SELETUSKIRI

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu otsustas 24. jaanuaril 2012 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastusena aluslepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu viimasele, 7. juuli 2009. aasta soovitusele.

Nõukogu 24. jaanuari 2012 aasta otsuse järelmeetmena ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikliga 3 peaks komisjon [6. märtsil 2012] vastu võtma soovituse nõukogu uue soovituse kohta, et kõrvaldada valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk Ungaris.

Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Ungaris

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 126 on liikmesriigid kohustatud hoiduma valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.

(3) Nõukogu otsustas 5. juulil 2004 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 Ungarile soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2008. aastaks.

(4) 2005. aasta jaanuaris jõudis nõukogu kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 seisukohale, et Ungari ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu soovitusele, ning esitas 2005. aasta märtsis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel uue soovituse, milles kinnitas, et ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaeg on 2008. aasta. 2005. aasta novembris otsustas nõukogu, et Ungari ei olnud teist korda järginud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaseid soovitusi. Seepärast esitas nõukogu 2006. aasta oktoobris Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel Ungarile kolmanda soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega 2009. aastani. Nõukogu järeldas 2009. aasta juulis, et Ungari ametiasutused on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks 2006. aasta oktoobri soovitustele, ja esitas tõsist majandussurutist arvesse võttes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel läbivaadatud soovitused, millega kehtestati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks uus tähtaeg, s.o 2011. aasta. Komisjon järeldas 27. jaanuaril 2010, et Ungari on võtnud tõhusaid meetmeid vastusena viimastele nõukogu soovitustele, kuid juhtis tähelepanu ka märkimisväärsetele riskidele.

(5) Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 otsustas nõukogu 24. jaanuaril 2012, et Ungari ei ole vastusena nõukogu 2009. aasta juuli soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid kõnealuses soovituses sätestatud tähtaja jooksul. Kuigi nominaalset kontrollväärtust 3 % SKPst 2011. aastal ei ületatud, ei põhinenud see struktuursel ja jätkusuutlikul korrigeerimisel, vaid märkimisväärsetel ühekordsetel tuludel. Sellega kaasnes struktuurse eelarvepositsiooni halvenemine 2010. ja 2011. aastal üle 2 % SKPst, võrreldes soovitatud eelarvepositsiooni parandamisega kokku 0,5 % SKPst. Kuigi ametiasutused rakendavad 2012. aastal struktuurseid meetmeid, mis peaksid suurel määral kompenseerima eelarvepositsiooni varasema halvenemise, tagatakse 2012. aastal vastavus kontrollväärtusele 3 % SKP-st taas ainult tänu ühekordsetele meetmetele, mille maht on peaaegu 1 % SKP-st, kusjuures 2013. aastal ületataks kontrollväärtus taas. [Tulenevalt nõukogu kõnealusest otsusest otsustas nõukogu [13. märtsil] (kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikliga 4) peatada osaliselt Ühtekuuluvusfondist Ungarile 2013. aastaks eraldatud kulukohustuste assigneeringute täitmine.]

(6) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ning (stabiilsuse ja kasvu pakti osaks oleva) nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada asjaomasele liikmesriigile kuni kuuekuuline tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise jaoks tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis tuleb lõpule viia aasta jooksul pärast eelarvepuudujäägi kindlaksmääramist, välja arvatud eriasjaolude korral. Eriasjaolude olemasolu kohta otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud asjakohaseid tegureid. Lisaks peaks nõukogu oma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 %SKPst aastas.

(7) Ungari majandus väljus surutisest 2010. aastal, mil SKP suurenes 1,3 %. Majandus elavnes 2010. aastal märkimisväärselt kiiremini, kui olid prognoosinud komisjoni talitused 2009. aasta kevadel (-0,3 %SKPst) (st nõukogu soovituse esitamise ajal). Tõenäoliselt suurenes SKP 2011. aastal jätkuvalt mõõdukalt (1,7 %), mida eranditult soodustas maksebilanss. Samas halvenesid 2011. aastal kasvuväljavaated, mida tingis üldine rahvusvahelise keskkonna halvenemine, mis mõjutas eri valdkondi, samuti sisenõudluse jätkuv vähenemine, mis on seotud ka poliitilise ebakindlusega. Sellega seoses prognoositakse komisjoni talituste 2012. aasta veebruari vaheprognoosis, et SKP väheneb pisut (0,1 %) ja seejärel hakkab taas kasvama.

