Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2021/C 83/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 (1) kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„RECAȘ“

PDO-RO-A0027-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 9.4.2019

1. Taotleja ja õigustatud huvi

Kutseühing Vie Vin Recaș Timiș (AVV Recaș)

2. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Viinamarjasaaduse kategooria

☒ Seos piirkonnaga

☐ Turustamiskeeld

3. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

3.1. Uue kvaliteetvahuveinitoote kategooria lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Kasutusele on võetud uus kvaliteetvahuveinitoote kategooria.

Seetõttu on muudetud tootespetsifikaadi punkti I ja koonddokumendi punkti 1.3.

Viimastel aastatel on vahuveinide tootmise puhul jälgitud, kuidas Recași piirkonnas kasvatatud viinamarjadest toodetakse kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavat lähteveini. Päritolunimetusega veinide kvaliteedi sertifitseerimise komisjonid on teinud arvukalt hindamisi kontrollimaks, kas kõnealuses piirkonnas toodetud lähteveinide omadused vastavad selles piirkonnas toodetud vaiksetele veinidele, mis on valmistatud Recași piirkonnast pärinevatest viinamarjadest, ning esindavad piirkonnale omast kvaliteeti.

Kui kvaliteetvahuveinide traditsiooniline tootmisviis riigis kasutusele võeti, oli nende tootmine Recași piirkonnas juhuslik. Sel ajal hakati Recașis istutama kvaliteetvahuveinide tootmiseks kasutatavaid viinamarjasorte, mida seal ei olnud varem kasvatatud, ning kvaliteetvahuveinide lähteveini sertifitseerimine toimus alles 2011. aasta saagikoristuse ajal.

Sellele järgnes veinitehaste sisseseade asendamine tänapäevase tehnoloogiaga ning seda liiki toote valmistamiseks ja turunõudlusele vastamiseks võeti kasutusele kvaliteetvahuveinide traditsiooniline tootmisviis.

Vaatlusperioodi jooksul on päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud piirkonnas (Recașis) seal kasvatatud viinamarjadest valmistatud lähteveinidest toodetud vahuveinid võitnud auhindu riiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 ja 2014, hõbemedal veinide Bendis Brut Rose 2011, Bendis 2012 ja Bendis Brut Rose 2013 eest; Effervescents du Monde 2013, Prantsusmaa, hõbemedal veini Bendis Brut 2012 eest ja kolm tärni veini Bendis 2011 eest võistlusel Wine Tasting Competition International Summer Wines 2012, Mainz, Saksamaa), mis on kinnitanud nende kvaliteeti ja rõhutanud vajadust lisada need veinid tootespetsifikaati.

Kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide uued kategooriad, mida iseloomustab puuviljasus ning eriti happesus ja erk värskus, peegeldavad täielikult Recași piirkonna mullastiku ja kliimaga kaasnevaid võimalusi ning juhivad tarbija tähelepanu omadustele, mis tulenevad Recași piirkonnast, mille eriline kliimajalajälg eristab seda teistest Rumeenia viinamarjakasvatuspiirkondadest, pärinevast toorainest.

Veinide tootmisel kasutatakse muuhulgas viinamarjasorte ’Fetească Regală’, ’Mustoasă de Măderat’, ’Chardonnay’. Kvaliteetvahuveinide tootmisel kasutatakse viinamarjasorte ’Pinot Gris’, ’Traminer roz’, ’Pinot Noir’, ’Burgund Mare’, ’Cadarcă’, ’Syrah’ ja ’Fetească Neagră’.

3.2. Uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) analüütiliste omaduste lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaati on täiendatud kvaliteetvahuveinide analüütiliste omadustega, et kirjeldada neid näitajaid äsja kasutusele võetud uue kategooria puhul.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi punkti XI alapunkti a ja koonddokumendi punkti 1.4.

3.3. Viide uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) organoleptilistele omadustele

Kirjeldus ja põhjused

Kvaliteetvahuveini mõiste kasutuselevõtu käigus on dokumentatsiooni lisatud kvaliteetvahuveinide organoleptilised omadused (välimuse, lõhna ja maitse seisukohast), kuna neid on vaja kirjeldada uue veinikategooria lisamisel.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi punkti XI alapunkti b ja koonddokumendi punkti 1.4.

3.4. Veini koguse muutmine maksimaalse saagikuse taseme tõstmise teel

Kirjeldus ja põhjused

Piirkonnas vaiksete veinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks kasvatada lubatavate viinamarjasortide tootlikkust on tõstetud, et võtta kasutusele kvaliteetvahuveini valmistamiseks vajalikud tootmistavad.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi punkte V ja VI ning koonddokumendi punkti 1.5.2.

