EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.7.2019 COM(2019) 339 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2018. aasta konkurentsipoliitika aruanne {SWD(2019) 297 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2018. aasta konkurentsipoliitika aruanne 1.Konkurentsivõimelise siseturu edendamine Euroopa äriühingute ja tarbijate heaks 2018. aastal täitus 60 aastat sellest, mil jõustus praeguse Euroopa Liidu alustalaks olev Euroopa Majandusühenduse asutamisleping. Tänapäeval pakub Euroopa Liit oma 24,5 miljoni väikese, keskmise suurusega ja suure ettevõtjaga, kes konkureerivad 500 miljoni tarbija teenindamise nimel, jätkuvalt vilgast siseturgu, mis annab oma panuse ELi tööstusharude konkurentsivõimesse ja konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse väärtustel põhineva Euroopa majanduse kestlikusse arengusse. Juba algusest peale on ELis kehtinud aluslepingu sätted, millega anti komisjonile volitused kaitsta õiglast ja moonutamata konkurentsi siseturul. ELi konkurentsieeskirjadega on ettevõtjatele siseturul äritegevuse korraldamiseks kehtestatud selgelt määratletud raamistik, mis võimaldab mis tahes suurusega ettevõtjatel konkureerida õiglastel alustel. Viimase kuue aastakümne jooksul on see õigusraamistik edasi arenenud, kuid selle puhul peetakse rangelt kinni õigusriigi põhimõttest ja raamistiku järgimist kontrollivad põhjalikult Euroopa kohtud. Igapäevases jõustamispraktikas järgib komisjon rangelt mittediskrimineerimise, õiglase menetlemise, läbipaistvuse, prognoositavuse, arvamuse avaldamise õiguse ja konfidentsiaalsuse kaitsmise põhimõtteid. ELi süsteemi prognoositavus ja usaldusväärsus on muutnud komisjoni üheks maailma juhtivaks ja kõige mõjuvõimsamaks konkurentsiasutuseks. Oma jõustamistegevuse mõju võimendamiseks töötab komisjon käsikäes liikmesriikide konkurentsiasutuste ja siseriiklike kohtutega ning teeb aktiivset koostööd kogu maailma konkurentsiasutustega – seda nii kahepoolselt kui ka mitme rahvusvahelise foorumi, näiteks OECD, rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi kaudu –, et võimaldada tõeliselt üleilmsed võrdsed tingimused ja tagada õigusriigi põhimõtte järgimine. Komisjon võttis 7. juunil 2018. aastal ajavahemikku 2021–2027 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku osana vastu ettepaneku ühtse turu programmi kohta . See hõlmab uut konkurentsivõime programmi, mille hinnanguline eelarve kogu programmiperioodiks on 140 miljonit eurot. Kui kaasseadusandjad võtavad konkurentsivõime programmi vastu, aitab see komisjonil toime tulla ELi konkurentsipoliitika alaste uute probleemidega, mis on seotud suurandmete, algoritmide ja muu kiire arenguga aina enam digitaliseeruvas keskkonnas, ning samuti tugevdada koostöövõrgustikke liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel, et toetada ausat konkurentsi ühtsel turul. 2018. aastal oli komisjoni konkurentsipoliitika alane tegevus jätkuvalt suunatud turgudele, mis on olulised ELi kodanikele ja ELis tegutsevatele ettevõtjatele, näiteks telekommunikatsiooni- ja digitaalsektorile, finantsteenuste turule, energia- ja keskkonnasektorile, põllumajandus- ja toidusektorile ning transpordi- ja tootmissektorile. Käesolev aruanne on mitteammendav kokkuvõte komisjoni 2018. aasta tegevusest konkurentsipoliitika valdkonnas. Lisateavet leiab aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidilt . 2. Konkurentsieeskirjade jõustamise tõhustamine Komisjon püüab pidevalt lihtsustada ja seostada konkurentsiasjade menetlusi ning hinnata oma varasemate otsuste majanduslikku mõju, et veelgi parandada ELi konkurentsieeskirjade kohaste kontrollimeetmete ajakohasust, tõhusust ja mõjusust. 2018. aasta detsembris avaldas komisjon ettevõtjatele ajakohastatud suunised, mis käsitlesid ärisaladusi ja muud konfidentsiaalset teavet kartellimenetluste korral, samuti suunised ja vormid selleks, et kasutada n-ö usaldusisikute ringi määramise menetlust toimikule ligipääsu võimaldamiseks. Äriühingute juurdepääs komisjoni toimikus sisalduvale teabele on konkurentsiõiguse rikkumise menetluste puhul tähtis menetlusetapp. Need kaks uut suunisdokumenti on üks osa komisjoni jätkuvast tööst eesmärgiga suurendada konkurentsimenetluste ajakohasust ja tõhusust, tagades samas nõuetekohase menetluse ja äriühingute kaitseõigused. Need dokumendid täiendavad varasemaid komisjoni suuniseid, mis käsitlevad parimaid tavasid teabe avaldamise kohta eriruumides ning konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi komisjoni otsuste avalike versioonide koostamise protsessi jaoks, samuti soovitusi dokumentide elektroonilise esitamise kohta . Pärast kartellide valdkonnas uurimise all olevate äriühingute koostöö kompenseerimiseks tõhusa raamistiku kehtestamist ja esimest kartelliga mitteseotud juhtumit 2016. aastal viis komisjon 2018. aastal lõpule mitu kartelliga mitteseotud konkurentsiõiguse rikkumise menetlust, tuginedes uurimisaluste äriühingute koostööle . Selline koostöö võimaldab komisjonil uurimiste kiirendamise abil suurendada oma otsuste asjakohasust ja mõju ning äriühingud omakorda saavad kasu sellest, et nende koostöö laadist ja ajastusest olenevalt vähendatakse märkimisväärselt neile määratavaid trahve. 2018. aasta detsembris avaldas komisjon mitteametlikud suunised selle kohta, kuidas äriühingud saavad teha kartellidega seotud menetlustes koostööd, mis võimaldab neile määrata väiksemad trahvid . Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu komisjoni ettepaneku liikmesriikide konkurentsiasutuste tõhustamise kohta Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 11. detsembril 2018. aastal vastu nn ECN+ direktiivi, millega anti liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada ELi konkurentsieeskirjade jõustamine kartellide valdkonnas. Direktiiv põhineb komisjoni 2017. aasta märtsis tehtud ettepanekul, mis esitati pärast 2015. aasta novembrist 2016. aasta veebruarini toimunud avalikke konsultatsioone. ECN+ direktiiviga tagatakse, et samade õigusnormide – ELi konkurentsieeskirjade – kohaldamisel on riiklike konkurentsiasutuste käsutuses tõhusad jõustamisvahendid ja ressursid, mida on vaja ELi konkurentsieeskirju rikkuvate äriühingute tuvastamiseks ja karistamiseks. Samuti tagatakse direktiiviga see, et nimetatud asutused võivad teha oma otsuseid täiesti sõltumatult, tuginedes asjaoludele ja õigusele. Uute eeskirjade eesmärk on aidata kaasa tõelise ühtse turu loomisele selliste üldiste eesmärkide edendamise kaudu nagu konkurentsivõimelised turud, töökohtade loomine ja majanduskasvu tagamine. ECN+ direktiiv tuleb üle võtta 4. veebruariks 2021. Komisjon jälgib ülevõtmisprotsessi ning abistab liikmesriike direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel kaheaastase rakendusperioodi jooksul alates direktiivi avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Riigiabi eeskirjade ajakohastamisest saadava kasu tunnetamine Alates 2012. aasta maist on komisjon rakendanud ulatuslikku riigiabi ajakohastamise reformipaketti. See terviklik reformipakett võimaldab liikmesriikidel rakendada riigiabimeetmeid, mis aitavad kiiresti kaasa investeerimisele, majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Nimetatud paketi osana võeti 2014. aastal kasutusele uued eeskirjad – eelkõige n-ö üldine grupierandi määrus, mida muudeti 2017. aastal. Nende eeskirjadega vähendati halduskoormust seoses vähem moonutavate abimeetmetega, millest liikmesriigid enam komisjoni teavitama ei pea. Samas meetmeid, mis võivad tõsiselt kahjustada konkurentsi või killustada ühtset turgu, kontrollitakse endiselt hoolikalt. Aastaid 2021–2027 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku raames tegi komisjon ettepaneku lihtsustada nii ELi-poolset rahastamist kui ka liikmesriigi investeeringuid hõlmavat kaasinvesteerimist nii, et veelgi laiendada ELi riigiabi võimaldamise määrust, mis on üldise grupierandi määruse vastuvõtmisel õiguslik alus.