(8) Pärast puudujääki 4,2 % SKPst 2010. aastal peaks valitsemissektori eelarvepositsioon jõudma 2011. aastal ülejääki, kuid see saavutatakse ainult tänu märkimisväärsetele ühekordsetele tuludele (ligikaudu 10 % SKPst), mis tulenevad pensionivarade ülekandmisest erapensioniskeemidest. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2011. aasta detsembri eduaruande kohane ametlik prognoos 2011. aastaks on eelarveülejääk 3,9 % SKPst. Võttes arvesse viimast teavet teatavate tuluartiklite oodatust parema rahavooga ja kohaliku omavalitsuse allsektoriga seotud eelarvesuundumuste kohta, võib ülejääk osutuda isegi pisut suuremaks (komisjoni talituste ajakohastatud hinnangu kohaselt ligikaudu 4,1 % SKPst).

(9) Vastu võetud 2012. aasta eelarvega kavandatakse eelarvepuudujäägiks 2,5 % SKPst, mis kavatsetakse saavutada mitme konsolideerimismeetme toel (suurel määral on need kindlaks määratud Széll Kálmáni kavas ja 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis), millega plaanitakse kompenseerida 2010. aasta teisel poolel heaks kiidetud suurte maksukärbete mõju (üle 2 % SKPst) ja luua erakorralise reservi puhver (tingimuslikud kulukärped) mahus 1,1 % SKPst. Eesmärgi saavutamisele aitab kaasa ka ajutistest erakorralistest maksudest saadav ühekordne puhastulu 0,7 % SKPst. Tuginedes hiljutistele majandus- ja eelarvesuundumustele peaks komisjoni talituste ajakohastatud prognoosi kohaselt olema puudujääk 3 % SKPst, mis ületab ametiasutuste kavandatud ametlikku sihttaset. Vastuvõetud eelarvega võrreldes kõrgem puudujäägiprognoos kajastab muu hulgas nii poole protsendipunkti võrra madalamat majanduskasvu kui ka tulude ja kulude suundumuste konservatiivsemat hinnangut. Samas eeldatakse, et erakorralist reservi ei kasutata (st tingimuslikud kulukärped teostatakse). Komisjoni talituste ajakohastatud prognoosi kohane puudujääk 3 % SKPst on 0,2 protsendipunkti võrra suurem prognoosist, mis tehti artikli 126 lõike 8 kohase nõukogu otsuse soovituse vastuvõtmise ajal. See on põhjendatav asjaoluga, et 2011. aasta prognoositust parem baasmõju ei suuda kompenseerida 2012. aasta majandusväljavaadete täiendava halvenemise ja kõrgemate võlakirjaintresside mõju eelarvele. ELi eelarvejärelevalve kehtiva korra kohaselt ei saa Ungari ametiasutuste 21. veebruaril 2012 avaldatud uut konsolideerimiskava (mahus 0,4 % SKPst) võtta arvesse komisjoni talituste prognoosis, kuna kavakohased meetmed ei ole veel piisavalt üksikasjalikud.

(10) Eelarvepuudujääk peaks 2013. aastal suurenema taas 3 %-lt SKPst 3,6 %-le SKPst, mis on rohkem, kui prognoosisid komisjoni talitused (siis, kui ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 alusel võeti vastu nõukogu otsus, mille kohaselt ei ole Ungari võtnud tõhusaid meetmeid. Kõnealune suurem eelarvepuudujääk on peamiselt tingitud puudujääki suurendavatest suundumustest mahus 0,4 % SKPst (nagu väiksemad maksutulud seoses madalama kasvuprognoosiga 2012. aastaks), mistõttu suurendati ka 2012. aasta eelarvepuudujäägi prognoosi. Intressikulud suurenevad 2013. aastal rohkem kui 2012. aastal (0,1 % SKPst). Seda mõju peaks ainult osaliselt kompenseerima muud näitajad, nagu prognoositust väiksemad keskpanga rahastamisvajadused 2013. aastal (¼ % SKPst). Võrreldes 2012. aastaga suureneb eelarvepuudujääk 2013. aastal 3,6 %-le, mis on peamiselt tingitud sektoripõhiste maksude vähendamisest (mõju eelarvele 2013. aastal 0,7 % SKPst), võlateeninduskulude suurenemisest (½ % SKPst) ja üksikisiku tulumaksu baasi vähenemisest (mõju eelarvele 0,3 % SKPst). Puudujääki suurendavat mõju (kokku ligikaudu 1½ % SKPst) peaks ainult osaliselt tasakaalustama Széll Kálmáni struktuurireformi kava jätkuv rakendamine (tagab kokkuhoiu 0,4 % SKPst) ja muu kokkuhoid (0,4 % SKPst), nagu avaliku sektori palkade nominaalne külmutamine. Eelarvetulemusi peaks aitama teataval määral parandada ka prognoositav majanduse elavnemine.

