Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Taimne paljundusmaterjal on oluline tegur tootmise, mitmekesisuse ning terve ja kvaliteetse põllumajanduse, aianduse, toidu ja sööda tootmise ning keskkonna seisukohast. Metsad katavad suure osa liidu pindalast ja täidavad mitmeid sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid, ökoloogilisi ja kultuurilisi ülesandeid. Kehtivad ELi õigusaktid, mis käsitlevad taimse paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemist, põhinevad kahel sambal: sortide/materjali registreerimine ning direktiividega kindlaks määratud taimeliikidesse („ELi õigusaktides loetletud liigid”) kuuluva paljundusmaterjali individuaalsete partiide sertifitseerimine. Käesoleva ettepaneku eelnõuga konsolideeritakse ja ajakohastatakse paljundusmaterjali turustamist käsitlevad õigusaktid, milleks tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmised 12 direktiivi: nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv 1998/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta ning nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta. Enamik paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemist käsitlevad nõukogu direktiivid on vastu võetud aastatel 1966–1971 ning mõned direktiivid on hiljem vastu võetud. Vanu direktiive on ajakohastatud tihti ja oluliselt, mistõttu on vaja selgust ja läbipaistvust. Seetõttu on direktiivid üsna erinevad nii oma tehnilise tausta poolest kui ka lähenemisviisi poolest, ulatudes toodete ametlikest kontrollidest kuni protseduuride järelevalveni. Eelkõige toodete kontrollimine on pädevate asutuste jaoks paljunõudev ülesanne. Peale selle võib kehtivate õigusaktide keerukus ja killustatus muuta nende õigusaktide praeguse ebamäärasuse ja erineva rakendamise liikmesriikides püsivaks. See tekitab ettevõtjate jaoks ühtsel turul ebavõrdsed tingimused. On vaja ühtlustada õigusaktide rakendamist, vähendada kulusid ja halduskoormust ning toetada innovatsiooni. Ka on oluline kohanduda tehnika arenguga sordiaretuses ning Euroopa ja ülemaailmse paljundusmaterjali turu kiire arenguga. Eespool nimetatud vajaduste tõttu on õigusraamistiku ajakohastamine ja moderniseerimine vältimatu. Tuleks veelgi tugevdada eesmärki säilitada bioloogilist mitmekesisust põllumajanduses in situ. Lisaks takistab õigusaktide tõhusamat rakendamist vähene horisontaalne koordineeritus ELi teiste õigusaktide, poliitikate ja strateegiatega. Viimastel aastatel on ELi põllumajanduspoliitikat hakatud nägema strateegiliselt olulisena toiduturvalisuse ja -ohutuse, toidu toiteväärtuse, keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse seisukohast. Keskseks küsimuseks on muutunud toidukultuuride tootmise jätkusuutlik intensiivistamine ja keskkonnasõbralikumaks muutmine, mille puhul saagikust suurendatakse ilma negatiivse keskkonnamõjuta ja kultiveeritava maa laiendamiseta. Paljundusmaterjali käsitlevad õigusaktid on selle eesmärgi saavutamiseks väga olulised. ELi metsastrateegias rõhutatakse metsade mitmeotstarbelist rolli ja säästva metsamajandamise olulisust. Taimse paljundusmaterjali sertifitseerimisprotsessiga hõlmatud taimetervise kontrollide puhul on vaja tagada sidusus ja sünergia taimetervist käsitleva õigusega või määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta) sisalduvate ametlike kontrollide üldpõhimõtete integreerimine. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED Käesoleva ettepaneku mõjuhinnang põhineb tulemustel, mis saadi seemnete ja taimse paljundusmaterjali turustamist käsitlevate ELi õigusaktide hindamisel, mille viis läbi toiduahela hindamise konsortsium (FCEC) aastal 2007/2008, ning sama konsortsiumi 2010. aasta esimesel poolel läbi viidud sordiregistri uuringu tulemustel. Lisaks põhineb see kõigi huvitatud isikute laialdasel küsitlusel, mis hõlmas eelkõige liikmesriikide pädevaid asutusi, ELi ja riikliku tasandi erasektori esindajaid, asjakohaseid rahvusvahelisi standardiorganisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone ning Ühenduse Sordiametit (CPVO). Aastatel 2009–2011 peeti mitu komisjoni horisontaalse töörühma koosolekut, kus keskenduti kõigile taimeliikidele. 2011. aasta mais töötasid Ungari eesistumise all loodud neli töökonda konkreetsete teemadega. Lisaks konsulteeris komisjon 2009.–2011. aastal mitmel korral toiduahela ning looma- ja taimetervise alase nõuanderühma töörühmaga, mis keskendub seemnetele ja taimsele paljundusmaterjalile. 2009. aasta 18. märtsil korraldati avalik konverents „Ensuring Seed Availability in the 21st Century” (seemnete kättesaadavuse tagamine 21. sajandil), et arutada arengut eri sidusrühmadega. Peale selle korraldati 19. aprillist kuni 30. maini 2011 veebipõhine sidusrühmade küsitlus, milleks kasutati interaktiivse poliitikakujundamise küsimustikku, et koguda märkusi valikuvõimalusi ja analüüsi käsitleva dokumendi jaoks. Väga mitmetelt sidusrühmadelt saadi kokku 257 vastust. Konsultatsioonide peamine eesmärk oli saada arvamusi sätete ja kehtivate õigusaktide kohaldamise ning nende muutmise vajaduse kohta. Üldiselt olid sidusrühmad rahul kehtivate direktiivide põhimõtetega, kuid nad toetasid komisjoni kavatsust õigusaktid läbi vaadata. Arenguruumi nähti eelkõige seoses õigusliku lihtsustamise, kulude vähendamise ja tõhususe suurendamisega, ettevõtjate suurema paindlikkusega, ühtlustamise tasemega liikmesriikides , nišituru ja tärkavate turgude osaga ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega põllumajanduses ja taimsete geneetiliste ressursside säilitamisega. Enamik sidusrühmi toetas praeguste õigusaktide üldpõhimõtete säilitamist, eriti toetati sortide registreerimiskorda ja seemnepartiide turustamiseelset sertifitseerimist. Kultiveerimismaterjali käsitlevate ELi õigusaktidega seoses taotlesid sidusrühmad praeguse lähenemisviisi säilitamist. Mõjuhinnangus tehti kindlaks järgmised peamised suunad, millest lähtuvalt süsteemi tuleks muuta, et see vastaks muutuvatele majanduslikele, keskkonnaalastele, ühiskondlikele ja teaduslikele tingimustele: i) põhiõigusaktide lihtsustamine (12 direktiivi asemel üks määrus), ii) kulude katmine ning süsteemi tulemuslikkus ja tõhusus ning iii) horisontaalne kooskõlastamine hiljuti vastu võetud ELi poliitikasuundadega. Süsteemi tõhusamaks muutmiseks kaalutakse eri viise – paindlikkuse suurendamine, reguleerimise vähendamine või tsentraliseerimine, tagades samal ajal kvaliteetse paljundusmaterjali, konkurentsivõime säilimise ja uute küsimuste lahendamine sellises valdkonnas nagu bioloogiline mitmekesisus . Nendest kolmest suunast lähtuvalt määrati kindlaks viis poliitikavalikut, mis kõik sisaldavad õigusaktide lihtsustamist ja kulude katmist. Eri valikuvõimaluste puhul käsitleti põhjalikult selliseid küsimusi nagu VKEd ja mikroettevõtjad, eriti selleks, et tagada kõnealuste ettevõtjate juurdepääs teatavate ülesannete täitmiseks vajalikele avalikele teenustele, mida nad ei saa ise osutada, ning anda neile suurem paindlikkus paljundusmaterjaliturule parema juurdepääsu saamiseks. Eelkõige pööratakse tähelepanu ülesannete edasiandmise ja paljundusmaterjali kvaliteedi säilitamise vahelistele kompromissidele. Mõjuhinnangus järeldatakse, et ükski valikuvõimalus üksinda ei võimalda saavutada läbivaatamise järel püstitatud eesmärke tulemuslikult, tõhusalt ja järjepidevalt, ning soovitatakse kooskõlas sidusrühmade arvamusega valikuvõimalust, mis hõlmab valikuvõimaluste 2, 4 ja 5 elemente. Käesoleva ettepanekuga luuakse seega keskkond, mis tagab ettevõtjate ja tarbijate jaoks õiguskindluse, tagades paljundusmaterjali kõrge kvaliteedi ja konkurentsieelised siseturul ning maailmaturgudel. Selle kombinatsiooni eesmärk on luua tasakaal ettevõtjate paindlikkuse (valikuvõimalused 2 ja 4) ja bioloogilise mitmekesisuse (valikuvõimalus 4) vahel ning tervise- ja kvaliteedinõuete (valikuvõimaluse 2 ja 5 elemendid) vajaliku ranguse vahel, et tagada turu õiglane toimimine ning paljundusmaterjali kvaliteedi ja tervise säilitamine. Sellele lisatakse elemendid, mis võimaldavad vähem tähtsatele või teatava kasutusviisiga kultuuridele halduslikult hõlpsamat juurdepääsu konkreetsetele või väikestele turusegmentidele, kuid tagades koos miinimumkohustustega jälgitavuse, tervise ja tarbijate teavitamise nii, et kõigile ettevõtjatele luuakse võrdsed võimalused. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepaneku eesmärk on asendada kehtivad 12 direktiivi üheainsa kavandatava määrusega. 3.1. I osa. Üldsätted Kavandatava määruse reguleerimisala hõlmab iga liiki taimset paljundusmaterjali. Suurem osa sellest hõlmab aga praegu 12 direktiiviga reguleeritavaid liike (nn loetletud liike). Selleks et selgemaks muuta ja ühtlustada liikmesriikides praegu järgitavaid lähenemisviise, mis hõlmavad teisi liike, st loetlemata liike, mis ei ole praeguste direktiividega hõlmatud, kohaldatakse ka kõnealuste liikide suhtes mõningaid põhinõudeid (vt III osa, III jaotis). Selleks et võtta arvesse tootjate vajadusi ning paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei kohaldata käesolevat määrust katsetamise ja teaduse jaoks ette nähtud ning sordiaretuse (selektsiooni) eesmärgil kasutatava paljundusmaterjali suhtes. Lisaks ei tuleks seda kohaldada geenipankade jaoks ette nähtud või seal säilitatava materjali suhtes ega geneetiliste ressursside ex situ või in situ põllumajandusettevõttes säilitamisega tegelevate selliste organisatsioonide ja võrgustike suhtes, kes järgivad geneetiliste ressursside säilitamise riiklikke strateegiaid. Lisaks on käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäetud paljundusmaterjal, mida vahetavad loonusena kaks isikut, kes ei ole ettevõtjad. Seoses määratlustega on peamine muudatus see, et võetakse kasutusele ühine termin, mis hõlmab iga liiki paljundusmaterjali, olenemata sellest, kas tegemist on seemnete või muud liiki taimse paljundusmaterjaliga. Paljundusmaterjali määratletakse kui taimed või taimeosad, mis suudavad toota või taastoota terveid taimi ja on selleks ette nähtud. See hõlmab ka noortaimi. Kõigi kõnealuste paljundusmaterjali tüüpide suhtes kohaldatakse ühiseid põhimõtteid seoses nende tootmisega turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil ja nende turul kättesaadavaks tegemisega. 