Muudatus on tingitud piirkonna viinamarjaistanduste tiheduse muutumisest, mis on tänu taasistutus- ja ümberkorraldusprogrammide rakendamisele, samuti selle protsessiga seotud täieliku mehhaniseerimise juurutamisele ajaga väiksemast suuremaks muutunud.

Kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud veinide tootmisel kasutati määratletud piirkonnas asuvaid viinamarjaistandusi, kus taimede tihedus hektari kohta oli suurema istutusvahe tõttu väiksem – 2 222–2 778 taime hektari kohta – ning kus kasutati madala saagikuse ja kvaliteediga vanu kloone, kuid alates 2007. aastast on paljudes piirkonna viinamarjaistandustes täieliku mehhaniseerimise nimel istutustihedust muudetud, kasutades samal ajal sorte, mis on piisavalt jõulised, et tagada suurem viljasaak ja säilitada kaitstud päritolunimetusele vastav kvaliteet.

Saagikuse kasvu toetamiseks jälgiti Recași piirkonna keskmist saagikust eri ajavahemike vältel, mis olid viljelemiseks lubatud sortide omadustest olenevalt kas kolm või viis järjestikust aastat, et teha täpselt kindlaks kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud veinide kvaliteeti tagav tootlikkuse maksimaalne tase.

Istutatud on üldiselt kohalikke sorte, kuid ka standardsortidest palju väärtuslikumaid kloone, mille potentsiaal tuleb hästi esile nüüdisaegse tehnoloogia abil toodetud veinides.

Suurem saagikus on eelkõige viinamarjasortidel ’Mustoasă de Măderat’, ’Syrah’ ja ’Alicante Bouschet’, mis tuleneb kobara suurusest ja viinamarja vakuoolide mahlasisaldusest.

3.5. Uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) saamiseks kasutatavate eritavade täiendamine

Kirjeldus ja põhjused

Uue kvaliteetvahuveinide kategooria lisamise tõttu on tootespetsifikaati täiendatud eritavadega, mida kasutatakse selle uue tootekategooria saamisel.

Tootespetsifikaadi punkti IX ja koonddokumendi punkti 1.5.1 on muudetud.

3.6. Uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) saamiseks kasutatavale konkreetsele tehnoloogiale viitava mõne vabatahtliku elemendi lisamine märgistusele

Kirjeldus ja põhjused

Uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) tootespetsifikaati (märgistamistingimused) on täiendatud soovi korral kasutatava märkega selle veinikategooria saamiseks kasutatud konkreetsete tehnoloogiate kohta, sest see mõjutab viisi, kuidas tarbijad tajuvad kaitstud päritolunimetuse „Recaș“ mainega vahuveini.

Vastavalt sellele on muudetud tootespetsifikaadi punkti XII ja koonddokumendi punkti 1.9.

3.7. Vaiksete veinide valmistamiseks heaks kiidetud uute veiniviinamarjasortide lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Peamiste viinamarjasortide loetellu on lisatud vaiksete veinide valmistamiseks heaks kiidetud uued viinamarjasordid.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi punkti IV ja koonddokumendi punkti 1.7.

Muudatus on vajalik selleks, et kasutada ära sortide aroomipotentsiaali, hoida kaitstud päritolunimetuse „Recaș“ mainet ja mitmekesistada sordivalikut nii vaiksete veinide kui ka neist saadavate kvaliteetvahuveinide puhul. Neid sorte leidub viinamarjaistandustes, mis on hõlmatud viinamarjaistanduste ümberkujundamise/ümberkorralduse kavaga.

Äsja kasutusele võetud sordid valiti välja pärast Rumeenia turu hoolikat uurimist, kus on hakatud arendama ja laiendama kohalike ning väiksema tanniinisisalduse ja suurema puuviljasusega sortide nišši. Sortide mitmekesistamine tagab Recași kvaliteetsete vaiksete ja vahuveinide puhul lõhna- ja maitseomaduste kompleksuse, väljendusrikkuse ja omapära avaramat väljendust, mida on kirjeldatud selles viinamarjakasvatuspiirkonnas alates vähemalt 1318. aastast valmistatud vaiksete veinide puhul.

