Eriaruanne Puitu tootvatele riikidele 
FLEGTi tegevuskava 
raames antav ELi toetusET 2015  nr 13
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2788-1 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/34744 QJ-AB-15-011-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2795-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/952847 QJ-AB-15-011-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2785-0 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/11064 QJ-AB-15-011-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Puitu tootvatele riikidele 
FLEGTi tegevuskava 
raames antav ELi toetus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 13
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate 
tulemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksi -
meerida nende mõju. Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja 
kulude suurust, tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi välistegevuse kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on 
kontrollikoja liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Karel Pinxten, keda abistasid kabinetiülem Gerard 
Madden, kabineti atašee Mila Strahilova, üksuse juhataja Gérald Locatelli, rühmajuht Piotr Zych, vanemaudiitor 
Ruurd de Jong ning audiitorid Laetitia Cadet ja Peter Kovacs.
Vasakult paremale:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P . Zych, 
G. Locatelli.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
I–VI  Kokkuvõte
1–9 Sissejuhatus
1–3 Ebaseaduslik raie on globaalne probleem
4–9 FLEGT on ELi vastumeede
10–12  Auditi ulatus ja lähenemisviis
13–56  Tähelepanekud
13–34  FLEGTi toetus ei olnud piisavalt hästi üles ehitatud ja täpselt suunitletud
14–18  Komisjon selgitas välja hulga võimalikke meetmeid
19–26  Komisjon ei töötanud välja nõuetekohast töökava
27–34  Komisjon ei seadnud toetusele selgeid prioriteete
35–56  ELi toetus puitu tootvatele riikidele ei olnud piisavalt mõjus
36–43  Peamistes läbivaadatud projektides esines probleeme
44–52  Edasiminek litsentsimissüsteemide kasutuselevõtu suunas kulgeb aeglaselt
53–56  Järelevalve- ja aruandluskord oli ebarahuldav
04 Sisukord
57–59  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   FLEGTi, metsahalduse ja kaubandusalaste programmide rakendamine perioodil 
2003–2013
 II lisa.  Auditeeritud projektide nimekiri
 III lisa.  Projektide hindamiste ja läbivaadatud ROMide nimekiri
 IV lisa.  Transparency International – korruptsiooni tajumise indeks 2007–2013
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted  
ja lühendid
AKV : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
EAF : Euroopa Arengufond
EAFid on peamised vahendid ELi arengukoostöö abi jagamiseks AKV riikidele ning ülemeremaadele ja 
-territooriumidele (ÜMT). Partnerlusleping sõlmiti 2000. aasta 23. juunil Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning 
see annab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Leping on eelkõige suunatud vaesuse 
vähendamisele ja selle lõplikule likvideerimisele.
EFI: Euroopa Metsainstituut
ENPI : Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument
EU-FLEGT : Euroopa Liit  – metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus
FAO : ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (Saksa rahvusvahelise koostöö ettevõte)
06 Mõisted ja lühendid 
REDD+ : raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine +
ÜRO programm „Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine” (REDD) 
omistab metsade seotavale süsinikule rahalise väärtuse, pakkudes arengumaadele stiimulit raadamisest tulenevate 
heitkoguste vähendamiseks ja säästvat arengut soodustavatesse vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavatesse 
meetmetesse investeerimiseks. „REDD+” hõlmab lisaks raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele ka 
säilitamist, metsade säästvat haldamist ja süsinikuvarude tõhustamist.
ROM : tulemustele suunatud järelevalve
Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat võttis ROM -süsteemi kasutusele 2000. aastal, et tugevdada 
arenguabi järelevalvet, hindamist ja läbipaistvust. See põhineb välisekspertide lühikestel, kindla suunitlusega, 
kohapeal tehtud hinnangutel.
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu  (Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteem)
VKEd : väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
VPA : vabatahtlik partnerlusleping
VVO : valitsusväline organisatsioon
07
I
Ebaseaduslik raie ja ebaseaduslikult raiutud puiduga 
kauplemine on püsivad probleemid, hoolimata alates 
1990. aastate lõpust võetud rahvusvahelistest meet -
metest nende vastu võitlemiseks. Mainitud problee -
mid tekitavad keskkonnakahju ja vähendavad bio -
loogilist mitmekesisust, avaldavad negatiivset mõju 
metsast sõltuvate kogukondade elatise teenimise või -
malustele, moonutavad turgu, soodustavad korrupt -
siooni ning õõnestavad õigusriigi ja hea valitsemistava 
põhimõtteid.
II.
2003. aastal esitas komisjon ELi tegevuskava ette -
paneku metsaõigusnormide täitmise järelevalve, 
metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) kohta, et 
võidelda ebaseadusliku raie ja sellega seotud kauban -
duse vastu. FLEGTi eesmärk on ülemaailmselt ebasea -
duslikku raiet vähendada, toetades puitu tootvates 
riikides metsahaldust ja vähendades ebaseaduslikult 
ülestöötatud puidu tarbimist ELis. Tegevuskava nurga -
kiviks on kahepoolne leping ELi ja puitu eksportiva 
riigi vahel  – FLEGTi vabatahtlik partnerlusleping 
(VPA) –, mis kohustab asjaomast riiki kauplema üksnes 
seaduslikult ülestöötatud puittoodetega. Nende lepin -
gute alusel töötavad ekspordiriigid välja süsteemid 
puidu õiguspärasuse kontrollimiseks ja saavad õiguse 
väljastada nõutavate tingimuste täitmise korral FLEGTi 
litsents.
III
Kontrollikoda uuris, kas komisjon haldas ELi FLEGTi 
tegevuskava raames puitu tootvatele riikidele eba -
seadusliku raie vastu võitlemiseks antud toetust hästi. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei hallanud toetust 
piisavalt hästi.IV
FLEGTi toetus ei olnud piisavalt hästi üles ehitatud ja 
suunatud. Komisjon koostas FLEGTi tegevuskava uuen -
duslikul viisil ja määras kindlaks võimalikud meetmed. 
Komisjon ei kavandanud aga asjakohast töökava, mis 
oleks sisaldanud selgeid eesmärke, vahe -eesmärke ja 
eelarvet. Ehkki sellist töökava oleks olnud raske ette 
valmistada algatuse algfaasis, oleks seda tulnud teha 
algatuse esimeste aastate jooksul. Toetust ei antud 
selgete kriteeriumide alusel ja selle mõju oli osalevate 
riikide suure arvu tõttu hajutatud. 2003. aastal tege -
vuskavas ühe võimaliku meetmena mainitud määrust, 
millega keelustatakse ebaseaduslikult toodetud puidu 
import ELi, ei rakendata ikka veel täies mahus.
V
ELi toetus puitu tootvatele riikidele ei olnud piisavalt 
mõjus. Peamised läbivaadatud projektid, mis olid 
kavandatud avaliku halduse suutlikkuse suurendami -
seks, ei olnud edukad. Paljud ettevõetud projektid 
suurendasid teadlikkust ebaseadusliku raie problee -
mist ja aitasid parandada kodanikuühiskonna orga -
nisatsioonide positsiooni, kuid nende elluviimine oli 
problemaatiline. Tegevuskava esitamisest on nüüd -
seks möödunud 12 aastat, ja ehkki huvi vabatahtlike 
partnerlepingute vastu on olnud suur, ei ole veel 
kehtestatud ühtegi FLEGTi litsentsimissüsteemi ning 
süsteemide kasutuselevõtu tähtaegu ei ole järgitud. 
Projektide elluviimise jälgimine on olnud ebapiisav, 
mis tuleneb osaliselt aruandlusraamistiku puudumi -
sest, ning puudulik oli ka projektide elluviimise alane 
aruandlus.
VI
Aruandes esitatakse soovitusi algatuse juhtimise edas -
pidiseks parandamiseks.Kokkuvõte
08
 Sissejuhatus
Ebaseaduslik raie on 
globaalne probleem
01 
Ebaseaduslik raie ja ebaseaduslikult 
raiutud puiduga kauplemine on 
püsivad probleemid, hoolimata alates 
1990. aastate lõpust võetud rahvus -
vahelistest meetmetest nende vastu 
võitlemiseks. Mainitud probleemid te -
kitavad keskkonnakahju ja vähendavad 
bioloogilist mitmekesisust, avaldavad 
negatiivset mõju metsast sõltuvate ko -
gukondade elatise teenimise võimalus -
tele, moonutavad turgu, soodustavad 
korruptsiooni ning õõnes  tavad õigus -
riigi ja hea valitsemistava põhimõtteid. 
Selle tõttu väheneb riikide loodusvara -
dest saadav tulu, mis takistab säästvat 
arengut mõningates maailma vaese -
mates riikides.
02 
Ebaseaduslik raie ja puidukaubandus 
tähendab seda, et puidu raiumisel, 
transportimisel, ostmisel või müümisel 
on rikutud riiklikke õigusakte. Mõis -
te „ebaseaduslik” tähendus sõltub 
seega hetkel kehtivatest riiklikest 
õigusnormidest.
03 
Arvestades kõnealuste tegevuste 
ebaseaduslikku iseloomu, on ebasea -
dusliku raie mahtu keeruline mõõta. 
Ebaseaduslikult raiutud puidu väär -
tust on hinnatud kuni 100 miljardile 
USA dollarile aastas1, kuid hinnangud 
selles valdkonnas on tõepoolest väga 
erinevad. Igal juhul on üldtunnustatud 
tõsiasi, et ebaseaduslik raie on laialt 
levinud probleem paljudes tootjariiki -
des, eriti seal, kus lokkab korruptsioon 
ja turulepääs on lihtne.FLEGT on ELi vastumeede
04 
Reaktsioonina üldisele murele2 eba -
seadusliku raie ja sellega seotud 
puidukaubanduse negatiivse mõju 
üle esitas komisjon 2003. aastal ELi 
tegevus  kava ettepaneku metsaõigus -
normide täitmise järelevalve, metsa -
halduse ja puidukaubanduse (FLEGT) 
kohta3. FLEGTi eesmärk on ülemaailm -
selt ebaseaduslikku raiet vähendada, 
toetades puitu tootvates riikides 
metsahaldust ja ohjeldades ebasea -
dusliku puidu sissevedu ELi. Tegemist 
on meetmete paketiga, mille eesmärk 
on käsitleda ebaseadusliku raie ja 
kaubanduse probleemi nii pakkumi -
se kui ka nõudluse seisukohast (vt 1. 
selgitus ). Nõukogu tunnustas tege -
vuskava kui esimest sammu ebasea -
dusliku metsaraie ja sellega kaasneva 
kaubanduse kiireloomulise probleemi 
lahendamisel, mis põhineb kooskõlas -
tatud koostööl tarbija- ja tootjariikide, 
erasektori ja teiste sidusrühmadega4. 
2005. aastal võttis nõukogu vastu 
määruse FLEGT -litsentsimissüsteemi 
kehtestamise kohta puidu impordi 
suhtes riikidest, mis sõlmivad ELiga 
vabatahtliku partnerluslepingu5.1 UNEP, Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment , 2012.
2 Rahvusvaheline ebaseadusliku 
raie vastane võitlus hoogustus 
G8 1998. aasta mais käivitatud 
metsade 
tegevusprogrammiga. G8 
kõneluste raames toimusid 
Ida-Aasias (Bali, 2001), Aafrikas 
(Yaoundé, 2003) ja Euroopas 
(Peterburi, 2005) mitu 
metsaõigusnormide täitmise 
järelevalve ja metsahalduse 
(FLEG) alast konverentsi, mida 
koordineeris Maailmapank. 
Konverentside raames said 
kokku valitsused, tööstuse 
esindajad, VVOd ja teadlased, 
et luua koostöövõrgustikud 
tootja- ja tarbijariikide vahel.
3 KOM(2003) 252 (lõplik), 21. mai 
2013 „Metsaõigusnormide 
täitmise järelevalve, 
metsahaldus ja 
puidukaubandus (FLEGT): ELi 
tegevuskava ettepanek”.
4 Nõukogu järeldused 2003/C 
268/01 (ELT C 268, 7.11.2003, 
lk 1).
5 Nõukogu määrus (EÜ) 
nr 2173/2005 
FLEGT -litsentsimissüsteemi 
kehtestamise kohta puidu 
impordi suhtes Euroopa 
Ühendusse (ELT L 347, 
30.12.2005, lk 1).
09 Sissejuhatus
05 
Tegevuskava nurgakiviks on kahepool -
ne leping ELi ja puitu eksportiva riigi 
vahel  – FLEGTi vabatahtlik partnerlus -
leping (VPA) –, mis kohustab mõlemat 
poolt kauplema üksnes seaduslikult 
ülestöötatud puittoodetega. Lepingu 
alusel töötavad eksportivad riigid välja 
süsteemi puidu seaduslikkuse kont -
rollimiseks. Kui komisjon on kindel, et 
nõuded on täidetud, saab riik õiguse 
FLEGTi litsentsiks. Näide litsentsi ja 
järgneva ekspordiloa saamiseks vaja -
likest toimingutest on toodud tege -
vuskavas (vt 2. selgitus ). Tegelikkuses 
otsustas enamik partnerriike rakenda -
da oma tulevast litsentsimissüsteemi 
mitte ainult ELi eksporditava puidu, 
vaid ka teistele turgudele ja sisetarbi -
miseks mõeldud puidu suhtes.ELi FLEGTi tegevuskava sisu
„Järgmised FLEGTi tegevuskava meetmed on mõeldud tarbijanõudluse suurendamiseks tõendatult seadus -
likult toodetud puidu vastu: a) ELi erasektori julgustamine, rakendamaks sellist ostupoliitikat, mis tagab, et 
tarneahelasse siseneb üksnes seaduslik puit […]; ELi liikmesriikide julgustamine, rakendamaks sellist riigihan -
gete poliitikat, mis näeb ette kogu tarnitud puidu õiguspärasuse kontrollimist […]; c) ebaseadusliku puidu 
ELi turule sisenemise takistamine läbi ELi puidumääruse rakendamise […]; d) meetmete tarvitusele võtmine, 
hoidmaks ära investeeringuid tegevustesse, mis soodustavad ebaseaduslikku raiet. […]
Järgmised tegevuskava meetmed on mõeldud arengumaade toetamiseks, et suurendada nende suutlikkust 
tarnida seaduslikult toodetud puitu: a) ELi tehnilise ja rahalise abi andmine juhtimise parandamiseks ning va -
litsuse ja valitsusväliste partnerite suutlikkuse suurendamiseks; b) puitu tootvate riikide jõupingutuste toeta -
mine ebaseadusliku raie vastu võitlemisel, takistades ebaseadusliku puidu sisenemist ELi turule läbi kahepool -
sete kaubanduslepingute, mida nimetatakse vabatahtlikeks partnerluslepinguteks.”
Allikas:  http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGT1. selgitus
10 Sissejuhatus
Näide VPA alusel ette nähtud puidu õiguspärasuse tõendamiseks vajalikest 
toimingutest
„1. samm : FLEGTi partnerriik nimetab akrediteerimisasutuse, kellel on õigus määrata puittoodete õiguspärasu -
se kontrollimise asutus.
2. samm : FLEGTi partnerriik nimetab sõltumatu järelevalveasutuse ja kehtestab läbipaistva vaidluste lahenda -
mise mehhanismi.
3. samm : Euroopa Komisjon kinnitab, et kavandatud süsteem on usaldusväärne, tõendamaks puidu 
õiguspärasust.
4. samm : seaduslikult ülestöötatud puidu kohta väljastatakse tõend, mille alusel annab toll seaduslikele saa -
detistele ekspordiloa. […]
5. samm : puidu õiguspärasust tõendav ekspordiluba esitatakse ühenduse sadamas, kus puit lubatakse ELis va -
basse ringlusse ja kus liikmesriigi toll võrdleb seda transpordieelses teates esitatud saadetise kirjeldusega. […]
6. samm : toll aktsepteerib ELis vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni üksnes juhul, kui puidule on lisatud 
nõutav ekspordiluba.”
Allikas:  KOM(2003) 251 (lõplik), lk 13.2. selgitus
06 
Komisjon toetab koos ELi liikmesriiki -
dega partnerriike rahaliselt ja tehnili -
selt, et parandada metsahaldust ning 
kehtestada või edasi arendada süstee -
me, mis kontrollivad õiguslike nõuete 
täitmist. FLEGTi osa „Puitu tootvate 
riikide toetamine” koosneb järgnevast:
a) toetus poliitikareformi protses -
sile, mõjusale seadusloomele 
ja menetluste lihtsustamisele, 
kaitstes samal ajal metsast sõltu -
vaid kogukondi ja lõimides neid 
metsakaitsekavadega;b) toetus usaldusväärsete järelevalve-  
ja jälgimissüsteemide arendami -
seks, mis eristaksid seaduslikku 
toodangut ebaseaduslikust ning 
jälgiksid puitu alates raiekohast, 
saeveskite ja sadamate kaudu kuni 
lõppturuni, edendades met -
sandussektoris teabe suuremat 
läbipaistvust;
c) üldiste juhtimisreformide toetami -
ne läbi suutlikkuse suurendamise, 
eriti kohtusüsteemis, politseis ja 
sõjaväes, et paremini võidelda 
korruptsiooniga ning koguda tõen -
deid keskkonnakuritegude kohta ja 
materjali kohtuasjadeks.