2018. aastat käsitlev riigiabi tulemustabel kinnitas riigiabi ajakohastamise paketist saadavat kasu. Alates 2015. aastast kuulus üle 96 % uutest rakendatud abimeetmetest üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse. See võimaldas liikmesriikidel neid abimeetmeid kiiremini rakendada ning riigiabi kontroll oli „suur suurtes asjades ja väike väikestes asjades“. Asjaolu, et üha enam kulutusi kuulub üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, näitab ka seda, et keskmiselt on liikmesriigid komisjoni registreeritud riigiabimeetmeid rakendanud varasemast palju kiiremini: võrreldes 2013. aastaga vähenes keskmine riigiabimeetmete rakendamisele kulunud aeg 15 % . Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas kohaldatakse liikmesriikide esitatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste iga-aastaste aruannete kohaselt grupierandit üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse alusel samuti enam kui 90 % abimeetmete suhtes. Mida läbipaistvamad on riigiabi kasutamisega seotud eeskirjad, seda tõenäolisem on tõhusam kohaldamine. Selleks muudavad komisjoni talitused riigiabi ajakohastamise paketi läbipaistvusnõuete järgimise lihtsamaks, töötades koostöös liikmesriikidega välja läbipaistvusmooduli – informaatikavahendi riigiabi andmete esitamiseks ja avaldamiseks, kui antav abi on suurem kui 500 000 eurot. 2018. aasta lõpuks oli läbipaistvusmooduliga ühinenud 25 liikmesriiki. 25 liikmesriiki ja Island on avaldanud üle 43 000 abi andmise juhtumi. 2018. aastal alustas komisjon kooskõlas komisjoni parema õigusloome suunistega riigiabi ajakohastamise paketi osana vastu võetud riigiabi eeskirjade ning raudteede suuniste ja lühiajalise ekspordikrediidikindlustust käsitlevate eeskirjade hindamist. Hindamine toimub toimivuskontrolli kaudu ning selle eesmärk on kontrollida, kas eeskirjad on tegelikult toiminud ettenähtud viisil ja sobivad eesmärgi saavutamiseks. Toimivuskontrolli tulemused on aluseks otsustele, mille komisjon teeb tulevikus eeskirjade kehtivuse pikendamise või ajakohastamise kohta. Kartellidevastane võitlus jätkub Komisjon käivitas hiljuti anonüümse rikkumistest teavitamise vahendi, mis võimaldab üksikisikutel, kellel on siseinfot kartelli või mõne muu konkurentsivastase tegevuse kohta, komisjoni kahesuunalise krüpteeritud sõnumiedastussüsteemi kaudu konkurentsivastasest tegevusest lihtsamalt teavitada, säilitades samas oma anonüümsuse. 2018. aastal näitas komisjoni mõjus konkurentsiõiguse jõustamine rangete konkurentsipiirangutega seotud kartellide puhul, et kokkuleppemenetlus on tõhus, sest selle menetluse raames võeti 2018. aastal vastu 75 % otsustest. Kokkuleppemenetlus aitab tuua salajased kartellid kiiremini päevavalgele, vabastades niimoodi väärtuslikud vahendid muude uurimiste jaoks. Kokkuleppemenetluse korral tunnistavad kartellis osalenud äriühingud rikkumises osalemist ja võtavad selle eest vastutuse. Kokkulepe võimaldab komisjonil kohaldada lihtsustatud menetlust ning vähendada uurimise kestust ja uurimisega seotud kulusid ning äriühingute jaoks on positiivne see, et otsused tehakse kiiremini ja trahve vähendatakse 10 %. 21. veebruaril 2018 kehtestas komisjon kokku 546 miljoni euro ulatuses trahve kartellis osalemise eest kolme juhtumi puhul, mis olid seotud sõidukite meretranspordiga ja mootorsõidukiosade tarnimisega . Komisjoni otsused sõidukite meretranspordi ja mootorsõidukitarnijate kohta: rangete konkurentsipiirangutega kartellide vastane võitlus mõjutab Euroopa tarbijaid ja tööstusharusid Kolmes eraldiseisvas otsusest määras komisjon ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest sõidukite meretransporti pakkuvatele äriühingutele trahve 395 miljoni euro ulatuses, süüteküünalde tarnijatele trahve 76 miljoni euro ulatuses ja pidurdussüsteemide tarnijatele trahve 75 miljoni euro ulatuses. Kõik äriühingud tunnistasid kartellis osalemist ja nõustusid kokkuleppemenetlusega. Kõik menetlused algatati leebema kohtlemise teatise alusel esitatud taotluste põhjal. Edukad trahvide eest kaitse saamise taotluse esitanud kartellides osalejad vabastati trahvidest, sest nad andsid komisjonile teada kartellide olemasolust. Peaaegu kuus aastat – 2006. aasta oktoobrist 2012. aasta septembrini – hoidsid viis transpordiettevõtjat (Tšiili meretranspordiettevõtja CSAV, Jaapani transpordiettevõtjad „K“ Line, MOL ja NYK ning Norra-Rootsi transpordiettevõtja WWL-EUKOR) käigus kartelli uute sõidu- ja veoautode ning muude suurte sõidukite ookeanivedude turul eri marsruutidel Euroopa ja muude kontinentide vahel. Transpordiettevõtjad leppisid kokku, et turul hoitakse valitsevat seisu ja austatakse üksteise traditsioonilist äritegevust teatavatel marsruutidel või teatavate klientidega, näidates kõrgeid hindu kõigil sõidukitootjate korraldatavatel hankemenetlustel või siis loobudes neil hangetele osalemisest. Kartell mõjutas sõiduautoimportijaid, sõidukitootjaid (kui eksportijaid) ja lõpptarbijaid Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP). Uurimise käigus tegi komisjon koostööd mitme konkurentsiasutusega üle maailma, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani ja Kanada konkurentsiasutustega. Äriühing MOL andis teada kartelli olemasolust, saades nii täieliku vabastuse ja pääsedes umbes 203 miljoni euro suurusest trahvist. Autotööstuses määras komisjon karistused veel kahe kartellijuhtumi puhul. Üks neist oli seotud süüteküünaldega (autotööstuse elektriseadmed) ning selle juhtumi puhul olid tarnijad Bosch (Saksamaa) ja NGK (Jaapan) tegutsenud ühiselt äriühinguga Denso (Jaapan). Kartell toimis aastatel 2000–2011 ning selle eesmärk oli vältida konkurentsi, austades üksteise tavapäraseid kliente ja säilitades süüteküünalde turul EMPs valitseva olukorra. Äriühing Denso sai kartelli paljastamise eest täieliku vabastuse ning pääses umbes 1 miljoni euro suurusest trahvist. Teine komisjoni otsus oli seotud kahe rikkumisega pidurisüsteemide valdkonnas. Esimene kartell käsitles hüdrauliliste pidurisüsteemide tarnet, hõlmas äriühinguid TRW (USA; kannab nüüd nime ZF TRW, Saksamaa), Bosch (Saksamaa) ja Continental (Saksamaa) ning toimis 2007. aasta veebruarist 2011. aasta märtsini. Teine rikkumine kestis 2010. aasta septembrist kuni 2011. aasta juulini, oli seotud elektrooniliste pidurisüsteemide tarnimisega ning hõlmas äriühinguid Bosch ja Continental. Mõlema rikkumise puhul püüdsid mootorsõidukiosade tarnijad kooskõlastada oma turukäitumist, vahetades tundlikku teavet, sealhulgas teavet hindade kohta. Äriühing TRW pääses kartellist teavitamise eest ja täieliku kaitse saamise abil umbes 54 miljoni euro suurusest trahvist ning äriühing Continental umbes 22 miljoni euro suurusest trahvist. Süüteküünalde ja pidurisüsteemidega seotud kartelliotsused on üks osa mitmest mootorsõidukiosade sektoris toimuvast laiaulatuslikust kartelliuurimisest. Komisjon oli juba määranud trahvid autolaagrite tarnijatele, autode juhtmeköidiste tarnijatele, (muu hulgas) autoistmetes kasutatava elastse vahu tarnijatele, sõidu- ja veoautode eelsoojendite tarnijatele, generaatorite ja käivitite tarnijatele, termosüsteemide tarnijatele, tuledesüsteemide tarnijatele ja sõitja turvasüsteemide tarnijatele . Lisaks algatas komisjon 18. septembril 2018. aastal põhjaliku uurimise seoses võimaliku konkurentsivastase koostööga autotootjate vahel sõiduautode heitgaaside puhastussüsteemide tehnoloogiaarenduse küsimuses. 2017. aasta oktoobris oli komisjon selle juhtumiga seotud esialgse uurimise käigus kontrollinud äriühingute BMW, Daimler, Volkswagen ja Audi rajatisi Saksamaal. Komisjon uurib, kas need äriühingud leppisid omavahel kokku selles, et mitte konkureerida üksteisega EMPs müüdavate sõiduautode heitekontrollisüsteemide arendamise ja turuletoomise valdkonnas. Asjaomased heitekontrollisüsteemid on selektiivse katalüütilise taandamise (SCR) süsteemid, mis vähendavad diiselmootoriga sõiduautode lämmastikoksiidi (NOx) heitkoguseid, ja OPF kübemefiltrid, mis vähendavad bensiinimootoriga sõiduautode peenosakeste heitkoguseid. Menetluse ametlik algatamine ei mõjuta uurimise tulemust. 21. märtsil 2018. aastal võttis komisjon vastu otsuse kondensaatorite valdkonna kartelli kohta. Kondensaatorid on elektriseadmed, mis salvestavad energiat, ja neid leidub väga erinevates tarbijate kasutatavates elektriseadmetes. Kaheksale tootjale määrati aastatel 1998–2012 kartellis osalemise eest trahve kogusummas 254 miljonit eurot. Komisjon karistab varajast rakendamist ühinemiste valdkonnas Ühinemist käsitlevate ELi eeskirjade kohaselt peavad äriühingud teavitama komisjoni ELi hõlmavatest kavandatavatest ühinemistest ülevaatamise eesmärgil (teavitamise kohustus) ega tohi neid ühinemisi enne ellu viia, kui komisjon on andnud selleks loa (rakendamiskeeld). Nimetatud rakendamiskeeld aitab ühtsel turul ära hoida tehingutega kaasneda võiva pöördumatu negatiivse mõju, sest oodatakse ära komisjoni uurimise tulemus. 24. aprillil 2018. aastal määras komisjon äriühingule Altice, kelle peakontor asub Madalmaades, 124,5 miljoni euro suuruse trahvi, sest äriühing omandas Portugali telekommunikatsioonioperaatori PT Portugal enne komisjoni teavitamist või enne komisjonilt heakskiidu saamist (n-ö enneaegne ühinemine). Trahv peaks ära hoidma eeskirjade rikkumise teiste äriühingute poolt. Ühinemised enne teavitamist või loa saamist kahjustavad ELi ühinemiste kontrollimise süsteemi mõjusust, kuid see süsteem kaitseb Euroopa tarbijaid ühinemiste eest, millega kaasneksid kõrgemad hinnad või väheneksid valikuvõimalused. 3. Toimetulek uute raskustega e-majanduses

