Seetõttu on praegune rändega seotud olukord Rootsis ELis erakordne ning surve Rootsi suutlikkusele rahvusvahelise kaitse taotlusi menetleda ja pakkuda selgelt rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele nõuetekohaseid vastuvõtutingimusi nõuab ümberpaigutamise mehhanismi kohaselt kindlaksmääratud Rootsi kohustuste peatamist ja talle vajaduse korral operatiivtoe andmist.

Kirjeldatud olukord on seadnud Rootsi varjupaigasüsteemi suure surve alla, millega kaasnevad kohapeal tõsised praktilised tagajärjed nii vastuvõtutingimustele kui ka varjupaigasüsteemi suutlikkusele taotlustega toime tulla.

Lisaks sellele on Rootsi sattunud raskesse olukorda saatjata alaealiste arvu hiljutise olulise suurenemise tõttu: nimelt väidab neljandik taotlejatest, et nad on saatjata alaealised.

Lisaks on igakuine rahvusvahelise kaitse taotlejate arv veelgi suurenenud: võrreldes augustiga (11 735) kahekordistus taotlejate arv septembris (24 261) ja kasvas oktoobris 39 055-ni (võrreldes septembriga suurenes see 61 %).

Kuna märkimisväärselt on suurenenud ebaseaduslike piiriületuste arv ELi sisenemiseks ja teisene ränne Euroopas, on Rootsis järsult suurenenud rahvusvahelise kaitse taotlejate arv.

Rootsi on sattunud hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool tema territooriumile.

5. novembri 2015. aasta kirjas teatas Rootsi komisjonile ja nõukogule, et ta on sattunud olukorda, millele viidatakse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsuse (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) artikli 4 lõikes 3, esitades nõuetekohased põhjused ja taotledes ümberpaigutamise mehhanismi kohandamist Rootsi kasuks. 8. detsembri 2015. aasta kirjas palus Rootsi ametlikult, et peatataks tema nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 kohased kohustused.

Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 artikli 9 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 artikli 9kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3, kui liikmesriigis tekib hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool. Selliste meetmete hulka võib asjakohasel juhul kuuluda kõnealuse liikmesriigi ümberpaigutamises osalemise peatamine, nagu on ette nähtud kõnealustes otsustes, ning võimalikud kompensatsioonimeetmed Itaaliale ja Kreekale.

Liikmesriik võib nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõike 3 teise lõigu kohaselt teatada komisjonile ja nõukogule, et ta on sattunud hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool rändevoogude kiire muutuse tõttu, ja esitada nõuetekohased põhjused. Komisjon hindab esitatud põhjusi ja esitab nõukogule asjakohased ettepanekud.

Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 kohaselt on Rootsile määratud 1 369 isikut ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt 4 358 isikut, kes asustatakse ümber Itaaliast ja Kreekast.

ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt paigutatakse 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast ning teistest liikmesriikidest, kui need liikmesriigid satuvad hädaolukorda.

Osana ühisest varjupaigapoliitikast sätestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 78 lõikes 3 konkreetne õiguslik alus hädaolukordadega tegelemiseks. See põhineb Euroopa Komisjoni ettepanekul ja võimaldab nõukogul pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist võtta täiendavaid meetmeid, et aidata liikmesriike, kes seisavad silmitsi hädaolukorraga, mis seisneb ootamatus kolmandate riikide kodanike sissevoolus ühte või mitmesse liikmesriiki. ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikes 3 kavandatud täiendavad meetmed on olemuselt erakorralised. Need võetakse kasutusele vaid juhul, kui kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu korral tekivad liikmesriigi/liikmesriikide varjupaigasüsteemi(de)s piisavalt kiireloomulised ja suured probleemid.

Käesolev ettepanek ei mõjuta nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõigusi, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”). Nende Rootsi kohustuste peatamine, mis tal on ümberpaigutamise sihtliikmesriigina, on seotud ainult Rootsiga, see on ajutine ega mõjuta taotlejaid, kes on juba Rootsi ümber paigutatud.

Arvestades eespool kirjeldatud sissevoolust põhjustatud olukorra kiireloomulisust ja raskust, ei lähe praegu kohaldatava ELi meetme peatamine Rootsi suhtes ja täiendav operatiivtugi olukorra tulemuslikuks lahendamiseks vajalikust kaugemale. Kohustuste peatamine on seotud ainult Rootsiga, see on ajutine ega mõjuta nende rahvusvahelise kaitse taotlejate õigusi, kes on juba Rootsi ümber paigutatud.

Euroopa Liit teostas selles valdkonnas kõnealuseid volitusi, võttes vastu nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601. Kavandatav meede tähendab hädaolukorra tõttu nende kohustuste peatamist, mis liikmesriigi on kõnealuste otsuste kohaselt, ja täiendavat operatiivtuge, mida koordineerivad ELi ametid, ning seetõttu võib kavandatava meetme võtta ainult Euroopa Liidu tasandil.

Nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõige 3.

Käesolev otsus ei mõjuta nende kolmanda riigi kodanike olukorda, kes on juba nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt Rootsi ümber paigutatud.

Rootsil on endiselt kohustus paigutada ümber Itaaliast ja Kreekast oma territooriumile 1 369 isikut vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2015/1523 ja 4 358 isikut vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2015/1601, kui käesolev otsus enam ei kehti. Ta peaks esitama nõukogule ja komisjonile tegevuskava, milles nähakse ette konkreetsed sammud, mida ta kavatseb võtta, et tagada oma varjupaiga- ja rändesüsteemi tõhusus ning võtta taas vastu ümberpaigutatavaid isikuid, kui vabastus sellest kohustusest enam ei kehti.

Lisaks sellele nähakse ette, et Rootsile antakse vajaduse korral operatiivtuge asjaomaste meetmete raames, mida koordineerib Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) ja vajaduse korral mõni muu asjaomane asutus.

Selleks et aidata Rootsil paremini toime tulla hädaolukorraga, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool tema territooriumile, peatatakse kavandatava otsusega üheks aastaks kohustused, mis on Rootsil ümberpaigutamise sihtliikmesriigina nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt.

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 78 lõikele 3 võib nõukogu juhul, kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võtta komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.

(2)Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 80 tuleks liidu piirikontrolli, varjupaiga ja sisserände valdkonna poliitika kavandamisel ja elluviimisel juhinduda solidaarsuse põhimõttest ja sellest, et vastutus jagatakse liikmesriikide vahel õiglaselt ning selles valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktid peavad sisaldama asjakohaseid meetmeid nende põhimõtete rakendamiseks.

(3)ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt paigutatakse 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse.

(4)Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 artikliga 9 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 artikliga 9 nähakse ette, et nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võtta vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi toetamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 78 lõikele 3, kui liikmesriigis tekib hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool. Selliste meetmete hulka võib asjakohasel juhul kuuluda kõnealuse liikmesriigi ümberpaigutamises osalemise peatamine, nagu on ette nähtud käesolevas otsuses, ning võimalikud kompensatsioonimeetmed Itaaliale ja Kreekale.

(5)Rootsi on sattunud hädaolukorda, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool tema territooriumile rändevoogude kiire muutuse tõttu. 8. detsembril 2015. aastal palus Rootsi ametlikult, et peatataks tema nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 kohased kohustused.

(6)Kuna märkimisväärselt on suurenenud ebaseaduslike piiriületuste arv ELi sisenemiseks ja teisene ränne Euroopas, on Rootsis järsult suurenenud selliste rahvusvahelise kaitse taotlejate arv, kes enamasti sisenesid ELi Itaalias või Kreekas.

(7)Eurostati andmed kinnitavad varjupaigataotlejate arvu järsku suurenemist Rootsis. Ajavahemikuga 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2014 võrreldes suurenes rahvusvahelise kaitse taotlejate arv ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015 rohkem kui 60 % (68 245-lt 112 040-le).

(8)Lisaks on igakuine rahvusvahelise kaitse taotlejate arv hiljuti veelgi suurenenud: võrreldes augustiga (11 735) kahekordistus see arv septembris (24 261) ja kasvas oktoobris 39 055-ni (võrreldes septembriga suurenes see 61 %).

(9)Rootsis oli 2015. aastal ülekaalukalt enim rahvusvahelise kaitse taotlejaid elaniku kohta ELis (11 503 taotlejat miljoni elaniku kohta).

(10)Lisaks sellele on Rootsi sattunud raskesse olukorda saatjata alaealiste arvu hiljutise olulise suurenemise tõttu: nimelt väidab neljandik taotlejatest, et nad on saatjata alaealised.

(11)Kirjeldatud olukord on seadnud Rootsi varjupaigasüsteemi suure surve alla, omades kohapeal tõsiseid praktilisi tagajärgi nii vastuvõtutingimustele kui ka varjupaigasüsteemi suutlikkusele taotlustega toime tulla. Selleks et aidata vähendada tugevat survet, mille alla Rootsi on sattunud, tuleks peatada üheks aastaks kohustused, mis on Rootsil ümberpaigutamise sihtliikmesriigina nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt.

(12)Lisaks kohustuste peatamisele tuleks vajaduse korral kohaldada täiendavaid toetusmeetmeid, mida koordineerib Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) ja vajaduse korral mõni muu asjaomane asutus.

(13)Rootsi peaks esitama nõukogule ja komisjonile tegevuskava, milles nähakse ette konkreetsed sammud, mida ta kavatseb võtta, et tagada oma varjupaiga- ja rändesüsteemi tõhusus ning täita taas oma kohustusi vastavalt otsustele (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601.

(14)Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping”) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(15)Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.