11 Sissejuhatus
07 
Selleks annab EL toetust EAFi ja 
üldeelarve kaudu. Kokku on 35 riigile 
perioodil 2003–2013 eraldatud FLEG -
Tiga seotud toetuseks hinnanguliselt 
300  miljonit  eurot6 (vt I lisa ).
08 
Komisjonis täidavad FLEGTi tegevus-
kavaga seotud ülesandeid rahvus -
vahelise koostöö ja arengu peadirek -
toraat ning keskkonna peadirektoraat. 
Rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraat vastutab kolmandatele 
tootjariikidele eraldatavate FLEGTiga 
seotud vahendite haldamise eest. Ta 
viib ellu arengukoostöö programme 
ning peab VPA alaseid läbirääkimisi 
AKV riikidega, samuti Guyana ja Hon -
durasega. Keskkonna peadirektoraat 
peab VPA-alaseid läbirääkimisi Aasia 
riikidega, vastutab ELi puidumääruse, 
nii puitu tootvate kui ka tarbivate rii -
kidega (nagu Hiina, Brasiilia, Venemaa, 
Ameerika Ühendriigid, Jaapan) kesk -
konnateemadel peetava poliitilise dia -
loogi ning mitmepoolse dialoogi eest. 
Mõlemad peadirektoraadid tegelevad 
ka Ladina -Ameerika riikidega.
09 
Komisjon delegeeris osa FLEGTi tege -
vuskava ülesannetest, mis puudutab 
partnerriikide jõupingutuste toetamist, 
Euroopa Metsainstituudile (EFI) ning 
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisat -
sioonile (FAO). EFI majutab ja haldab 
ELi FLEGTi rahastut, mis on 2007. aastal 
asutatud mitme rahastajaga sihtfond. 
Rahastu annab riigipõhist toetust 
(peamiselt tehnilist abi valitsustele ja 
muudele sidusrühmadele), viib läbi 
uuringuid ning levitab FLEGTi puudu -
tavat teavet. FAO rakendab AKV riikide 
FLEGTi toetusprogrammi, mille peami -
ne eesmärk oli algselt FLEGTi protsessi 
edendamine AKV riikides.6 Välja arvatud valdkondliku 
eelarvetoetuse eraldised. 
Eelarvetoetuse eraldised on 
mõeldud metsapoliitikaga 
seotud kulude katmiseks ega 
ole tingimata FLEGTi -põhised. 
Puudub üldtunnustatud 
meetod toetuse eraldamiseks 
spetsiifilistele valdkondadele.
12
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
10 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon 
haldas ELi FLEGTi tegevuskava raames 
puitu tootvatele riikidele ebaseadus -
liku raie vastu võitlemiseks antud 
toetust hästi. Audit keskendus kahele 
põhiküsimusele:
a) kas FLEGTi toetus oli hästi kavan -
datud ja täpse suunitlusega;
b) kas FLEGTi toetus on osutunud 
mõjusaks.
11 
Audit käsitles komisjoni poolt EAFist ja 
üldeelarvest puitu tootvatele riikidele 
aastail 2003–2014, st kogu ELi FLEGTi 
tegevuskava rakendusperioodi jooksul 
antud toetust.
12 
Audit toimus 2014. aasta augustist det -
sembrini ning hõlmas järgnevat:
a) FLEGTi strateegiadokumentide 
ning puidukaubanduse struktuuri 
ja ebaseaduslikku raiet käsitlevate 
asjakohaste aruannete analüüs;
b) eesmärkidele, riikidele ja pro -
jektidele vahendite eraldamise 
läbivaatamine;
c) intervjuud komisjoni ametnikega 
rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraadis ja keskkonna 
peadirektoraadis, samuti EFI, 
liikmes  riikide ning keskkonna ja 
metsakaitse alal aktiivselt tegut -
sevate rahvusvaheliste organi -
satsioonide ning Euroopa VVOde 
esindajatega;d) külaskäigud kahte toetust saavas -
se riiki, mis on allkirjastanud VPA 
(Indoneesia ja Kamerun), mille 
käigus kotnrolliti VPA protsessi 
edenemist ning uuriti põhjalikult 
kümnest projektist koosnevat vali -
mit (vt II lisa ):
e) tulemustele suunatud järelevalve -
süsteemi (ROM) ning 35 projektist 
koosneva valimi programmihin -
nangute leidude ülevaatamine 
(vt  III lisa ).
13
 Tähelepanekud
FLEGTi toetus ei olnud 
piisavalt hästi üles 
ehitatud ja täpselt 
suunitletud
13 
Kontrollikoda uuris, kas: 
a) ELi toetus põhines usaldusväärsel 
vajaduste hindamisel ja kas komis -
jon selgitas nõuetekohaselt välja 
võimalikud meetmed; 
b) ELi toetuse kavandamine oli 
asjakohane; 
c) rahastamise prioriteedid olid asja -
kohaselt seatud.
Komisjon selgitas välja hulga 
võimalikke meetmeid
14 
FLEGTi tegevuskava käsitleb ebasea -
dusliku raie ja kaubanduse püsivat 
probleemi uuenduslikul viisil. Selles 
ühendatakse partnerriikide toot -
jatele ELi puiduturule juurdepääsu 
lihtsustamise kujul pakutavad kau -
bandusstiimulid valitsustele ja koda -
nikuühiskonnale antava arenguabiga. 
Partnerriigid on kohustatud tagama 
sidusad õigusaktid metsandussektoris, 
rakendama jälgimis- ja litsentsimissüs -
teeme ning kehtestama eri tasandite 
kontrollisüsteemid. Lisaks kavandati 
FLEGTi tegevuskavas ette mitme nõud -
lusega seotud meetmete arendamist, 
et tootjariikides läbi viidud tegevuse 
mõju võimendada. Samuti nähti ette 
poliitiline dialoog rahvusvahelisel ta -
semel, et FLEGTi peamiste eesmärkide 
elluviimist edendada.15 
ELi tegevuskava mõjuhinnangus7 
analüüsiti, milline on puitu tootvate 
riikidega partnerluses rakendatava pui -
du litsentsimisüsteemi võimalik mõju8. 
Uuring sisaldas ebaseadusliku raie 
peamiste põhjuste analüüsi. Selles uu -
riti pakutud lahenduste üldist majan -
duslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset, 
samuti õiguslikku ja institutsioonilist 
mõju nii ELile kui ka potentsiaalsetele 
partnerriikidele. Samuti analüüsiti ris -
ke, mis võivad potentsiaalsete meet -
mete mõjusust ohustada9.
16 
Mõjuhinnangus vaadeldi kolme 
peamist võimalust ebaseadusliku raie 
probleemi lahendamiseks. Kahepool -
set võimalust, st VPA sõlmimist iga rii -
giga eraldi, peeti parimaks mooduseks 
kiiresti ja paindlikult tegutseda. Mitme -
poolset süsteemi, mis hõlmab võima -
likku rahvusvahelist kokkulepet ja mis 
on teoreetiliselt kõige mõjusam, peeti 
ebarealistlikuks. Kolmandat võimalust, 
ebaseadusliku puidu ELi turule too -
mise ühepoolset keelustamist, pidas 
komisjon vähem vastuvõetavaks kui 
puitu tootvate riikidega partnerlusele 
tuginevaid VPAsid. Komisjon otsustas 
seda võimalust hiljem põhjalikumalt 
analüüsida.7 ELi metsaõigusnormide 
täitmise järelevalve, 
metsahalduse ja 
puidukaubanduse (FLEGT) 
tegevuskava mõjuhinnang; 
Euroopa Komisjon, arengu 
peadirektoraat (2004).
8 SEK(2004) 977, 20. juuli 2004, 
„Ettepanek: nõukogu määrus 
vabatahtliku 
FLEGT -litsentsisüsteemi 
kehtestamise kohta puidu 
impordi suhtes Euroopa 
Ühendusse”.
9 Uuringus osutati riskidele, mis 
on seotud ebaseadusliku 
puidu võimaliku 
ümbersuunamisega teistele, 
väiksema kontrolliga 
turgudele, nagu Hiina või 
Jaapan, ning viidati 
tegevuskava võimalikule 
piiratud mõjule, eriti riikides, 
kus ELi veetava puidu osakaal 
on väike.
14 Tähelepanekud
10 SEK(2004) 977, 20. juuli 2004.
11 Tegevuskava on rida samme, 
mis tuleb teha, või tegevusi, 
mis tuleb läbi viia, et strateegia 
oleks edukas. Tegevuskaval on 
kolm põhiosa: 1) konkreetsed 
ülesanded; 2) ajakava;  
3) vahendite eraldamine 
konkreetsele tegevusele 
(http://www.
businessdictionary.com/
definition/action -plan.html )
12 FLEGTi tegevuskava 
eduaruanne, EFI (2011), lk 34. 
Vaata: http://www.euflegt.efi.
int/documents/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Prog -
ress+Report+2003–2010/
13 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. detsembri   
2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1905/2006, millega luuakse 
arengukoostöö 
rahastamisvahend (ELT L 378, 
27.12.2006, lk 41).  
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. märtsi 2014. aasta 
määrus (EL) nr 233/2014, 
millega luuakse 
arengukoostöö 
rahastamisvahend aastateks 
2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, 
lk 44).
14 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 24. oktoobri 
2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1638/2006, millega 
kehtestatakse üldsätted 
Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi 
loomise kohta (ELT L 310, 
9.11.2006, lk 1).
15 FLEGTi tegevuste alase 
aruandluse puudulikkus oli 
probleemiks ka FLEGTi 
tegevuskava varasemate 
hindamiste käigus. EFI 
koostatud perioodi 2003–2010 
FLEGTi eduaruandes öeldakse: 
„Siin esitatud tegevusi ja 
summasid tuleks võtta 
meetmete ja kättesaadavaks 
tehtud vahendite umbkaudse 
hinnanguna, mitte 
kõikehõlmava ja täiesti 
võrreldava ülevaatena”.17 
Komisjon otsustas kasutusele võtta 
esimese, kahepoolse variandi. Komis -
jon tunnistas selle meetodi proble -
maatilisust, eriti piiratud juhtimissuut -
likkusega riikides, kus tegevuskava 
rakendamine eeldab märkimisväärset 
suutlikkuse suurendamist ja institut -
sioonide tugevdamist10.
18 
Komisjon selgitas asjakohaselt välja 
peamised elemendid, mis võivad VPA 
mõjusaks elluviimiseks rahastajate -
poolset toetust vajada. Nende hulka 
kuulub metsa- ja keskkonnapoliitika 
reform, järelevalve-, jälgimis- ja litsent -
simissüsteemi arendamine ning suut -
likkuse suurendamine mitmesugustes 
sektorites (vt punkt 6).
Komisjon ei töötanud välja 
nõuetekohast töökava
19 
ELi FLEGTi tegevuskaval puuduvad 
mõned nõuetekohase tegevuskava 
põhielemendid11. Sellel puuduvad 
üksikasjalikud tegevuseesmärgid koos 
vastavate näitajatega, ajakava täpsete 
vaheetappidega ja selge järelevalve -
raamistik. Seetõttu on tegevuskava 
täitmist ja tulemuste saavutamist väga 
keeruline mõõta. EFI koostatud FLEGTi 
tegevuskava perioodi 2003–2010 
eduaruande kohaselt „on tegevuskava 
midagi enamat kui poliitikat kirjel -
dav avaldus, kuid vahe -eesmärkide 
ja sihtarvude puudumise tõttu ei ole 
tegemist strateegiaga”12.20 
Tegevuskava käivitamise algjärgus 
peeti seda pikaajalise protsessi al -
guseks. Kavandatavad meetmed, 
konkreetsed eesmärgid ja täpsem 
tegevusplaan tuleb aga algusaastatel 
välja töötada. 12 aastat hiljem puudu -
vad FLEGTil endiselt selgelt sõnastatud 
eesmärgid koos piiritletud aja jooksul 
rakendatavate täpselt määratletud 
rahastamisvahenditega.
21 
Tegevuskaval puudub üksnes talle 
eraldatud selgelt määratletud eelarve. 
Arengukoostööd rahastatakse mitmest 
allikast (ELi üldeelarve ja EAF) ning 
mitmesugustest vahenditest, nagu 
arengukoostöö rahastamisvahend13 
(hõlmab kahepoolseid ja regionaal -
seid geograafilisi programme, samuti 
temaatilisi programme) ning Euroo -
pa naabrus- ja partnerlusinstrument 
(ENPI)14.
22 
Komisjonilt ei olnud võimalik saada 
täielikku ülevaadet FLEGTi projekti -
dest. Komisjoni poolt auditi jaoks 
koostatud metsandusprojektide 
andmebaas ei andnud kõigist FLEGTi 
projektidest terviklikku ja täielikku 
pilti. Auditi käigus leiti, et andmebaas 
on puudulik, sisaldades mõningaid 
ebakorrektselt FLEGTi projektiks liigi -
tatud projekte, samas kui osa FLEGTi 
projekte oli välja jäetud15. Komisjon ja 
liikmesriigid ei määratlenud seda, mis 
on FLEGTi projekt, ega kehtestanud 
vastavate vahendite aruandluskorda.
15 Tähelepanekud
23 
Ebaseadusliku raie ja ebaseadusliku 
puidukaubanduse probleemide lahen -
damine sõltus paljudest teguritest, 
nagu partnerriikide osalus, vajaliku 
juhtimiskorra kehtestamine ning ELi ja 
teiste suuremate tootjate ja importijate 
selge ja tõendatud soov koos ühise 
eesmärgi nimel tegutseda. Samuti 
oli oluline, et reaalse edasimineku 
saavutamiseks vajalikud tegevused 
toimuksid paralleelselt. FLEGTi eesmär -
kide saavutamine sõltub oluliselt ka 
sellistest suurtest tootja-, töötlevatest 
ja/või kaubandusriikidest, nagu Hiina, 
Venemaa, India, Korea ja Jaapan, ning 
nende valmisolekust võidelda ebasea -
dusliku raie ja ebaseaduslike puittoo -
detega kauplemise vastu. Nimetatud 
riigid ei osale FLEGTi litsentsimissüs -
teemis ja komisjon on nendega aastate 
jooksul pidanud kahepoolset poliitilist 
dialoogi. Läbirääkimised on siiani 
toonud erinevaid, kuid üldiselt piiratud 
tulemusi.
24 
Alles 2007. aastal – neli aastat pä -
rast tegevuskava esitamist – viidi 
läbi uuring16, hindamaks võimalike 
nõudlusega seotud meetmete mõju 
ebaseadusliku puidu impordi või ELi 
turule laskmise ärahoidmisele. Uuringu 
tulemusel esitati ettepanek võtta vastu 
määrus, milles sätestataks puitu ELi tu -
rule laskvate ettevõtjate kohustused17.25 
ELi puidumäärus18 võeti lõpuks vastu 
2010. aastal ja seda hakati kohaldama 
2013. aastal. Määruse varasem vastu -
võtmine oleks andnud juba tegevus -
kava algstaadiumis selge sõnumi, et 
EL võtab ebaseadusliku puiduekspordi 
vastases võitluses juhtrolli. See oleks 
toiminud ka lisastiimulina riikide jaoks, 
kes soovivad VPA protsessis osaleda. 
Rohkem kui kümme aastat pärast tege -
vuskava käivitamist ei kohaldata seda 
kõigis liikmesriikides ikka veel täies 
mahus19. See saadab negatiivse sõnumi 
riikidele, kes teevad jõupingutusi selle 
nimel, et nende puidueksport oleks 
seaduslik20.
26 
Aastate jooksul ja eriti seoses selliste 
õigusaktide kohaldamisega, nagu USA 
Lacey Acti muudatus, Austraalia eba -
seadusliku raie keelustamise seadus 
ja ELi puidumäärus, on järjest rohkem 
hakatud erasektori tõendamissüstee -
mide norme üle vaatama, et seadus -
likkuse nõudeid paremini täita. Sellised 
süsteemid aitavad olulisel määral ELi 
puidumääruse nõuetekohase hoolsuse 
nõuete täitmisele kaasa21. Ometi on 
vaid kolmes VPAs (Kameruni, Kongo 
Vabariigi ja Kesk -Aafrika Vabariigi 
VPA) ette nähtud võimalus FLEGT -lit-
sentsimissüsteemi osana tunnustada 
ka erasektori süsteeme ja selle jaoks 
FLEGTi toetust eraldada. Arvestades 
alates FLEGTi tegevuskava käivitami -
sest kogetud raskusi riikliku litsentsi -
missüsteemi kehtestamisel piiratud 
suutlikkusega riikides, ei edendanud 
komisjon piisavalt FLEGTi ja erasektori 
tõendamissüsteemide koostoimet.16 Komisjoni talituste 
töödokument  – lisadokument 
ettepanekule võtta vastu 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus, milles 
sätestatakse puitu ja 
puittooteid turule laskvate 
ettevõtjate kohustused: 
mõjuhinnang  – aruanne 
ebaseadusliku raie vastu 
võitlemise täiendavatest 
võimalustest.
17 Ilma selliste säteteta oleksid 
VPA riikide tootjad halvemas 
olukorras kui nende riikide 
tootjad, kes ei ole VPAd 
sõlminud. VPA riikide tootjate 
suhtes kehtivad õiguslikud 
nõuded on üldjuhul karmimad 
ja vastavad kulud suuremad 
kui nende riikide tootjate 
puhul, kes ei ole VPAd 
sõlminud.
