ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 7.1.2005 
KOM(2004) 861 lõplik 
. 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Euratomi ohutuse- ja julgeo lekualane tegevus 2003. aastal  
. 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS 
Euratomi asutamisleping, mis kirjutati alla samaaegselt Euroopa Majandusühenduse 
asutamislepinguga, moodustab Euroopa Liidu õiguses põhialuse komisjoni 
tegevusele tuuma- ja kiirgusohutuse ning julg eoleku valdkonnas. Käesolevas teatises 
kirjeldatakse komisjoni transpordi ja en ergia peadirektoraadi tegevust, mis seondub 
Euratomi asutamislepingu II jaotise 3. ja 7. peatükiga. Muid Euratomi asutamislepingust tulenevaid tegevusi, näit eks teadusuuringuid, käesolevas aruandes 
ei käsitleta. 
2. EURATOMI OHUTUSE- JA JULGEOLEKUALASE TEGEVUSE 
EESMÄRK, ÕIGUSLIK ALUS JA RAKENDUSALA 
2.1. Tervisekaitse ja ohutus (Euratomi asutamislepingu II jaotise 3. peatükk) 
Euratomi asutamislepingu 3. peatüki kohaselt on Euratomi peamiseks ülesandeks 
kehtestada põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast 
kiirgusest tulenevate ohtude eest. 3. peat ükiga antakse komisjonile ka laiendatud 
volitused põhistandardite nõuetekohase kohaldamise tagamiseks
. 
Euroopa Kohus1 tunnustas selgesõnaliselt üh enduse õigust anda Euratomi 
asutamislepingu II jaotise 3. peatüki alusel  välja õigusakte tuumaohutuse valdkonnas. 
Kohus tegi otsuse, et ühendusel on sea dusandlik pädevus kehtestada elanikkonna 
tervise kaitseks loasüsteem, mida liikmesriigid peavad kohaldama lisaks 
põhistandarditele. 
2.2. Julgeolekumeetmed (Euratomi asut amislepingu II jaotise 7. peatükk) 
Komisjoni ülesandeks tuumajulgeoleku vallas on tagada, et Euroopa Liidus 
kasutatakse tuumamaterjale ainult ettenä htud otstarbel ning täidetakse ühenduse 
poolt kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud kokkuleppes 
võetud kaitsekohustusi. Euratomi asutamislepingu VII peatükk ja Euratomi 
muudetud rakendusmäärus nr 3227/76 moodustavad Euratomi kaitsemeetmete2 
õigusliku aluse. 
3. ÜMBERKORRALDAMINE 
16. veebruaril 2003 viidi kiirguskaitseüksus  keskkonna peadirek toraadi alluvusest 
transpordi ja energia peadirektoraadi all uvusse. Lisaks sellele kolisid Brüsselist 
Luxembourgi transpordi ja energia pead irektoraadi kaks üksust, mis tegelevad 
õiguslike ja tehniliste küsimuste ning ra hvusvaheliste suhetega tuumavaldkonnas. 
Kaks transpordi ja energi a peadirektoraadi direktoraati, tuumaenergia (H) ja 
tuumaalaste kaitsemeetmete (I) direktor aadid, vastutavad nüüd kogu ohutuse- ja 
julgeolekualase tegevuse eest, mida komisj on viib läbi Euratomi asutamislepingu 
                                                 
1 Otsus kohtuasjas C-29/99, 10. detsember 2002, Euroopa Kohtu Lahendid [2002] I-11221. 
2 Üksikasju vt dokumendi KOM(2001) 436 lõplik 2. ja 3. peatükist. 
 
ET 3   ET alusel, sealhulgas tegevuse  eest, mille eest vastutas varem Euroopa Kaitsemeetmete 
Amet (ESO). 
4. TERVISEKAITSE JA OHUTUS - TUUMAOHUTUS 
4.1. Tuumapakett 
30. jaanuaril 2003 võttis komisjon pärast  konsulteerimist artikli 31 alusel 
moodustatud töörühma ja Euroopa majandus - ja sotsiaalkomiteega vastu kaks 
ettepanekut nõukogu direktiivide kohta, mis käsitlevad tuumaohutust ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemist. 
Esimene ettepanek3 tehti direktiivi kohta, millega  sätestatakse tuumarajatiste 
ohutusega seotud peamised kohustused ja ül dpõhimõtted, ja selle eesmärk on tagada 
tervisekaitse ioniseerivast kiirgusest tuleneva te ohtude eest t uumarajatiste kogu 
elutsükli vältel, alat es projekteerimisest kuni tege vuse lõpetamiseni. Direktiiviga 
kavatsetakse muuta asjaomaste ra hvusvaheliste konventsioonidega hõlmatud 
peamised kohustused ja üldpõhimõtted ühenduse õiguse osaks. Süsteemi usaldusväärsuse tagamiseks nähakse ettepane kus ette süsteemi loomine, kus teiste 
liikmesriikide ohutusega tegelevad asutused annavad oma eksperdihinnangu. Kõnealuse algatuse eesmärgiks on ühtlasi  tagada piisavate rahaliste allikate 
olemasolu, et katta tuumarajatiste te gevuse lõpetamisega seotud kulutused. 
Teine ettepanek
4 tehti direktiivi kohta, milles käs itletakse kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemist, ja selle eesmärk on kohustada  liikmesriike vastu 
võtma radioaktiivsete jäätmete käitlemise r iiklikud kavad ja radioaktiivsete jäätmete 
lõppladustamise ühised tähtajad ni ng võtta prioriteediks geoloogiline 
süvaladustamine. Ettepaneku eesmärgiks on  ka edendada liikmesriikidevahelist 
koostööd teadusuuringute ja te hnoloogia arenduse vallas, ee lkõige kasutatud kütuse 
ja radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamise osas. 
Kavandatavad direktiivid saadeti 2. mail 2003 nõukogule, kes vastavalt Euratomi 
asutamislepingule edastas need arvamuse saamiseks Euroopa Parlamendile. Euroopa 
Parlamendi toetuse saanud ettepane kute arutelu nõukogus viis dokumentide 
muutmiseni. 
4.2. Reguleerivate asutuste töörühmad 
CONCERT rühmitus ja tuumavaldkonna ame tiasutuste töörühm (NRWG) ühendavad 
Euroopa Liidu, Kesk- ja Ida-Euroopa ni ng endise Nõukogude Liidu tuumaalaste 
reguleerivate asutuste juhtivaid esindajai d. 2003. aastal töötati vä lja mitu dokumenti, 
mis käsitlevad tuumaelektrijaamade ennetähtaegset sulgemist, tuumakomponentide mittepurustavaid katsetusi ning majanduslike eeskirjade mõju tuumatööstusele. 
                                                
