EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 808 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS 
milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Kreeka ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011–2014) kohta  
{SEK(2011) 717 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS 
milles käsitletakse Kreeka  2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Kreeka ajakohastatud stabii lsusprogrammi (2011–2014) kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta m äärust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
1; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
(3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
                                                 
1 Jäetud 2011. aastal samaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuses 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks.  
(5) 3. mail 2010 esitas Kreeka põhjaliku majanduse kohandamise programmi, mida 
toetatakse euro-ala liikmesriikide ja Ra hvusvahelise Valuutafondi finantsabiga 110 
miljardi euro ulatuses. Programmile lisatu d vastastikuse mõistmise memorandumis ja 
selle lisades on ette nähtud majanduspoliitilis ed tingimused, mille alusel finantsabi 
antakse.  
(6) Teatavate majanduspoliitiliste tingimuste täitmine abi andmise eeldusena on ette 
nähtud nõukogu otsuses 2010/320/EL2 ja selle muudatustes , mis on adresseeritud 
Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhusta da eelarve järelevalvet ning millega 
teatatakse Kreekale, et ta peab ülem äärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma 
puudujääki vähendavaid meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 136 ja 
artikli 126 lõikele 9.  
(7) 25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu la iendatud euroala paktis osalevaid 
liikmesriike esitama märkusi õigeaegselt, et lisada need stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikesse reformik avadesse. Kreeka ei ole veel esitanud 
ajakohastatud stabiilsusprogrammi ega edas tanud sõnaselgelt konkr eetseid laiendatud 
euroala pakti kohustusi ja meetmeid 2011. aa staks. Need tuleks  esitada Euroopa 
Ülemkogule.  
(8) Viimase aastakümne jooksul on Kreeka maja nduskasv tuginenud mittejätkusuutlikele 
alustele: tarbimise ja eluasemeinvesteeri ngute kõrgaeg koos reaa lpalga ja laenude 
suure tõusuga; euro kasutuselevõtuga kaas nenud madalad reaalintressimäärad ning 
finantsturu liberaliseerimine. 2008.–2009. aasta ül eilmne kriis tõi es ile riigi nõrkused, 
sealhulgas jätkusuutmatu fiskaalpoliitika, mi da osaliselt varjasid ebausaldusväärne 
statistika ja ajutiselt suured tulud, samuti olid nõrkusteks jäigad töö- ja kaubaturud, 
konkurentsivõime kadu ja suurenev välisvõ lg. Kuigi pangandussektor ei olnud kriisi 
lähtepunkt, mõjutas seda majandus- ja us alduskriis. Eelarvepositsiooni halvenemise 
ulatus ilmnes alles hiljem Kreeka raamatupi damis- ja statistikasüsteemide raskete 
puudujääkide tõttu. See lükkas edasi parandusmeetmete rakendamise. Kui Kreeka eelarve stabiilsus hakkas r ohkem muret tekitama ja üleilm ne riskikartlikkus suurenes, 
muutus turgude suhtumine Kreekasse 2010. aa sta alguses järsult halvemaks. Kuna 
Kreekal tekkis märkimisväärne rahastam isvajadus ja tal kadus juurdepääs 
rahvusvahelistele kapitaliturgudele, palus riik 2010. aasta aprillis rahvusvahelist 
finantsabi. 
                                                
 
2 Nõukogu otsus 2010/320/EL, 10. mai 2010 (ELT L 14 5, 11.6.2010, lk 6); n õukogu otsus 2010/486/EL, 
7. september 2010 (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12); nõukogu otsus 2011/57/EL, 20. detsember 2010 
(ELT L 26, 29.1.2011, lk 15); nõu kogu otsus 2011/257/EL, 7. märts 2 011 (ELT L 110, 29.4.2011, lk 
26).  
 
ET 4   ET (9) Kreeka kohustus rakendama majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et 
parandada välist ja sisest tasakaalusta matust ja taastada usaldus lühikeses 
perspektiivis. Keskpikal perioodil p eaks Kreeka panema aluse sellisele 
majanduskasvumudelile, mis tugineks rohkem investeeringutele ja ekspordile, et 
toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Progr ammiga on ette nähtud laiaulatuslikud 
meetmed kolmel suunal: i) eelarve konso lideerimisstrateegia ra kendamine programmi 
algusaastatel koos struktuursete fiskaalmeetmete ja parema eelarvekontrolliga; ii) töö- ja kaubaturgude struktuurireformid konkurents ivõime ja kasvu parandamiseks ning iii) 
pangandussüsteemi stabiilsuse toetamine. 
(10) Komisjon on hinnanud esialg set riiklikku reformikava
3. Ta on võtnud arvesse nii selle 
asjakohasust Kreeka fiskaal- ja sots iaalmajandusliku poliitika jätkusuutlikkuse 
seisukohast kui ka ELi eeskirjadele ja suun istele vastavust, arvestades vajadust 
tugevdada Euroopa Liidu majanduse üldjuhti mist ELi tasandi osalusega edaspidi 
tehtavates siseriiklikes otsustes. Seda s ilmas pidades rõhutab komisjon ranget vajadust 
rakendada kavandatud meetmeid va stavalt nõukogu otsusele nr 2010/320, 
SOOVITAB KREEKALE JÄRGMIST:  rakendada täies ulatuses meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/320/EL, mida on 
muudetud nõukogu otsusega XXXX/XXX ja mida on täiendavalt täpsustatud XX/XX/XXXX 
vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades, [eriti viimases, XX/XX/XXXX lisas]. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                
 
3 SEK(2011) 717.