ET Euroopa Liidu Teataja C 57/28

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 57/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PECORINO DI PICINISCO”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0859-28.02.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Pecorino di Picinisco”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Pecorino di Picinisco” on silindrikujuline, alt ja pealt sile, toorpiimast ja kuumutamata juustumassist tehtud juust.

Juust, mis on kaitstud päritolunimetusega „Pecorino di Picinisco” ja mida turustatakse valmimisastmetes scamosciato (vähelaagerdunud) ja stagionato (laagerdunud), peab vastama järgmistele näitajatele:

— scamosciato: laagerdamine: 30–60 päeva; juustuketta läbimõõt: 12–25 cm; serva kõrgus: 7–12 cm; kaal: 0,7–2,5 kg; koorik: õhuke ja krobeline, õlgkollase värvusega; juustu sisu: tiheda struktuuriga, milles on väikesed augukesed (silmakesed), valge kuni õlgkollase värvusega; niiskus: alla 45 %; rasvasisaldus kuivaines: alla 55 %; maitse: magus, tugevate mägikarjamaa aroomidega; puudub lauda lõhn.

— stagionato: laagerdamine: üle 90 päeva; juustuketta läbimõõt: 12–25 cm; serva kõrgus: 7–12 cm; kaal: 0,5–2 kg; koorik: õhuke ja krobeline, õlgkollase värvusega; juustu sisu: tiheda struktuuriga, milles on väikesed augukesed (silmakesed), õlgkollase värvusega; niiskus: alla 35 %; rasvasisaldus kuivaines: alla 55 %; maitse: intensiivne ja täidlane, laagerdudes pikantsemaks muutuv, tugevate mägikarjamaa aroomidega; puudub lauda lõhn.

— tootmisperiood: kogu aasta.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Juustu „Pecorino di Picinisco” tootmiseks kasutatav piim saadakse eranditult tootmispiirkonnale iseloomulikesse tõugudesse kuuluvatelt lammastelt. Heakskiidetud tõud on Sopravissana, Comisana, Massese ja ristandid vähemalt ühega nendest tõugudest. Kuni 25 % ulatuses on lubatud kasutada ka kitsetõugude Grigia Ciociara, Bianca Monticellana ja nende tõugude ristandite kohaliku populatsiooni isenditelt saadud kitsepiima. Nimetatud tõugudesse kuuluvatelt kitsedelt lüpstava piima kasutamine on vana tava, kuna traditsiooniliselt on lambakarjas ka väike arv nimetatud kitsetõugude isendeid. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino di Picinisco” tootmiseks on lubatud kasutada ainult ühel või mitmel lüpsmisel saadud toorest täispiima.

Ka muud kasutatavad toorained vastavad kohalike traditsioonide kohastele nõuetele: piima kalgendamiseks kasutatakse punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas emasloomade piima saavatelt kitse- või lambatalledelt saadud laapi.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lammaste ja kitsede sööt peab olema vähemalt 70 % ulatuses pärit tootmispiirkonnast.

See peab pärinema looduslikelt karjamaadelt ja põhinema eranditult tootmispiirkonnast saadud värskel söödal.

Karjatamisperioodi lühim kestus on kaheksa kuud aastas.

Aastaringselt on lubatud sööda segamine toorainetega nagu teraviljad, valgurikkad taimed ning teravilja või õli töötlemise kõrvalsaadused, mida manustatakse eraldi või omavahel segatuna ning mis moodustavad maksimaalselt 30 % isendi päevasest söödaratsioonist.

Lisaks on lubatud kõrrelistel, liblikõielistel ja looduslike niitude rohul põhineva heina kasutamine, mis sügis-talvisel perioodil moodustab valdava osa söödast, kuid kevad-suvisel perioodil ei tohi ületada 15 % isendi päevasest söödaratsioonist.

Mittelakteerivate isendite puhul on lubatud kuivsilo ja silo kasutamine.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid (loomade kasvatamine ja piima tootmine, kalgendamine, kalgendi töötlemine, juustu vormimine, nõrutamine, soolamine ja laagerdumine) peavad toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Juustukettal või selle tükil peavad lisaks ELi graafilisele sümbolile ja seadusega ettenähtud teabele olema selges ja loetavas trükikirjas järgmised märked:

— nimetus „Pecorino di Picinisco”, mille järel on tähis „Denominazione Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus) või selle lühend „D.O.P.” (KPN);

— toote logo;

— juustu valmimisastme scamosciato või stagionato tähis;

— tootja ja pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Juustu „Pecorino di Picinisco” tootmispiirkond on kogu Frosinone provintsis asuv Comino org.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino di Picinisco” tootmispiirkond, mis on eriliselt sobilik karjakasvatuseks ning lamba- ja kitsejuustude tootmiseks, asub Comino orus (61 535 ha), mis on Lõuna-Lazios Frosinone provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Nord di Cassinost ja Est di Sorast, Meta–Mainarde'i mäeaheliku lääneküljel asuv nõgu.