 
3 KOM(2003) 32 lõplik. 
4 KOM(2003) 32 lõplik. 
 
ET 4   ET 4.3. Radioaktiivsed jäätmed ja tuumar ajatiste tegevuse lõpetamine  
Aprillis 2003 avaldas komisjon viienda arua nde radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
olukorra kohta Euroopa Liidus, milles kajastusid laienenud ELi seisukohad. Aruanne näitas ühe suurema edusammuna seda, et tänu väikese radioaktiivsusega 
jäätmekategooriate minimeerimise praktikale tekib jäätmeid järjest vähem. 
Tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise valdkonnas on transpordi ja energia 
peadirektoraat suurendanud enda osalemis t tuumarajatiste tegevuse lõpetamist 
toetavate rahvusvaheliste fondide (IDFs) töös, võttes varakult arvesse vastutuse 
siirdumist Leedus asuva Ignalina ja Slovakkias asuva Bohunice jaama tegevuse 
lõpetamist toetavate fondide haldamise eest  transpordi ja ener gia peadirektoraadile 
pärast ELi laienemist 2004. aasta mais. 
Samuti jätkas transpordi ja energia peadir ektoraat osalemist mitmete rahvusvaheliste 
organisatsioonide ja nende komisjonide  (eelkõige IAEA ja  OECD/NEA) töös 
radioaktiivsete jäätmete ja tuumarajatiste  tegevuse lõpetamise valdkondades. Eriti 
tähtis oli radioaktiivsete jäätmete geoloogilise ladustamise ohutusnõuete väljatöötamisel tehtud töö. 
4.4. Radioaktiivsete materjalide transport ja SURE-programm 
2003. aastal oli peamiseks tegevuseks al alise töörühma (SWG) radioaktiivsete 
materjalide transporti käsitleva viienda aruande ettevalmistamine ning aruande põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava teatise ettevalmistamine. 
Aruande eesmärgiks oli kirjeldada radioaktiivsete materjalide transpordiga seotud olukorda ELis, juhtides tähelepanu konkr eetsetele probleemidele ning tehes 
vajadusel ettepanekuid kõnealuse sekt ori töö parandamiseks ja ohutuse 
suurendamiseks. 
Lisaks sellele vaadati läbi  kolm lõpparuannet, mis kä sitlesid tuumamaterjalide 
transpordi statistikat, väikese radioakt iivsusega ja pindsaastunud materjalide 
(LSA/SCO) suhtes kehtivate IAEA tr anspordieeskirjade parandamist ning 
tuumamaterjali kriitilisuse ohutusandmete hi ndamist ja piiranguid seoses aktinoidide 
transpordiga. Läbi vaadati ka kaks SU RE-programmi vahearuannet, keskendudes 
liikmesriikide ja ühinevate riikide sertifitseerimismetoodikale ning transpordiõnnetuste tagajärjel vabane vatele, aerosooliga edasikanduvatele 
radioaktiivsete materjalide heitmetele. 
5. TERVISEKAITSE JA OHUTUS – KIIRGUSKAITSE  
5.1. Üldine areng 
Kiirguskaitseüksuse üleminekul keskkonna pe adirektoraadi alluvusest transpordi ja 
energia peadirektoraadi all uvusse tekkiv sünergia peak s vabastama ressursse. 2003. 
aastal viidi läbi ainult üks artikli 35 kohane kontrollimine, kuid rakendati 
ettevalmistavaid meetmeid, et 2004. aastal ol eks võimalik läbi viia kontrollimiste 
täisprogramm. 
Kuigi seadusandlik programm käivitus hi linemisega, suutis komisjon aasta lõpuks 
vastu võtta kaks tähtsat õigusakti – komis joni soovituse tuumarajatiste heitmeid 
 
ET 5   ET käsitleva aruandluse ühtlustamise kohta5 ning nõukogu direktiivi kõrgaktiivsete 
kinniste kiirgusallikate kontrollimise kohta6. 
5.2. Õigusaktide rakendamine 
Liikmesriikide õigusaktidesse ülevõtmine Ühenduse õigusaktide nõuetekohane ja tä ielik rakendamine tagati Euratomi 
asutamislepingus sätestatud vahenditega, täpsemalt soovituste, kontrollide ja 
arvamustega ning rikkumiste puhul rake ndatavate menetlustega. Jõupingutused 
keskendusid eelkõige uute direktiivide rakendamisele, mis käsitlevad põhilisi 
ohutusnorme
7 ja meditsiinikiiritust8 ning mis võeti üle enne 13. maid 2000. 
Euratomi asutamislepingu artikliga 33 kohustatakse liikmesriike esitama komisjonile 
siseriiklike õigusaktide eelnõud. Eelnõusid esit ati neljal korral, millest kahel juhul 
tegi komisjon ka märkusi. Komisjoni tal itused valmistasid ette üksteist arvamust 
artikli 37 alusel esitatud ra dioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kavade kohta. 
Artikli 141 alusel tegeldi rikkumiste puhul rakendatavate menetlustega kokku 26 
korral. Komisjon otsustas anda Euroopa K ohtusse kaks juhtumit, mis olid seotud 
artikliga 37 ning direktiiv iga avalikkuse teavitamise kohta. Kokku lõpetati kümne 
juhtumi menetlemine; neist kahe puhul otsu stas kohus, et liikmesriik ei edastanud 
põhilisi ohutusnorme käsitleva direktiivi ja meditsiinikiiritust käsitleva direktiivi ülevõtmise meetmeid. 31. detsembril 2003 oli menetluses 16 rikkumist. 
5.3. Tegutsemisjuhised 
Euratomi asutamislepingu artiklis 31 osut atud teadusekspertide rühm valmistab ette 
ühtseid põhistandardeid käsitlevad tegutse misjuhised töötajate ja kogu elanikkonna 
tervise kaitseks ioni seeriva kiirguse eest. 2003. aas tal koostas rühm dokumendi 
projekti doosipiirangute kohta. Dokument võe takse eelduste kohaselt lõplikult vastu 
2004. aastal. Komisjoni korraldatud teadus seminaril lepiti kokku tulevastes 
meetmetes, mida hakatakse rakendama seoses meditsiinivaldkonnas töötavate 
inimeste ülemäärase kutsekiiritusega ning meditsiinis kasutatavatest uutest tehnoloogiatest tulenevate potentsiaalsete ohtudega. 
Järgnenud algatuste raames tegeldi õhusõiduki meeskonna  kiiritusega (EURADOS- 
projekt), Euroopa uurimuseg a kutsekiirituse kohta (E SOREX 2000) ja dokumentide 
„Välistöötajate direktiivi  operatiivne rakendamine“ ja „Euroopa hariduse ja 
koolitusplatvormi käivitamine“ hindamisega. 
                                                
 
5 ELT L 2, 6.1.2004, lk 36. 
6 ELT L 346, 31.12.2003, lk 57. 
7 Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid 
töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. 
8 Nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiv 97/43/Euratom, mis käsitleb üksikisikute kaitset ioniseeriva 
kiirguse ohtude eest seoses meditsiinik iiritusega, EÜT L 180, 9.7.1997, lk 22. 
 
ET 6   ET 5.4. Õiguslikud arengud 
Nõukogu direktiiv kõrgaktiivsete kinniste kiir gusallikate ja omanikuta kiirgusallikate 
kontrollimise kohta (HASS direktiiv)9 võeti vastu detsembris  2003. Direktiivis on 
sätestatud, et kõrgaktiivsete kiirgusallikate ga seotud tegevuse lubamiseks on vaja 
eelnevat uurimist, et teha kindlaks, kas on rakendatud meetmed mitte üksnes allika ohutuks kasutamiseks, vaid ka selle nõuetekohaseks haldamiseks pärast kasutuse lõppu. Direktiivis on ka sätted, mis käsitlevad arvestuse pidamist, allikate valdamist ja üleandmist ning vastutust omanikuta kiirgusallikate eest. 
Suunistena esitati kaks komisjoni soovi tust, mis käsitlesid Tšernobõli avarii 
tagajärjel tekkinud kiirguse mõju
10 ning standardiseeritud teav et tuumareaktoritest ja 
ümbertöötamisrajatistest keskkonda pais kuvate radioaktiivsete heitmete kohta11. 
Pärast Euroopa Kohtu 10. de tsembri 2002. aasta otsust  Euratomi pädevuse kohta 
kiirguskaitse valdkonnas võttis komisjon vastu otsuse,12 millega muudetakse 
tuumaohutuse konventsiooni artikli 30 lõike 4 punkti iii alusel esitatud Euratomi 
pädevuse deklaratsiooni sõnastust. 
5.5. Valmisolek hädaolukorraks 
Kiirguskaitseüksusel on endi selt 24-tunnine ECURIE nime all tuntud valveteenistus, 
mille ülesandeks on vahetada teavet kiirgusavarii korral. ECURIE sidesüsteemides tehti tehnilisi parandus i ning viidi läbi regu laarsed testimised. 
Et hädaolukorras oleks võimalik kohe reagee rida, säilitab ECURIE süsteem tihedad 
töösidemed järelevalve- ja teabekes kusega (MIC), mille tööd juhib ühenduse 
kodanikukaitse mehhanismi raames keskkonna peadirektoraat. 
Mais korraldati ühinevatele riikidele ja kandidaatriikidele ECURIE koolituskursus. 
Sügisel ühinesid ECURIE süsteemiga Bulg aaria, Ungari ja Leedu. Ülejäänud 
ühinevad riigid ja kandidaatriigid osales id ECURIE töös ning valmistuvad selle 
liikmeks astuma, hoolimata sellest, et mõnes ühinevas riigis on ECURIE 
sidesüsteemi tehniline rakendamine osutunud oodatust keerulisemaks. 
6. TERVISEKAITSE JA OHUTUS - TUUMAVASTUTUS 
29. juuli 1960. aasta kolmandate isikute tuumaenergiaalase vastutuse Pariisi 
konventsioonis on sätestatud nõuded tuumaraj atiste käitajate kolmandate isikute 
vastutuse kohta ning eeskirjad hüvitis e maksmise kohta tuumaavarii korral. 
                                                
