ET Euroopa Liidu Teataja C 100/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte””

KOM(2007) 592 lõplik

2009/C 100/01

4. oktoobril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus – ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 1. oktoobril 2008. Raportöör oli Brendan BURNS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 448. istungjärgul 21.–23. oktoobril 2008 (22. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 85, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Ettevõtlikkuse arendamine noortes peab algama väga varakult. Õpilastes tuleb kujundada arusaama, et oma ettevõtte loomine on normaalne tööhõivevõimalus ning et see ei ole lubatud vaid jõukatele ja ülikooliharidusega inimestele.

1.2. Komisjon peab innustama eri riikide valitsusi tegema koostööd organisatsioonidega, nagu CEDEFOP, erinevad VKEde ettevõtlusorganisatsioonid ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et luua usaldusväärne, tööandjate juhitav ja ettevõtetele suunatud üleeuroopaline kutsekvalifikatsioonide süsteem, mis vastaks ettevõtete, eelkõige VKEde vajadustele.

1.3. Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide valitsustega, et arendada välja ning rakendada ellu üleeuroopaline ulatuslik ja tõhus süsteem intellektuaalomandi, leiutiste ja uuenduste kaitsmiseks.

1.4. Valitsuste konsultatsioonide käigus tuleks üksikasjalikult välja tuua muudatused, mis on vastu võetud ükskõik millise konsultatsiooniprotsessi tulemusena ning enne direktiivide, õigusaktide ja seaduste rakendamist.

1.5. Komisjon peab läbi vaatama oma konsultatsioonimenetlused VKEde ühenduste ja kaubandusorganisatsioonide jaoks. Tunnustada tuleb kulusid, mis kaasnevad VKEde jaoks valitsuse konsultatsioonides osalemisega ning kaaluda tuleks kulude hüvitamist VKEde omanikele, kes kutsutakse aktiivselt osalema mõnes konsultatsiooniprotsessis.

1.6. Riikide ja piirkondade valitsused peavad olema rohkem kaasatud VKEdega seotud protsessidesse ja menetlustesse, nagu märgitud vahekokkuvõttes. Euroopa Komisjoni toetatavad head tavad ei ole toonud loodetud edu, kuna mõned riikide ja piirkondade valitsused on VKEde jaoks soodsate ettepanekute suhtes ükskõiksed või nende vastu.

1.7. Riiklikud toetused ja ebaaus konkurents häirivad turgu. Komisjon peab arvesse võtma toetuste tõttu rikutud avatud konkurentsi mõju VKEdele nii eel- kui ka järeletappides. Kui toetusi makstakse, peaksid selleks olema sotsiaalsed, keskkonnaalased või muud põhjused kui tootmise toetamine. Põhimõtet, et „mis ühe mehe jaoks on toetus, on teise mehe jaoks ebaaus konkurents” tuleks tulevikus kõigi toetuste eraldamisel arvesse võtta.

1.8. Ettevõtteid puudutavad õigusaktid tuleb koostada selgelt ja arusaadavalt. Neis ei tohiks sisalduda ebamääraseid, segadust tekitavaid või suvaliselt tõlgendatavaid sätteid.

1.9. VKEde määratlus tuleb läbi vaadata ja esitada tõendid selle kohta, milline oleks mõju, kui mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemiseks kasutataks alternatiivseid aastakäibe ja aastabilansi näitajaid (vt 4.5.2).

1.10. ELi toetustele ja projektide rahastamisele juurdepääsu osas mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks tuleks rakendada erimenetlusi. Nendes menetlustes tuleks väiksemate ettevõtete puhul arvesse võtta konkreetseid ajalisi piiranguid.

1.11. Täiendav probleem, mis nõuab teadvustamist ja tegutsemist, on ettevõtete üleandmine ühelt põlvkonnalt teisele.

2. Sissejuhatus (taust)

2.1. Enamik poliitikuid ja majanduseksperte tunnustab VKEde ja mikroettevõtete arengut Euroopa majandus- ja sotsiaalpoliitika kujundamise võtmevaldkonnana.

