P6_TA(2006)0603
Euroopa strateegia säästva , konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise
energia tagamiseks (2006/2113(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut –Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise
energia tagamiseks (KOM(2006)0105);
—võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisdokumenti energiapoliitika välisaspektide kohta, mis esitati
15.-16. juunil 2006 toimunud Euroopa Ülemkogule;
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 8. märtsil 2005 vastu võetud seisukohta eesmärgiga
võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimustekohta (
1);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 26. oktoobril 2005 vastu võetud seisukohta ette-
paneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse raha-lise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (
2);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 13. detsembril 2005 vastu võetud seisukohta eesmär-
giga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust jaenergeetikateenuseid (
3);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 4. aprillil 2006 vastu võetud seisukohta eesmärgiga
võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamisekohta (
4);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu
otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (5);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. novembri 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu
nõukogu määrus Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja SlovakkiaEuroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovak-
kias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta (
6);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni tuumaelektrijaamade demon-
teerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta (7);
—võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaalse kliimamuutuse vastase võitluse
võitmise kohta (8);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu
nõukogu direktiiv, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumva-
rusid (kodifitseeritud versioon) (9);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 5. juulil 2005 vastu võetud seisukohta ettepaneku
kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektrienergia varustuskindluse ja infrastruk-
tuuriinvesteeringute kohta (10);23.12.2006 C 317 E/876 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
(1) ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 36.
(2) ELT C 272 E, 9.11.2006, lk 404.
(3) ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 172.
(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0118.
(5) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0219.
(6) ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 108.
(7) ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 117.
(8) ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 120.
(9) ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 44.
(10) ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 61.
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu
direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta (1);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile
kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest (2);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu
kohta ELis ja konkreetsed tegevusettepanekud (3);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu energiavarustuse
kindluse kohta (4);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni energiatõhususe rohelise raamatu
kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (5);
—võttes arvesse 23.–24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi seoses Euroopa ener-
giapoliitikat käsitleva rohelise raamatu kinnitamisega Euroopa Ülemkogu poolt ning 15.–16. juuni 2006.aasta järeldusi komisjoni ja kõrge esindaja ühisdokumendiga energiavarustuskindluse välisaspektidekohta;
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni sel teemal 12.
septembril 2006 korraldatud avaliku kuulamise arutelusid;
—võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, mille kohaselt energiapoliitika on valdkond, kus liikmesrii-
kidel on jagatud pädevus;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arenguko-
misjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvater-vise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi(A6-0426/2006),
1. tervitab komisjoni rohelist raamatut Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise
energia tagamiseks, kuid rõhutab vajadust teadvustada pidevalt muutuvaid tingimusi laiemal ülemaailmselenergiaturul ning toonitab, kui oluline on laiendada tootja perspektiivi süstemaatiliseks lähenemisviisiks, misvõtab arvesse tootmist, jaotust ja tarbimist, et arendada Euroopa energiapoliitikat, mis kindlustab seni kunivõimalik hinnalt soodsa energia vähem süsihappegaasi tekitavatest energiaallikatest lühemas perspektiivis jasüsinikusisalduseta allikatest keskpikas perspektiivis, samuti omamaistest energiaallikatest, pidades silmas
turumehhanisme, kaitstes samas keskkonda, võideldes kliimamuutuste vastu ja edendades energiatõhusust;
2. rõhutab, et komisjon on oma rohelises raamatus märkinud, et energiavarustuse kindlustamiseks
Euroopas pikemaks ajaks on vaja investeerida Euroopa energiaturule 1 triljon eurot; lisaks märgib, et ei saaeeldada seda, et neid vahendeid rahastataks riikide eelarvetest, seepärast on oluline kaasata Euroopa Liidu
energiatööstuse ettevõtjad energiapoliitika konsensuse edasiarendamisse;
3. nõuab tungivalt 2007. aasta kevadel toimuvalt Euroopa Ülemkogult tegevuskava vastuvõtmist, mis sisal-
daks vähemalt järgmisi elemente: tarbijate keskne roll energiapoliitikas, ELi saastekvootidega kauplemisesüsteemi radikaalne reform, et suunata turgu investeerima vähem süsihappegaasi tekitavasse majandusse, mispeaks juhinduma ELis 2020. aastaks seatud süsinikuühendite heitkoguste eesmärgist (sealhulgas eesmärgist,
et 25 % energiast saadakse 2020. aastaks taastuvatest energiaallikatest, ja siduvast eesmärgist autode heitko-
guste osas), energiatõhususe oluline parandamine, suuremad pingutused eristamise vormiliseks ja sisuliseksläbiviimiseks, kaasa arvatud energiavõrkude omandisuhete täielik eristamine seal, kus muud meetmed tule-musi ei anna, reguleerivatele asutustele sätestatud siduvad miinimumsuunised, sealhulgas reguleerivateasutuste nimetamise kord, sõltumatus, läbipaistvus ja aruandlus, teadus- ja arendustegevuse ambitsioonikas
strateegia puhaste energiatehnoloogiate arendamiseks, energiaalase välispoliitika ühine strateegia ja kõikide
praeguste ELi energiaalaste õigusaktide täielik rakendamine;23.12.2006 C 317 E/877 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0300.
(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0058.
(3) ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 599.
(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0110.
(5) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0243.
Säästvus
Kliimamuutused
4. tõdeb, et kliimamuutused põhjustavad tõsiseid keskkonnaalaseid probleeme, mis nõuavad koheseid ELi
ja rahvusvahelisi meetmeid; on veendunud, et 2050. aastaks peavad suurema osa ELi energiavajadusest katmasüsinikusisalduseta energiaallikad või tuleb see toota tehnoloogiatega, mis ei tekita kasvuhoonegaase,
pöörates põhitähelepanu energiasäästlikkusele, tõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, seepärast on vaja
koostada selge arengukava nende eesmärkide saavutamiseks; nõuab tungivalt, et ELi juhid lepiksid järgmiseaasta lõpuks kokku süsinikdioksiidi heitkoguste siduva eesmärgi 2020. aastaks ja süsinikdioksiidi heitkogustesoovitusliku eesmärgi 2050. aastaks ning lisaks on veendunud, et:
a) komisjon peaks tegema ettepaneku ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamiseks, mis hõlmaks
majanduslikult aktsepteeritavat süsteemi krediitide haldamist, nagu näiteks astmeline üleminek enampak-
