KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

2011. aastal liikmesriikidelt saadud fiskaalandmete kvaliteedi kohta

SISUKORD

1........... Taust.............................................................................................................................. 3

2........... 2011. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused 3

2.1........ Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus......................................................................... 3

2.1.1..... Ajakohasus.................................................................................................................... 3

2.1.2..... Usaldusväärsus............................................................................................................... 4

2.1.3..... Tabelite ja toetava teabe täielikkus.................................................................................. 4

2.1.4..... Lisatabelid finantskriisi kohta........................................................................................... 5

2.1.5..... Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta.................................................................... 6

2.2........ Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus............................... 6

2.2.1..... Teabevahetus ja selgitused.............................................................................................. 6

2.2.2..... Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused............................................................ 6

2.2.3..... Eurostati konkreetsed juhised.......................................................................................... 7

2.2.4..... Hiljuti esitatud metodoloogilised küsimused...................................................................... 8

2.2.5..... Valitsemissektori arvepidamise andmete järjepidevus....................................................... 8

2.3........ Avalikustamine............................................................................................................... 9

2.3.1..... Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine....................................................... 9

2.3.2..... Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes....................................................................... 9

2.3.3..... Esitatud andmete muudatused....................................................................................... 10

2.3.4..... Metaandmete avaldamine (loetelud).............................................................................. 10

3........... Järeldused.................................................................................................................... 10

1. Taust

Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta[1] (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2010) artikli 8 lõikes 3 nähakse ette, et komisjon (Eurostat) (edaspidi „Eurostat”) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Käesolevas aastaaruandes esitatakse üldine hinnang selle kohta, kas andmed on arvepidamiseeskirjadega vastavuses, täielikud, usaldusväärsed, ajakohased ja järjepidevad. Eelmise aruande (2010. aasta teadete kohta) võttis komisjon vastu 11. aprillil 2011.

Eurostat hindab korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike andmete ja ka nende aluseks olevate nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96[2] (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 95)) kohaselt esitatud valitsemissektori arvepidamisaruannete üldist kvaliteeti. Hindamise aluseks on andmed valitsuste üldeelarvete täitmise ning valitsussektorite varade ja võlakohustuste kohta. Hindamisel keskendutakse teguritele, mis selgitavad valitsuse üldeelarve defitsiiti / ülejääki ning muutusi valituse üldises võlakoormas. Liikmesriigid saadavad sellekohase teabe Eurostatile kaks korda aastas. See teave sisaldab ka täiendavaid andmeid, nagu näiteks vastuseid küsimustikule ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta ning liikmesriikide selgitusi. Lisaks korraldab Eurostat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames korrapäraselt dialoogkülastusi igasse liikmesriiki, et pidada jätkuvat dialoogi liikmesriikidega.

Käesoleva aruande aluseks on 2011. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse peamised järeldused ja tulemused ning keskendutakse kõige hilisemale (2011. aasta oktoobri) aruandlusele. Vajadusel esitatakse võrdluseks 2011. aasta aprilli aruannete tulemusi, samuti 2010. aasta omi.

2. 2011. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused

2.1. Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus

2.1.1. Ajakohasus

Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama komisjonile oma kavandatud ja tegeliku eelarve ning bilansi[3]. 2011. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid aastaid 2007–2011. 2011 aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, 2007.–2010. aasta andmed on tegelikud andmed (st lõplikud, lõplikult kinnitamata, esialgsed või hinnangulised).

Aruannete esitamise tähtaegadest peetakse enamasti väga hästi kinni. 2011. aasta teisel aruandlusperioodil esitasid 26 liikmesriiki oma andmed enne ametlikku tähtaega, milleks oli 1. oktoober 2011. Kreeka ametiasutused saatsid oma teate 7. oktoobril. Aruandluskohustuse täitmisel aprillis esitasid kõik liikmesriigid oma andmed enne 1. aprilli 2011, välja arvatud Kreeka (1. aprillil) ja Prantsusmaa, kes saatis kavandatud andmed 2011. aasta kohta 7. aprillil.

2.1.2. Usaldusväärsus

Mitmed liikmesriigid tegid pärast esmakordset esitamist aruannetesse muudatusi. 2011. aasta oktoobris laekus Eurostatile 29 muudetud aruannet 18 riigist, samas kui 2011. aasta aprillis saatsid 20 riiki 36 muudetud aruannet. Enamiku liikmesriikide muudatused olid seotud Eurostati kommentaaride, tehniliste küsimuste või märkustega ning tegemist oli pisivigade korrigeerimistega, aruandesiseste ebajärjepidevustega või ebatäpsustega tabelites.

