[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.3.2009

KOM(2009) 103 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Parem juurdepääs kaasaegsele info- ja sidetehnoloogiale maapiirkondades

{SEC(2009) 254}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Parem juurdepääs kaasaegsele info- ja sidetehnoloogiale maapiirkondades

1. SISSEJUHATUS

On selge, et kiirel Interneti-ühendusel (lairibaühendus) põhineva info- ja sidetehnoloogia tõhus rakendamine on Euroopa, sealhulgas maapiirkondade tootlikkuse suurendamisel ja innovatsiooni edendamisel võtmetähtsusega[1]. See võib mängida olulist rolli maapiirkondade ettevõtluse ja majandusarengu edendamisel, aidates seega parandada põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimet, elukvaliteeti ning maamajanduse mitmekesistamist.

Kvaliteetne Interneti-ühendus võib avada maapiirkondade potentsiaali ning muuta need ligitõmbavamaks elukeskkonnaks. Info- ja sidetehnoloogia abil saavad olemasolevad äriühingud oma ülesandeid tõhusamalt täita ning hankida kiiresti mitmesugust vajaminevat teavet. Kõnealune tehnoloogia loob uute äriühingute asutamiseks paremad tingimused ja lihtsustab oluliste teenuste osutamist ning elukvaliteedi parandamist[2].

Praegu on liikmesriikide vahel suured erinevused e-teenuste ja kvaliteetse kiire Interneti-ühenduse pakkumisel ning kasutuselevõtmisel, kusjuures erinevused riikide maapiirkondade ning maa- ja linnapiirkondade vahel on veelgi suuremad. Suuremale osale maapiirkondade elanikkonnast osutatakse kõrgema hinna eest madalama kvaliteediga teenuseid.

Euroopa majanduse elavdamise kavas (avaldatud pealkirjaga „Euroopa majanduse taastamise kava”)[3] rõhutatakse lairibaühenduse tähtsust kaasaegse majanduse jaoks ning soovitakse tagada lairibaühenduse kättesaadavus kõigile Euroopa kodanikele 2010. aastaks. Lairibaühenduse erinevuste kaotamiseks on komisjon teinud ettepaneku ühe miljardi euro suuruse lisarahastamise kohta, mis võimaldaks maapiirkondadel lahendada teatavaid probleeme, millega nad majandus- ja finantskriisi tõttu silmitsi seisavad[4].

Käesolevas ühisteatises vastatakse nõukogu (põllumajandus ja kalandus) palvele, mille kohaselt peaks komisjon uurima paremat juurdepääsu kaasaegsele info- ja sidetehnoloogiale maapiirkondades, pöörates erilist tähelepanu kiirele Interneti-ühendusele[5]. Sellega aidatakse kaasa poliitilisele mõttevahetusele, milles käsitletakse maaelu arengu panust Lissaboni strateegiasse ning ühenduse info- ja sidetehnoloogia poliitikasse. Teatises ja lisas on taustadokumendina kasutatud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tellitud uuringut „Availability of access to computer networks in rural areas” („Juurdepääs arvutivõrkudele maapiirkondades”), mis valmis detsembris 2007[6].

2. POLIITILINE TAUST

Teadmistel ja uuendustegevusel põhinev ühiskond on üks ELi peamistest prioriteetidest. Uuendatud Lissaboni tegevuskavas tunnistatakse maaelu arengu rolli info- ja sidetehnoloogiliste lahenduste kasutuselevõtul maapiirkondades[7].

2005. aastal loodi ELi poliitikavahendite ajakohastamise ja kasutamise strateegiline raamistik i2010, et soodustada infoühiskonna arengut aastani 2010. Sellest tulenevas Riia ministrite deklaratsioonis e-kaasatuse kohta[8] leppisid liikmesriigid kokku mitmetes eesmärkides: näiteks vähendada 2010. aastaks poole võrra lõhet Interneti kasutuses sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate elanikerühmade ja teiste rühmade vahel, suurendada lairibainfrastruktuuri kättesaadavust, et see jõuaks 2010. aastaks vähemalt 90 %ni ELi kodanikest ja ettevõtjatest, koondades selleks asjakohased vahendid, sealhulgas struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD), ELi infoühiskonda käsitlev poliitiline strateegia ja ELi konkurentsipoliitika, et pakkuda lairibaühendust kõigile Euroopa kodanikele.