Viimase kuue aastakümne jooksul, mil Euroopa konkurentsipoliitikat on rakendatud, on turud olulisel määral muutunud. Eelkõige on majanduse digitaliseerimine täielikult muutnud tarbijakäitumist ja turgude toimimise viise. Eriti valmistavad probleeme andmed, pidades silmas algoritmide aina kasvavat tähtsust. Algoritmid vajavad õppimiseks andmeid: mida suurem on andmete hulk, seda intelligentsemad on algoritmid. Veel üks huvipakkuv teema on suureneva turuvõimuga kahese rolliga digiplatvormid, mis toimivad nii jaotuskanalina teiste jaoks, kuid pakuvad samas ka oma tooteid. Et digitehnoloogiaga kaasnevat potentsiaali ja võimalusi maksimaalselt ära kasutada, on Euroopal vaja tõeliselt sidusat digitaalset ühtset turgu. Konkurentsipoliitika on hästi toimiva digitaalse ühtse turu lahutamatu osa. Digiajastul on esile kerkinud täiesti uued turul tegutsejad, kellest mõned on kasvanud väga kiiresti ja muutunud suurteks tehnoloogiapakkujateks. Kuigi nende paljudel hiljuti tekkinud ja tärkavatel digiturgudel edukate äriühingute uuenduslikud lahendused on muutnud inimeste ja ettevõtjate elu lihtsamaks, on endiselt äärmisel oluline takistada neil kasutamast oma mõjuvõimu teiste äriühingute pakutava konkurentsi kahjustamiseks. Tagamaks, et Euroopa turud teeniksid inimesi, mitte vastupidi, on olemas juba andmekaitse-eeskirju käsitlev määrus ning nõukogu ja parlament vaatavad läbi määrust, millega soovitakse edendada veebipõhiste platvormide läbipaistvuskohustust . 2018. aastal alustas komisjon teabevahetuskampaaniat teemal, kuidas saaks konkurentsipoliitika kõige paremal viisil aidata Euroopa tarbijaid kiiresti muutuvas maailmas. Selleks nimetas komisjon professorid Heike Schweitzeri ja Jacques Crémeri ning abiprofessor Yves-Alexandre de Montjoye' erinõunikeks digitaliseerumisega seotud tulevikuprobleemide küsimuses konkurentsipoliitika valdkonnas. Erinõunike aruanne „Competition Policy for the Digital Era“ avaldati 4. aprillil 2019. Selles erinõunikud i) määratlesid, mida nad näevad digiturgude peamiste tunnusjoontena; ii) esitasid oma seisukohad ELi konkurentsiõiguse eesmärkide kohta digiajastul; iii) arutasid, kuidas kohaldada konkurentsieeskirju digiplatvormide ja digitaalandmete suhtes, ning käsitlesid ühinemiskontrolli rolli konkurentsi ja innovatsiooni säilitamisel. Aruande eesmärk on anda oma panus komisjoni käimasolevasse teabevahetuskampaaniasse, mille käigus uuritakse võimalusi, kuidas konkurentsipoliitika saaks parimal võimalikult viisil tuua kasu Euroopa tarbijatele kiiresti muutuvas maailmas. Konkurentsieeskirjade jõustamine moel, mis kaitseb innovatsiooni digitaalturgudel 18. juulil 2018. aastal tegi komisjon otsuse, milles leidis, et äriühing Google oli kuritarvitanud oma turgu valitsevat seisundit, ning määras äriühingule 4,34 miljardi euro suuruse trahvi nende konkurentsipiirangute eest, mida ta oli alates 2011. aastast kohaldanud mobiilseadmete tootjate ja võrguoperaatorite suhtes eesmärgiga kindlustada oma turgu valitsevat seisundit, mis tal oli üldiste internetiotsingute turul. Juhtum „Google Android“ – Euroopa tarbijate jaoks tõhusast konkurentsist saadava kasu taastamine mobiilside valdkonnas Äriühingu Google otsingumootor on tema põhitoode ning sellega kaasnev iga-aastane reklaamitulu on üle 95 miljardi USA dollari. Selle saavutamisele aitab peamiselt kaasa mobiilsete nutiseadmete laiem kasutus. Mobiilse interneti arvele langeb tänapäeval rohkem kui pool üleilmsest internetiliiklusest. Lisaks kasutatakse Androidi umbes 80 % mobiilsetest nutiseadmetes Euroopas ja kogu maailmas, st kokku üle 2,2 miljardis seadmes. Komisjoni otsus hõlmab kolme liiki piiranguid, mille Google on kehtestanud mobiilseadmete tootjatele ja võrguoperaatoritele eesmärgiga tagada, et andmeliiklus toimuks Google'i otsingumootori kaudu. – Esiteks nõudis Google, et tootjad eelpaigaldaksid Google'i otsingu- ja brauserirakendused seadmetesse, mis kasutavad mobiilseadmete operatsioonisüsteemi Android. Tootjad pidid selle nõudmise täitma, kui nad soovisid müüa seadmeid Google'i rakenduste poega. – Teiseks maksis Google tootjatele ja võrguoperaatoritele eesmärgiga tagada, et nende seadmetesse eelpaigaldatakse vaid Google'i otsingurakendus. – Kolmandaks takistas Google konkureerivate mobiilseadmete operatsioonisüsteemide arendamist. Need oleksid võinud pakkuda platvormi konkureerivatele otsingumootoritele liikluse saamiseks. Komisjoni otsuses jõuti järeldusele, et need kolme liiki kuritarvitamised on osa üldisest strateegiast, mille eesmärk oli tugevdada Google'i otsingumootori turgu valitsevat seisundit ning seda ajal, mil mobiilse interneti osatähtsus kasvas märkimisväärselt. Kuigi turgu valitsev seisund ei ole ELi konkurentsieeskirjade kohaselt iseenesest ebaseaduslik, on turgu valitseval ettevõtjal eriline kohustus hoiduda kasutamast oma valitsevat turupositsiooni konkurentsi piiramiseks nii tema valitsetaval turul kui ka muudel selle turuga seotud turgudel. Google'i käitumine võttis teistelt ettevõtjatelt võimaluse konkureerida ja luua võimalusi innovatsiooniks tulemuste alusel ning seega oli tegemist ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega. Kõige tähtsam on see, et Google võttis Euroopa tarbijatelt võimaluse saada kasu tõhusast konkurentsist olulises mobiilsidevaldkonnas. Komisjoni otsuse kohaselt pidi Google ebaseadusliku käitumise lõpetama otsusele järgneva 90 päeva jooksul. Eelkõige peab Google kõik kolm käitumistava lõpetama ja neist hoiduma. Otsuse kohaselt peab Google hoiduma selliste meetmete võtmisest, mille eesmärk või mõju on sama nagu nendel käitumistavadel või sellega samaväärne. Komisjon jälgib otsuse täitmist väga põhjalikult. Otsus ei takista Google'il loomast mõistlikku, õiglast ja objektiivset süsteemi, et tagada Google'i rakendusi ja teenuseid kasutavate Androidi seadmete nõuetekohane toimimine, mõjutamata seadmete tootjate vabadust toota alternatiivsetel Androidi versioonidel põhinevaid seadmeid. 2018. aastal jätkas komisjon nende piirangute uurimist, mille Google oli rakendanud teatavate kolmandate isikute veebisaitide võimaluse suhtes kuvada Google'i konkurentide otsingureklaame (AdSense). 20. märtsil 2019 määras komisjon äriühingule Google nende piirangute eest 1,49 miljardit eurot trahvi . 24. jaanuaril 2018. aastal määras komisjon äriühingule Qualcomm 997 miljonit eurot trahvi LTE põhiribakiibistike turul turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest, mis kujutas endast ELi konkurentsieeskirjade rikkumist. Komisjoni otsuse kohaselt peab Qualcomm tulevikus hoiduma mis tahes sellisest tegevusest, mille eesmärk või mõju on sama. LTE põhiribakiibistike turgu iseloomustavad kõrged sisenemistõkked ning sel turul on äriühing Qualcomm kindlasti maailma suurim tarnija. Aastatel 2011–2016 tegi Qualcomm märkimisväärseid makseid äriühingule Apple tingimusel, et ta kasutaks oma iPhone'i ja iPadi seadmetes vaid Qualcommi kiibistikke. Sellised ainuõigusega seotud maksed võtsid konkurentidelt võimaluse konkureerida tulemuste alusel ning Euroopa tarbijad jäid ilma võimalusest teha tõeline valik ja saada kasu innovatsioonist. Tõhus võitlus kartellide vastu kaitseb konkurentsivõimelisi sisendihindu digiseadmete puhul 21. märtsil 2018. aastal määras komisjon kaheksale kondensaatorite tootjale (Elna, Hitachi Chemical, Holy Stone, Matsuo, NEC Tokin, Nichicon, Nippon Chemi-Con ja Rubycon) 254 miljoni euro suuruse trahvi 14 aastat kestnud kartellis osalemise eest seoses elektrolüütkondensaatorite tarnimisega. Kondensaatorid on elektrilised komponendid, mis salvestavad energiat ning mida kasutatakse mitmesugustes elektri- ja elektroonikaseadmetes. Kartell kohtus ja suhtles peamiselt Jaapanis, kuid tegutses kogu maailmas, sealhulgas EMPs. Ettevõtjad kohtusid korrapäraselt ning vahetasid tundlikku teavet tulevaste hindade ning tulevaste tarne- ja nõudlusvajaduste kohta. Eesmärk oli kooskõlastada tulevast käitumist ja vältida hinnakonkurentsi. Sanyo Electric Co., Ltd. ja tema emaettevõtja Panasonic Corporation said täieliku kaitse komisjonile kartellist teatamise eest ning ta pääses trahvist.

Komisjoni uurimine oli üks osa üleilmsest uurimisest. Brasiilia, Jaapani, Singapuri ja Taiwani konkurentsiasutused olid juba kehtestanud trahvid kondensaatorite kartellis osalejatele enne komisjoni otsuse vastuvõtmist. 2018. oktoobris oli Nippon Chemi-Con kaheksas äriühing, kellele määrati trahv Ameerika Ühendriikides. Lõuna-Korea konkurentsiasutus järgis eeskuju 2018. aasta detsembris ja määras trahvi üheksale äriühingule. ELi konkurentsieeskirjad kaitsevad hinnakonkurentsi ja tarbijate suuremat valikut e-kaubanduse valdkonnas E-kaubandus pakub nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele märkimisväärseid võimalusi. Euroopa tarbijate jaoks suureneb kaupade ja teenuste valik, samuti saavad nad võimaluse teha oste teistes riikides ja võrrelda pakkujate hindu kogu Euroopas. Samamoodi saavad ettevõtjad kaubelda kogu ühtsel turul, mis hõlmab enam kui 500 miljonit inimest, kasutades selleks vaid ühte veebisaiti kui oma vaateakent. Kiiresti kasvav e-kaubandusturg on nüüd Euroopas igal aastal väärt üle 500 miljardi euro, kusjuures veebis teevad oste enam kui pooled eurooplased. Komisjoni e-kaubandussektori uuringust, mille tulemused avaldas komisjon 10. mail 2017. aastal osana digitaalse ühtse turu strateegiast, nähtus, et edasimüügihinnaga seotud piirangud on kõige levinumad konkurentsipiirangud e-kaubandusturgudel. Konkurentsieeskirjade tõhus jõustamine selles valdkonnas on seega väga oluline. Uuringu tulemused näitasid ka seda, et jaemüüjad kasutavad hindade jälgimiseks ja hinnakujunduseks rohkem automaatseid tarkvaraprogramme. Võitlus hinnasekkumisega: komisjon kehtestab trahvid neljale tarbeelektroonikatootjale veebipõhiseid jaehindu käsitlevate kokkulepete sõlmimise eest 24. juulil 2018. aastal võttis komisjon vastu eraldiseisvad otsused, millega määrati trahvid äriühingutele Asus (Taiwan), Denon & Marantz, Pioneer (Jaapan) ja Philips (Madalmaad) kogusummas 111 miljonit eurot, sest nad olid piiranud oma e-jaemüüjate võimalusi määrata jaemüügihinnad laialt kasutatavatele tarbeelektroonikatoodetele, näiteks köögitehnikale, sülearvutitele ja muusikakeskustele. Sellist käitumist nimetatakse jaehinna kokkulepete sõlmimiseks. Neli äriühingut tegid seda aastatel 2011–2015. Hinnasekkumistega piirati tõhusat hinnakonkurentsi jaemüüjate vahel ning see avaldas kohest mõju miljonitele Euroopa tarbijatele, kelle jaoks köögitehnika, föönide, sülearvutite, kõrvaklappide ja paljude teiste e-jaemüüjate pakutavate toodete hinnad olid kõrgemad. Neli tootjat sekkusid eelkõige e-jaemüüjate puhul, kes pakkusid nende tooteid madala hinnaga. Kui need jaemüüjad ei kasutanud tootjate nõutud hindu, määrati neile karistused, näiteks piirati tarneid. Paljud ettevõtjad kasutavad hinnaalgoritme, mis kohandavad nende hindu automaatselt konkurentide hindade järgi. Seega madala hinnaga müüvatele e-jaemüüjatele kehtestatud hinnapiirangutel oli laiem mõju nende tarbeelektroonikatoodete üldistele veebihindadele. Lisaks võimaldas keeruliste jälgimissüsteemide kasutamine tootjatel tõhusalt jälgida jaehindade määramist turustuskanalis ja sekkuda hindade langemise korral kiiresti. Kõik neli äriühingut tegid komisjoniga koostööd, esitades asjakohaseid tõendeid ning sõnaselgelt tunnistades asjaolusid ja ELi konkurentsieeskirjade rikkumisi. Sellise koostöö tulemusel viis komisjon uurimise läbi kiiremini ning tema otsuse mõju ja tähtsus oli suurem. Samas äriühingute jaoks seisnes kasu selles, et olenevalt nende koostöö ulatusest vähendati neile määratavaid trahve 40 % (äriühingute Asus, Denon & Marantz ja Philips puhul) kuni 50 % (äriühingu Pioneer puhul). E-kaubandussektori uuringu lõpparuandes leidis komisjon ka seda, et enam kui kümnendik uuringus osalenud jaemüüjatest oli kogenud piiriüleseid müügipiiranguid turustamislepingutes. 