18 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 20. oktoobri 2010. 
aasta määrus (EL) nr 995/2010, 
milles sätestatakse puitu ja 
puittooteid turule laskvate 
ettevõtjate kohustused 
(ELT L 295, 12.11.2010, lk 23). 
Määruses esitatakse 
ebaseaduslikult üles töötatud 
puidu ja puittoodetega 
kauplemise vastu võitlemiseks 
kolm peamist meedet:  
1) ebaseaduslikult üles 
töötatud puidu ja sellest 
valmistatud puittoodete ELi 
turule laskmise keelustamine; 
2) nõue, et puittooteid ELi 
turule laskvad ELi ettevõtjad 
rakendaksid nõuetekohast 
hoolsust; 3) nimetatud 
ettevõtjate kohustus säilitada 
tarnijaid ja kliente puudutavad 
andmed.
19 Neli liikmesriiki (Kreeka, 
Hispaania, Ungari ja 
Rumeenia) ei täitnud oma 
kohustusi seoses ELi 
puidumääruse 
kohaldamisega. http://
ec.europa.eu/environment/
forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf
20 ELi puidumääruse artikli 20 
lõike 2 kohaselt peab komisjon 
esitama 2015. aastal Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule 
aruande, mis käsitleb määruse 
kohaldamist.
21 Komisjoni 6. juuli 2012. aasta 
rakendusmäärus (EL) 
nr 607/2012, milles käsitletakse 
üksikasjalikke eeskirju Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EL) nr 995/2010, 
milles sätestatakse puitu ja 
puittooteid turule laskvate 
16 Tähelepanekud
Komisjon ei seadnud 
toetusele selgeid prioriteete
27 
Pärast tegevuskava vastuvõtmist 
koostasid liikmesriigid ja komisjon ni -
mekirja riikidest, keda esmajärjekorras 
mitteametlikele kõnelustele kutsuda 
seoses nende võimaliku huviga FLEGTi 
süsteemi vastu22. Nimekirja kuulusid 
Kamerun, Gabon, Kongo Vabariik, 
Ghana, Venemaa, Brasiilia, Paapua 
Uus- Guinea, Indoneesia ja Malaisia. 
Samal ajal leppisid liikmesriigid ja ko -
misjon kokku selles, et EL võiks pidada 
kaubandusläbirääkimisi kõigi riikidega, 
kel on selle vastu huvi.
28 
Peaaegu kõik riigid, kes on FLEGTi 
tegevuskava vastu huvi üles näida -
nud, on saanud protsessiga ühineda23, 
sealhulgas mitu Aasia ja Ladina -Amee -
rika riiki, mille puhul näitas komisjoni 
mõjuhinnang, et arvestades nende 
vähest kauplemismahtu ELiga, on VPA 
võimalik mõju piiratud.
29 
Komisjon ei eraldanud oma (nii inim- 
kui ka rahalisi) ressursse kriteeriumide 
kogumi kohaselt, mis oleksid tõenäo -
liselt andnud parimad tulemused. Sel -
liseid kriteeriume, nagu ebaseadusliku 
raie ulatus, ELiga kaubanduse olulisus, 
kõnealuste riikide motiveeritus ja 
potentsiaal ning nende arenguvajadu -
sed, ei arvestatud koos, et ressursside 
kasutamisele prioriteedid seada.30 
Sellest tulenevalt on piiratud rahalised 
ja tehnilised vahendid laiali jaotatud 
suure arvu riikide vahel24, kellest mõ -
ned ei mänginud ebaseadusliku raie 
vastases võitluses põhirolli või kelle 
puhul oli sellise valitsemistaseme saa -
vutamine, mis võimaldaks lühikeses või 
keskmises perspektiivis litsentsimisüs -
teemi kehtestamist, kõige ebatõenäo -
lisem (vt 3. selgitus ). See nõrgendas 
toetust ja selle potentsiaalset mõju.
31 
Komisjon tegi koos partnerriikide 
valitsustega VPA läbirääkimiste ette -
valmistamise ja läbirääkimisprotsessi 
käigus kindlaks toimiva litsentsimissüs -
teemi peamised nõuded asjaomastes 
riikides. Hindamise raames vaadati 
üle metsapoliitika ja õigusraamisti -
kud, peeti konsultatsioone valdkonna 
ministrite ja teiste sidusrühmadega 
ning analüüsiti VPA peamisi aspekte. 
Nõuded kanti VPAdesse lisadena. Lisad 
sisaldavad nimekirja toetust vajavatest 
valdkondadest25 ja kavandatavatest 
meetmetest26.
32 
VPAdes ei kirjeldatud, kuidas tuleks ra -
hastamisülesanded valitsuse, komisjo -
ni ja teiste rahastajate vahel jaotada27.ettevõtjate kohustused, 
ettenähtud nõuetekohase 
hoolsuse süsteemi ning 
järelevalveorganisatsioonide 
suhtes tehtavate kontrollide 
sageduse ja laadi kohta 
(ELT L 177, 7.7.2012, lk 16).
22 FLEGTi rahastamise 
koordineerimise teemal 
26. veebruaril 2004. aastal 
peetud erakorralise koosoleku 
protokoll.
23 Praegu osaleb VPA protsessi 
ühes või teises etapis 26 riiki.
24 EFI eduaruande 2003–2010 
kohaselt: „ületavad taotlused 
VPAde toetamiseks juba 
praegu nende täitmise 
suutlikkuse ja mõned 
liikmesriigid soovivad teha 
koostööd ka naaberriikidega 
(Valgevene, Venemaa ja 
Ukraina) või piirkondadega 
(Lääne -Balkan), mille 
kaubanduse maht on suurem 
kui troopilistel arengumaadel”. 
Vt FLEGTi tegevuskava 
eduaruanne 2003–2010;  
EFI (2011), lk 36.
25 Näiteks ELi ja Kameruni 
Vabariigi vaheline VPA hõlmab 
järgnevat: a) suutlikkuse 
suurendamine; b) teabeedas -
tus) FLEGTi toodete reklaami -
mine liidu turul; d) kodumaise 
puiduturu järelevalve; 
e) industrialiseerimine; 
f) lepingu mõju jälgimine; 
g) õiguspärasuse kontrollimise 
süsteemi rakendamise üle 
tehtava järelevalve hõlbustami -
ne; h) jälgimissüsteemi 
uuendamine; i) riikliku 
kontrollisüsteemi tugevdami -
ne; j) õiguspärasuse kontrollimi -
se süsteem; k) FLEGTi 
litsentside väljastamise 
süsteem; l) sõltumatu 
auditifunktsiooni kehtestami -
ne, m) õigusraamistiku reform; 
n) täiendavate rahastamis -
võimaluste otsimine.
26 Näiteks kodumaise puiduturu 
korraldamine või sobiva 
jälgimissüsteemi 
kehtestamine.
27 AKV riikidega sõlmitud 
VPAdes mainitakse üksnes 
vajadust taotleda vahendeid 
EAFilt ja teistelt, veel 
kindlaksmääramata 
rahastamismehhanismidelt. 
Indoneesiaga sõlmitud VPAs 
mainitakse võimalust taotleda 
vahendeid ELi programmitöö 
raames.
17 Tähelepanekud
33 
VPA riikide valitsustega koostöös 
elluviidavates projektides käsitletakse 
VPAs kindlaksmääratud vajadusi, nagu 
puidu jälgimissüsteemi arendamine, 
litsentsimissüsteemid ja sõltumatu 
audiitori funktsiooni loomine. Riiklike  
ametivõimude poolse õiguskorra 
tugevdamise eesmärk jäi aga tahaplaa -
nile, sest sellele keskendusid väga 
vähesed projektid. Nõrk õiguskord 
avaldab ebaseadusliku raie ulatusele 
olulist mõju, sest keskkonnakuritegude 
avastamise ja nende eest süüdistuse 
esitamise tõenäosus on väike ning 
motivatsioon ebaseaduslikult tegutse -
da sellest tulenevalt suur. VPA riikide 
vajadused selles valdkonnas on väga 
suured, nagu näitavad nende kohad 
Transparency Internationali korrupt -
siooni tajumise pingereas (vt  IV lisa ). 
Mõne VPA riigi puhul võib näha 
positiivset arengusuunda, kuid enamik 
neist on maailma kõrgeima tajutud 
korruptsioonitasemega riikide hulgas.34 
Partnerriikide arengukoostöö stra -
teegiad ei hõlma järjepidevalt toetust 
VPA protsessile. 12-st28 VPA riigist 
viiel29 on programmitöö perioodi 
2007–2013 riigistrateegia dokumenti -
des metsahaldus keskse sektori osana 
ära toodud. Kuna ebaseaduslik raie 
puudutab mitut valdkonda (riigivalit -
semine, kaubandus, põllumajandus), 
võib FLEGTi käsitleda mitme keskse 
sektori raames kõigis VPA riikides, kuid 
arengukoostöö strateegiates ei käsitle -
ta seda võimalust ega mainita vajadust 
arvestada FLEGTiga seotud küsimusi 
vastavate kesksete sektorite raames.28 Audiitorid kontrollisid 12 riiki, 
mis on VPA sõlminud või 
peavad vastavaid läbirääkimisi 
ning saavad FLEGTi toetust.
29 Kamerun, Honduras, 
Indoneesia, Malaisia ja Kongo 
Vabariik.
Libeeria ja Kesk -Aafrika Vabariik
Libeeria ja Kesk -Aafrika Vabariik, kes on mõlemad VPA allkirjastanud, on saanud oma VPA ettevalmistami -
seks ja täitmiseks märkimisväärset rahalist toetust30. Mõlemad riigid ekspordivad ELi väga väikeses koguses 
puittooteid ja seisavad silmitsi paljude riigivalitsemise probleemidega, mis takistab neil lähitulevikus toimiva 
litsentsimissüsteemi väljatöötamist. Côte d’Ivoire on ELi eksportinud nendest riikidest tunduvalt suuremas 
koguses puittooteid31, ometi ei ole riik VPA ettevalmistamiseks mingit rahalist abi saanud.
30 Libeeriast ja Kesk -Aafrika Vabariigist imporditakse ELi puittooteid aastas keskmiselt vastavalt 5 ja 18  miljoni  euro väärtuses, neile riikidele antud 
rahalise toetuse kogusumma on aga vastavalt 11,9 ja 6,8 miljonit eurot.
31 Keskmiselt 166 miljonit eurot aastas.3. selgitus
18 Tähelepanekud
ELi toetus puitu 
tootvatele riikidele ei 
olnud piisavalt mõjus
35 
Kontrollikoda kontrollis, kas 
a) projektide väljundid saavutati 
plaanipäraselt; 
b) litsentsimissüsteemide ettevalmis -
tamine edenes rahuldavalt; 
c) tegevuskava rakendamise komisjo -
nipoolne järelevalve ja aruandlus 
oli nõuetekohane.
Peamistes läbivaadatud 
projektides esines 
probleeme
36 
Riigiasutuste suutlikkuse suurenda -
mise projektid ei olnud tulemuslikud. 
Küll aga tugevdas FLEGT kodanikuühis -
konna organisatsioone, mis paran -
das metsandussektori läbipaistvust. 
Rahaliselt kõige mahukamad projektid 
Kamerunis ja Indoneesias ei andnud 
oodatud tulemusi. Kamerunis takistas 
edasiminekut vähene edu, Indoneesias 
aga suunati projekti ebaõnnestumise 
tõttu ELi vahendid mujale.37 
Kameruni VPA protsessi peamine 
projekt, mille eesmärk oli luua puidu 
jälgimissüsteem32, ebaõnnestus, sest 
väljatöötatud süsteem ei toimi. See 
tähendab, et projektiga toodetud 
tulemusi ei kasutata. Projekt oli käigus 
aastatel 2010–2013 ja maksis 2,27 mil -
jonit  eurot. Ebaõnnestumine tulenes 
mitmest tegurist, alates ebaõigest va -
jaduste hindamisest kuni tõsiste puu -
dusteni projekti elluviimisel. Ebaõige 
vajaduste hindamine hõlmab ka komis -
joni ebatõhusat kooskõlastust sidus -
rühmadega, eelkõige metsandus- ja 
loomastiku ministeeriumiga. Lisaks ei 
olnud töövõtja töö tulemused rahulda -
vad ja komisjon ei võtnud õigeaegselt 
parandusmeetmeid. Puidu jälgimissüs -
teemi mittetoimimine on üks peamisi 
Kameruni VPA rakendamisel tekkinud 
viivituste põhjuseid. Teise projektiga, 
mida rahastab Deutsche Gesellschaft 
für Internationale Zusammenarbeit, 
töötatakse välja uut süsteemi.32 Projekt: Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun .
19 Tähelepanekud
38 
Kameruni FLEGTi protsessi peami -
ne saavutus on kodanikuühiskonna 
kaasamine metsahaldusse. Enne VPA 
allkirjastamist ei tunnustanud valitsus 
kodanikuühiskonna organisatsioone 
õiguspäraste partneritena, kellel oleks 
õigust väljendada muret metsaressurs -
side haldamisega seotud probleemide 
üle. Ehkki kohalike ja rahvusvaheliste 
VVOde suhted asjaomaste ministee -
riumidega on ka praegu kohati tera -
vad33, on neist saanud aktsepteeritud 
sidusrühmad, kellel on võimalik mitmel 
tasandil riigi metsapoliitikat mõjutada. 
See avaldab positiivset mõju kogu sek -
tori läbipaistvusele ja aruandekohus -
tuse täitmisele. Tuleb siiski märkida, 
et ehkki projektid üldjuhul tugevdasid 
kodanikuühiskonna positsiooni, ei 
saavutanud auditeeritud neljast VVO -
de rakendatavast projektist kaks kõiki 
kavandatud tulemusi, mille peamiseks 
põhjuseks olid liiga ambitsioonikad 
eesmärgid.
39 
Indoneesias oli rahanduslikult olulisi -
ma FLEGTiga seotud projekti34 eesmärk 
parandada metsandusalast õiguskorda 
ja valitsemist, tõhustades aruandeko -
hustust ja läbipaistvust, vähendades 
ebaseadusliku puiduga kauplemist 
kaubandus- ja tööstussektori kaa -
samise abil, ning toetades FLEGTi 
meetmete koordineerimist. Projekt ei 
saavutanud suuremat osa kavandatud 
tulemustest, mis oli põhjustatud pro -
jekti liiga ambitsioonikast ja ebarea -
listlikust ülesehitusest, rakendamisel 
tekkinud probleemidest ning nõrgast 
järelevalvest. Projekt ei tootnud min -
geid konkreetseid väljundeid, see lõ -
petati enneaegselt ja osa vahenditest 
tuli tagasi nõuda. Komisjoniga projekti 
käsitlemise üle tekkinud erimeelsuse 
tõttu otsustas Indoneesia valitsus VPA 
protsessi jätkata, ilma selleks komisjo -
nilt edaspidi otsest toetust saamata.40 
Perioodil 2002–2006 hõlmas komisjoni 
koostatud Indoneesia riigistrateegia 
dokument loodusvarade, eriti metsa 
haldamist kui üht arenguabi keskset 
sektorit, kuid perioodil 2007–2013 
see enam nii ei olnud. Kui välja arvata 
Indoneesia FLEGTi toetusprojekt  
2004. aastal, ei ole sel perioodil Indo -
neesia valitsusele metsandussektoris 
ELi arenguabi ette nähtud.
41 
ELi poolt Indoneesias 11 projektile 
antud 10  miljoni  euro suurust abi 
eraldati alates 2004. aastast eranditult 
VVOde kaudu. Projektid olid üldjuhul 
suunatud kohaliku (kodanikuühiskon -
na või teiste valitsusväliste osalejate, 
sealhulgas erasektori) osaluse toeta -
misele VPA eri etappides (sealhulgas 
poliitikareformi raames), metsahalduse 
parandamisele ning puidu jälgimise 
ja sõltumatute järelevalvesüsteemide 
rakendamisele. Ehkki sellise lähenemis -
viisi plussiks oli motiveeritud organi -
satsioonide kaasamine, oleks eesseis -
vate probleemide ulatust arvestades 
vaja läinud koordineeritumat käsitlust. 
Näiteks osutus problemaatiliseks arvu -
kate VKEde toetamine täielikule FLEGTi 
litsentsimisele ülemineku ettevalmista -
misel, mis ületab tunduvalt komisjoni 
projektide suutlikkuse.33 Näiteks ei võta metsandus- ja 
loomastiku ministeerium 
kohalike kogukondade poolt 
ebaseadusliku metsamaterjali 
väljaveo juhtumite kohta 
koostatud aruannete alusel 
meetmeid (projekt: 
Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de l’APV‑FLEGT 
au Cameroun ).
34 EK-Indoneesia FLEGTi 
toetusprojekt.
20 Tähelepanekud
42 
Neli Indoneesias läbivaadatud VVO 
projekti keskendusid riigi sõltumatu 
järelevalvesüsteemi tõhustamisele, 
VKEde toetamisele ning VPA etteval -
mistamise ja täitmise parandamisele. 
Üks projekt täitis oma eesmärgid ette -
nähtud ajakava ja eelarve piires35. Kahe 
projekti rakendamine on pooleli, neist 
ühe puhul on kavandatud tulemuste 
saavutamine tõenäoline36. Neljanda 
projekti37 rakendamisel tekkisid tõsised 
viivitused ning ülesehituse puuduste 
ja kaasrahastamispartneri loobumise 
tõttu vähendati selle ulatust oluliselt.
