasid, et ükski abikõlblikest meetmetest ei olnud kindlustatud.

Eespool loetletud põhjustel peetakse taotluses nimetatud üleujutusi määruse tähenduses loodusõnnetuseks naaberriigis ning vastavaks määruse 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

2.2.3 Tšehhi Vabariik

(1) Komisjon sai Tšehhi Vabariigi taotluse 8. augustil 2013 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 2. juunil 2013.

(2) 2013. aasta mai lõpus ja juunis tabasid Tšehhi Vabariiki märkimisväärselt tugevad paduvihmad, mis põhjustasid kuni 50 aasta suurimaid üleujutusi, eelkõige Berounka, Vltava ja Labe vesikonnas, ning mis mõjutasid eelkõige Lõuna-Böömimaa, Plzeňi, Kesk-Böömimaa, Hradec Králové, Libereci ja Ústí piirkonda ning Praha linna. Nimetatud piirkonnad moodustavad umbes 54 % riigi territooriumist ja neis elab rohkem kui kaks kolmandikku riigi elanikkonnast. Surma sai 15 inimest ja 23 000 inimest tuli evakueerida. Üleujutused kahjustasid eelkõige transporditaristut (raudteed, maanteed ja sillad jne), telekommunikatsioonivõrke, veevarutus- ja reoveesüsteeme ning elektri- ja gaasivõrke, või lausa hävitasid kõnealused rajatised. Kahju sai rohkem kui 7 000 eramajapidamist. Ulatuslikku kahju said tervishoiu- ja sotsiaalteenused, paljud ettevõtted – millest osa tuleb sulgeda –, põllumajandus ja metsandus.

(3) Tegemist oli loodusõnnetusega ja juhtum kuulub seega solidaarsusfondi rakendusalasse.

(4) Tšehhi ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 637,1 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 73 % 871,6 miljardi euro suurusest künnisest (0,6 % Tšehhi kogurahvatulust) ning seepärast ei saa õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks määruse (EÜ) nr 2012/2002 tähenduses. Sellegipoolest mõjutasid Tšehhit samad üleujutused, mis põhjustasid suuri loodusõnnetusi Saksamaal. Seepärast esitasid Tšehhi ametiasutused oma taotluse nn naaberriigi kriteeriumi alusel, mille kohaselt võib naaberriigiga samas loodusõnnetuses kannatada saanud riik saada erandkorras solidaarsusfondilt abi. On ilmne, et Saksamaa ja Tšehhi üleujutustel on sama algpõhjus, mistõttu komisjon loeb tingimuse täidetuks. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud, hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks.

(5) Tšehhi ametiasutused hindasid määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumuseks 416,4 miljonit eurot ja meetmete kulud on esitatud tegevuse laadi järgi. Suurim osa erakorraliste meetmete kuludest on seotud maanteede ja sildade (158 miljonit eurot), reoveesüsteemide (rohkem kui 52 miljonit eurot) ja vooluveekogude (rohkem kui 56 miljonit eurot) taastamisega.

(6) Tšehhi Vabariigi loodusõnnetusest mõjutatud osad võivad saada abi 2007.–2013. aasta struktuurifondidest lähenemispiirkondadena, v.a Praha, mis on abikõlblik järkjärguliselt kaasatava piirkonnana. Tšehhi ametiasutused teatasid, et nad kavatsevad kasutada struktuurifondidest saadavaid ja Ühtekuuluvusfondi programmide rahastamiseks ettenähtud vahendeid üleujutuse tagajärgede kõrvaldamiseks. Solidaarsusfondist rahastatavad meetmed ei saa vastavalt määruse artiklile 6 abi struktuurifondidest.

(7) Tšehhi ametiasutused teatasid, et teatavad avalikud hooned on üldiselt kindlustatud, samal ajal kui taristutel kindlustuskate puudub Komisjon jätab endale õiguse seda teavet hinnata. Kahjustuste kõrvaldamisest kolmandatele isikutele tekkinud kulusid solidaarsusfondist ei hüvitata.

Eespool loetletud põhjustel peetakse taotluses nimetatud üleujutusi määruse tähenduses loodusõnnetuseks naaberriigis ning vastavaks määruse 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 000 miljonit eurot. Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus künnist (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul olema suurem kui künniseni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 %, kui see ületab künnist. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

|| || || (eurodes)

Katastroof || Otsene kahju || Künnis (miljonites eurodes) || Abikõlblike tegevuste kogukulu || 2,5 %-l põhinev summa || 6 %-l põhinev summa || Kavandatava abi kogusumma

Rumeenia põud || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689

Saksamaa üleujutused || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575

Austria üleujutused || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || - || 21 661 550

Tšehhi Vabariigi üleujutused || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || - || 15 928 275

KOKKU || || 400 519 089

Kokkuvõtteks tehakse eespool nimetatud põhjustel ettepanek rahuldada Rumeenia taotlus seoses 2012. aasta põuaga ning Saksamaa, Austria ja Tšehhi taotlused seoses 2013. aasta mais ja juunis toimunud üleujutustega ja kasutada nende juhtumite puhul solidaarsusfondi vahendeid.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik || 2013. aasta muudetud finantsraamistik || 2013. aasta eelarve (k.a PE 1–5 ja PEP 6–8/2013) || PEP nr 9/2013 || 2013. aasta eelarve (k.a PE 1–5 ja PEP 6–9/2013)

KA || MA || KA || MA || KA || MA || KA || MA

1. JÄTKUSUUTLIK MAJANDUSKASV || || || || || || || ||

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095

Varu || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736

Varu[7] || || || 0 || || || || 0 ||

Kokku || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831

Varu[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE || || || || || || || ||

Sellest turuga seotud kulud ja otsetoetused || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711

Kokku || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826

Varu || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 ||

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS || || || || || || || ||

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650

Varu || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 ||

3b. Kodakondsus || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648

Varu || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 ||

Kokku || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298

Varu[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 ||

4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336

Varu[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 ||

5. HALDUS || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740

Varu[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 ||

6. KOMPENSATSIOONID || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000

Varu || || || || || || || ||

KOKKU || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031

Varu [12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0

[1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

[2] ELT L 66, 8.3.2013, lk 1.

[3] COM(2013) 518.

[4] COM(2013) 655.

[5] COM(2013) 557.

[6] COM(2013) 669.

[7] Ettenähtud ülemmäära ületavad 134,0 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel 2013. aastal.

[8] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.

[9] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[10] Rubriigi 4 2013. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (264,1 miljonit eurot).

[11] Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 86 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

[12] Kulukohustuste ülemmäära ületavad 134,0 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel 2013. aastal.

[13] Kulukohustuste koguvarus ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (500 miljonit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (415,1 miljonit eurot) ja hädaabireserviga seotud assigneeringuid (264,1 miljonit eurot) ega töötajate sissemakseid pensionikavasse (86 miljonit eurot).

[14] Maksete assigneeringute koguvarus ei ole arvestatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (415,1 miljonit eurot) ja hädaabireserviga seotud assigneeringuid (80 miljonit eurot) ega töötajate sissemakseid pensionikavasse (86 miljonit eurot).