Maaelu arengu poliitika on ühise põllumajanduspoliitika teine sammas, milles keskendutakse töökohtadele, kasvule, põllumajanduse, metsanduse, toiduainetööstuse ning maapiirkondade konkurentsivõimele ja jätkusuutlikkusele, inimkapitali ajakohastamisele, keskkonna haldamisele ja parendamisele, elukvaliteedile ning kliimamuutustega võitlemisele. Ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste[9] kohaselt on põhitegevus edendada info- ja sidetehnoloogiliste lahenduste kasutuselevõttu ja levitamist põllumajandustootjate hulgas, toiduainetööstuses, metsandussektoris ning üldiselt maapiirkondades ja maaturismis. Euroopa maaelu arengu võrgustik, mis on uus oluline tegur maaelu arengu poliitikas, toimib foorumina vajaduste määratlemiseks ja heade tavade vahetamiseks.

Nii struktuurifondidest kui ka EAFRDst toetatakse investeeringuid info- ja sidetehnoloogia teenustesse, infrastruktuuri, toodetesse ja oskustesse ning sellel on arvestatav mõju nii eri piirkondade sees kui ka nende vahel. Praegu toetatakse suurema osaga maapiirkondade ja vähem arenenud piirkondade infoühiskonna edendamiseks kavandatud investeeringutest e-teenuste väljatöötamist ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri investeeritakse vähem[10]. Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja EAFRD pakuvad oskuste ajakohastamise ja koolituse valdkonnas rahastamisvõimalusi maapiirkondade elanikele ja ettevõtjatele ning EAFRD pakub täiendavaid spetsiifilisi võimalusi põllumajandustootjatele, toiduainetööstusele ja metsamajandajatele. Teadusuuringuid ja uuenduste ülevõtmist maapiirkondades stimuleeritakse ka ELi teadusuuringute seitsmenda programmi raames, eelkõige selliste algatuste nagu „Teadmiste piirkonnad” ja „Teadusuuringute potentsiaal” kaudu, mille üheks põhivaldkonnaks on info- ja sidetehnoloogia.

Maaelu arengu strateegiasuunistega programmiperioodiks 2007–2013 soodustatakse maaelu arengu, tööhõive ja struktuuripoliitika koostoimet ja vastastikust täiendavust. Info- ja sidetehnoloogia puhul saab sellist koostoimet kõige tulusamalt kasutada, lülitades maapiirkondade infoühiskonna arendamise meetmed laiemasse piirkondlikku või riiklikku info- ja sidetehnoloogia strateegiasse, mida rahastatakse nii EAFRDst kui ka struktuurifondidest. Selline strateegiline lähenemisviis peaks tagama, et kõnealused meetmed vastavad piirkondlikule ja riiklikule info- ja sidetehnoloogia poliitikale ning täiendavad seda. Sellega seoses peaksid komisjon, liikmesriigid ja sidusrühmad tegema koostööd, et töötada välja ELi lairibaühenduse strateegia, millega kiirendatakse lairibavõrgustike laiendamist ja ajakohastamist, nagu on nõutud Euroopa majanduse elavdamise kavas.

Internetile ning info- ja sidetehnoloogilistele lahendustele juurdepääsu parandamist maapiirkondades võib pidada ELi (võimalike) kandidaatriikide jaoks sama oluliseks kui ELi enda jaoks, kuna need riigid on juba alustanud ettevalmistusi ELi poliitiliste otsuste rakendamiseks, mida toetatakse ELi ühinemiseelsete fondide vahenditest.

3. TEGEVUSVALDKONNAD JA PRAEGUNE OLUKORD

3.1. Info- ja sidetehnoloogia areng ja prioriteetsed valdkonnad maapiirkondades

Oma 2006. aasta teatises lairibaühenduse lõhe ületamise kohta[11] määratles komisjon peamised põhjused, mis tekitavad linna- ja maapiirkondade vahel lairibaühenduse lõhe, nagu hõre asustus, kaugus ja konkurentsi puudumine. Muud sotsiaal-majanduslikud tegurid, mille tulemuseks on vähesem kasutuselevõtt, on väike sissetulek ja madal haridustase, juurdepääsu puudumine uutele tehnoloogiatele, teenuse madal kvaliteet, maapiirkondade ettevõtjatele ja põllumajandustootjatele sobivate rakenduste puudumine, vähene teadlikkus ning vananev elanikkond[12].

Nõudluse stimuleerimine: sisu, teenused ja rakendused

Lairibaühendusel põhinevad rakendused tõhustavad ajakasutust, lühendavad vahemaid ja muudavad teenused üksikisikutele ja ettevõtjatele kättesaadavaks nende oma keskkonnas. Püüdes suurendada nõudlust avalike sidusteenuste ja lairibaühenduse järele maapiirkondades ning nende kasutuselevõttu, on oluline keskenduda teenuste ja asjaomase infosisu väljatöötamisele .