 
9 Nõukogu direktiiv 2 003/122/Euratom, ELT L 346 , 31.12.2003 , lk 57. 
10 Komisjoni 14. aprilli 2003. aasta soovitus 2003/274/Euratom üldsuse teavitamise ja kaitsmise kohta 
seoses kiiritusega, mis on tingitud looduses kasvavat e toiduainete jätkuvast saastatusest radioaktiivse 
tseesiumiga Tšernobõli tuumael ektrijaama avarii tagajärjel, 
ELT L 99, 17.4.2003, lk 55. 
11 Komisjoni 18. detsembri 2004. aasta soovitus 2004/2/Euratom standardiseeritud teabe kohta, mis 
käsitleb tuumareaktoritest ja ümbertöötamisraja tistest tavapärasel ekspluateerimisel keskkonda 
paiskuvaid õhu kaudu levivaid ja vedelaid radi oaktiivseid heitmeid, ELT L 2, 6.1.2004, lk 36. 
12 Vastu võetud 15.12.2003. Vt ka komisjoni 29.aprilli 2004. aasta otsust 2004/491/Euratom, L 172, 
6.5.2004, lk 7. 
 
ET 7   ET Konventsiooni muutva protokolliga nähakse et te tuumarajatiste käitajate vastutuse 
määra enam kui kolmekümnekordne suur enemine, mis tähendab, et vähim 
vastutusmäär on 700 miljonit eurot. Pr otokolliga laiendataks e ka konventsiooni 
geograafilist rakendusala, eesmärgiga ma ksta hüvitist ohvritele konventsiooniga 
mitteühinenud riikides, ning laiendataks e sisulist rakendusala, et korvata 
keskkonnale tekitatud kahju ning ohutusmeet mete rakendamisel tehtud kulutusi. 
Kuna konventsiooni muutev protokoll mõjuta b ühenduse kohtualluvuse eeskirju, pidi 
nõukogu protokolli allakirjutamiseks ja ratifit seerimiseks vastu võtma otsuseid ning 
konsulteerima Euroopa Parlamendiga, mis kõik toimus 2003. aastal. 
7. TUUMAOHUTUS – EURATOMI KAITSEMEETMED 
7.1. Üldine areng 
2002. aastal võttis komisjon vastu kaitsemeetmete (Euratomi kaitsemeetmete) 
valdkonnas järelevalvet teostavate ame tite missiooni uue kirjelduse ja palus 
asjaomaseid direktoraate uuesti määratleda rajatiste liikide kaupa üldised lähenemisviisid järelevalvele ning m uuta vastavalt järelevalve menetlusi. 
Eksperdiabi andmiseks moodustas komisjon ka Euratomi kaitsemeetmete teadusnõuanderühma (SAGES). 2003. aasta l toimunud SAGESi ja komisjoni 
ühisnõupidamistel arutati muudetud lähenemisvii se erinevate rajatisel iikide suhtes ja 
üldist strateegiadokumenti. Ettepanekutes kaldutakse kõrvale traditsioonilistest 
kaitsemeetmetest. Sellistel mõistetel nagu õi geaegsus on varasemast väiksem tähtsus. 
Suuremat rõhku pannakse selle tagamisele, et  käitajad kontrol liksid ja jälgiksid 
piisavalt enda valduses ol evaid tuumamaterjale. Kehtestatakse kaitsemeetmetest 
eraldiseisvad meetmed, nagu süsteemide kontroll. Komisjoni poolt läbiviidavate 
kontrollide ulatus ja ajastus muudetakse kä itajatele vähem etteaimatavaks. Kontrolle 
kavandades võetakse arvesse tuumakütusetsük li erinevate etappide vastastikust mõju. 
Nõukogu tuumaküsimuste töörühmas (AQG) jätkusid arutelud uue kaitsemeetmeid 
käsitleva määruse eelnõu (KOM(2002)99) ül e, mis käsitleb kaitsemeetmete tehnilist 
arengut ning millega nähakse ette IAEA ga sõlmitud kaitsemeetmeid käsitlevate 
lepingute lisaprotokollide rakendamise õigus lik alus. Arutelud viisid komisjoni ja 
liikmesriikide delegatsioonide vaheliste selgituste, ühisseisukohtade ja kokkulepeteni, mis on koondatud dokumendis “KOM(2002)99 kohaldamise suunised“ ning mis avaldatakse komisjoni soovituse vormis ja on mõeldud käitajatele 
mittesiduva juhendina. Nõukogu peaks määr use heaks kiitma 2004. aasta alguses. 
Asjaomaste liikmesriikidega peeti kahepool seid nõupidamisi, kus arutati probleeme, 
mis on tekkinud seoses jäätmeid käsitl evate muudetud määruse sätetega, ning 
lisaprotokolli rakendamise üksikasju. Kõik liikmesriigid olid kutsutud osalema 2003. aasta detsembris Luxembour gis peetud nõupidamisel, kus  arutati rakendamisega 
seotud probleeme, eelkõige Euroopa tuumaraja tistes läbiviidavate Euratomi ja IAEA 
ühisoperatsioonidega seonduvat. Kõneal use sündmuse kohta saadud positiivne 
tagasiside näitab, et sellistest nõupidamist est võib olla kasu ka tulevikus, ning 
seetõttu kavatsetakse edaspidi korra ldada üks või kaks nõupidamist aastas. 
1. lisas on esitatud Euratomi kaitsemeetmeid  käsitleva 2002. aasta kvaliteediuuringu 
üksikasjalikud tulemused. Üldiselt väljend asid käitajad nende rajatistes rakendatud 
Euratomi kaitsemeetmete maine ja toimimise suhtes rahulolu. 
 