kumisele või toodangul põhineva võrdlusanalüüsile; ELi heitkogustega kauplemise süsteem peaks põhi-nema majanduslike ja keskkonnaalaste mõjude hoolikal hindamisel, määramismeetodite põhjalikulhinnangul, ning karistussüsteemi läbivaatamisel;
b) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teisel rahastamisperioodil (2008–2012) tuleks rahalisi vahendeid
eraldada nii, et selle tulemusel võetakse meetmeid süsinikdioksiidi heitkoguste ja energiatarbimise vähen-
damiseks;
c) heitkoguste maksimaalmäära ja kauplemise korda tuleks rakendada laiemalt rahvusvaheliselt ning see
peaks hõlmama pikemaajalist perioodi kui praegu;
d) ELi heitkogustega kauplemise süsteem peaks täiendavalt hõlmama rohkelt kasvuhoonegaase tekitavaid
majandusharusid, sealhulgas kõiki kaubavedude liike; mõju hinnangu põhjal tuleks välja töötada strateegia
laevade heitkoguste vähendamiseks ning võimalikult kiiresti tuleks luua eraldi süsteem lennunduse jaoks;
e) arvestades heitkoguste sertifikaatide hindade kõikuvust, peaks komisjoni kaaluma leevendavaid võimalusi;
sellised võimalused peaksid hõlmama turu usaldusväärsuse soodustamist, suurendades selleks turu läbi-paistvust, nt heitkoguste kohta andmete avaldamine õigeaegselt ja ühtselt kogu ELis, samuti Kyoto proto-
kolli paindlike mehhanismide (ühisrakendus ja puhas areng) laialdane kasutamine turu likviidsuse suuren-
damiseks;
f) komisjon peaks välja selgitama 2007. aastaks, mil viisil tuleks riiklikke jaotusmeetodeid veelgi ühtlustada
ning kuidas saaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lihtsustada ja läbipaistvamaks muuta kooskõlasbörsi eeskirjadega;
g) komisjoni peaks koostama aruande tasakaalustava süsinikuturu võimaliku reguleerimisvajaduse kohta;
Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon
5. nõuab, et Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel tagataks, et Euroopa tulevane energiapo-
liitika lähtuks ambitsioonikast teadus- ja arendustegevuse strateegiast energia valdkonnas, mis hõlmabadekvaatsemat riiklikku rahastamist ja tugevaid stiimuleid suuremateks erasektori finantseeringuteks teadus-ja arendustegevusse ning täidab ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustusi; julgustab liikmesriike koostamastrateegiat, et suurendada eelarvet energiaalasteks teadusuuringuteks, eeskätt siis, kui koostatakse vahea-
ruannet, mis puudutab eelarvet teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas
raamprogrammis ning programmis „Arukas energeetika –Euroopa”; nõuab Euroopa energiatehnoloogia stra-
teegilise plaani väljatöötamist ning loodab, et see hõlmab teadusuuringute valdkondi, mis keskpikas ja pikasperspektiivis keskenduvad uutele energiatehnoloogiatele, sealhulgas eriti energia salvestamisele;
6. kutsub komisjoni üles tagama, et vesiniku- ja kütuseelementide kasutamise panus kiirendada üleminekut
fossiilkütustelt tõhusale ja vähe süsinikdioksiidi tekitavale energia- ja transpordisüsteemile leiaks kajastust ELi
lühiajalistes energia- ja transpordipoliitika meetmetes ja neid toetavates organites;23.12.2006 C 317 E/878 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
7. tuletab meelde, et ELil peab olema juhtroll sellistes algatustes nagu vesinikumajanduse rahvusvaheline
koostöö (IPHE) (1) või rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) (2);
8. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama kliima- ja keskkonnasõbralike uuenduste tegevuskava,
mis põhineks nii tehnoloogilisel innovatsioonil kui ka arengustrateegiatel, et suurendada parimate kättesaada-vate tehnoloogiate ja korralduslikele paranduste turulepääsu, nt logistikasektoris;
9. kutsub komisjoni üles viima läbi olemasolevate tehnoloogiaplatvormide energiaauditit, et parandada
kooskõlastamist ja kogemuste vahetust;
10. märgib, et energiatehnoloogia valdkonna uuringud on oluline samm eksporditurgude avamise suunas;
kutsub seepärast komisjoni jätkama (tava-, tuuma- ja taastuv-) energia allikate uurimise toetamist, et ka
Euroopa võiks hõlvata eksporditurge, kusjuures liikmesriikidel oleks võimalus selliste uuringute tulemusioma tarbeks kasutada;
Investeeringud
11. tuletab meelde oluliste investeeringute vajadust elektri- ja gaasiinfrastruktuuri, et kindlustada energiava-
rustus Euroopas; palub komisjonil:
a) toetada soodsa investeerimiskliima loomist,
b) tagada, et turgudel on lubatud saata investoritele õigeid investeerimissignaale;
12. kuivõrd elektrivõrgud peavad kohanduma taastuvenergiate kasvava osakaaluga ja detsentraliseeritud
energiatootmisega, kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama veelgi vajalike info- ja sidetehnoloogiatealast uurimistööd;
13. julgustab piirkondlike sidusrühmade kaasamist energiaküsimustesse, kuna paljud probleemid on
võimalik lahendada investeeringute teel piirkondlikul ja linna tasandil, eelkõige lahendused, mis soodustavad
mitmekesiste ja taastuvate energiaallikate kasutamist; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ette-võtlusvõimalusi energiainvesteeringutes ja seda rolli, mida säästva energia investeeringud (st investeeringudbiomassi, biokütustesse ning kaugküttesse) võivad etendada piirkondlikus ja linnade arengus; palub seega liik-mesriikidel ja komisjonil kaasata nendesse küsimustesse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, et nad
kohustuksid veelgi enam edendama taastuvaid energiaallikaid energialiikide üldises kogumis;
14. juhib tähelepanu probleemidele, mis piirialadel on seoses siseriikliku energiapoliitika erinevustega, liik-
mesriigi energiatarnijate vahelise puuduliku teabevahetusega ja ühtlustatud ELi energiapoliitika puudumisega;
15. rõhutab seda positiivset mõju, mis taastuvenergia tehnoloogia edendamisel ja arendamisel on uute
pikaajaliste ja kvalifitseeritud töökohtade loomisele;
Varustuskindlus
Energiatõhusus ja energiasääst
16. kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma vastu meetmeid, et muuta EL 2020. aastaks kõige energiatõ-
husamaks majanduseks maailmas ning kehtestada energiatõhususe meetmed horisontaalse prioriteedinakõikide ELi poliitikavaldkondade jaoks; kutsub komisjoni üles tagama selle valdkonna EÜ direktiivide õige-aegne rakendamine ning palub nõukogul vastu võtta energiatõhususe tegevuskava ettepanekud ning liikmes-
riikidel kasutada parimaid tavasid alusena oma riiklike energiatõhususe plaanide koostamisel, mis tuleb
esitada 2007. aasta juuniks; palub komisjoni rakendada piisavalt töötajaid kõigil tasanditel, et viia tegevus-kavas ette nähtud meetmed ellu konkreetsete tegevustena; tuletab meelde, et kui liikmesriigid täidaksid täieli-kult olemasolevaid ELi õigusakte, oleks juba saavutatud 50 % Euroopa Liidu eesmärgist säästa 2020. aastaks20 % energiast; kutsub komisjoni presidenti üles edendama ülemaailmset energiatõhususe kokkulepet;23.12.2006 C 317 E/879 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
(1) www.iphe.net
(2) www.iter.org
17. juhib tähelepanu tõsiasjale, et on olemas väga paljutõotavaid tehnoloogiad soojuse, elektri ja jahutuse
koostootmiseks ning et kaugküte võimaldab ühtlasi infrastruktuuri tulevaste taastuvate energiaallikate jaoks;
nõuab seetõttu tungivalt, et riikide valitsused täiel määral rakendaksid kehtivat direktiivi soojuse ja elektrikoostootmise kohta ning looksid riikide potentsiaali uuringutes välja toodud soojuse ja elektri koostootmisepotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks vajalikud õiguslikud ja rahanduslikud tingimused;
18. tuletab meelde, et 40 % kogu ELi energiast kasutatakse hoonetes ning siin on suur potentsiaal vähen-
dada seda tarbimist uute hoonete projekteerimisel ja olemasolevate hoonete moderniseerimisel; palub komis-jonil läbi vaadata olemasolev ehitiste direktiiv, et hõlmata sellega ehitised, mis on väiksemad kui seatud piir-
määr 1 000 m
2; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik ELi institutsioonide hooned oleksid eeskujuks, saavu-
