[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.6.2007

SEK(2007) 810

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Saatedokument

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUSE Schengeni infosüsteemi (SIS) keskkonna andmeside infrastruktuuri paigaldamise, rakendamise ja haldamise kohta Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Schengeni infosüsteemi (SIS) keskkonna andmeside infrastruktuuri paigaldamise, rakendamise ja haldamise kohta Mõjuhinnangu kokkuvõte {KOM(2007) 306 lõplik}{KOM(2007) 311 lõplik}{SEK(2007) 809}

Sõnastik ja lühendid

- Liikmesriigid: Schengeni riigid, kes osalevad süsteemis SIS I+, kui ei ole ette nähtud teisiti

- SIS : Schengeni infosüsteem

- SIS I+ : Schengeni infosüsteemi praegune versioon

- SIS II : teise põlvkonna Schengeni infosüsteem

- SISNET : Schengeni keskkonna praegune andmeside infrastruktuur

- s-TESTA : turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem. Turvalise hallatud privaatse andmeside infrastruktuuri pakkumine raamlepingu alusel, mille on sõlminud komisjon nii enda kui ka nõukogu, Europoli ja Euroopa Raudteeagentuuri nimel.

- C.SIS : SISi tehnilise abi üksus (CS-SIS)

- SIRENE : Schengeni konventsiooni teatavate sätete rakendamiseks vajaliku täiendava teabe kahe- või mitmepoolne vahetamine

Kommenteeritud kokkuvõte

1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE

Süsteemid SIS I+ ja SIRENE toimivad praegu andmesidevõrgus SISNET. SISNETi võrguteenuste kehtivat lepingut haldab liikmesriikide nimel nõukogu asepeasekretär ja seda rahastavad liikmesriigid ühiselt. Komisjonile on teatatud, et nimetatud leping kehtib kuni 13. novembrini 2008.

Teisalt on 17. detsembriks 2008 kavandatud SIS I+ asendamiseks välja töötatud SIS II tööle hakkamine liikmesriikide jaoks, kes kasutavad praegu SIS I+.

Seega tuleb võtta meetmeid, et tagada võrguteenused süsteemile SIS I+ ajavahemikul 13. novembrist 2008 kuni SIS II toimima hakkamise kuupäevani (17. detsember 2008). Schengeni alal piirikontrollita vaba liikumine sõltub Schengeni infosüsteemi ning sellega seotud SIRENE andmevahetuse andmesidevõrgu tagatud, pidevast ja turvalisest toimimisest.

2007. aasta veebruaris otsustas nõukogu, et nõukogu asepeasekretär peaks asjaomaste liikmesriikide nimel kuulutama uuesti välja pakkumismenetluse SISNETi lepingu pikendamiseks, et tagada teenuse kättesaadavus ka pärast novembrit 2008. Arvestades nõukogu riskianalüüsi mis tahes hankemenetlusega kaasnevate riskide kohta, taotles nõukogu komisjonilt vajalike õigusaktide ettepanekute tegemist, et luua alternatiivne, Schengeni süsteemidele kättesaadav võrgulahendus.

Seetõttu taotles nõukogu komisjonilt võimalikult kiiresti selliste ettepanekute tegemist, mis näeksid ette SIS I+ migreerumise SISNETist turvalisse andmesidevõrku s-TESTA, mida pakutakse komisjoni poolt sõlmitud raamlepingu alusel.

2. EESMÄRGID

Pidades silmas probleemi konteksti, on komisjoni ettepaneku üldeesmärk pakkuda ajutist tagavaralahendust SISi järjepidevaks toimimiseks pärast SISNETi praeguse lepingu kehtivuse lõppemist ja kuni migreerumine SIS II lõpule viiakse, juhul kui nõukogu hankemenetlus ei too kaasa SISi keskkonnale vajalike teenuste osutamise kokkuleppe või lepingu sõlmimist.

Komisjoni ettepanekuga tuleks luua tagavaralahenduse õiguslik raamistik, et tagada lahenduse rahastamine ja haldamine, eelkõige juhul, kui seda rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest ja kui seda haldab komisjon. Ettepanekus tuleks täpsustada komisjoni, nõukogu, liikmesriikide ja mis tahes muu nende nimel tegutseva poole kohustused seoses tagavaralahenduse paigaldamise ja rakendamise kulude ja haldamisega.

Arvestades SISi otsustavat tähtsust piirikontrollita Schengeni ala jaoks, tuleks tagavaralahendus rakendada ja tagada selle valmisolek hiljemalt 13. novembriks 2008, mil SISNETi praegune leping kaotab oma kehtivuse.

Tagavaralahendus ei tohiks muuta SIS II poliitilisi prioriteete ja peaks seega võimalikult vähe mõjutama SIS II, et vältida viivitusi sellesse süsteemi migreerumises või selle projekti vahendite suunamist mujale.

3. POLIITIKAVALIKUD

1. võimalus: status quo – komisjon ei esita õigusakti ettepanekut. See lahendus tähendaks praeguse raamistiku jätkumist, kus ainuvastutust SISi eest kannaksid nõukogu ja liikmesriigid. Selleks et sõlmida SISNETi leping, mis tagaks nimetatud andmeside infrastruktuuri kättesaadavuse pärast 13. novembrit 2008, valmistab nõukogu asepeasekretär ette ja kuulutab välja avatud, piiratud või läbirääkimistega hankemenetluse. Vastavalt SISi konventsioonile rahastavad seda lepingut süsteemis SIS I+ osalevad liikmeriigid. Komisjonil ei ole selle valiku korral mingit rolli ega vastutust.

