Eelnõu: Komisjoni Määrus (EÜ) millega muudetakse komisjoni 21. september 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt Nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded /* SEK/2007/0492 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 25.4.2007 SEK(2007) 492 lõplik Eelnõu: KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) millega muudetakse komisjoni 21. september 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (komisjoni esitatud) Eelnõu: KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) millega muudetakse komisjoni 21. september 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded,[1] eriti selle artiklit 15, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse nõukogu arvamust, võttes arvesse kontrollikoja arvamust ning arvestades järgmist: 1. Pärast seda, kui võeti vastu nõukogu 13. detsembri 2006 määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[2] on vaja kohandada komisjoni 21. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded,[3] et võtta arvesse finantsmäärust. 2. Tegutsevate täitevasutuste kogemuste põhjal osutusid vajalikuks ka muud muudatused. 3. Tuleks selgitada, et laitmatu finantsjuhtimine nõuab tõhusat ja tulemuslikku sisekontrolli. Sisekontrollisüsteemide peamised elemendid ja eesmärgid tuleks kindlaks määrata. 4. Täitevasutuste halduseelarve avaldamist peaks lihtsustama, kuid samas jätma alles eelarvepädevate institutsioonide ja kontrollikoja eelisõigused. 5. Täitevasutuste direktorite poolt vastuvõetav ümberpaigutusi käsitlev menetlus on ebaselge ja aeganõudev ning seda tuleks ühtlustada ja kiiremaks muuta. 6. Standardfinantsmäärusesse tuleks lisada ka selgitused huvide konflikti ja teatavate tavapäraste kuluartiklitega seotud sarnaste üksikute tehingute eelkontrolli kohta, sätted eelarvevahendite käsutajate ja otsekorralduse süsteemi kohta. 7. Tuleks selgitada peaarvepidaja kohustust tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone. 8. Arvestades et täitevasutused on komisjoni delegeeritud eelarvevahendite käsutajad, moodustavad direktorite kasutatud tegevusassigneeringutega seotud sisekontrolliküsimused osa üldise finantsmääruse artikli 86 lõigete 3 ja 4 alusel koostatavatest aruannetest. Aruandlusmehhanismide ühtlustamiseks ja ebaühtlase teabeliikumise vältimiseks peaks siseaudiitori aruanne täitevasutuste haldusassigneeringute kohta muutuma osaks siseaudiitori üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohasest aruandest. Samal põhjusel peaks komisjon lisama täitevasutuste poolt artikli 49 neljanda lõiguga kooskõlas koostatud aruanded eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavale asutusele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4 esitatavasse aruandesse. 9. Komisjoni talituste ja büroode, institutsioonidevaheliste Euroopa büroode ja Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta[4], edaspidi "tõlkekeskus") kasutamise tingimusi täitevasutuste jaoks tuleks selgitada. Sarnaselt finantsmäärusele tuleks lisada säte ekspertide valimise kohta. 10. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1653/2004 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 1653/2004 muudetakse järgmiselt. 11. Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikul ja tõhusal sisekontrollil põhineva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses”; 12. Artiklis 10 asendatakse teine lõik järgmisega: „Iga aasta 15. novembrist alates võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku juhatuse otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud”; 13. Artikli 18 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Assigneeringute ümberpaigutamise tegevuseelarve siseselt otsustab direktor. Ta teavitab eelnevalt juhatust, kes võib sellised ümberpaigutused vaidlustada. Pärast heakskiidu saamist juhatuselt või vastuse andmata jätmisel 10 päeva jooksul alates teabe esitamisest võib direktor teha kavandatavad ümberpaigutused”; 14. Lisatakse artikkel 19a: „Artikkel 19a 1. Eelarve täidetakse kooskõlas tõhusa ja tulemusliku sisekontrolliga. 2. Eelarve täitmise otstarbel on sisekontroll määratletud juhtimisahela kõigil tasanditel rakendatava protsessina ja see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel: (a) meetmete tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; (b) aruandluse usaldusväärsus; (c) varade ja teabe säilivuse tagamine; (d) pettuste ja eeskirjade rikkumiste tuvastamine; (e) aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse nii programmide mitmeaastast kestust kui ka asjaomaste maksete laadi”; 15. Artiklit 20 muudetakse järgmiselt: 16. Teine lõik asendatakse järgmisega: „Eelarve ja paranduseelarve edastatakse teabevahetuse korras lõplikult vastuvõetud kujul eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase täitevasutuse veebisaidil. Eelarve ja paranduseelarvete kokkuvõte avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist”; 17. lisatakse kolmas lõik: „Asutus avaldab asjakohasel viisil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta. Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta(*)) sätestatud isikuandmete vaba liikumist ja turvalisust käsitlevate nõuetega. (*) EÜT L 8, 12.1 2001, lk 1.” 18. Artikli 21 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Täitevasutus edastab komisjonile hiljemalt iga aasta 5. märtsiks direktori koostatud ja juhatuse kinnitatud tulude ja kulude eelarvestuse aastaks N+1 koos selle aluseks olevate põhjendustega, ning oma tööprogrammi”; 19. Artiklis 24 asendatakse sõnad „palgaastmest A3 allpool„ sõnadega „palgaastmest AD13 allpool”; 20. Artikli 27 esimene lõik asendatakse järgmisega: „1. Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma ülemusele. Direktor peab sel juhul suunama küsimuse lahendamiseks juhatusele”; 21. Artikli 29 neljas lõik asendatakse järgmisega: „Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik. Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega. Sel juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja sõltuvalt oma riskianalüüsile asjakohase järelkontrolli. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded”. 