3.2. II osa. Ettevõtjad Kuna käesoleva määruse kohaselt ei hõlma ettevõtja määratlus eraisikuid, kasutatakse terminit „ettevõtja”. Ettevõtjad on määratletud üheainsa määratlusega ja nad registreeritaks kontrollitoimingute hõlbustamiseks. Kõnealune register kombineeritakse [uue taimetervise määruse pealkiri] kohaselt loodud registriga. Ettevõtjate suhtes kehtestatakse põhikohustused seoses nende toodetava või turul kättesaadavaks tehtava paljundusmaterjali identifitseerimise, dokumentide säilitamise, kontrollide ja materjali säilitamisega. Mis tahes taimse paljundusmaterjali jälgitavus tagatakse sellega, et ettevõtjatel on kohustus omada teavet paljundusmaterjali kohta üks etapp enne nende äritegevust ja üks etapp pärast seda. 3.3. III osa. Muu paljundusmaterjal kui kultiveerimismaterjal I jaotis. Üldsätted Sätestatakse sordi ja selle säilitamise, ametliku kirjeldusega sordi või ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordi, klooni ning eri turustuskategooriate määratlused. II jaotis. Loetletud liikide tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine Üldiselt säilitatakse sortide/materjali registreerimisel ja partiide turul kättesaadavaks tegemisele eelneval sertifitseerimisel/inspekteerimisel kasutatud põhiline lähenemisviis. Siiski antakse ettevõtjatele rohkem paindlikkust nii, et nad võivad otsustada viia läbi vajalikud sordi nõuetele vastavuse hindamised või inspektsioonid, sertifitseerimiseks ette nähtud paljundusmaterjalist proovide võtmise ja selle analüüsimise pädeva asutuse ametliku järelevalve all. Lisaks võetakse vastu teisesed õigusaktid, milles sätestatakse konkreetsed nõuded teatavate liikide ja nende kategooriate (supereliit-, eliit-, sertifitseeritud ja standardmaterjal) tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise jaoks. See on oluline, et suurendada paindlikkust tehnika ja teaduse arengust tulenevaid muudatuste suhtes ning pidada samal ajal kinni proportsionaalsuse ja säästlikkuse põhimõtetest reguleeriva lähenemisviisi puhul. Paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise nõuded võib kokku võtta järgmiselt: – see kuulub sorti või klooni, mis on registreeritud käesoleva määruse sätete alusel; – see vastab konkreetsetele nõuetele, mis on vastu võetud asjaomase turustamiskategooria jaoks perekondade ja liikide kaupa; – sellel on supereliit-, eliit-või sertifitseeritud materjali puhul ametlik etikett ja standardmaterjali puhul ettevõtja etikett; – see vastab käitlemisnõuetele; – see vastab sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuetele; Sordi registreerimise kohustus ei kehti sordi tingimustele mittevastavate pookealuste puhul. Selleks et luua paindlikkust tehnika ja teaduse tulevast arengut arvestades, võiks sordi tingimustele mittevastava heterogeense materjali suhtes mitte kohaldada tingimust, et materjal peab kuuluma registreeritud sorti. Lisaks sätestatakse konkreetne erand nišituru paljundusmaterjali suhtes. Kehtivates direktiivides loetletud teatavatesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali suhtes tuleks kohaldada tõhustatud nõudeid seoses nende tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega (loetletud liigid). Siiski on vaja sätestada kriteeriumid kõnealuste taimeliikide üle otsustamiseks. Loetellu tuleks lisada sellised perekonnad või taimeliigid, mis esindavad olulist tootmisala või -väärtust, mida toodab ja teeb turul kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid või mis sisaldavad aineid, mis eeldavad konkreetseid eeskirju, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. Paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks teha üksnes supereliit-, eliit-, sertifitseeritud või standardmaterjalina, et tagada läbipaistvus ja kasutajate teadlik valik. Tuleb kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid, et teha kindlaks, milliseid perekondi ja taimeliike ei tehta turul kättesaadavaks standardmaterjalina, et tagada paljundusmaterjali parem kvaliteet, tervis, sordiehtsus ja jälgitavus ning toidu ja söödaga kindlustatus. Iga kõnealuse kategooria jaoks tuleks vastu võtta konkreetsed nõuded perekondade ja liikide kaupa. Jätkuvalt kohaldatakse sordiehtsuse, -puhtuse, tervise nõudeid ja muid kvaliteedinõudeid, märgistamise, partiide, pakendite ja sh väikepakendite, sertifitseerimisjärgsete kontrollitestide, võrdlustestide, katsete ja segudega seotud nõudeid. Erandid Tuleks säilitada kehtivad alalised erandid seoses veel registreerimata sortidesse kuuluva ja lõplikult sertifitseerimata paljundusmaterjali turul piiratud ulatuses kättesaadavaks tegemisega ning rangemate riiklike nõuete lubamisega. See peaks hõlmama ka olulisi ajutisi erandeid seoses erakorraliste meetmetega, ajutiste tarneraskustega ja ajutiste katsetega. Erand nišituru paljundusmaterjali kohta Lisaks tuleks kehtestada proportsionaalsed ja säästlikud eeskirjad väikese ulatusega tegevuse suhtes, mis vastab kohalikele tingimustele ja hõlmab väikeses koguses turul kättesaadavaks tehtavat paljundusmaterjali. Sellised sordid tuleks vabastada registreerimise ja turul kättesaadavaks tegemise nõuetest. Sellist materjali määratletakse nišituru paljundusmaterjalina. Erand peaks hõlmama näiteks põllumajandusettevõtjatest aretajaid ja aednikest aretajaid, olenemata sellest kas nad on ettevõtjad või mitte. Siiski tuleks kehtestada mõned peamised eeskirjad materjali märgistamise ja jälgitavuse kohta. Selleks et hoida ära erandi kuritarvitamine, tuleks materjal turul kättesaadavaks teha üksnes kindlaksmääratud suurusega pakendites. Import ja eksport ELi samaväärsussüsteem jääb endiselt peamiseks tingimuseks kolmandatest riikidest tuleva impordi puhul. Eksport on käesoleva määruse reguleerimisalaga siiski hõlmatud. Eksport peaks toimuma kooskõlas importiva kolmanda riigi õigusaktide, standardite, tegevusjuhiste või mis tahes muu õigus- või haldusmeetmega. Kui liidu ja kolmanda riigi vahel on kahe- või mitmepoolne kokkulepe, peab eksport liidust vastama kõnealusele kokkuleppele. Viimase puudumisel kohaldatakse ettevõtjate vahel sõlmitud kokkulepet. III jaotis. Loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine Loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse samuti mõningaid põhinõudeid seoses selle tervisliku seisundi, otstarbele vastavuse, vajaduse korral nõuetekohaste viidetega sortidele ning asjaomase materjali identifitseerimise ja impordiga. IV jaotis. Sortide registreerimine riiklikes ja liidu sordiregistrites Sordiregistrid Sordid lisatakse kogu liidu turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil riiklikesse või liidu sordiregistritesse, esitades taotluse vahetult CVPO-le. Ühenduse Sordiamet säilitab ajakohastatud teavet liidu turul kättesaadavaks tehtavate kõigi taimesortide kohta, sh nende sortide kohta, mis on registreeritud riiklikes registrites (liidu taimesortide andmebaas). Uute parandatud sortide puhul säilitatakse peamine nõue, et need peavad olema eristatavad, ühtlikud ja püsivad. Ühtlikkuse katse peaks arvesse võtma sordi tüüpi ja paljundamise tüüpi. Lisaks võidakse teisese õigusaktiga otsustada, milliste taimeliikide puhul sätestatakse täiendavad viljelus- ja kasutusväärtuse nõuded. Liikmesriigid võtavad kõnealuste taimeliikide puhul vastu üksikasjalikumad kriteeriumid viljelus- ja kasutusväärtuse katsetamiseks seoses saagikuse, kvaliteedinäitajate, vastupidavuse ja sobivusega madala sisendiga tootmissüsteemides, sh mahetootmises kasutamiseks. Seega arvestades mahepõllunduse eriomadusi, peaks sordikatsetamise meetodid ja nõuded kõnealuseid erivajadusi arvesse võtma. Sätestatakse jätkusuutliku viljelusväärtuse eeskirjad ning need ühtlustatakse ELis, milleks võetakse vastu konkreetsed nõuded seoses vastupidavusega konkreetsetele taimekahjustajatele, väiksemate sisendressurssidega, soovimatute ainete väiksema sisaldusega või suurenenud kohanemisvõimega eri agro-klimaatilistele keskkonnatingimustele. See on oluline vahend, et aretamine muutuks jätkusuutlikumaks. Kui sordile on antud liidu sordikaitse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2100/1994 või vastavalt siseriiklikele eeskirjadele, tuleks see sort lugeda eristatavaks, ühtlikuks ja püsivaks ning käesoleva määruse kohase sordiregistreerimise jaoks sobivat nime omavaks. Säilitatakse aluspõhimõte, et kogu liidus kasutatakse ühe sordi kohta ühte nime. Teatavatel erijuhtudel on sünonüümid lubatud. Ühenduse Sordiametil on tema ülesannete tõttu parim ülevaade kogu liidus kehtivatest sordinimedest. Seetõttu ning selleks et tagada kogu liidus nimede määramisel ühtlus, peaksid pädevad asutused konsulteerima Ühenduse Sordiametiga, et kontrollida nime enne vastava sordi registreerimist riiklikus sordiregistris. Määrusega kehtestatakse üksikasjalikud nõuded sordi registreerimiskorra kohta seoses registreerimistingimuste, taotluste esitamise ja nende sisu, taotluste hindamise ja sordi nõuetele vastavuse hindamisega, hindamisaruannetega, registreerimisotsuste, kehtivusaja ja selle pikendamisega, registreerimise tagasivõtmise / registrist kustutamise ja sortide säilitamisega. Ühtluse eesmärgil kohaldatakse samu eeskirju Ühenduse Sordiametile liidu sordiregistris registreerimiseks tehtavate vahetute sorditaotluste suhtes. Nähakse ette konkreetsed sätted, milles käsitletakse liidu sordiregistris registreerimist ja taotleja võimalust kaevata Ühenduse Sordiameti otsus edasi. Selliseid sätteid ei nähta ette riiklikes sordiregistrites registreerimise suhtes, sest selle suhtes kohaldatakse siseriiklikke haldusmeetmeid. Iga riikliku sordihindamiskeskuse suhtes kehtestatakse uus kohustus, mille kohaselt Ühenduse Sordiamet peab seda auditeerima, et tagada sordi registreerimiskorra kvaliteet ja ühtlus kogu liidus. Ettevõtjate sordihindamiskeskust auditeerivad ja selle kiidavad heaks riikide pädevad asutused. Vahetult Ühenduse Sordiametile esitatavate taotluste puhul auditeerib registreerimiskatete tegemiseks kasutatavaid sordihindamiskeskusi Ühenduse Sordiamet ja kiidab need heaks. Pädevad asutused ja Ühenduse Sordiamet peaksid taotluste läbivaatamise, taotluste ja sordi nõuetele vastavuse hindamise, sh auditite, sordinime kontrolli ja sortide säilitamise eest tasu võtma iga registreerimisaasta eest. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada kõnealuste tasude kindlaksmääramise ühtlustatud eeskirjad. Üldpõhimõte on kulude katmine. Mikroettevõtjad siiski vabastatakse tasude maksmisest, et täita komisjoni võetud kohustust vähendada väga väikeste ettevõtjate koormust kooskõlas VKEde halduskoormuse minimeerimise uue poliitikaga ja ELi õigusaktide kohandamisega mikroettevõtjate vajadustega. Lisaks vähendatakse ametlikult tunnustatud kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali registreerimise puhul tasu viisil, mis tagab, et tasu ei ole asjaomase sordi või materjali registreerimisel takistuseks. Vanad traditsioonilised sordid Selliste vanade sortide nagu säilitussortide (sh rahvaselektsioonsordid) või nn hobisortide jaoks tuleks jätkuvalt sätestada vähem ranged nõuded, eesmärgiga edendada nende põllumajandusettevõttes säilitamist ja kasutamist, mida praegu reguleeritakse direktiividega 2008/62/EÜ ja 2009/145/EÜ. Sortide registreerimise aluseks on jätkuvalt ametlikult tunnustatud kirjeldus, mida pädevad asutused tunnustavad, kuid ei koosta. Kõnealuse kirjelduse puhul ei ole eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamine enam kohustuslik. Ametlikult tunnustatud kirjelduses üksnes kirjeldatakse asjaomaste taimede ja taimeosade eriomadusi, mis on asjaomasele sordile iseloomulikud ja mis võimaldavad sorti, sh päritolupiirkonda identifitseerida. See kirjeldus võib põhineda sordi vanal ametlikul kirjeldusel, kirjeldusel, mille koostas näiteks teaduslik või akadeemiline asutus või organisatsioon. Selle sisu õigsust võiks toetada eelnevate ametlike inspekteerimiste tulemustega, mitteametlike hindamiste tulemustega või viljelusel, paljundamisel ja kasutamisel saadud kogemustega. Kaotatakse praegused koguselised piirangud. Kasutajad saavad materjali kohta teavet etiketilt, millel on märgitud, et kõnealune sort on identifitseeritud ametlikult tunnustatud kirjelduse ja päritolupiirkonna abil. Kõnealustesse sortidesse kuuluvat paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks teha üksnes standardmaterjalina. 3.4. IV osa. Kultiveerimismaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine ELi õigusaktides on kultiveerimismaterjali jaoks ette nähtud konkreetne lähenemisviis, sh eriterminoloogia. Seepärast on selle osa jaoks ette nähtud eraldi osa, mille puhul on säilitatud praegune põhiline lähenemisviis. Kultiveerimismaterjali käsitlevad nõuded hõlmavad algmaterjali heakskiitmist, kultiveerimismaterjali lisamist riiklikku registrisse ja liidu loetellu, põhitunnistust, turustamiskategooriaid, partiisid, segusid, märgistamist, pakendamist ja ELi samaväärsuse tingimuse kehtestamist impordi jaoks. Lisaks tuleks sätestada järgmised erandi tegemise eeskirjad: rangemate riiklike nõuete lubamine, keeld teha lõppkasutajatele kättesaadavaks teatavat kultiveerimismaterjali, ajutisi tarneraskusi ja ajutisi katseid käsitlevad eeskirjad. 