EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.3.2019 COM(2019) 155 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2018. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2018. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta SISUKORD 1. Taust 2. 2018. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud andmete peamised järeldused 2.1. Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1. Ajakohasus 2.1.2. Usaldusväärsus 2.1.3. Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus 2.1.4. Lisatabel finantsasutuste toetamiseks tehtavate riiklike sekkumiste kohta 2.1.5. Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta 2.2. Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1. Teabevahetus ja selgitused 2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused 2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded 2.2.4. Aktuaalsed metodoloogilised küsimused

2.2.5. Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega 2.3. Avaldamine 2.3.1. Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine 2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes 2.3.3. Esitatud andmete muudatused 2.3.4. Metaandmete avaldamine (loetelud) 3. Järeldused

1.Taust Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artikli 8 lõikega 3 nähakse ette, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Neis iga-aastastes aruannetes esitatakse üldine hinnang selle kohta, kas andmed on ajakohased, usaldusväärsed, täielikud, järjepidevad ja kooskõlas arvepidamiseeskirjadega. Komisjon võttis eelmise aruande (2017. aasta andmete kohta) vastu 8. märtsil 2018 . Eurostat hindab kooskõlas määrusega (EL) nr 549/2013 korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete ja ka nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti (ESA 2010). Hindamisel keskendutakse teguritele, mis selgitavad valitsemissektori üldist eelarveülejääki/-puudujääki (protsendina SKPst) ning muutusi valitsemissektori võla ja SKP vahelises suhtes. Liikmesriigid saadavad sellekohase teabe Eurostatile kaks korda aastas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelites, vastustes küsimustikule ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta, lisatabelis finantsasutuste toetamiseks toimuva valitsuse sekkumise kohta ning kahepoolsetes selgitustes. Ühtlasi hoiab Eurostat ühendust liikmesriikidega, korraldades ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames korrapäraselt dialoogkülastusi. Käesoleva aruande aluseks on 2018. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames liikmesriikide esitatud andmetega seotud peamised järeldused ja tulemused. Selles keskendutakse 2018. aasta oktoobris esitatud värskeimatele aruannetele, võrreldes neid vajaduse korral 2018. aasta aprillis ja 2017. aastal saadetud andmetega. 2.2018. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud andmete peamised järeldused 2.1.Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1.Ajakohasus Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama Eurostatile tegelikud ja kavandatud andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. 2018. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid ajavahemikku 2014–2018. 2018. aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas kui 2014–2017. aasta andmed on tegelikud andmed . Kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 hindab Eurostat tegelikke andmeid, mitte aga kavandatud andmeid. Kõik liikmesriigid pidasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mõlema teate esitamisel kinni ettenähtud tähtajast. 2.1.2.Usaldusväärsus 2018. aasta aprillis ja oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete vahepealsel ajal tehtud korrektsioonid olid peamiselt tingitud lähteandmete, eeskätt jooksevsaldode ja maksuandmete ajakohastamisest ning muudatustest metoodikas, nagu üksuste või tehingute ümberklassifitseerimine. Seoses 2017. aasta andmete korrigeerimisega 2018. aasta aprilli ja oktoobri teadete esitamise vahelisel ajal vähenes kaheksa ja suurenes kümne liikmesriigi valitsemissektori eelarveülejääk/-puudujääk (protsendina SKPst). Suurimad positiivsed korrektsioonid tehti Poolas, Slovakkias, Rootsis (+0,3 protsendipunkti) ja Bulgaarias (+0,2 protsendipunkti) ning suurimad negatiivsed korrektsioonid tehti Maltal (–0,4 protsendipunkti), Ungaris ja Saksamaal (–0,3 protsendipunkti). Muudel põhjustel kui SKP korrigeerimise tõttu korrigeeriti 2017. aasta võla taset kõige rohkem ülespoole Prantsusmaal (+1,7 protsendipunkti), Bulgaarias (+0,8 protsendipunkti), Madalmaades ja Küprosel (mõlemad +0,5 protsendipunkti), Belgias (+0,4 protsendipunkti) ja Maltal (+0,3 protsendipunkti), samas kui Taanis korrigeeriti võla taset allapoole (–0,3 protsendipunkti).