Kui sellised Rumeenia sordid nagu ’Fetească Albă’, ’Tămâioasă Românească’ ja ’Negru de Drăgășani’ toovad esile Recași piirkonna eripära, siis sordid ’Viognier’ ja ’Traminer roz’ rõhutavad Recași veinidele tüüpilist õite ning roheliste puuviljade ja luuviljade (aprikoosid ja valged virsikud) esmaste lõhna- ja maitseomaduste komplekssust, millega antakse sordile ’Alicante Bouschet’ tagasi roll kõrgelt hinnatud punaste veinide värvuse parandajana. Peeni ja kompleksseid veine andva sordi ’Cabernet Franc’ lisamine viinamarjasortide hulka toimus tänu jõupingutustele, mille eesmärk on tuua esile Rumeenia läänepoolse viinamarjakasvatuspiirkonna parimad omadused.

3.8. Viide uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) saamiseks kasutatavatele tehnoloogilistele tavadele

Kirjeldus ja põhjused

Uue kvaliteetvahuveinide kategooria lisamise tõttu on tootespetsifikaati täiendatud teabega konkreetsete tehnoloogiate kohta, mida kasutatakse selle uue tootekategooria saamisel.

Tootespetsifikaadi IX osa on muudetud, kuid koonddokumenti mitte.

3.9. Viide uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) seosele geograafilise piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Selleks et tagada vastavus uue veinikategooria (kvaliteetvahuvein) kasutuselevõttu käsitlevatele õigusaktidele, on tootespetsifikaati täiendatud nii, et õigusaktides sätestatud seost geograafilise piirkonnaga kirjeldatakse piisavalt üksikasjalikult ka kvaliteetvahuveini kategooria puhul.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi punkti II ja koonddokumendi punkti 1.8.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

RECAȘ

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused – valged veinid

’Muscat Ottonel’: õlgkollane, rohekaskollane; iseloomulik muskaadimaitse ümaruse ja kergelt sametise varjundiga.

’Sauvignon’: rohekaskollane, õrn viinapuuõie, leedriõie lõhn; meeldiv püsiva järelmaitsega puuviljane maitse.

’Pinot gris’: sidrunkollane, põldlillede lõhn; täidlane, tugev, eripärane ja eristatava vürtsivarjundiga.

’Feteasca regala’: sidrunkollane, õrn ja värske põldlillede lõhn; puuviljane, ümar maitse.

Rieslingi sordid (’Riesling de Rhin’, ’Riesling Italian’): kahvatukollane, roheka sillerdusega, õrn küpsete viinamarjade meeldiv lõhn; värskendav, puuviljane, eripärane, tasakaalustatud ja meeldiva järelmaitsega.

’Mustoasă de Măderat’: rohekaskollane, läbipaistev, puuviljane, iseloomuliku ja eristuva rohelise õuna lõhnaga, õrn; piisavalt happene, tasakaalus.

’Chardonnay’: kuldkollane, iseloomulik akaatsialõhn, mis veidi laagerdudes omandab värske või ja mee maitse; täidlane, ümar, sametine.

’Fetească albă’: õlgkollane, rohekas, poolavatud viinamarjaõie lõhnaga; harmooniline, kasvukohale, alumisele orule omase tüüpilise happesusega, mida iseloomustab loomulik peenekoelisus.

’Tămâioasă românească’: kuldkollane, rohekas, erilise mürri- ja viirukilõhnaga, akaatsia- ja pärnaõiemee nüansid, mida leidub ka järelmaitses.

’Traminer roz’: erilise damaskuse roosi ja avatud pärnaõie lõhnaga; täidlase maitsega.

’Viognier’: rohekaskollane, mineraalirikka mulla hea mõju; jasmiini lillelised nüansid, küpse aprikoosi varjund; kergelt vürtsikas maitse, puuviljane.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

’Cabernet Sauvignon’: laagerdumisel lillakaspunasest tellisepunaseni, vürtspaprika, eukalüpti, musta rosina ja mustika lõhn; ürdine, peene kootavusega, vaadis laagerdunud, õrnad vanillivarjundid.

’Merlot’: rubiinpunane, ploomi, mustsõstra ja vaarika lõhn, kergelt kootav ja sametine, laagerdudes meeldiva buketiga, mis sisaldab mündi ja kohvi varjundeid.

’Pinot noir’: pruunikaspunane, kirsi, vaarika ja maasika lõhn; omandab laagerdumisel rosina-, heina- ja musta pipra lõhna.

’Fetească neagră’: granaatpunane, rohelise pipra varjundid, laagerdumisel omandab mustsõstra- ja kuivatatud ploomi lõhna, laagerdumine lisab harmooniat ja selge buketi.