Olemasolevad info- ja sidetehnoloogia kasutuse erinevused linna- ja maapiirkondades osutavad sellele, et riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused ning institutsioonid peaksid investeerima nõudlust suurendavatesse meetmetesse. Selliste avalike teenuste väljatöötamine ja kättesaadavus nagu e-valitsus, e-tervis ja e-õpe on lisaks e-oskustele ning kohalikele rakendustele keskse tähtsusega.

On vaja edendada lairibaühenduse ja Interneti-põhiseid ettevõtlusteenuseid, sealhulgas põllumajanduse jaoks olulisi teenuseid, kuna lairibaühenduse kasutuselevõtt äriühingutes tõhustab nende tegevust. Äriühingute suurem kättesaadavus võimaldab parandada teabevahetust, turu läbipaistvust ja hindade määramist, hõlbustab toiduainetööstuse koostööd ning vähendab tehingukulusid.

Praegu kasutatakse ELi hõredalt asustatud piirkondades avalikke teenuseid vähem kui tihedalt asustatud aladel[13]. Näiteks kasutab e-valitsuse teenuseid EL 27 riikides 22,5 % hõredalt asustatud ja 32,9 % tihedalt asustatud piirkondade elanikest. Maapiirkondade väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) kasutavad Internetti suurte äriühingutega võrreldes väga vähe, nagu nähtub paljudest maaelu arengu programmidest (nt Bulgaaria, Ühendkuningriigis Inglismaa jne). VKEd tunnevad eelkõige puudust oskustööjõust uute tehnoloogiate valdkonnas[14].

2008. aastal ei kasutanud ligikaudu pool EL 27 hõredalt asustatud piirkondade elanikkonnast (41,7 %) kunagi Internetti, samas kui tihedalt asustatud piirkondades oli kõnealune näitaja 27,4 %. Teatavates liikmesriikides ei kasutanud pool kogu riigi elanikkonnast kunagi arvutit (nt Bulgaaria, Küpros, Kreeka, Itaalia, Portugal, Rumeenia, Malta jne). EL 27 riikide hõredalt asustatud piirkondades kasutab DSL-ühendust üksnes 30 % majapidamistest, võrreldes 40 %-ga linnapiirkondades[15]. Ajavahemikul 2005–2007 kasvas DSL-ühenduse kasutuselevõtt linnapiirkondades rohkem kui maapiirkondades ning riikide tasandil kasutatakse kõnealust ühendust maapiirkondades üldiselt kaks kuni neli korda vähem kui linnades[16].

Lairibaühenduse infrastruktuur

Liikmesriikide, piirkondade ja kohalikel ametiasutustel on äärmiselt oluline roll maapiirkondade ja maaelanike ühiskondlike ja majanduslike vajaduste kaasamisel riiklikesse strateegiatesse ning riiklikesse/piirkondlikesse kavadesse. On vaja jätkata ja tõhustada käimasolevaid jõupingutusi ELi maapiirkondade varustamiseks kaasaaegse info- ja sidetehnoloogiaga ning tuua nendesse piirkondadesse muu hulgas uued traadita ning satelliidipõhised lahendused. Sellega seoses on komisjon teinud Euroopa majanduse elavdamise kavas ettepaneku ühe miljardi euro suuruse lisarahastamise kohta. Selliste algatuste riiklik rahastamine peab vastama EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadele.

2007. aasta detsembris oli lairibaühendus (DSL) kättesaadav keskmiselt 98 %-le linnaelanikkonnast, samas kui maapiirkondades oli see kättesaadav üksnes 70 %-le EL 27 maaelanikkonnast[17]. Maapiirkonnad on jätkuvalt puudulikult kaetud Slovakkias (39 %), Poolas (43 %), Kreekas (50 %), Lätis (65 %) ning ka Bulgaarias ja Rumeenias.