17. detsembril 2018 määras komisjon rõivatootjale Guess peaaegu 40 miljoni euro suuruse trahvi konkurentsivastaste kokkulepete eest, mille eesmärk oli takistada piiriülest müüki. Äriühingu Guess turustamislepingutega püüti takistada ELi tarbijatel ostude tegemist teistes liikmesriikides, takistades jaemüüjaid reklaami tegemast ja piiriüleselt kaupu müümast. See võimaldas äriühingul hoida jaemüügihinnad kunstlikult kõrged, seda eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riikides. Guess tegi komisjoniga täiel määral koostööd, tunnistas rikkumist ja esitas asjakohased tõendid ning selle tulemusel vähendati äriühingule määratavat trahvi 50 % võrra . Äriühingut Guess käsitlev otsus tehti pärast sektoriuuringu lõpparuande tulemuste avaldamist. Komisjon algatas uurimise eraldiseisva menetlusena sõltumatuna sektoriuuringust. Lisaks käsitletakse otsuses müügipiiranguid, mis on vastuolus ühtse turu põhimõttega, ning otsus täiendab põhjendamatut asukohapõhist tõkestust käsitlevaid eeskirju, mis kehtivad alates 3. detsembrist 2018 . ELi riigiabi eeskirjad võimaldavad Euroopa riikide valitsustel toetada lairibaühenduse kasutuselevõttu Komisjon on määratlenud digitaalarengu tegevuskava sihid ja gigabitiühiskonna alased eesmärgid oma strateegiliste eesmärkidena. Digitaalse ühtse turu ühendatusega seotud ja aastateks 2020–2025 määratud eesmärkide saavutamiseks kulub järgneval aastakümnel investeeringuid hinnanguliselt kokku umbes 500 miljardi eurot. Suur osa neist investeeringutest eeldatakse katta erarahastamisest, kuid selleks, et maapiirkonnad ja äärealad ei jääks maha, on vajalik ka riiklik rahastamine. Riigiabiga seotud kontrolli eesmärk on tagada, et sellised riiklikud investeeringud ei suru välja (kavandatud) erainvesteeringuid ning et riigi rahastatud infrastruktuur on konkureerimiseks kättesaadav kõigile operaatoritele. Sellega seoses kiitis Euroopa Komisjon 2018. aastal lairibavõrkude kasutuselevõttu käsitlevate suuniste alusel heaks Baierimaa projekti eesmärgiga kasutusele võtta väga suure läbilaskevõimega võrgud kuues omavalitsusüksuses. Selle juhtumi puhul lähenes komisjon esimest korda toetusmeetmetele gigabitiühiskonda käsitlevates suunistes esitatud eesmärke arvestades. Edastamiskiirused on märkimisväärselt suuremad võrreldes nendega, mida kasutajad sihtpiirkondades on seni kogenud. Seega paraneb uute võrkudega olukord märgatavalt kooskõlas gigabitiühiskonda käsitlevas teatises sätestatud strateegiliste eesmärkidega. ELi riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel ühiselt toetada üleeuroopalist huvi pakkuvaid olulisi projekte 2014. aasta juunis võttis komisjon vastu üleeuroopalise tähtsusega projekte käsitleva teatise, et julgustada liikmesriike toetama projekte, mis aitavad selgelt kaasa Euroopa majanduse kasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele. Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide raamistik täiendab muid riigiabi eeskirju, näiteks üldise grupierandi määrust ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi, ning see võimaldab toetada uuenduslikke projekte, tagades samas, et võimalikud konkurentsimoonutused on minimaalsed. Seega võimaldavad eeskirjad põhjapanevaid teadusuuringuid ning innovatsiooni ja tulemuste laialdast levitamist ning samal ajal on tagatud, et maksumaksjalt tulev toetus teenib tõeliselt Euroopa kodanike huve. 2018. aasta detsembris leidis komisjon, et integreeritud projekt, millest andsid ühiselt teada Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriik ning mis on seotud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga mikroelektroonika valdkonnas, on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega ja kujutab endast üleeuroopalise tähtsusega projekti. Komisjon on määratlenud mikroelektroonika ühena kuuest peamisest progressi võimaldavast tehnoloogiast, mis on ülioluline tööstuse arenguks tulevikus . Neli liikmesriiki rahastavad kuni 1,75 miljardi euro ulatuses seda projekti, mille eesmärk on võimaldada selliste uuenduslike tehnoloogialahenduste ja komponentide (nt kiipidekiibid, kõrgtehnoloogilised optilised seadmed, integraallülitused, nutiandurid) alast teadus- ja arendustegevust, mida on võimalik integreerida järgmise etapi seadmetesse. Need seadmed hõlmavad tarbeseadmeid, näiteks kodumasinad ja automatiseeritud sõidukid, ning ettevõtluses kasutatavaid ja tööstusseadmeid, näiteks elektromobiilsuse ja energia salvestamise jaoks kasutatavate akude haldussüsteemid. Eelkõige oodatakse, et projekt aitab stimuleerida järgmiste etappide teadus- ja arendustegevust ennekõike seoses asjade interneti laia valdkonnaga ning andmesideühendusega autodega ja isejuhtivate autodega. Projektiga loodetakse leida 6 miljardi euro ulatuses erainvesteeringuid ning projekt peaks lõpule jõudma 2024. aastaks. 4. Konkurentsipoliitika ELi energia- ja keskkonnaeesmärkide toetamisel Komisjon jätkab tööd Euroopa energialiidu saavutamiseks. Selles liidus saab puhast energiat jaotada vabalt ja turvaliselt. Kindlad energiatarned, mida pakutakse taskukohaste hindadega nii ettevõtetele kui ka tarbijatele ning seda minimaalse keskkonnamõjuga, on Euroopa majanduse jaoks üliolulised. Riigiabi, mis toetab majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmist

Riigiabi eeskirjadel on elektritootmise ja -tarbimise keskkonnasäästlikumate ja energiatõhusamate viiside edendamisel põhiroll. Nimetatud eeskirjad toetavad ka energiavarustuskindluse tagamiseks vajalikke investeeringuid, dekarboniseerides samas Euroopa energiasüsteemi. Riigiabi eeskirjad aitavad ELil saavutada ambitsioonikaid energiatõhususe ja kliimaeesmärke maksumaksja jaoks võimalikult väikese kuluga ja ühtsel turul konkurentsi ülemääraselt moonutamata, samuti Pariisi kokkuleppes antud lubadust vähendada ELis heitkoguseid aastaks 2030 vähemalt 40 %. 2018. aastal oli riigiabi eeskirjade täitmise kontrollimine taastuvenergeetika valdkonnas endiselt väga ulatuslik. Komisjon kiitis heaks 21 kava, mis olid mõeldud taastuvate energiaallikate ja energiatõhusate elektrijaamade toetuseks. Selle tulemusel on nüüd peaaegu kõik liikmesriigid saanud heakskiidu riigiabi kasutamiseks oma taastuvate energiaallikate puhul ning soojus- ja elektrienergia koostootmise valdkonnas. Näiteks Flandrias said tõhusa koostootmise rajatised oma energiasäästmise eest sertifikaadid ning võivad neid sertifikaate turul müüa, et saada tavapärase elektrienergia turuhinna kõrval lisatulu . Taastuvenergia valdkonnas 2018. aastal riigiabile antud heakskiit põhines 2014. aasta keskkonnakaitset ja energiat käsitlevatel riigiabi suunistel. Nimetatud suunised on võimaldanud üha enamal arvul liikmesriikidel toetada säästvat energiat tehnoloogianeutraalsete võistupakkumiste kaudu ning integreerida taastuvenergiaallikad elektrienergia turule. Selle tulemusel on elektrisüsteemis tarbijatele kaasnevad kulud tervikuna kahanenud. Näiteks võib tuua olukorra, kus esimese 2018. aastal heaks kiidetud tehnoloogianeutraalse hankemenetlusega Taanis kaasnesid rekordiliselt madalad hinnad ning toetust said nii päikeseenergiaprojektid kui ka maismaa tuuleparkide projektid. Lisaks kiitis komisjon 26. veebruaril 2018. aastal heaks 70 miljoni euro suuruse riikliku toetuskava Saksamaal elektribusside ja nende laadimisinfrastruktuuri valdkonnas kuni 2021. aasta lõpuni. Toetuse saamiseks peavad avaliku transporditeenuse pakkujad tagama, et nende elektribussid ja pistikühendusega hübriidbussid töötavad taastuvatest energiaallikatest pärit elektriga. 14. novembril 2018. aastal kiitis komisjon heaks 107 miljoni euro suuruse riikliku toetuse Saksamaal keskkonnasäästlikumate busside kasutuselevõtuks. Projekti raames moderniseeriti avalikuks reisijateveoks kasutatavad diiselbussid umbes 90 omavalitsusüksuses, kus lämmastikoksiidide heite normid 2016. või 2017. aastal ületati. Mõlemad meetmed on kooskõlas ELi keskkonnaalaste eesmärkidega, samuti Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia ning asjaoluga, et EL toetab üleminekut heiteta sõidukitele linnades ja selliste sõidukite turu loomist. Elektrituru reguleerimine ning samas ELi energia- ja kliimaeesmärkide täitmine Reservvõimsuse mehhanismide eesmärk on tagada elektrienergiaga varustamise kindlus. Tavaliselt pakutakse reservvõimsuse mehhanismidega sellise võimsuse pakkujatele lisaks turul elektrienergia müügist saadavale tulule lisatasu vastutasuks olemasoleva võimsuse säilitamise eest või sellisesse uude võimsusesse investeerimise eest, mis on vajalik elektrienergiaga varustamise kindluse tagamiseks. Samas ei saa võimsuse tagamise mehhanismidega asendada elektrienergiaturu reforme riiklikul ega Euroopa tasandil. Liikmesriigid peavad paralleelselt rakendama turureforme, et käsitleda turutõrkeid või regulatiivseid tõrkeid, mis vähendavad energiatootjate soovi investeerida energiavõimsusesse kooskõlas liidu dekarboniseerimise eesmärkidega. Võimsuse tagamise sektoriuuringu 2016. aasta aruandes jõudis komisjon järeldusele, et võimsuse tagamise mehhanismid võivad mõjutada tootmise struktuuri ja eelkõige dekarboniseerimisele suunatud poliitikavahendeid. Selleks et edendada fossiilsetel kütustel mittepõhinevat võimsust, esitas komisjon soovituse, mille kohaselt võimsuse tagamise mehhanismide abikõlblikkuse või neile abi eraldamise kriteeriumid peaksid võimaldama taastuvenergia tootjatel ja nõudluse poole operaatoritel konkureerida kõrvuti muude võimsuste pakkujatega. Vastasel juhul võivad võimsuse tagamise mehhanismid ohustada dekarboniseerimisega seotud eesmärkide täitmist, tõstes energiavarustuskindluse hinda. 