’Burgund mare’: tumepunane, küpsete metsamarjade lõhn (punane sõstar, põldmurakas, mustikas), tasakaalustatud, kauakestev, tasakaalustatud kootavad tanniinid.

’Cadarcă’: küpsete metsamarjade lõhn (sõstrad, jõhvikad, põldmurakad), sametine, kuivemates tingimustes annab nelgimaitselist veini.

’Syrah’: erkpunane, pipra lõhn, hilistoomingas, kergelt vürtsikas, järelmaitse magusa vürtsika varjundiga.

’Novac’: sügav rubiinpunane, laagerdunult tellisepunane, mustikabukett, vürtsikas nelgilõhn, hästi integreeritud tanniin, peene happesusega.

’Negru de Drăgăşani’: tumepunane, hilistoominga lõhn, küps mustikas, laagerdumisel sametine maitse, hästi lõimitud happesus, püsiv järelmaitse.

’Alicante Bouschet’: sort ’Teinturier’, mis sisaldab palju antotsüaniine, väga tugeva värvusega neutraalsed veinid.

’Cabernet Franc’: rubiinpunane, üleküpsenud metsamarjade iseloomulik lõhn, taimne-ürdine, jõuline, kaitstud päritolunimetuse „Renaș“ piirkonnale omane.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

Analüütilised ja organoleptilised omadused – kvaliteetvahuveinid

Kvaliteetvahuveine iseloomustab nende peenus, värskus, looduslikkus, lille, mee, osaliselt kuivanud heina varjunditega käärimislõhn, autolüüsi tulemusel kujunenud, sooja leiba meenutavad noodid.

— välimus: rohekaskollasest kahvatukollaseni, rohekaskollasest õlgkollaseni, erksa värvuse ja püsiva vahuga valgete ja punaste vahuveinide puhul, mis on erineva intensiivsusega, erksa värvuse, peene, kauakestva vahuga roosa vahuveini puhul.

— lõhn: värske, peen, lilleline paljude valgete veinide puhul;

— maitse: happene, peen, elegantne, lilleline, autolüüsi tulemusel kujunenud lõhn ja maitse (küpsis, röstitud leib).

Veiniviinamarjasorte (’Fetească regală’, ’Mustoasă de Măderat’, ’Chardonnay’, ’Pinot gris’, ’Traminer roz’, ’Pinot noir’, ’Burgund mare’, ’Cadarcă’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’), mida kasutatakse kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide tootmiseks, iseloomustab täidlus, tugevust ja külluslikkust kandev eriline peensus, iseloomuliku peensuse, puuviljasuse ja sametisusega, mida annab eelkõige ’Chardonnay’, ning vahuveinidelt (eriti ’Mustoasă de Măderat’ puhul) nõutava happesuse ja värskusega.

Kvaliteetvahuveini ülerõhk 20 °C juures on vähemalt 3,5 baari.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,5 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 15,00 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Kvaliteetvahuveini valmistamise eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Kvaliteetvahuvein tuleks saada kasutatavast tehnikast olenevalt kas autoklaavides või pudelites teise kääritamise teel.

Kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide tootmisel tuleb nii kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutatav lähtevein kui ka lõpptoode toota määratletud piirkonnas.

Kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud roosasid kvaliteetvahuveine võib valmistada üksnes mustadest või punastest sortidest marjade leotamise teel. Käesoleva dokumendi tähenduses võib roosa veinina käsitada ka sortidest ’Pinot Gris’ ja ’Traminer roz’ valmistatud veine, kui marju on leotatud seni, kuni neist kahest õrnavärvilisest sordist on värv eraldunud. Valget veini võib saada mustadest või punastest viinamarjadest veini valmistamisel.

b. Maksimaalne saagikus

’Cabernet Sauvignon’, ’Cabernet Franc’, ’Fetească neagră’, ’Pinot noir’

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Chardonnay’, ’Muscat Ottonel’, ’Pinot gris’, ’Riesling italian’, ’Tămâioasă românească’, ’Traminer roz’

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Cadarcă’, ’Merlot’, ’Riesling de Rhin’, ’Sauvignon’, ’Viognier’, ’Negru de Drăgășani’

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Burgund mare’, ’Fetească regală’, ’Fetească albă’, ’Novac’

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

— sortide ’Mustoasă de Măderat’, ’Syrah’ ja ’Alicante Bouschet’ puhul viinamarjakobara suurusest ja marjavakuoolide mahlasisaldusest tuleneva saagikusega

16 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

’Cabernet Sauvignon’, ’Cabernet Franc’, ’Fetească neagră’, ’Pinot noir’

97,5 hektoliitrit hektari kohta.