3.2. Osalejad jätavad võimalused kasutamata

Põllumajandusettevõtted

Maaelu arengu üks võtmetegevusi on info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtu ja leviku edendamine kogu põllumajandus- ja toiduainesektoris ning põllumajandusettevõtetes üldiselt. Puudulik juurdepääs lairibaühendusele vähendab märgatavalt põllumajandustootjate konkurentsivõimet, piirab nende võimalusi oma ettevõtete tõhusamal ja uuenduslikumal juhtimisel, tootmismudelite kohandamisel ajakohastele majandusarengutele ning toodangu mahu ja kvaliteedi kontrollimisel ning piirab nende teadmisi turgudest ja majanduse suundumustest, põllumajandusalastest teadusuuringutest ja arengusuundadest. See tõkestab nende ärivõimalusi, takistab nõuandeteenuste kasutamist, piirab nende kontakte kohalike ja riiklike ametiasutustega ning pärsib nende osalemist otsustusprotsessis. Juurdepääsu puudumine Internetile ja e-teenustele võib nõrgendada ka põllumajandustootjate motivatsiooni parandada oma kutseoskusi ning vähendab edukate töökogemuste jagamisest ja vahetamisest tulenevaid positiivseid mõjusid.

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning mikroettevõtted

Info- ja sidetehnoloogia võib motiveerida (väikesi) põllumajandusettevõtteid ja muid ettevõtteid, sealhulgas toiduainetööstust, koostööd tegema, võrgustikke moodustama ja kasvama, tugevdades niiviisi oma konkurentsivõimet. Tehnoloogia võib mõjutada positiivselt ettevõtjate töötulemusi ja -viljakust ning aidata põllumajandustootjatel täita oma mitmeotstarbelist rolli maapiirkondades. Info- ja sidetehnoloogia abil võib saavutada mastaabisäästu ning lihtsustada e-äri, e-kaubanduse ja e-panganduse teenuseid.

Info- ja sidetehnoloogia kasutuse edendamine toiduainetööstuses ja sellise infrastruktuuri loomine, millega tagatakse toiduainetöötlejate juurdepääs Internetile, võivad olla kõnealuses valdkonnas olulised kasvutegurid, mis suurendavad lisandväärtust ning soodustavad põllumajandustootjate ja töötlejate vahelist integratsiooni.

Noored

Noored inimesed on maapiirkondade kõikide info- ja sidetehnoloogiaalaste arengute ühed peamised motivaatorid. Interneti-ühenduse puudumine eraldab noori maailmasündmustest ja teabevahetusest ning takistab nende juurdepääsu tööturule ja hästi tasustavatel töökohtadel vajalike oskuste arendamise vahenditele. On oluline luua juurdepääs ja vajalikud rakendused eelkõige kooli lõpetavatele ja tööelu alustavatele noortele, et motiveerida neid maapiirkondadesse jääma.

Naised

Üha suurem hulk maapiirkondade naisi hakkab tegutsema ettevõtja(te)na ning osalema ühiskonna- ja majandustegevuses. Nende juurdepääsu tööturule tuleb veelgi lihtsustada ning üks viis selle saavutamiseks on varustada nad kiire Interneti-ühendusega ja parandada nende digitaalset kirjaoskust.

Eakad inimesed ja ebasoodsas olukorras olevad rühmad

Oma tegevust lõpetavatel põllumajandusettevõtjatel, eakatel inimestel ja ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel on erivajadused, millest paljusid saaks lahendada juurdepääsetavate ja asjakohaste tehnoloogiate ning info- ja sidetehnoloogiliste rakenduste abil. Info- ja sidetehnoloogia abil pääseksid nad kergemini ligi avalikele teenustele, töövõimalustele ja kvaliteetsele haridusele.

3.3. Maapiirkondade info- ja sidetehnoloogia projektide võimalikud mõjud[18]

Maapiirkondade varustamisel teenuste, toodete ja parema infrastruktuuriga võib olla mitmekülgne positiivne mõju ja kasu. Siiski tuleb arvesse võtta olemasolevaid keskkonnakaalutlusi ja -piiranguid.

Näiteks investeerides Interneti-põhistesse broneerimissüsteemidesse ja veebiportaalidesse, pakuvad põllumajandustootjad ja maapiirkondade ettevõtjad kohalikele ja välistele ühendustele paremat juurdepääsu teabele ning vaba aja veetmise võimalustele, suurendavad teadlikkust kohalikest looduslikest ja ühiskondlikest väärtustest, suurendavad turistide arvu, loovad kasvu- ja tööhõivevõimalusi ning soodustavad kodumaist majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

Info- ja sidetehnoloogiaalgatustel võib olla väga positiivne mõju, kui nendes keskendutakse lisandväärtuse andmisele kohalikele toodetele, tarneahela parandamisele, täppispõllumajandusele, detsentraliseeritud taastuvenergia, nt bioenergia kaardistamisele ja edendamisele, looduspärandi säilitamisele, avaliku ja äriteabe andmisele, spetsiifilistele kasutajatele või harivatel eesmärkidel teabe tootmisele, suutlikkuse suurendamisele jne. Algatustel võib olla ka positiivseid mõjusid, millega kaasnevad bioenergia laialdasem kasutamine, parem juurdepääs koolitusvõimalustele, tööhõivenõustamise areng, avalike teenuste tõhus osutamine, säästva põllumajandustootmise edendamine ning uuenduste ülekandmine ja heade tavade levitamine.