tades 2012. aastaks süsinikneutraalse staatuse; on veendunud, et liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et seesaavutatakse ka kõigi riiklike valitsushoonete kohta ning et seda eesmärki tuleks 2015. aastaks laiendadakohalike omavalitsuste ja piirkondlikele hoonetele; palub komisjoni rakendada programm eesmärgiga suuren-dada energiapassiivsete ja energiapositiivsete majade ja ehitiste osakaalu ELis;
19. kutsub komisjoni presidenti üles korraldama liikmesriikide suurimate linnade esindajatele kohtumine,
et vahetada kogemusi energia vähendamise kohalike projektide üle eesmärgiga vähendada linnade energiatar-
bimist ja muuta see palju tõhusamaks; on veendunud, et tuleks teha tõsiseid jõupingutusi, et suurendada
seda energiat, mis saadakse elektri, soojuse ja jahutuse koostootmisest ning kaugküttest; lisab, et need tehno-loogiad on väga paljutõotavad biomassi ja biokütuste suurema kasutuse jaoks, ning rõhutab, et kaugkütepakub infrastruktuuri ka tulevaste taastuvate energiaallikate jaoks; usub, et komisjon teeb selles küsimusestihedat koostööd Regioonide Komiteega;
20. palub komisjoni esitada hiljemalt 2007. aasta kevadeks energiatõhusate toodete rakendusmeetmed
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivile 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamis-
tiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks; (
1)
21. palub komisjoni aidata tööstusel välja töötada ja kasutusele võtta arukad mõõte- ja maksustamissüs-
teemid, võimalusel kaugjuhitavate kõrgtehnoloogiliste mõõtesüsteemide abil; kutsub komisjoni üles läbi
viima nende meetmete põhjalikku kulude-tulude analüüsi, arvestades suuri muutusi tarbijate käitumises;
22. on seisukohal, et maksustamisel on energiatõhususe edendamisel tähtis osa; on veendunud vajaduses
püüelda selle poole, et liikmesriikide maksusüsteemid eelistaksid energiatõhusust privilegeerivaid tegevusi;
23. juhib komisjoni tähelepanu vajadusele kasutada ELi struktuurifonde eelkõige uutes liikmesriikides
elamute soojusisolatsiooni ulatuslikuks moderniseerimiseks, millega vähendatakse märkimisväärselt energia-tarbimist ja süsinikdioksiidi heitkoguseid;
24. nõuab ulatuslikku ELi strateegiat transpordisektoris eesmärgiga järk-järgult kaotada fossiilkütuste
kasutus, vähendada ELi sõltuvust naftast ja järjest liikuda puhta energia kasutamisele transpordis; toetabarengut kõige energiatõhusamate ja puhtamate transpordiliikide suunas, mida on võimalik saavutada eelkõige
uute õigusaktide toel, sealhulgas õigusaktid autotööstuse suhtes, ja soodustades hübriidsõidukite ja täielikult
elektriga töötavate sõidukite turulepääsu;
25. kahetseb asjaolu, et komisjonil on suuri raskusi transpordi- ja energeetikaküsimuste ühendamisega;
tuletab meelde, et transpordisektor on Euroopa peamise varustuskindluse probleemi ja tugeva naftavarudestsõltumise põhjuseks ning et transpordi- ja eriti lennundussektori kliimamuutusi põhjustavad heitkogusedkasvavad kiiresti;
26. rõhutab, et paljud kaugemad ja äärepoolseimad alad omavad seoses geograafiliste omaduste või klii-
maoludega (päikese-, tuule-, biomassi-, laineenergia) taastuva energia seisukohalt arvestatavat potentsiaali;loodab, et kõnealust olulist võimalust kasutatakse rohkem ära, eelkõige selleks, et aktiivselt kaasa aidata
Kyoto eesmärkide saavutamisele;23.12.2006 C 317 E/880 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
(1) ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.
27. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid väike- ja keskmise suurusega ette-
võtete energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas eriti meetmeid teadlikkuse tõstmiseks ning meetmeid, mis
tagavad hõlpsama juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas struktuurifondidest, Euroopa Rekonstruktsiooni- jaArengupangast ja Euroopa Investeerimispangast, et võimaldada neil ettevõtetel investeerida energiatarbimisevähendamiseks;
28. loodab, et kolmandates riikides soodustatakse suuremat energiatõhusust, ja toetab komisjoni ettepa-
nekut teha tööd rahvusvahelise energiatõhususe kokkuleppe vastuvõtmiseks;
29. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ, mis
käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid (
1), kokku lepitud võrdlussüsteem lõpliku energia-
tõhususe saavutamiseks on majanduslikult mõistlik, mittebürokraatlik ja tõhus vahend energiatõhususesuurendamiseks, ning teeb ettepaneku, et seda süsteemi kasutataks ulatuslikumalt teistes energiasektorites;palub komisjonil teha jõupingutusi, et kiirendada ühiste võrdlusaluste sisseviimist kogu ELis kõikides asja-omastes valdkondades sektoripõhiste energiatõhususe näitajate alusel vastavalt nimetatud direktiivi artiklile
16;
Energialiigid
30. on veendunud, et energiaallikate mitmekesistamine koos kohalike allikate suurema kasutamise ning
detsentraliseeritud energiatööstusega parandavad varustuskindlust, kuid teadvustab tõsiasja, et ühes liikmes-
riigis tehtavad otsused energialiikide kohta võivad mõjutada varustuskindlust teises liikmesriigis; peab ELisõltuvust piiratud energiatootjatest ja varustusteedest suureks ohuks tema stabiilsusele ja heaolule; tervitabmehhanismi kasutuselevõttu, mis võimaldab tagada solidaarsuse ja kiire abi liikmesriikidele, kes on raskustespärast nende infrastruktuuri kahjustusi;
31. peab otsustavalt tähtsaks, et Euroopa energiastrateegia põhineks võimalikult suurel subsidiaarsusel ning
otsused energialiikide kohta jääksid liikmesriikide pädevusse;
32. tervitab komisjoni transpordi ja energeetika peadirektoraadi 2006. aasta juulis esitatud stsenaariumi
kõrge tõhususe ja suure taastuvenergia osakaalu saavutamiseks ning Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuu-ringute ja energeetikakomisjoni tellitud uurimust varustuskindluse teemal, mis esitati samale parlamendiko-misjonile 9. oktoobril 2006; nõuab seega tungivalt, et komisjon lähtuks 2007. jaanuaris kavandatud ener-geetika läbivaatamisel mõlemast stsenaariumist;
33. palub komisjonil ja liikmesriikidel, unustamata lühiajalisi ja keskmise tähtajaga kulusid, pidada priori-
teetseks neid energiavorme, mis vähendavad impordisõltuvust, eeskätt fossiilkütuste impordist, mis toetavad
keskkonda, on jätkusuutlikud ja vähendavad pideva varustuse katkemise riske vähemalt tootmise detsentrali-seerimise kaudu;
34. kutsub komisjoni presidenti üles täide viima kava avaldada iga kuu näitajaid Euroopa nafta- ja nafta-
saaduste varude, impordi ja ekspordi kohta tooteliikide kaupa (toornafta, bensiin, diisliõli, kütteõli ja muud);on veendunud, et sedalaadi näitajad (mis oleksid üldkasutatavad, nagu see on Ameerika Ühendriikides)
annaksid selgema arusaama maailmaturule avaldatavast survest ja parema pildi Euroopa tarbimisest, vähen-
daksid samuti ettevõtjate orienteeritust Ameerika varudele ning aitaksid seega vähendada naftahindadekõikumisi;
35. kutsub komisjoni üles korraldama läbipaistvat ja objektiivset arutelu tulevaste energialiikide üle, võttes
arvesse kõikide energialiikide eeliseid ja puudusi, sealhulgas majanduslikke ja ökoloogilisi kulusid ja tagajärgi;
36. nõuab tungivalt, et komisjon töötaks hiljemalt 2008. aasta lõpuks välja uue ELi energia ja transpordi
modelleerimisvahendi; on veendunud, et selline alt-üles mudel tuleks välja töötada komisjoni teenistuste,
Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) ja liikmesriikide valitsuste vahelises tihedas koostöös ning selle
eesmärk peaks olema kõikide statistiliste energia- ja transpordiandmete ühtlustamine Euroopas, mudel asen-daks sel juhul praegu komisjoni eri teenistustes olemasolevaid paljusid mudeleid ning ühtlustaks samuti ener-giastatistikat kogu Euroopas; lisaks on veendunud, et mudel peaks olema üldkasutatav ning seda võiksid,nagu praegu Ameerika Ühendriikides, kasutada tellimisel eri sidusrühmad, et arendada ELi energiatuleviku
erinevaid stsenaariume;23.12.2006 C 317 E/881 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
(1) ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.