2.2. 2005. aastal võttis Euroopa Komisjon vastu teatise „Kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks”. Selle eesmärk on tagada, et ELi poliitika kõik aspektid VKEde abistamiseks oleksid kooskõlastatud ning et VKEde vajadusi hinnataks seesuguste poliitikameetmete kujundamisel igakülgselt. Kõnealune poliitika hõlmab viit valdkonda:

1. ettevõtluse ja oskuste edendamine;

2. VKEde turulepääsu parandamine;

3. bürokraatia vähendamine;

4. dialoogi ja konsulteerimise parandamine VKEde huvirühmadega;

5. VKEde kasvupotentsiaali tõstmine.

2.3. Poliitika põhiülesanne oli muuta Euroopa VKEde jaoks soodsaks ettevõtluskeskkonnaks. Tunnistati, et selle eesmärgi saavutamiseks peavad kõik asjaomased asutused (nii ELi, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil) tegema kooskõlastatud jõupingutusi, tagamaks, et erinevad võetud meetmed täiendaksid üksteist ega ei takistaks VKEde arengut.

2.4. 4. oktoobril 2007 avaldas komisjon teatise „Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte” (1). Nimetatud dokument on komisjoni aruanne poliitikutele ja eri asutustele selle kohta, kui edukas on Euroopa (praeguseni) olnud eesmärkide saavutamisel, mis seati 2005. aastal vastu võetud VKE-poliitika teatises.

3. Märkused vahekokkuvõtte kohta

3.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab asjaolu, et Euroopa Komisjon on omistanud VKEde teemale majandus- ja sotsiaalmeetmete kavas suurema tähtsuse. Samuti tunnustab komitee seda, et vaatamata riikide valitsuste erinevatele piirangutele, on komisjon üritanud parandada VKEde jaoks ettevõtluskeskkonda kogu Euroopas. Samuti on komitee komisjoniga nõus, et ikka on veel palju teha, enne kui saab öelda, et Euroopa on tõelistelt VKE-sõbralik.

3.2. Komitee on nõus, et poliitikud ja õigusaktide loojad peaksid järgima põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”. Komiteele valmistab siiski muret asjaolu, et kuigi komisjon ehk toetab seda põhimõtet, ei ole komitee veendunud, et riikide ja piirkondade valitsuste kõik muud sektorid koos oma eri ametite ja organisatsioonidega jagavad sama arvamust või eesmärki.

3.3. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on nõus, et mõiste „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted” kas sektori määratluse või kirjeldusena on nüüdseks lisatud enamikesse komisjoni dokumentidesse, milles käsitletakse ettevõtlust. Kuid komitee on seisukohal, et mõiste „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted” lisamine dokumenti ei taga tingimata, et nende ettevõtetega arvestatakse piisavalt asjaomases protsessis või soovitatud meetmetes. Samuti on komitee mures selle pärast, et arvesse ei võeta vabade elukutsete esindajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja mikroettevõtete arvamusi. Seepärast ei nõustu komitee väitega, et „VKEd [on] nüüd täielikult integreeritud […] ühenduse poliitikavaldkondadesse”.

3.4. Kõigil õigusaktidel on mõju ka väikestele ettevõtetele. Paljude õigusaktide kogumõju tekitab VKEdele tõsise probleemi, mida poliitikud ja riigiteenistujad harva tunnistavad. Väikesed ettevõtted peavad oma piiratud aega ja ressursse kasutama oma klientidega tegelemiseks. Mida rohkem aega kulub ametlike vormide täitmisele ja bürokraatiaga tegelemisele, seda vähem aega jääb heaolu ja tööhõive loomiseks kaupade tootmise ja teenuste osutamise kaudu.

3.5. Paljud VKEd on jätkuvalt seisukohal, et Euroopa ning eri liikmesriikide menetlused on liiga bürokraatlikud, sõltuvad liiga palju kolmandate osapoolte heakskiidust ning on liiga kulukad. Samuti ei mõista asjaomased ametnikud alati vajadust hinnata riski-, aja-, kulu- ja tulutegurite vahekorda, mille tasakaalustatus on enamiku VKEde jaoks oluline prioriteet, kui kaalutakse osalemist ükskõik millises projektis, teadusuuringus või konsultatsioonis või kui mõeldakse taotluste täitmisele ettevõttele toetuse saamiseks.

3.6. Väikestelt, keskmise suurusega ja mikroettevõtetelt tuleb pidev sõnum, et nad tahavad võrdseid tingimusi kogu Euroopas. Komitee on seisukohal, et sellest eesmärgist ollakse veel väga kaugel. Liiga sageli tõlgendatakse VKEde etteheidet ebaõiglase konkurentsi üle kui toetuste või erikohtlemise nõudmist, samas kui VKEd ei palu muud kui õigust konkureerida ausalt ja võrdsetel alustel.

3.7. VKEd kaebavad õigusaktide üle, kuna need on ebaselged ja arusaamatud. Suurtel ettevõtetel on seaduste tõlgendamiseks advokaadid. Paljud väikesed ettevõtted ei saa endale selliseid kulusid lubada. Seepärast on äärmiselt oluline, et õigusaktid koostataks selgelt ning et need ei oleks ebamäärased, segadust tekitavad või erinevalt tõlgendatavad.

3.8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et komisjon ja liikmesriikide valitsused ei ole seda probleemi mõistnud ning sellest tingituna tõlgendatakse ühte õigusakti üle Euroopa liiga erinevalt. Samuti leiab komitee, et liiga laialt on levinud liikmesriikide valitsuste liigpüüdlikkus õigusaktide osas. See muudab riiklike õigusaktide mõistmise ja rakendamise VKEde jaoks keeruliseks. Samuti takistab see piiriülese ettevõtluse arengut.

4. Konkreetsed küsimused

4.1. Ettevõtluse ja oskuste edendamine

Ettevõtlus ja haridus

4.1.1. Vajadus luua ettevõtlusalgatuste jaoks soodsam sotsiaalne ja majanduslik keskkond põhineb integreeritud lähenemisviisil, mis ei tugine mitte ainult hoiakute muutmisele, vaid ka kodanike oskuste parandamisele. Hariduspoliitika eest vastutajad ei ole ise üles kasvanud ettevõtlikkust innustavas hariduskeskkonnas ning seepärast on neil vähe praktilisi teadmisi selle kohta, kuidas ettevõtlikkust edendada või kuidas julgustada kedagi iseseisvaks hakkama ja oma ettevõtet looma.

4.1.2. Vaatamata ulatuslikele investeeringutele ettevõtlikkuse edendamiseks hariduse kaudu, on toetusstruktuurid osutunud üldiselt ebatõhusaks ning nende kaudu ei ole õnnestunud ei vahendada ettevõtlusalaseid pädevusi ega luua iseseisvust soodustavat õhkkonda. Õpilastele tuleks teadvustada, et ettevõtte loomine on sama huvitav võimalus kui töö otsimine või õpingute jätkamine ülikoolis.

4.1.3. Palju investeeringuid on suunatud 16-aastastele ja vanematele õpilastele. Komitee leiab, et see on inimese arengus liiga hilja ning et ettevõtlikkuse innustamine peab aset leidma palu varasemas eas.

4.1.4. Erilist tähelepanu oleks tulnud pöörata ettevõtlikkusele ja haridusele seoses õpilastega, kes õpivad statsionaarses õppes ja kes võivad/võiksid üle võtta pereettevõtted (ettevõtete üleandmine). Euroopa teatud piirkondades on see tõsine probleem, mis nõuab kiiret lahendamist.

4.1.5. Sotsiaalpartneritel on oluline roll ettevõtlikkuse ja hariduse edendamisel. Seepärast on oluline tihedam koostöö ettevõtete ja sotsiaalpartnerite vahel, et ettevõtlikkust ja haridust mõistetaks paremini ja edendataks positiivsel viisil.

4.1.6. Õpilastes tuleb kujundada arusaama, et töö on võimalus oma elu ise juhtida, haarata võimalustest, olla ettevõtlik, võtta riske ja vajaduse korral luua oma ettevõte.

Koolitus ja oskuste tunnustamine

4.1.7. Kõik väikesed ettevõtted koolitavad oma personali, kuid vähestele töötajatele omistatakse kvalifikatsioon. Eriti problemaatiline on see valdkondades, nagu tervis, ohutus ja keskkond, ning valdkondades, millel on õiguslikud tagajärjed. Komisjon ja kutsehariduse- ja koolituse eest vastutavad riigiasutused oleks pidanud rohkem pingutama, tagamaks et kvalifikatsioonid hõlmavad ettevõtluse jaoks reaalselt vajalikke ülesandeid. Vabade elukutsete puhul on see tekitanud konkreetse probleemi koolituse vastavusega nende vajadustele.

4.1.8. EMSK on seisukohal, et suutmatus luua tööandja vajadustele vastavat kutsekvalifikatsioonide- ja koolituse süsteemi on väga suur takistus ettevõtjate, Euroopa ettevõtete ja eriti VKEdes töötava personali arengule. Asjaolu, et seda probleemi ei tunnistata ning sellega ei tegeleta, seab komitee arvates põhimõtteliselt kahtluse alla komisjoni arvamuse, et komisjon on olnud ettevõtlikkuse ja oskuste edendamisel edukas.

4.2. VKEde turulepääsu parandamine

4.2.1. Komitee tunnustab asjaolu, et komisjon on püüdnud kõrvaldada ebavajalikud tõkked, mis takistavad turgudele juurdepääsu. Siiski on komitee mures, et komisjoni parimate kavatsustega seatud eesmärke ei ole liikmesriikide valitsused ellu rakendanud. Eelkõige suutmatus luua ja rakendada üleeuroopalist tõhusat süsteemi intellektuaalmandi, leiutiste ja uuenduste kaitseks takistab VKEde jaoks uutele turgudele juurdepääsu parandamist. Ei tohiks unustada, et ELi ettevõtjate kapitaliinvesteeringute või kontsessioonide kaudu on võimalik luua kolmandates riikides VKEsid, kus ELi kodanikel on võimalik saada tööd. Selliste VKEde puhul tuleks rakendada soodustusmeetmeid ning vähemalt ettevõtte tegevuse alguses ei tohiks raskendada selle toodangu juurdepääsu ELi turule.

4.2.2. Komitee arvates oleks saanud avalike hangete turgu muuta avatumaks ja vastutusvõimelisemaks ning seega lihtsustada juurdepääsu VKEde jaoks. Avalikud hanked moodustavad umbes 16 % Euroopa Liidu SKTst ja kuigi VKEde osalemine on veidi paranenud, on siiski põhimõttelisi küsimusi, millega ei ole tegeletud ning mis oleks tulnud vahekokkuvõttes välja tuua:

— avalike hangete puhul on VKEde aspekti liiga lihtne ignoreerida;

— kohalike ja riigiasutuste ametnike tajutavalt vähene usaldusväärsus VKEde suhtes, mille tulemusena tekitatakse VKEdele sageli õigustamatuid takistusi. Eelkõige on väga kulukas ja sageli ebavajalik takistus enamiku VKEde jaoks pakkumise eeltingimus, mille kohaselt tuleb saada kolmanda osapoole heakskiit riigihankelepinguteks pakkumiste esitamiseks;

— VKEd, kes osalevad riigihankelepingute pakkumismenetlustes ja leiavad, et neid on koheldud ebaõiglaselt, kaebavad sageli selle üle, et seesuguste kaebuste läbivaatamise menetlus ei ole läbipaistev.

4.3. Bürokraatia vähendamine

4.3.1. Kuna bürokraatiat ja ebavajalikke õigusakte on niivõrd palju, siis on raske hinnata, mida on tehtud, et seda koormat vähendada. Ebavajalike reeglite, määruste ja valitsuste võetud meetmete (ametite, riigiasutuse ja lubasid väljaandvate asutuste kaudu) hulk on VKEde ja mikroettevõtete jaoks tohutu takistus. Komitee väljendab erilist muret selle üle, et vahekokkuvõttes ei rõhutatud seda probleemi, mis puudutab eriti ametite, riigiasutuse ja lubasid väljaandvate asutuste tekitatavat bürokraatiat. Kõnealustes organites puudub sageli ametlik menetlus kaebuste käsitlemiseks, kuna neid vaadeldakse sõltumatute valitsusväliste organitena ja seetõttu ei allu nad riigi kontrollile.

4.4. Dialoogi ja konsulteerimise parandamine VKEde huvirühmadega

4.4.1. Konsultatsioonid VKEde ühendustega on tõsine probleem, mida vahekokkuvõttes ei mainita. Piiratud arvu kaubandus- ja ettevõtete ühendustega toimuvad küll Euroopa tasandil (2) konsultatsioonid, kuid konsulteeritavate ettevõtete ühenduste hulk on väga väike ning väiksemate ettevõtete kaubandusalane esindatus tundub äärmiselt väike.

4.4.2. VKEdel on väga vähe usaldust riigi tasandi konsultatsioonide vastu ning nad leiavad, et poliitilised otsustajad ignoreerivad nende kaebusi. Enamik väikesi ettevõtteid leiab, et nn konsultatsioonid on vaid kohustuslik protsess, mille puhul on valmidus esialgsete ettepanekute muutmiseks väga väike või puudub see kavatsus täiesti.

4.4.3. Mikroettevõtteid ja VKEsid nimetatakse sageli „väga erinevateks” ja „liiga vähe organiseerituks” ning seetõttu olevat nende arvamusi väga raske lõplikes soovitustes arvesse võtta. Seda juhtub isegi konsultatsioonide puhul, kus käsitletakse VKEde ja mikroettevõtete arengut. Sellistes olukordades peetakse suuremate ettevõtete arvamusi tihti usaldusväärsemaks kui mikroettevõtete ja VKEde seisukohti.