Andmeid korrigeeriti rohkem kui 0,1 protsendipunkti võrra Kreeka, Portugali, Sloveenia ja Slovakkia puhul aprillis ning Saksamaa,[4] Austria, Rumeenia ja Slovakkia puhul oktoobris.

Iiri statistikaamet esitas uuendatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise tabelid 24. novembril 2011, et parandada avastatud viga valitsuse üldise võlakoorma konsolideerimises (see ei mõjutanud valitsussektori eelarvepuudujääki). Eurostat kontrollis parandusi ja avaldas uued andmed.

2.1.3. Tabelite ja toetava teabe täielikkus

Aruandetabelite saatmine on juriidiline kohustus ning vajalik selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 (muudetud) artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile asjakohase statistilise teabe, mis:

„eelkõige tähendab:

a) rahvamajanduse arvepidamise andmeid;

b) loetelusid;

c) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid;

d) teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi.”

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid koosnevad neljast põhitabelist. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse (EDP) tabelite 1–3 saatmine on juriidiline kohustus, samas kui tabeli 4 esitamises leppisid kokku liikmesriigid[5]. Tabelid 1 ja 2A (keskvalitsus) on aastate 2007–2011 kohta, ülejäänud tabelid on aastate 2007–2010 kohta[6].

Enamik liikmesriike on täitnud kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid[7]. Mõned liikmesriigid saaksid parandada tabelite täielikkust. 2011. aasta oktoobri aruandluse käigus ei esitanud näiteks viis liikmesriiki ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelis 2 kas seost jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajate vahel kõigi alasektorite või kõigi aastate puhul või oli esitatud jooksevsaldo võrdne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajatega.

Tabelis 3 ei täitnud kõik liikmesriigid kõiki lahtreid. Sageli olid esitamata üksikasjad lahtrites „laenud” ja „omakapital”.

Tõik, et tabelites 2 ja 3 puuduvad teatavad andmed mitmete liikmesriikide puhul, vähendab Eurostati võimalust kontrollida valitsussektori puudujäägi ja võla koondnäitajate usaldusväärsust. See aga suurendab vajadust kontrollida neid üksikasju liikmesriikidesse tehtavate külastuste jooksul.

Kõik liikmesriigid esitasid vastused teadete tabelite küsimustikule[8]. Ehkki möödunud aastatega võrreldes oli vastuste täielikkus ja kvaliteet parem, ei vastanud mõned riigid kõigile küsimustikus nõutud üksikasjadele.

2.1.4. Lisatabelid finantskriisi kohta

Eurostat on finantskriisi käsitlevaid andmeid kogunud kahe lisatabelina alates 15. juulist 2009. Lisatabeli 1. osa on seotud ülekannetega, mis on esitatud valitsussektori tulude/kulude kontol ning mis tegelikult mõjutavad ülemäärast eelarve puudujääki/ülejääki. Lisatabeli 2. osa puudutab andmeid, mis on seotud finantsasutuste toetamisest tulenevate finantsvarade ja -kohustuste jääkidega. Eristatakse tegevusi, mis on tegelikult mõjutanud valitsuse kohustusi (sealhulgas valitsemissektori võlg), ja tegevusi, mis võivad potentsiaalselt mõjutada valitsuse kohustusi tulevikus, kuid praegu peetakse neid sõltuvateks tuleviku sündmustest (ei hõlma valitsemissektori võlga). Need tabelid kajastavad riiklikke sekkumisi, mis on otseselt seotud finantsasutuste toetamisega. Muude kui finantsasutuste toetusmeetmeid või üldisi majanduse toetamise meetmeid ei kajastata.

2011. aastal kogutud andmed kajastasid 2007. – 2010. aastat. 20 liikmesriiki teatasid mitmetest valitsuste sekkumistest seoses finantskriisiga. Eurostat avaldas koos ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste pressiteadetega teated, milles neid andmeid analüüsiti[9].

2.1.5. Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta

Alates 2011. aasta aprillist esitavad liikmesriigid andmeid ka valitsustevaheliste laenude kohta. EDP uudiskirjas sisaldub kõnealune teave, mis võimaldab analüüsida laene, mida liikmesriigid garanteerivad teiste liikmesriikide toetamiseks (2010. aastal peamiselt Kreeka toetamiseks).