37. teeb ettepaneku soodustamaks energiaallikate mitmekesistamist, et EL koostaks pikaajalise stabiilse
poliitilise raamistiku vajalike investeerimisolude loomiseks; on veendunud, et selline raamistik peaks sisal-
dama ELi eesmärki parandada energiatõhusust aastaks 2020 vähemalt 20 %, ning palub komisjonil teha ette-panek taastuvate energiaallikate ühtlustatud toetusskeemide raamistiku kohta osana taastuvenergia tegevuska-vast ning lisaks sellele püstitada siduvad valdkondlikud taastuvenergia eesmärgid, et saavutada 2020. aastaksprimaarenergias taastuva energia 25 % osakaal, ning koostada nõukogu ja komisjoni tasandil tegevuskava, et
saavutada 2040. aastaks taastuvenergia 50 % eesmärk, 2020. aastaks eesmärk vähendada ELis süsinikdiok-
siidi heitkoguseid 30 % ja 2050. aastaks 60-80 %;
38. rõhutab, et vajadus muuta praegust energiatootmist ei ole takistus, vaid võimalus; päikese-, tuule-,
biomassi-, hüdro- või geotermilise energia kasutamine ning energiatõhusamad tehnoloogiaid aitavad täitaKyoto ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel võetud kohustusi ning tugevdavad innovatsiooni,töökohtade loomist ja konkurentsivõimet Euroopas;
39. on veendunud, et kavandatav strateegiline energiaaruanne peaks hõlmama kavandatava Euroopa ener-
giavarustuse vaatluskeskuse tööd (mis ei peaks olema sõltumatu organ) ning analüüsima korrapäraselt varus-tuskindlust; on arvamusel, et strateegiline energiaaruanne peaks sisaldama ELi energiasektori probleemide
strateegilist analüüsi, sealhulgas välispoliitilisi aspekte; julgustab komisjoni kasutama strateegilist energiaa-
ruannet, et välja töötada valem, mis võimaldaks liikmesriikidel analüüsida kompromisse erinevate poliitilistevõimaluste vahel, mis puudutavad keskkonda, varustuskindlust, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist,aidates sel moel minimeerida riske; tervitab komisjoni jõupingutusi viia läbi üksikasjalik uuring kõikide ener-giaallikate subsiidiumide ja kulude kohta, sealhulgas muuta väliskulud sisekuludeks strateegilise energiaa-ruande raames, kohaldades olelustsüklit ja well-to-wheel lähenemisviisi; nõuab sellise uuringu avaldamist, et
tõsta avalikkuse teadlikkust; teeb ettepaneku viia läbi üleeuroopaline tuleviku-uuring pakkumise ja nõudluse
kohta keskpikas ja pikas perspektiivis, et kindlaks teha investeerimisvajadused eelkõige tootmise poolel, ningtõsta ettevõtjate mainet; teeb ettepaneku, et kulude-tulude analüüs peaks keskenduma sellele, kuidas iga ener-giaallikas aitab saavutada ELi kolme energiaalast eesmärki, nimelt tarnekindlust, konkurentsivõimelisust jaökoloogilist jätkusuutlikkust;
40. on veendunud, et strateegiline energiaaruanne peaks samuti hõlmama kaubandusküsimusi, mis
tähendab, et see peaks analüüsima rahvusvahelise koostöö mõju ja juba sõlmitud või sõlmitavaid pikaajalisi
lepinguid ning hindama äriettevõtete poliitika ning liikmesriikide ja ELi poliitika vastavust;
41. tuletab meelde, et nafta on endiselt kõige olulisem primaarenergia allikas ELis, millest ELil on peaaegu
täielik impordisõltuvus; kahetseb, et komisjon pole sellele tõsiasjale rohelises raamatus tähelepanu pööranud;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama vajadusega vähendada nafta kasutust ja impordisõltuvustning aidata kaasa süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele;
42. nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja süstemaatilise lähenemisviisi, mis hõlmaks vedelate ja gaasiliste
biokütuste tootmise, leviku, tarbimise ja turuletoomise majanduslikke, ökoloogilisi ja tehnoloogilisi aspekte,eelkõige transpordis kasutatavate kütuste puhul, et parandada biokütuste kättesaadavust ja edendada nendeturustamist; nõuab olemasolevate siduvate õigusaktide täielikku rakendamist; nõuab, et komisjon kõrvaldaks
tehnilised ja halduslikud tõkked seoses kokkusegamise määradega ja tagaks erinevate poliitikavaldkondade
järjepidevuse (nt transport, põllumajandustoodetega kauplemine) ning et tunnustataks nii vedelaid kui kagaasilisi biokütuseid valikuvõimalustena transpordisektoris ja biokütuses ei nähtaks üksnes kütust elektritoot-miseks; julgustab liikmesriike arvestama komisjoni kehtestatava kohustusliku ja üldise sertifitseerimissüstee-miga, mis võimaldab biokütuste säästvat tootmist kõigis etappides, samuti ELis toodetud ja ELi imporditud
biokütuste kogu olelustsükli vältel kasvuhoonegaaside tasakaalu;
43. kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut võtta võimalikult kiiresti vastu direktiiv kütmise ja jahuta-
mise kohta taastuvatest energiaallikatest ning tuletab meelde oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni
koos soovitusega komisjonile ja nõukogule kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest;23.12.2006 C 317 E/882 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
44. kutsub komisjoni üles tunnistama keskpikas perspektiivis fossiilkütuste tähtsat rolli ning võimalust viia
läbi täiendavaid uuringuid, et vähendada nende süsinikuheite määra kooskõlas 2 °C eesmärgiga süsinikdiok-
siidi vähendamiseks; on seisukohal, et see peaks hõlmama jätkuvat kaasajastamist ja nende tõhususe paran-damist, uue põlvkonna rajatiste arendamist, mis põhinevad gaasistusel ja paralleelsel elektri- ja kemikaalidetootmisel, süsiniku sidumise ja ladustamise majanduslike meetodite edasist väljaarendamist seoses söe, gaasija naftaga kooskõlas Euroopa tehnoloogiaplatvormi otsustega 'nullheitega fossiilkütuse elektrijaama' rajami-
seks ning ELi õigusaktidega seatud tõkete eemaldamist;
45. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama kohalike ja omamaiste energiaallikate sotsiaal-majan-
duslikku tähtsust ELis ja julgustama nende arendamist Euroopa energiavarustuskindlusele kaasaaitamisevahendina;
46. kutsub komisjoni üles rakendama üleeuroopalisi energiavõrke ning looma prioriteetset vastastikuse
sidumise plaani, pidades silmas hiljuti muudetud otsust, mis kehtestab suunised üleeuroopaliste energiaedas-tusvõrkude jaoks, pöörates ühtlasi tähelepanu veeldatud maagaasi vastuvõtu ja taasgaasistamise infrastruk-
tuurile ning ladustamise rajatistele; lisaks on veendunud, et kõikidele energiaallikatele, sealhulgas taastuvatele
energiaallikatele tuleks tagada õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs energiavõrkudele, et tihendadaturgude lõimumist ja tagada varustuskindlus; on seisukohal, et avamere tuuleenergiarajatised tuleks integree-rida kõigepealt piirkondlikku võrku ja lõpuks üleeuroopalisse energiavõrku;
47. palub komisjonil eriliselt kaaluda merega seotud taastuvenergiate arendamist (avamere tuule-, laine-