Piirkond hõlmab 20 kommuuni ning selle pindala on üle 61 535 hektari, millest osa kuulub Abruzzo, Lazio ja Molise Rahvuspargi alla; piirkonda iseloomustavad kõrge ökoloogilise väärtusega lubjakivist koosnevad mäed ja suur rohumaana kasutatav maa-ala, mis on piirkonnas kasvatatavate lammaste ja kitsede sööda peamine allikas.

Piirkonna kliimatingimused on mõõdukad: aasta keskmine temperatuur on vahemikus 14 °C (oru põhjas) kuni 5 °C (mäeaheliku kõrgeimates osades). Sademete hulk on väga suur: aasta keskmised väärtused on vahemikus 1 460 mm Atina (520 m üle merepinna) ja Picinisco (740 m üle merepinna) sademete mõõtejaamas ning kuni üle 1 600 mm mägede tipus.

Piirkonna vooluveekogud on Liri jõe lisajõed, mis kuuluvad kõnealusesse valgalasse. Põhjast lõunasse võib eristada nelja erinevat valgala: Sora tasandik Lacerno mägijõe ja Fibreno jõega, Comino org Melfa jõe ja selle lisajõgedega, Cassino tasandik Rapido jõega ning lõpuks Chiaro ja Rava mägijõed, mis territooriumi vaid vähesel määral mõjutades toidavad Volturno jõge. Territooriumi kõigi veekogude pindala on alla 100 hektari. Suvepõua puudumine, mis tingib mõõduka ja vahemerelisest eristuva kliima, võimaldab lammaste ja kitsede peamise sööda allikana kasutada territooriumi looduslikke ja külvatud rohumaasid, kus leidub rikkalikult piirkonnale iseloomulikke looduslikke taimesorte nagu kõrreline Bromus erectus, sulg-aruluste (Brachypodium pinnatum), Sesleria tenuifolia, lõikheinalised (nagu Carex kitaibeliana, Carex pairaei, Carex ovalis, Carex fusca, Carex hallerana, Carex pallescens) ja liblikõielised (Anthyllis montana, Anthyllis vulneraria ja Vicia hybrida), Polypodium cambricum, Asplenium onopteris, Asplenium fissum, Dryopteris pallida ssp., Cerastiun cerastioides, Lychnis flos-cuculi, Sedum cepaea, Aphanes arvensis, Mespilus germanica, Astrantia tenorei, Seseli montanum, Grafia golaka, Ammi visnaga, Aster alpinus, Taraxacum glaciale, Reichardia picroides, Juncus compressus ja laiuv kadakas (Juniperus nana).

Nimetatud erilised temperatuuri ja sademetega seotud keskkonnatingimused soodustavad tüüpiliste mägipiirkonnale omaste aasade ja rohumaade taimekoosluste arengut.

Kohalikele sotsiaalsetele traditsioonidele omane ning toote omaduste jaoks esmatähtis sotsiaal-kultuuriline element taolises looduskeskkonnas on loomade mägikarjatamise tava. See tava võimaldab loomal varjuda suvise palavuse eest ja vältida sedasi keskkonna- ja toitumisstressi, mis on suvisel perioodil oru põhjas tavaline.

Inimteguri panus tootesse on seotud juustumeistri oskustega eri tootmisetappides. Juustu „Pecorino di Picinisco” tootmiseks on vaja juustumeistri erilist tähelepanu piima töötlemisel. Tootmismeetod näeb ette toorpiima kalgendamise ilma piimhappebakterite lisamiseta ning kalgendamise temperatuuri säilitamise kalgendi lõikamisel.

5.2. Toote eripära:

Juustu „Pecorino di Picinisco” iseloomustab maitse, mis muutub järk-järgult magusast intensiivseks ja täidlaseks, kuni omandab pika valmimisajaga juustudes pikantse noodi koos tugevate mägikarjamaa taimearoomidega, lauda lõhn puudub täielikult. Juustu sisu on õlgkollane.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Juust „Pecorino di Picinisco” on päritolupiirkonnaga seotud eriliste üksikasjade kombinatsiooni tulemus, mis sõltub piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustest, karjakasvatajate ning juustumeistrite oskustest, samuti ka traditsiooni ja maastiku säilitamise suutlikkusest.

Mõõdukad kliimatingimused ja karjakasvatajate poolt omaks võetud mägikarjatamise tava on aja jooksul võimaldanud karjamaid ära kasutada ning tugevdada lammaste ja kitsede karjatamistehnikat, mille oluline osa on peamiselt söödataimedest koosnev kõrgekvaliteediline sööt. Loomade pikk karjamaal viibimine rikastab piima ainetega nagu karotenoidid, terpeenid ja polüküllastumata rasvad, mis annavad juustule „Pecorino di Picinisco” õlgkollase värvuse ja rikkaliku taimede lõhna.