4.5. Väikeste ettevõtete määratlus

4.5.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on pettunud, et vahekokkuvõttes ei käsitleta probleeme, mis tulenevad VKEde määratlusest, mis on komitee arvates aegunud. (3) Tootlikkuse paranemine mehhaniseerimise tulemusena ning muutused töötavades on radikaalsest muutnud ettevõtete toimimise viisi:

— praeguse määratluse kohaselt kuulub 98 % Euroopa ettevõtetest VKEde kategooriasse;

— töö, milleks varem oli vaja 50 töötajat, tehakse praegu 10 töötajaga;

— mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abistamiseks on vaja nende ettevõtete realistlikku määratlust. See on üks peamisi põhjuseid, miks praegune VKEsid puudutav õigusloome ei taba sageli märki.

4.5.2. Praegused määratlused on järgmised:

Ettevõtte kategooria Töötajate arv Aastakäive Aastabilansi kogumaht Keskmise suurusega ettevõte < 250 50 miljonit eurot või 43 miljonit eurot Väikesed ettevõtted < 50 10 miljonit eurot või 10 miljonit eurot Mikroettevõtted < 10 2 miljonit eurot või 2 miljonit eurot

4.6 Väikeste ettevõtete, füüsilisest isikust ettevõtjate ja vabade elukutsete staatus

4.6.1. Komitee märgib pettumusega, et vahekokkuvõttes ei käsitleta praegusi füüsilisest isikust ettevõtjaga seonduvaid probleeme. Liiga paljud Euroopa riigid on loonud kunstlikud tõkked neile kodanikele, kes tahavad arendada oma ettevõtlusalaseid võimeid ja luua väikese ettevõtte. Euroopa tasandil puudub „füüsilisest isikust ettevõtja” õiguslik määratlus, mille tulemusena seda staatust kuritarvitatakse ning see tekitab ettevõtjate ja ametnike hulgas segadust.

4.6.2. Kõnealune halduslik kuritarvitamine takistab tegelike füüsilisest isikust ettevõtjate arengut, kes juhivad väikest ettevõtet, maksavad makse ja järgivad kõiki asjaomaseid õigusakte.

4.6.3. See küsimus oleks tulnud probleemina välja tuua. Komisjon oleks pidanud võtma prioriteediks füüsilisest isikust ettevõtja määratluse, kuid seni ei ole seda probleemi kas tunnistatud või seda ignoreeritakse.

4.7. Väikeste ettevõtete esindatus

4.7.1. Vahekokkuvõttes ei tunnistata, et äärmiselt oluline on VKEdega konsulteerimise viis ning see, kuidas on nende arvamused riigi ja Euroopa tasandil esindatud. Liiga sageli ei ole valitsuse konverentsidel kaubandusühendusi esindavad isikud ettevõtjad, kes mõistavad probleemi olemust või kellel on teema kohta praktilised teadmised.

4.7.2. Paljud komisjoni teenistused tunnistavad seda, kuid probleemi lahendamiseks ei näi midagi tehtud olevat.

4.7.3. Konsultatsioonimenetlused peavad toimuma nii interneti vahendusel kui ka paberil ning kõigis ELi ametlikes töökeeltes, et tagada nende jõudmine suurema hulga ettevõteteni.

4.8. Juurdepääs ELi vahenditele

4.8.1. Projektideks ja toetusteks on saadaval rohkem vahendeid, kuid mikroettevõtetel ja VKEdel on probleeme neile juurepääsuga:

— menetlused on liiga bürokraatlikud,

— protsessid on liiga pikad,

— abi vahendite kindlaks tegemisel ja taotlemisel ei ole kasutajasõbralik,

— aruandlusmenetlused muutuvad pidevalt ja paljudel juhtudel on nõutav kulukas, kolmanda osapoole teostatav audit, mis suurendab bürokraatlikku koormat ja kulusid.

4.8.2 Et mikroettevõtetel ja VKEdel oleks juurdepääs Euroopa vahenditele, siis tuleb rakendada erimenetlusi, milles võetakse arvesse mikroettevõtete ja VKEde tööajapiiranguid.

Brüssel, 22. oktoober 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) KOM(2007) 592 lõplik.

(2) Nt esindab UEAPME (Euroopa Väike- ja Keskmiste Ettevõtete Liit) ametlikult VKEsid Euroopa sotsiaaldialoogi raames.

(3) http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/sme_user_guide.pdf