energia, tõusuvee energia), eelkõige Põhjamerel, Balti merel, Iiri merel ja Vahemerel, ning päikeseenergiakasutamist eelkõige Vahemere piirkonnas, tagamaks, et need ressursid lülitatakse 2007. aasta taastuvate ener-giaallikate tegevuskavasse ning arendatakse täieulatuslikult ja kiiresti välja;
48. nõuab, et vaadataks läbi ELi kehtivad õigusaktid, mis takistavad käesolevas resolutsioonis nimetatud
energiapoliitika prioriteetide edasiarendamist, sealhulgas tulevikus suuremahuliste projektide väljatöötamistloodete energia kasutamiseks;
49. on veendunud, et tuumaenergia kuulub Euroopa poliitilisse arutellu kasutatavate energialiikide üle;
tunnistab tuumaenergia rolli, mida see praegu mõnedes liikmesriikides etendab energiavarustuse kindlusetagamisel ühena energialiikide seas ning ühe moodusena süsinikdioksiidi heitkoguste vältimiseks; on seisu-
kohal, et otsuseid, kas tuumaenergia tootmist peaks mõnes liikmesriigis jätkama, saab langetada üksnes liik-
mesriigi tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtetega;
50. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks tuumaenergia arendamist liikmesriikides, võttes arvesse nii selle
tehnoloogia eeliseid (tootmiskulude väike kõikumine ja süsinikdioksiidi heitkoguste puudumine) kui ka
tuumaelektrijaamade olemasoluga seonduvaid riske (avariid ja jäätmete kõrvaldamine);
51. juhib tähelepanu asjaolule, et ELi suurt impordisõltuvust silmas pidades on eriti tähtis suurendada päri-
tolumaade ja transiiditeede mitmekesisust;
52. tõdeb, et otsus energialiikide kogumi koosseisu kohta peab arvestama riikide ja piirkondade eripära-
dega; on seetõttu seisukohal, et taastuvate energialiikide edendamine peab põhinema asjaomastel geograafi-listel, klimaatilistel ja majanduslikel tingimustel;
Infrastruktuur ja varustuskindluse investeeringud
53. kutsub liikmesriike üles viima ellu võetud poliitilisi kohustusi seoses energiavõrkude vastastikuse sidu-
mise arendamisega, pöörates erilist tähelepanu ELi isoleeritud ja piirialastele piirkondadele nagu Balti riigid;tuletab meelde investeeringute vajalikkust selle eesmärgi saavutamiseks ning palub komisjonil esitada meet-meid, et luua soodus investeerimiskliima tagamaks, et turud saadaksid investoritele õigeid signaale; kutsub
liikmesriike ja komisjoni üles põhjalikult kaaluma keskkonnaaspekte enne edasiste suuremate infrastruktuu-
riinvesteeringute, nagu näiteks kavandatava Põhja-Euroopa torujuhtme (North Stream) kinnitamist;23.12.2006 C 317 E/883 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
54. on seisukohal, et taastuvate energiaallikate edendamisel peab lisaks keskkonnakasule olema määravaks
ka majanduslik tõhusus, et saaks minimeerida lõpptarbija rahalist koormust;
Välisaspektid
55. on veendunud, et ELi ühise seisukoha väljatöötamine dialoogis kolmandate riikidega suurendab ELi
läbirääkimisvõimet energiat tootvate ja tarbivate riikidega ning et energeetikavolinik peaks järgima põhjali-kult määratletud mandaati, mis taotleb Euroopa pikaajalist energeetika kavandamise visiooni;
56. nõuab, et liikmesriigid, pidades meeles koostöö parandamist ELi institutsioonidega, koostaksid nime-
kirja prioriteetsetest valdkondadest, kus nad on jõudnud kokkuleppele energiaalase välispoliitika osas, seal-
hulgas:
a) kliimamuutusi puudutavad eesmärgid, energiatõhususe ja energiasäästu eesmärgid, taastuva energia tehno-
loogiate arendamine,
b) inimõigused ja sotsiaalne dialoog püüdmaks kehtestada ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid selles
valdkonnas nii ELi kui ka ÜRO tasandil,
c) kõikidesse ELi uutesse kaubanduse ja rahvusvahelistesse kokkulepetesse energia peatüki lisamine, järgides
vastastikkuse, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtet,
d) ELi tasandil teabevahetus oluliste gaasilepingute sõlmise kohta kolmandate riikidega või energia infras-
truktuuride müügi kohta,
e) nafta ja gaasi tarnete ja transiiditeede mitmekesistamine, järgides ELi naabruspoliitikat;
57. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama energiat tootvate riikide ettevõtete investeeringuid
Euroopa Liitu ja turuosa omandamist siin ainult vastastikkuse tingimusel, mis tähendab investeerimiskindlustkõnealustes riikides, ja strateegiaga, mis ühendab parimate olemasolevate tehnoloogiate siirde rahvusvaheliseeeskirjadel põhineva stabiilse investeerimisraamistiku loomisega, mis põhineb Maailma Kaubandusorganisat-siooni (WTO) ja kahepoolsetel majanduslepingutel;
58. peab oluliseks, et EL jätkaks üleilmse kliimamuutustega võitlemise eestvedamist ning püüdlemist Kyoto
protokolli eesmärkide saavutamise poole; on seisukohal, et ELi püüdlused taastuva ja puhta energia ressurs-
side ning energiasäästmise ja -tõhususe tehnoloogiate arendamisel tuleb integreerida kõigisse välissuhetesse
kooskõlas Johannesburgis 2002. aastal kokku lepitud ülemaailmse säästva arengu kavaga;
59. rõhutab vajadust luua ühine energiapoliitika, mis peab silmas nii siseturueeskirju kui ka välisaspekte
ning mis võtab arvesse kõigi liikmesriikide poliitilisi ja majandushuve;
60. rõhutab üleeuroopalise energiaühenduse lepingu koostamise tähtsust;61. tervitab rohelise raamatu kontekstis komisjoni hiljutist algatust viia läbi uurimus loodusvarade majan-
damise ja komisjoni välissuhete konflikti vaheliste seoste kohta, ja rõhutab eriti energiavarustuskindluse jakliima püsivuse vahelisi seoseid;
62. palub komisjonil sõnastada ELi energiaalase välispoliitika ülima eesmärgina sõltuvuse vähendamine
vähestelt suurtelt tarnijatelt tulevatest fossiilkütustest ning energiaallikate mitmekesistamine, ning usub, et
selleks tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule pikaajaline kava koos soovituslike tähtaegadega;
63. rõhutab asjaolu, et hädavajalik on uus poliitilise dialoogi ja koostöö vorm tarbijariikide hulgas, eelkõige
Ameerika Ühendriikide, Hiina, India ja Jaapaniga; märgib, et sarnane dialoog on samuti muutunud vajalikukspõhiliste tarbija- ja tootjariikide vahel, et arendada välja globaalne energiaalane lähenemisviis; usub, et needuued globaalse energiadialoogi vormid peaksid seadma eesmärgiks globaalsete energiaturgude stabiilseks,
kindlaks ja läbipaistvaks muutmise, ning samal ajal pidevalt soodustama puhtaid energiaallikaid ja energiatõ-
husust;23.12.2006 C 317 E/884 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
64. kutsub komisjoni ja nõukogu üles arendama välja strateegilist energiaalast partnerlust selliste riikidega
nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika, Brasiilia ja Mehhiko, et neid säästva energia strateegiate arendamisel tehnili-
selt abistada ning tagada seeläbi nende osalus jõupingutustes kliimamuutuste leevendamiseks;
65. kutsub komisjoni üles keskenduma kiiremas korras mitte üksnes tihedamale koostööle Venemaaga,