Valitsustevaheline laenamine on finantskriisi ajal märkimisväärselt kasvanud ning see tuleb lahutada EL 27 ja euroala koondandmetest Maastrichti võlakriteeriumi kohta, mis arvutatakse konsolideeritult. Konsolideerimise tõttu ei ole EL 27 ja euroala koondandmed võrdsed liikmesriikide võla aritmeetilise summaga (st valitustevahelist laenamist ei hõlmata, et vältida topeltarvestust).

Küsimustikus esitatud andmed ei kajasta veel Euroopa Finantsstabiilsuse Fondiga (EFSF) seotud summasid, sest andmed hõlmavad ajavahemikku 2007–2010. 2011. aasta puhul kogutakse neid andmeid ka EFSFi kohta.

2.2. Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus

2.2.1. Teabevahetus ja selgitused

Hindamisaja jooksul (alates aruannete esitamise tähtajast 1. oktoobrist kuni andmete avaldamiseni 21. oktoobril 2011) võttis Eurostat ühendust iga liikmesriigi riikliku statistikaametiga, et küsida lisateavet ja selgitada arvepidamiseeskirjade kohaldamist konkreetsete tehingute puhul. See tähendas tihedat kirjavahetust Eurostati ja riikide ametiasutuste vahel. Esimene selgitusnõue saadeti kõikidele riikidele enne 9. oktoobrit. Teist korda nõuti selgitusi 14 riigilt ja kolmandat korda ühelt riigilt. Mõnel riigil palus Eurostat teha muudatusi teadete tabelites[10].

2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused

Määruses (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) on ette nähtud dialoog- ja metodoloogilised külastused. Dialoogkülastusi liikmesriikidesse teostatakse korrapäraselt, selleks et kontrollida esitatud andmeid, uurida metodoloogilisi küsimusi, arutleda statistiliste allikate ja protsesside üle ning hinnata vastavust raamatupidamiseeskirjadele, nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja võlakohustuste liigituse osas.

Metodoloogilisi külastusi tehakse ainult siis, kui Eurostat on tuvastanud andmete kvaliteediga seoses olulise ohu või probleemi, eelkõige kasutatud meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemide osas. 2011. aastal metodoloogilisi külastusi ei toimunud.

2011 aastal tegi Eurostat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames järgmised külastused: Portugal (17.–18. jaanuar, 14–15 aprill ja 19.–20. september), Ühendkuningriik (26.–28. jaanuar), Taani (31. jaanuar –1 veebruar), Läti (15.–17. veebruar 2011), Hispaania (17.–18. veebruar), Slovakkia (28. veebruar – 1. märts), Kreeka (21.–23. märts, 26.–27. september ja 10.–11. november), Saksamaa (5.–6. mai), Tšehhi Vabariik (16.–17. mai), Luksemburg (19. mai), Sloveenia (23.–24. mai), Rumeenia (8.–10. juuni, 20.–22. juuni, 11.–13. juuli ja 26.–27. september), Itaalia (27.–28. juuni), Eesti (4.–5. juuli) Poola (5.–6. september), Soome (21.–22. november), Bulgaaria (28.–30. november), Rootsi (12.–13. detsember) ja Madalmaad (12. detsember).

Külastuste ajal korduvalt esile kerkinud küsimused käsitlesid eelkõige üksuste liigitust üldise valitsemissektori siseselt või väljaspool seda (nt ühistransport, televisioon ja raadio, haiglad ja kõrgkoolid), kapitalisüste, avaliku ja erasektori koostööd, ELi rahavooge ning tagatiste registreerimist. Iga külastus toob liikmesriikidele kaasa teatavad tegevuspunktid. Nende tegevuspunktide rakendamine aitab aja jooksul parandada andmete kvaliteeti.

Eurostat on alustanud ka programmi, mis hõlmab ülemäärse eelarve puudujäägi menetluse nn ülesvoolu dialoogkülastusi liikmesriikides, et hinnata nende lähteandmete kvaliteeti ja täielikkust, mida riikide statistikaasutused kasutavad EDP andmete koostamiseks, ning arutada kvaliteedijuhtimise võimalusi andmete koostamisel. See on Eurostati töö oluline element, et rakendada tugevdatud kontrollivolitusi, mis anti määrusega (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) vastavalt ennetavale riskipõhisele lähenemisviisile, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatises „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine”[11]. 2011. aastal toimusid sellised dialoogkülastused juba Saksamaal, Rumeenias ja Bulgaarias. Loodud on spetsiaalne töörühm „Valitsussektori finantsstatistika kvaliteedijuhtimine”.

2.2.3. Eurostati konkreetsed juhised

Liikmesriigid konsulteerivad Eurostatiga regulaarselt mitmesugustes raamatupidamisküsimustes, mis on seotud juba tehtud või tulevaste tegevustega. Eurostat annab nõu vastavalt kehtivatele suunistele. Määruse (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) läbipaistvuse sätte täitmiseks avaldab Eurostat oma nõuanded,[12] kui asjaomased liikmesriigid vastuväiteid ei esita. 2011. aastal avaldas Eurostat järgmised nõuanded: Austria raudteekompanii võla käsitlemine (Austria), pensionisüsteemi muutus (Poola), Aragoni autonoomse regiooni maanteevõrgu projekti klassifitseerimine (Hispaania), Navarra autonoomse regiooni avaliku ja erasektori sektori koostöös toimiva niisutusvõrgu klassifitseerimine (Hispaania), Navarra avaliku ja erasektori sektori koostöös toimiva maantee klassifitseerimine (Hispaania), taristuprojektide käsitlemine (Rumeenia) ja võlgades avaõiguslike äriühingute restruktureerimiskavade kajastamine (Rumeenia), eelarvepuudujäägiga seotud võlga puudutavate välisvaluuta tuletisinstrumentide metoodiline käsitlemine (Läti), eelnõustamine maantee A1 Tuszyni-Pryzowice lõigu ehitusprojekti ja käitamise statistilise kajastamise osas (Poola), ELi ülekannete ja riikliku kaasrahastamise kajastamine Jeremie algatuse raames (Bulgaaria), kaks nõustamist Bulgaaria arengupanga tagastamisskeemi kajastamise asjus (Bulgaaria) ja nõustamine Portugali statistikaameti esialgse arvamuse teemal seoses pangandussektori pensionifondide teatavate varade ja vastutusalade võimaliku ülekandmisega keskvalitusele (Portugal).

2.2.4. Hiljuti esitatud metodoloogilised küsimused

Tavapäraselt pööras Eurostat tähelepanu ESA 95 eeskirjade rakendamisele ning eelkõige Eurostati uute otsuste täitmisele. Need otsused on lisatud valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlga käsitlevasse käsiraamatusse, mille viimane väljaanne on avaldatud 2010. aasta oktoobris ning mida pidevalt uuendatakse.

Eurostatiga on ka konsulteeritud seoses võlakirjaturgude probleemide lahendamiseks Euroopa tasandil võetud meetmete statistilise kajastamisega. 2011. aastal esitas Eurostat statistilise arvamuse EFSFi kohta[13] ja ka esialgse arvamuse kavandatava Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kohta[14]. Eurostat on avaldanud ka juhendi riiklike võõrandamisstruktuuride kohta[15].

2.2.5. Valitsemissektori arvepidamise andmete järjepidevus

Määrusega (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) kehtestati uued andmete esitamise tähtajad – 1. aprill ja 1. oktoober, et tagada vastavus andmete aluseks olevatele valitsemissektori aasta- ja kvartaliaruannetele, mis edastatakse Eurostatile mitmetes ESA 95 andmeedastustabelites. Eurostat analüüsib süstemaatiliselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatistes esitatud andmete vastavust nende aluseks olevatele valitsemissektori arvepidamisaruannetele. Näiteks peavad valitsuse eelarve kogukulu ja -tulu vastama esitatud eelarvepuudujäägi näitajatele.

Viimastel aastatel on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus esitatud andmete vastavus esitatud ESA 95 süsteemi kohaste valitsemissektori arvepidamise andmetele muutunud aina paremaks, kuigi finantsandmete vallas on see halvem kui muude andmete vallas. 2011. aasta oktoobris olid SKP ja võlanäitajad järjepidevad kõikide liikmesriikide puhul. Laenuandmise / -võtmise netoväärtuse puhul esines mõningaid erinevusi kuue liikmesriigi puhul. 14 liikmesriigi puhul esines väikseid ebakõlasid ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete ja kvartaalsete finantsaruannete vahel.

2.3. Avalikustamine

2.3.1. Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine

Määruse (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) artiklis 14 on sätestatud: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast aruannete esitamise tähtpäevi […]. Andmete esitamiseks avaldatakse need.”

Valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed avaldati 2011. aasta 26. aprillil ja 21. oktoobril koos kõigi aruandetabelitega, mis liikmesriigid olid esitanud.