’Chardonnay’, ’Muscat Ottonel’, ’Pinot gris’, ’Riesling italian’, ’Tămâioasă românească’, ’Traminer roz’

97,5 hektoliitrit hektari kohta.

’Cadarcă’, ’Merlot’, ’Riesling de Rhin’, ’Sauvignon’, ’Viognier’, ’Negru de Drăgășani’

105 hektoliitrit hektari kohta.

’Burgund mare’, ’Fetească regală’, ’Fetească albă’, ’Novac’

112,5 hektoliitrit hektari kohta.

— sortide ’Mustoasă de Măderat’, ’Syrah’ ja ’Alicante Bouschet’ puhul viinamarjakobara suurusest ja marjavakuoolide mahlasisaldusest tuleneva saagikusega

120 hektoliitrit hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Renaș“ hõlmatud veinide tootmiseks määratletud piirkond asub Timiși maakonna järgmistes piirkondades:

— Recași linn ning Izvini, Herneacova ja Petrovaselo külad.

7. Veiniviinamarjasordid

’Alicante Bouschet N’ – ’Alicante Henri Bouschet’

’Burgund Mare R’ – ’Grosser burgunder’, ’Grossburgunder’, ’Blaufrankisch’, ’Kekfrankos’, ’Frankovka’, ’Limberger’

’Cabernet Franc N’

’Cabernet Sauvignon N’ – ’Petit Vidure’, ’Bourdeos tinto’

’Cadarcă R’ – ’Schwarzer Kadarka’, ’Rubinroter Kadarka’, ’Lugojană’, ’Gâmză’, ’Fekete budai’

’Chardonnay W’ – ’Gentil blanc’, ’Pinot blanc’, ’Chardonnay’

’Fetească albă B’ – ’Păsărească albă’, ’Poama fetei’, ’Mädchentraube’, ’Leanyka’, ’Leanka’

’Fetească neagră N’ – ’Schwarze Mädchentraube’, ’Poama fetei neagră’, ’Păsărească neagră’, ’Coada rândunicii’

’Fetească regală B’ – ’Königliche Mädchentraube’, ’Königsast’, ’Kiralyleanka’, ’Dănășană’, ’Galbenă de Ardeal’

’Merlot N’ – ’Bigney rouge’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat Ottonel blanc’

’Mustoasă de Măderat B’ – ’Lampau’, ’Lampor’, ’Mustafer’, ’Mustos Feher’, ’Straftraube’

’Negru de Drăgăşani N’

’Novac N’

’Pinot Gris G’ – ’Affumé’, ’Grau Burgunder’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Mönch’, ’Pinot cendré’, ’Pinot Grigio’, ’Ruländer’

’Pinot noir N’ – ’Blauer Spätburgunder’, ’Burgund mic’, ’Burgunder roter’, ’Klăvner Morillon Noir’

’Pinot noir N’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot nero’

’Riesling de Rhin B’ – ’Weisser Riesling’, ’White Riesling’

’Riesling Italian B’ – ’Olasz Riesling’, ’Olaszriesling’, ’Welschriesling’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon verde’

’Syrah N’ – ’Shiraz’, ’Petit Syrah’

’Traminer Rose Rs’ – ’Rosetraminer’, ’Savagnin Rose’, ’Gewürztraminer’

’Tămâioasă românească W’ – ’Busuioacă de Moldova’, ’Muscat blanc à petit grains’

’Tămâioasă românească B’ – ’Rumänische Weihrauchtraube’, ’Tamianka’

’Viognier B’ – ’Bergeron’, ’Barbin’, ’Rebolot’, ’Greffou’, ’Picotin Blanc’, ’Vionnier’

’Viognier B’ – ’Petit Vionnier’, ’Viogne’, ’Galopine’, ’Vugava bijela’

8. Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Looduslikud tegurid

Banaadi-Krisaania tasandik ulatub Zarandi mägede läänejalamilt Kesk-Doonau madalikuni. Bioloogiliste ja pedoklimaatiliste erinevuse tõttu moodustuvad kaks alamüksust: kõrgtasandik (mäed) ja madalamal asuv tasandik.