18. detsembril 2018 saavutati poliitiline kokkulepe paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ osas. Pakett kujutab endast olulist sammu Euroopa energiasüsteemi dekarboniseerimise poole. Tulevased võimsuse tagamise mehhanismid sisaldavad uusi piirmäärasid seoses fossiilkütustest pärineva CO2-heitega. Lisaks nähakse paketiga ette uus turu ülesehitus, et luua õigeid stiimuleid investeeringuteks ja võimaldada taastuvenergiaallikate täiendavat arendamist elektrienergiasektoris. Riigiabimeetmetega soovitakse jätkuvalt tagada energiavarustuskindlus Euroopa kodanikele ja ettevõtetele 7. veebruaril 2018 kiitis komisjon heaks kuus elektrienergia võimsuse tagamise mehhanismi, et tagada energiavarustuskindlus Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas, Itaalias ja Poolas . Veel üks võimsuse tagamise mehhanism kiideti heaks Kreeka jaoks 30. juulil 2018 . Tuginedes otsuste tegemisel 2014. aasta keskkonnakaitset ja energiat käsitlevatele riigiabi suunistele, leidis komisjon, et meetmed aitavad tagada energiavarustuskindluse, ilma et sellega kaasneksid kõrgemad elektrihinnad tarbijate jaoks või takistataks ELis piiriülest elektrivoogu, ning et meetmed on seega kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Seitse heakskiidetud võimsuse tagamise mehhanismi hõlmavad enam kui poolt ELi elanikkonnast. Nimetatud mehhanismide hulgas on eri liiki mehhanisme, mis on suunatud iga liikmesriigi konkreetsetele vajadustele. Seitse otsust toetavad komisjoni energialiidu strateegiat, et pakkuda Euroopas kindlat ja konkurentsivõimelist energiat. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu on riigiabi eeskirjadel ka põhiroll kliimaeesmärkide saavutamisel: nimelt langetatakse süsteemi abil ELi CO2-turu kaudseid kulusid kõige suurema energiakasutusega tööstusharude jaoks. Heitkogustega kauplemise süsteemi peamine põhimõte seisneb selles, et saastaja peab maksma oma CO2-heite eest. Kuid väljaspool ELi kõik riigid seda põhimõtet ei kohalda. Kui ettevõtjad peaksid CO2-ga seotud kulude tõttu osa oma tootmisest viima EList välja, siis üleilmsed CO2 heitkogused suureneksid. Kuna elektritootjatele ei eraldata tasuta saastekvoote, peavad nad neid ostma ning see omakorda tõstab elektri hinda tarbijate jaoks. Sellepärast võivad liikmesriigid osaliselt hüvitada suurema energiakasutusega tarbijate jaoks heitkogustega kauplemise süsteemist tulenevad kaudsed kulud. 2012. aastal võttis komisjon vastu suunised, mis sisaldavad tingimusi, mille alusel võivad liikmesriigid anda sellist endast riigiabi kujutavat osalist hüvitist kauplemisperioodil 2012–2020. Nõukogu ja parlament võtsid 14. märtsil 2018. aastal vastu heitkogustega kauplemist käsitleva direktiivi läbivaadatud versiooni aastateks 2021–2030. Selles rõhutatakse, et liikmesriigid peaksid püüdma hüvitamisel piirduda 25 %ga oma heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud enampakkumiste tulust. Sellepärast alustas komisjon 20. detsembril 2018. aastal heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamist. Avatud ja integreeritud gaasi- ja elektriturgude toetamine Selleks et saavutada Pariisi kokkuleppes sisalduvad eesmärgid, peab EL suurendama oma energiaallikate jaotuses näiteks selliste taastuvenergiaallikate osakaalu nagu tuule- ja päikeseenergia, tagades samal ajal konkurentsivõimeliselt hinnastatud gaasi kui varuvõimsuse kättesaadavuse. Tõhus konkurents Euroopa gaasiturgudel ei sõltu mitte ainult ELi riigiabi eeskirjade jõustamisest, vaid ka gaasivarustuse mitmekesistamisse investeerimisest ning korralikult suunitletud Euroopa ja riikliku tasandi energeetikaalastest õigusnormidest ja nende nõuetekohasest rakendamisest. Kõik need elemendid on osa Euroopa energialiidust, mis on komisjoni prioriteet. 2018. aastal jätkas komisjon tarbijate kasuks avatud ja konkurentsivõimelise energiaturu arendamise edendamist kooskõlas energialiidu eesmärkidega. 24. mail 2018 võttis komisjon vastu otsuse, millega kõrvaldati äriühingu Gazprom tekitatud takistused, mis mõjutasid vaba gaasivoogu Kesk- ja Ida-Euroopas, ning millega nähti nimetatud äriühingule ette kohustused edasise tegevuse jaoks. Äriühinguga Gazprom seotud otsus: vaba gaasivoo võimaldamine konkurentsivõimeliste hindadega Gazprom on turgu valitsev gaasitarnija mitmes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis. 2015. aasta aprillis väljendas komisjon muret, et Gazprom rikub ELi konkurentsieeskirju, kasutades üldist strateegiat, mille kohaselt gaasiturud jagatakse riigipiirist lähtudes kaheksas liikmesriigis: Bulgaarias, Eestis, Leedus, Lätis, Poolas, Slovakkias, Tšehhi Vabariigis ja Ungaris. See strateegia võimaldas äriühingul Gazprom küsida gaasi eest kõrgemat hinda neist liikmesriikidest viies (Bulgaarias, Eestis, Leedus, Lätis ja Poolas).

Selleks et käsitleda komisjoni väljendatud konkurentsiprobleeme, peab äriühing Gazprom täitma paljusid kohustusi, mille eesmärk on tagada vaba gaasivool konkurentsivõimeliste hindadega kogu Kesk- ja Ida-Euroopas. Need äriühingu Gazprom kohustused kehtivad kaheksa aastat. Nende puhul on arvesse võetud tagasisidet, mis saadi sidusrühmadelt komisjoni poolt 2017. aasta märtsis algatatud turupõhisuse kontrollimisel. Konkreetsemalt koosnevad äriühingule Gazprom kehtestatud kohustused neljast osast. Esiteks ei kehti äriühingu Gazprom klientidele enam piirang, et nad ei tohi ostetud gaasi piiriüleselt edasi müüa. Teiseks on neil nüüd rohkem paindlikkust selles, kuhu nad soovivad lasta äriühingul Gazprom gaasi tarnida (mõned Kesk- ja Ida-Euroopa osad, nimelt Balti riigid ja Bulgaaria, on ikka veel võrkudevaheliste ühenduste puudumise tõttu teistest liikmesriikidest eraldatud). Kolmandaks saavad kliendid enda käsutusse tõhusa vahendi, mille abil teha kindlaks, et nende gaasi hind peegeldab konkurentsivõimelistel Lääne-Euroopa gaasiturgudel, eelkõige veeldatud gaasi börsil pakutavat hinnataset. Neljandaks ei ole äriühingul Gazprom õigust saada kasu mis tahes eelistest, mis on seotud gaasiinfrastruktuuriga. See kohustuste kogum on vastus komisjoni väljendatud konkurentsiprobleemidele ning nende kohustuste abil saavutatakse eesmärk, milleks on vaba gaasivoo võimaldamine Kesk- ja Ida-Euroopas konkurentsivõimelise hinnaga. Komisjon otsustas muuta need kohustused (n-ö siduvad kohustused) äriühingu Gazprom suhtes õiguslikult siduvaks, mis tähendab, et kui äriühing ei täida kasvõi ühte neist kohustustest, võib komisjon määrata trahvi kuni 10 % ulatuses äriühingu üleilmsest käibest. 21. juunil 2018 algatas komisjon ametliku uurimise, et hinnata, kas veeldatud maagaasi eksportiva ettevõtja Qatar Petroleum ja Euroopa importijate vahelised tarnelepingud on takistanud vaba gaasivoolu Euroopa Majanduspiirkonnas ELi konkurentsieeskirju rikkudes. Qatar Petroleum on suurim veeldatud maagaasi eksportija nii maailmas kui ka Euroopas ning tema turuosa moodustab umbes 40 % veeldatud maagaasi ELi koguimpordist ja teatavates liikmesriikides on äriühingu impordi osakaal märkimisväärselt suurem. Komisjon uurib ka seda, kas äriühingu Qatar Petroleum pikaajalised kokkulepped (tavaliselt kestusega 20 või 25 aastat) veeldatud maagaasi tarnimiseks EMPsse sisaldavad territoriaalseid piiranguid, millega jagataks ELi gaasi siseturg osadeks. 7. detsembril 2018 võttis komisjon vastu otsuse, millega muudeti õiguslikult siduvaks kohustused, mille pakkus välja Saksamaa võrguoperaator TenneT, et suurendada märkimisväärselt piiriülest elektrivoogu Taani ja Saksamaa vahel. Äriühing TenneT tagab, et konkreetne tagatud võimsus on pidevalt saadaval, võimaldades sel viisil rohkemale arvule tootjatele juurdepääsu Saksamaa hulgimüügiturule. See on täielikult kooskõlas komisjoni sooviga muuta Euroopa energiaturg konkurentsivõimelisemaks ja integreeritumaks ning hõlbustada liidu üleminekut puhtamatele taastuvenergiaallikatele tarbijate hüvanguks. 17. detsembril 2018 määras komisjon 77 miljoni euro suuruse trahvi äriühingule Bulgarian Energy Holding (BEH), äriühingu gaasi tarnivale tütarettevõtjale Bulgargaz ja äriühingu infrastruktuuri pakkuvale tütarettevõtjale Bulgartransgaz (BEH grupp), sest nad takistasid konkurentide juurdepääsu põhilisele gaasiinfrastruktuurile Bulgaarias, rikkudes nii ELi konkurentsieeskirju. Peale selle jätkab komisjon Rumeenia edastussüsteemi operaatori Transgaz uurimist seoses võimalike gaasiekspordipiirangutega. 5. Konkurentsi kaitsmine ühtsel turul Edukad globaalsed äriühingud tekivad sageli orgaanilise kasvu tulemusel konkurentsivõimelistel koduturgudel tänu äriühingute eksperditeadmistele ja innovatsioonivalmidusele. Kuid mõnel juhul võivad äriühingud otsustada, et ühinemised aitavad neil saavutada suuruse ja tugevuse, mida on vaja tõhusamaks konkureerimiseks nii Euroopas kui ka piiri taga. Nad võivad loota, et ühinemistega on võimalik moodustada üksteist täiendavad portfellid, saavutada mastaabisäästu või hõlbustada sisenemist uutele turgudele või uutesse piirkondadesse. Selline saadav kasu – kui see peaks materialiseeruma – võib tuua kasu ka tarbijatele. ELi ühinemiskontroll võimaldab äriühingutel kasvada teiste äriühingute omandamise kaudu, säilitades samal ajal valiku, kvaliteedi, innovatsiooni ja konkurentsivõimelised hinnad ELi kodanikele ja ettevõtjatele. Peamised ühinemised agrokeemiasektoris Seemned ja pestitsiidid on põllumajandustootjatele ja seega ka tarbijatele hädavajalikud. Komisjon tagab selles sektoris tõhusa konkurentsi, et põllumajandustootjatel oleks juurdepääs uuenduslikele toodetele, paremale kvaliteedile ja konkurentsivõimelistele hindadele. Hinnates hiljutisi ühinemisi sellel kontsentreeritud turul äriühingute Dow ja DuPont ning Syngenta ja ChemChina vahel, uuris komisjon nende ühinemiste mõju konkurentsi kõigile tahkudele, sealhulgas põllumajandustootjatele kaasnevatele kuludele ja innovatsioonile. Mõlemad otsused tehti pärast kavandatavate tehingute põhjalikku ülevaatamist. 