Eurostat avaldab ka oma veebilehel valitsemissektori finantsaasta ja -kvartali statistika, mis kinnitab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid, koos varude muutuste kohandamist käsitleva teabega[16]. Eurostat avaldab ka liikmesriikidelt saadud teabe valitsuste sekkumiste kohta seoses finantskriisiga[17] ja andmed valitustevaheliste laenude kohta.

Määruse (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) kohaselt peavad liikmesriigid tegelikud andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori võla kohta avaldama. Enamik liikmesriike teatas Eurostatile, et nad avaldavad kõik aruandetabelid.

2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes

Eurostat esitas reservatsiooni andmete kohta, mille Rumeenia ja Ühendkuningriik esitasid 2011. aasta aprillis. Reservatsioonid võeti novembri uudiskirjas tagasi.

Rumeenia: Eurostat võttis tagasi reservatsioonid Rumeenia 2011. aasta aprillis esitatud teates sisalduvate andmete kohta seoses ebaselgusega, kuidas mõjutavad mõningad avaõiguslikud äriühingud valitsemissektori eelarve puudujääki, seoses mõnede ESA 95 kategooriate kajastamisega lahtris „Muud saada- / makstaolevad arved” ning seoses mõnede finantstehingute ning valitsussiseste siirete konsolideerimise olemuse ja mõjuga. Eurostat kinnitas, et 2011. aasta oktoobri teates olid eespool nimetatud kategooriad kajastatud ESA 95 metoodika ja sellega seonduvate juhendite kohaselt.

Ühendkuningriik: Eurostat on tühistatud reservatsiooni andmete kohta, mida Ühendkuningriik edastas 2011. aasta aprilli teates, seoses sõjaliste kulutuste kajastamise ajaga. Eurostat kinnitas, et 2011. aasta oktoobri teates esitas Ühendkuningriik vajaliku kohanduse ning registreerib nüüd sõjalise varustuse kulusid tehingupõhiselt, nagu on nõutud Eurostati 9. märtsi 2006. aasta asjaomases otsuses.

2.3.3. Esitatud andmete muudatused

Eurostati ülemäärase eelarvepuudujäägi uudiskirjades on esitatud selgitused seoses Ühendkuningriigi esitatud andmete muudatustega[18].

„Eurostat muutis Ühendkuningriigi andmeid valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta, millest Ühendkuningriik on teatanud aastatel 2008 – 2010 (samuti majandusaastate 2008/2009 – 2010/2011 puhul). Seda on tehtud eesmärgiga tagada vastavus Eurostati 16. märtsi 2011. aasta selgitavale märkusele võõrandamisstruktuuride kohta seoses Bradford & Bingley ning Northern Rock varahaldusega. Esitatud eelarvepuudujäägi näitajaid on suurendatud 360 miljoni naelsterlingi võrra (0,03% SKPst) 2008. aastal (samuti 2008/2009 eelarveaastal), 571 miljoni naelsterlingi võrra (0,04% SKPst) 2009. aastal (samuti 2009/2010. eelarveaastal) ja 1, 023 miljardi naelsterlingi võrra (0,07% SKPst) 2010. aastal (samuti 2010/2011 eelarveaastal). Esitatud võlanäitajaid on suurendatud 32 374 miljoni naelsterlingi võrra (2,26% SKPst) 2008. aastal (samuti 2008/2009 eelarveaastal), 19 969 miljoni naelsterlingi võrra (1,43% SKPst) 2009. aastal (samuti 2009/2010. eelarveaastal) ja 56 821 miljoni naelsterlingi võrra (3,90% SKPst) 2010. aastal (samuti 2010/2011 eelarveaastal).

2.3.4. Metaandmete avaldamine (loetelud)[19]

Määrusega (EÜ) nr 479/2009 (muudetud kujul) on ette nähtud, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loetelud kuuluvad nende statistiliste andmete hulka, mida liikmesriigid peavad esitama, et Eurostat saaks kontrollida vastavust ESA 95 eeskirjadele. Lisaks on nimetatud määruses sätestatud, et liikmesriigid peavad kõnealused loetelud avaldama. Eurostat on avaldanud need loetelud kõigi liikmesriikide kohta. Kõik liikmesriigid, välja arvatud Luksemburg ja Madalmaad, teatasid, et on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loetelud riiklikult avaldanud.

Eurostat on sisse viimas uut EDP andmete esitamise vormi, mis sisaldab struktuurseid muutusi ja nõuab üksikasjalikumat teavet (nt seoses koostamise, valitsemissektori piiritlemise, spetsiifiliste tehingute, kvaliteedijuhtimise ja lähteandmeallikatega jne).

3. Järeldused

Eurostat teeb järelduse, et eelarvet käsitlevate andmete kvaliteet on 2011. aastal veelgi paremaks muutunud. Liikmesriigid on esitanud korrektsemaid andmeid nii ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise tabelites kui ka muudes asjakohastes statistikat käsitlevates vastustes. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete üldine vastavus ESA 95 kohastele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele on rahuldav ja olukord on paranenud ka finantsilise poole pealt.

Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes esitati 2011. aastal Rumeeniale ja Ühendkuningriigile 2011. aasta aprilli teates. Need reservatsioonid tühistati 2011. aasta novembris. Siiski on Ühendkuningriigi puhul vaja muudatust.

Vaatamata eespool märgitud positiivsetele arengutele, on endiselt mõningaid probleeme seoses vastavusega arvepidamiseeskirjadele ning mõnede statistiliste andmete täielikkuse ja järjepidevusega. Näiteks peavad mõned liikmesriigid parandama andmete täielikkust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil, teised liikmesriigid aga võiksid parandada finantskriisi jooksul loodud riiklike võõrandamisstruktuuride järelevalvet.

Seega kutsus Eurostat liikmesriike üles jätkuvalt investeerima valitsussektori finantsstatistika kvaliteeti, et saavutada soovitud kvaliteedi tase asjakohaste arvepidamiseeskirjadega vastavuse osas ning valitsussektorit käsitlevate andmete täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse osas, kaasa arvatud lähteandmevoogude parem kvaliteedijuhtimine, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi ja võla näitajate sisendiks.

[1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

[2] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

[3] Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 3 lõiked 1 ja 3 (muudetud kujul).

[4] Saksamaa ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine puudutas 2010. aastat ning tulenes lähteandmete muutmisest seoses FMS Wertmanagementiga, mis on Hypo Real Estate'i (HRE) võõrandamise struktuur, mida liigitati üldise valitsemissektori puudujäägi alla: üles 0,9 protsendipunkti SKPst, peamiselt probleemsete varade ümberhindamisest, mille kandis üle HRE; ja seoses laenudega; alla 1 protsendipunkti võrra SKPst seoses sularahatagatiste bilansis esitamise muutustega.

[5] Vt nõukogu 22. novembri 1993. aasta protokolli lisatud avaldused.

[6] Muude ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kui 1 ja 2A puhul ei ole kavandatud andmete esitamine nõukogu määrusega (EÜ) nr 479/2009 (selle muudetud kujul) otseselt nõutavaks tehtud.

[7] Nende tabelite sisu üksikasjalik kirjeldus on kättesaadav Eurostati veebilehel. Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL.

[8] See küsimustik koosneb kolmeteistkümnest osast, kus küsitakse kvantitatiivset ja mõnikord kvalitatiivset teavet mitme valdkonna kohta, näiteks maksude, sotsiaalkindlustusmaksete ja ELiga seotud tehingud, sõjalise varustuse omandamine, valitsuse tagatised, võlgade kustutamine, valitsuse tehtud kapitalisüstid riiklikesse äriühingutesse, avaliku ja erasektori koostöö jne.

[9] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf

[10] Vt jagu 2.1.

[11] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/COM-2011-211_Communication_Quality_Management_EN.pdf

[12] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.

[13] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF

[14] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat's%20preliminary%20view%20on%20the%20recording%20of%20the%20futu.pdf

[15] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat%20Guidance%20on%20accounting%20rules%20for%20EDP%20-%20Financia.pdf

[16] Eurostati veebilehe valitsemissektori finantsstatistika osas on üldsusele kättesaadavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teave ja selle aluseks olevad valitsemissektori arvepidamisaruanded, sh esitatud andmed, metodoloogilised otsused ja käsiraamatud ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud dialoogkülastuste järeldused: (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/introduction.

[17] Vaata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf

[18] Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 15 lõike 2 kohaselt võib komisjon (Eurostat) muuta liikmesriikide edastatud tegelikke andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud tegelikud andmed ei ole vastavuses artikli 8 lõike 1 nõuetega.

[19] Nende meetodite, menetluste ja allikate loetelud, mida kasutatakse tegelike andmete kogumiseks valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nende andmete aluseks olevad valitsemissektori arvepidamisaruanded.