vaid ka koostöö intensiivistamisele teiste energiaeksportijate, Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) ja eritiNaftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni (OPEC) riikidega; tervitab kavandatavat üleeuroopalise energiaü-
henduse arendamist;
66. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suhtuksid väga tõsiselt Venemaalt pärit gaasitarnete defit-
siidi reaalsesse ohtu pärast 2010. aastat, seda muu hulgas investeeringute puuduse, ulatuslike lekete jaenergia raiskamise tõttu Venemaa siseturul; nõuab kindlalt, et liikmesriigid teeksid selgeks, et vajatavad inves-teeringud on tõenäolisemad tulema, kui valitseb investeeringute suurem turvalisus, kuna neid ei tehta ilma
pikaajaliste lepinguteta; nõuab kindlalt, et liikmesriigid ja liit nõuaksid energiaalastes aruteludes Venemaaga
transiidiprotokolli ja energiaharta lepingu ratifitseerimist, mis on oluline, et tagada tulevased hädavajalikudvälisinvesteeringud Venemaa energiainfrastruktuuri ja tagada piisavad gaasitarned ELi tulevikus;
67. märgib, et Euroopa Ülemkogu ametlikul kohtumisel Lahtis lepiti kokku, et energiaharta põhimõtted ja
G8 järeldused tuleks lülitada tulevasse kokkuleppesse ELi ja Venemaa vahel, mis peaks muu hulgas sisal-dama:
a) WTO omadele sarnast otsustusmehhanismi vaidluste puhul, mis puudutavad ELi ja Venemaad ja/või üksi-
kuid investoreid,
b) vastastikuse juurdepääsu võimaldamist infrastruktuurile,c) konkurentsieeskirju, mis piiravad selliste poolmonopolistlike ettevõtete võimu, mida ei ole juurdepääsul
nende vastavatele energiaturgudele eraldi osadeks jaotatud,
d) kokkulepet tegelemaks tehniliste tõrgete probleemiga kolmandates riikides, mis mõjutab piirüleseid
tarneid ELi liikmesriiki;
68. rõhutab, et ebakindel olukord energiavarustuskindluse ja kliima püsivuse alal vallandavad sageli
rahvusvahelisi kriise ja konflikte, mis mõjutavad demokraatiat, inimõigusi ja vaesust;
69. märgib, et möödunudtalvine tõrge mitme liikmesriigi gaasienergiaturul on juba toonud kaasa ettevõ-
tete ümberpaigutamise energiamahukates tööstusharudes; on arvamusel, et antud kontekstis on vaja vaadataläbi võimalused solidaarsuse edendamiseks liikmesriikide vahel ja kaaluda, kuidas tegeleda nimetatud küsi-musega prioriteetselt, et tagada nii olemasolevate kui tulevaste võrkudevaheliste ühenduste nõuetekohanetoimimine;
70. kutsub ELi üles üritama lisada WTO eeskirjadesse energiakaubandust reguleerivad sätted, mis võimal-
daks organisatsioonil saada rahvusvaheliseks vahendajaks, kes on võimeline lahendama energia tarnimist jajaotamist puudutavaid vaidlusi;
71. usub, et EL vastutab asjaomaste riikidega detsentraliseeritud energialahenduste väljatöötamise eest, mis
oleks kohandatud maapiirkondade jaoks;
72. palub komisjonil analüüsida ja käsitleda tehniliste tõrgete probleemi kolmandates riikides, mis mõjutab
piiriüleseid tarneid liikmesriikidesse, nagu näiteks naftatarne katkestus Družba torujuhtmest;
73. rõhutab vajadust suurendada mitmekesisust ELi gaasiturul, otsides teid suuremate energiatarnete kind-
lustamiseks otse tootjatelt Kesk-Aasias, st Kasahstanis, Aserbaidžaanis, Türkmenistanis ja Usbekistanis;
74. nõuab sammude astumist, et tagada üleeuroopalise energiaühenduse arendamine, laiendades energiaü-
henduse lepingut ka Türgile, ning uurides võimalust Mašriki ja Magribi üleeuroopalise energiaühendusega
ühinemiseks;23.12.2006 C 317 E/885 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
Ühtne energiaturg ja konkurentsivõime
75. kutsub liikmesriike üles tunnistama, et ELi energiaturg ei ole ikka veel täielikult liberaliseeritud ja
täielik rakendamine on kohustuslik; on arvamusel, et ulatusliku energiasõltumatuse, pikaajalise stabiilsuse,tõhususe, keskkonnatundlikkuse ja varustuskindluse sisseseadmiseks on vaja selget ja stabiilset poliitilistraamistikku ning konkurentsile rajatud ja õiglast energiaturgu; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üleshoolikalt hindama kõnealusel taustal vajadust regulatiivse sekkumise järele;
76. märgib, et liikmesriigid on julgustanud energiaturu liberaliseerimispoliitikat erineval viisil ning et erine-
vusi on näha ka nende regulatiivses raamistikus;
77. nõuab, et Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel antaks laiem kujutlus Euroopa ühisest
huvist energiavaldkonnas, et oleks võimalik asetada siseturu väljakujundamine selgesse poliitilisse raamis-tikku, mis praegu puudub;
78. kutsub komisjoni üles kasutama oma EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 3 kohaseid volitusi, et
suurendada jõupingutusi gaasiinfrastruktuuri osadeks jagamisel, et edendada konkurentsi gaasitransiidivõrgusektoris ja stimuleerida käitajaid avama turge käitajatele, kes ei ole traditsioonilised gaasitarnijad;
79. õnnitleb komisjoni energiavaldkonna uuringu puhul; kutsub komisjoni üles kasutama konkurentsiees-
kirju rikkuvate ettevõtete vastu sunnimeetmeid, sealhulgas trahve; julgustab komisjoni selgitama välja liik-mesriike, kes kaitsevad liigselt siseriiklikke energialiidreid ja püüavad lõpphindu ümber reguleerida turuhin-nast madalamal tasemel või püüavad tõkestada ühinemisi ja omandamisi, kuna selline käitumine kahjustab
siseturu väljaarendamist; palub, et komisjon esitaks juhise pikaajaliste tarnelepingute kohase vormi kohta
ning tingimuste kohta, mille alusel on kokkulepped vastuvõetavad;
80. on seisukohal, et liikmesriigid ja piirkonnad peaks tagama väikeste ja keskmise suurusega ning suurte
energiatootjate võrdse kohtlemise turul, eesmärgiga kaitsta energiatarbijaid turumonopolide tagajärgede eest;
81. nõuab tungivalt, et komisjon lükkaks riiklike eralduskavade hindamisel tagasi riiklikest eralduskavadest
tulenevad turumoonutused ja nõuab kindlalt riiklike eralduskavade ühtlustamist, sest praegu õõnestavad
paljud neist „saastaja maksab” põhimõtet;
82. kutsub komisjoni üles lõpetama energiahindade reguleerimist, sest see kahjustab avatud energiaturgude
põhiolemust; kutsub komisjoni üles tegelema eelkõige energiamahukate tööstusharude reguleeritud energia-
hindade süsteemidega, sest need kahjustavad mitte üksnes ELi energiaturgu, vaid ka siseturgu teiste kaupade
valdkonnas; nõustub, et ülemaailmses konkurentsis olevad ELi energiamahukad tööstusharud võivad vajadaerimeetmeid, kuid et neid meetmeid tuleb võtta koordineeritud viisil üle kogu ELi; nõuab seetõttu tungivalt,et konkurentsi peadirektoraat esitaks selge kriteeriumide kogumi ülemaailmses konkurentsis olevate energia-mahukate tööstusharude määratlemiseks ja kasutaks kõnealuseid kriteeriume energiamahukatele tööstusharu-dele ette nähtud riiklike energia erirežiimide õigustatuse hindamiseks;
83. nõuab tungivalt, et komisjon võtaks lisameetmeid, et tegeleda koondumistega energiaturul, juhul, kui