4. MAAPIIRKONDADE INFO- JA SIDETEHNOLOOGIAT EDENDAVAD MEETMED

4.1. EAFRD ning info- ja sidetehnoloogia

Meetmed

Käimasoleval programmiperioodil pööratakse maaelu arengu valdkonnas erilist tähelepanu info- ja sidetehnoloogiale. Lairibaühendusele ning info- ja sidetehnoloogiale osutatakse 65 maaelu arengukava lähteanalüüsis ning 37 kava eelhindamises (kokku on kavasid 94)[19]. Analüüsid kinnitavad liikmesriikide ja piirkondade vahelisi märkimisväärseid erinevusi. Pooltes programmi piirkondades (seitsme liikmesriigi koostatud 44 maaelu arengu programmi) peetakse info- ja sidetehnoloogia valdkonna olukorda maapiirkondades keskmiseks ning 16 arenguprogrammis (13 liikmesriiki) peetakse seda halvaks.

EAFRD toetab info- ja sidetehnoloogiaettevõtjate, -teenuste, oskuste ja lairibaühenduse arendamist maapiirkondades mitmel viisil[20]. Otsemeetmetega, mis hõlmavad info- ja sidetehnoloogiat kui maamajandusele ja -elanikkonnale suunatud põhiteenust , arendatakse e-tervist, tervisealast nõuandeteenust ja arstiabi, toetust ettevõtjatele, kohalikke avalikke teenuseid, liikuvaid või noortele suunatud info- ja sidetehnoloogiakeskusi, avalikke Interneti- ja teabepunkte, lairibaühenduse infrastruktuuri, sealhulgas traadita tehnoloogiad, jne. Spetsiifilised olukorraga seotud meetmed hõlmavad näiteks väikeste koolide infotehnoloogilist varustust, telefoni kaudu tellitavaid transporditeenuseid, maaelanikkonna turvalisust, kaugtööd ning infotehnoloogiaalaseid erialgatusi külades (47 maaelu arengu programmi 16 liikmesriigis)[21].

Põllumajandustootjate muid info- ja sidetehnoloogiaga seotud ettevõtteid kui põllumajandusettevõtteid on mainitud 21 maaelu arengu programmis (15 liikmesriiki) ning need hõlmavad e-teenuste, e-äri, Interneti-juurdepääsu jms arendamist. Põllumajandustootjad saavad oma info- ja sidetehnoloogilist varustust ajakohastada põllumajandusettevõtete moderniseerimise meetme raames. Turustamise ja e-broneerimisega seotud veebisaitide, turismiportaalide ja teabekeskuste loomine on tüüpilised maaturismiga seonduvad info- ja sidetehnoloogiaalased meetmed, nagu on osutatud 34 maaelu arengu programmis (13 liikmesriiki).

Info- ja sidetehnoloogiapõhiste teenuste väljatöötamine, koostöövõrgustikud ja klastrite moodustamine, e-kaubandus ja e-turundus on maapiirkondade muud kui põllumajanduslikku tegevust viljelevate mikroettevõtete ja äriühingute põhieesmärgid, nagu on täpsustatud 28 maaelu arengu programmis (17 liikmesriiki).

Põllumajandustootjad, metsandusettevõtjad ja toiduainetöötlejad võivad saada märkimisväärset toetust ametialaseks koolituseks info- ja sidetehnoloogia valdkonnas (40 maaelu arengu programmi), e-õppeks (13 maaelu arengu programmi), info- ja sidetehnoloogiat kasutavateks teavitustegevusteks (11 maaelu arengu programmi) ning valdkonnaspetsiifilisteks meetmeteks, nagu võrgustike moodustamine, näidisprojektid või kaugõpe.

Keskkonnaalast info- ja sidetehnoloogiakasutust esindavad metsatulekahjude kaugseire- ja järelevalvesüsteemid, sideseadmed (nt metsatulekahjude ennetamiseks) ja võrgustike moodustamine (14 maaelu arengu programmi).