22. Artikkel 30 asendatakse järgmisega: „Artikkel 30 Juhatus määrab ametisse peaarvepidaja, kelleks on lähetatud ametnik või asutuse poolt otse värvatud ajutine töötaja, ja kelle vastutusalasse kuulub järgmine: (a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saadaolevate summade sissenõudmine; (b) asutuse raamatupidamisaruannete koostamine VI jaotise kohaselt; (c) raamatupidamisarvestus VI jaotise kohaselt; (d) raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt sätetele, mille on vastu võtnud komisjoni peaarvepidaja; (e) sularahahaldus. Enne juhatusepoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades, et ta on põhjendatult kindel selles, et need annavad institutsiooni finantsolukorrast piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate. Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas kehtiva raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud. Eelarvevahendite käsutaja edastab kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja. Eelarvevahendite käsutaja jääb täielikult vastutavaks nii tema hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise kui ka tema kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja teha täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allkirjastamiseks vajalikuks. Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust. Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja asutuse varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab sellise teabe usaldusväärsuse. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest”; 23. Lisatakse artikkel 30a: „Artikkel 30a Peaarvepidaja võib oma kohustuste täitmisel delegeerida teatavad kohustused alluvatele, kes kuuluvad ajutise personali hulka”. 24. Artiklit 34 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda personalieeskirjadega ettenähtud hüvitamist”; (b) lisatakse lõige 1a: „1a. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eelkõige järgmistel juhtudel: (a) kui eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust eirates; (b) kui eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis tõendab saadaolevat summat, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud täitevasutuse vastu tsiviilhagi esitada”. 25. Artikli 40 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Ta teavitab juhatust oma kavatsusest kindlaksmääratud saadaolevast summast loobuda. Kindlaksmääratud saadaolevast summast loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb”. 26. Artikkel 42 asendatakse järgmisega: „Artikkel 42 Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel ja tingimusel, et võlgnik kohustub maksma intressi kogu lisaaja eest, alates võlateates esitatud tähtpäevast, ja et võlgnik annab asutuse õiguste tagamiseks finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi”. 27. Lisatakse artiklid 42a ja 42b: „Artikkel 42a Peaarvepidaja koostab saadaolevatest summadest loetelu, milles asutuse nõuded rühmitatakse vastavalt nende esitamise kuupäevale. Loetelu lisatakse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele. Asutus koostab loetelu asutuse nõuetest, näidates ära võlgnike nimed ja võla suuruse, kui võlgnikku sunnitakse maksma kohtu otsusega, millel on res iudicata jõud ja kui aasta pärast otsuse väljakuulutamist ei ole tehtud makseid või on neid tehtud väheolulises ulatuses. See loetelu avaldatakse vastavalt asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Artikkel 42b Asutuse poolt kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja asutusele kolmandate isikute poolt esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega”; 28. Artikli 47 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik: „Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste või tarnitud kaupadega võib eelarvevahendite käsutaja anda riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks”; 29. Artiklit 49 muudetakse järgmiselt: (a) teise lõigu neljas lause asendatakse järgmisega: „Siseaudiitor märgib üldise finantsmääruse artikli 86 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatavas aastaaruandesse asutuste kohta tehtud siseauditite arvu ja liigi, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Sellise teabe esitab ta ka asjaomasele asutusele”. (b) neljas lõik asendatakse järgmisega: „Igal aastal koostab direktor aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende põhjal võetud meetmete kohta. Ta edastab pärast juhatuse teavitamist aruande komisjonile, et see lisataks aruandele vastavalt üldise finantsmääruse artikli 86 lõikele 4”. 30. Artikli 50 lõige 3 asendatakse järgmisega: ‘3. Erandina lõikest 1 pöörduvad asutused kõigepealt komisjoni, institutsioonidevaheliste ametite või tõlkekeskuse poole, kui need pakuvad kaupade tarnet, osutavad teenuseid või teostavad töid. Sama tuleks teha ka juhul, kui nimetatud asutused suudavad täita selliseid ülesandeid ettevõtjatega sõlmitud lepingute kaudu ja pakkuda märkimisväärseid lisateenuseid võrreldes tavavahendaja või konsultandiga. Asutus sõlmib selliste institutsioonidega lepingud”. 31. Lisatakse järgmine jaotis Va: „JAOTIS Va Artikkel 50a Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a kohaldatakse mutatis mutandis , kui valitakse eksperte, kes aitavad asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel. Asutused võivad kasutada ka komisjoni koostatud ekspertide nimekirju”; 32. Artikkel 51 asendatakse järgmisega: „Artikkel 51 Asutuse raamatupidamisaruanded sisaldavad raamatupidamisaruandeid ja eelarve täitmise aruandeid. Nendele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel eelarveaastal ja milles esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel”. 33. Artikli 57 punktis c asendatakse sõnad „31. oktoobril” sõnadega „15. novembriks”; 34. Artikkel 68 jäetakse välja. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Komisjoni nimel komisjoni liige [1] EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1. [2] ELT L 390, 30.12.2006, lk 1. [3] ELT L 297, 22.9.2004, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1821/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 10). [4] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).