Lepingu artikli 9 lõikes 2 on kehtestatud tundliku teabe tundlikkustasemed, mida lepinguosalised kasutavad vastavalt lepingu III lisale, et tähistada lepinguga seoses käideldavat ja vahetatavat tundlikku teavet. Lepingu IV lisas on määratletud heitkogustega kauplemise süsteemi tundlikkustasemed seoses konfidentsiaalsuse ja puutumatuse hinnanguga.

Lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt võib ühiskomitee otsustada võtta vastu lepingu uue lisa või muuta olemasolevat lisa. Lepingu artikli 8 lõikes 2 on sätestatud eeskirjad sellise tundliku teabe käitlemiseks, mille loata avaldamine võib erineval määral kahjustada lepinguosaliste, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriikide huve. Sellist teavet tuleb kaitsta loata avaldamise eest ühe lepinguosalise julgeolekuhuvide tõttu. See teave kannab tundlikkuse märgistust, mille lepinguosalised on omistanud tundliku teabe kaitsmiseks kooskõlas turvanõuete, tundlikkustasemete ja käitlemisjuhistega, mis on esitatud vastavalt III ja IV lisas.

Kuna lepingu raames on vaja vahetada tundlikku salastamata teavet, milleks kasutatakse lepingu alusel loodud otsest registriühendust, tuleb tagada vajalik turvalisuse tase, et minimeerida registritega seotud pettuste, väärkasutuse ja kuritegeliku tegevuse ohtu ning et sellistele vahejuhtumitele reageerida ja kaitsta registriühenduse ning ühendatud turgude puutumatust. Selleks on lepinguga ette nähtud tundlikkustasemed ja asjakohased eeskirjad lepingu alusel tundliku teabe käitlemiseks. Lepingus on sõnaselgelt määratletud lepingu alusel kasutatavad turvamärgistused, mis on identsed enne julgeolekuteate C(2019) 1904 vastuvõtmist kasutatud märgistustega. Pärast julgeolekuteate C(2019) 1904 vastuvõtmist ei vasta praegu Euroopa Komisjonis kasutatavad turvamärgistused enam lepingus kehtestatud märgistustele ja need tuleks uuesti kooskõlla viia. Julgeolekuteates C(2019) 1904 soovitati sõlmida asjakohased kokkulepped välispartneritega.

Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine heitkogustega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitikaeesmärk, eelkõige Pariisi kokkuleppel põhinevate kliimaeesmärkide saavutamiseks. Seda silmas pidades on ELi HKSi loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt võimalik siduda ELi HKS teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, kui need on kohustuslikud, neis on kehtestatud heitkoguste absoluutne piirmäär ning need ühilduvad ELi HKSiga; Šveitsi süsteem vastab kõnealustele tingimustele. Pärast lepingu jõustumist 1. jaanuaril 2020 on kooskõla ja sidususe taastamine lepingu rakendamisel oluline samm.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Ühiskomitee on Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 alusel loodud organ.

Akt, mille ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 lõikega 3.

Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

4.3.Kokkuvõte

Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.