kuritarvitatakse turgu valitsevat seisundit;
84. teeb ettepaneku suurendada märgatavalt liikmesriikide reguleerivate asutuste volitusi, kes peaksid
olema täielikult sõltumatud valitsusest ja tööstusest, ning ühtlustada nende volitused, mille võiks saavutadaühiste läbipaistvus-, avalikustamis- ja aruandluseeskirjade kehtestamise kaudu, mille üle peaks järelevalvetteostama komisjon ja kord aastas Euroopa Parlament, ning sätestada siduvad miinimumsuunised reguleeri-
vate asutuste nimetamise korra kohta; usub, et riiklikele energiaturgu reguleerivatele asutustele tuleks anda
ülesanne nõustada konkurentsiasutusi liikmesriikides ja tagada, et energiaettevõtetel on seadusjärgnekohustus kliente energia säästmise alal nõustada;
85. kutsub komisjoni üles valmistama ette aruannet riiklike reguleerivate asutuste volituste ja sõltumatuse
kohta ning alles seejärel valmistama ette soovitust siseturu regulatsiooni ühtlustatud väljatöötamise kohta;23.12.2006 C 317 E/886 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
86. kutsub liikmesriike üles andma riiklikele reguleerivatele asutustele ELi tasandil kokku lepitud volitused
otsustada piiriülese elektri- ja gaasiedastuse üle, sealhulgas mittediskrimineeriva juurdepääsu üle võrgule,
edastustasude, võimsuste jaotamise, ülekoormuse juhtimise hangete ja võrgu käitamise ning selge ajakava ülepakkumiste kohta energiaturul; on seisukohal, et riiklikud reguleerivad asutused peaksid kindlalt nõudmavõrkude käitajatelt tegutsemist Euroopa tarbijate huvides; on seisukohal, et enne Euroopa reguleeriva asutuseloomist tuleks ühtlustada liikmesriikide reguleerivate asutuste vastutusalad, et tagada turu toimimise viisi
parandamiseks mõeldud tegevuse suurem kooskõla;
87. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid tõhusamat koostööd põhivõrguettevõtjate
vahel, eriti võimsuste piiriülese jaotamise, läbipaistvuse, päevasiseste turgude, võrkude planeerimise ja piir-
kondlike turgude väljaarendamisega seotud investeeringute valdkonnas; palub komisjonil valmistada koospõhivõrguettevõtjatega ette Euroopa võrgukoodeks;
88. kutsub komisjoni üles pakkuma lahendust põhivõrguettevõtjate sõltumatusega / huvide konfliktidega
ja läbipaistvusega seotud probleemidele ja esitama ettepanekuid, mis võimaldavad põhivõrguettevõtjatel täitaoma vastutust turu abistajatena ning ühtlustama põhivõrguettevõtjaid puudutavaid rahvusvahelisi eeskirju, et
parandada piiriülest transporti;
89. kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid täidavad rangelt direktiivi 2001/77/EÜ artikli 7 lõikes 6
kehtestatud tingimusi, nimelt et käitajate poolt elektrienergia läbi võrgu transportimise eest kohaldatavad
edastustasud ei ole ei ühel ega teisel kujul diskrimineerivad taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri-energia suhtes, mida toodetakse äärepoolsetes piirkondades, nagu saared ja madala rahvastikutihedusega piir-konnad; nõuab tungivalt, et komisjon astuks edasisi samme lõpetamaks olemasolevat diskrimineerimist liik-mesriikides;
90. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt hindama, kas võrdse mänguruumi loomiseks on vaja
uusi institutsioone, nagu Euroopa energiavõrkude keskus, arvestades niigi märkimisväärset arvu olemasole-
vaid institutsioone, millele võiks toetuda;
91. nõuab tungivalt, et komisjon pakuks suuremat toetust liikmesriikide vahelistele ja eriti liikmesriikide
sisestele võrkudevahelistele ühendustele, andes seeläbi saarte ja kaugemalasuvate piirkondade energiatarnija-tele parema juurdepääsu maismaavõrgule;
92. kutsub komisjoni üles täpselt analüüsima piiridel projekteerimisloa andmisega seonduvaid olemasole-
vaid probleeme ja esitama Euroopa Parlamendile aruannet; kutsub liikmesriike üles andma projekteerimis-luba piiridel nelja aasta jooksul alates avalduse esitamisest; lisab, et üks võimalik viis seda saavutada võib olla
õigusaktide vastuvõtmine, kus see on vajalik;
93. on seisukohal, et piirkondlike energiaturgude loomine peaks aitama kiirendada ELi energiaturgude
lõimumist ja et mitte mingil juhul ei tohiks kõikide energiaturgude lõimumisele püstitada täiendavaid takis-tusi;
94. kutsub komisjoni üles tagama, et seal, kus piiriülene ülekandevõime on piiratud, kasutatakse rohkem
turupõhiseid jaotussüsteeme;
95. kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks hästitoimivate, ühtlustatud piirkondlike elektrienergiatur-
gude loomist 2009. aastaks, eesmärgiga lõimida suurima arengupotentsiaaliga turud Euroopa tasandil 2012.aastaks ja edendada Euroopa ühtse energiaturu ja -võrgu loomist;
96. märgib, et piiriülesed võrkudevahelised ühendused nõuavad erimeetmeid, näiteks eeliskohtlemist rahas-
tamisel või maksuvabastusi; nõuab tungivalt, et EL edendaks kiiresti oma üleeuroopalise energiavõrgu
projekte; märgib, et puuduvate lülide lõpuleviimine üleeuroopalises energiavõrgus parandab varustuskindlustning aitab kaasa siseturu väljakujundamisele;
97. peab asjakohaseks, et reguleeriva raamistiku võimalikku laiendamist tuleb edasi lükata ja et selle asemel
tuleb kiirendada olemasolevate Euroopa Ühenduse eeskirjade rakendamist liikmesriikides; on arvamusel, ettäiendavaid reguleerivaid meetmeid, nagu omandisuhete täielik eristamine, tuleks kaaluda üksnes siis, kuiolemasolevates siseturgu käsitlevates õigusaktides ette nähtud mehhanismid end praktikas ei õigusta; rõhutab
reguleerimise tulemuslikkuse parandamise ja olemasolevates õigusaktides kehtestatud tegevuste eristamisega
seotud sätete nõuetekohase, ühtse rakendamise tagamise tähtsust;23.12.2006 C 317 E/887 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
98. nõuab tungivalt, et oma seisukohtade kujundamisel energiavõrkude tulevase haldamise ja omandikuu-
luvuse küsimustes ning ELi energeetikasektori paremaks reguleerimiseks vajalike uute seadusandlike algatuste
tegemise asjus vaataks komisjon põhjalikult läbi UCTE (Kesk-Euroopa Elektrivõrgu Ühendsüsteem) ja ERGEGi(elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm) hiljutised raportid 2006. aasta novembrisSaksamaal toimunud elektrikatkestuste kohta;
99. usub, et energiasektori ülekandesüsteemide osas tuleks omandisuhete täielik eristamine läbi viia kohe,
kui komisjoni analüüs näitab, et kehtivad õigusaktid ei anna tulemusi, kuna sellega välditakse huvide konf-likte konkureerivate energiaettevõtete vahel;
100. usub, et komisjon peaks esitama põhjaliku gaasistrateegia, milles uuritakse gaasitarbimise vähenda-
mise vajadust, gaasi majandusliku ja tõhusa kasutamise eest hoolitsevatele kolmandatele poolte juurdepääsutagamist, tarnete ja gaasiteede mitmekesistamist ning gaasiinfrastruktuuri täiustamist (nt gaasi ladustamine,veeldatud maagaasi rajatised ja puuduvad gaasisõlmed) –valmistudes seega ette ka biogaasi kasutuselevõtmi-