„Pecorino di Picinisco” iseloomulike omaduste seisukohast on olulised ka mõned tootmistehnikaga seotud aspektid nagu toorpiima kasutamine, piimhappebakterite lisamata jätmine ja tahke kitse- või lambatallelaabi kasutamine, samuti juustumeistrite oskused.

Toorpiima kasutamine võimaldab säilitada piirkonna karjamaadel kasvavatest söödataimedest toituvatelt lakteerivatelt isenditelt saadud piima aromaatseid ja mikrobioloogilisi koostisosasid.

Kohalike juustumeistrite oskused toorpiima töötlemisel, piimhappebakterite kasutamata jätmine inokulaadis ja kalgendamise temperatuuri nõuetekohane säilitamise kalgendi lõikamise etapis võimaldavad säilitada piima erilise mikrofloora, mis tugevdab juustu iseloomulikku maitset.

Kalgendamise temperatuuri kontroll kalgendi lõikamise etapis võimaldab lisaks aromaatsete koostisosade säilitamisele piirata ka vadaku eraldumist ja selle tulemusena saadakse suurema niiskusesisaldusega juustumass, mis laagerdusperioodi lõpuks on pehme ning tugeva konsistentsiga.

Määratletud tootmispiirkonnas kasvatatud, ainult emapiimaga söödetud ja pärast imetamist tapetud loomadelt saadud tahke kitse- või lambatallelaabi traditsiooniline kasutamine tugevdab veelgi kasvatus- ja töötlemiskeskkonnast tingitud aromaatseid ja mikrobioloogilisi koostisosasid. Selline laap erineb oluliselt vedelast või pulbrilisest vasikalaabist, kuna sisaldab lipolüütilisi ensüüme, mis kahes teises laabiliigis praktiliselt puuduvad.

Kõik need looduskeskkonna ja traditsioonilise tootmismeetodiga seotud elemendid tervikuna eristavad juustu „Pecorino di Picinisco” teistest kohalikest ja piirkondlikest lamba- ja kitsejuustudest.

Juustu „Pecorino di Picinisco” pikaajalist olemasolu kinnitavad mitmed kirjutised (Castrucci 17. sajandil, 1811. aasta Statistica Murattiana) ja ka paljud Picinisco linnavalitsuse arhiivis säilitatavad dokumendid: kaupade saatelehed, jae- ja hulgimüügilitsentsid, maksuarved. Tootmispiirkonna ja eriti Picinisco piirkonna kommuunide lammaste ja kitsede suur hulk, loendatud ajavahemikus 1875-2000, kinnitab piirkonna seost karjakasvatamise ja sellest tuleneva juustutootmise traditsiooniga. Seetõttu võib öelda, et Picinisco kommuun koos Fontitune ja Valleporcina küladega on kaitsnud karjakasvatamise ja Pecorino juustu tootmise traditsiooni ning see juust kannab täna õigustatult selle kommuuni nime.

Juust „Pecorino di Picinisco” mõjutab märkimisväärselt kohalikku kokakunsti, olles paljude piirkonnale iseloomulike retseptide peamine koostisosa.

Juustu „Pecorino di Picinisco” tootmispiirkonnas toimub arvukalt festivale, laatasid ja näitusi, mille teemaks on karjakasvatus ning lambajuust. Näiteks võib tuua iga-aastase karjakasvatamise festivali Piciniscos, mäefestivali, ajaloofestivali, lambafestivali ning Abbuoto viinamarjadest tehtud veini ja lambajuustufestivali. Nendel festivalidel on piirkonna toodete sümboliks „Pecorino di Picinisco”.

Toodet tunnevad ja hindavad kõrgelt kohalikud ja piirkondlikud tarbijad ning selle vaieldamatut kvaliteeti ja traditsiooni on pärjatud mitmete auhindadega. Näiteks võib tuua San Giorgio Bianco preemia – San Giorgio akadeemia Rooma ja Lazio delegatsioonide antud tiitel „2012. aasta juust”. See osales ka konkursil „Alma Ceseus” (juustude kategoorias) Parmas ning konkursil „Salone del gusto” Torinos. Juustu „Pecorino di Picinisco” on esile toodud paljudes avalik-õiguslike ja erakanalite veini- ja toiduteemalistes telesaadetes.

Nimetus „Pecorino di Picinisco” on kindlalt juurdunud, millest annavad tunnistust arved, märgised ja reklaamid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Pecorino di Picinisco” tunnustamise ettepaneku 3. detsembri 2010. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 283.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(3) Vt joonealust märkust 2.