ET 8   ET Jätkus töö uute kaitsemeetmete tehnoloogiat e arendamise ja rakendamise vallas. 
Vastavad üksikasjad on esitatud 2. lisas. 
Pidades silmas eesseisvat ELi laienemist, pöör ati erilist tähelepanu ettevalmistustele, 
mille eesmärk on alustada ühinevates riikides viivitamatult kaitsemeetmete kontrolli. Ühinevates riikides piirdub tuumat ööstus enamasti t uumareaktorite ja 
ladustamisrajatistega. Konkreetsetesse riikid esse saadeti missioonid, kelle ülesandeks 
oli luua tööalaseid kontakte  ja tutvustada tulevase inspekteerimistöö konteksti. 
Novembris kohtus laienemise töörühm IAEA  esindajatega, et valmistada ette 
eelseisvaid kontrolle. Loodi teabe kogumise ja tehniliste l eesmärkidel teostavate 
külastuste programm, mis viiakse e llu 2004. aasta esimeses kvartalis. 
7.2. Kaitsemeetmete rakendamise kontroll 
Tuumarajatiste käitajad andsid komis jonile aru kõikide oma varude ja 
tuumamaterjalivoogude kohta. Aasta jooksul saadi rohkem kui miljon raamatupidamisandmete rida, peamise lt elektroonilisel t eel. Kõiki andmeid 
kontrolliti sisemise ja välise järjepide vuse (transiidi võrdlemine) ning kolmandate 
riikidega sõlmitud koostöölepingute sätete täitmise seisukohast. Pärast käitajatega 
konsulteerimist parandati kõik avastat ud vead ja kõrvaldat i vasturääkivused. 
Tulenevalt ELi kohustusest va stavalt IAEAga sõlmitud ka itsemeetmete lepingutele 
saadeti raamatupidami sandmed ka IAEAle. 
2003. aastal kasutasid kaitsemeetmeid kont rollivad komisjoni inspektorid 
kontrollitegevuseks 6366 inim-kontrollpäeva, mis on peaaegu 13% vähem kui 2002. aastal. Selline langus oli tingitud kontrollit egevuse jätkuvast ratsionaliseerimisest ja 
prioritiseerimisest. Kõikide rajatiseliikide kontrollimise käigus avastatud peamised probleemid ja/või kontrolli tulemused on võetud kokku 3. lisas. 
Euratomi asutamislepingu 7. peatüki kohaselt Euratomi kaitsemeetmete raames läbi 
viidud kontrolli tulemusel ei leitud t uumamaterjalide mitte-eesmärgipärasele 
kasutusele viitavaid tõendeid. Samuti ei leitud tõende id, mis viitaksid ühenduse poolt 
kolmandate riikidega sõlmitud lepinguteg a võetud konkreetsete kaitsemeetmeid 
puudutavate sätetega seonduvate koh ustuste täitmata jätmisele. 
8. TUUMAOHUTUS – KOOSTÖÖ IAEA-GA 
Komisjon teeb koostööd Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuuriga (IAEA), mis 
vastutab ülemaailmsete kaitsemeetmete eest  tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 
(NPT) alusel, millega on liitunud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. Koostöö üksikasjad on esitatud 4. lisas. 
9. TUUMAOHUTUS – EBASEADUSLIK KAUPLEMINE 
Komisjon osales jätkuvalt G8 tuumarelva leviku tõkestamise ekspertrühma (NPEG) 
tuumamaterjalidega ebaseadusliku kaupl emise vastase rahvusvahelise tehnilise 
töörühma (ITWG) töös. 2003. aastal le idis Euroopa Liidus aset kolm 
tuumamaterjalidega ebaseadusliku kauplem ise juhtu, kus kauplemise objektideks 
olid vaesestatud uraani kiirgusvarjestuse vahendid ja tooriumit sisaldavad tooted. 
Lisaks sellele oli kümme ebaseadusli ku kauplemise juhtu kiirgusallikatega. 
 
ET 9   ET 10. TUUMAOHUTUS – KOOSTÖÖ TEISTE PIIRKONDLIKE 
ORGANISATSIOONIDEGA 
ELi ja Venemaa vahelise energiaküsimus te dialoogi osana esitati 2003. aasta 
novembris Roomas toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumisel Romano Prodi ja Vladimir Putini juuresolekul neljas are nguaruanne. Aruanne sisa ldas avaldust selle 
kohta, et EL ja Venemaa kavatsevad luua  tuumamaterjalide raamatupidamisarvestuse
 
ja kontrolli programmi, pida des silmas koostöö tugevdamist  tuumajulgeoleku vallas. 
Ühise koostööprogrammi väljatöötamisek s on komisjoni tuumaenergiaalaste 
kaitsemeetmete spetsialistid pidanud esialgse id läbirääkimisi oma vene kolleegidega. 
Piiritletud on tööprogramm, mis hõlmab ümbertöötamis- ja tootmisrajatiste 
kontrollimenetluste loomist, tuumamaterja lide kaitsetõkete jälgimiseks mõeldud 
arvutirakenduste või teiste sarnaste andmehaldusvahendite ühist arendamist 
kaitsemeetmete valdkonnas, ühiseid koolitusprogramme ning tuumajulgeolekualase konverentsi korraldamist Venemaal. 
11. TUUMAOHUTUS – FÜÜSILINE KAITSE 
Euratom osaleb 1979. aasta tuumamater jali füüsilise kaitsmise konventsioonis 
(CPPNM), milles käsitletakse peamiselt tuumamaterjalide füüsilist kaitsmist 
rahvusvahelise transpordi käigus. 2003. aasta märtsis koostas eritöörühm aruande, 
milles tehakse ettepanek vaadata konventsioon selle sätete tugevdamiseks uuest läbi. Kavandatav muudatus tugevdaks füüsilise ka itse režiimi, laiendades konventsiooni 
rakendusala nii, et see hõlmaks tuumamaterja li siseriiklikku kasutu st, ladustamist ja 
transporti ning rajatiste kaitset sa botaaži eest. Kavanda tava muudatusega 
kinnitatakse, et esmane füüsilise kaitse kohustus lasub konkreetsel riigil. Lisaks sellele tehti ettepanek kehtestada juriid iline kohustus kohaldada IAEA juhatuse poolt 
heaks kiidetud peamisi füüsilise kaitse eesmärke ja põhimõtteid. 2003. aasta lõpuks 
ei olnud otsust muutmiskonverentsi kokkukutsumise kohta veel vastu võetud. 
12. RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ 
Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Austra aliaga sõlmitud tuumaenergiaalase koostöö 
lepingute rakendamine rahuldas 2003. aa stal kõiki osapooli. Kahepoolsed 
konsultatsioonid komisjoni ja Kanada ning kom isjoni ja USA vahel andsid kinnitust 
pooltevaheliste heade suhete sisseseadmisest. 
Teatud edusamme tehti Jaapani ja Hiin aga sõlmitavate lepingute üle toimuvatel 
läbirääkimistel. Kuigi lepingut Jaapaniga ei sõlmitud tõkete tõttu, mis kerkisid 
Jaapanis esile eelnõu heakskiidumenetluse käigus, on lootust, et kompromissteksti 
suhtes jõutakse kokkuleppele 2004. aasta l. Nõukogu volitas komisjoni pidama 
Hiinaga läbirääkimisi tuum aenergiaalase koostöö lepingu üle ning läbirääkimised 
algavad lähiajal. 
13. RESSURSID 
Euratomi asutamislepingu artiklis 174 on konkreetselt nimetatud vajadust kanda 
komisjoni eelarvesse tuumajulgeolekuga  seotud tegevuskulu de assigneeringud. 2003. 
aastal ulatusid ELi eelarves Euratomi  kaitsemeetmetele tehtavad konkreetsed 
 