21. märtsil 2018 andis komisjoni ELi ühinemismääruse alusel pärast põhjalikku läbivaatamist tingimusliku heakskiidu äriühingu Bayer kavatsusele osta äriühing Monsanto . Ühinemise tingimuseks oli ulatuslik üle 6 miljardi euro väärtusega vara võõrandamine, millega saab lahendatud poolte tegevuse kattuvus seemnete, pestitsiidide ja digitaalse põllumajanduse valdkonnas. Äriühingute Bayer ja Monsanto tingimuslik ühinemine: konkurentsi ja innovatsiooni säilitamine agrokeemiaturul Bayer (Saksamaa) ja Monsanto (Ameerika Ühendriigid) on mõlemad olulised osalejad seemnete ja pestitsiidide turul. Monsanto on maailma suurim seemnetarnija, kelle peamine müügitegevus toimub USAs ja Ladina-Ameerikas (alla 10 % äriühingu toodetest müüakse Euroopas). Bayer on maailmas suuruselt teine pestitsiidide tarnija, kes müüb umbes 30 % oma toodetest Euroopas. Bayer on ka globaalselt tegutsev tähtis seemnetarnija mitme põllumajanduskultuuri puhul. Komisjon hindas põhjaliku uurimise käigus enam kui 2 000 tooteturgu ja vaatas läbi 2,7 miljonit sisedokumenti. Eelkõige tuvastati turu-uuringu käigus konkurentsiprobleeme pestitsiidide, seemnete ja põllumajanduslike tunnuste ning digitaalse põllumajanduse valdkonnas. Tuvastatud konkurentsiprobleemide käsitlemiseks nõuti komisjoni 21. märtsi 2018. aasta otsuses seda, et äriühing Bayer müüks sobivale ostjale 6 miljardi euro ulatuses erinevaid, sealhulgas teadus- ja arendustegevusega seotud ettevõtteid ja varasid. Komisjon jõudis järeldusele, et võõrandamispakett võimaldab sobival konkurendil jätkusuutlikult asendada äriühingu Bayer konkurentsipiirangud asjaomastel turgudel ja jätkata innovatsiooniga kõigi eurooplaste – nii tarbijate kui ka põllumajandustootjate – ja keskkonna heaks. 30. aprillil 2018 kiitis komisjon ELi ühinemismääruse alusel äriühingute Bayer ja Monsanto ühinemisega seotud võõrandamiskohustuste raames tingimuslikult heaks äriühingu Bayer osakonna Crop Science omandamise äriühingu BASF poolt . Tagades, et neil kontsentreeritud turgudel aktiivselt konkureerivate globaalsete osaliste arv jääb samaks, on komisjoni otsusega juhtumi Bayer/Monsanto puhul tagatud, et jätkub tõhus konkurents seemnete ja põllumajanduslike tunnuste, pestitsiidide ja digitaalse põllumajanduse turgudel ning et põllumajandustootjatel on neil turgudel sama suur seemnete ja pestitsiidide tarnijate valik kui varem. Tehingu tulemusel moodustus suurim üleilmne integreeritud seemnete ja pestitsiidide ettevõte. Arvestades Bayeri ja Monsanto tegevuse üleilmset haaret, tegi komisjon selle juhtumi puhul tihedat koostööd mitme konkurentsiasutusega, eelkõige Ameerika Ühendriikide justiitsministeeriumiga ning Austraalia, Brasiilia, India, Hiina, Kanada ja Lõuna-Aafrika konkurentsiasutustega.

Seemnete ja pestitsiidide teema puhul on ka muud olulised küsimused, mis ei piirdu vaid konkurentsipoliitikaga, sealhulgas tarbijakaitse, toiduohutus ning keskkonna ja kliima seisukohast rangeimate standardite tagamine. Neis küsimustes olemasolevad riiklikud ja Euroopa regulatiivsed standardid jäävad pärast neid ühinemisi sama rangeteks kui varem ning neid kohaldatakse jätkuvalt. Tõhusa konkurentsi säilitamine Euroopa teraseturul Teras on oluline sisendmaterjal paljude Euroopa tööstusharude ja toodete jaoks ning Euroopa terasesektoris töötab umbes 360 000 inimest enam kui 500 tootmiskohas 23 liikmesriigis. 7. mail 2018 kiitis komisjon pärast põhjalikku läbivaatamist heaks äriühingu Ilva omandamise äriühingu ArcelorMittal poolt, kusjuures viimati nimetatud äriühing on suurim süsiniklehtterase tootja Euroopas ja kogu maailmas. Komisjoni otsusega käib kaasas tingimus, et tarbijate ja ettevõtjate heaolu tagamiseks ja tõhusa konkurentsi säilitamiseks Euroopa teraseturul tuleb võõrandada palju vara. Komisjoni tingimuslik heakskiit äriühingu Ilva omandamisele äriühingu ArcelorMittal poolt Äriühing ArcelorMittal, kelle peakontor asub Luksemburgis, kontrollib ulatuslikku tootmisvõrgustikku kogu Euroopa Majanduspiirkonnas, samal ajal kui äriühingul Ilva on suured tootmisvarad Itaalias, sealhulgas terasetehas Tarantos, mis kujutab endast Euroopa suurimat ühes asukohas paiknevat süsiniklehtterase tehast. Äriühingu ArcelorMittal poolt äriühingu Ilva omandamise tulemusel moodustub kahtlemata Euroopa suurim terasetootja. Põhjaliku uurimise käigus vaatas komisjon läbi üle 800 000 sisedokumendi ja võttis arvesse tagasisidet enam kui 200 kliendilt, kes tegutsevad väga erinevates sektorites, näiteks ehitus-, autotootmis-, kodumasinate ja torude sektoris. Need kliendid vajavad konkurentsivõimelisi terasehindu, et konkureerida imporditud toodetega ühtsel turul ja üleilmsetel turgudel. Selleks et lahendada komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid seoses kuumvaltsitud, külmvaltsitud ja tsingitud süsiniklehtterasega, tegi äriühing ArcelorMittal ettepaneku müüa kogu Euroopas mitu terasetehast ühele või mitmele ostjale, kes äriühinguga ArcelorMittal püsivalt konkureerivad. Komisjon jõudis järeldusele, et kavandatud tehinguga – võetud kohustuste kaudu muudetud kujul – tagatakse, et Euroopa teraseturgudel säilib konkurents ja sellega ei kaasne kõrgemad hinnad ning seda kõike Euroopa töötleva tööstuse ja tarbijate huvides. Otsus on tingimuslik ja oleneb kohustuste täielikust täitmisest. Seega toimub ühinemiskontroll käsikäes ELi otsustava tegutsemisega, mille eesmärk on kaitsta ELi terasetööstust kolmandatest riikidest tulenevate ebaausate kaubandushäirete eest. Komisjon võtab arvesse Euroopa terasetööstuse väljendatud muret, aga ka paljude terasest kui sisendist sõltuvate Euroopa ettevõtjate seisukohti. Praegu kehtivad terase- ja rauatoodete impordi suhtes muu hulgas Hiinast, Venemaalt, Indiast ja mitmest teisest riigist erinevad kaubanduse kaitsemeetmed. Lisaks on pooleli mitu terasetoodetega seotud kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevat uurimist. Samuti osaleb komisjon terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi töös eesmärgiga võidelda terasesektoris valitseva üleilmse liigse tootmisvõimsuse algpõhjustega, et välja töötada konkreetsed poliitikalahendused. Äriühingu Ilva varade müük äriühingule ArcelorMittal peaks samuti aitama kiirendada kiireloomulisi keskkonnaalaseid koristustöid Taranto piirkonnas. See oluline saastest puhastamine peaks jätkuma viivitamata, et kaitsta naabruses olevat elanikkonda ja keskkonda, nagu lepiti kokku aastatel 2016–2017 Itaalia ametiasutustega. Riigiabi eeskirjade kohase eraldiseisva uurimise raames jõudis komisjon 21. detsembril 2017. aastal järeldusele, et kaks Itaalia poolt 2015. aastal äriühingu Ilva toetuseks antud laenu kujutasid endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatud riigiabi. Komisjon nõudis, et Itaalia nõuaks äriühingult Ilva tagasi põhjendamatult saadud tulu umbes 84 miljonit euro ulatuses. Komisjoni korraldatud põhjalik uurimine seoses äriühingu Alstom kavandatud omandamisega äriühingu Siemens poolt Rongid ja neid juhtivad signaalseadmed on Euroopa transpordi jaoks äärmiselt olulised. 13. juulil 2018 algatas komisjon põhjaliku uurimise, et ELi ühinemismääruse alusel hinnata kavandatavat äriühingu Alstom omandamist äriühingu Siemens poolt. Äriühingud Siemens (Saksamaa) ja Alstom (Prantsusmaa) on raudteetranspordi valdkonnas üleilmsed liidrid ning kavandatud tehinguga ühendataks kaks suurimat veeremite ja signaallahenduste tarnijat EMPs ning seda mitte ainult ühendatud tegevuse suuruse, vaid ka nende geograafilise ulatuse mõttes. Komisjoni väljendatud probleemid olid seotud konkurentsi vähenemise võimalusega turgudel, kus ühinenud üksused tegutsevad, eelkõige eri liiki rongide (veeremite) ja signaliseerimissüsteemide tarnimisel raudteeoperaatoritele. Sellega võivad kaasneda kõrgemad hinnad, väheneda tarnijate ja uuenduslike toodete valik ning see kahjustaks rongioperaatoreid, infrastruktuuri haldajaid ja lõppkokkuvõttes miljoneid eurooplasi, kes kasutavad raudteetransporti iga päev kas töö või vaba aja veetmise eesmärgil. Komisjon leidis, et tõenäosus, nagu võiks EMP veeremite või signaallahenduste turgudele tulla uusi osalisi, sealhulgas eelkõige potentsiaalseid Hiina tarnijaid, on lähitulevikus ebatõenäoline. Komisjon uuris põhjalikult tehingu mõju, et teha kindlaks, kas tema väljendatud konkurentsiprobleemid leiavad kinnitust. Komisjon leidis, et ühinemine oleks kahjustanud konkurentsi raudtee signaliseerimissüsteemide ja kiirrongide turul. Pooled ei pakkunud nende probleemide kõrvaldamiseks välja parandusmeetmeid. 6. veebruaril 2019 keelas komisjon ELi ühinemismääruse alusel äriühingul Siemens äriühingu Alstom kavandatud omandamise . Konkurentsivõimelise transpordituru edendamine Konkurentsivõimeline ja tõhus transpordisektor on äärmiselt oluline korralikult toimiva ühtse turu, jätkusuutliku majanduskasvu strateegia ja üleilmsetele turgudele integreeritud avatud majanduse jaoks. 2018. aastal jätkus lennuliikluses hoogne kasv, mis oli osaliselt tingitud lennuettevõtjate ja lennujaamade vahelisest tihedast konkurentsist saadavast kasust. Tõhusa konkurentsi säilitamine selles sektoris oli jätkuvalt prioriteet. Lennujaamadega seoses võttis komisjon vastu otsuse, milles leiti, et Ateena rahvusvahelise lennujaama Eleftherios Venizelos kontsessioonilepingu pikendamine 20 aastaks ei kujuta endast riigiabi . See otsus võeti vastu alles siis, kui esialgset kontsessioonitasu 484 miljonit eurot, mis põhines finants- ja ettevõtlusnäitajatel, mis ei olnud kooskõlas turutingimustega, suurendati 1,115 miljoni euroni. Seda tõstetud hinda silmas pidades leidis komisjon, et pikendatud kontsessioonileping ei hõlma riigiabi, sest äriühing Athens International Airport S.A. maksab piisava turuhinna selle eest, et jätkata Ateena rahvusvahelise lennujaama Eleftherios Venizelos käitamist.