Maaelu arengu raames toetatakse ka järgmisi infotehnoloogiaalaseid investeeringuid: võrgustikud üldkasutatavates hoonetes, koolitus ja teavitustegevus, milles käsitletakse Natura 2000 programmiga seonduvaid küsimusi ja vahetatakse arvamusi Interneti-foorumites, andmebaasid ja võrgukataloogid bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, nõuandeteenuste osutamine, tootjarühmade edendamine, maaelanikkonna infotehnoloogiliste oskuste parandamine. Lisaks rahastatakse maaelu arengu võrgustike jaoks ettenähtud riiklikke ja piirkondlikke veebiportaale.

Algatuse Leader meetmed võivad hõlmata mitmeid info- ja sidetehnoloogiaalaseid investeeringuid maapiirkondades , nagu investeeringud uuenduslikesse sidetehnoloogiatesse, mida kasutatakse turismivaldkonnas, tootmissektorites, riikide ja piirkondade koostöös keskkonda ja kultuuriväärtusi käsitlevate elementide puhul, ning koolitusalal ja Interneti-juurdepääsu valdkonnas.

Eelarve

Info- ja sidetehnoloogiaalased tegevused sisalduvad eri meetmetes, mille raames viiakse ellu ka tegevusi, mis ei seondu info- ja sidetehnoloogiaga[22]. EAFRD kulutab maaelanikkonna põhiteenustele kokku 2,7 miljardit eurot. Täiendavad 4,9 miljardit eurot kulutatakse põllumajandusettevõtete tegevuse mitmekesistamisele, muud kui põllumajandustegevust viljelevate mikroettevõtete asutamisele ning maaturismile. EAFRD raames läbiviidavaid koolitus- ja teavitustegevusi (sealhulgas e-oskusi käsitlevad tegevused) rahastatakse kokku 1,2 miljardi euro ulatuses. Info- ja sidetehnoloogia projekte võib rahastada ka programmi Leader ja/või mõne muu maaelu arengu meetme raames.

Märkimisväärne osa maaelu arengu programmide tehnilise abi fondidest on suunatud investeeringuteks, mis tehakse avalike ametiasutuste riist- ja tarkvarasse, et ametiasutused saaksid pakkuda (võimalikele) abivajajatele Interneti-põhiseid teenuseid ja konsultatsioone.

Tegevuste suunamine, seire ja hindamine

Maaelu arengu ühine seire- ja hindamisraamistik (CMEF) programmiperioodiks 2007–2013 loob kindla aluse maapiirkondade olukorra seireks ja hindamiseks ning tegevuste suunamiseks paljude näitajate, sealhulgas info- ja sidetehnoloogiaga seotud näitajate alusel..

Näiteks Austria on võtnud CMEFi raames eesmärgiks tagada, et 80 000 inimest saaksid tänu Interneti-juurdepääsule kasutada kvaliteetsemaid teenuseid; Tšehhi Vabariik soovib sama tagada 70 000 inimesele. Interneti leviku valdkonnas on Soome eesmärk katta 2013. aastaks kogu riik traadita Interneti-ühendusega, samas kui Leedu soovib 2 500 Interneti-punkti abil katta 99 % riigist.

4.2. Ühtekuuluvuspoliitika fondid ning info- ja sidetehnoloogia

Üldeesmärkide saavutamiseks tuleb täielikult ära kasutada selliste ühenduse, riiklike ja/või piirkondlike rahastamisstrateegiate ja poliitikasuundade koostoimet, mis mõjutavad info- ja sidetehnoloogia arengut.

Praegusel programmiperioodil toetatakse ühtekuuluvuspoliitika fondidest jätkuvalt info- ja sidetehnoloogia arengut, sealhulgas maapiirkondades. Ligikaudu 15,3 miljardit eurot (4,4 % kogu ühtekuuluvuspoliitika eelarvest) investeeritakse otse info- ja sidetehnoloogia prioriteetsetesse valdkondadesse, sealhulgas avalikesse e-teenustesse ja lairibaühenduse infrastruktuuri. Euroopa Sotsiaalfondist tehakse märkimisväärseid investeeringuid e-oskustesse sellistes strateegilistes prioriteetsetes valdkondades nagu elukestev õpe, tööjõu kohanemisvõime ning töötute koolitamine (seda ka maapiirkondades).

4.3. Teadusuuringud

Teadusuuringutel on oluline roll maapiirkondade info- ja sidetehnoloogiaalaste vajaduste mõistmisel ning olemasolevatele probleemidele tõhusate lahenduste leidmisel. Lisaks kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames läbiviidavate projektide toetamisele on alalise põllumajandusuuringute komitee all asutatud kaks Euroopa teadusruumi võrgustikku (ICT-AGRI ja RURAGRI), mille tegevus on keskendunud riiklike teadusuuringute programmide, sealhulgas põllumajanduses ja maapiirkondades kasutatavate info- ja sidetehnoloogiliste rakenduste koordineerimisele.