(11) Komisjoni talituste viimaste prognooside kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon pärast halvenemist 2010. aastal 1½ % ja 2011. aastal ½ % paranema 2012. aastal 2 % ning seejärel taas halvenema 2013. aastal ½ % SKPst. Kui valitsus võtab vajalikud meetmed, et saavutada eelarve-eesmärgid 2012. ja 2013. aastal, paraneks struktuurne eelarvepositsioon ligikaudu 2½ % SKPst 2012. aastal ja ½ % SKPst 2013. aastal.

(12) Eespool kirjeldatud eelarveväljavaated paraneksid 2013. aastal rohkem kui ½ % SKPst, kui Széll Kálmáni kavaga ettenähtud reforme piisavalt täpsustataks ja rakendataks. 21. veebruaril 2012 avaldatud täiendavaid kulude kärpimise meetmeid tuleb täpsustada, eelkõige ühistranspordiettevõtete ja ravimite subsideerimise vähendamise valdkonnas, kusjuures elektroonilise teemaksu kavandatud kehtestamine peaks andma täiendavaid tulusid. Ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks võiks Ungari lisaks kõnealustele meetmetele sihipärasemalt kohaldada üldist lastetoetust (võimaluse korral kooskõlas hiljuti kehtestatud märkimisväärsete maksusoodustustega peredele), kehtestada keskse väärtuspõhise omandimaksu ja muuta ühtsel maksumääral põhineva tulumaksusüsteemi astmeliseks. Viimati osutatud küsimust käsitleti Euroopa poolaasta raames nõukogu 2011. aasta juuli soovitustes Ungarile.

(13) Valitsemissektori koguvõlg suurenes 79,7 %-lt SKPst 2009. aastal 81,3 %-le SKPst 2010. aastal ja vähenes 2011. aastal pisut, s.o 80,3 %-le SKPst. See väike paranemine kajastab märkimisväärset esmast ülejääki (8 % SKPst), mida tingis erapensioniskeemide varade ülevõtmisest saadud ühekordne tulu, mille mõju suurel määral neutraliseeris vahetuskursi nõrgenemine. Võttes arvesse oodatavaid eelarvenäitajaid ja 2011. aasta lõpu tasemest tugevama vahetuskursi tehnilist prognoosi ning eeldades endiste erapensioniskeemi varade täiendavat müüki mahus 1 % SKPst, peaks valitsemissektori koguvõlg olema 2012. aastal ligikaudu 76 % SKPst, kuid see peaks alates 2013. aastast taas suurenema.

(14) Varasemad eelarvealased suundumused osutavad eelarve juhtimise puudustele ning eelarve kavandamise ja rakendamise vähesele läbipaistvusele. Pärast veel algfaasis oleva eelmise eelarvejuhtimisraamistiku tegelikku nõrgendamist 2010. aasta teisel poolel kehtestasid ametiasutused muudetud raamistiku põhielemendid uues põhiseaduses, mis jõustus 1. jaanuaril 2012. Eelkõige kehtestati nominaalne võlapiirmäär 50 % SKPst (mis saavutatakse võla jätkuva vähendamisega praeguselt kõrgelt tasemelt) ja anti vetoõigus ümberkorraldatud eelarvenõukogule eelarvega seotud küsimustes. 2011. aasta lõpus vastu võetud nn baasseadusega kehtestati täiendavad õigusnormid, et määrata kindlaks arvulised rakenduseeskirjad nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tasandil, samuti juhtimiskord. Samas näib, et vastu võetud uued aastapõhised arvulised eeskirjad keskenduvad liialt aastasele eelarvetsüklile, mitte keskpika perioodi eelarveplaneerimisele, mida soovitati Euroopa poolaasta raames esitatud nõukogu 2011. aasta juuli soovitustes tugevdada. Kõnealustes riigipõhistes soovitustes palus nõukogu Ungaril laiendada eelarvenõukogu analüüsitegevust (nt korrapäraste makromajanduslike-eelarveliste baasprognooside koostamisega), mida ei ole veel tehtud isegi pärast majandusstabiilsuse seaduse vastu võtmist 2011. aasta detsembris.

(15) Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud eelarve konsolideerimise strateegia rakendamise korrapärast ja õigeaegset seiret soodustab nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikkel 10a, millega on ette nähtud, et asjaomased liikmesriigid esitavad kogu vajaliku teabe. Sellega seoses tuleb Ungari 2012. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi raames koostada eraldi peatükk, samuti tuleb seda teha ka korrapäraselt kaks korda aastas esitatavates eduaruannetes kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpuni, kooskõlas Ungari ametiasutuste võetud kohustustega.

