ET Euroopa Liidu Teataja C 323/74

RIIGIABI – LEEDU

Riigiabi SA.18832 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/MX) (ex N 44/2005) – Biokütustelt võetava aktsiisimaksu vähendamine

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 323/04

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 17. juulil 2013. aastal esitatud kirjas teatas komisjon Leedule oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, järgmisel aadressil:

European Commission Directorate-General for Competition Directorate for State Aid I State Aid Greffe 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Faks: (0032) 2-296.12.42

Märkused edastatakse Leedule. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

1. MENETLUS

Komisjoni heakskiidetud riigiabi nr SA.18832 (N44/2005) abikava kontrollimist alustati 2011. aastal.

2. MEETME KIRJELDUS

Abikava on ette nähtud biokütuste jaoks. Abi seisneb kütuse aktsiisimaksu vähendamises juhul, kui tegemist on teiste kütustega segatud biokütusega.

2011. aasta järelevalvemenetluse käigus esitas Leedu teavet vastavate riiklike õigusaktide kohta ja selle kohta, kuidas kava 2009. ja 2010. aastal rakendati. Lisaks esitas Leedu andmeid kolme üksikabi saaja kohta, kelle komisjon oli välja valinud.

3. MEETME HINDAMINE

Teave, mille Leedu järelevalvemenetluse käigus esitas, äratas kahtlusi. Leedu esitas dokumendid, mis tõendasid, et majandusministeerium kontrollis abikava ning kogus teavet abisaajate tootmiskulude ja hindade kohta. Samas ei saanud komisjon Leedu esitatud teabe põhjal kontrollida, kas kava rakendati õigesti ning eelkõige seda, kas ülemäärast hüvitamist välditi.

Lisaks tundus 2009. ja 2010. aastal antud abi kohta esitatud teabe põhjal, et 2009. aastal võis hüvitamise tase olla kokkuvõttes lubatust veidi suurem. Leedu esitas ka põhjendused, millest selline olukord võis tekkida (esitatud andmete arvutamisel kasutatud metoodika erinevused), kuid ta ei esitanud teavet, mis oleks näidanud, et tegemist ei olnud ülemäärase hüvitamisega. Samuti ei osutanud Leedu sellele, et oleks võetud meetmeid eeldatavalt ülemäärase hüvitamise vältimiseks.

Leedu küll lubas esitada komisjonile iga-aastased üksikasjalikud järelevalve aruanded, kuid ei teinud seda.

Kuna puuduvad andmed biokütuse tootmise ja kütuse hindade kohta, ei saa komisjon kontrollida, kas Leedu ametiasutused on võtnud vajalikud kontrolli- ja vajaduse korral ka kohandamismeetmed, ega teha kindlaks, kas kava rakendati õigesti ja kas ülemäärast hüvitamist välditi.

Eelnevale toetudes kahtleb komisjon, kas abimeetme rakendamine on olnud korrektne ja vastavuses komisjoni otsusega.

KIRJA TEKST

„Komisija norėtų informuoti Lietuvą, kad išnagrinėjusi informaciją, kurią Jūsų valdžios institucijos pateikė nurodytos pagalbos priemonės stebėsenos laikotarpiu, nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, nes yra susirūpinusi dėl galimo netinkamo pagalbos panaudojimo. 1. PROCEDŪRA IR PAGRINDINIAI FAKTAI 1) Nuo 2006 m. Konkurencijos generalinis direktoratas kasmet atlieka atrinktų valstybėse narėse įgyvendinamų pagalbos priemonių ex post stebėsenos procedūrą. Lietuvos akcizo mokesčio sumažinimo biokurui schema buvo įtraukta į 2011 m. stebėsenos procedūrą, kurios metu Komisija nagrinėjo, kaip valstybės narės taikė atrinktas galiojančias schemas 2009–2010 m. laikotarpiu. Šią schemą Komisija patvirtino 2005 m. liepos 27 d. sprendimu K (2005) 2957C (bylos Nr. N44/2005; toliau – Komisijos sprendimas). 2) 2011 m. spalio 7 d., 2012 m. sausio 27 d. ir birželio 26 d. raštais Komisija paprašė Lietuvos pateikti būtiną informaciją, kad galėtų įvertinti pagalbos schemos įgyvendinimą 2009–2010 m. Lietuva pateikė prašomą informaciją 2011 m. lapkričio 10 d., 2012 m. vasario 24 d. ir liepos 18 d. raštais. 2. PRIEMONĖS APRAŠYMAS 3) Tikrinama pagalbos schema siekiama skatinti biodegalų mišinių gamybą ir naudojimą, sumažinant akcizo mokestį, taikomą mišinyje esančiai biodegalų daliai. Šiuo sumažinimu siekiama kompensuoti didesnes biodegalų gamybos sąnaudas. Schema Komisijos sprendimu patvirtinta iki 2010 m. pabaigos. 3. VERTINIMAS 4) Komisija dar sprendime dėl N44/2005 padarė išvadą, kad atitinkama priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 3 dalyje. Komisija šią pagalbos schemą įvertino remdamasi 2001 m. Pagalbos aplinkos apsaugai gairėmis (1), visų pirma jų E.3.3 skyriumi, ir padarė išvadą, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka. 5) Per 2011 m. stebėsenos procedūrą Komisijos tarnybos tikrino, ar patvirtinta pagalbos schema buvo įgyvendinta laikantis Komisijos sprendimo. 6) Nustatyta, kad pagalbos schemos nacionalinis teisinis pagrindas atitinka Komisijos sprendimą. 7) Remiantis Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos pateiktais duomenimis, bendra pagal schemą suteiktos pagalbos biodegalų gamintojams suma, kaip nurodė Lietuvos valdžios institucijos, 2009 m. buvo 77,00 mln. LTL (maždaug 22 mln. EUR), o 2010 m. – 4,82 mln. LTL (maždaug 1,4 mln. EUR). Lietuvos valdžios institucijos paaiškino, kad pagalbos suma pastaraisiais metais smarkiai sumažėjo dėl to, kad nuo 2010 m. sausio 1 d. nebeteikiama akcizo mokesčio lengvata privalomajai 5 % biodaliai. 8) Lietuva pateikė gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal pagalbos schemą, sąrašą ir išsamią informaciją apie trims didžiausiems gamintojams 2008–2009 m. skirtą individualią pagalbą: AB „Mažeikių nafta“ (2009 m. pervadinta į AB „Orlen Lietuva“), UAB „Rapsoila“ (2) ir AB „Biofuture“. Šių gavėjų atžvilgiu Komisijos tarnybos nenustatė jokios kompensacijos permokos ar pažeidimo ir padarė išvadą, kad pagalba suteikta laikantis Komisijos sprendimo nuostatų. 9) Tačiau vertinant informaciją, kurią Lietuva pateikė vykstant stebėsenos procedūrai, kilo abejonių, ar schema buvo taikoma laikantis Komisijos sprendimo. 10) Pirma, kaip nurodyta Komisijos sprendime, Lietuva įsipareigojo kasmet peržiūrėti biodegalų, kuriam taikomas sumažintas akcizo mokestis, gamybos sąnaudas ir biomasės kainų kitimą, palyginti su iškastinio kuro kainomis, ir prireikus pakoreguoti pagalbos sumą, kad būtų išvengta kompensacijos permokos ir kad biodegalų kainų lygis išliktų toks pats kaip tradicinės energijos. Lietuva taip pat įsipareigojo teikti Komisijai metines stebėsenos ataskaitas, kuriose būtų nurodyta visa reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad nėra kompensacijos permokos (žr. Komisijos sprendimo 12 punktą). Į visus šiuos elementus Komisija atsižvelgė vertindama pagalbos schemą ir darydama išvadą, kad pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka. 11) Nuo 2005 m., kai buvo priimtas Komisijos sprendimas, Komisija negavo jokios metinės ataskaitos, kurioje būtų nurodyta reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad kompensacijos permokos nebuvimas stebimas ir užtikrinamas. Šią informaciją Lietuva pateikė tik Komisijai paprašius per stebėsenos procedūrą ir tik už tuos metus, su kuriais buvo susijusi atitinkama stebėsenos procedūra. 12) Lietuva pateikė duomenis apie bioetanolio ir biodyzelino gamybos sąnaudas, Komisija tuos duomenis įvertino. Lietuva paminėjo, kad be bioetanolio ir biodyzelino, pagalba gali būti teikiama grynam augaliniam aliejui, ir įsipareigojo atlikti analizę iškart po to, kai šiam biodegalų produktui būtų pritaikytas sumažintas mokestis, siekiant užtikrinti, kad dėl sumažinimo neatsirastų kompensacijos permoka. Ši informacija turėjo būti pateikta Komisijai metinėse stebėsenos ataskaitose (žr. Komisijos sprendimo 31 punktą). Komisija negavo jokios informacijos, kad Lietuva tokią analizę atliko. 