43 
Peamisi kontrollikoja poolt kind -
lakstehtud tegureid, mis mõjutavad 
projektide eesmärkide saavutamist 
neis kahes riigis, rõhutasid ka komis -
joni hindajad oma ROM aruannetes ja 
teistes VPA riikides läbiviidud FLEGTiga 
seotud projektide hinnangutes. Need 
tegurid olid projekti riskide ja piiran -
gute ebapiisav hindamine, ebasobiv 
ülesehitus, nõrk projektijuhtimine, jä -
relevalve ja projektipartnerite vahelise 
koordineerimise probleemid.
Edasiminek 
litsentsimissüsteemide 
kasutuselevõtu suunas 
kulgeb aeglaselt
44 
Praegu osaleb VPA protsessis 26 riiki. 
Neist üheksa peavad VPA üle läbirää -
kimisi ja kuus (Indoneesia, Kamerun, 
Ghana, Kongo Vabariik, Libeeria ja 
Kesk -Aafrika Vabariik) on VPA juba 
allkirjastanud. VPA allkirjastanud 
riikide edenemine litsentsimissüs -
teemi kasutuselevõtu suunas toimub 
väga erinevas tempos, mis tuleneb 
mitmest põhjusest, nagu erinev insti -
tutsiooniline suutlikkus ja protsessile 
pühendumine.45 
Indoneesia, kus VPA läbirääkimised 
algasid 2007. aasta märtsis ja leping 
jõustus 2014. aasta mais, on problee -
mide lahendamisel märkimisväärseid 
edusamme teinud ja loodab lähitulevi -
kus täielikult FLEGTi litsentsimissüstee -
mile üle minna. Riiklik puidu õiguspä -
rasuse kontrolli- ja litsentsimissüsteem, 
mis on ekspordi puhul kohustuslik, 
juba toimib. Pärast 2013. ja 2014. aastal 
toimunud ühishindamist tegeleb riik 
nüüd ülejäänud probleemide lahen -
damisega. Indoneesia kaks peamist 
probleemi on 1) nõutava riigivalitse -
mise taseme tagamine, arvestades 
riigi suurust ja mitmekesisust, 2) selle 
kindlustamine, et riigis tegutsevad 
arvukad VKEd täidavad täielikult kõiki 
regulatiivseid nõudeid.
46 
Kamerun väljendas soovi sõlmida 
ELiga VPA 2004. aastal. Ehkki Kameru -
ni metsandusseadus on hinnangute 
kohaselt hästi välja arendatud, on see 
ka väga keeruline ning seaduse jõusta -
mine on endiselt suureks probleemiks. 
VPA läbirääkimised kestsid üle nelja 
aasta (2006–2010). Pika ratifitseerimis -
protsessi tõttu jõustus leping lõpuks 
1. detsembril 2011. Lepingus kindlaks-
määratud ajakava kohaselt pidi puidu 
jälgimissüsteemi katsesüsteemi katse -
tamine toimuma 2013. aastal ja FLEGTi 
litsentside väljastamine 2015. aastal. 
VPA peamist eesmärki, milleks on pui -
du litsentsimissüsteemi arendamine, 
ei ole aga veel kaugeltki saavutatud, 
mis tuleneb peamiselt puidu jälgimis -
süsteemi arendusprojekti ebaõnnestu -
misest. Seega tuleb lahendada palju 
probleeme, enne kui on võimalik 
täielikult FLEGTi litsentsimissüsteemile 
üle minna.35 Projekt. Kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ning 
väikeste ja keskmise 
suurusega tööstusettevõtete 
positsiooni tugevdamine VPA 
ettevalmistamisel ja SVLK 
rakendamisel.
36 Projekt. Puidu õiguspärasuse 
kontrolli (FLEGTi litsentsi) 
edendamine Indoneesia 
puidutööstuse jätkusuutliku 
tootmise ja tarbimise tagamise 
peamise vahendina.
37 Projekt. Valitsuse ja selleväliste 
osalejate positsiooni 
tugevdamine FLEGT -VPA 
ettevalmistamisel, 
läbirääkimistel ja/või täitmisel.
21 Tähelepanekud
47 
Ghana, mis oli 2009. aastal esimene 
VPA allkirjastanud riik, planeeris algselt 
esimesi FLEGTi litsentsiga tooteid eks -
portima hakata hiljemalt 2011. aasta 
lõpus. Puidu jälgimissüsteem juba toi -
mib, kuid litsentsi andmise korda tuleb 
veel katsetada. Praegu on riik võtnud 
eesmärgiks saada süsteemid litsentsi -
miseks valmis 2015. aasta lõpuks.
48 
Kongo Vabariigis, mis ratifitseeris oma 
VPA 2010. aasta mais, on metsastratee -
gia ja uus metsandusseadus välja -
töötamisel. Edasiminek on aga olnud 
aeglane, mida põhjustavad peamiselt 
riigivalitsemisega seotud tegurid.
49 
Libeeria ja EL alustasid VPA läbirääki -
misi 2009. märtsis ja VPA allkirjastati 
2011. aasta juulis. Ebaseaduslik raie on 
aga jätkuvalt tõsine probleem, nagu 
ka erakasutuslubade38 kuritarvitamine. 
Peamiseks kitsaskohaks on metsa -
haldusasutuste nõrk suutlikkus.
50 
Kesk -Aafrika Vabariigiga sõlmiti VPA 
2011. aasta novembris, kuid kodusõda 
on peatanud igasuguse riigipoolse 
tegevuse. Riigi paljud piirkonnad asu -
vad väljaspool metsahaldusasutuste 
kontrolli, mis takistab VPA täitmist.51 
Veel üheksa riigiga on VPA läbirääki -
mised pooleli. Üks neist, Malaisia, mis 
on oluline troopilise puidu tootja, oli 
2006. aastal esimene riik, kellega läbi -
rääkimisi alustati. Aastatepikkustest ti -
hedatest läbirääkimistest hoolimata ei 
ole aga õnnestunud lahendada prob -
leeme seoses VPA kohaldamisega kogu 
riigis ja eriti Sarawakis. VPA puudumi -
sel kasutab Malaisia laialdaselt avaliku 
ja erasektori tõendamissüsteeme.
52 
Ehkki komisjonil on õnnestunud eba -
seadusliku raie probleemile tähele -
panu juhtida ja selle vastu märkimis -
väärset huvi säilitada, on edusammud 
litsentsimise suunas olnud aeglased. 
On oht, et tekib „FLEGTi tüdimus”, 
kuna riigid muutuvad edusammude 
puudumise tõttu rahulolematuks ja 
leiavad teisi, lihtsama juurdepääsuga 
turge. Enamikus riikides on rakenda -
misprotsessi peamisteks takistusteks 
institutsioonilise suutlikkuse puudu -
mine, levinud korruptsioon ja nõrk 
õiguskord.38 Vt http://www.illegal -logging.
info/regions/liberia .
22 Tähelepanekud
Järelevalve- ja aruandluskord 
oli ebarahuldav
53 
Komisjon ei andnud FLEGTi tegevus -
kava täitmisest perioodiliselt aru. 
FLEGTi määruse artikli 9 kohaselt peab 
komisjon kahe aasta jooksul pärast 
esimese VPA jõustumist nõukogule 
aruande esitama, kuid sellist aruannet 
ei koostatud. Esitati individuaalseid 
partnerriike käsitlevaid aruandeid, mis 
sisaldasid teavet VPA eri valdkondades 
läbiviidud tegevuse kohta, kuid nen -
des ei mõõdetud VPA täitmist seatud 
vahe -eesmärkide alusel ega kirjelda -
tud saavutusi ja ilmnenud probleeme 
koos nende lahendamiseks võetud 
meetmetega.
54 
Probleemiks oli ka usaldusväärset 
andmebaasi hõlmava (vt punkt 22) ja 
aruandlust lihtsustava raamistiku puu -
dumine. Eesmärkide ja vahe -eesmärki -
de puudumise tõttu oli edusammude 
hindamine keeruline. Nagu märgitud 
perioodi 2003–2010 EFI FLEGTi tege -
vuskava eduaruandes, muudab selle 
veelgi keerulisemaks asjaolu, et tege -
vuskava on pigem poliitiline protsess 
kui tavapärane abiprogramm39.55 
Alles 2014. aasta lõpus võttis komisjon 
kasutusele ühtlustatud järelevalveraa -
mistiku, mille abil mõõta VPA täitmise 
põhieesmärkide saavutamist. Praegu -
seni on tegemist komisjoni sisekasu -
tuseks mõeldud raamistikuga. Kuna 
süsteem võeti kasutusele alles hiljuti, 
on liiga vara selle reaalset toimimist 
hinnata.
56 
2014. aasta lõpus käivitas komisjon 
FLEGTi tegevuskava välishindamise, 
mille aruande valmimise tähtaeg on 
2015. aasta oktoober. Hindamine, mis 
toimub 12 aastat pärast tegevuskava 
esitamist, on ammu hiljaks jäänud, ar -
vestades sellel ajavahemikul esile ker -
kinud probleeme ja olulisi sündmusi, 
mis oleksid vajanud kindlakstegemist 
ja analüüsi, et hinnata nende mõju 
kehtivale tegevuskavale. Analüüsida 
oleks tulnud näiteks järgnevat:
a) Aasia riikide järjest suurenev mõju 
puidukaubandusele;
b) metsade otstarbe ebaseadusliku 
muutmise (nt põllumajandus -
maaks) suurenev mõju;
c) võimalused kliimamuutuse leeven -
damise meetmega REDD+ suure -
ma koostoime saavutamiseks;
d) puidu ELi eksportimises toimunud 
muudatused;
e) võimalused erasektori tõenda -
missüsteemide laialdasemaks 
kasutamiseks.39 FLEGTi tegevuskava 
eduaruanne 2003–2010,  
EFI (2011), lk 34.
23
 Järeldused  
ja soovitused
57 
Kontrollikoda järeldab, et komisjon ei 
hallanud ELi FLEGTi tegevuskava raa -
mes eraldatud toetust piisavalt hästi.
58 
FLEGTi toetus ei olnud piisavalt hästi 
üles ehitatud ja suunatud:
a) ELi toetus FLEGTi protsessile põhi -
nes ebaseadusliku raie probleemi, 
selle liikumapanevate jõudude ja 
võimalike meetmete põhjalikul 
analüüsil, ning komisjon koostas 
FLEGTi tegevuskava uuenduslikul 
viisil.
b) Komisjon ei kavandanud aga asja -
kohast töökava, mis oleks sisalda -
nud selgeid eesmärke, vahe -ees-
märke ja eelarvet. Ehkki sellist 
tegevuskava oleks olnud raske 
ette valmistada algatuse algfaasis, 
oleks seda tulnud teha algatuse 
esimeste aastate jooksul.
c) ELi puidumääruse hiline vastu -
võtmine ja aeglane rakendamine 
pärssis VPA riikide huvi FLEGTi 
litsentsimissüsteemile üleminekut 
ette valmistada.
d) FLEGTi litsentsimissüsteemi puu -
dumisest tingitud tühik on suures 
osas täidetud erasektori tõenda -
missüsteemidega, mis aitab olulisel 
määral kaasa ELi puidumääruses 
ette nähtud hoolsuskohustuse 
täitmisele. Komisjon ei uurinud 
aga piisavalt FLEGTi ja mainitud 
erasüsteemide vahelise koostoime 
võimalusi.
e) Komisjon ei seadnud puitu toot -
vatele riikidele antavale toetusele 
selgeid rahastamisprioriteete.1. soovitus  
Tööplaan
Komisjon peaks koostama FLEGTi te -
gevuskava erinevate osade täitmiseks 
perioodi 2016–2020 tööplaani, milles 
seataks selged ja täpsed eesmärgid, 
prioriteedid, tähtajad ja puitu toot -
vatele riikidele eraldatava ELi toetuse 
eelarve. Eesmärkide määramisel tuleks 
arvesse võtta riikide suutlikkust ja nen -
de konkreetseid piiranguid.
2. soovitus  
ELi puidumääruse 
kohaldamine
Komisjonil on ülim aeg nõuda puidu -
määruse ranget kohaldamist kõigis 
liikmesriikides.
3. soovitus  
Erasektori 
tõendamissüsteemid
Komisjon peaks välja selgitama, kuidas 
oleks võimalik usaldusväärseid era -
sektori tõendamissüsteeme rohkem 
kasutada.
4. soovitus  
Vahendite eraldamine
Vahendid tuleks suunata sinna, kus 
nende tõenäoline panus ebaseadusli -
ku raie ja sellega seotud kaubanduse 
vastu võitlemiseks on kõige suurem. 
Juhtudeks, mil VPA nõuete täitmine 
tundub keerulisem, peaks komisjon 
kavandama metsahalduse toetamiseks 
meetmed, mis ei eelda tingimata VPA 
allkirjastamist.
24 Järeldused ja soovitused 
59 
ELi toetus puitu tootvatele riikidele ei 
olnud piisavalt mõjus.
a) See tugevdas kodanikuühiskon -
da ja suurendas ebaseadusliku 
raie probleemi alast teadlikkust 
partnerriikides, kuid riigiasutuste 
suutlikkuse suurendamisele kes -
kendunud projektid ei saavutanud 
oodatud tulemusi.
b) FLEGTi litsentsimissüsteem, mis 
oli tegevuskava nurgakivi, ei toimi 
veel üheski partnerriigis. Tege -
vuskava esitamisest on nüüdseks 
möödunud 12 aastat, ja ehkki huvi 
vabatahtlike partnerlepingute 
vastu on olnud suur, ei ole veel 
kehtestatud ühtegi FLEGTi litsent -
simissüsteemi ning süsteemide 
kasutuselevõtu tähtaegu ei ole 
järgitud.
c) Komisjon ei teinud FLEGTi tegevus -
kava täitmise üle nõuetekohast jä -
relevalvet ega andnud sellest aru. 
2014. aasta lõpus käivitatud hinda -
mine on ammu hiljaks jäänud.5. soovitus  
Aruandlus
Komisjon peaks FLEGTi tegevuskava 
täitmise kohta iga kahe aasta tagant 
aruande esitama. Aruanne peaks 
sisaldama VPA täitmise hindamist, 
kavandatud tähtaegu, esilekerkinud 
probleeme ja võetud või kavandata -
vaid meetmeid.
6. soovitus  
Hindamised
Komisjon peaks aruandes toodud hin -
damise põhjal kaaluma, kuidas prae -
gust lähenemisviisi muuta, et saavuta -
da käegakatsutavamaid tulemusi.
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 president

25
 Lisad
FLEGTi, metsahalduse ja kaubandusalaste programmide rakendamine perioodil 
2003–2013
(miljonites eurodes)
Piirkond/riikVPAd Rakendamise viis
Kokku Sõlmitud 
(aasta)Huvi1 Läbirääkimi -
sed pooleli3Rakendavad 
liikmesriigid Ühine 
rakendamine
koos rahvusva -
heliste organi -
satsioonidegaMuu
(rakendavad 
partnerriigid, 
VVOd, era- ja 
avaliku sektori 
ettevõtted) 
Sahara-tagune Aafrika 74,89
Mitu riiki214,92 14,92
Kamerun 2010 13,66 13,66
Libeeria 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Kongo Vabariik  2010 7, 5 6 7, 5 6
Kesk-Aafrika Vabariik 2011 6,80 6,80
Kongo Demokraatlik 
VabariikX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudaan 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
Ladina-Ameerika 90,21
Mitu riiki23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brasiilia 10,79 12,74 23,53
Nicaragua  2,00 6,06 8,06
Kolumbia X 8,05 8,05
Peruu  X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Tšiili 0,04 0,04I lisa
26 Lisad I lisa(miljonites eurodes)
Piirkond/riikVPAd Rakendamise viis
Kokku Sõlmitud 
(aasta)Huvi1 Läbirääkimi -
sed pooleli3Rakendavad 
liikmesriigid Ühine 
rakendamine
koos rahvusva -
heliste organi -
satsioonidegaMuu
(rakendavad 
partnerriigid, 
VVOd, era- ja 
avaliku sektori 
ettevõtted) 
Aasia ja Vaikse ookeani riigid 43,37
Mitu riiki210,60 1,91 12,51
Indoneesia 2011 21,95 21,95
Hiina 3,84 3,84
Filipiinid  X 1,92 1,92
Afganistan 1,88 1,88
Tai 0,61 0,61
Myanmar X 0,45 0,45
Saalomoni Saared X 0,18 0,18
Malaisia X
Vietnam X 0,03 0,03
Naabrus 25,04
Mitu riiki215,00 15,00
Maroko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Montenegro 0,75 0,75
Liibanon 0,33 0,33
Albaania 0,10 0,10
Gruusia 0,09 0,09
Valgevene  0,03 0,03
Kaks või rohkem piirkonda 63,65
Mitu riiki239,60 24,05 63,65
KOKKU 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Veel kuus riiki on huvi väljendanud (Boliivia, Kambodža, Ecuador, Guatemala, Paapua Uus-Guinea ja Sierra Leone), kuid rahalist kohustust ei ole 
veel võetud.
2  Mitme riigi osalusega projektid hõlmavad ( Aasia ja Vaikse ookeani riikide puhul ): lepinguid Euroopa Metsainstituudiga kogusummas  
10,6 miljonit eurot (FLEGT Aasia) ja ( naabruspiirkondade puhul ) lepinguid Maailmapangaga kogusummas 15 miljonit eurot (FLEG).  
Rohkem kui kaht piirkonda hõlmavate mitme riigi osalusega projektide puhul sisaldavad peamised programmid lepinguid EFIga  
12 miljoni euro väärtuses ja FAOga 20 miljoni euro väärtuses (FLEGT AKV:  10 miljonit eurot ja ELi-FAO FLEGT: 10 miljonit eurot).
3  Läbirääkimised on pooleli veel kolme riigiga, mille suhtes ei ole rahalist kohustust võetud – Côte d’Ivoire, Laos ja Tai. 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi esitatud teabe põhjal.
27 Lisad
Auditeeritud projektide nimekiri
Riik Projekti pealkiri ELi osalus (eurodes) Rakendusperiood
KamerunMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun2 480 070 31.12.2009–30.12.2013
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun 2 496 763 15.2.2010–14.12.2012
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun 1 164 600 4.5.2012–3.5.2014
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 1.2.2011–31.1.2012
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun113 836 19.1.2012–18.7.2013
IndoneesiaEK-Indoneesia FLEGTi toetusprojekt 11 276 872 1.3.2006–28.11.2011
Maa ühiskasutuse planeerimine ja jätkusuutlik institutsiooniline kord maa 
valdamise, metsa- ja kogukonnaõiguste tugevdamiseks Indoneesias1 796 619 1.3.2010–28.2.2014
Valitsuse ja selleväliste osalejate positsiooni tugevdamine FLEGT -VPA 
ettevalmistamisel, läbirääkimistel ja/või täitmisel1 189 228 10.1.2011–31.12.2015
Indoneesia sõltumatu metsajärelevalve võrgustiku tugevdamine usaldus -
väärse puidu õiguspärasuse kontrollisüsteemi ja VPA mõjusa täitmise 
tagamiseks188 946 1.5.2011–30.4.2013
Puidu õiguspärasuse kontrolli (FLEGTi litsentsi) edendamine Indoneesia 
puidutööstuse jätkusuutliku tootmise ja tarbimise tagamise peamise 
vahendina1 091 463 30.1.2013–28.2.2014II lisa
28 Lisad
Projektide hindamiste ja läbivaadatud ROMide nimekiri
Hindamised
Projekti pealkiriELi osalus 
(eurodes)RiikHindamise aeg 
ja liikAruande peamised leiud
1ELi FLEGTi Aasia tegevuskava piir -
kondlik toetusprogramm5 800  000
PeakorterDetsember 2010  
Vahehindamine οProjekti nõrk ülesehitus: eesmärgid, tege -
vused, oodatavad tulemused ja vahe -ees-
märgid ei ole piisavalt üksikasjalikud
 οPuudub selge tulemuslikkuse järelevalve -
süsteem, mille tagajärjeks on vähene 
tõhusus ja piiratud aruandlus
2VERIFOR  – institutsioonilised võima -
lused õiguspärasuse kontrollimiseks 
metsandussektoris1 902 171November 2009  
Lõpphindamine οProjekti vähene paindlikkus, kohandamaks 
oma loogilist raamistikku mõningate Aasia 
ja Aafrika piirkondade dünaamikale, mis 
vähendas raamistiku mõjusust
3Puidukaubanduse tegevuskava 
(TTAP) – TFT (troopilise metsa fond) 
projekt3 389 796Mai 2012  
1. etapi lõpphin -
damine ja 2. etapi 
vahehindamine οVäga head üldtulemused
4Sõnaõiguse tagamine: VVOde liitude 
toetamine FLEGTi VPA protsessis 
osalemisel, et parandada metsa -
haldust ning tugevdada kohalike ja 
põliselanike õigusi960 000Juuni 2012  
Lõpphindamine οVäga head üldtulemused
5Metsahalduse õpperühm – praktilise, 
õiglase ja säästva metsakasutuse 
võimaldamine1 866 365Jaanuar 2014  
Lõpphindamine οPuudub süstemaatiline vajaduste hinda -
mine ja projekti loogiline raamistik ei ole 
piisavalt täpne; puuduvad nõuetekohaselt 
riigi tasandil määratletud näitajad
 οProjektiga toetatud tegevus ei ole piisav, 
et saavutada valitsemistaseme soovitud 
paranemist
6Mise en place d’un système de traçabi ‑
lité du bois au Cameroun2 496 763
KamerunMai 2013  
Lõpphindamine οProjekti nõrk ülesehitus: riikide riske ja 
piiranguid ei ole piisavalt arvesse võetud
 οEbapiisav sidusrühmadevaheline 
kooskõlastamine
 οEbatõhus järelevalve ja projektijuhtimine
 οKavakohaseid tulemusi ei saavutatud
7Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139Detsember 2012  
Vahehindamine οEbapiisav piirangute hindamine ja 
prognoos
 οEbarealistlik projekti ülesehitus
8Aafrika metsahalduse tõhustamine 
läbi kõrgetasemeliste riiklike ebasea -
dusliku raie teemaliste kohtumiste 
ning teadlikkuse tõstmise ja koolituse 
kesktasemel1 890 608Mai 2013  
Vahehindamine οPuudus nõuetekohane loogiline raamistik 
koos objektiivselt tõendatavate näitajatega
 οPuudused projekti järelevalves: ei peetud 
regulaarseid juhtkomitee koosolekuid
 οKooskõlastusprobleemid, mille tõttu puu -
duvad seosed projekti eri väljundite vahelIII lisa
29 Lisad
Projekti pealkiriELi osalus 
(eurodes)RiikHindamise aeg 
ja liikAruande peamised leiud
9 EK-Indoneesia FLEGTi toetusprojekt 11 276 872 IndoneesiaSeptember 2010  
Lõpphindamine οEbasobiv ja ebarealistlik projekti ülesehitus
 οEbatõhus projekti järelevalve ja 
juhendamine
 οEnamikku tulemustest ei saavutatud 
kavakohaselt
10Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI‑FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo1 598 497 Kongo VabariikMärts 2012  
Vahehindamine οMõned puudused loogilises raamistikus, 
eriti objektiivselt tõendatavate näitajate 
määratlemises
 οPuudused projekti järelevalves: ei peetud 
regulaarseid juhtkomitee koosolekuidIII lisa
30 Lisad
ROM aruanded
Projekti pealkiriELi osalus 
(eurodes)Riik ROM andmed Aruande peamised leiud
11Metsarahvaste programm: suur 
sõnaõigus: metsast sõltuvate 
kogukondade ja kodanikuühiskonna 
organisatsioonide tulemuslik osale -
mine FLEGTis778 271
KamerunMärts 2013 οLoogiline raamistik ei ole nõuetekoha -
selt välja töötatud, mis muudab saadud 
tulemuste hindamise keeruliseks
 οPartnerid ei ole projekti kavandamisse 
kaasatud
 οVähene kooskõlastus teiste FLEGTi projekti -
de ja riigipoolsete osalejatega
 οPiiratud järelevalve
12Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 Märts 2013 οNõrk loogiline raamistik, eesmärgid ja 
näitajad ei ole piisavalt üksikasjalikud
 οEbapiisav riskianalüüs
 οTegevuse nõrk järelevalve
 οViivitused elluviimisel
 οPuudub paindlik/elujõuline 
väljumisstrateegia
13Aafrika metsahalduse tõhustamine 
läbi kõrgetasemeliste riiklike ebasea -
dusliku raie teemaliste kohtumiste 
ning teadlikkuse tõstmise ja koolituse 
kesktasemel1 890 608 Juuni 2013 οNõrk loogiline raamistik, halvasti kavanda -
tud eesmärgid, väljundid ja näitajad
 οSidusrühmadevaheline nõrk kooskõlastus
 οEbakvaliteetsed väljundid ja ebakindel 
jätkusuutlikkus
14Suutlikkuse suurendamine Kongo 
vesikonnas ning sõltumatu metsa -
õigusnormide täitmise järelevalve ja 
metsahalduse (IM -FLEG) rakendami -
ne Kongo Vabariigis1 636  366
Kongo VabariikAprill 2009 οNäitajad ei ole alati kvantifitseeritavad
 οProjekt sõltub välisrahastamisest ega 
tooda ise tulu
 οInstitutsioonilise struktuuri püsimine ilma 
välise sekkumiseta on ebatõenäoline
15Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI‑FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo1 438 647 Detsember 2012 οNäitajad ei ole täpsed ja neid on keeruline 
mõõta
 οJuhtkomitee koosolekuid ei ole toimunud, 
ehkki need olid kavandatud
 οJätkusuutlikkus sõltub jätkuvast 
rahastamisest
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des po ‑
pulations locales dont les populations 
autochtones dans sa mise en œuvre180 000 Detsember 2012 οNõrk loogiline raamistik, mõned näitajad ei 
ole mõõdetavad
 οSidusrühmad ei ole projekti kavandamisse 
kaasatud
 οJuhtkomitee koosolekuid ei ole toimunud, 
ehkki need olid kavandatud
 οJätkusuutlikkuse probleemid: VPA 
protsess on endiselt pooleli, partnerite ja 
teiste sidusrühmade tehniline koolitus on 
ebapiisavIII lisa
31 Lisad
Projekti pealkiriELi osalus 
(eurodes)Riik ROM andmed Aruande peamised leiud
17Valitsuse algatus õiguste ja aruande -
kohustuse edendamiseks metsahal -
duses (GIRAF)865 767
GhanaJuuli 2011 οNõrk loogiline raamistik
 οEbamäärased riskid ja oletused
 οSidusrühmadevaheline nõrk kooskõlastus
 οPuudub toetav poliitiline keskkond
 οMõningate tegevuste ebatõhus elluviimine
 οProjekti kavandamisel ei ole arvestatud 
jätkusuutlikkust
18Seaduslike ja õiguspäraste kodu -
maiste puiduturgude vabatahtlike 
partnerluslepingutega integreerimi -
se toetamine1 999 265 Juuni 2013 οNäitajad ei ole alati mõõdetavad, tulemus -
te järelevalve ja mõõtmine on keeruline
19Uue tee leidmine vihmametsa 
säilitamiseks: ebaseaduslikust raiest 
hea valitsemistavani2 560 516
IndoneesiaNovember 2011 οNäitajad ei ole piisavalt hästi välja töötatud
 οProjekti elluviijad on alahinnanud projekti 
keerukust ja selles osalejate arvu
 οNõrk ühilduvus kohalike institutsiooniliste 
struktuuridega
20Metsaressursside haldamise 
parandamine ning ebaseadusliku raie 
ja sellega seotud kaubanduse vähen -
damine kodanikuühiskonna täieliku 
kaasamise abil Kagu -Aasias1 645 901 September 2007  οNäitajad peaksid olema realistlikumad
21Maa ühiskasutuse planeerimine 
ja jätkusuutlik institutsiooniline 
kord maa valdamise, metsa- ja 
kogukonnaõiguste tugevdamiseks 
Indoneesias1 796 619 November 2012 οNäitajad ei ole piisavalt üksikasjalikud
 οEdasiminekut käsitlev aruandlus on 
puudulik
 οPuudub kindel väljumisstrateegia
22Valitsuse ja selleväliste osalejate 
positsiooni tugevdamine FLEGT -VPA 
ettevalmistamisel, läbirääkimistel ja/
või täitmisel1 189 228 Detsember 2013 οNäitajad ei ole asjakohased
 οEbapiisav koordineerimine: juhtkomitee 
koosolekuid ei peetud, partneritevaheline 
koostöö on piiratud
 οViivitused elluviimiselIII lisa
32 Lisad
Projekti pealkiriELi osalus 
(eurodes)Riik ROM andmed Aruande peamised leiud
23Metsahalduse tugevdamine konflikti -
järgses Libeerias1 616  448
LibeeriaJuuni 2012 οLoogiline raamistik ei ole selge ja realistlik
 οÜlesehituses napib järelevalve- ja 
hindamisvahendeid
 οPaljud toetusesaajad ei ole kavandamis -
protsessi kaasatud
 οELi delegatsiooni ja rakenduspartneri 
vahelised kommunikatsiooniprobleemid
 οPuudub jätkusuutlikkuse strateegia
24Kodanikuühiskonna sõltumatu 
järelevalve metsaõigusnormide 
täitmise järelevalve ja metsahalduse 
üle (CSIMFLEG) Libeerias150 000 Mai 2013 οPuudused loogilises raamistikus: näitajad 
ei ole täpselt määratletud, ajakava on 
ebarealistlik
 οMadala elatustasemega toetusesaajad ja 
erasektor ei ole kavandamisse kaasatud
 οNõrk järelevalve, puudub kõiki sidusrühmi 
kaasav projekti juhtkomitee
 οTööplaanis puudub projekti järkjärgulise 
lõpetamise strateegia
 οNõrk poliitikaraamistik
25Metsahalduse parandamine läbi 
kodanikuühiskonnapoolse järelevalve129 852 Mai 2013 οLoogiline raamistik ei ole selge, näitajad ei 
vasta SMART -kriteeriumidele
 οMadala elatustasemega maapiirkondade 
elanikkond ja erasektor ei ole kavandamis -
protsessi kaasatud
 οPaljud väljundid valmisid suure hilinemise -
ga, osa ei valminudki
 οELi delegatsiooni ja rakenduspartneri 
vahelised kommunikatsiooniprobleemid
 οPuudub väljumisstrateegiaIII lisa
33 Lisad
Transparency International  – korruptsiooni tajumise indeks 2007–2013
Riik2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
Punkti -
summaKohtPunkti -
summaKohtPunkti -
summaKohtPunkti -
summaKohtPunkti -
summaKohtPunkti -
summaKohtPunkti -
summaKoht
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Libeeria 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Kongo Vabariik 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Kesk-Aafrika 
Vabariik2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Kongo Demo -
kraatlik Vabariik1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indoneesia 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malaisia 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korruptsiooni tajumise indeksiga mõõdetakse avaliku sektori korruptiivsuse tajutud taset skaalal nullist (väga korruptiivne) kümneni (korrupt -
siooni pole). 2013. aasta pingerida hõlmas 177 riiki.IV lisa
34
ja partnerriikide ühine ettevõtmine. Seda tuleks 
arvesse võtta muu hulgas vahendite eraldamise 
hindamisel. Ei tohiks eeldada, et kõik metsahalduse 
ja õigusnormide täitmise järelevalve küsimused 
lahendatakse ainult komisjoni vahenditega.
IV
Komisjon ei nõustu kontrollikoja tähelepanekuga.
On keeruline paigutada FLEGTi tegevuskava 
uuenduslikkus, tegevuspõhimõtete mitmekesisus, 
õigus- ja arengukoostöömeetmed ning osalejate 
ja partnerite paljusus ühte töökavva, millel oleks 
selged vahe -eesmärgid, tähtajad ja sihtotstarbeline 
eelarve. Sellegipoolest on paljudel FLEGTi meetme -
tel, näiteks vabatahtlikel partnerluslepingutel või 
projektidel, oma üksikasjalik rakenduskava.
Toetust anti selgete kriteeriumide kohaselt, kuigi 
ühtse sihtotstarbelise eelarve ja rahastamisvahendi 
puudumise tõttu oli võimatu kasutada kõigi sekku -
miste jaoks ühest kriteeriumide kogumit.
Komisjon ei nõustu kontrollikoja seisukohaga, et 
ELi puidumäärus võeti vastu hilinemisega. Tege -
vuskavas, milles osutatakse ainult „võimalusele 
võtta vastu õigusakte ebaseaduslikult üles tööta -
tud puidu ELi importimise kontrollimiseks”, ei ole 
ELi puidumäärust nimetatud. Määruse ettepanek 
tehti alles pärast ulatuslikku uurimist, mille käigus 
vaadeldi, kuidas tullakse olemasolevate õigusaktide 
abil toime ebaseadusliku metsaraiega. Õigusakt 
võeti vastu ja see jõustus 20. oktoobril 2010 ning 
seda kohaldatakse alates 2013. aasta märtsist. 
Pärast ELi puidumääruse kohaldamise algust võttis 
komisjon meetmeid, et tagada õigusakti täielik 
rakendamine.Kokkuvõte
I
ELi juhtivat kohta üleilmsetes püüdlustes ebasea -
dusliku metsaraie vastu võitlemisel on laialdaselt 
tunnustatud. EL ja 28 liikmesriiki on teinud metsa -
õigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse 
ja puidukaubandusega (FLEGT) seotud meetmete 
rakendamiseks tööd koos enam kui 40 tootjariigi ja 
mitme tarbijariigiga kogu maailmas.
II
Tuleb rõhutada, et FLEGTi käsitleva teatisega 
reageeriti tungivale nõudmisele komisjoni, liikmes -
riikide ja tootjariikide ühistegevuse järele. FLEGTi 
tegevuskava on poliitikaraamistik, milles on edukalt 
koondatud ebaseadusliku metsaraie probleemile 
osutatav poliitiline tähelepanu, poliitika- ja õigus -
meetmed ning ELi, liikmesriikide ja paljude partner -
riikide pakutav juhtimistoetus. Arvestada tuleb, et 
FLEGT ei ole rahastatav koostööprogramm, millel 
oleks eriotstarbeline rahastamismehhanism.
FLEGTi tegevuskavas sätestatakse eri osade jaoks 
oma protsess ja meetmete pakett ning toetutakse 
peamiselt poliitika- ja õigusmeetmetele, mida täien -
dab selle eesmärkide saavutamiseks tavapärane 
arengukoostöö toetus.
III
Komisjon ei nõustu kontrollikoja järeldusega, et 
ELi FLEGTi tegevuskava raames puitu tootvatele 
riikidele antud toetust ei ole hallatud piisavalt hästi. 
Komisjon on püüdnud hallata tootjariikidele antud 
FLEGTi toetust parimal võimalikul viisil, võttes 
arvesse ebaseadusliku metsaraiega üleilmse tege -
lemisega kaasnevaid probleeme, hea metsahalduse 
ja õigusnormide täitmise järelevalve edendamise 
keerukust mitmel arengumaal ning FLEGTi uuen -
duslikku iseloomu. Komisjon jätkab jõupingutusi 
tõhususe, tulemuslikkuse ja majanduse paranda -
mise nimel. Ta juhindub kontrollikoja eriaruandest 
ja käimasolevast FLEGTi tegevuskava hindamisest, 
mis on andnud võimaluse uurida mitmesuguseid 
programme, projekte ja meetmeid. Samuti rõhu -
tab komisjon, et FLEGT on komisjoni, liikmesriikide Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 35
1. selgitus
Tegevuskava ei sisaldanud ELi puidumäärust, vaid 
ainult kohustust analüüsida variante ja võimalust 
võtta vastu õigusakte ebaseadusliku puidu ELi 
importimise kontrollimiseks.
2. selgitus
2. selgituses kajastatakse ELi ja liikmesriikide esialg -
set arusaama vabatahtlikest partnerluslepingutest 
(VPA); komisjon ja liikmesriigid pidasid aastatel 
2004–2005 selle kontseptsiooni üle põhjalikke aru -
telusid ning seda on oluliselt edasi arendatud. Selle 
tulemusena toimusid 2005. aasta lõpus läbirääkimi -
sed vabatahtlikke partnerluslepinguid käsitlevate 
nõukogu direktiivide üle.
Iga vabatahtlikku partnerluslepingut on partnerrii -
kidega peetud läbirääkimiste käigus edasi arenda -
tud, et kajastada iga riigi konkreetset konteksti ja 
püüdlusi.
Kui Indoneesiaga sõlmitud vabatahtlik partnerlus -
leping sarnaneb üldiselt tegevuskavas kirjeldatuga, 
siis teised vabatahtliku partnerluslepingu sõlminud 
riigid on valinud mudeli, milles tuginetakse õigus -
pärasuse kontrollimisel peamiselt riiklikele haldus -
asutustele, mitte riigi akrediteeritud sõltumatutele 
asutustele.
06
Et FLEGT on komisjoni ja liikmesriikide ühine 
ettevõtmine, ei tohiks komisjoni toetust hinnata 
ELi liikmesriikide toetusest eraldi. Komisjoni ja 
liikmesriikide toetuse kooskõlastatuse tagab 
FLEGTi ajutine töörühm, riigi tasandil aga ühised 
rakenduskomiteed.
08
Tähtis on kajastada FLEGTi rakendamises osalejate 
mitmekesisust. FLEGTiga seotud tegevust viivad ellu 
komisjon, liikmes- ja partnerriigid.
Liikmesriikidel on ELi puidumääruse ja FLEGTi mää -
ruse rakendamises keskne roll, mida nad täidavad 
oma pädevate asutuste, riigihangete poliitika, 
rahastamis- ja investeerimispoliitika ning tootja -
riikide toetamise kaudu.V
Komisjon soovib rõhutada järgmisi probleeme. Esi -
teks nõuab toimiva FLEGTi õiguspärasuse kontrol -
limise ja litsentsimissüsteemi väljatöötamine palju 
rohkemat kui tulemuslikud projektid. Teiseks, kuigi 
FLEGTi tegevuskava vastuvõtmisest on möödunud 
12 aastat, on kuue vabatahtliku partnerluslepingu 
sõlmimisest möödas 1,5–4,5 aastat – see on suhte -
liselt lühike aeg vabatahtliku partnerluslepinguga 
kaasnevate läbimõeldud süsteemide ja haldusrefor -
mide elluviimiseks, eriti kui võtta arvesse paljude 
meie partnerriikide problemaatilist valitsemiskesk -
konda. Nagu tunnistatakse kontrollikoja aruande 
punktis 45, on Indoneesias ja Ghanas kehtestatud 
oma litsentsimissüsteem, mis on juurutatud kogu 
riigis. Mõlemad süsteemid on läbinud hindamise, 
mille tulemusena tehtud järelduste ja soovituste 
põhjal neid täiustatakse. Vabatahtlikus partnerlus -
lepingus sätestatakse õiguspärasuse kontrollimise 
süsteemide ranged normid, mis peavad olema enne 
FLEGTi litsentsi andmise alustamist täidetud.
Sissejuhatus
02
Paljudel juhtudel reguleeritakse metsandussektorit 
keeruliste ja mitmesuguste õigusnormidega, mis 
sisaldavad sageli sisevastuolusid ja lünki ning suu -
rendavad õiguslikku ebakindlust metsatööstuse ja 
metsast sõltuvate inimeste jaoks. Seaduslikkuse või 
ebaseaduslikkuse määratlemine eeldab olemasole -
vate õigusaktide põhjalikku läbivaatamist.
04
Kahe määruse (FLEGTi määrus ja ELi puidumäärus) 
ja kaubanduslepingute (vabatahtlik partnerlus-
leping) kavandamine ja väljatöötamine on suured 
saavutused, mis väärivad tunnustust. Aastatel 
2004–2010 võtsid need suure osa komisjoni ajast ja 
vahenditest.
Komisjoni vastus 36
21
Komisjoni tegevuskavades jääb eelarve sageli täp -
semalt selgitamata (vt Euroopa Komisjoni erinevad 
tegevuskavad, nt Euroopa e -valitsuse tegevuskava; 
inimõiguste ja demokraatia tegevuskava).
Arengukoostöös on komisjon tegevuskava punktis 
4.1 ette nähtud sätted ellu viinud: koondeelarvet 
ei kavandatud ja komisjon püüdis lõimida FLEGTi 
erinevatesse geograafiliste ja temaatiliste program -
mide vahenditesse. Komisjon töötab praegu aren -
gukoostöö rahastamisvahendi „Üleilmse tähtsusega 
avalikud hüved ja probleemid” raames välja FLEGTi 
põhidokumenti, mille eesmärk on suurendada mit -
mesuguste Euroopa Komisjoni tootjariike toetavate 
projektide ühtsust, täiendavust ja kooskõla.
22
Kõigi metsandus- või FLEGTi projektide kindlaks -
määramine oli raske, sest ELi FLEGTi meetmeid 
rahastatakse mitme vahendi kaudu ja mõnikord on 
need koondatud programmidesse, mis hõlmavad 
muid sektoreid peale metsanduse (nt kaubandus, 
säästev tarbimine ja tootmine jne). See tähendab, et 
puudub kordumatu FLEGTile viitav silt, mis võimal -
dab teha komisjoni teabesüsteemis lihtotsingu. 
Siiski püüdis komisjon välja töötada andmebaasi, 
mille eesmärk oli koondada metsaga seotud pro -
jektid, mida EL aastatel 2000–2012 oli rahastanud. 
Sellest anti teada ka kontrollikojale, märkides, et 
tegemist on poolelioleva tööga, mida viimistle -
takse. Komisjon on andmebaasi ajakohastanud, et 
lisada sinna pärast 2012. aastat sõlmitud lepingud. 
FLEGTi tegevuskava käimasoleva hindamise raamis -
tikus on tehtud algust uue ülesandega koondada 
kõik FLEGTi projektid, mida rahastavad komisjon ja 
liikmesriigid.Samuti tuleb tõdeda, et FLEGTiga seotud tege -
vust viivad ellu ka tootjariigid, erasektor ja 
kodanikuühiskond.
Tähelepanekud
17
Komisjon järgis kahepoolset varianti, aga ka kee -
lustamise võimalust, mille tulemusena võeti vastu 
ELi puidumäärus. Samuti on komisjon pidevalt 
kaasanud rahvusvahelisi partnereid, et suuren -
dada mitme  poolset reaktsiooni ebaseaduslikule 
metsaraiele.
19
Komisjon tõdeb, et FLEGTi tegevuskava on poliiti -
karaamistik, milles sätestatakse üldine arusaam ja 
üldised eesmärgid ning esitatakse hulk ELi liikmes -
riikide ja mitmesuguste huvirühmade võimalikke 
poliitika-, õigus- ja muid meetmeid. See loodi ELi 
vastusena 1998. aastal G8 poolt vastu võetud tege -
vusprogrammile metsade ja ebaseadusliku metsa -
raie kohta.
20
Komisjon möönab vajadust töötada välja kindlad 
eesmärgid, vahe -eesmärgid ja ühine tegevuskava, 
samuti tarvidust kontrollida FLEGTi tegevus -
kava rakendamist korrapärasemalt. Käimasoleva 
hindamise käigus antud soovitused on nendes 
püüdlustes kindlasti abiks. Siiski näitab täpsema 
kava puudumine, kui raske on seada konkreetseid 
eesmärke, sihte ja ajakava poliitika jaoks, milles on 
ühendatud paljude riikide ja osalejate mitmesugu -
sed poliitikasuunad ning õiguslikud, rahalised ja 
tehnilised abimeetmed. Komisjon soovib rõhutada, 
et üksikasjalikud rakenduskavad on välja töötatud 
tegevuskava mitme elemendi jaoks – nii on see 
näiteks kõikide vabatahtlike partnerluslepingute 
korral ja kõigi tootjariikide toetamiseks ette nähtud 
projektide ja vahendite puhul.
Komisjoni vastus 37
25
ELi puidumääruse vastuvõtmine andis selge sõnumi 
ELi võetud kindlast kohustusest täiendada juba 
kehtestatud meetmeid ja võidelda ebaseadusliku 
metsaraie vastu „koduväljakul”. Komisjon alus -
tas seadusandliku ettepaneku koostamist juba 
2007. aastal ning esitas selle 2008. aastal. Uute 
kohustuste kehtestamine mitmes majandussektoris 
nõuab komisjonilt palju eeltööd. Vabatahtliku part -
nerluslepingu protsessis osalevate riikide arv näitas, 
et FLEGTi varajastes etappides ei ole vabatahtliku 
partnerluslepinguga ühinemise ajenditest puudus.
Kui vaadelda ELi puidumääruse rakendamise olu -
korda, siis tuleb märkida, et määrust on kohaldatud 
alles alates 2013. aasta märtsist, seega on see üsna 
uus. Enamik liikmesriike (24 riiki 28st) on kehtesta -
nud meetmed ELi puidumääruse rakendamiseks ja 
nad kontrollivad ettevõtjaid puidumääruse nõuete 
kohaselt. Komisjon valmistas pärast ELi puidumää -
ruse rakendamise algust ette asjakohased meet -
med. Võimalikud meetmed määrati kindlaks ja loet -
leti vastavuse tagamise strateegias, kuhu pandi kirja 
selge ajakava ja vahendite jaotus. Võetud meetmete 
tulemusena kiirendas mitu liikmesriiki rakendamise 
protsessi ja teatas täielikust vastavusest.
Komisjon möönab, et ELi puidumääruse tulemuslik 
rakendamine kõigis liikmesriikides on väga tähtis, 
ja jätkab selle eesmärgi saavutamiseks oma osa 
täitmist.
26
Nagu on ette nähtud FLEGTi tegevuskavas, on 
komisjon uurinud vahendeid, mille abil luua koos -
toime olemasolevate riiklike või erasektori tõen -
damissüsteemide vahel, ja ta jätkab seoses sellega 
vabatahtliku partnerluslepingu partnerriikide ja era -
sektori tõendamissüsteemide kaasamist (nt vaba -
tahtlike partnerluslepinguteteemalisi läbirääkimisi 
käsitlevate Euroopa Komisjoni juhenddokumentide 
puhul saadi innustust nende süsteemide tööst ja 
dokumentidesse lisati teadlikult ettevõtjapõhiste 
süsteemide võimalus, mis on sätestatud Indoneesia 
vabatahtlikus partnerluslepingus; tehtud on mitu 
uuringut; koostati konkreetne selgitav märkus ja 
2015. aasta FLEGTi nädalal pühendati sellele tee -
male eraldi istung). ELi ja liikmesriikide rahastatud 
arvukate projektide kaudu on edendatud erasek -
tori tõendamissüsteeme arengumaades. Indo -
neesias järgnes puidukaubanduse tegevuskavale 
(TTAP), mis on ELi rahastatud suurmeede ja millega 23
Venemaa ja Hiina ekspordivad ELi suures koguses 
puittooteid ja nad on otsustanud, et ei sõlmi ELiga 
vabatahtlikku partnerluslepingut. Seetõttu otsustas 
Euroopa Komisjon astuda nende riikidega kahe -
poolsesse dialoogi ebaseadusliku metsaraie üle.
India, Korea ja Jaapan on suured tarbijaturud ning 
komisjon peab nendega keskkonnaalast kahepool -
set dialoogi, mis hõlmab puidukaubandust.
Komisjon ei jaga seisukohta, et kahepoolsed läbi -
rääkimised suurte tootvate, töötlevate ja/või kau -
bandusriikidega on toonud siiani üldiselt piiratud 
tulemusi. On üldteada, et ELi FLEGTi tegevuskava on 
innustanud teisi suurriike vastu võtma nõudluspool -
seid meetmeid (Austraalia ebaseadusliku metsaraie 
keelustamise seadus; USA muudetud Lacey Act; 
Šveitsi õigusaktid; Jaapan).
24
Tegevuskava sisaldab ka kohustust „analüüsida 
edasiste meetmete valikut ja mõju, sealhulgas 
mitmepoolsete edusammude puudumise korral 
võimalust võtta vastu õigusakte impordi kontrolli -
miseks”. Komisjon pidi hindama nende valikute 
lisaväärtust ja võimalikku mõju ning tagama, et iga 
uus õigusakt saaks sidusrühmadelt piisavalt toetust. 
Tegevuskavaga alustades esitasid ainukesena uue 
õigusakti nõude vabaühendused. Erasektor kesken -
dus vabatahtlikele meetmetele, näiteks sertifitsee -
rimisele, tegevusjuhenditele jne. Alles siis, kui need 
meetmed osutusid ebapiisavaks, hakkas erasektor 
toetama ja lõpuks nõudma uusi õigusakte (vt era -
sektori 2006. aasta petitsioon komisjonile). Nagu on 
märgitud punktis 24, leidis komisjon seetõttu alles 
2007. aastal, et uuringu alustamiseks on saadud 
piisavalt toetust.
Komisjoni vastus 38
puidu impordist (2,45  miljardit  eurot aastas) ja 75% 
troopilise puidu üleilmsest ekspordist. Hiina, kes 
on peamiselt töötlev riik, on kaasatud ELiga kokku 
lepitud FLEGTi käsitlevasse kahepoolse koostöö 
erimehhanismi.
29
Komisjon möönab vajadust eraldada vahendeid 
sinna, kus need annavad tõenäoliselt parimaid tule -
musi, ja jätkab tööd selle eesmärgi saavutamiseks.
Inimressursi jaotamine oli seotud FLEGTi peamiste 
meetmetega, nimelt vabatahtlike partnerluslepin -
gutega, arengukoostöö toetusega ja ELi puidu -
määrusega. Kõige rohkem inimesi oli vaja töös 
vabatahtliku partnerluslepingu sõlminud riikidega 
ja Hiinaga. Komisjon tunnistab, et vabatahtlikud 
partnerluslepingud on ilmselt neelanud liiga suure 
osa FLEGTile eraldatud tööjõust, võimalik, et teiste 
FLEGTi meetmete arvelt.
Mis puutub rahalistesse vahenditesse, siis takistab 
ressursside eraldamisel ühese kriteeriumide kogumi 
kasutamist FLEGTi keskfondi puudumine ja seega 
vajadus leida rahastamisvõimalusi olemasolevate 
geograafiliste ja temaatiliste programmide vahendi -
test. Geograafiliste programmide vahendite eralda -
mine on komisjoni ja partnerriigi vahelise dialoogi 
tulemus. Lisaks ei tohiks ELi toetuse suunamist 
hinnata liikmesriikide toetusest eraldi.
Enamik ELi FLEGTiga seotud toetusest on läinud 
riikidesse, kus 1) ebaseaduslik metsaraie on väga 
levinud, 2) soovitakse kindlalt selle probleemiga 
võidelda, sealjuures on esikohal vabatahtliku 
partnerluslepingu protsessis osalevad riigid, 3) on 
suured arengu ja suutlikkusega seotud vajadused, 
4) on palju metsa ja/või kõrge metsade hävitamise 
määr ja/või 5) metsandussektor annab suure panuse 
SKPsse ja eksporti.
Kokku on suurim osa ELi toetusest eraldatud vaba -
tahtliku partnerluslepingu sõlminud riikidele ja 
mõnele strateegilisele riigile, kes on väljendanud  
huvi FLEGTi vastu, nagu Colombia, Filipiinid ja 
Peruu. Sama kehtib üleilmsete, mitut riiki hõlmavate 
projektide/vahendite kohta. Peale vabatahtliku 
partnerluslepingu sõlminud riikide on saanud suure 
osa rahalistest vahenditest riigid, kes on ebasea -
dusliku metsaraie vastases võitluses strateegilise 
tähtsusega, nagu Brasiilia, Hiina ja idapoolsed naa -
berriigid, sealjuures on raha eraldamist toetanud ühendati vabatahtlik tõendamine (eelkõige metsa -
hoolde nõukogus (Forest Stewardship Council, FSC) 
ja Indoneesia ökomärgise instituudis (Indonesia 
Ecolabel Institute, LEI)), puidu õiguspärasuse kont -
rollimise süsteem ja standard.