2. võimalus: nõukogu paigaldab SIS I+ uue andmeside infrastruktuuri ning rakendab ja haldab seda s-TESTA pakkujaga sõlmitava erilepingu alusel, mida rahastavad liikmesriigid ühiselt. Selle valiku korral sõlmib nõukogu SIS I+ jaoks s-TESTA raamlepingu alusel erilepingu, mida rahastavad liikmesriigid. Erilepingu sõlmib ühenduse nimel nõukogu, kes esindab süsteemis SIS I+ osalevaid liikmesriike.

3. võimalus: komisjon paigaldab SIS I+ uue andmeside infrastruktuuri ning rakendab ja haldab seda s-TESTA pakkujaga sõlmitava erilepingu alusel, mida rahastatakse ELi üldeelarvest. SIS I+ uue andmeside infrastruktuuri paigaldamiseks sõlmib komisjon s-TESTA raamlepingu alusel erilepingu, mille alusel pakutakse turvalist üleeuroopalist andmeside platvormi programmi IDABC (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimeline osutamine riikide haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele) horisontaalmeetmena. Selle tulemusena on andmeside infrastruktuuri paigaldamine, rakendamine ja haldamine komisjoni ülesanne ning seda rahastatakse ELi üldeelarvest. Selline SIS I+ s-TESTA uus andmeside infrastruktuur ei sekkuks SIS II s-TESTA andmeside infrastruktuuri.

4. MÕJU HINDAMINE JA RISKIANALÜÜS

Status quo (1. võimalus) on igas suhtes kõige eelistatum lahendus. See on tõestatud, tulus lahendus selge õigusliku raamistiku ja juhtimisstruktuuriga. Selle lahenduse riskitase on madal.

2. võimaluse korral paigaldab nõukogu SIS I+ jaoks uue andmeside infrastruktuuri ning rakendab ja haldab seda s-TESTA raamlepingu alusel sõlmitava erilepingu kaudu, mida rahastavad liikmesriigid valitsustevahelisest eelarvest ühiselt. Komisjonil ei ole selle lahenduse korral mingit vastutust, samuti puudub sel igasugune mõju Euroopa Liidu üldeelarvele.

See lahendus toob kaasa riski, et tehnilises rakendamises tekivad viivitused, mis on riskiks ka allpool kirjeldatud 3. võimaluse korral.

Arvestades asjaolu, et nõukogu õigustalitus on selle võimaluse õiguspärasuse seadnud kahtluse alla, on väga suur risk, et 2. võimaluse jaoks vajalikku õiguslikku vahendit ei võeta kunagi vastu ja et nõukogu välistab selle võimaluse seetõttu täielikult. Seepärast on praktikas selle võimaluse rakendamine keeruline.

3. võimalus , mille kohaselt komisjon paigaldab SIS I+ uue andmeside infrastruktuuri s-TESTA pakkujaga sõlmitava, ELi üldeelarvest rahastatava erilepingu alusel, toob endaga kaasa väga suure riski, et õiguslikus ja tehnilises arengus tekivad viivitused ning et otsuste tegemine muutub ebaselgeks.

Sellel võimalusel on ka negatiivne mõju migreerumisele SIS II. Selle võimaluse rakendamine suunab komisjonis ja liikmesriikides inimressursid ja rahalised vahendid SIS II projektilt mujale ning toob endaga kaasa viivituse SIS II kasutuselevõtus. See oleks vastuolus asjaoluga, et SIS II-le on antud absoluutne poliitiline prioriteet, mille rakendamisse on juba investeeritud märkimisväärseid inimressursse ja rahalisi vahendeid. Selle valikuvõimalusega kaasnev viivitus migreerumises SIS II võib ulatuda vähemalt kuue kuuni ning selle tulemusena peab komisjon taotlema uut volitust migreerumiseks SIS II aastal 2009.

Lisaks moodustab selle lahenduse maksumus eesmärgiga võrreldes Euroopa Liidu üldeelarves ebaproportsionaalse osa.

3. võimalusega kaasnevad väga suured riskid muudavad teenuse pakkumise ebaõnnestumise väga tõenäoliseks ja see oleks kõikidele osalevatele pooltele väga kahjulik.

5. SOOVITUS

Kuigi 1. võimalus oleks selgelt kõige parem valik ja see ei tooks endaga kaasa olulisi raskusi, hõlmab mis tahes hankemenetlus siiski riske. Nõustudes nõukogu seisukohaga, tunnistab komisjon vajadust tagavaralahenduse järele. Väga keeruline oleks säilitada sisepiirikontrollideta ala mis tahes ajavahemikul ilma SISi ja sellega seotud SIRENE andmevahetuse toimimiseta. Selliste süsteemide töö katkemine andmesidevõrgu puudumise tõttu pikaks ajaks tooks endaga kaasa kontrolli taastamise sisepiiridel.

Seega juhul, kui nõukogu asepeasekretäri välja kuulutatud hankemenetlus ei too kaasa SISi keskkonnale vajalike teenuste osutamise kokkuleppe või lepingu sõlmimist, on ainsaks võimaluseks jäänud 3. võimalus, arvestades, et 2. võimalust on väga keeruline toetada, sest nõukogu on selle välistanud.

Sellest tulenevalt soovitatakse, et komisjon teeb kõik 3. võimaluse jaoks vajalikud ettevalmistused isegi juhul, kui mõju hindamise tulemused ei ole soodsad, kuid 3. võimaluse all pakutud lahendust rakendatakse ainult 1. võimaluse ebaõnnestumise korral ning selle eelduseks on, et kõik võimalikud vahendid SISNETi lepingu pikendamiseks on ammendatud.