ET 10   ET assigneeringud 18,8 miljoni euroni. Tegeli kult kulutati sellest 13 miljonit eurot 
(70%). Üksikasjad on esitatud 5. lisas. 
2003. aasta lõpus töötas tuumaohutuse ja -julgeoleku vallas 302 ametnikku, kellest 
182 olid tuumainspektorid. Tööjõuressur sse ja nende kasutamist käsitlevad 
üksikasjad on esitatud 5. lisas. 
14. ÜLDISED JÄRELDUSED 
2003. aasta oli komisjoni tuumaenergiaalase tegevuse ümberstruktureerimise 
seisukohalt tähtis aasta. Muudatustega kaas nev märkimisväärne sünergia võimaldaks 
komisjonil näiteks suurendada liikmesriig i tuumarajatistes läbiviidavate kontrollide 
arvu. 
Aasta suurim seadusandlik algatus – t uumapakett – paneb vastuvõetuna aluse 
ühetaoliste kõrgetasemeliste  ohutusstandardite kehtestamisele laienenud ELi 
tuumarajatistes ning tagab piisavad abinõud tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks ja 
kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks. Kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate käitlemist käsitle va direktiivi vastuvõtmine aitab tagada 
potentsiaalselt kahjulike allikate nõuetekoha se dokumenteerimise, käitlemise ja 
lõppladustamise. Komisjon jälgis ka ak tiivselt, et liikmesriigid võtaksid ühenduse 
õigusakte siseriiklikusse õi gusesse üle nõuetekohaselt. 
Komisjon osales aktiivselt rahvusvaheliste l tuumaohutuse, jäätmete käitlemise, 
kaitsemeetmete, kiirguskaitse ja kiirgusallikate transpordi alastel foorumitel. Komisjon oli jätkuvalt tõsisemat kiirgus hädaolukorda käsitleva ühenduse korra 
kehtestamise võtmefiguuriks. 
Euratomi kaitsemeetmete osas tegi komisjon edusamme Euratomi kaitsemeetmete 
uue missiooni praktilise elluviimise s uunas. Nõukoguga peetud arutelude käigus 
liiguti edasi ka kaitsemeetmeid käsitleva m ääruse muutmisel. Suuri edusamme tegi 
komisjon lisaprotokolli rakendamiseks tehtav ate praktiliste ettevalmistuste vallas. 
Uurimus käitajate käsituste kohta Euratomi kaitsemeetmetest  näitas, et käitajad olid 
üldjoones rahul viisiga, kuidas kom isjon kaitsemeetmeid kohaldas. 
Läbiviidud kontrollimiste ja t uumamaterjalide omanike esitatud 
raamatupidamisaruannete hindamise käi gus ei leitud tõendeid, mis viitaksid 
tuumamaterjalide kasutamisele muudel eesmärkidel kui need, millest teatasid Euroopa Liidus asuvad kasutajad 2003. aastal.  Samuti ei leitud tõ endeid selle kohta, 
nagu poleks järgitud rahvusvaheliste lepingut e kaitsemeetmeid käsitlevaid sätteid. 
Raamatupidamisaruannete statistiline hi ndamine näitas, et kõikide suuremate 
käitajate tuumamaterjale käsitlevad  raamatupidamissüsteemid vastasid 
rahvusvahelistele standarditele. 
2003. aastal tehtud jõupingutused lõid trans pordi ja energia p eadirektoraadi jaoks 
kindla aluse tegevuse edasiarendamiseks  tuumaenergia valdkonnas. Tänu tehtud 
jõupingutustele jääb tuumaenergia kasutamise  võimalus alles, võimaldades kasutada 
säästvaid energialiike, sõltuda vä hem energia impordist ning tänu CO
2 heitkoguste 
vähendamisele kaitsta keskkonda. 
 
ET 11   ET ANNEXES  
. 
 
ET 12   ET ANNEX 1  
Euratom Safeguards Performance – Detailed e valuation of the survey of operators 2002 
The survey contained 29 questions, divided in to five groups (general safeguards issues, 
transmission of data to Euratom Safeguards, quality of Euratom Safeguards’ information on 
inspections, evaluation of inspec tion issues, and wider issues). 
A total of 72 questionnaires were sent to all the major nuclear installations as well as to a 
representative sample of all the other nuclear installations in the European Union (EU). 84% 
of the questionnaires were returned and betw een 82% and 100% of the individual questions 
were answered. Thus, the size of the response  permits conclusions to  be drawn about the 
image and performance of the Euratom Safeguards authorities. Overall, operators noted their 
satisfaction concerning the image and the pe rformance of Euratom Safeguards in their 
installations. 
The costs to the operators of a safeguards in frastructure to meet Euratom requirements 
compared to the costs of meeting other statut ory obligations were fe lt to be not very high. 
Operators expressed reservations concerning remote transmission of  real-time accountancy 
data, surveillance images, and non-destructive assay results from their facilities to Euratom Safeguards headquarters in Luxembourg. 
With regard to the quality of information on insp ections, operators appear to be very satisfied 
with communication with Euratom Safeguard s inspectors during inspections, and most 
operators welcome the follow-up letters sent af ter inspections. Nonethel ess, the evaluation 
indicated that communication channels out side inspections need to be improved. 
Regarding the evaluation of inspection issues, the answers revealed that the majority of 
operators of power reactors, enri chment plants and reprocessing plants are not satisfied with 
coordination/cooperation between Euratom Safegua rds and the International Atomic Energy 
Agency (IAEA). This is an important finding which needs to be followed up. On the other 
hand, there is reasonably good continuity in th e approaches followed during two consecutive 
inspections conducted by Euratom Safeguards inspectors. The replies concerning the 
professional abilities of Eu ratom inspectors confirmed their knowledge and thorough 
understanding of their working environment. 
The balance between cost and effectiveness in the way in which inspections are organised and 
conducted is rated as medium. However, operato rs did not suggest meas ures to increase the 
effectiveness and efficiency of inspections, nor did they identify ways to improve the balance 
between cost and effectiveness. Most operators  were not very enthus iastic about providing 
more support to Euratom Safeguards in excha nge for a less intrusive inspector presence. 
As to the wider framework, operators were o pposed to the inclusion of safety, security, 
physical protection, and radiological protectio n in the tasks of the Euratom Safeguards 
inspectors. The views were somewhat divided on the question of whether or not the Euratom 
Safeguards system contributes to improving th e quality of the nuclear accountancy system, 
the commercial relations/image, and the qu ality control system of the operators. The 
consensus view was that two to three years would be a suitable in terval between future quality 
surveys. 
 
ET 13   ET ANNEX 2  
Progress in Safeguards Technology 
In 2003, work continued on the development and implementation of new safeguards 
technologies including the new digital survei llance systems. These systems have motion 
detection and image data treatment applications already incorporated in the delivered systems. 
These advanced features provide valuable assi stance and they save time when viewing or 
reviewing images. The installation of one of th ese units at the Trillo nuclear power plant 
(Spain) was the first in the presence of the IA EA. This was an important step on the path to 
approval of the equipment fo r routine use by the IAEA. 
With regard to existing equipment, developmen t work has continued on the improvement of 
hand-held instruments and associated so ftware for measuring gamma radiation. 
A special instrument for the measurement of fresh, highly enriched fuel elements was 
developed in 2003 and installed at  the FRM2 reactor in Munich. 
In terms of new equipment, the Commission pa rticipated in a demonstration of a Digital 
Cerenkov Device for viewing irradiated nuclear fu el stored under water at the Ringhals power 
plant in Sweden. The device has the potential to view irradiated fuel with a cooling time in 
excess of 20 years or a low burn-up. 
The Commission has also been exploring the po ssibility of using Virtual Private Networks 
over the telephone network to provide a secu re means of data transmission. Following a 
workshop held in Luxembourg in March 2003 the requirements and boundary conditions were established for secure data transmi ssion from nuclear sites to Luxembourg. 
 
ET 14   ET ANNEX 3  
Euratom Safeguards: Detailed inspection findings 
In 2003 inspection activities conducted by Co mmission Safeguards inspectors amounted to 
6366 person-inspection days, down by almost 13 % in comparison with 2002. This fall mainly 
resulted from further streamlining and prioritisation of inspection activities. 
The main concerns and/or results achieved in the course of the inspection activities for each 
type of installations under c ontrol are summarised below. 
Reprocessing facilities13 
The nuclear fuel reprocessing installations at  THORP, Sellafield, UK,  and at UP2/UP3, La 
Hague, France are characterised by their high throughput14, automation, and limited access to 
the process areas. The current safeguards approach for these plants comprises high frequency inspections and automated unattended instrumentat ion to verify the nuclear material flow, a 
significant part of which is plutonium. Both sites have on-site laboratories, operated by 
analysts from DG JRC-ITU, in which ve rification measurements are performed. 
THORP was in normal production mode thr oughout 2003 with the exception of a planned 
shutdown during the months of October and November. Investigations continued on the 
apparent bias of the operator's input sample re sults from 2001 with particular emphasis on the 
calibration of the material used for verifica tion of input solutions . The annual Physical 
Inventory and the Material Balanc e presented by BNFL were accepted. 
Apart from a few short tec hnical shut-down periods, the Magnox reprocessing facilities  at 
Sellafield were in operation at a high throughput during the year. The first plutonium was 
introduced in the new Store 9 Extension in November 2002. Verification activities in these 
plants and in other Magnox rela ted facilities on the Sellafiel d site were satisfactorily 
concluded. Some reservations however, had to be made in respect of some old plutonium 
stores where access is restricted due to radiological conditions, as  well as in respect of some 
very old plants being decommissioned. 
The UP2/800 reprocessing plant was in operat ion during the whole of 2003. Efforts were 
made to optimise inspection activities. In pa rticular, a revised safeguards approach was 
successfully tested in the i rradiated fuel storage ponds; th is will halve the inspection 
manpower needed to safeguard these ponds. The annual physical inventor y verifications were 
successful in the plutonium stores. With re spect to the UP2/800 ch emical process, the 
verifications performed confirmed a probl em concerning high values of Material 
Unaccounted For (MUF) for uranium and uraniu m 235 which had already been detected in 
2002. The issue is still under investigation by COGEMA. The cumulative “Shipper-Receiver 
Difference” declarations for the unit for recycling of aged separated plutonium are higher than 
expected and might represent a new problem. This issue is also being examined by COGEMA. 
                                                