Vabatahtliku partnerluslepingu sõlminud kuuest 
riigist neli (Kamerun, Kongo, Libeeria ja Kesk -Aafrika 
Vabariik) näeb oma litsentsimissüsteemi osana ette 
erasektori tõendamissüsteemide tunnustamise ning 
komisjon toetab tööd, mida tehakse selle tunnusta -
mise rakendamiseks praktikas. Lisaks on Indonee -
sias ettevõtjapõhine süsteem, mis jätab palju ruumi 
ettevõtjate kasutatavate erinevate olemasolevate 
süsteemide tunnustamiseks. Seda, kas lisada lepin -
gusse erasektori süsteemid, otsustavad partnerrii -
gid, mitte komisjon. Ghana on ainus vabatahtliku 
partnerluslepingu sõlminud riik, kes ei ole mitme -
sugustel põhjustel seda valikut teinud.
Samuti oleks õiglane tunnistada erasektori tõen -
damissüsteemide piiranguid, sest need süsteemid 
hõlmavad üksikuid ettevõtjaid ja territooriumi väi -
kesi osi, samal ajal kui FLEGTi litsentsimissüsteemid 
katavad kogu riigi territooriumi.
28
FLEGTi tegevuskavas määratakse kindlaks neli 
peamist piirkonda ja riiki, mis tunnistatakse eba -
seaduslikust metsaraiest ja metsade hävitamisest 
kõige rohkem ohustatuks: Kesk -Aafrika, Venemaa, 
Lõuna -Ameerika troopikavöönd ja Lõuna -Aasia. 
Algusest peale on komisjon ja liikmesriigid seadnud 
esikohale nendes piirkondades asuvad riigid, kus 
metsatööstus on tähtsal kohal, kus on suur puidu -
ekspordi maht, kaubandussidemed ELiga, ametiasu -
tuste tuvastatud suured ebaseadusliku metsaraie 
probleemid ja sügav huvi FLEGTi litsentsimissüs -
teemi vastu. Läbirääkimisi vabatahtliku partnerlus -
lepingu üle alustati alles siis, kui põhjalik riigisisene 
teave ja sidusrühmadega konsulteerimine kinnitas 
riigi huvi ning kui valitsus oli esitanud komisjonile 
ametliku taotluse. Praegu osaleb vabatahtliku 
partnerluslepingu teemalistes läbirääkimistes või 
rakendamises 15 riiki. Mitu teist riiki on väljenda -
nud huvi teatava tegevuse vastu ja saanud sellest 
kasu. FLEGTi sõltumatu turujärelevalve lähteolu -
korra aruandest selgub, et vabatahtliku partnerlus -
lepingu protsessiga on hõlmatud väga suur osa 
troopilise puidu pakkumisest nii maailmaturule 
kui ka Euroopa Liidule. 15 riiki annavad vabataht -
liku partnerluslepingu raames 80% ELi troopilise 
Komisjoni vastus 39
Ka Kesk -Aafrika Vabariigis asuvad suured metsaalad, 
mida ebaseaduslik metsaraie ohustab väga suurel 
määral. Kesk -Aafrika Vabariigis on metsandussek -
tor suuruselt teine tööhõiveallikas ja mahult teine 
SKPsse panustaja, olles seega riigi arengus kesksel 
kohal. Pärast riiki 2013. aasta alguses tabanud polii -
tilist ja humanitaarkriisi on sektorit märkimisväärselt 
tugevdatud. Vabatahtliku partnerluslepingu prot -
sess ja süsteemid pakuvad raamistikku, et alga -
tada reforme ja aidata sektoril saavutada ekspordi 
valdkonnas usaldusväärsus. Kui riik stabiliseerub, 
võidakse toimiv litsentsimissüsteem välja töötada 
suhteliselt kiiresti, arvestades, et eksporditööstus 
on koondunud vähese hulga suurte ettevõtjate 
kätte, kellel kõigil on toimivad puidujälgimissüstee -
mid. Komisjon leiab, et riigi väga piiratud suutlikkus 
ja ressursid õigustavad Kesk -Aafrika Vabariigile 
pakutud 6,7  miljoni  euro suurust toetust.
Côte d’Ivoire otsustas alustada vabatahtliku part -
nerluslepingu teemalisi läbirääkimisi 2012. aasta 
detsembris. FLEGTiga seotud toetust takistas suurel 
määral riiki varasematel aastatel mõjutanud kodu -
sõda, ent märgatava erandi moodustas ÜRO Toidu- 
ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) FLEGTi 
programmist ja ELi FLEGTi rahastamisvahendist 
läbirääkimiste ettevalmistamiseks antud tehniline 
ja rahaline abi. Läbirääkimised käivad ja nende 
käigus eraldatakse piisavalt rahalisi ja inimressursse 
FAO FLEGTi programmi, ELi FLEGTi rahastamisva -
hendi, Saksa rahvusvahelise koostöö ettevõtte GIZi 
(Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusam -
menarbeit GmbH) poolt metsandusministeeriumile 
antava tehnilise abi, Ühendkuningriigi rahvusvahe -
lise arengu keskasutuse (DFID) rahastatava FLEGTi 
korraldustoetuse ja Prantsuse arenguasutuse (AFD) 
poolt metsandussektorile antava laiema toetuse 
kaudu.
32
Vabatahtlik partnerlusleping on kaubandus-, mitte 
finantsleping. Kuna arenguabi reguleerivad eri 
õigusaktid, vältis komisjon teadlikult summade 
ja kohustuste täpsustamist vabatahtlikus part -
nerluslepingus, kus viidatakse selgelt arenguabi 
andmiseks mõeldud olemasolevatele abimeet -
metele ja neid reguleerivatele standardsetele 
kavandamismenetlustele.poliitiline dialoog nende riikidega. Marokole ja 
Hondurasele eraldatud suured summad tulenevad 
nende riikide otsusest valida metsandus keskseks 
sektoriks.
Eespool nimetatud riikide hulgas saavad suhteliselt 
väiksemaid summasid keskmise sissetulekuga riigid, 
kes on astunud arengukoostöö etapist järk -järgult 
järgmisele tasemele (nt Gabon, Tai, Vietnam).
Võimaluse korral on komisjon edukalt kaasanud 
teisi vahendeid, nagu naabruspoliitika rahastamis -
vahend, et toetada teisi riike, kes on ebaseadus -
liku metsaraie vastases võitluses strateegilise 
tähtsusega.
30
Komisjon on jaotanud vahendeid suhteliselt paljude 
riikide vahel. See on osaliselt seotud nende riikide 
suure arvuga, kus ebaseaduslik metsaraie on valdav 
ja kus on väljendatud huvi FLEGTi / vabatahtliku 
partnerluslepingu vastu, ja seega on tegemist 
FLEGTi algatuse raames üldist huvi pakkuva meet -
mega. Komisjon uurib võimalusi, kuidas lahendada 
see probleem tulevikus ja leida õige tasakaal kohati 
vastuoluliste eesmärkide vahel saavutada suur hõl -
matus, et vastata riikide huvile, ja hallata piiratud 
ressursse tulemuslikult.
3. selgitus
Libeerias asub enamik Lääne -Aafrikas alles olevatest 
ürgmetsadest, mis on ebaseaduslikust metsaraiest 
ülimalt ohustatud. Ebaseaduslikku metsaraiet on 
soodustanud kodusõda  – põhjus, miks metsa -
haldusreform on Libeeria valitsuse jaoks pakiline 
teema. Hoolimata väga piiratud ressurssidest on 
Libeeria valitsus näidanud üles tugevat tahet nende 
küsimustega tegelda. Libeeria on üks kuuest vaba -
tahtlikku partnerluslepingut rakendavast riigist ja 
ta on otsustanud seada FLEGTi oma riigi mitmeaas -
tases sihtprogrammis esikohale. Lisaks on Libeeria 
otsustanud liita kõik eksporditurud oma FLEGTi 
litsentsimissüsteemi. Sel viisil võib vabatahtlik part -
nerlusleping avaldada suurt mõju, vaatamata ELi 
eksporditava koguse väiksusele. Libeeria on loonud 
toimiva puiduseiresüsteemi (Liberfor) ja teeb järje -
kindlaid edusamme oma litsentsimissüsteemi välja -
arendamisel. Ülaltoodu ja riigi väga piiratud suutlik -
kus õigustavad neid mahukaid rahalisi vahendeid, 
mida Euroopa Komisjon on protsessi toetamiseks 
eraldanud.
Komisjoni vastus 40
34
Kui vähegi võimalik, on komisjon püüdnud lõi -
mida FLEGTi toetuse riiklikesse programmidesse. 
Siiski kaasnevad selle püüdlusega teatavad 
siseprobleemid:
– enamik riiklikke programme aastateks 2007–
2013 lepiti kokku enne vabatahtliku partner -
luslepingu teemaliste läbirääkimiste algust ja 
ammugi enne vabatahtliku partnerluslepingu 
sõlmimist. Sellegipoolest hõlmab enamik vaba -
tahtlikku partnerluslepingut rakendavate riikide 
2007.–2013. aasta riiklikke programme FLEGTi 
toetust: see on kindlasti nii Indoneesia, Kameru -
ni, Libeeria ja Kongo puhul;
– metsandussektor ja FLEGT pidid konkureerima 
teiste eelisvaldkondade ja pakiliste vajadustega;
– vabatahtliku partnerluslepingu teemaliste läbi -
rääkimiste alustamise ajal ei ole lihtne tulevasi 
vajadusi hinnata. Läbirääkimiste etapi aegne 
toetusvajadus on üldiselt hästi kaetud üleilmse -
test vahenditest (Euroopa Metsainstituut, FAO).
Mitmes riigis on liikmesriigid näinud ette FLEGTi/
metsandustoetuse, nagu Ühendkuningriik DFID 
kaudu (Ghana, Indoneesia, Libeeria, Guyana) või 
Saksamaa GIZi kaudu (Kamerun, Laos, Côte d’Ivoire).
Suurem osa vabatahtliku partnerluslepingu sõl -
minud riikide 2014.–2020. aasta mitmeaastastest 
sihtprogrammidest sisaldavad ühe keskse sektorina 
FLEGTi.
Komisjon möönab siiski, et toetus võiks olla vaba -
tahtliku partnerluslepingu sõlminud riikide mitme -
aastastes sihtprogrammides korrapärasemalt ette 
nähtud.33
Vabatahtlike partnerluslepingute ja toetusprojek -
ti de kaudu toetatakse metsaõigusnormide täitmise 
järelevalvet, selgitades ja edendades metsandust 
käsitlevate õigusaktide järjepidevust, suurendades 
sidusrühmade teadlikkust kohaldatavast õigusest 
(hoides sellega ära rikkumisi), tugevdades süsteeme 
ja suutlikkust, et tagada puidu jälgimine ja ette -
võtjate kontrollimine tarneahelates (ja tuvastada 
seeläbi õigusrikkumised), edendades sidusrühmade 
kaasamist ja pakkudes poliitilist ruumi, kus aru -
tada halduse ja õigusnormide täitmise järelevalve 
küsimusi, vähendades korruptsioonivõimalusi, luues 
sõltumatu auditi süsteemi, võimaldades õigus -
normide täitmise väliskontrolli, edendades teabe 
avalikustamist ning sõltumatut metsaseiret rikku -
mise tuvastamiseks ja sektoris parema läbipaistvuse 
saavutamiseks jne.
Paljudes partnerriikides on metsandusministee -
riumil või samaväärsel asutusel volitused tagada 
metsaõigusnormide täitmise järelevalve. Paljude 
FLEGTi toetusprojektide eesmärk on neid asutusi 
tugevdada ja vahenditega varustada. Mitu riiki, 
näiteks Indoneesia ja Kamerun, on saanud pika -
ajalist metsandussektori toetust, mida rahastavad 
liikmesriigid.
Laiem toetus õiguskaitseorganitele, näiteks polit -
seile, läheb ilmselt juba kaugemale sellest, mida on 
võimalik FLEGTiga saavutada. Mitmes riigis on see 
hõlmatud valitsusele mitmeaastase sihtprogrammi 
raames antava toetusega või liikmesriikide eralda -
tava toetusega.
Kuigi FLEGTi toetus peaks aitama parandada õigus -
normide täitmise järelevalvet, ei saa mõistlikult eel -
dada, et ELi FLEGTi toetus katab selles valdkonnas 
kõik vajadused ja et sellel on pärast mõneaastast 
rakendamist mõju korruptsiooni tajumise indeksile.
Komisjoni vastus 41
39
See projekt on läbinud standardse ROMi ja vahehin -
damise menetluse ning ELi delegatsioon on seda 
väga tähelepanelikult jälginud, tehes korrapäraseid 
külaskäike projekti eri objektidele ja kohtudes väga 
sageli kõigi asjaosalistega. Samuti jõuti projekti 
lõplikul hindamisel komisjoni sõnul järeldusele, et 
projektiga saavutati mõningaid tulemusi.
40
Komisjon soovib selgitada, et FLEGTi toetusprog -
ramm viidi ellu aastatel 2006–2009 ja vahendid 
eraldati Indoneesia valitsusele metsandussektori 
tarbeks 2012. aastal (projekt „Toetus Indoneesiale 
kliimamuutusele reageerimiseks”, mida rakendas 
metsandusministeerium). Samuti saab Indoneesia 
siiani jätkuvalt märkimisväärset abi ELi FLEGTi ja 
FAO FLEGTi kaudu. Lisaks tuleks õigluse huvides 
öelda, et Ühendkuningriik on kogu perioodi vältel 
jätkanud mahukate FLEGTiga seotud investeerin -
gute eraldamist.
41
Pärast 2004. aastat on Indoneesia valitsusele antud 
metsandussektori jaoks toetust mitme projekti raa -
mes (nt Lõuna -Sumatra metsatulekahjude ohjamise 
projekt, FLEGTi toetusprojekt, Indoneesia toeta -
mine kliimamuutusele reageerimiseks) ja ka siin 
tuleb arvesse võtta jätkuvat toetust, mida antakse 
Euroopa Metsainstituudi ja vähemal määral FAO 
FLEGTi kaudu.
Tuleb meeles pidada, et Indoneesias annavad FLEG -
Tile toetust komisjon ja liikmesriigid. Komisjon leiab, 
et see ühine toetus on olnud vajadustega kooskõlas 
ja on suunatud täiendaval viisil eri sidusrühmadele.36
Komisjon ei nõustu väitega, et kõik riigiasutuste 
suutlikkuse suurendamise projektid ei olnud tule -
muslikud. Vabatahtliku partnerluslepingu eesmärk 
on tegelda ulatuslikumate probleemidega. Selle 
rakendamine sõltub metsandusministeeriumi kõrval 
paljude osalejate tegevusest. Samuti on põhjen -
damatu siduda vabatahtliku partnerluslepinguga 
tehtud edusamme ühe konkreetse projektiga, kui 
enamik vabatahtliku partnerluslepingu jaoks antud 
ressursse on tulnud mitme rahastajaga fondist ja 
see on andnud olulisi väljundeid.
Komisjon tunnistab Kameruni projektiga seotud 
probleeme, kuid soovib rõhutada, et vabatahtliku 
partnerluslepingu rakendamisel tekkinud viivituste 
taga on ka muud tegurid.
Indoneesias on ELi koostöö keskpunkt nihkunud 
järk-järgult kodanikuühiskonnale ja erasektorile, 
kuigi alguses oli peamine toetusesaaja metsandus -
ministeerium. See protsess algas ammu enne seda, 
kui metsandusministeerium hakkas FLEGTi toetus -
projekti rakendama, ja see tugines vajadusele viia 
vabatahtlik partnerlusleping ellu ja jõupingutustele 
tagada Ühendkuningriigi toetuse täiendavus.
37
Seoses projektiga on tehtud kaks tulemustele suu -
natud järelevalve (ROM) süsteemi kohast hindamist 
ja kolm välishindamist, mis näitab, et komisjon pöö -
rab sellele projektile suurt tähelepanu. Kõiki pro -
jekti aastaaruandeid on komisjoni ja toetusesaajate 
vahel vahetatud ning sõlmitud on kaks lepingu lisa, 
millega muudeti projekti ajakava ja ulatust, mis 
kajastab projekti puuduste kõrvaldamiseks tehtud 
jõupingutusi. Samuti tuleb märkida, et projekt viidi 
ellu detsentraliseeritult, mis tähendab, et lepingu 
toetusesaajad määras ja neid kontrollis Kameruni 
valitsus, mis omakorda seab kahtluse alla oletuse, et 
komisjoni kooskõlastustöö on olnud ebatõhus.
Lõplikus hindamisaruandes on sedastatud, et puu -
dustele vaatamata lõi projekt aluse puidu jälgimise 
rakendusele ja andis hea õppetunni.
Komisjoni vastus 42
49
Libeerias peatati erakasutuslubade kuritarvitamine 
tänu vabatahtliku partnerluslepingu protsessis 
aktiivselt osalevate kodanikuühiskonna organisat -
sioonide teadetele. Vabatahtlik partnerlusleping 
andis võimaluse arutada seda küsimust foorumi 
vormis. EL osales aktiivselt selle probleemi seires ja 
andis Libeeria valitsusele uurimiseks toetust. Sellest 
ajast alates kehtib lubadele moratoorium ja ELi 
toetusel on koostatud uus erakasutuslubade mää -
rus. Libeeria teeb järjekindlaid edusamme puidu 
õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kehtestamisel 
ja üleriigiline puidujälgimissüsteem juba toimib.