SKP korrigeerimine mõjutas märgatavalt mitme liikmesriigi võla suhet SKPsse. SKP korrigeerimisest tingitud võlasuhte suurenemist täheldati eelkõige Sloveenias, Iirimaal (mõlemad +0,5 protsendipunkti), Rootsis (+0,2 protsendipunkti), Slovakkias ja Tšehhis (mõlemad +0,1 protsendipunkti) ning vähenemist 22 liikmesriigis, eelkõige Kreekas (–2,5 protsendipunkti), Küprosel (–1,8 protsendipunkti), Portugalis (–1,0 protsendipunkti), Itaalias ja Bulgaarias (mõlemad –0,6 protsendipunkti). 2.1.3.Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ning vajalik selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile asjakohase statistilise teabe, mis „eelkõige tähendab [---]: a) rahvamajanduse arvepidamise andmeid; b) loetelusid; c) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid; d) teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi“. On olemas neli peamist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelit: -tabel 1 hõlmab valitsemissektori eelarveülejääki/-puudujääki (kogusummana ja valitsemissektori allsektorite kaupa) ning võla taset (kogusummana ja finantsinstrumentide kategooriate kaupa). Samuti hõlmab see SKPd kehtivates turuhindades ning valitsemissektori kulutusi kapitali kogumahutustele põhivarasse ja intressidele; -tabelites 2A–2D esitatakse andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepositsiooni (nn jooksevsaldo rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) ja valitsemissektori iga allsektori eelarveülejäägi/-puudujäägi (nn laenuandmise/-võtmise netoväärtus rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) siseriiklike määratluste seoseid; -tabelites 3A–3D esitatakse andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja muude asjakohaste tegurite osa valitsemissektori võla taseme varieerumises ja võla konsolideerimises, ning -tabel 4 sisaldab peamiselt andmeid kaubanduskrediidi ja ettemaksete kohta . 2018. aastal hõlmasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelid 1 ja 2 aastaid 2014–2018 ning ülejäänud tabelid aastaid 2014–2017. Kõik liikmesriigid esitasid Eurostatile aprillis ja oktoobris kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid . Oktoobri aruandluses täitsid kõik liikmesriigid täielikult ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 1 ning esitasid tabelis 2 andmeid seose kohta jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eelarveülejäägi/-puudujäägi näitajate vahel kõigi allsektorite puhul. Mõni riik (Saksamaa ja Austria) ei teatanud kõiki vormil nõutud üleminekukirjeid ning mõni riik (Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Soome ja Rootsi) esitas mõne jääksumma. Osa liikmesriike ei esitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 3 kõiki jaotusi, eriti kohalike omavalitsuste puhul. Valitsemissektori kaubanduskrediitide ja ettemaksete koguseis tuleks esitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 4. Kõikidel liikmesriikidel ei ole aga täielikult hõlmatud kõik valitsuse allsektorid, sh allsektorite üksused. Mõned liikmesriigid märkisid, et andmed on esialgsed või hinnangulised. Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Poola ja Ühendkuningriigi andmeid võidakse seega edaspidistes teadetes korrigeerida. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite täielikkust saab veel parandada, ülejäänud probleemid ei peaks aga andmete kvaliteedile erilist mõju avaldama. Kõik liikmesriigid esitasid vastused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite teemalisele küsimustikule. Ehkki vastuste täielikkus ja kvaliteet on paranenud, oleks siiski vaja teha veel edusamme, kuna mõni liikmesriik ei esitanud kõiki küsimustikus nõutud üksikasju. See puudutab eelkõige keskvalitsuse nõuete ja võlgade kustutamisega seotud andmeid, muude saadavate/makstavate arvete liigendamist, riigigarantiide kajastamist (peamiselt kohaliku omavalitsuse puhul) ja andmeid kapitalisüstide kohta. 2.1.4.Lisatabel finantsasutuste toetamiseks tehtavate riiklike sekkumiste kohta Alates 15. juulist 2009 on Eurostat kogunud lisateavet finantsasutuste toetamiseks toimuva valitsuse sekkumise kohta. 2018. aastal kogutud andmed olid seotud ajavahemikuga 2007–2017. Liikmesriike, kes ei teatanud valitsuse sekkumistest, oli viis (Eesti, Malta, Poola, Rumeenia ja Slovakkia). Soomes (2008) ja Tšehhis (2013–2015) oli teatatud sekkumine seotud vaid tingimuslike kohustustega. 2017. aastal teatas enamik riike peale Portugali, Itaalia ja Küprose, kus see mõju oli suurem, oma puudujäägi vähesest kasvust või neutraalsest mõjust, mis oli tingitud finantsasutuste toetuseks toimunud valitsuse sekkumisest. 2017. aasta lõpu seisuga täheldati suurimat akumuleerunud mõju valitsemissektori võlale Kreekas, Küprosel ja Iirimaal.