 
13 At reprocessing plants, irradi ated fuel assemblies received fr om power reactors are processed 
chemically to separate uranium and plutonium from the highly radioactive fission products. The separated nuclear materials can be re -introduced into the fuel cycle. 
14 The total annual throughput of these three facilities adds  up to over 3000 tonnes of fuel containing more 
than 20 tonnes of plutonium. 
 
ET 15   ET The UP3 reprocessing plant was in operation from January to December 2003. The annual 
physical inventory carried out in August 2003 wa s satisfactorily completed. The installed 
instrumentation to verify the plutonium produc t input and output was upgraded and updated 
satisfactorily. The operator announced the start of  reprocessing of research reactor fuel in 
2005; this will have an impact on the safeguards  strategy for the plant as it will involve 
handling highly enriched uranium. 
Enrichment facilities15 
At the three Urenco centrifuge enrichment plants  at Almelo (NL), Gronau (D) and 
Capenhurst (UK), sample taking for subsequent High Performance Trace Analysis (HPTA) is 
now routinely used to confirm that only low-en riched uranium is produced. The analysis of 
the samples started in 2003. 
Meetings were held between Urenco, the Member States involved, the IAEA and the 
European Commission to prepare for the implem entation of the Additional Protocol in the 
Urenco plants at Almelo, Gronau and Jülich (D). 
The diffusion enrichment plant,  Eurodif Production at Pierrelatte, France,  was subjected to 
weekly import and export verifications th roughout 2003. The operator cooperated with the 
Commission’s request concerning the presenta tion of product for ve rification and sealing 
before export from the European Union. 
The annual inventory verificatio n was carried out in the first week of February 2003. 
Additional verification ac tivities in two other installations  were required before the annual 
inventory verification could be successfully concluded. 
Constraints placed by France on th e inspectors due to the “ particular status ”16 of the 
installation remain in force, which cr eate unsatisfactory verification conditions. 
Within the limits set by these constraints, no evidence of diversion of  nuclear material under 
safeguards was found. 
Installations for the Fabrication of Mixed Oxide Fuels (MOX)17 
At the Belgonucléaire MOX fuel fabrication plant  at Dessel, Belgium, there is an apparent 
trend in the cumulative MUF. Although the individual MUF figure for the year 2003 was 
statistically acceptable, the quant ities of nuclear material esta blished during all recent annual 
physical inventory takings were systematical ly higher than the declared book figures. The 
operator is conducting a joint investigation with  DG TREN to identify the possible cause for 
this trend. 
                                                 
15 Modern Light Water Reactors need fuel with about 3 to 5 percent of the fissionable uranium isotope 
U235. As natural uranium contains only 0.7 percent of this nuclide, an enrichme nt process is needed to 
achieve the desired concentration. In the European Union, two companies offer this service for civil 
customers: URENCO and EURODIF. 
16 Due to the presence of material not under safe guards in the material balance area of EURODIF 
Production S.A. 
17 In MOX Fuel Fabrication Plans, the plutonium oxide produced in reprocessing installations is used in a 
mixture with uranium oxide to fabr icate MOX fuel elements for subseq uent use in nuclear power plants. 
 
ET 16   ET Active commissioning of the Sellafield MOX Plant (SMP) in the  UK continued. However, 
operational problems caused production delays th roughout the year. These problems were one 
of the causes of the higher th an expected MUF. The operator has started remedial work and 
has planned improvements of the concerned syst ems. Progress has been made in discussions 
with the operator and UK national authorities on data transfer to Luxembourg for evaluation. 
The decommissioning of the Siemens Mixed Oxide fuel fabrication plant  in Hanau, 
Germany is progressing well and is expected  to lead to a reduc tion of the inspection 
frequency there in 2004. 
The results of the annual Physical Inventory Verification (PIV) at the  COGEMA MOX 
fabrication plant  at Cadarache in France were not en tirely satisfactory owing to the high 
values of MUF. There is, however, no evidence that safeguarded nuclear  material has been 
diverted from its intended use. The operato r has made a commitment to re-measure all 
materials identified as being a potential source of the discrepancies. 
LEU and HEU Fuel Fabrication Plants, Conversion Facilities18 
At BNFL Springfields in the UK, a large natural and low-en riched uranium conversion and 
fuel fabrication plant, the annual Physical Inve ntory Verification revealed  shortcomings in the 
stocktaking arrangements for a limited area of  the plant. A task force was set up by the 
operator to improve the nucle ar material management. 
At Fabbricazione Nucleare LEU fabrication plant  in Bosco Marengo, Italy, the operator 
has finished the repackaging of the low enrich ed and natural uranium oxide which remained 
in the installation after fabri cation activities were stopped. Th e material was verified and 
sealed; it will be kept cont ained for a long period of time. 
At the FBFC LEU fabrication plant  Romans , France, a systematic error was discovered in 
the declared tare weights of uranium powders  shipped to FBFC in Dessel, Belgium. The 
accountancy declarations have si nce been corrected accordingly. 
Following evaluation, satisfactory explanations were also found for a series of positive MUF 
values at the FBFC LEU fabrication plant  at Dessel  in Belgium. 
Nuclear Power and Research Reactors19, other installations and facilities 
The formal status of Unit 1 of the Gundremmingen  power plant in Germany was changed 
from closed down to decommissioned as was the status of the Zwentendorf project  in 
Austria, which was abandoned before Austria be came an EU member. Both power plants are 
                                                 
18 At LEU Fuel Fabrication Plants, fuel assemblies are produced from low en riched uranium (LEU) for 
subsequent use in nuclear power pl ants. In HEU Fuel Fabrication Plan ts, fuel elements for research 
reactors that use high-enriched uranium (HEU) are manufactured. 
19 Most of the nuclear power reactors operated in the European Union ar e of the Light Water Reactor type 
(LWR), i.e. the reactors are cooled  and moderated with normal water.  In addition, the UK operates 
MAGNOX and Advanced Gas Cooled Reactors (AGR) which are moderated with graphite and cooled 
with CO2 gas. The operation of LWRs using LEU is characterised by long periods (12-18 months) of 
continuous operation. These period s, when the in-core fuel is in accessible, are followed by outages 
typically lasting 2-4 weeks when about one third of the (used) core fuel is exchanged for fresh fuel from 
Fuel Fabrication Plants. LWRs are inspected during th is outage period when all the fuel is accessible for 
verification. 
 