4.4. Info- ja sidetehnoloogia projektid maapiirkondades ning nende edukat rakendamist toetavad tegurid[23]

Euroopa maapiirkondade info- ja sidetehnoloogia projektides keskendutakse i) seadmetele, mis tagavad Interneti-juurdepääsu, ii) sisule, mis hõlmab teavet, mida inimesed Internetist otsivad ja kasutavad, sealhulgas teenused, mis õhutavad neid Internetti minema, ning iii) Interneti kasutamist hõlbustavate uute oskuste arendamisele. Kõiki kolme aspekti sisaldavatel projektidel on kõige suurem mõju.

Lisaks tõhusale projektijuhtimisele võivad majanduslikud, poliitilised ja sotsiaalsed tegurid maapiirkondade info- ja sidetehnoloogia projektide edukale rakendamisele kaasa aidata ning tagada projektide omaksvõtmise kohalikus kogukonnas, nende laialdase kasutuselevõtu ning jätkusuutlikkuse.

Ühenduse rahaline toetus

Infrastruktuuri loomise, koolituste korraldamise ja teenuste kohandamise kulud on maapiirkondades eespool osutatud põhjustel kõrgemad kui linnades. Paljud kommertslikud teenuseosutajad keskenduvad tihedalt asustatud linnadele või linnade lähedal asuvatele piirkondadele, kus nad leiavad oma teenustele võimalikult arvukalt kasutajaid ning saavad investeeringute pealt maksimaalset tulu. Sageli on teenuste esialgne omaksvõtmine maapiirkondades aeglane, kuna maainimesed on uute tehnoloogiate kasutuselevõtu suhtes tõrjuvamad kui linnaelanikud. Riiklikud vahendid, sealhulgas ELi fondid, võivad aidata seda investeeringulõhet ületada ning suunata investeeringuid info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri, Interneti-põhistesse teenustesse ja muudesse tegevustesse, mille abil on võimalik suurendada nõudlust maapiirkondades, sealhulgas saartel ja mägedepiirkonnas. Riiklikes ja piirkondlikes strateegiates ja kavades on oluline kõnealuste piirkondade vajadusi asjakohaselt käsitleda.

Riiklike ja piirkondlike ametiasutuste toetus

Lisaks rahastamisvõimaluste pakkumisele on mitmesuguste riiklike ja piirkondlike toetusmeetmetega viimastel aastatel suurendatud maapiirkondade info- ja sidetehnoloogia projektide jätkusuutlikkust ja edukust. Olenemata sellest, kas toetus on olnud rahaline või õigusalane või kas valitsused ja kohalikud ametiasutused on käivitanud projekte, on meetmetest kasu saanud nii maapiirkondade põllumajandusettevõtjad, toiduainetööstused, muud kui põllumajandusettevõtted kui ka maapiirkondade elanikkond.

Kohalike osalejate kaasatus ja koostöö

Kohalike (majandusvaldkonna) osalejate kaasatusel võib olla projektile märkimisväärne mõju, kui osalejad on ise uue tehnoloogia kasutamisest huvitatud. Kohalike elanike osalemine on vajalik projektide jätkusuutlikkuse saavutamiseks. Luues kohalikke või eri kogukondade või rühmade lairibaühenduse liitmise süsteeme, on võimalik rajada teed kohalikele lairibaühendusega seotud tegevustele ning hõlbustada lairibaühenduse strateegiate paremat määratlemist. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata kogukondadesisesele koostööle seoses lairibaühenduse ressursside ja seadmetega ning nende tõhusa rakendamisega. Seda on kinnitanud ka algatuse Leader+ head tavad.

Uute ärivõimaluste ja -vajaduste mõistmine ja nendele reageerimine

Üleilmastumine ja Internet on tekitanud tiheda konkurentsi nii turgude kui ka klientide jaoks. Oma äri säilitamiseks peavad maapiirkondade ettevõtjad reageerima asjakohaselt ja ära kasutama info- ja sidetehnoloogia hüvesid.