Eurostat avaldas koos ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pressiteatega teate finantsasutuste toetuseks toimunud valitsuse sekkumise kohta, mis sisaldas lisateavet lisatabeli sisu ja andmete kohta. 2.1.5.Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta Liikmesriigid esitavad andmeid kahepoolsete valitsustevaheliste laenude kohta, mida tavaliselt antakse finantsabiprogrammide raames. Need andmed ja lisateave Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi kohta esitatakse ka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pressiteates. Ajavahemikus 2014–2017 puudutavad need andmed peamiselt Kreekale, Iirimaale ja Portugalile antud laene. EL 28 ja euroala koondandmete arvutamisel Maastrichti võlakriteeriumi jaoks arvatakse kahepoolsed valitsustevahelised laenud maha, sest neid mõlemaid kajastatakse konsolideeritult. 2.2.Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1.Teabevahetus ja selgitused Aruannete esitamise sügisese/kevadise tähtaja ning andmete avaldamise vahele jäänud kolmenädalase teatamisaja jooksul võttis Eurostat ühendust kõikide riiklike statistikaametitega, et küsida lisateavet ja selgitusi arvepidamiseeskirjade kohaldamise kohta konkreetsete tehingute puhul. See tähendas tihedat kirjavahetust. 2018. aasta sügisese aruandlusperioodiga seoses saadeti esimesed selgitusnõuded kõikidele liikmesriikidele 5. oktoobriks ja teised selgitusnõuded 12. oktoobriks; kolmandad selgitusnõuded saadeti 16 liikmesriigile ja neljas selgitusnõue ühele liikmesriigile. Eurostat palus mõnel liikmesriigil teha muudatusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelitesse ning tabelitesse, mis kajastasid teadetetabelite aluseks olevat valitsemissektori arvepidamist (st valitsemissektori kulude ja tulude aruanded, kvartaliaruanded finants- ja mittefinantskontode kohta), samuti küsimustikku ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta. Enamikul juhtudel seisnes andmete muutmine tehniliste vigade parandamises, aruandesisese ebajärjepidevuse kaotamises ja kohandamises. Mõni üksik muudatus oli seotud ka tegelike ja kavandatud andmete lähteandmete ajakohastamisega. 2.2.2.Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused Määrusega (EÜ) nr 479/2009 on ette nähtud Eurostati dialoog- ja metodoloogilised külastused liikmesriikides. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning Euroopa Keskpanga esindajad osalevad sellistel külastustel korrapäraselt vaatlejatena. Liikmesriikidesse korrapäraselt (vähemalt iga kahe aasta tagant) tehtavate dialoogkülastuste käigus kontrollib Eurostat esitatud andmeid, uurib metodoloogilisi küsimusi, arutab statistilisi protsesse ja loeteludes kirjeldatud allikaid ning hindab vastavust asjakohastele arvepidamiseeskirjadele (nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja kohustiste liigituse kohta). Metodoloogilisi külastusi tehakse vaid erandjuhtudel, kui on selgelt kindlaks tehtud andmete kvaliteediga seotud märkimisväärsed riskid või probleemid. Võidakse korraldada ka erakorralisi või tehnilisi külastusi, kui Eurostat tõstatab liikmesriigiga seotud konkreetse ja olulise küsimuse, mille saab lahendada üksnes kohtudes asjaomaste asutustega. 2018. aastal tegi Eurostat dialoogkülastusi Madalmaadesse, Soomesse, Rumeeniasse, Saksamaale, Poolasse, Kreekasse (kaks korda), Leedusse, Maltale, Bulgaariasse, Belgiasse, Horvaatiasse ja Itaaliasse. Toimusid ka erakorralised külastused Prantsusmaale ja Hispaaniasse, üks tehniline külastus Islandile ja mitte ühtegi metodoloogilist külastust. Iga dialoogkülastuse lõplikud tulemused, sealhulgas kokkulepitud tegevuspunktid ja ülevaade tõstatatud küsimuste lahendamise seisust, saadetakse majandus- ja rahanduskomiteele ning avaldatakse Eurostati veebisaidil . Tänu dialoogkülastustele ja tegevuspunktide rakendamisele on andmete kvaliteet aja jooksul märkimisväärselt paranenud. 2.2.3.Eurostati konkreetsed nõuanded Liikmesriigid konsulteerivad korrapäraselt Eurostatiga, et saada seoses juba tehtud või tulevaste toimingutega selgust rahvamajanduse arvepidamise küsimustes. Eurostat annab nõu kooskõlas avaldatud suunistega . Alates 2016. aasta juulist on Eurostat läbipaistvuse huvides avaldanud kõik oma nõuandeid sisaldavad kirjad ilma, et ta oleks küsinud selleks esmalt asjaomase liikmesriigi nõusolekut, mis on olnud varasem praktika. 2018. aasal avaldas Eurostat 21 nõuandeid sisaldavat kirja. 2.2.4.Aktuaalsed metodoloogilised küsimused Eurostat kontrollib ESA 2010 eeskirjade ja metodoloogiliste otsuste kohaldamist, analüüsides andmeid, mille liikmesriigid on esitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelites ja küsimustikus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta, ning pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames toimuvate dialoogkülastuste ajal arutelusid riiklike statistikaametitega. Eurostat koostab ESA 2010 üldisi eeskirju täiendavaid metodoloogilisi juhendeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse arvepidamiseeskirjade ja valitsemissektori finantsstatistika kohta. Juhendid avaldatakse Eurostati vastutusel pärast konsulteerimist liikmesriikide statistikaametitega. Eurostati vastutusel antakse välja ka selgitused mõne väga konkreetse küsimuse puhul kohaldatavate arvepidamiseeskirjade kohta.