ET 17   ET still being decommissioned but in spection visits confirmed that  massive reconstruction would 
be needed before the plants could be made usable. 
Initiatives are underway to remove the Dodewaard reactor in the Netherla nds from the list of 
safeguarded plants, the remain ing action being the final shut down of the facility and the 
subsequent shipments of the remaining nuc lear material, accompanied by the necessary 
inspections. 
During a check of the spent fuel pond at the Oskarshamn Power Plant in Sweden the 
operator found that a fuel rod appeared to be  missing from a storage cassette. The matter was 
treated seriously and it took concurrent inve stigations by the Commi ssion and the IAEA to 
clarify the situation which goes back to the time before  Sweden joined the EU. 
In Finland  the start of inspection work in two pow er plants was delayed because of plant 
security not accepting the inspector’s passport as  a valid document. In both cases, the matter 
could only be resolved by ne gotiation and through the interv ention of the Finnish State 
Authority (STUK). Inspectors also experienced di fficulties in gaining access to facilities in 
France where an operator’s health physics service refused to accept the inspector’s radiation 
protection passport, even though it was properly in order and up to date. 
Operators’ uncertainty with respect to the pr ogress/handling of verifi cation requests led to 
growing pressure for clarific ation. This was specifically felt in plants in Belgium: Doel, 
Tihange, and Belgonucléaire . 
At the BR2 reactor in Mol, Belgium, an Advanced Ther mal Power monitor was installed by 
the IAEA to verify the declaration of the operating history and guarantee the absence of 
undeclared production of plutonium. The BR2 reactor is the first research reactor in the EU to 
be equipped with such a monitor. The device is still being tested. 
Inspections to verify the transfer of spent fuel to  CASTOR casks  continued to be of 
particular concern. In view of the envisaged medium to long term  storage of these containers 
at reactor sites in Germany, Belgium and Spain , their contents were measured by DG TREN 
I before loading and subsequently brought under multiple containment and surveillance systems. Due to recurring technical problems dur ing the loading, drying  and closing of the 
CASTOR flasks, inspections prove d to be difficult to plan. As the above countries have to 
empty their reactor ponds for operational pur poses, these activities required more human 
resources than expected. 
A new store for spent fuel and plutoniu m (MAGENTA) is to be constructed at Cadarache  in 
France and is expected to be operational in 2009. The French authorities and the plants’ 
management presented the project to the Commissi on at an early stage in order to allow DG 
TREN’s requirements to be met. 
Anticipating the entry into force of the Additio nal Protocol, the IAEA insisted on visiting a 
large number of locations containing small quantities of nuclear material ( Locations Outside 
Facilities - LOF ). This caused a substantial additional inspection burden for DG TREN. 
However, on occasions these inspections led to unexpected findings, for example at the University of Vienna a small sample of hi ghly enriched uranium, which had not been 
recorded as such, was found. 
Material Balance Evaluation of Bulk-Handling Facilities 
 
ET 18   ET In bulk handling facilities (Conve rsion Plants, Enrichment Plan ts, Fuel Fabrication Plants, 
and, Reprocessing Plants) nuclear material is mostly processed in loose forms, such as 
powders or liquids. Measurement uncertainties and particularities of the process lead to 
differences between the book inventory and the physical r eality (known as Material 
Unaccounted For, MUF). The MUF is established at  the operator’s own annual physical 
inventory taking. It is verified  by the inspectors of DG TREN, who do their own verifications 
and measurements. 
In 2003, the Material Balance Evaluation focused on 
– the evaluation of differences between ope rators’ declarations and inspectors’ 
measurement results obtained by Destructive Analysis (DA), 
– evaluation of the MUF declared by the facility, 
– evaluation of the cumulative MUF, which is the algebraic sum of the MUF for 
a Material Balance Area (MBA) over time, and 
– Shipper-Receiver Differences (SRD)20. 
The entire evaluation of MUF, cumulative MU F and SRD was based on data collected from 
the Euratom Safeguards accountancy database wh ich means that the French bulk-handling 
MBAs for which no declarations exist were  excluded from the evaluation. Small bulk-
handling MBAs with a physical ending or a th roughput less than two si gnificant quantities21, 
as well as those plants decommissioned in  2003, were excluded from the evaluation. 
No evidence was found to suggest that, in th e bulk-handling facilitie s of the EU, source 
materials or special fissile mate rials were diverted from their intended uses as declared by the 
operators. It found that, without exception, operators’ measurement systems comply with the 
most recent international standa rds. Nevertheless, some problem s were revealed. At the large 
BNFL uranium conversion and fuel fabr ication plant at Sp ringfields in the  UK, the MUF 
cannot be explained by measurem ent uncertainties alone. In a ddition, there was still evidence 
of biases in the cumulative MUF for some bulk- handling facilities, which have to be further 
investigated to identify th e required corrective actions. 
                                                 
20 ‘Shipper-Receiver Difference’ means the difference be tween the quantity of nuclear material in a batch 
as stated by the shipping material  balance area and as measured at the receiving material balance area. 
21 Significant quantities are used in establishing the qu antity component of the safeguards inspection goal, 
e.g. 8 kg plutonium, 25 kg high enriched uranium and 75 kg low enriched uranium. 
 
ET 19   ET ANNEX 4  
CO-OPERATION WITH THE INTERNATI ONAL ATOMIC ENERGY AGENCY 
The IAEA Safeguards Implementation Report (SIR) 
The SIR 2002 concluded that there was no evid ence of diversion of nuclear material or 
misuse of equipment or facilities plac ed under safeguards in the European Union. 
The SIR 2002 acknowledged that collaboration  with Euratom and Member State support 
programmes made it possible to achieve significant advances  in safeguards technology and 
verification procedures. Trials we re carried out in various EU installations in the areas of 
surveillance systems, short notice random inspec tions, and remote monitoring, as were field 
tests on implementing the Additional Protocol (research centres in Finland and in the 
Netherlands). A workplan for Flowsheet Verifi cation (FSV) of neptunium was discussed and 
agreed with the ITU at Karlsruhe and the impl ementation of FSV measures is expected to 
begin shortly. 
In line with the New Partnership Approach arrang ements and in order to save resources, the 
IAEA and Euratom Safeguards continued to shar e the purchase, operational and maintenance 
costs of equipment installed in facilities under IAEA safeguards. 
A seminar on the New Partnership Approach, jointly developed by the Agency and Euratom, 
was held in Vienna. Many of the IAEA’s routin e training courses were attended by inspectors 
from DG TREN and conversely, IAEA inspector s attended courses gi ven by DG TREN, thus 
maintaining cooperation on training. 
In addition to its global conclusions, the SI R 2002 made recommendations for improvement 
in specific areas. These recommenda tions may be summarised as follows: 
• Problems occurred when nuclear material re mained in closed shipping containers at 
reactors over long periods. Th e practicalities of extending th e area under surveillance and 
of sealing the shipping cont ainers before their remova l are being investigated. 
• The issue of verifying that there has been no undeclared production of plutonium in the 
EU’s three large research reactors will be se ttled once power monitors are installed at the 
reactors concerned. Indeed, the first power  monitor was installed in 2003 at the BR2 
reactor in Belgium. 
• Corrective actions need to be taken as soon as possible after a Containment and 
Surveillance (C/S) failure is detected. The IAEA intends to install a newer generation of 
C/S equipment, improve equipment reliabi lity, and provide backup measures for C/S 
applied to reactor cores (particu larly during open core periods). 
Several meetings of Working Groups and the Li aison Committee took place to discuss these 
and other topics. Because the Euratom Safegua rds Office underwent extensive reorganisation, 
which will lead to changes in  the implementation of safeguards with the IAEA, the New 
Partnership Approach (NPA) arrangements need to  be reviewed to reflect these changes and 
to seek new efficiency and enhanced coope ration. The IAEA has called for a meeting to 
discuss forthcoming changes and their potential impact. 
 