Kaitstud päritolunimetusega „Renaș“ hõlmatud määratletud piirkond asub valdavalt mägisel kõrgtasandikul, kusjuures ligikaudu 18 % kaitstud päritolunimetuse määratletud piirkonnast asub kõrgemas eelmäestikus, mille lõikab läbi orgude võrgustik, mis kujutab endast üleminekut eelmäestiku ja tasandiku vahel.

Päikese kogukiirguse (mis koosneb otsesest ja hajuskiirgusest) keskmine väärtus on 118 kcal/cm2, millest 100 kcal/cm2 langeb soojadele kuudele (aprill–september), andes viinapuudele seda, mida neil on fotosünteetilise metabolismiprotsessi jaoks vaja.

Päikesepaisteliste päevade arv on 292 ja kuna enamik musti viinamarjasorte vajab palju päikesepaistet, siis võimaldavad piirkonna soodsad tingimused toota väga selgelt eristuva maitsega veine.

Vastavalt Recași ilmajaamas aastatel 1949–1995 tehtud mõõtmistele on sademed klassifitseeritud 608 mm samasajujoonele.

On aastaid, mil ’Syrah’/’Shiraz’ saavutab kuuma õhu ja madala õhuniiskuse koosmõjul Austraalia Barosa oru veinidega sarnase kvaliteeditaseme.

Recași-Petrovaselo eelmäestiku kõrgus on 135–180 meetrit, mille lõikab läbi teise viinamarjakasvatuspiirkonna Lipovei mägede jõevõrk. Selle hüdrograafilise võrgu loodud maastikuvormid hõlmavad jõgedevahelisi tasandikke, kus väikesed nõod külgnevad järskude nõlvadega, eri sügavusega orge, mis on soised või aeg-ajalt üle ujutatud.

Nõlvad on üldiselt tasased, väga harva esineb segamaastikuvorme, mille on põhjustanud väga vanad ja nüüdseks stabiliseeritud maalihked. Astmelised Recași-Izvini mäed toetuvad Bega jõe kaldale Timiși jõe tasandiku serval. Need moodustavad lameda astmelise lavamaa, mille piirid ei ole pinnavormidega määratletud.

Koreserikka mullaga alad sobivad sordi ’Negru de drăgășani’ kasvatamiseks, kuna kohalikud mullastikutingimused on sarnased Ida-Karpaatide lõunaosale, mille jaoks Rumeenia viinamarjakasvatusteadlased sordi aretasid.

Inimtegurid

Agrotehnilised tavad, viinapuude hooldamine ning kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide lähteveinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade korjamisel nende tehnoloogilise küpsuse kindlaksmääramine ning samuti omadused, mille viinamarjad on viinamarjaistanduses kasvamisel ja veiniks töötlemisel omandanud, muudavad selle ainulaadseks veiniks, millel on oma eripära ja mis on turul kergesti äratuntav mitte ainult oma märgistuse, vaid ka maitse- ja lõhnaomaduste poolest.

Selleks et viinamarjade korjamisel määrata kindlaks nende tehnoloogiline küpsusaste, mõõdetakse keskmiselt 1 000 viinamarjast koosnevaid proove massi järgi, kontrollitakse seemnete küpsusastet ja määratakse kindlaks kogunenud suhkrusisalduse suhe happesusega. See suhe mõjutab happesuse tasakaalu ja tagab selle, eriti värskete ja lilleliste omadustega veinide puhul.

Tootjad valivad koristamisel / enne töötlemist hoolikalt välja kvaliteetvahuveinideks sobivad sordid, et tuua esile nende sortide aromaatiline ekspressiivsus, säilitada lõhnade tasakaal ja saavutada väikesed mullid. On sorte (nt ’Chardonnay’), mille aroomil on kvaliteetvahuveinina suur arengupotentsiaal, kuna neid koristatakse tavaliselt varakult, et aroomid oleksid peene kontuuriga, õrnad ja vähem vänged ning säiliksid kvaliteetvahuveinide keskmine happesus ja eelkõige värske aroom ning tasakaalustatud järelmaitse.

Seos määratletud piirkonnaga

Toote andmed

Rauasisaldusega muldadelt saadud punased veinid on erkpunase värvusega, väga peened ja tugeva eripäraga.

Veinid on terviklikud ja nende omadused ilmnevad järk-järgult. Veini maitse mitte ainult ei kinnita veini aroomi, vaid ka võimendab seda, andes lihava, kindla ja peaaegu rasvase joomisaistingu.