seks –ja vajadust mõnedes liikmesriikides gaasi voolusuunda muuta, ning milles käsitletakse lisaks ladusta-
mise ja varude küsimust pärast põhjaliku kulude/tulude analüüsi läbiviimist, kus võetakse arvesse gaasisektori
füüsilisi ja majanduslikke piiranguid;
101. kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid maagaasidirektiivi vastuvõtmiseks, et tasakaalustada
biokütuseid ja vesinikku käsitlevaid direktiive;
102. nõuab, et komisjon pakuks välja määratluse, missugune on suur energiatarbija; nõuab, et komisjon
pööraks erilist tähelepanu ELi suurtele energiatarbijatele, kes võistlevad ülemaailmses majanduskonkurentsis;
103. nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks oma konkurentsialaseid volitusi, et tegeleda turgu lõhestavate
sätetega gaasitootjate ja ELi riiklike energiatarnijate vahelistes tarnelepingutes, mis keelavad ELi riiklikel ener-giatarnijatel gaasitootjate ülearuse gaasi edasimüümise muudele ELi turgudele, ning samuti uuriks selliste
pikaajaliste tarnelepingute õiguspärasust, mis sulgevad turu teistele tarnijatele;
Energiapuudus ja tarbijate õigused
104. usub, et tarbijad tuleb kõigis tulevastes energiapoliitikates seada kesksele kohale ning et energia-
puudus peaks komisjoni ettepanekutes selgemini esile tulema; tuletab meelde, et tarbijatel, eriti riigiasutustel,kes peavad selles valdkonnas eeskuju näitama, on energiasäästlikkuse osas samuti kohustusi; tunnustab
keskset rolli, mida arukas energia mõõtmine ja arvete koostamine võivad mängida tarbijate teadlikkuse tõst-
misel selle kohta, kuidas ja miks energiat kasutatakse ja seega tarbijate käitumise muutmisel; kutsub nõukoguja komisjoni üles pakkuma välja meetmeid, mis aitavad madala sissetulekuga peredel saavutada energiasäästuoma majapidamises, vähendades nii nende energiaarveid ja tundlikkust tulevaste hinnatõusude suhtes;
105. rõhutab harivate ja käitumisharjumusi muutvate kampaaniate korraldamise vajadust Euroopa koda-
nike säästvama liikuvuse huvides;
106. nõuab, et kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele antaks integreeritud ning jätkuvat toetust seoses
energiatõhususe ja jätkusuutlikkuse alaste meetmetega kõigi Euroopa rahastamiskavade, eelkõige struktuuri-fondide, seitsmenda raamprogrammi, Euroopa aruka energiakasutuse programmi ning üldiselt kõigi ajavahe-miku 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvate regionaalpoliitiliste ja uut finantskorraldust puuduta-vate meetmete raames, samuti seoses Euroopa Investeerimispanga tegevusega;
107. kutsub komisjoni näitama üles huvi nii taastuvate energiaallikate kui ka energia säästmise vastu,
rõhutades neid poliitikavaldkondi kõikide struktuurifondist ja ühtekuuluvusfondist (süvalaiendamine) rahasta-tavate algatuste puhul –ja eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi kõikide ELi piirkondade jaoks mõeldud
algatuste puhul –programmiperioodiks 2007–2013, ning koostama ettepanekut, kuidas kõrvaldada energia
säästmise edasimineku piirang, mida põhjustab 3 %-line piirang energiatõhususega seotud kulutustele nime-
tatud fondidest ning kaaluda künnise kaotamist pärast 2013. aastat;23.12.2006 C 317 E/888 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET
108. kinnitab uuesti oma seisukohta, et inimeste energiaga varustamine nende põhivajaduste rahuldami-
seks on vältimatu ja et selline varustatus tuleb tagada; nõuab seetõttu, et liikmesriikide energiaturgu regulee-
rivad asutused tagaksid universaalteenuse osutamise kohustuste austamise ning vähekaitstud ja vaeste tarbi-jate piisava kaitse;
109. toetab energiapoliitika eesmärkide kaasamist riigihankelepingute sõlmimise kriteeriumide sõnastusse,
kus see on lepinguid sõlmiva asutuse seisukohast teostatav, asjaomase pakkumise seisukohast mõistlik ja ei
kujuta endast ebaõiglast sekkumist konkurentsi;
110. rõhutab, et on tähtis, et tarbijatel oleks igas liikmesriigis lihtne juurdepääs hinna- ja valikuteabele,
lihtne meetod energiaga varustajat vahetada ja õigus reguleerivate asutuste poolt ära kuulatud saada;
Areng
111. nõuab, et komisjon ja nõukogu tunnistaksid, et 2 miljardil inimesel maailmas ei ole juurdepääsu
põhilistele energiateenustele, ning et EL peaks määratlema poliitikasuuna selle olukorra leevendamiseks ja
aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;
112. tervitab ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi algatust kui osa ülemaailmsest poliitili-
sest vastutusest arengu edendamise eest;
113. rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad kasutama oma diplomaatilisi, abialaseid ja kaubandussuhteid
energiat tarnivate riikidega, et edendada fiskaalset läbipaistvust; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ametli-kult ja edendaks kaevandustööstuse läbipaistvuse algatust ja arendaks välja strateegia kaevandustööstuse läbi-paistvuse algatuse põhimõtete ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kava süvalaiendamiseks kõikidesse kokkulepe-tesse kolmandate riikidega; on seisukohal, et erisätted neis kokkulepetes peaksid toetama kodanikuühiskonna
rolli sõltumatu valvurina energiatulude haldamise üle;
114. on seisukohal, et ELi meetmete mõju suurendaks oluliselt tugev välispoliitika, millega püütakse
veenda kõiki tööstusriike osalema võitluses kliimamuutuste vastu, ja suurema arvu selliste programmideeintegreerimine ELi arengupoliitikasse, mille eesmärk on puhta ja tõhusa energia edendamine;
115. usub lisaks, et EL peaks koos kõige „edasijõudnumate” arenguriikidega uurima viise, kuidas mängida
suuremat rolli ülemaailmses globaalse soojenemise vastases võitluses ja sellega kohanemisel ja et EL peakssamuti kaaluma, milliseid samme võiks astuda maailma solidaarsuse kindlustamiseks kliimamuutuste tagajär-gedega toimetulekul, eelkõige kõige vaesemates riikides;
116. rõhutab, et majandusareng on kõikide arenguriikide õigus; toonitab aga samas, et arenguriigid ei pea
kordama tööstusriikide saastetavasid ning nõuab seetõttu, et suuremat tähelepanu pöörataks tehnoloogiaala-sele koostööle ja suutlikkuse tõstmisele säästva energia vallas ning energiat tarbivate toodete ülemaailmseteletõhususstandarditele;
117. nõuab säästvate, olemasolevate piirkondlike energiavormide ja detsentraliseeritud energiavõrkude
rakendamise suuremat toetamist eriti arenguriikides, näiteks teadmiste- ja tehnosiirde abil, et tagada energiakättesaadavus, säästa ressursse, luua töökohti, vähendada sõltuvust ja aidata kaasa nõuetekohaselt toimivaturumajanduse ülesehitamisele;
*
* *
118. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.23.12.2006 C 317 E/889 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 14. detsember 2006ET