ET 20   ET Additional Protocol and integrated safeguards 
The aim of the Additional Protocols is to increase the IAEA’s capabilities to detect 
undeclared nuclear materials and ac tivities in violation of the N on-Proliferation Treaty (NPT). 
In 2003, Euratom Safeguards continued to play a key role in preparing for the implementation of the Additional Protocol in the European  Union, on issues such as harmonising and 
standardising reporting under the Additional Protocol
22, arrangements for users with small 
quantities of nuclear material for non-fuel cycl e related activities and joint visits with the 
IAEA to confirm the status of decomm issioned facilities. Dedicated reporting software23, 
developed by the Commission, was supplied to all the Member Stat es for trials. The 
conceptual work on site defi nitions, developed jointly by DG TREN H and the EU Member 
States, is now reflected in the revised IAEA Gu idelines for reporting and can be considered as 
the international standard on site definition. 
By the end of 2003, all EU Member States ha d ratified the Additional Protocol and the 
majority had put the correspondi ng implementing arrangements in place. In line with Annex 
III of the EU-NNWS (non-nuclear  Weapons States) Additional Protocol, known as the “Side 
Letter”, the Commission the Commission agreed to  accept the transfer of certain activities 
which are the responsibility of the Member Stat es. Provision for the acceding Member States 
to become parties to the EU-NNWS Additional Protocol24 was made in close cooperation 
with the Commission’s Legal Service and the IAEA. 
                                                 
22 The implementation paper for the so-called Side Letter and non-Side Letter Member States has been 
merged as the differences turned out to be of only minor relevance. 
23 CAPE, Commission Additional Protocol Editor. 
24 The Additional Protocol does not provide fo r its own accession clause, but the Safeguards 
Agreement does. 
 
ET 21   ET ANNEX 5  
RESOURCES 
Budget Appropriations for Nuclear Safeguards Article 174 of the Euratom Treaty specifically mentions the necessity to include 
appropriations in the Commission's budget for operational expenditure related to nuclear 
safeguards activity. 
On this legal basis, safe guards activities are financed  from two types of budget 
appropriations: 
- A general “administrative” appropria tion involving the costs of Euratom 
Safeguards overheads such as general IT equipment, telecommunications, etc. (Part A of the Budget, chapters A- 70 and A-24), as well as a specific 
appropriation for the medical survey and the radiation protection of the 
inspectors (Part A of the Budget, line A-1420); 
- Specific “operational” appropriations allo cated for expenditure directly related 
to nuclear safeguards such as mission cost s, rental of offices  on site (including 
on site laboratories), purchase of tec hnical equipment and samples taking and 
analysis, contracts for services (i.e. ma intenance and repairs), transportation of 
equipment and samples, training, etc., necessary for Euratom Safeguards activities (Part B of the Budget, chapter B4-20). 
For 2003, specific operational appropriations in the EU budget for Euratom Safeguards came 
to €18.8 million. Of that amount, €13 million (70 %) was actually committed. The expenditure 
was broken down as follows: 
• Inspection mission costs (travel, daily allowances) €3.8m (29.2%) 
• Rental of offices for the inspectors on inspected sites 
(and related equipment costs) €0.5m (3.8%) 
• Purchase, installation, maintenance and repair of 
equipment on site, including IT, analysis of samples, 
and related costs such as transport, consumables, spare parts, etc. €2.0m (15.4%) 
• Investments made in la rge scale plutonium bulk 
handling plants and related maintenance, operation and logistics €6.0m  (46.2%) 
• Administrative and technical  assistance, training for 
inspectors, and other expe nses (including special 
insurance coverage) €0.7m (5.4%) 
 
ET 22   ET Staff Resources and Utilisation 
As of 31 December 2003, 95 officials were worki ng in Directorate H (Nuclear Safety and 
Security), and 189 officials in Directorate I (Nuc lear Inspection). In a ddition, the office of the 
deputy Director General, charged with the coordination of nuclear  matters, comprised 5 
persons. In addition, a total of 13 officials of Di rectorate A in Luxembourg were allocated to a 
number of administrative tasks related to both Directorates. 
Thus, an overall total of 302 offi cials were working in the field of nuclear safety and security, 
of which 182 were Nuclear Inspectors. 
In addition, the work of both Directorates wa s supported by a total of 19 external personnel. 
 
ET 23   ET ANNEX 6  
Table 1 - Quantities of nuclear ma terial under Euratom safeguards (t) 
 End 1990 End 1995 End 20011) End 20021) End 20031) 
Plutonium 203 406 548 569 590
Uranium 
Total HEU
2) 
LEU3) 
NU4) 
DU5)  
200 400 
13 
32 000 44 000 
124 400 269 100
11
46 70051 400
171 000314 610
10
57 00052 700
204 900 
318 710 
10 
58 500 47 700 
212 500 325 510
10
59 70042 600
223 200
Thorium 2 600 4 600 4 500 4 500 4 400
1) Quantities based on final reported data 
2) High enriched uranium 
3) Low enriched uranium 4) Natural uranium 5) Depleted uranium 
Table 2 - Inspection activities of Euratom Safeguards 
Person days of 
inspection in: 1999 2000 2001 2002 2003 
Non-Nuclear 
Weapon States 2412 2113 2328 2348 1990 
France 3492 3426 2934 2539 2266 
UK 2871 2895 2399 2404 2110 
Total 8775 8434 7661 7291 6366 
 
ET 24   ET Table 3 – Euratom Safeguards budget 2003 
Expenditure committed for the specific appropriations 
Table 3A: Line B4-2000  
Safeguard inspections, training and retraining of inspectors 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Studies, convocation of experts, publications 50 
b) Mission costs 3,744 
c) Transportation for staff and equipment 640 
d) Rental of offices and special services on sites 456 
e) Internships and training 30 
f) Special insurance 40 
TOTAL 4,960 (out of 5,700) 
Table 3B: Line B4-2020 
Sampling and analyses, equipment, specific wo rk, provision of services and transport 
Topics Expenditure 
(€ ’000) 
a) Administrative and t echnical assistance 135 
b) Purchase of surveillance equipment 463 
c) Purchase of measurement equipment 118 
d) Purchase of equipment for seals  
e) Purchase and maintenance of computing equipment directly linked to inspections 109 
f) Costs for destructive analysis  
g) Equipment spares, repairs, accessories and maintenance 282 
h) Consumable items, purchase of sources, transport of radioactive materials 47 
i) Monitoring (warning system based in Luxembourg) 52 
j) Software (accountancy program, management and firewall) 794 
TOTAL 2,000 (out of 5,500) 
 
ET 25   ET Table 3C: 
Line B4-2021: Specific safeguards for la rge-scale plutonium processing plants 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Sellafield – BNFL (THORP, MOX) 294 
b) La Hague – COGEMA (UP3, UP2) 205 
c) Cadarache – COGEMA 10 
d) Marcoule – MELOX 30 
e) Dessel – BELGONUCLEAIRE 15 
f) On site laboratories (initial investments 
and operations) 3,563 
g) Software (on sites) 223 
h) Maintenance & repairs (equipment, 
hardware and software support) 1,129 
i) Software development (new applications, 
new equipment ) 531 
TOTAL 6,000 (out of 7,400) 
Table 3D: 
Line A0-1420: Health checks fo r staff exposed to radiation 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Gamma spectrometry and toxicological 
analysis (non-standard) 5 
b) Measurement equipment (dosimeters) 29 
c) Maintenance and calibration 15 
d) Material, services and other 
contamination controls 46 
e) Mission costs (for body-counter) 35 
f) Other running expenses 20 
TOTAL 150 (out of 215) 
 
ET 26   ET Table 4 – DG TREN Safeguards budget 1991-2003 (€ million) 
Evolution of expenditure for the specific budget appropriations 
Budget Line 1991 1995 2003 
Safeguard inspections, 
training and retraining of inspectors 
(B4-2000) 2.5 4.2 5.7 
Sampling and analyses, 
equipment, specific work, provision of 
services and transport 
(B4-2020) 2.3 3.2 5.5 
Specific safeguards for 
large-scale plutonium 
processing plants 
(B4-2021) 2.6 10 7.4 
Health checks for staff 
exposed to radiation 
(A0-1420)  0.1 0.3 0.2 
TOTAL 7.5 17.7* 18.8 
*In addition, €1.8 million was spen t on cooperation with Russia.