51
Komisjon soovib selgitada, et Malaisia on föde -
raalne riik ja metsa majandamisega seotud ülesan -
ded on detsentraliseeritud osariikide tasandil. Kui 
Malaisia poolsaare osa ja Sabah osalevad vabataht -
liku partnerluslepingu protsessis, arendades välja 
õiguspärasuse võrgustikke ja seaduslikkuse taga -
mise süsteeme, siis Sarawak on keeldunud igasugu -
sest osalemisest vabatahtlikus partnerluslepingus. 
See on Malaisia sisepoliitiline probleem.
52
Nende kõrgelennuliste ja keeruliste kokkulepete 
rakendamine mõnes partnerriigis  – eriti kui sealne 
suutlikkus on väike ja valitsemine nõrk – on osutu -
nud oodatust raskemaks ja katsumusterohkemaks.
53
Otstarbekas on teha vahet FLEGTi määruse raken -
damise aruandluse ja FLEGTi tegevuskava hõlmava 
laiaulatuslikuma aruandluse vahel.
Komisjon tunnistab, et on soovitatav korrapära -
sem aruandlus FLEGTi tegevuskava edusammude 
kohta. Siiski andis komisjon pidevalt aru erinevate 
mehhanismide kaudu ja liikmesriigid andsid oma 
tegevusest iga natukese aja tagant teada nõukogu 
metsanduse töörühmas (vähemalt paar korda aas -
tas), korralistel FLEGTi koosolekutel, FLEGTi komi -
tees ning viimasel ajal FLEGTi ja ELi puidumääruse 
eksperdirühmas. FLEGTi üle on arutletud ka arengu -
koostöö töörühmas, artikli 133 komitees ja tolliliidu 
töörühmas. Lisaks andsid selle perioodi jooksul 
põllumajandusnõukogus aru järgmised volinikud. Viimastel aastatel on erasektorile ja VKEdele üha 
rohkem toetust antud vabaühenduste ja puidu -
tööstuse liitude vahelise partnerluse kaudu, mida 
rahastatakse programmidest EU ACTIVE ja SWITCH. 
Samuti on EL rahastanud puidukaubanduse tege -
vuskava  – ülemaailmset algatust, mis hõlmab roh -
kelt meetmeid Indoneesias ning mille eesmärk on 
olnud eranditult seotud erasektori, sealhulgas mõne 
väikepõllumajandustootja suutlikkusega. VKEdele 
anti vahendeid Ühendkuningriigi toetatavatest 
programmidest MFP2 ja MFP3 ning praegu otsitakse 
VKEde raskuste ületamiseks riiklikke lahendusi, 
lisades parandatavatesse eeskirjadesse Indoneesia 
puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ning 
saades kaalukat toetust riikliku ja kohaliku omavalit -
suse eelarvest.
Edaspidi on toetus VKEdele ette nähtud mõne käi -
masoleva algatuse raames (FAO FLEGTi programmi 
uus etapp ja ELi FLEGTi piirkondliku programmi 
Aasia -osa).
43
Kontrollikoja nimetatud tegurid, mis mõjutavad pro -
jektide eesmärkide saavutamist, on väga üldised ja 
kätkevad enamjaolt tüüpilisi arengukoostööprojek -
tidega kaasnevaid probleeme.
FLEGTi projektide puhul on eriti suur oht selliste 
raskustega kokku puutuda, sest loodusvarade 
haldamise tundlike küsimustega tegelemine on 
keerukas, nende projektide rakendamise keskkond 
on problemaatiline ning FLEGTi vabatahtliku part -
nerluslepingu protsess on tehniliselt ja poliitiliselt 
komplitseeritud. FLEGTi protsess nõuab ELi delegat -
sioonidelt suure hulga tööjõu kasutamist.
46
Vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine Kame -
runis on osutunud oodatust keerukamaks ega täida 
ELi ootusi.
Uue metsandusteabe haldamise infosüsteemiga 
(SIGIF) seotud pädevus on välja töötatud ja selle 
arendamist rahastatakse nüüd Saksamaa vahendi -
tega. Samal ajal on ka EL andnud vahendeid uue 
süsteemi juurutamise toetamiseks sellise tegevuse 
kaudu nagu koolitus.
Komisjoni vastus 43
Samuti teatasid arenguvolinikud Euroopa Parla -
mendis järjepidevalt edusammudest ja probleemi -
dest, kaaludes ja arutades neid põhjalikult mitmel 
kohtumisel.
Sidusrühmadega kohtuti ja tagasisidet saadi kõigi 
vabatahtliku partnerluslepingu teemaliste läbirää -
kimiste protsessi ajal ja vabatahtliku partnerlus -
lepingu sõlminud riigid avaldavad iga -aastaseid 
eduaruandeid.
Seoses FLEGTi määruse artikli 9 järgse kohustusega 
anda aru FLEGTi litsentsimissüsteemi rakendami -
sest otsustas komisjon mitte koostada aruannet 
enne FLEGTi litsentside väljaandmist, kuna FLEGTi 
määruses nõutud aruandlus puudutab konkreetselt 
FLEGTi litsentside kättesaamise registreerimist ja 
nendes süsteemides ette tulnud probleeme.
FLEGTi tegevuskava rakendamise eduaruanne 
koostati liikmesriikide esitatud andmete põhjal 
2011. aastal. Seda jagati ja arutati liikmesriikidega. 
Praegu käimasolev hindamine pakub võimalust 
anda aru nõukogule ja parlamendile.
54
Tähtis on eristada mõisteid „projekti andme -
baas”, „vabatahtliku partnerluslepingu järele -
valve raamistik” ja „FLEGTi tegevuskava laiem 
järelevalveraamistik”.
(Vt ka meie vastus punktile 22.)
Lisaks soovib komisjon selgitada, et perioodi 2003–
2010 eduaruanne ei ole Euroopa metsainstituudi 
aruanne, vaid FLEGTi tegevuskava eduaruanne, 
mida nõudis komisjon.56
Enne FLEGTi tegevuskava hindamise alustamist 
on komisjon pidevalt analüüsinud eri osade puhul 
saavutatud edusamme ja ette tulnud raskusi, eriti 
2011. aasta eduaruandes. FLEGTi tegevuskava 
hindamine aitab heita pilgu uutele küsimustele, mis 
on seotud üleilmse konteksti muutumisega, nagu 
on osutatud punktis 56, ja kujundada ELi tulevast 
tegevust selles valdkonnas. Komisjon on püüdnud 
ennetavalt tegevuskava rakendamist kohandada, 
et käia kaasas uute arengusuundumustega. Allpool 
on loetletud mõned meetmed, mis on juba selleks 
kehtestatud. Komisjon möönab siiski, et hindamise 
põhjal tuleb reageerida ulatuslikumalt.
56 a) 
Et tulla toime Aasia riikide järjest suureneva mõjuga 
puidukaubandusele, on praeguseks võetud järgmi -
sed meetmed:
– vastastikuse mõistmise memorandum Hiinaga 
FLEGTi käsitleva kahepoolse koostöö mehhanis -
mi loomiseks;
– vabatahtliku partnerluslepingu teemaliste 
läbirääkimiste alustamine peamiste töötlevate 
riikidega, nagu Vietnam ja Tai;
– vabatahtliku partnerluslepingu pikendatud 
ette  valmistusetapid piirkonna asjaomaste toot -
jariikide jaoks (Laos ja hiljuti Myanmar/Birma).
56 b) 
Et tulla toime metsade otstarbe muutmise suu -
reneva mõjuga, on praeguseks võetud järgmised 
meetmed:
– suurem tähelepanu metsade otstarbe ebasea -
duslikule muutmisele ja sellele, kuidas sellega 
vabatahtliku partnerluslepingu kontekstis tule -
muslikult tegelda;
– ELi delegatsioonidele koostatud märgukiri;
– suurem tähelepanu metsamaa majandamisele 
rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirekto -
raadi programmide kaudu.
Komisjoni vastus 44
programme, projekte ja meetmeid.
58
Komisjon ei nõustu osaliselt kontrollikoja 
tähelepanekuga.
58 b) 
On keeruline paigutada FLEGTi tegevuskava 
uuenduslikkus, tegevuspõhimõtete mitmekesisus, 
õigus- ja arengukoostöömeetmed ning osalejate 
ja partnerite paljusus ühte töökavva, millel oleks 
selged vahe -eesmärgid, tähtajad ja sihtotstarbeline 
eelarve. Sellegipoolest on paljudel FLEGTi meetme -
tel, näiteks vabatahtlikel partnerluslepingutel või 
projektidel, oma üksikasjalik rakenduskava.
58 c) 
Komisjon ei nõustu kontrollikoja seisukohaga, et 
ELi puidumäärus võeti vastu hilinemisega. Tegevus -
kavas, milles osutatakse ainult „võimalusele võtta 
vastu õigusakte ebaseaduslikult ülestöötatud puidu 
ELi importimise kontrollimiseks”, ei ole ELi puidu -
määrust nimetatud. Määruse ettepanek tehti alles 
pärast ulatuslikku uurimist, mille käigus vaadeldi, 
kuidas tullakse olemasolevate õigusaktide abil 
toime ebaseadusliku metsaraiega. Õigusakt võeti 
vastu ja see jõustus 20. oktoobril 2010 ning seda 
kohaldatakse alates 2013. aasta märtsist. Pärast ELi 
puidumääruse kohaldamise algust võttis komisjon 
meetmeid, et tagada õigusakti täielik rakendamine.
58 d) 
Nagu on ette nähtud FLEGTi tegevuskavas, on 
komisjon uurinud vahendeid, mille abil luua koos -
toime olemasolevate avaliku ja erasektori tõenda -
missüsteemide vahel, ja ta suurendab oma jõupin -
gutusi selles valdkonnas.
58 e) 
Toetust anti selgete kriteeriumide kohaselt, kuigi 
rahastamisvahendite erinevaid õiguslikke aluseid 
arvesse võttes oli võimatu kasutada kõigi sekku -
miste jaoks ühest kriteeriumide kogumit. Puitu 
tootvatele riikidele toetuse andmisel eelistas komis -
jon selgelt vabatahtliku partnerluslepingu sõlminud 
riike.56 c) 
Et tugevdada koostoimet kliimamuutuse leeven -
damise meetmega REDD+, on praeguseks võetud 
järgmised meetmed:
– komisjon süvendab FLEGTi ja arengumaades 
raadamisest  metsade seisundi halvenemisest 
tulenevate heitkoguste vähendamise (REDD) 
mehhanismi koostoimet, eeskätt ELi REDDi 
vahendite ja FLEGT -REDD+ töörühma kaudu;
– FLEGTi ja REDD+ tegevuskavad on omavahel ti -
hedalt seotud ja toetavad üksteist mitmes riigis, 
sealhulgas Guyanas või Libeerias.
56 d) 
Et tulla toime puidu ELi eksportimises toimunud 
muudatustega, on praeguseks võetud järgmised 
meetmed:
– korrapärane seire puidukaubanduse uuringute 
ja sõltumatu turujärelevalve süsteemi kaudu;
– ELi puidumäärus ja vastastikuse mõistmise me -
morandum Hiinaga.
56 e) 
Praeguseks on võetud meetmeid erasektori tõenda -
missüsteemide koostoime süvendamiseks.
(Vt meie vastus punktile 26.)
Järeldused ja soovitused
57
Komisjon ei nõustu kontrollikoja järeldusega, et ELi 
FLEGTi tegevuskava raames puitu tootvatele riiki -
dele antud toetust ei hallatud piisavalt hästi. Komis -
jon on püüdnud hallata tootjariikidele antud FLEGTi 
toetust parimal võimalikul viisil, võttes arvesse 
ebaseadusliku metsaraiega üleilmse tegelemisega 
kaasnevaid probleeme, hea metsahalduse ja õigus -
normide täitmise järelevalve edendamise keerukust 
mitmel arengumaal, samuti FLEGTi uuenduslikku 
iseloomu. Komisjon jätkab oma jõupingutusi tõhu -
suse, tulemuslikkuse ja majanduse parandamise 
nimel. Ta juhindub kontrollikoja eriaruandest ning 
käimasolevast FLEGTi tegevuskava hindamisest, 
mis on andnud võimaluse uurida mitmesuguseid 
Komisjoni vastus 45
Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga ning mis 
pakub riiklikke toetuspakette metsahalduse tugev -
damiseks valitud riikides, kes on ebaseadusliku raie 
vastases võitluses strateegilise tähtsusega, kuid ei 
ole vabatahtliku partnerluslepingu kasuks valikut 
teinud.
59 b) 
Kuus allkirjastatud vabatahtlikku partnerluslepin -
gut jõustusid vastavalt 2009., 2011., 2012., 2013. ja 
2014. aasta lõpus. Arvestades nendega kaasnevate 
reformide nõudlikkust, ettevõtlusega seotud keeru -
kust ja valitsemisprobleeme partnerriikides, on aru -
saadav, et nende täielik rakendamine nõuab aega 
ja pidevat pühendumust. Komisjon tunnistab, et 
rakendamisega seotud probleeme on alahinnatud.
59 c) 
Vt komisjoni vastus punktile 53.
Komisjon andis FLEGTi tegevuskava edusammu -
dest liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele 
korra päraselt aru. Vabatahtliku partnerluslepingu 
rakendamise kohta koostati iga -aastased eduaru -
anded. Esimene eduaruanne koostati 2010. aastal. 
Hindamine algas 2014. aasta alguses 2013. aastal 
algatatud konsultatsioonide alusel.
5. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
6. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega. Käimasolev 
FLEGTi tegevuskava hindamine näitab, et komisjon 
oli teadlik vajadusest hinnata praegust käsitusviisi 
ja kavandas hindamist juba 2013. aastal. Komisjon 
koostab hindamise tulemuste alusel komisjoni tali -
tuste töödokumendi.1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Eelarve puhul on see täidetav ainult temaatiliste 
programmide puhul.
2. soovitus
Komisjon ei saa soovitusega selles sõnastuses 
nõustuda.
Kuigi komisjon nõustub täielikult vajadusega 
kohaldada ELi puidumäärust rangelt kõigis liikmes -
riikides, soovib ta rõhutada, et nagu on märgitud 
meie vastuses punktile 25, on ta juba võtnud asja -
kohaseid meetmeid määruse tulemusliku rakenda -
mise edendamiseks ja jätkab seda kooskõlas oma 
vastavuse tagamise strateegiaga. Võetud meetmete 
tulemusena kiirendasid arvukad liikmesriigid raken -
damise protsessi ja teatasid täielikust vastavusest. 
Enamik liikmesriike (24 riiki 28st) on kehtestanud 
meetmed ELi puidumääruse rakendamiseks ja nad 
kontrollivad ettevõtjaid ELi puidumääruse nõuete 
kohaselt. Komisjon on algatanud rikkumismenetluse 
kolme liikmesriigi suhtes, kes ei täida nõudeid, ja 
uurib neljandat.
Komisjon märgib lisaks, et ELi puidumääruse 
rakendamine on ennekõike liikmesriikide kohustus 
ja et liikmesriigid pidid esitama aruande ELi puidu -
määruse rakendamise kahe esimese aasta kohta 
30. aprillil 2015. ELi puidumääruse artikli 20 kohaselt 
esitab komisjon 3. detsembriks 2015 nõukogule ja 
Euroopa Parlamendile aruande määruse toimimise 
ja tulemuslikkuse läbivaatamise kohta.
3. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Nagu on selgitatud komisjoni vastuses punk -
tile 26, on tehtud juba palju sellise koostoime 
edendamiseks.
4. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Vahendite eraldamine konkreetsetele riikidele sõl -
tub ka rahastamisvahendite kättesaadavusest.
Komisjon kiitis 2014. aastal heaks rahastamisotsuse 
seoses uue algatusega, milles osaletakse koos ÜRO 

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Ebaseaduslik raie ja ebaseaduslikult raiutud puiduga 
kauplemine mõjutab enamikku metsa omavaid riike. 
Mainitud probleemid tekitavad keskkonnakahju ja 
vähendavad bioloogilist mitmekesisust ning toovad kaasa 
negatiivsed majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. ELi 
tegevuskava, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise 
järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT), 
eesmärk on ülemaailmselt ebaseaduslikku raiet vähendada, 
toetades puitu tootvates riikides metsahaldust ja 
vähendades ebaseaduslikult ülestöötatud puidu sissevedu 
ELi. Kõnealuses aruandes jõuab kontrollikoda järeldusele, et 
komisjoni poolt FLEGTi tegevuskava raames puitu tootvatele 
riikidele antud toetust ei hallatud piisavalt hästi. FLEGTi 
tegevuskava koostati uuenduslikul viisil, kuid komisjon ei 
kavandanud asjakohast töökava, mis oleks sisaldanud 
selgeid eesmärke, vahe -eesmärke ja eelarvet. Komisjon ei 
seadnud toetusele selgeid prioriteete ning järelevalve- ja 
aruandluskord oli ebarahuldav. Peamised läbivaadatud 
projektid ei olnud edukad ja kavandatud puidu 
litsentsimissüsteemid ei toimi veel üheski partnerriigis.
EUROOPA
KONTROLLIKODA