2018. aasta novembris algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 101 kohase menetluse äriühingute Amadeus ja Sabre vastu, kelle puhul on tegemist maailma juhtivate tarnijatega arvutipõhiste ettetellimissüsteemide valdkonnas. Uurimise käigus keskendutakse võimalikele konkurentsipiirangutele lennupiletite levitamise teenuste turul. Komisjon on mures, et sellised piirangud võivad takistada innovatsiooni ja kasvatada piletilevikulusid, suurendades lõppkokkuvõttes piletihinda reisijate jaoks. Lennujaamade sektoriga seoses võimaldasid äriühingu Air Berlin pankrotiga seotud komisjoni ühinemisotsused õigel ajal omandada nimetatud äriühingu vara tugevatel konkurentidel. See mitte ainult ei aita säilitada, vaid ka parandab konkurentsi Saksamaa ja Austria lennujaamades ning sellest saavad kasu paljud Euroopa reisijad, kes lendavad neist lennujaamadest välja või saabuvad neisse lennujaamadesse . Selleks et toime tulla põhjendamatute konkurentsimoonutustega, mis on tekkinud riigiabi andmisega majandusraskustes lennujaamadele, algatas komisjon ka ametliku uurimismenetluse seoses 900 miljoni euro suuruse üleminekulaenuga, mille Itaalia riik andis äriühingule Alitalia 2017. aasta jooksul . 6. Finantssektori muutmine vastupanuvõimelisemaks pangandusliidu kontekstis Finantssektori üldise stabiliseerimise ja pangandusliitu käsitleva õigusraamistiku järkjärgulise rakendamise tulemuseks on vähem sekkumisi riigieelarvest ja seega uute riigiabijuhtumite arvu vähenemine selles sektoris. Peale selle õnnestus komisjonil lõpetada veel kümne panga jälgimine seoses varasematest riigiabi käsitlevatest otsustest tulenevate kohustustega ning mitu pikale veninud varasemast ajast pärit juhtumit. Saksamaal kiitis komisjon 2018. aastal heaks äriühingu HSH Nordbank abivaba erastamise pärast avatud ja võistlevat menetlust, mille tulemusel müüdi pank positiivse hinnaga ja kaasnes restruktureerimine eesmärgiga taastada panga pikaajaline elujõulisus . Sloveeni riik müüs oma 65 % osaluse äriühingus NLB Group kooskõlas läbivaadatud kohustustekogumiga, mille komisjon oli 2018. aastal heaks kiitnud . See müük oli ülioluline element äriühingut NLB käsitlevas 2013. aasta riigiabiotsuses sisalduvas komisjoni hinnangus äriühingu elujõulisuse kohta. Komisjon jälgib jätkuvalt, kuidas Sloveenia täidab ülejäänud kohustusi. ELi pangandussektori suurenevast vastupanuvõimest olenemata seisab finantssektor ikka veel silmitsi mõne varasemast, pangandusliitu käsitleva raamistiku vastuvõtmisele eelnenud ajast pärit probleemiga, eelkõige viivislaenude ikka veel kõrge tasemega mõnes liikmesriigis. Komisjoni riigiabikontroll finantssektoris on nende küsimuste lahendamisel jätkuvalt kesksel kohal. 2018. aastal kiitis komisjon heaks likvideerimisabi Küprose suuruselt teise panga, äriühingu Cyprus Cooperative Bank müügiks ning allesjäänud üksuse tegevuse lõpetamiseks . See võimaldas nõuetekohaselt lõpetada tegevuse varem juba kahel korral riigiabi saanud pangal ning kõrvaldada peaaegu 30 % Küprose viivislaenudest riigi pangandussüsteemist. Samuti andis komisjon Küprosele heakskiidu ESTIA kavale, et toetada tavaleibkondi ja mikroettevõtjaid, kellel on tekkinud probleeme hüpoteeklaenude tagasimaksmisel ja keda ähvardab nende peamisest elu- või asukohast ilmajäämine . Itaalias oli valitsus võimaldanud tagatisskeemi, et hõlbustada viivislaenude väärtpaberistamist, See skeem kiideti algselt heaks 2016. aasta veebruaris ja seda pikendati hiljem kuni 2019. aasta märtsi alguseni . Nimetatud skeemi kohaselt on Itaalia pangad jätkuvalt suutlikud finantseerima valitud viivislaenude kõrvaldamist, kasutades riigi garantiid turutingimustel. Skeem on andnud olulise panuse viivislaenude kõrvaldamiseks Itaalia pangandussüsteemist: 17 skeemist toetatud viivislaenu kõrvaldamist alates skeemi jõustumisest kuni 2018. aasta novembri keskpaigani moodustas umbes 60 % kõigist halbade laenude netovähendamistest Itaalias nimetatud ajavahemiku jooksul (ligikaudu 51 miljardit eurot viivislaenude brutomahuna). 7. Võrdsete tingimuste tagamine maksustamise valdkonnas Et ELi ühtset turgu usaldataks, on vaja luua ettevõtjatele konkureerimiseks võrdsed tingimused ka maksustamise valdkonnas. Näiteks ei saa liikmesriigid teha hargmaiste ettevõtjate kontsernidele maksusoodustusi, mis ei ole kättesaadavad teistele äriühingutele (tihti kohalikud ettevõtjad), kuna see moonutaks tugevalt konkurentsi. Komisjon jätkab võitlust valikuliste maksusoodustuste vastu 20. juunil 2018 jõudis komisjon järeldusele, et see, kuidas Luksemburg käsitas maksustamisel gaasi- ja elektritarnijast äriühingut Engie, oli ebaseaduslik ELi riigiabimenetluste seisukohast ja vastuolus ELi riigiabi eeskirjadega. Selle tulemusel pidi Luksemburg äriühingult Engie sisse nõudma üle 120 miljoni euro. Valikuliste maksusoodustuste lõpetamine: otsus seoses äriühinguga Engie Pärast 2016. aasta septembris algatatud põhjalikku uurimist jõudis komisjon järeldusele, et Luksemburgi tehtud kahe maksuotsuste kogumiga on kunstlikult vähendatud äriühingu Engie maksukoormust Luksemburgis umbes kümne aasta jooksul, ilma et selleks oleks mis tahes kehtivat põhjendust. Aastatel 2008 ja 2010 võttis äriühing Engie kasutusele kaks keerulist kontsernisisest finantsstruktuuri kahe Engie kontserni kuuluva ja Luksemburgis asuva äriühingu, nimelt Engie LNG Supply ja Engie Treasury Management puhul. Need skeemid hõlmasid kolmnurktehinguid äriühingute Engie LNG Supply ja Engie Treasury Management ning kahe teise Engie kontserni kuuluva Luksemburgis asuva äriühingu vahel. Komisjoni uurimisest nähtus, et Luksemburgi tehtud maksuotsustega kiideti heaks see, et sama tehingut käsitati mittejärjepidevalt nii võla kui ka varana ning see ei peegeldanud tegelikku majandusolukorda, sest sellega vähendati kunstlikult äriühingu maksukoormust. Selle tulemusel maksis äriühing Engie teatavalt kasumilt Luksemburgis umbes kümne aasta jooksul tegelikult äriühingu tulumaksu suurusjärgus 0,3 %. Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et maksuotsustega anti äriühingule Engie valikuline majanduseelis. Konkreetsemalt võimaldasid maksuotsused äriühingul Engie vältida mis tahes maksu tasumist 99 % kasumilt, mille teenisid Luksemburgis äriühingud Engie LNG Supply ja Engie Treasury Management. Luksemburg pidi äriühingult Engie sisse nõudma üle 120 miljoni euro tasumata maksu. Komisjon oli rahul Luksemburgi valitsuse võetud õigusmeetmetega, millega kavatseti muuta oma maksuseadustikku ja viia asjaomased sätted kooskõlla OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projektiga . Need meetmed sisaldavad ka äriühingu tulumaksu seaduse muudatust eesmärgiga vältida sellise kasumi maksustamata jätmist, mis tuleneb laenude ümberarvestamisest osadeks või aktsiateks. Muudatus ei käsitle siiski selliseid kolmnurktehinguid, mida rakendas äriühing Engie. ELi riigiabi eeskirjad ei luba liikmesriikidel anda ebaõiglasi maksusoodustusi vaid valitud ettevõtjatele. Liikmesriigid ei tohi diskrimineerida samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevaid ettevõtjaid samade siseriiklike õigusnormide eesmärki silmas pidades. Selline diskrimineerimine moonutab konkurentsi ja on riigiabi eeskirjade kohaselt ebaseaduslik. Lisaks tuleb riigiabi eeskirjade kohaselt abi tõttu tekkinud konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi sisse nõuda. Riigiabi eeskirjadest ei tulene mingeid trahve ja sissenõudmisega ei karistata asjaomast ettevõtjat, vaid sellega lihtsalt taastatakse teiste ettevõtjatega võrdne kohtlemine.