Veini omadused muutuvad aja jooksul ning esmasest tugevast puuviljasest muljest kasvavad välja väikeste metsamarjade (metsmaasikate ja -vaarikate) noodid punaste veinide puhul ning pärna-, akaatsia- ja leedriõie lillelised varjundid valgete veinide puhul, omades palju vahenüansse, mis on läbi pikitud külma basaldi mineraalsete muljete ja meeldiva happesusega, mis kõik kokku moodustavad harmoonilise terviku, ilma et lõhnakimbust eristuksid eraldiseisvad osad. Järelmaitse on ainulaadne, väga pikaajaline ja kompleksne. Seda on raske võrrelda mis tahes muu veiniga.

Vaiksetel valgetel veinidel on ka jõuline ja täidlane maitse, viinapuuõie ja leedriõie peened varjundid, puuviljane lõhn, kergele laagerdumisele iseloomulik rohelise õuna, värske või ja mee aroom, tüüpiline loomulik peenus, mida toetab madalas orus kasvamisel omandatud happesus, ning akaatsiamee ja pärna nüansid järelmaitses.

Punastel veinidel on ploomi, musta sõstra, vaarika aroom ja mahe kootavus, laagerdumisel meeldiv küps bukett, milles on mündi ja kohvi terviklikud nüansid, kootavad tasakaalustatud tanniinid ja vaadis küpsemisel omandatud vanilli õrnad varjundid.

Kui sellised Rumeenia sordid nagu ’Fetească Albă’, ’Tămâioasă Românească’ ja ’Negru de Drăgășani’ toovad esile Recași piirkonna eripära, siis sordid ’Viognier’ ja ’Traminer roz’ rõhutavad Recași veinidele tüüpilist esmaste lõhna- ja maitseomaduste komplekssust, millega antakse sordile ’Alicante Bouschet’ tagasi roll kõrgelt hinnatud punaste veinide värvuse parandajana. Viinamarjasort ’Cabernet franc’, millest saadakse peeni, elegantseid ja komplekse maitsega veine, võimaldab Recași lääneosa viinamarjakasvatuspiirkonnale iseloomulikke veinivalmistamisvõtteid tutvustada.

Recași piirkonna kvaliteetvahuveinid erinevad teistest geograafilistest piirkondadest pärit sama sordi marjadest valmistatud kvaliteetvahuveinidest just seetõttu, et vahuveinide lähtevein on valmistatud viinamarjadest, mis on kasvatatud ja koristatud tehnoloogilise küpsuse saavutanult Recași piirkonnas. Kõiki Recași geograafilise piirkonna viinamarjade omadusi mõjutavad selle viinamarjakasvatuskliima ja sealsed inimtegurid. Agrotehnilised tavad, viinapuude hooldamine ning kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide lähteveinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade korjamisel nende tehnoloogilise küpsuse kindlaksmääramine ning samuti omadused, mille viinamarjad on viinamarjaistanduses kasvamisel ja veini töötlemisel omandanud, muudavad selle ainulaadseks veiniks, millel on oma eripära ja mis on turul kergesti äratuntav mitte ainult oma märgistuse, vaid ka maitse- ja lõhnaomaduste poolest.

Põhjuslik seos

Piirkonda iseloomustab niiskete edela- ja loodetuulte ning vastutuulte advektsioon, mis toimub mõnevõrra kõrgemal kui ülejäänud riigis ja toob Kesk-Euroopast pärinevate sajufrontide saabumisel kaasa pilvemassi kiire kasvu. Pikad soojad sügised soodustavad antotsüaniinide kogunemist sortide ’Syrah’/’Shiraz’, ’Negru de Drăgășani’ ja ’Cabernet Franc’ viinamarjade kestas.

Recași piirkonna topograafia hõlmab laiu orge, kus juulis on temperatuuri suure kõikumise tõttu reeglina hommikuti udu. Alumistel nõlvadel avaldab saagikusele erilist mõju mullakihi paksus ja tekstuur. Viinapuudele on iseloomulik arendada juurestikku ja see pikendab viinamarjadesse suhkru kogunemise arvelt aktiivse juurekasvu perioodi. Kõrge päevase ja madala öise temperatuuri vaheldumine (temperatuurivahemik) mõjutab viinamarjade rakuvedelike koostist, alandades pH-d ja suurendades seega happesust.

Kõrge temperatuur ja sademete hulk valmimisetapi esimeses pooles (juuli viimase kümne päeva jooksul) on otsustava tähtsusega happesuse, pH, lõhna ja suhkrute vahekorra saavutamisel, mis on vajalik saagiks, mis sobib kvaliteetvahuveinide valmistamiseks.