3.5. V osa. Menetlussätted Sätestatakse delegeeritud õigusakte ja komiteemenetlust käsitlevad eeskirjad. 3.6. VI osa. Lõppsätted Määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta muudetakse Ühenduse Sordiameti nime ja rolli osas. Ameti nime muutmisel Euroopa Sordiametiks (EAPV) järgitakse ELi institutsioonidevahelise töörühma soovitusi. Ühenduse Sordiameti ülesandeid laiendatakse nii, et need hõlmavad sordi registreerimist, eriti liidu sordiregistri haldamist ja taimesortide registreerimist Ühenduse Sordiametile vahetult esitatava taotluse alusel. Lisaks antakse Ühenduse Sordiametile tema uue rolli raames mitmeid ülesandeid: sordinimede kohta soovituste tegemine, võrdlussortide andmebaasi haldamine, sortide nõuetele vastavuse hindamise ühtlustamine, sordihindamiskeskuste auditeerimine, nõuandeülesanded, koolitused ja tehniline abi. Sätestatakse karistusi käsitlevad vajalikud eeskirjad. 3.7. VII osa. Liidu pädevus, subsidiaarsus ja õiguslik vorm Paljundusmaterjali õiguslik raamistik põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 43, millega rakendatakse ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP). Kõnealuse poliitika eesmärk on põllumajandustoodangu suurendamine, et tagada põllumajandussektoris õiglane elatustase, stabiliseerida turge, tagada tarnete olemasolu ja tarnete jõudmine tarbijateni mõistlike hindadega. Põllumajanduse jätkusuutlikkusega seotud nõuded on integreeritud ühise põllumajanduspoliitika korduva läbivaatamise käigus . Lissaboni lepingu kohaselt on põllumajandus ELi ja selle liikmesriikide ühispädevuses. Siiski on ilmne, et väga suures ulatuses on kõik põllumajandustegevused ja ka neile eelnevad ja järgnevad abitegevused ELi tasandil reguleeritud. See tähendab, et kõnealused õigusaktid kuuluvad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide ülesannete hulka. Käesolev ettepanek esitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vormis. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest meetmete eesmärki saab kõige tõhusamalt saavutada kogu liidus täielikult ühtlustatud nõuetega, mis tagavad paljundusmaterjali vaba liikumise. 4. MÕJU EELARVELE Rahalised assigneeringud käesoleva määruse rakendamiseks kuni 31. detsembrini 2020 on esitatud määruses, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta. 5. TÄIENDAV TEAVE 2013/0137 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[1] ning arvestades järgmist: (1) Eeskirjad seemnete turustamise ning põllukultuuride, köögiviljade, viinapuude, viljapuude paljundusmaterjali, kultiveerimismaterjali ning dekoratiivtaimede paljundusmaterjali kohta on sätestatud järgmistes direktiivides: a) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta[2]; b) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta[3]; c) nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta[4]; d) nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta[5]; e) nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta[6]; f) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta[7]; g) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta[8]; h) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta[9]; i) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta[10]; j) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta[11]; k) nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta[12]; l) nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta[13]. (2) Eespool nimetatud direktiivide peamine eesmärk on jätkusuutlik põllu- ja aiakultuuride ning metsamaterjali tootmine. Paljundusmaterjali tervis, kvaliteet ja mitmekesisus on paljundusmaterjali saagikuse tagamiseks väga oluline põllumajanduse, aianduse, toidu ja söödaga kindlustatuse ning majanduse seisukohast üldiselt. Peale selle tuleks jätkusuutlikkuse tagamiseks õigusaktides arvesse võtta vajadust täita tarbijate ootused, tagada tootmise vastavus mitmesugustele põllumajandus-, aiandus- ja keskkonnatingimustele, tegeleda kliimamuutuse probleemiga ning soodustada bioloogilise mitmekesisuse kaitset põllumajanduses. (3) Arengud põllumajanduse, aianduse, metsanduse, sordiaretuse ja taimse paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise valdkonnas on näidanud, et õigusakte on vaja lihtsustada ja viia rohkem kooskõlla kõnealuse sektori arenguga. Seepärast tuleks eespool mainitud direktiivid asendada üheainsa määrusega, milles käsitletakse paljundusmaterjali tootmist turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil ning paljundusmaterjal turul kättesaadavaks tegemist liidus. (4) Paljundusmaterjali määratlus peaks olema terviklik ja hõlmama kõiki taimi, mis suudavad toota (sh taastoota mis tahes hilisemas tootmisetapis) terviklikke taimi ja on selleks ette nähtud. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama seemneid ning ka mis tahes kasvustaadiumis olevaid muid taimevorme, mis suudavad toota terviklikke taimi ja on selleks ette nähtud. (5) Käesolev määrus peaks ka hõlmama paljundusmaterjali, mida kasutatakse tööstuses kasutatavate põllumajanduslike toorainete tootmiseks, kuna kõnealusel materjalil on oluline osa mitmes sektoris ning see peaks seega vastama teatavatele kvaliteedistandarditele. (6) Selleks et määrata kindlaks käesoleva määruse mitmete sätete reguleerimisala, on vaja määratleda mõisted „ettevõtja” ja „turul kättesaadavaks tegemine”. Arvestades sektoris toimunud turustusalaseid arenguid, peaks eelkõige mõiste „turul kättesaadavaks tegemine” määratlus olema võimalikult lai, et see hõlmaks kõiki taimse paljundusmaterjaliga tehtavaid tehinguid. Kõnealune määratlus peaks muu hulgas hõlmama kaugmüügiga (nt elektrooniliselt) tegelevaid isikuid ja kultiveerimismaterjali algmaterjali koguvaid isikuid. (7) Võttes arvesse tootjate vajadusi ning paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada sellise paljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud üksnes katsetamiseks, teaduse tegemiseks ja sordiaretuseks, seda ei tuleks kohaldada geenipankade suhtes ning geneetiliste ressursside vahetamise ja säilitamisega (sh põllumajandusettevõttes säilitamisega) tegelevate organisatsioonide ja võrgustike suhtes ega muude isikute kui ettevõtjate vahel loonusena vahetatava paljundusmaterjali suhtes. (8) Paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta,[14] 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel,[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, mis käsitleb geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistust, geneetiliselt muundatud organismidest saadud toidu ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ,[18] ja määrust (EL) nr …/… [Office of publications, please add number of Regulation on protective measures against pests of plants]. (9) Selleks et tagada läbipaistvus ning paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise tõhusam kontrollimine, tuleks ettevõtjad registreerida. Selleks et võimaldada ettevõtjate halduskoormuse vähendamist, võimaldades neil registreerida end ühtses registris vaid üks kord, on asjakohane et nad registreerivad end riiklikes registrites, mis liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas määrusega (EL) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants). (10) Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega tegelevate ettevõtjate jaoks kehtestada põhilised kohustused. (11) Kogemused on näidanud, et turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali usaldusväärus ja kvaliteet võib kannatada, kui kohaldatavatele standarditele mittevastavat paljundusmaterjali ei ole võimalik jälgida. Seepärast on vaja kehtestada terviklik jälgitavussüsteem, mis võimaldab materjali kõrvaldamist või teabe esitamist tarbijatele või pädevatele asutustele. Sel põhjusel peaks olema kohustuslik säilitada teavet ja dokumente, mis hõlmavad ettevõtjate tehtud ja neile tehtud tarneid. Proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei tuleks seda reeglit kohaldada juhul, kui kõnealune tarne on osa jaeturul kättesaadavaks tegemisest. (12) Teatavatesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kehtestada täiendavad nõuded tulenevalt nende järjest olulisemast tähtsusest majanduse, tervise ja keskkonna seisukohast. Selline oluline tähtsus tuleks kindlaks teha kõnealuste perekondade või liikide tootmisala või -väärtuse, ettevõtjate arvu või tervisele või keskkonnale riski kujutavate ainete sisalduse alusel. Enamikku kõnealustest perekondadest ja liikidest reguleeritakse praegu eespool nimetatud direktiividega. Kõnealused perekonnad ja liigid tuleks lisada konkreetsesse loetellu (edaspidi „loetletud perekonnad ja liigid”). (13) Selleks, et tagada läbipaistvus ja võimaldada tarbijatel teha teadlikke valikuid, tuleks loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota või turul kättesaadavaks teha üksnes eelnevalt kindlaks määratud kategooriatena. Kõnealused kategooriad peaksid kajastama eri kvaliteeditasemeid ja tootmisetappe ning neid tuleks nimetada „supereliitmaterjal”, „eliitmaterjal”, „sertifitseeritud materjal” ning „standardmaterjal”. (14) Selleks et tagada paljundusmaterjali võimalikult laialdane kättesaadavus ja tarbijate valikuvõimalused, peaks ettevõtjatel põhimõtteliselt olema võimalik teha loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal turul kättesaadavaks kõigis kategooriates. Selleks et tagada toidu ja söödaga kindlustatus ning paljundusmaterjali sordiehtsuse, kvaliteedi ja tervise head näitajad, ei tuleks paljundusmaterjali siiski turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina, kui sertifitseerimiskulud on kõnealuste eesmärkidega proportsionaalsed. (15) Ametlikult tunnustatud kirjeldustega sorti kuuluva paljundusmaterjali ja heterogeense materjali ning nišiturumaterjali suhtes tuleks kehtestada miinimumnõuded. Seepärast tuleks sellist materjali igal juhul toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes standardmaterjalina. (16) Selleks et kasutajad saaksid teha teadliku valiku lähtuvalt sordiehtsusest ja omadustest, tuleks loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see kuulub riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris registreeritud sortide hulka. (17) Selleks et hõlbustada kohandumist sordiaretuse arengutega ja võimalike uute tehnikatega, tuleks teatavatel tingimustel lubada toota või turul kättesaadavaks teha sordi määratlusele mittevastavat heterogeenset taimset paljundusmaterjali, ilma et see kuuluks registreeritud sordi hulka ja isegi siis, kui see ei vasta sortide registreerimisnõuetele (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus) ega rahuldavat viljelusväärtust või jätkusuutlikku viljelusväärtust käsitlevatele nõuetele. Sellise materjali registreerimisel tuleks arvestada materjali panust põllukultuuride geneetilise varieeruvuse, geneetiliste ressursside baasi ja bioloogilise mitmekesisuse suurendamisse liidus ning ka põllumajanduse jätkusuutlikumaks muutmisse ning seega kliimamuutustega kohandumisse. Registreerimismeetod peaks eelkõige arvesse võtma neid eriomadusi ja see peaks põhinema sellist materjali registreerida soovivate ettevõtjate miinimumkoormusel. Samuti oleks asjakohane ja proportsionaalne mitte kohaldada sama nõuet pookealuste suhtes, kuna neil on oluline kaubanduslik ja praktiline väärtus sektorites, kus neid kasutatakse, kuigi nad ei vasta tihti sordi määratlusele. (18) Tuleks sätestada eeskirjad paljundusmaterjali sertifitseerimiseks ja ka sertifitseerimise usaldusväärse kinnitamise jaoks sertifitseerimisjärgses etapis, et tagada kohaldatavate kvaliteedistandardite