(16) Üldiselt peaksid eelarve konsolideerimise meetmed tagama valitsemissektori eelarvepositsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

(1) Ungari ametiasutused peaksid kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2012. aastaks.

(2) Ungari ametiasutused peaksid viima valitsemissektori eelarve puudujäägi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil vastavalt mitmeaastasele kavale, mida on kirjeldatud Ungari 15. aprilli 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis, mille kiitis nõukogu oma arvamuses heaks 12. juulil 2011. Selleks tuleks Ungari ametiasutustel teha järgmist:

(a) tagada 2012. aasta puudujäägieesmärgi (2,5 % SKPst) saavutamine võrreldes prognoositava tulemusega (3 % SKPst), mis põhineb komisjoni talituste 2012 aasta veebruari vaheprognoosi järgsel makromajanduslikul raamistikul, kusjuures selleks tuleb lisaks juba ettenähtud eelarvemeetmetele (1,9 % SKPst) võtta täiendavaid meetmeid vähemalt ½ % SKPst; eelkõige tuleks selleks täiendavalt täpsustada ja rangelt rakendada Széll Kálmáni kava ja 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohaseid puudujääki vähendavaid meetmeid ning vajaduse korral võtta täiendavaid struktuurset laadi konsolideerimismeetmeid. Kasutada võimalikku ootamatut tulu üldise eelarvepositsiooni parandamiseks, sealhulgas kasutada selleks võimalikku ühekordset tulu, mis tuleneb asjaolust, et mõned hüvitise saajad vahetavad erapensioniskeemi taas riikliku pensioniskeemi vastu;

(b) võtta vajaduse korral täiendavaid struktuurset laadi meetmeid tagamaks, et puudujääk 2013. aastal, mis tuginedes komisjoni talituste 2012 aasta veebruari vaheprognoosi järgsele makromajanduslikule raamistikule peaks ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst 0,6 protsendipunkti võrra, jääb allapoole kontrollväärtust isegi pärast ühekordsete tulude (ligikaudu 1 % SKPst) prognoositavat ja soovitatud kaotamist. Kõnealused meetmed võivad hõlmata Széll Kálmáni kavaga ette nähtud struktuurireformide täiendavat täpsustamist ja rakendamist;

(c) näha järgmistes eelarveseadustes ette piisav reserv (lisaks riigi rahanduse seadusega ette nähtud üldreservile), et tagada eelarve-eesmärkide täitmine isegi ettenägematute sündmuste korral.

(3) Eespool osutatud eelarve kohandamine peaks aitama valitsemissektori koguvõla suhet vähendada. Eelkõige tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a tagada piisav liikumine võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas kolme aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.

(4) Nagu soovitas nõukogu 2011. aasta juulis, peaksid Ungari ametiasutused hakkama rakendama põhiseaduses sätestatud peamisi eelarve-eeskirju, kohandades majandusstabiilsuse baasseadust. Arvulised eeskirjad peaksid tagama, et eelarveprotsessi suhtes kohaldatakse siduvat keskpika perioodi raamistikku, ja eelarvenõukogu analüüsitegevust tuleks laiendada.

(5) Nõukogu kehtestab Ungari valitsusele tähtpäeva [13. september 2012], milleks tuleb võtta tõhusaid meetmeid ja kindlaks määrata meetmed, mida on vaja ülemäärase puudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks. Tõhusate meetmete hindamisel võetakse arvesse majanduslikke suundumusi võrreldes ajakohastatud majandusväljavaadetega, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud komisjoni soovitusele käesoleva nõukogu soovituse kohta.

Ungari ametiasutused peaksid kajastama kõnealuste soovituste rakendamisel saavutatud edusamme 2012. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi eraldi peatükis ja seejärel ka korrapäraselt kaks korda aastas esitatavates eduaruannetes kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpuni kooskõlas Ungari ametiasutuste võetud kohustustega.

Lisaks rõhutab nõukogu, et keskpika perioodi eesmärgi saavutamine on oluline riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamise või selle suunas kiire liikumise seisukohast. Seepärast kutsub nõukogu Ungari ametiasutusi üles võtma vajalikke struktuurseid meetmeid, et saavutada eelarve-eesmärk, milleks on puudujääk 2,2 % SKPst 2013. aastal, viisil, millega tagatakse, et keskpika perioodi eesmärgist (praegu struktuurne eelarvepositsioon -1,5 % SKPst) peetakse kinni kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutliku kõrvaldamisega.

Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja