ET Euroopa Liidu Teataja C 122/9

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2006/C 122/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse(EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Registreerimistaotlus vastavalt artiklile 5 ja artikli 17 lõikele 2

“CONNEMARA HILL LAMB” ehk “UAIN SLÉIBHE CHONAMARA”

EÜ nr: IE/00366/3.9.2004

KPN ( ) KGT (X)

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamiseks. Üksikasjaliku teabe saamiseks palutakse huvitatud isikutel tutvuda tehnospetsifikaadi täieliku variandiga, mille võib saada 1. jaos viidatud riigi ametiasutustest või Euroopa Komisjonist. (1)

1. Liikmesriigi vastutav talitus:

Nimi: Department of Agriculture and Food Food Division Agriculture House Aadress: Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel.: (353-1) 607 23 90 Faks: (353-1) 607 20 38

2. Ühendus:

Nimi: Connemara Hill Lamb Ltd Aadress: Corr na Mona Co. Galway Ireland Liikmed: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Tooteliik:

Klass: liha ja söödav rups, nagu on viidatud Euroopa ühenduste asutamislepingute 1. lisas.

4. Tehnospetsifikaat (artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte)

4.1 Nimetus: “Connemara hill lamb” ehk “Uain sléibhe Chonamara”

4.2 Kirjeldus: Kaitstav toode on Connemara geograafilises piirkonnas aretatud tõugu kuuluva, seal sündinud ja kasvatatud mägilambatalle liha (Connemara hill lamb). Need talled on väikese kehakaalu ja peenikese kondiga ning nende rümp on lahja, kaetud õhukese rasvkoekihiga, värvus on roosakaspunane ja sel on tihe sügav tekstuur.

4.3 Geograafiline piirkond: Kõnealune geograafiline piirkond on rahvusvaheliselt tuntud Connemara nime all; see asub Lääne-Iirimaal, Corribi järvenõost läänes ja hõlmab ka Inishmaani, Inisheeri ja Inishmore'i saari. Selle piirkonna maastikule on iseloomulikud mäed, sood ja järved. Lambaid kasvatatakse mägisel alal, nad söövad mägikarjamaadel kanarbikku ja teisi taimi.

4.4 Päritolutõend: Viited Connemara mägilambatalle kasutamisele toiduks ulatuvad tagasi 19. sajandi algusesse, kui Šotimaalt toodi sisse mustakoonuline lambatõug. Vahetult näljahädale järgnenud 1850.–70. aastatel toodi Šotimaalt hulgaliselt sisse mustakoonulisi lambaid, et karjatada neid mägikarjamaadel. 1891. aastal asutatud üleasustatud piirkondade amet (Congested Districts Board) jätkas lammaste importimist, et parandada kohalikku tõugu. Kõnealune lambatõug on hiljem arenenud selgelt eristatavaks tõuks, kes on kohanenud Connemara karmide tingimustega. Mustakoonuline tõug on eriti sobiv kõnealuse piirkonna tingimustes kasvatamiseks, kuna ta suudab teistest tõugudest paremini leida endale toitu.

Et tagada täielikku jälgitavust põllumajandusettevõttest kuni tapamajani, on igal tallel kõrvamärk ja rümbal rippetikett. Kõiki ettevõtteid kontrollitakse kohapeal, et vaadata kõik talled enne tapmist üle ja varustada märgiga.

4.5 Tootmismeetod: Liha on pärit mustakoonulise lambatõu talledelt, kelle tõug on aretatud, kes on sündinud ja kasvatatud nimetatud geograafilises piirkonnas. Talled sünnivad kevadel, üldiselt alates aprillist (hiljem kui teiste Iirimaa lambatõugude talled), ja uted imetavad neid kogu nende eluaja. Talledel lastakse vabalt toituda mägikarjamaadel ja üldiselt tapetakse nad 14 nädala vanuses. Mõned talled tapetakse 10 nädala vanuses. Talleliha on Iirimaa poodidest võimalik osta augustist novembrini. Tunnustatud tapamaja puudumise korral nimetatud geograafilises piirkonnas veetakse talled tapmiseks naabermaakonnas asuvasse tunnustatud tapamajja.

4.6 Seos piirkonnaga: Connemara mägilambatalle liha maitse, lõhn ja värvus on otse seotud sealsete lambakarjamaade taimestikuga. Talled söövad mägikarjamaade kanarbikku ja muid taimi, mis on iseloomulikud sealsele tootmispiirkonnale. Taimestiku moodustavad peamiselt tuuleheinad Agrostis spp., aruheinad Festuca spp., harilik sinihelmikas, Molinia caerulea, tarnad Carex spp, ahtalehine villpea, Eriophorum angustifolium, ja raba-jänesvill, Trichophorum cespitosum. Muud olulisemad söödataimed on kanarbik, Calluna vulgaris, soo-eerika, Erica tetralix, ja hall eerika, Erica cinerea, euroopa rabaliilia, Narthecium ossifragum, ja tedremaran, Potentilla erecta. Karmide maastikutingimuste tõttu on need lambad liikuvamad kui tasandikukarjamaal kasvatatavad lambad; seetõttu on nende rümbad väiksemad — need kaaluvad umbes 10 kg, samas kui tasandikult pärinev lambarümp kaalub 25 kg.

4.7 Kontrolliasutus:

Nimi: Department of Agriculture and Food Aadress: Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel.: (353-1) 607 23 90 Faks: (353-1) 607 20 38

4.8 Märgistus: KGT

4.9 Siseriiklikud nõuded: —

(1) Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond, B-1049 Brüssel.