täitmine. Neid eeskirju tuleks kohandada tehnika ja teaduse arenguga. (19) Kvaliteedinõuded ja sertifitseerimissüsteemid peaksid arvesse võtma rahvusvahelisi soovitusi, mis on esitatud näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) seemneprogrammi reglemendis, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) seemnekartuli standardis ning Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) proovivõtmist ja katsetamist käsitlevates eeskirjades. (20) Võttes arvesse kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate jaoks ette nähtud piirväärtusi, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr …/…(Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants) taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta[19], on asjakohane kehtestada üksikasjalik inspekteerimis- ja hindamiskord, mille alusel toimub ühtne sertifitseerimine seoses käesoleva määruse ja määruse (EL) nr . .../… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants) kohaselt vastu võetud nõuete täitmisega. (21) Selleks et tagada materjali suurim võimalik puhtus ja tootmise homogeensus, tuleks loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali hoida eri partiidena. (22) Võttes arvesse paljundusmaterjali mitmekesisust, peaks ettevõtjatel olema võimalus toota ja turul kättesaadavaks teha paljundusmaterjali üksiktaimedena, pakendites, konteinerites või kimpudena. (23) Tuleks kehtestada eeskirjad loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali märgistamiseks, et tagada kõnealuse materjali nõuetekohane identifitseerimine. Sertifitseeritavatesse kategooriatesse kuuluva materjali puhul peaksid loa saanud ettevõtjad tootma ja kinnitama pädeva asutuse järelevalve all etiketi (edaspidi „ametlik etikett”). Kuna teatavatel ettevõtjatel ei pruugi olla sertifitseerimiseks ja etikettide väljastamiseks vajalikke vahendeid, tuleks ette näha, et ettevõtjate taotlusel võivad ametlikke etikette väljastada pädevad asutused. (24) Looduskeskkonna säilitamiseks geneetiliste ressursside säilitamise kontekstis on soovitav lubada loetletud ja loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali segu. Kõnealused segud peaksid olema lubatud üksnes siis, kui nende koostis on looduslikult seotud teatava piirkonnaga. Selleks et tagada läbipaistvus ja kõnealuste segude parem kontrollimine, peaks kõnealuste segude tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine sõltuma pädevate asutuste loast. (25) Tuleks vastu võtta eeskirjad loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali liitu importimise kohta, lubades importida üksnes paljundusmaterjali, mis vastab samadele tootmis- ja turustamisnõuetele nagu liidus toodetud ja liidu turul kättesaadavaks tehtud materjal. (26) Selleks et tagada paindlikkus ja hõlbustada ettevõtjate ja turgude kohandumist erioludega või ajutiste tarneprobleemidega, on asjakohane ette näha teatavad erandid käesoleva määruse üldistest põhimõtetest. Kõnealuseid erandeid tuleks lubada konkreetsetel tingimustel, et hoida ära kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse üldeesmärkide järgimine. Need peaksid hõlmama paljundusmaterjali, mis kuulub sortidesse, mille registreerimistaotlus on läbivaatamisel ning paljundusmaterjali, mis ei ole lõplikult sertifitseeritud või mis ei ole kohaldatavatele idanevusnõuetele vastavana sertifitseeritud. Ka peaks olema võimalik vastu võtta erakorralisi meetmeid seoses inimeste, loomade ja taimede tervisele ning keskkonnale avalduvate riskidega. (27) Sellise taimse paljundusmaterjali suhtes, mille väiketootjad on turul kättesaadavaks teinud üksnes piiratud kogustes (nišituru taimne paljundusmaterjal), ei tuleks kohaldada registreeritud sorti kuulumise nõuet. Kõnealune erand on vajalik, et hoida ära põhjendamatute piirangute kehtestamist sellise paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise suhtes, mis pakub väiksemat kaubanduslikku huvi, kuid on oluline geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks. Siiski tuleks tagada, et seda erandit ei kasutaks regulaarselt suur hulk ettevõtjaid ning et seda kasutaksid üksnes ettevõtjad, kes ei saa endale lubada sordi registreerimisega seotud kulusid ja halduskoormust. See on oluline, et hoida ära kõnealuse erandi kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse eeskirjade järgimine. Seepärast peaksid nišituru paljundusmaterjali tegema turul kättesaadavaks üksnes ettevõtjad, kes annavad tööd väikesele arvule töötajatele ja kelle aastakäive on väike. (28) On soovitav korraldada ajutisi katseid, et leida loetletud perekondade või liikide jaoks vastu võetud mis tahes meetmetele paremaid alternatiive. Selliste katsete korraldamisel tuleks arvesse võtta taimse paljundusmaterjali tootmise ja kontrollimise meetodite arengut. (29) Loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali eksport kolmandatesse riikidesse peaks toimuma vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse liidus toodetud ja turul kättesaadavaks tehtava taimse paljundusmaterjali suhtes, v.a juhul, kui asjaomase materjali suhtes kohaldatakse kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või kolmandate riikide eeskirju. (30) Loetletud perekondadesse või liikidesse mittekuuluva taimse paljundusmaterjali suhtes tuleks kehtestada põhinõuded, et tagada selle tootmisel ja turul kättesaadavaks tegemisel miinimumkvaliteet ja identifitseerimisstandardite järgimine. (31) Selleks et tagada, et kõiki sorte oleks võimalik registreerida ja et nende suhtes kohaldataks ühiseid eeskirju ja tingimusi, tuleks kehtestada sortide registreerimise eeskirjad ning neid tuleks kohaldada loetletud ja ka loetlemata perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide suhtes. (32) Kogemused on näidanud, et mõned aretajad soovivad teha oma sordid kogu liidu turul või suuremal osal sellest kättesaadavaks. Seepärast on asjakohane pakkuda aretajatele võimalus registreerida oma sordid kas riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris. Liidu sordiregistri kehtestamine, avaldamine ja ajakohastamine tuleks teha ülesandeks Euroopa Sordiametile (edaspidi „amet”; varasema nimega Ühenduse Sordiamet, mis asutati nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/1994 artikli 4 kohaselt), mis vastutab praegu sordiõiguste andmise eest. Seega peaks ameti tegevus hõlmama kõiki sordiaretuse korraldamisega seotud aspekte. (33) Sorte tuleks põhimõtteliselt registreerida pädeva asutuse või ameti koostatud ametliku kirjelduse alusel. Selleks et vähendada pädevate asutuste ja ameti koormust ning tagada paindlikkus, on siiski asjakohane ette näha võimalus, et ametliku kirjelduse koostamiseks vajalikke katseid võivad teha ka taotlejad. (34) Lisaks põhilistele registreerimisnõuetele tuleks selliste sortide suhtes, mis kuuluvad liikidesse, mis on eriti olulised liidu põllumajanduse ja aianduse arendamisel, kehtestada lisanõuded, et tagada rahuldav ja jätkusuutlik viljelus- või kasutusväärtus. (35) Jätkusuutlikku viljelusväärtust tagavad nõuded tuleks kehtestada liidu tasandil, et toetada jätkusuutlikku arengut, vahetut sordiaretust ning vastata aretajate, tootjate ja tarbijate nõudlusele seoses sellist liiki arenguga. Rahuldavat viljelus- ja kasutusväärtust tagavaid nõudeid võivad välja töötada üksnes liikmesriigid kooskõlas nende agroklimaatiliste ja kultuuriliste tingimustega. Seepärast tuleks vastavad sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites. Rahuldavat viljelus- ja kasutusväärtust tagavad nõuded peaksid hõlmama saagikust ja kvaliteedinäitajaid. Kui liikmesriigid töötavad välja ja kohaldavad selliseid nõudeid, peaksid nad kaaluma piiranguid, mis on omased konkreetsetele põllumajandusmeetoditele. Eelkõige peaksid nad nõuetekohaselt arvesse võtma mahepõllunduse erivajadusi seoses vastupanuvõimelise viljeluse ja madala sisendiga tootmissüsteemi tingimustega. (36) Liit on bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisena võtnud kohustuse säilitada kultuurtaimede ja metsikute vanemate geneetiline mitmekesisus ning minimeerida geneetilist erosiooni. Kõnealune kohustus täiendab liidu eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2020. Seoses sellega tuleks teatavaid sorte lubada kasvatada ja turul kättesaadavaks teha isegi siis, kui need ei vasta eristatavuse, ühtlikkuse ega püsivuse nõuetele, et tagada kõnealuste sortide säilitamine ja sobiv kasutus ning toetada seega jätkusuutlikku põllumajandust ning kohanemist kliimamuutusega. Seepärast tuleks kõnealuseid sorte registreerida üksnes ametlikult tunnustatud kirjelduse alusel. (37) Siiski tuleks ametlikult tunnustatud kirjelduse alusel registreeritud sorte toota piirkonnas, kus neid on ajalooliselt kasvatatud ja kus nad on kohanenud, et tagada nende ehtsus ja lisaväärtus geneetilise mitmekesisuse säilitamisel ja keskkonna kaitsmisel. Seepärast tuleks need sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites. Samal põhjusel oleksid need sordid pidanud olema turul kättesaadavad ja/või neid oleks tulnud koguda näiteks geenipankadesse enne käesoleva määruse jõustumist või nad oleksid pidanud olema riiklikust või liidu sordiregistrist kustutatud rohkem kui viis aastat tagasi juhul, kui nad olid registreeritud seal sordi nõuetele vastavuse hindamise alusel lähtuvalt nende eristatavusest, ühtlikkusest ja püsivusest. (38) Tuleks kehtestada sortide ja kloonide riiklikus sordiregistris registreerimise eeskirjad, et tagada kõigi taotluste puhul ühetaoliste eeskirjade järgmine ning läbipaistev raamistik kõigi huvitatud isikute jaoks. (39) Teatavad sordid, mis on kohanenud kohalike ja piirkondlike oludega ning mida ohustab geneetiline erosioon või millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud kasvamiseks eritingimustes, on juba võetud riiklikesse sordilehtedesse, -nimekirjadesse või -registritesse vastavalt komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/62/EÜ (millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks)[20] artiklile 3 ning vastavalt komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/145/EÜ (millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks)[21] artikli 3 lõikele 1. Kõnealuste sortide puhul ei ole tehtud täielikku sordi nõuetele vastavuse hindamist seoses nende eristatavuse, ühtlikkuse ega püsivusega. Seepärast on asjakohane, et kõnealused sordid registreeritakse vahetult riiklikus sordiregistris ilma täiendava menetluseta ametlikult tunnustatud kirjeldusega sortidena. (40) Liidu sordiregister peaks sisaldama ka kõiki riiklikus sordiregistris registreeritud sorte. Nii tagatakse, et liidu sordiregister annab läbipaistava ülevaate kõigist liidus registreeritud sortidest. (41) Tuleks vastu võtta eeskirjad sortide ja kloonide registreerimiseks liidu sordiregistris. Järjepidevuse huvides peaksid kõnealused eeskirjad sarnanema riiklikus sordiregistris registreerimise eeskirjadega. (42) Liikmesriikide pädevad asutused ja amet peaksid võtma tasu taotluste läbivaatamise, taotluste hindamise ja sordi nõuetele vastavuse hindamise ning registris hoidmise iga aasta eest. See on vajalik, et tagada vahendid üldise sortide registreerimissüsteemi jaoks ning selleks et peamised registreerimisest kasu saajad kataksid kõnealuse süsteemi toimimise kulud. Kõnealuste tasude kindlaksmääramise eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses. (43) Selleks et hõlbustada selliste sortide registreerimist, mis aitavad ära hoida geneetilist erosiooni liidus, peaksid liikmesriigid kohaldama vähendatud määraga tasu ametlikult tunnustatud kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali puhul. Kõnealused tasud peaksid olema piisavalt väikesed, et need ei piiraks ega takistaks kõnealuste sortide turul kättesaadavaks tegemist. Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema täielikult vabastatud tasude maksmisest. (44) Selleks et kaitsta ettevõtjate ärihuve ja intellektuaalomandi õigusi, tuleks sordiaretaja taotlusel käsitada hindamistulemusi ja genealoogiliste komponentide kirjeldust konfidentsiaalsena. Läbipaistvuse huvides tuleks kõik riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris registreeritud sortide kirjeldused teha avalikkusele kättesaadavaks. (45) Metsad katavad suure osa liidu pindalast ja täidavad sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid, ökoloogilisi ja kultuurilisi funktsioone. Seepärast on eri liiki metsade jaoks vaja erilähenemisviise ja -meetmeid, võttes arvesse mitmesuguseid tingimusi, mis on iseloomulikud liidu metsadele. (46) Metsanduse seisukohast oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjal peaks geneetiliselt sobima kohalike tingimustega ning olema kõrge kvaliteediga. Metsa säästva majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitmekesisus. (47) Kultiveerimismaterjali puhul tuleks sätestada nõuded seoses eliitmaterjaliga, kategooriatega, mille all seda turul kättesaadavaks võib teha, partiidega, märgistamisega ja väikepakenditega, et tagada nõuetekohased kvaliteedi- ja turustamisstandardid ning nende kohandamine tehnika ja teaduse arenguga. (48) Selleks et tagada paindlikkus ja kohanemine teatavate asjaoludega, tuleks teatavatel tingimustel ette näha erandid kultiveerimismaterjali tootmiseks ja turul kättesaadavaks tegemiseks. Kõnealused erandid peaksid hõlmama liikmesriikide võimalust vastu võtta rangemaid nõudeid, ajutisi tarneraskusi, vajadust teha seemned kiiresti turul kättesaadavaks, ajutiste katsete tegemist ja erakorraliste meetmete vastuvõtmist. (49) Metsanduses geneetiliste ressursside säilitamise ja jätkusuutliku kasutamise huvides, tuleks liikmesriikidel lubada võtta vastu vähem rangeid meetmeid sellise kultiveerimismaterjali puhul, mis on kohanenud kohalike ja piirkondlike tingimustega ja mida ohustab geneetiline erosioon. (50) Pädevad asutused peaksid võtma tasu kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise/heakskiitmise eest ning heakskiidetud/registreeritud kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud kultiveerimismaterjali põhitunnistuste väljastamise eest. Seda on vaja kultiveerimismaterjali sertifitseerimiseks vajalike ressursside tagamiseks ja tagamaks, et peamised sertifitseerimisest kasu saajad kannavad vastavad kulud. Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema täielikult vabastatud tasude maksmisest. Kõnealuseid tasusid käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesoleva määrusega, kuna need käsitlevad kultiveerimismaterjali tegelikku tootmist, registreerimist ja turul kättesaadavaks tegemist. (51) Määrust (EÜ) nr 2100/1994 tuleb muuta, et lisada sordi registreerimine ameti ülesannete hulka ning muuta selle varasemat nimetust Ühenduse Sordiamet. (52) Käesoleva määruse lisade kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisade muutmise kohta. (53) Sektori tehniliste ja majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei või turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina. (54) Sektori tehniliste ja majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse selline taimne paljundusmaterjal, mida võib toota ja turul kättesaadavaks teha ilma registreeritud sorti kuulumata ning selle tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõuded. (55) Tagamaks, et loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal ning teatavat liiki kultiveerimismaterjal vastab asjaomaste perekondade, liikide või kategooriate eriomadusi arvestades võimalikult rangetele sordiehtsus-, kvaliteedi- ja tervisenõuetele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu tootmis- ja kvaliteedinõuded ning sertifitseerimissüsteemid kõnealuste perekondade ja liikide jaoks ning kvaliteedinõuded kultiveerimismaterjali liikide ja kunstlike hübriidide hulka kuuluvate taimede konkreetsete taimeosade ja istutusmaterjali turul kättesaadavaks tegemiseks. (56) Tagamaks et taimne paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks teatavate perekondade või liikide eriomadustele vastavatel tingimustel peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali partiide maksimaalset suurust, koostist ja identifitseerimist ning väikepakendite nõudeid. (57) Selleks et kohandada ametlikke etikette ja ettevõtjate etikette käsitlevaid eeskirju teatavat liiki taimse paljundusmaterjali eriomadustega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses teatava taimse paljundusmaterjali kategooriate ja muude gruppide etiketiga, etiketi numbri märkimisega, supereliit-, eliit- sertifitseeritud ja standardmaterjali põlvkondade märkimisega, sordiliikide (sh liigisiseste või liikidevahelise hübriidide) märkimisega, eri tingimustele vastavate alamkategooriate märkimisega, segude puhul eri komponentide massiprotsendi märkimisega liikide ja vajaduse korral sortide kaupa ning materjali ettenähtud kasutuse märkimisega. (58) Selleks et ettevõtjad tegeleksid nõuetekohaselt asjaomase taimse paljundusmaterjali usaldusväärse sertifitseerimisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikumad nõuded seoses nende ettevõtjate ja inspektorite kvalifikatsiooniga, kellele võib usaldada sertifitseerimisülesandeid, valduste sobilikkusega ning ettevõtjate ja laborite kasutatavate teatava varustuse olemasoluga. (59) Selleks et tagada ettevõtjate tehtava sertifitseerimise puhul ametliku järelevalve ajakohastatud standardid, mis vastavad teatavate perekondade või liikide eriomadustele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikumad eeskirjad selle kohta, kuidas pädevad asutused peavad sertifitseerimise üle järelevalvet teostama. (60) Teatavate perekondade või liikide omadustele vastavate sertifitseerimisjärgsete rangete ja ajakohastatud standardite tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse nõuded katsetamiseks esitatud proovide osakaalu ning katsetamiskorra kohta. (61) Tagamaks et paljundusmaterjali segusid toodetakse ja need tehakse turul kättesaadavaks perekondade ja liikide kaupa nõuetekohaste kvaliteedinõuete alusel ning et nende tarbijad teevad teadliku valiku, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu I lisas loetletud eri perekondadesse või liikidesse või kõnealuste perekondade või liikide eri sortidesse kuuluva paljundusmaterjali segude tootmise eeskirjad ning millega võetakse vastu eeskirjad I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva ja I lisas loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali segude kohta. (62) Tagamaks et sellistesse sortidesse kuuluv paljundusmaterjal, mille registreerimistaotlus on läbivaatamisel, tehakse turul kättesaadavaks läbipaistvalt ja üksnes piiratud koguses, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse tingimused pakendite märgistamise ja maksimaalse lubatud koguse kohta, mida võib turul kättesaadavaks teha teatavate perekondade või liikide puhul. (63) Tagamaks et nišituru materjal tehakse turul kättesaadavaks piiratud koguses ja läbipaistval viisil, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse pakendite, konteinerite või kimpude maksimumsuurus, ning nõuded seoses jälgitavusega, partiide ning asjaomase nišituru materjali märgistamisega. (64) On oluline tagada, et teatavatel tingimustel võib toota ja turul kättesaadavaks teha paljundusmaterjali, mis ei ole lõplikult sertifitseeritud, ja seemneid, mis ei ole tunnistatud idanevusnõuetele vastavaks. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse paljundusmaterjali jaoks konkreetsed eeskirjad seoses pakendite, konteinerite ja kimpudega, väikepakendite ja väikeste konteineritega, kõnealuse materjali märgistamisega, ajavahemikuga, mil selliseid seemneid võib turul kättesaadavaks teha ning idanevust käsitlevate esialgsete analüütiliste aruannetega. (65) On oluline tagada, et kolmandatest riikidest imporditud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse nõuetele. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega otsustatakse, kas teatavatesse perekondadesse, liikidesse või kategooriatesse kuuluv kolmandas riigis või kolmanda riigi teatavates piirkondades toodetud paljundusmaterjal vastab samadele nõuetele nagu need, mida kohaldatakse liidus toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali suhtes. (66) On oluline tagada, et teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine vastab ühiskonna suurenenud nõuetele seoses põllumajanduse tulemuslikkuse ja töötlemise kvaliteediga. Sektori tehniliste ja majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse perekonnad ja liigid, mis on liidu põllumajanduse rahuldava ja jätkusuutliku arengu seisukohast eriti olulised. (67) Selleks et tagada liidu jätkusuuliku põllumajanduse seisukohast eriti oluliste sortide puhul nende eriomadusi arvestavad ajakohastatud registreerimisstandardid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse kõnealuste perekondade või liikide registreerimiseeskirjad seoses vastupanuvõimega taimekahjustajate suhtes, vähenenud vajadusega eriressursside järele, soovimatute ainete vähenenud sisaldusega ning suurema kohanemisvõimega erinevates agroklimaatilistes tingimustes. (68) Selleks et teatavatel juhtudel tagada sordinimede sobivuse kontrollimise ajakohastatud tingimused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad seoses sordinimede ja kaubamärkide suhtega, nende suhtega põllumajandustoodete geograafiliste tähiste ja päritolunimetustega, õiguste eelmiste omanike kirjaliku nõusolekuga takistuste kõrvaldamiseks sordinime nõuetele vastamiseks, konkreetsete kriteeriumidega otsustamiseks, kas sordinimi on eksitav või segadusttekitav, ning sordinime kasutamisega koodi kujul. (69) On oluline tagada, et kloonide hulka kuuluvat paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see vastab teatavatele kvaliteedi- ja tervisenõuetele ja kuulub ka perekondadesse või liikidesse, millel on teatavate turusektorite jaoks teatav väärtus. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate kloonide kvaliteedi- ja tervisenõuded ning milles loetletakse need perekonnad või liigid, kuhu kloonid peavad kuuluma, et neid saaks turul kättesaadavaks teha. (70) Selleks et tagada sordi registreerimistaotluses esitatud teabe jätkuv vastavus sektori arengule ning selle asjakohasus kõnealustesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide eriomaduste seisukohast, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse teatavaid perekondi või liike hõlmavale taotlusele lisatavad täiendavad elemendid. (71) Selleks et tagada ameti tehtavate auditite, pädevate asutuste poolt valdustes tehtavate auditite, sordi nõuetele vastavuse hindamise ja kõnealuse hindamise korraldamise ajakohastatud standardid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse kõnealuste auditite eeskirjad. (72) Selleks et tagada sortide nõuetele vastavuse hindamise ajakohastatud standardid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad seoses pädeva asutuse või taotleja töötajate kvalifikatsiooni ja väljaõppega, sordi nõuetele vastavuse hindamiseks vajaliku varustusega, sordi võrdluskogude asutamisega, kvaliteedijuhtimise süsteemide rajamisega ning teatavate perekondade või liikide kasvatuskatsete ja laboratoorsete katsete läbiviimisega. (73) Selleks et sordi liidu sordiregistris registreerimise eest taotlejatel maksta tulevate tasude suurus on õiglane ja ajakohastatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse nende tasude suurus. (74) Selleks et tagada tervikliku teabe esitamine kultiveerimismaterjali teatavate kategooriate või liikide puhul, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse tingimused, mille korral ettevõtja etiketile on lisatud üks teine ettevõtja esitatud dokument. (75) Selleks et hoida ära asjaomase kultiveerimismaterjaliga seotud kvaliteedi- ja terviseriskid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas määruses sätestatud nõudeid kloonide ja kloonisegude kohta, määrates kindlaks maksimaalse aastate arvu või rametite maksimumarvu, millega kloonide või kloonisegude heakskiitmine piirdub. (76) Selleks et tagada proportsionaalsel viisil erandi rakendamine, mis seisneb kultiveerimismaterjali väikeste seemnekoguste vabastamises idanevust või elujõulisust käsitlevatest teabenõuetest, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse kõnealuste väikeste koguste maksimumkogused teatavat tüüpi kultiveerimismaterjali puhul. (77) Selleks et tagada, et pädevate asutuste heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise ja põhitunnistuste väljastamise eest võetavate tasude kuluartiklid on proportsionaalsed tehtud tööga ja ajakohased, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuste kuluartiklite kindlaksmääramise kohta. (78) On eriti oluline, et komisjon konsulteerib delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal nõuetekohaselt, sh eksperditasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (79) Käesoleva määruse rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses järgmisega: (a) lubada liikmesriikidel võtta vastu käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest rangemaid nõudeid seoses loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ning loetletud liikidesse ja kunstlike hübriidide hulka kuuluva kultiveerimismaterjaliga; (b) erakorraliste meetmete vastuvõtmine; (c) lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks sellistesse sortidesse kuuluvat paljundusmaterjali, mis veel ei kuulu riiklikusse ega liidu sordiregistrisse; (d) lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv selline taimne paljundusmaterjal, mis vastab käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest leebematele nõuetele; (e) ajutiste katsete korraldamine; (f) riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri vorm; (g) sortide registreerimistaotluste vorm; (h) sortide registreerimisega seotud teatiste esitamise kord; (i) kultiveerimismaterjaliga seotud riiklike loetelude vorm; (j) kultiveerimismaterjali riiklikku loetellu lisamise teate vorm ja (k) kultiveerimismaterjali põhitunnistuste vorm. (80) Rakendusvolitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. (81) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest ning eelkõige austatakse era- ja perekonnaelu, omandiõigust, isikuandmete kaitset, ettevõtlusvabadust ning kunsti ja teaduse vabadust. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. (82) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine, materjali kvaliteedi tagamine ning kasutajatele teadliku valiku andmine, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada tulenevalt selle mõjust, keerukusest, piiriülesest ja rahvusvahelisest iseloomust ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I OSA ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisala Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad järgmise kohta: a) paljundusmaterjali tootmine eesmärgiga teha see turul kättesaadavaks; ning b) paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemine. Artikkel 2 Erandid Käesolevat määrust ei kohaldata sellise paljundusmaterjali suhtes: a) mis on ette nähtud üksnes katseteks ja teaduslikul otstarbel kasutamiseks; b) mis on ette nähtud üksnes aretuseks; c) mis on ette nähtud üksnes geenipankadele, geneetiliste ressursside säilitamise organisatsioonidele ja võrgustikele või kõnealustesse organisatsioonidesse või võrgustikesse kuuluvatele isikutele ning mida säilitavad kõnealused asutused ja isikud. d) mida vahetavad omavahel tasuta muud isikud kui ettevõtjad. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „taimed” – taimed nagu on määratletud määruse (EL) nr …/… (Office of Publications, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants) (taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta) artikli 2 lõikes 1; (2) „taimne paljundusmaterjal” – taim(ed), mis suudavad toota terveid taimi ja on selleks ette nähtud; (3) „emataim” – kindlakstehtud taim, millest võetakse paljundusmaterjali uute taimede paljundamiseks; (4) „põlvkond” – taimede rühm, mis moodustab taimede põlvnemisliinis üheainsa astme; (5) „turul kättesaadavaks tegemine” – valdamine liidus müügi eesmärgil, kaasa arvatud müügiks pakkumine ja mis tahes muud liiki üleandmine ning müük, turustamine, import liitu ja eksport liidust ning muud liiki üleandmine tasu eest või tasuta; (6) „ettevõtja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb seoses taimse paljundusmaterjaliga kutsealaselt vähemalt ühega järgmistest tegevustest: a) tootmine; b) aretus; c) sordi säilitamine; d) teenuste osutamine; e) säilitamine, sh hoiustamine; ning f) turul kättesaadavaks tegemine. (7) „pädevad asutused” – pädevad asutused, nagu on määratletud kooskõlas määruse (EÜ) nr …/…. [Office of Publications, please insert the number of the Regulation on Official Controls] artikli 2 lõikega 5. (8) „geneetiliselt muundatud organism” – geneetiliselt muundatud organism, nagu on määratletud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 punktis 2; (9) „kultiveerimismaterjal” – taimne paljundusmaterjal, mis on ette nähtud metsanduses kasutamiseks; (10) „partii” – taimse paljundusmaterjali kogum, mida ühendab homogeenne koostis ja päritolu. Artikkel 4 Vaba ringlus Taimse paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata muid piiranguid selle tootmisele ega turul kättesaadavaks tegemisele kui need, mis on ette nähtud käesoleva määrusega, direktiiviga 94/62/EÜ, määrusega (EÜ) nr 338/97, direktiiviga 2001/18/EÜ, määrusega (EÜ) nr 1829/2003, määrusega (EÜ) nr 1830/2003, määrusega (EL) nr …/… [Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants] ning liidu õigusaktidega, millega piiratakse invasiivsete võõrliikide tootmist või turul kättesaadavaks tegemist. II OSA ETTEVÕTJAD Artikkel 5 Ettevõtjate register Ettevõtjad registreeritakse määruse (EÜ) nr …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants) artiklis 61 osutatud registrites kooskõlas kõnealuse määruse artikli 62 sätetega. Artikkel 6 Ettevõtjate üldkohustused Ettevõtjad tagavad, et toodetud ja turul nende kontrolli all kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse nõuetele. Artikkel 7 Paljundusmaterjali tootvate ettevõtjate konkreetsed kohustused Paljundusmaterjali tootvad ettevõtjad: a) on isiklikult kättesaadavad või määravad isiku, kes teeb pädevate asutustega koostööd ametlike kontrollide hõlbustamiseks; b) teevad kindlaks tootmisprotsessi või turul kättesaadavaks tegemise kitsaskohad, mis võivad mõjutada paljundusmaterjali kvaliteeti, ja teostavad nende seiret; c) säilitavad punktis b osutatud kitsaskohtade seiredokumente, mida pädevad asutused võivad taotluse korral kontrollida; d) tagavad, et partiid on eraldi kindlakstehtavad; e) säilitavad ettevõtja valdustes ja muudes paljundusmaterjali tootmise kohtades ajakohast teavet; f) tagavad, et pädevatel asutustel on juurdepääs tootmiskohale, sh lepinguliste kolmandate osapoolte valdustele ja põldudele, ning seiredokumentidele ja kõigile seotud dokumentidele; g) võtavad vajaduse korral meetmed paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamiseks kooskõlas käesoleva määruse kohaselt kohaldatavate nõuetega; h) teevad taotluse korral pädevatele asutustele kättesaadavaks kõik kolmandate isikutega sõlmitud lepingud. Artikkel 8 Jälgitavus 1. Ettevõtjad tagavad, et paljundusmaterjal on jälgitav kõigis tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise etappides. 2. Lõike 1 kohaldamisel säilitavad ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha neile paljundusmaterjali tarninud ettevõtja ja asjaomase paljundusmaterjali. Taotluse korral teevad nad sellise teabe pädevatele asutustele kättesaadavaks. 3. Lõike 1 kohaldamisel säilitavad ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha isikud, kellele nad on paljundusmaterjali tarninud, ja asjaomase paljundusmaterjali, v.a juhul, kui kõnealune materjal tarniti jaeturul. Taotluse korral teevad nad sellise teabe pädevatele asutustele kättesaadavaks. 4. Muu paljundusmaterjali kui kultiveerimismaterjali puhul säilitavad ettevõtjad lõigetes 2 ja 3 osutatud taimse paljundusmaterjali kohta dokumente kolm aastat pärast seda, kui neile on kõnealune materjal tarnitud või kui nemad on selle tarninud. Kultiveerimismaterjali puhul on vastav ajavahemik kümme aastat. III OSA MUU PALJUNDUSMATERJAL KUI KULTIVEERIMISMATERJAL I JAOTIS Üldsätted Artikkel 9 Reguleerimisala Käesolevat osa kohaldatakse muu paljundusmaterjali kui kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil toimuva tootmise suhtes ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes. Artikkel 10 Mõisted Käesolevas osas kohaldatakse järgmisi mõisteid (1) „sort” – botaanilise taksoni madalaima eristatava taseme taimerühm, mis vastab järgmistele nõuetele: a) see on määratletud genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist määratud tunnustega, b) see erineb teistest taimerühmadest vähemalt ühe punktis a osutatud tunnuse poolest; ning c) seda loetakse ühtlikuks, sest ta püsib paljundamise käigus muutumatuna; (2) „ametlik kirjeldus” – pädeva asutuse koostatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid tunnuseid ja mis võimaldab sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamise teel kindlaks teha; (3) „ametlikult tunnustatud kirjeldus” – pädeva ametiasutuse tunnustatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid tunnuseid ja võimaldab sordi kindlaks teha ning mis on saadud muul viisil kui sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamine vastavalt eeskirjadele, mida kohaldati sordi registreerimise ajal kooskõlas artikliga 79; (4) „kloon” – järglane, mis on saadud algtaime vegetatiivsel paljundamisel ja jääb sellega geneetiliselt identseks; (5) „sordi säilitamine” – meetmed, millega tagatakse sordi pidev vastavus kirjeldusele; (6) „supereliitmaterjal” – paljundusmaterjal, mis kuulub tootmisprotsessi esimesse etappi ja mis on ette nähtud paljundusmaterjali teiste kategooriate tootmiseks; (7) „eliitmaterjal” – paljundusmaterjal, mis on toodetud supereliitmaterjalist ja mis on ette nähtud sertifitseeritud materjali tootmiseks; (8) „sertifitseeritud materjal” – paljundusmaterjal, mis on toodetud supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist; (9) „standardmaterjal” – muu paljundusmaterjal kui supereliitmaterjal, eliitmaterjal või sertifitseeritud materjal; (10) „kategooria” – supereliitmaterjal, eliitmaterjal, sertifitseeritud materjal või standardmaterjal. II JAOTIS I lisas loetletud perekondade ja liikide loetellu kuuluva taimse paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine I PEATÜKK Sissejuhatavad sätted Artikkel 11 Reguleerimisala 1. Käesolevat jaotist kohaldatakse sellise paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes, mis kuulub perekondadesse ja liikidesse, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele kriteeriumile: a) nad kuuluvad olulisse tootmisalasse; b) neil on oluline tootmisväärtus; c) neid toodavad või teevad turul kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid liidus; d) nad sisaldavad aineid mille suhtes kas kõigi või teatavate kasutusviiside puhul tuleb kohaldada konkreetseid eeskirju inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks. 2. Lõikes 1 osutatud perekonnad ja liigid on loetletud I lisas. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa, et kohandada seda teaduslike või tehniliste teadmiste arengut ja majandusnäitajaid arvestades. 4. Käesolevat jaotist kohaldatakse ka I lisas loetlemata perekondade ja liikide pookealuste ja muude taimeosade (edaspidi koos „pookealused”) suhtes, kui üks I lisas loetletud perekond või liik või nende hübriid on neile poogitud. Artikkel 12 Paljundusmaterjali kategooriad 1. Paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes ühe järgmise kategooria all: a) supereliitmaterjal; b) eliitmaterjal; c) sertifitseeritud materjal; d) standardmaterjal. 2. Paljundusmaterjali ei tohi toota ega turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina, kui see kuulub perekondadesse või liikidesse, mille puhul supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja sertifitseeritud materjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega ja sertifitseerimisega seotud kulud on proportsionaalsed: a) eesmärgiga tagada toidu ja söödaga kindlustatus; ning b) paljundusmaterjali parem sordiehtsus, tervis ja kvaliteet, mis tulenevad supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali nõuete täitmisest võrreldes standardmaterjali nõuetega. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei tohi turule lasta standardmaterjalina, nagu on osutatud lõikes 2. 4. Erandina lõigetest 2 ja 3 toodetakse paljundusmaterjali ja see tehakse standardmaterjalina turul kättesaadavaks üksnes siis, kui on tegemist vähemalt ühe järgmise juhuga: a) see kuulub ametlikult tunnustatud kirjeldusega sortide hulka; b) see on heterogeenne materjal artikli 14 lõike 3 tähenduses; c) see on nišiturumaterjal artikli 36 lõike 1 tähenduses. II PEATÜKK Tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõuded 1. jagu Nõuete loetelu Artikkel 13 Supereliitmaterjali, eliitmaterjali, sertifitseeritud materjali ja standardmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine 1. Toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud taimne paljundusmaterjal vastab: a) 2. jaos sätestatud registreerimisnõuetele; b) tootmis- ja kvaliteedinõuetele, mis on 3. jaos vastava kategooria jaoks ette nähtud; c) 4. jaos sätestatud käitlemisnõuetele; d) 5. jaos sätestatud identifitseerimisnõuetele ja vajaduse korral sertifitseerimisnõuetele. 2. Lõike 1 punkti b ei kohaldata artikli 14 lõikes 3 ja artiklis 36 osutatud paljundusmaterjali tootmisnõuete suhtes. Artikkel 14 Registreeritud sordi nõuded 1. Taimset paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui sort on registreeritud artikli 51 kohases riiklikus sordiregistris või artikli 52 kohases liidu sordiregistris. 2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib toota ja turul kättesaadavaks teha pookealuseid, mille sort ei ole registreeritud riiklikus sordiregistris ega liidu sordiregistris. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib paljundusmaterjali toota ja turul kättesaadavaks teha ilma et see kuuluks sorti artikli 10 punkti 1 tähenduses (edaspidi „heterogeenne materjal”) või vastaks artiklites 60, 61 ja 62 sätestatud eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele ning artiklites 58 ja 59 sätestatud rahuldavale viljelus- ja/või kasutusväärtusele või jätkusuutlikule viljelus- ja/või kasutusväärtusele. Kõnealustes delegeeritud aktides võidakse heterogeense materjali suhtes sätestada järgmist: a) märgistamis- ja pakendamiseeskirjad; b) materjali kirjeldamise eeskirjad, sh aretusmeetodid ja kasutatud vanemmaterjal, taimse paljundusmaterjali tootmise kava kirjeldus ja standardproovide olemasolu; c) eeskirjad, milles käsitletakse ettevõtjate säilitatavaid tootmisandmeid ja -proove ning materjali säilitamist; d) pädevate asutuste loodavad heterogeense materjali registrid, registreerimiskord ja kõnealuste registrite sisu; e) tasude kehtestamine ja kõnealuste tasude arvutamise kuluartiklid seoses punktis d osutatud heterogeense materjali registreerimisega, nii et tagatakse, et kõnealune tasu ei ole asjaomase heterogeense materjali registreerimisel takistuseks. Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu [Office of Publications, please insert date of application of this Regulation…]. Need võidakse vastu võtta konkreetsete perekondade või liikide kohta. Artikkel 15 Registreeritud kloonide hulka kuulumise nõuded Kloonide hulka kuuluvat paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui kõnealune kloon on registreeritud artiklis 51 osutatud riiklikus sordiregistris või artiklis 52 osutatud liidu sordiregistris. 2. jagu Tootmis- ja kvaliteedinõuded Artikkel 16 Paljundusmaterjali tootmis- ja kvaliteedinõuded 1. Paljundusmaterjali toodetakse kooskõlas II lisa A osas sätestatud tootmisnõuetega ja see tehakse turul kättesaadavaks üksnes siis, kui see vastab II lisa B osas sätestatud kvaliteedinõuetele. 2. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõikes 1 osutatud nõudeid. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud aktides täpsustada II lisa D osas sätestatud nõudeid. 3. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võtavad arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke standardsoovitusi: a) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (edaspidi „OECD”) seemnekava reglement; b) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) seemnekartuli standard; c) Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (edaspidi „ISTA”) proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad; ning d) Euroopa ja Vahemeremaade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) eeskirju. 4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa A ja B osa, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga. 3. jagu Käitlemisnõuded Artikkel 17 Partiid 1. Paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks partiidena. Kõnealused partiid peavad olema piisavalt homogeensed ja need peavad olema taimse paljundusmaterjali teistest partiidest selgelt eristatavad. 2. Eri päritolu taimse paljundusmaterjali partiid võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise, transportimise või tarnimise käigus uueks partiiks kokku liita. Sel juhul säilitab ettevõtja dokumendid, sh andmed uue partii üksikute osade päritolu kohta. 3. Taimse paljundusmaterjali partiid võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise, transportimise või edasisaatmise käigus kaheks või enamaks partiiks jagada. Sel juhul säilitab ettevõtja dokumendid uute partiide päritolu kohta. 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse täiendavad eeskirjad teatava perekonna või liigi kohta seoses ühe või mitme järgmise elemendiga: a) partiide maksimumsuurus, et tagada asjaomase taimse paljundusmaterjali homogeensus; b) partiide koostis, et tagada asjaomase taimse paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamine; c) partiide identifitseerimine, et tagada asjaomase taimse paljundusmaterjali jälgitavus. Artikkel 18 Pakendid, konteinerid ja kimbud ning eeskirjad väikepakendite ja väikeste konteinerite kohta 1. Taimne paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks üksiktaimedena või pakendites, konteinerites või kimpudes. 2. Pakendid ja konteinerid suletakse nii, et neid ei saa avada ilma sulgemisvahendit või pakendit rikkumata. 3. Kimbud seotakse kokku nii, et kimpu moodustavat materjali ei saa eraldada ilma sidumisvahendit või ‑vahendeid rikkumata. 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad teatavate perekondade või liikide kohta seoses ühe või mitme järgmise elemendiga: a) pakendite, konteinerite või kimpude sulgemine, sh pitseerimine või uuesti pitseerimine, et tagada asjaomase paljundusmaterjali sordiehtsus ja hoida ära partiide kontrollimatut segunemist; b) nõue, et paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks üksnes pakendites, konteinerites või kimpudes, et hõlbustada asjaomaste partiide jälgitavust. 5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse konkreetsed eeskirjad teatavate perekondade või liikide tootmiseks või turul kättesaadavaks tegemiseks väiikepakendites, väikestes konteinerites või kimpudes. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi: a) väikepakendite, väikeste konteinerite ja kimpude maksimaalne suurus ja maht; b) etikettide värv ja sisu ning väikepakendite, väikeste konteinerite või kimpude märgistamismeetodid; c) väikepakendite, väikeste konteinerite või kimpude ja neis sisalduva taimse paljundusmaterjali kontrollimine; d) väikepakendite sulgemine. 4. jagu Sertifitseerimis-, identifitseerimis- ja märgistamisnõuded Artikkel 19 Supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjali sertifitseerimine ja identifitseerimine ning standardmaterjali identifitseerimine 1. Supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali sertifitseerimiseks ja identifitseerimiseks kasutatakse ametlikku etiketti („ametlik etikett”). 2. Ametlike etikettidega sertifitseeritakse, et supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjal vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele tootmis- ja kvaliteedinõuetele. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sertifitseerimine põhineb põldtunnustamisel ning proovivõtmisel ja katsetamisel kooskõlas artiklis 20 osutatud eeskirjadega (edaspidi „sertifitseerimissüsteemid”) ning artikli 22 kuni 26 sätetega. 4. Standardmaterjali identifitseerimiseks kasutatakse ettevõtja etiketti („ettevõtja etikett”). 5. Ettevõtja etiketid tõendavad, et standardmaterjal vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele kvaliteedinõuetele. Artikkel 20 Sertifitseerimissüsteemid 1. Supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjali sertifitseerimissüsteemid on esitatud II lisa C osas. 2. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles täiendatakse sertifitseerimissüsteeme. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud aktides täpsustada kõnealuseid süsteeme, nagu on esitatud II lisa D osas. 3. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võtavad arvesse kohaldatavaid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke standardsoovitusi, näiteks: a) OECD seemnekava reglement; b) UNECE seemnekartuli standard; c) ISTA proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad; ning d) EPPO eeskirjad. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa C ja D osa, et kohandada neid tehnika ja teaduse arenguga. Artikkel 21 Ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu 1. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett sisaldavad III lisa A osas esitatud teavet. 2. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett on ühes liidu ametlikus keeles. Need on loetavad, kustutamatud ja trükitud ühele küljele, neid ei ole varem kasutatud ja nad on hõlpsasti nähtavad. 3. Ametlik etikett on iga paljundusmaterjali kategooria puhul eri värvi. 4. Kui määruse (EÜ) nr …/… [Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants] artikli 74 lõike 1 ja artikli 75 lõike 1 kohaselt on nõutav taimepassi väljastamine, sisaldab ametlik etikett kõnealuse määruse artikli 78 lõike 3 kohaselt taimepassi. 5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele täiendavad nõuded ametlike etikettide jaoks. Kõnealused nõuded hõlmavad ühte või mitut järgmist elementi: a) konkreetsetid kategooriaid ja muid taimse paljundusmaterjali rühmi tähistava etiketi värv; b) etiketi number; c) märge supereliit-, eliit-, sertifitseeritud ja standardmaterjali põlvkondade kohta; d) märge sorditüüpide, sh liigisiseste või liikidevahelise hübriidide kohta; e) märge eri tingimustele vastavate alamkategooriate kohta; f) segude korral märge selle kohta, kui suur on eri komponentide massiprotsent liikide või vajaduse korral sortide lõikes; g) märge materjali ettenähtud kasutuse kohta. 6. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 49 lõike 4 kohaldamist seoses nimetatud määruse tähenduses töödeldud seemnete märgistamise ja nendega kaasnevate dokumentidega 7. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi vormi(d). Kõnealused vormid võidakse vastu võtta perekondade või liikide kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 22 Vastutus toota ametlikke etikette ja need kinnitada Ametlikud etiketid toodab ja kinnitab: a) ettevõtja pädeva asutuse ametliku järelevalve all; või b) pädev asutus ettevõtja taotlusel või kui asjaomane ettevõtja ei ole artikli 23 kohast luba saanud. Artikkel 23 Luba, mis võimaldab ettevõtjatel tegeleda sertifitseerimisega ja ametlike etikettide tootmisega 1. Pädev asutus võib ettevõtjatele anda loa tegeleda sertifitseerimise ja ametlike etikettide tootmisega ametliku järelevalve all, nagu on osutatud artikli 22 punktis a, üksnes siis, kui nad täidavad järgmised tingimused: a) neil on vajalikud teadmised, et täita tootmis- ja kvaliteedinõuded ning täita artikli 16 lõike 2 ja artikli 20 lõike 2 kohaste sertifitseerimissüsteemide nõuded ning täita vajaduse korral käesoleva artikli lõike 3 punkti a kohaselt vastuvõetud nõuded; b) neil on olemas sobiv varustus ja laborid või juurdepääs neile, et kohaldada korrektselt artikli 16 lõikes 2 ja artikli 20 lõikes 2 osutatud nõudeid, eelkõige varustus ja laborid, mis vastavad lõike 3 punktide b ja c kohaselt vastu võetud nõuetele; c) nad on kindlaks teinud tootmisprotsessi kitsaskohad, mis võivad mõjutada paljundusmaterjali kvaliteeti ja sordiehtsust, ning nad suudavad teha nende seiret ja säilitada kõnealuse seire tulemusi; d) nad suudavad tagada, et partiid on eraldi kindlakstehtavad, nagu on osutatud artiklis 7; e) nad on kehtestanud süsteemid ja sätted, et tagada artikli 8 kohaste jälgitavuse nõuete täitmine; f) nad kasutavad nõuetekohase kvalifikatsiooniga inspektoreid ja laboritöötajaid, eelkõige inspektoreid ja laboritöötajaid, kes vastavad lõike 3 punkti c kohaselt vastuvõetud nõuetele. 2. Lõikes 1 osutatud luba võidakse anda teatava perekonna või liigi või kõikide perekondade ja liikide jaoks. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõike 1 sätteid, et tagada ettevõtjate võime teha asjaomase paljundusmaterjali nõuetekohane usaldusväärne sertifitseerimine. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi: a) ettevõtjate ning muude selliste isikute kvalifikatsioon, väljaõpe ja tegevus, kellele ettevõtja võib usaldada põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise; b) asjaomaste ettevõtjate valduste sobilikkus ja erivarustuse olemasolu; c) sellistele laboritele esitatavad nõuded, kellele ettevõtjad võivad katsetamise usaldada. Artikkel 24 Pädevate asutuste tehtav ametlik järelevalve 1. Artikli 22 punktis a osutatud ametliku järelevalve teostamise eesmärgil teevad pädevad asutused vähemalt korra aastas auditi, et tagada, et ettevõtja täidab artiklis 23 osutatud nõudeid. 2. Artikli 22 punktis a osutatud ametliku järelevalve eesmärgil teostavad pädevad asutused põldudel kasvavate kultuuride teatava osa ja taimse paljundusmaterjali partiide suhtes ametlikke inspekteerimisi, võtavad neist proove ja katsetavad neid kinnitamaks, et kõnealune materjal vastab artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele. Kõnealuse osa kindlakstegemisel lähtutakse võimalikust riskist, et kõnealuseid nõudeid ei täideta. 3. Lisaks lõikes 2 osutatud inspekteerimisele, proovivõtmisele ja katsetamisele võivad pädevad asutused läbi viia täiendavat põldtunnustamist, proovivõtmist ja katsetamist, kui ettevõtja seda taotleb. 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõigete 1, 2 ja 3 sätteid. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi: a) teatavate perekondade või liikide puhul lõike 2 kohane põldudel kasvavate kultuuride teatav osa, mida inspekteeritakse, millest võetakse proove ja mida katsetatakse; b) pädevate asutuste teostatav seire. Artikkel 25 Pädevate asutuste toodetavad ametlikud etiketid Kui ametlikke etikette toodavad pädevad asutused, nagu on osutatud artikli 22 punktis b, teevad pädevad asutused vajaliku põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise vastavalt sertifitseerimissüsteemidele, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 20 lõikega 2, et kinnitada vastavust artikli 16 lõike 2 kohaselt vastuvõetud tootmis- ja kvaliteedinõuetele. Artikkel 26 Loa kehtetuks tunnistamine või muutmine 1. Kui pädev asutus leiab pärast artikli 23 lõikes 1 osutatud loa andmist, et ettevõtja ei täida kõnealuses artiklis osutatud nõudeid, palub ta ettevõtjal võtta parandusmeetmeid kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. 2. Pädev asutus tunnistab loa viivitamata kehtetuks või vajaduse korral muudab seda, kui ettevõtja ei kohalda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud parandusmeetmeid kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Artikkel 27 Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali kavatsetavast tootmisest teatamine Ettevõtjad teavitavad pädevaid asutusi õigeaegselt oma kavatsusest toota supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud paljundusmaterjali ning viia läbi artikli 19 lõikes 1 osutatud sertifitseerimine. Kõnealuses teatises märgitakse asjaomased taimeliigid ja kategooriad. Artikkel 28 Ettevõtja standardmaterjali etiketi tootmine Ettevõtja toodab ja kinnitab ettevõtja etiketid pärast seda, kui ta on oma inspekteerimise, proovivõtmise ja katsetamisega kindlaks teinud, et asjaomane paljundusmaterjal vastab artiklis 16 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele. Artikkel 29 Viide partiidele 1. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett toodetakse viitega partiile. Need etiketid kinnitatakse vajaduse korral üksiktaimedele või pakenditele, konteineritele ja kimpudele. 2. Kui partii jagatakse mitmeks partiiks, väljastatakse iga partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja etikett. Kui mitu partiid liidetakse uueks partiiks, väljastatakse asjaomase partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja etikett. III PEATÜKK Katsed Artikkel 30 Supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja sertifitseeritud materjali sertifitseerimisjärgsed katsed 1. Pärast artikli 19 lõike 1 kohast sertifitseerimist võivad pädevad asutused katsetada paljundusmaterjali (edaspidi „sertifitseerimisjärgsed katsed”) kinnitamaks, et see vastab artikli 16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuetele ja artikli 20 lõike 2 kohaselt vastu võetud sertifitseerimissüsteemidele. 2. Pädevad asutused analüüsivad sertifitseerimisjärgsete katsete väljatöötamisel ja kavandamisel riski, mis on seotud asjaomase paljundusmaterjali võimaliku nõuetele mittevastavusega. 3. Sertifitseerimisjärgseteks katseteks kasutatakse pädeva asutuse võetud proove. Nad hindavad asjaomase paljundusmaterjali sordiehtsust ja -puhtust. 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali sertifitseerimisjärgseid katseid. Nimetatud eeskirjade puhul võetakse arvesse teaduse ja tehnika arengut. Need võivad käsitleda järgmist: a) proovide osakaal perekondade, liikide ja katsetamiseks esitatud kategooriate kaupa; b) katsetamise kord. Artikkel 31 Ettevõtjate mittevastavus kvaliteedinõuetele ja sertifitseerimissüsteemidele 1. Kui sertifitseerimisjärgsed katsed näitavad, et supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjal ei ole toodetud ega turul kättesaadavaks tehtud kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetega ega artikli 20 lõikes 2 osutatud sertifitseerimissüsteemidega, peavad pädevad asutused kindlustama, et asjaomane ettevõtja võtab vajalikud parandusmeetmed. Selliste meetmetega tagatakse kas asjaomase materjali vastavus kõnealustele nõuetele või selle turult kõrvaldamine. 2. Kui sertifitseerimisjärgsete katsete ajal leitakse korduvalt, et ettevõtja toodab või teeb turul kättesaadavaks taimset paljundusmaterjali, mis ei vasta artikli 16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuetele ega artiklis 20 osutatud sertifitseerimissüsteemidele, kohaldatakse artikli 26 lõiget 2. IV PEATÜKK Segud Artikkel 32 I lisas loetletud perekondade ja liikide segud 1. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu eeskirjad, milles käsitletakse I lisas loetletud eri perekondadesse ja liikidesse või kõnealuste perekondade ja liikide eri sortidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist. Kõnealuste eeskirjadega võib teha erandeid järgmistest sätetest: a) artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu võetud tootmis- ja kvaliteedinõuded; b) artikli 17 sätted, milles käsitletakse partiisid; c) artikli 18 sätted, mis käsitlevad pakendeid, konteinereid ja kimpe, ning eeskirjad väikepakendite ja -konteinerite kohta; ning d) artikli 21 sätted, mis käsitlevad ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu ja vormi. 2. Lõikes 1 osutatud eeskirjad hõlmavad ühte või mitut järgmist elementi: a) partiide, pakendite, konteinerite või kimpude maksimaalne suurus ja maht; b) etikettide värv ja sisu; c) segu nimetus ja koostise kirjeldus; d) pakendite, konteinerite ja kimpude sulgemine; e) kõnealuste segude tootmise ja inspekteerimise nõuded; f) nõuded, mis hõlbustavad eri koostisosade massiprotsendi jälgitavust liikide ja vajaduse korral sortide kaupa. Artikkel 33 Segude säilitamine 1. Pädevad asutused võivad lubada I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja I lisas loetlemata perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali segu tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist, kui kõnealune segu vastab järgmistele tingimustele: a) see aitab kaasa geneetiliste ressursside ja looduskeskkonna säilitamisele; b) see on looduslikult seotud teatava piirkonnaga (edaspidi „päritolupiirkond”). Kõnealusele segule viidatakse edaspidi kui säilitussegule. 2. Kui pädev asutus lubab toota ja turul kättesaadavaks teha säilitussegu, teeb ta kindlaks päritolupiirkonna, võttes arvesse taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või organisatsioonidelt saadud teavet. 3. Komisjonil on artikli 140 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse seoses kõikide või teatavate perekondade või liikidega järgmine: a) lõikes 1 osutatud loa andmise kord; b) lõikes 1 osutatud loa nõuded lisaks kõnealuses lõikes sätestatud nõuetele; c) säilitussegu sisaldavate pakendite ja konteinerite nõuded; d) säilitussegude märgistamise nõuded; e) päritolupiirkonna kindlakstegemise eeskirjad; f) ettevõtjate kohustus anda aru säilitussegude tootmisest ja turul kättesaadavaks tegemisest; g) liikmesriikide kohustus anda komisjonile aru käesoleva artikli sätete kohaldamisest. V PEATÜKK Erandid 1. jagu Erandid registreerimisnõuetest Artikkel 34 Paljundusmaterjal, mille sortide registreerimine on läbivaatamisel 1. Erandina artikli 14 lõikest 1 võivad pädevad asutused lubada ettevõtjatel kindlaksmääratud aja jooksul teha põllumajandusettevõtetes ja muudes tootmiskohtades katsetamise jaoks turul kättesaadavaks maksimaalses koguses paljundusmaterjali, mille sort ei ole registreeritud artikli 79 kohaselt riiklikus sordiregistris ega artikli 94 lõike 1 kohaselt liidu sordiregistris. 2. Lõikes 1 nimetatud luba võib anda ainult juhul, kui paljundusmaterjal on sordist, mille kohta on esitatud taotlus a