Savi- ja lubjarikkad mullad on palju parema veesäilitusteguri ja sobivama vee äravooluga kui liivased mullad. Recași paksu mullakihi tõttu on viinamarjadel lihtsam koguda lenduvaid aineid, mis muudavad kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavate lähteveinide aroomi komplekseks. Seda tüüpi mulla soojenemine võtab kauem aega ja viinamarjad valmivad palju aeglasemalt, seega on aeg, mil neid saab kvaliteetvahuveinide valmistamiseks koristada, pikem kui teistes viinamarjaistandustes.

Suure kavandatud saagikusega sorte hooldatakse, pügades viinapuid vilju ja võra silmas pidades tähelepanelikult, et kvaliteetvahuveini tootmiseks vajalike näitajate piiresse jäävat saaki saada.

Piirkond, kus kasvatatakse kaitstud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide toorainena kasutatavaid viinamarju, on künklik ja orgudega liigendatud. Mäenõlvade vahele jäävate orgude laius ulatub kümnetest meetritest 450 meetrini, tavaliselt avanevad orud kirdesse või edelasse, mis tagab väga kerge kaldega nõlvadele rohkelt päikesevalgust. Aja jooksul on orgudest kujunenud võrgustik, mis tugeva vihmasaju või sula ajal juhivad eemale valinguvee. Nende looduslike kanalite, koonduvate või eraldiseisvate uurete sagedus koos moondekivimite mitmekesisusega suurendab kaitstud päritolunimetuse „Recaș“ määratletud piirkonnale omase mikroreljeefse maastiku vaheldusrikkust.

Nendes tingimustes toimub viinamarjade kasvamine ja küpsemine aerohüdraatilisel režiimil, mis soodustab kvaliteetvahuveinide tootmiseks kasutatava lähteveini valmistamiseks vajaliku keskmise (mõnes kohas isegi kõrge) happesuse kujunemist. Valgete viinamarjade sordid ’Românească’, ’Traminer roz’ ja ’Viognier’ reageerivad väga hästi mäenõlvade jahedatele hommikutele ning udule, mis soodustab happesuse, suhkrute ja aromaatsete ühendite suurepärase tasakaalu kujunemist.

Kvaliteetvahuveinide saamiseks korjavad paljud päritolunimetusega „Recaș“ hõlmatud piirkonna viinamarjakasvatajad viinamarju öösel, et koristatud viinamarjade massi jahtumist vältides tehnoloogilise töötlemise kestust vähendada. Sellele järgneb veinivirde kiire ja ettevaatlik töötlemine, et vältida käärimiseks vajalike toitainete vähenemist. Mõned tootjad kasutavad ladustamiseks ka vastavaid keldreid. Need keldrid on ehitatud palju aastaid tagasi, kuid neid on hooldatud ja optimaalsele toimimistasemele viidud. Keldrid tagavad veinidele optimaalse ladustamiskliima, et säilitada kauem värskus (saavutatud valgest veinist vahuveini valmistamise teel) ning samuti aidata kaasa laagerdumisele (keldrites on kvaliteetvahuveinide saamiseks kasutatavad pöörituslauad).

Viinapuude hooldamiseks kasutatakse rohevõtteid (olenevalt maatüki asetusest nõlval ja sordile omasest tagasilõikamisviisist ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm, Guyot Poussardi vorm, poolkõrge, osaliselt või täielikult mehhaniseeritud viinapuude kujundamismeetod, võrsete eemaldamine varrelt, et niitmisega ridade vahel umbrohu kasvu piirata, erilise kultivaatori abil pinnase omaduste tõstmine, marjade kasvu/küpsemise soodustamiseks viljatute võrsete eemaldamine (nt ’Chardonnay’ puhul) ja võrsete näpistamine enne õitsemist, et soodustada suuremas osakaalus viljade moodustumist, suuremat keskmist kobarakaalu ja kõrgemat saagikust pinnaühiku kohta selliste sortide puhul nagu ’Fetească Regală’, ’Pinot Noir’ või ’Muscat Ottonel’).

9. Konkreetsed lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted.

Tingimuse kirjeldus:

kasutuselevõetud veinikategooria (kvaliteetvahuvein) tootespetsifikaati (märgistamistingimusi) on täiendatud vabatahtliku elemendiga selle veinikategooria saamiseks kasutatud konkreetsete tehnoloogiate kohta, kuna need mõjutavad seda, kuidas tarbijad tajuvad Recași vahuveini, mis tugineb kaitstud päritolunimetuse mainele.

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.