13) Antra, vykstant stebėsenos procedūrai, Lietuva pateikė dokumentus, įrodančius, kad Ūkio ministerija dar 2009 m. prašė gavėjų pateikti informaciją apie 2008 m. degalų vidutines sąnaudas ir pardavimo kainą. Ūkio ministerija tokius duomenis gavo dar 2009 m. ir atrinktų gavėjų duomenis Komisijai pateikė per 2011 m. stebėsenos procedūrą. Vis dėlto, Lietuva nepateikė suvestinių duomenų apie biodegalų gamybos sąnaudas. Todėl Komisija negali tinkamai patikrinti, ar nėra kompensacijos permokos. 14) Lietuva pateikė duomenis apie degalų kiekį ir degaluose esančių biodegalų procentinę dalį. Ji taip pat pateikė duomenis apie deklaruotas akcizo mokesčio sumas ir pagalbos, suteiktos pagal schemą akcizo mokesčio lengvatos pavidalu, sumą. Įvertinusios šiuos duomenis, Komisijos tarnybos 2012 m. sausio 27 d. raštu pranešė Lietuvai, kad panašu, jog 2009 m. būta nedidelės kompensacijos permokos. 2012 m. vasario 24 d. raštu Lietuvos valdžios institucijos nurodė, kad akivaizdi kompensacijos permoka apskaičiuota dėl skirtingos pateiktų duomenų skaičiavimo metodikos (remiantis apskaičiuota vidutine biodegalų dalimi ir remiantis svertine biodegalų dalimi). Tačiau Lietuvos valdžios institucijos papildomos informacijos nepateikė, kad įrodytų, jog nėra kompensacijos permokos. 4. IŠVADA 15) Dėl pirmiau išdėstytų faktų Komisija abejoja, ar Lietuvos valdžios institucijos per tikrintą 2009–2010 m. laikotarpį schemą taikė laikydamosi Komisijos sprendimo. 16) Pirma, kyla abejonių, ar buvo užtikrinta, kad nebūtų kompensacijos permokos, nes Lietuva nepateikė suvestinių duomenų apie 2009–2010 m. gamybos sąnaudas ir degalų kainas, kurie Komisijai yra būtini, kad galėtų tai patikrinti. 17) Antra, Komisija pažymi, kad Lietuva nepateikė metinių ataskaitų, kuriose būtų nurodyta visa reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad nėra kompensacijos permokos (žr. Komisijos sprendimo 12 ir 31 punktus). 18) Kai tam tikri valstybės narės pateikti įsipareigojimai yra aiškiai paminėti sprendime dėl pagalbos schemos patvirtinimo, Komisija tikisi, kad valstybė narė laikysis atitinkamų įsipareigojimų, nes sprendimas dėl pagalbos suderinamumo buvo priimtas atsižvelgiant į atitinkamus įsipareigojimus. 19) Šiuo atveju Lietuva nepateikė metinių stebėsenos ataskaitų ir per stebėsenos procedūrą nepateikė visos būtinos informacijos apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, todėl Komisija negali patikrinti, ar patvirtinta pagalbos schema buvo tinkamai įgyvendinta, visų pirma ar buvo užtikrinta, kad nebūtų kompensacijos permokos. 20) Todėl šiuo etapu Komisija negali daryti išvados, kad Lietuva tinkamai įgyvendino pagalbos schemą, laikydamasi Komisijos sprendimo. Visų pirma, Komisija abejoja, ar Lietuva laikėsi įsipareigojimų, nustatytų Komisijos sprendimo 12 ir 31 punktuose. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą prašo Lietuvos per vieną mėnesį nuo šio rašto gavimo dienos pateikti savo pastabas ir visą informaciją, kuri padėtų įrodyti, kad pagalbos schema 2009–2010 m. buvo įgyvendinta tinkamai. Visų pirma, Komisija prašo Lietuvos įrodyti, kad 2009–2010 m. nebuvo kompensacijos permokos. Jei kompensacijos permoka 2009–2010 m. buvo, prašoma Lietuvos paaiškinti, kokių koregavimo priemonių ji ėmėsi, kad ištaisytų padėtį kitais metais. Be to, Komisija prašo Lietuvos pateikti metines ataskaitas už visą schemos taikymo laikotarpį ir paaiškinti, kokius mechanizmus ji įgyvendino, kad būtų išvengta galimos kompensacijos permokos. Komisija prašo Jūsų valdžios institucijų šio rašto kopiją nedelsiant nusiųsti galimiems pagalbos gavėjams. Ji norėtų atkreipti Jūsų dėmesį į Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visa neteisėta pagalba gali būti iš gavėjo susigrąžinta. Komisija įspėja Lietuvą, kad ji informuos suinteresuotas šalis paskelbdama šį raštą ir jo santrauką Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ji taip pat informuos suinteresuotas šalis ELPA šalyse, pasirašiusiose EEE susitarimą, paskelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, ir informuos ELPA priežiūros instituciją, nusiųsdama šio rašto kopiją. Visų tokių suinteresuotų šalių bus prašoma pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo tokio paskelbimo dienos.”

(1) OL C/37/2001.

(2) Lietuva nurodė, kad didžiausiam riebiųjų rūgščių metilo esterio (FAME) gamintojui UAB „Mestilla“ akcizo mokestis nebuvo taikytas, nes įmonė didžiąją dalį savo produkcijos eksportuoja. Taigi, Lietuva nurodė kitą sąraše esantį gamintoją – UAB „Rapsoila“.