8. mail 2018. aastal avaldas Eurostat juhendi energiatõhususe lepingute statistilise kajastamise kohta. Küsimusi, mida ei olnud olemasolevates käsiraamatutes ja juhendites piisavalt käsitletud, analüüsiti ja arutati tehnilistes töörühmades ja töökondades. Lisaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistikatöörühma kahele korralisele koosolekule korraldas Eurostat kolm töökondade koosolekut (kaks seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse metodoloogiliste küsimustega ja ühe valitsemissektori finantsstatistika kohta). ECOFINi nõukogu 2017. aasta novembri järelduste järgselt analüüsis Eurostat pärast üht aastat kogemusi uue dokumendi tõhusust, millega nähti üksikasjalikult ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete esitamist toetava metoodika väljatöötamise ja rakendamise kord, keskendudes selle kohaldamisele eri liiki metoodiliste juhendite väljatöötamiseks, mis tõlgendavad ja täiendavad ESA 2010-t. ECOFINi nõukogu 2018. aasta novembri järeldustes ELi statistika kohta rõhutati, et nõukogu tunnustab edusamme struktureeritult ja kavakohaselt tehtavate metoodiliste muudatuste rakendamisel ja kiidab heaks uue juhendiga seotud uue menetluse. Eurostat jätkab koos liikmesriikidega tööd olemasoleva ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse täiendamiseks ja selgitamiseks, et tagada selle tõhus kohaldamine. 22. veebruaril 2017 võttis komisjon vastu aruande uurimise kohta, mis korraldati seoses Austrias toimunud statistika manipuleerimisega, millele on osutatud määruses (EL) nr 1173/2011, ning soovituse võtta vastu nõukogu rakendusotsus, millega määratakse Austriale trahv Salzburgi liidumaal riigivõla andmetega manipuleerimise eest. Määruse artikli 8 lõike 1 alusel võttis nõukogu rakendusotsuse vastu 28. mail 2018 ja määras Austriale 26,82 miljoni euro suuruse trahvi valitsemissektori võla andmete väärkajastamise eest kolme valitsusasutuse raske hooletuse tõttu. 2.2.5.Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega Määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud tähtajad andmete esitamiseks – 1. aprill ja 1. oktoober – on kehtestatud selleks, et tagada kooskõla andmete aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise aasta- ja kvartaliandmetega, mis edastatakse Eurostatile mitmes ESA andmeedastustabelis. Eelkõige peavad valitsuse eelarve kogukulu ja -tulu vastama esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse näitajatele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed olid üldjuhul kooskõlas ESA 2010 kohaselt esitatud valitsemissektori arvepidamise andmetega, kuigi esineb teatavaid kahtlusi finantsvarade ja -kohustuste seisu (bilanss) ning valitsemissektori kvartaalsete finantskontode suhtes (ESA tabel 27). Mõni liikmesriik peab tegema veel jõupingutusi, et parandada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 3 kooskõla ESA tabeliga 27. Kreeka puhul esineb netofinantstehingute tasandil mitmel aastal märkimisväärseid vastuolusid, kuna Kreeka Panga esitatud finantskontode andmed ei ole viidud kooskõlla ELSTATi esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetega. Kreeka Pank on jätnud mitmes küsimuses kinni pidamata Eurostati juhendist ESA 2010 kohase arvepidamise kohta. 2015. aasta oktoobris otsustas Eurostat jätta ESA tabeli 27 Kreeka kohta avaldamata, kuni probleemid saavad lahendatud. Prantsusmaal esineb samuti märkimisväärseid vastuolusid keskvalitsuse muude saadavate arvete ja sotsiaalkindlustusfondide kajastamisel 2017. aastal. Saksamaa, Portugali (2014–2017) ja Hispaania (2014–2016) puhul ei ole statistilise erinevuse kajastamine 2018. aasta oktoobri teadete tabelites kooskõlas ESA tabeli 27 tavadega ning selle tulemuseks on märkimisväärne erinevus kõikide aastate puhul. Liikmesriikide esitatud andmed eelarveülejäägi/-puudujäägi, kapitali kogumahutuse kohta põhivarasse ja intressikulu kohta on täielikult kooskõlas asjaomasel aastal ja kvartalipõhiselt valitsemissektori kulude ja tulude kohta esitatud andmetega (ESA tabelid 2 ja 25). Valitsemissektori võlga käsitlevad aasta- ja kvartaliandmed (ESA tabel 28) olid samuti täielikult kooskõlas kõikide liikmesriikide puhul. 2.3.Avaldamine 2.3.1.Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud järgmist: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast [---] aruannete esitamise tähtpäevi [---]. Andmete esitamiseks avaldatakse need“. Eurostat avaldas valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevad andmed oma veebisaidil 23. aprillil ja 22. oktoobril koos kõigi lõplike aruandetabelitega, mille liikmesriigid olid esitanud, ja teadetega, milles käsitleti järgmist: -võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus; -finantsasutuste toetamiseks toimuv valitsuse sekkumine; -kaubanduskrediidi ja ettemaksetega seotud kohustuste seis ning -valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja võla korrektsioonid.