19. septembril 2018 leidis komisjon, et äriühingu McDonald's teatava kasumi mittemaksustamisega Luksemburgis ei kaasnenud ebaseaduslikku riigiabi. Sellise kohtlemisega, mis oli kooskõlas siseriiklike maksunormidega ning Luksemburgi ja Ameerika Ühendriikide vahelise topeltmaksustamise vältimise lepinguga, ei pakutud valikulist eelist äriühingu McDonald's kasuks, vaid see käitumine tulenes Luksemburgi ja USA maksunormide vahelistest erinevustest. Sellepärast jõudis komisjon järeldusele, et Luksemburg ei rikkunud ELi riigiabi eeskirju. Tehes muudatusi, mida on nimetatud eespool ja mida kavatsetakse teha maksuseadustikus, et viia maksunormid kooskõlla OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projektiga, tugevdas Luksemburg ka maksuseadustikus sisalduvaid kriteeriume, mille alusel määratleda püsiv tegevuskoht. Uute, 1. jaanuaril 2019. aastal jõustunud sätete kohaselt võib Luksemburg teatavatel tingimustel nõuda ettevõtjatelt, kes väidavad, et nende maksustamiskoht asub välismaal, et nad esitaksid kinnituse selle kohta, et neid tõepoolest maksustatakse teises riigis. Lisaks leidis komisjon 19. detsembril 2018. aastal, et Gibraltar võimaldas ebaseaduslikke maksusoodustusi hargmaistele ettevõtjatele äriühingu tulumaksust vabastamise korra kaudu seoses intresside ja litsentsitasudega ajavahemikul 2011–2013 ning samuti viie individuaalse maksuotsuse kaudu, millega anti valikulised maksusoodustused seoses teatava tuluga, mille olid teeninud Madalmaade usaldusühingud. Abisaajad peavad tagastama Gibraltarile tasumata makse umbes 100 miljoni euro ulatuses. Komisjoni uurimise jooksul muutis Gibraltar oma maksueeskirju, et parandada maksuotsuste tegemise menetlust, tugevdada oma siirdehinnastamise eeskirju, täiustada maksumaksjate kohustusi (nt aastaaruannete täitmine, asjakohase teabe esitamine otsuse saamise taotlusi täites) ja suurendada läbipaistvust selles osas, kuidas Gibraltar rakendab oma territoriaalset maksustamissüsteemi. Komisjon oli rahul nende parandatud eeskirjadega, mis jõustusid 2018. aasta oktoobris. Komisjon jätkab oma uurimisi, mis käsitlevad Madalmaade maksuotsuseid seoses äriühinguga Inter IKEA ja hargmaiste ettevõtjate maksustamise kava Ühendkuningriigis . Liikmesriikide individuaalsete maksuotsuste uurimine komisjoni poolt tõestab oma tõhusust Iseenesest ei ole maksuotsused ELi riigiabi eeskirjade kohaselt probleem, kui nendega lihtsalt kinnitatakse, et sama kontserni ettevõtjate vaheline maksustamissüsteem on kooskõlas asjaomaste maksunormidega. Kuid maksuotsused, millega antakse valikuline maksueelis konkreetsetele ettevõtjatele, võib moonutada konkurentsi ELi ühtsel turul, mis on vastuolus ELi riigiabi eeskirjadega. Liikmesriigid on saavutanud märkimisväärset edu nende komisjoni otsuste rakendamisel, millega nõutakse tasumata maksude sissenõudmist ja mille komisjon on võtnud vastu eelmisel aastal, ning see takistab reaalselt ettevõtjatel jätkata kasusaamist ebaseaduslikest eelistest. 2018. aasta mais viis Luksemburg lõpule enam kui 260 miljoni euro sissenõudmise äriühingult Amazon ning sellele summale lisaks nõuti sisse ka 21 miljonit eurot intressidena. 2018. aasta oktoobris viis Luksemburg lõpule ka enam kui 120 miljoni euro sissenõudmise äriühingult Engie ning sellele summale lisaks nõuti sisse ka 1 miljon eurot intressidena. Samal kuul nõudis Iirimaa äriühingult Apple sisse kogu ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi, s.t 13,1 miljardit eurot pluss 1,2 miljardit eurot intressidena. Kõigi nende juhtumite puhul asub raha tinghoiukontol seniks, kuni Euroopa Liidu kohtud teevad otsuse seoses kaebusega, mis esitati komisjoni otsuse kohta. 8. Üleilmse konkurentsikultuuri edendamine Kuna maailmaturud lõimuvad jätkuvalt ning üha enam ettevõtjaid on seotud üleilmsete väärtusahelatega, tuleb konkurentsiasutustel nüüd rohkem kui kunagi varem tõhustada koostööd ning leppida kokku ühistes standardites ja menetlustes. Konkurentsieeskirjade täitmise tõhus tagamine sõltub üha rohkem koostööst teiste täitevasutustega. Kui mõne ettevõtja äritegevus kahjustab eri riikides ja eri kontinentidel konkurentsi, on õiglasi ja võrdseid turutingimusi võimalik taastada ainult siis, kui täitevasutused tegutsevad üheskoos. Komisjon on olnud konkurentsivaldkonna rahvusvahelise koostöö esirinnas nii mitmepoolsel kui ka kahepoolsel tasandil. 2001. aastal kuulus komisjon rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku asutajaliikmete hulka. Kõnealusel võrgustikul on nüüd üle 130 liikme. Lisaks on komisjon tegev kõikidel rahvusvahelistel konkurentsifoorumitel, mille hulka kuuluvad OECD, UNCTAD ja WTO, ning Maailmapangas . Kahepoolsel tasandil on komisjoni eesmärk edendada rahvusvahelisi võrdseid tingimusi, lisades konkurentsi ja riigiabi käsitlevad sätted oma vabakaubandus- ja assotsieerimislepingutesse. 2018. aastal jätkas komisjon läbirääkimisi Tšiili, Mehhiko, Mercosuri riikidega, Aserbaidžaani, Tuneesia, Indoneesia, Andorra, Monaco ja San Marinoga ning alustas läbirääkimisi Austraalia, Uus-Meremaa, Kõrgõzstani ja Usbekistaniga. 2018. aasta lõpus jõudsid Euroopa Liidu ja Šveitsi läbirääkijad kokkuleppele institutsionaalse raamlepingu teksti osas, mis samuti sisaldab riigiabi eeskirju. Lisaks osaleb komisjon kokkulepete või vastastikuse mõistmise memorandumite alusel paljudes koostöötegevustes konkurentsiasutustega mitmes kolmandas riigis. 2018. aasta juunis allkirjastas komisjon halduskokkuleppe Mehhikoga. 2018. aastal jätkus konkurentsi peadirektoraadi koostöö konkurentsipoliitika ja juhtumite vallas – sealhulgas riigiabikontrolli käsitlev dialoog – Hiina tururegulatsiooni ministeeriumiga, mis moodustati 2018. aastal Hiina keskadministratsiooni ümberkorraldamise tulemusel. Nimetatud ministeerium moodustati kaubandusministeeriumi monopolivastaste büroode, riikliku arengu ja reformi komisjoni ning riigi tööstus- ja kaubandusasutuse ning riikliku arengu ja reformi komisjoni ausa konkurentsi läbivaatamise büroo ümberkorraldamise teel. Konkurentsi peadirektoraat tegi juhtumialast koostööd Hiina tururegulatsiooni ministeeriumiga viie ühinemist käsitleva juhtumi puhul ning vastas nimetatud ministeeriumi palvele esitada märkused tema selliste eeskirjade eelnõu kohta, millega keelatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamine. Peale selle vahetas peadirektoraat korduvalt teavet tehnilisel tasandil seoses kõnealuse ministeeriumi tegevusega, mille eesmärk on edendada ausa konkurentsi läbivaatamise süsteemi. Komisjon on jätkuvalt pühendunud sellele, et edendada kaugeleulatuvat konkurentsikultuuri ning soodustada võrdseid tingimusi üle kogu maailma, kus ettevõtjad saaksid konkureerida oma tulemuste alusel. 2018. aastal jätkas komisjon oma püüdlusi parandada toetusi käsitlevaid mitmepoolseid eeskirju WTO ajakohastamise ELi kontseptsiooni raames. Peamised eesmärgid on suurendada läbipaistvust, kehtestada paremad kahjulikke toetusi käsitlevad eeskirjad ja nõuetekohaselt käsitleda riigi omandisse kuuluvate äriühingutega seotud küsimusi. Lisaks jätkas komisjon osalemist valdkondlikes algatustes, et käsitleda toetuste küsimust rahvusvahelises kontekstis, näiteks algatustes, mis on seotud terasega (terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse G20 juhtide ülemaailmne foorum), pooljuhtidega (piirkondlike toetuste suunised pooljuhtide tööstusele) ja laevaehitusega (OECD). Peale selle jätkab komisjon tööd ELi liikmesriikidega rahvusvahelises toetuspoliitikagrupis eesmärgiga vahetada seisukohti ja kooskõlastada algatusi toetusi käsitlevate rahvusvahelise poliitika valdkonnas mitme- ja kahepoolsel tasandil. Korrapärased ja konstruktiivsed institutsioonidevahelised dialoogid Konkurentsipoliitika teemal peetavas dialoogis on peamised partnerid Euroopa Parlament, nõukogu ja konsulteerimiskomiteed, kellel on spetsiifilised rollid suhetes Euroopa Liidu kodanike ja sidusrühmadega. Aprillis vahetas volinik Vestager arvamusi Euroopa Parlamendi täiskogu istungil seoses jätkuvate üldiste edusammudega konkurentsipoliitika vallas. Oktoobris arutas ta konkurentsist saadavat kasu, et suurendada Euroopa tootmisharude konkurentsivõimet. Novembris avaldas ta koos Euroopa Parlamendiga heameelt selle üle, et valmis uus direktiiv, millega soovitakse muuta riiklikud konkurentsiasutused Euroopa konkurentsieeskirjade tõhusamateks jõustajateks. Volinik pidas ka temaatilisi arutelusid Euroopa Parlamendi komiteedega: majandus- ja rahanduskomisjoniga juunis ja oktoobris ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga juulis. Peadirektor Johannes Laitenberger külastas mais majandus- ja rahanduskomisjoni konkurentsi eritöörühma. Pärast asepeadirektori Carles Esteva Mosso ettevalmistavat arutelu majandus- ja rahanduskomitees oktoobris vahetas kogu nimetatud komiteega novembris seisukohti peadirektor. Nagu ka eelmistel aastatel, võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni aastaaruannet konkurentsipoliitika kohta. Euroopa Parlament kiitis heaks stabiilse konkurentsipoliitika, millega soovitakse säilitada siseturu ühtsus ning pakutakse kodanikele taskukohaseid hindu, valikut ja innovatsiooni turul. See oli tervitatav toetus komisjoni 2018. aasta jõupingutustele, mis olid suunatud võitlusele ebaseaduslike kartellide vastu ja äriühingute poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise vastu ning ühinemiste ja meie ühtsel turul antud riigiabi läbivaatamisele. 2018. aastal jätkas Euroopa Parlament osalemist võitluses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu. Euroopa Parlament tervitas asjaolu, et riigiabikontroll on osutunud hargmaistele ettevõtjatele ette nähtud valikuliste maksusoodustuste ärahoidmisel tõhusaks. Komisjon jätkas selles valdkonnas 2018. aastal oluliste meetmete võtmist . Komisjon kasutas süstemaatilist lähenemisviisi kõigi liikmesriikide maksuotsuseid käsitlevate tõendite analüüsimisel. Euroopa Parlament soovis, et komisjon jätkaks finantssektoris riigiabi kontrollimisel oma põhirolli, tagades, et pankadele antav abi oleks minimaalne vajalik abi ning et võetaks küllaldasi meetmeid pankade elujõulisuse taastamiseks ja siseturul konkurentsimoonutuste minimeerimiseks. Komisjon ühineb Euroopa Parlamendi eesmärgiga vähendada sektoris aja jooksul riigiabi. Komisjon jätkas teistes institutsioonides oma tegevuse selgitamist selles valdkonnas.