Selgitades välja, mida potentsiaalsed kasutajad soovivad ja millisel kujul, on võimalik uute tehnoloogiate kasutuselevõttu märkimisväärselt suurendada ning maapiirkondades olemasolevale nõudlusele asjakohaselt vastata. Sel viisil võib muu hulgas leevendada maapiirkondade tööpuudust, elavdada Interneti-kasutust ja parandada juurdepääsu teabele. Laiendades teatavas projektis osalejate rühma , mis võib tähendada isegi kogukonna kaasamist projekti juhtimisse, võidakse tagada selle tulemuste laialdasem kasutuselevõtt, investeeringu suurem tõhusus ning tegevuse jätkumine ka pärast esialgse rahastamise lõppemist.

4.5. Heade info- ja sidetehnoloogiaalaste tavade edendamine maapiirkondades

Heade tavade vahetamine aitab edendada ja välja töötada uuenduslikke tooteid ja teenuseid, loob strateegiate väljatöötamisele lisandväärtust, suurendab teadmisi ning näitab, kuidas vahendite õige kasutamine võib viia väärtuslike ja positiivsete tulemusteni.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi juhitud välisuuringu raames loodi andmebaas 67 heast maapiirkondade info- ja sidetehnoloogiaalasest tavast , mille levitamine võib stimuleerida uuenduslikke projekte ning toetada maapiirkondi käsitlevaid strateegiaid. Andmebaas hõlmab projekte, mida on rahastatud erasektori ja/või ühenduse vahenditest peamiselt ajavahemikul 2000–2006. Kõnealused projektid olid kantud ka komisjoni 2008. aasta juunis käivitatud Euroopa lairibaühenduse veebiportaali andmebaasi[24].

Maaelu arenguga seonduvate heade tavade vahetus võidakse lisada ka ELi ja riiklikesse maaelu arengu võrgustikesse ja Interregi programmidesse ning seda võidakse edendada algatuse Leader kaudu.

5. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Info- ja sidetehnoloogia areng maapiirkondades nõuab tugevat strateegilist lähenemisviisi, mis hõlmab ühenduse, riiklike ja piirkondlike vahendite vastastikust täiendavust ning koostoimet, mis kõik annavad maaelu arengusse oma panuse.

Käesoleva teatisega väljendab komisjon järgmist.

- Komisjon kinnitab 2010. aasta eesmärki „kõigile kättesaadavad lairibaühendused”, mis on püstitatud Euroopa majanduse elavdamise kava raames, ning tuletab meelde, et 30 %-l ELi maaelanikkonnast[25] puudub praegu juurdepääs lairibaühendusele.

- Komisjon kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa majanduse elavdamise kava raames lairibaühenduse infrastruktuuri jaoks antavaid rahalisi vahendeid tõhusal viisil, edendades sellega maapiirkondade ühiskondlikku ja majanduselu. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks maaelu arengu programmid kohandada liikmesriikide vajadustele vastavaks 2009. aastal, pärast seda, kui nõukogu on komisjoni ettepaneku heaks kiitnud.

- Komisjon soovitab tõhustada meetmeid, millega toetatakse nõudlust info- ja sidetehnoloogiliste lahenduste järele ning kõnealuste lahenduste pakkumist. Nende hulka peaksid kuuluma meetmed, millega suurendatakse kohalikku ja tagasiühendusega juurdepääsu mõistliku hinnaga info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurile ning tõhustatakse maapiirkondade põllumajandus- ja muude ettevõtete jaoks oluliste Interneti-põhiste teenuste ja infosisu väljatöötamist ja juurdepääsuvõimalusi. Nõudlust toetavad meetmed peaksid hõlmama selliseid tegevusi nagu isikliku arvuti hankimisele kaasaaitamine, professionaalne info- ja sidetehnoloogia ning e-äri alane koolitus põllumajandustootjatele, toiduainetöötlejatele, maapiirkondade põllumajandus- ja muudele ettevõtetele ning maaelanikkonna digitaalse kirjaoskuse edendamine. Meetmetega peaks kaasnema võrgustike moodustamine, võrdlusuuringud, seire ja muud tegevused (võimaluse korral olemasolevate info- ja sidetehnoloogia vaatluskeskuste raames), mille eesmärk on toetada kohalikku ja piirkondlikku suutlikkust juhtida, kavandada ja ellu viia info- ja sidetehnoloogia projekte maaelu arengu programmide raames.

- Komisjon õhutab liikmesriike ja piirkondi kasutama tehnilise abi eelarvevahendeid, et käivitada uuringuid/analüüse, milles käsitletakse info- ja sidetehnoloogia olukorda maapiirkondades ja põllumajanduses, tehakse kokkuvõte käimasolevatest info- ja sidetehnoloogiaalastest algatustest ning jälgitakse kõnealuse valdkonnaga seotud näitajaid.

- Komisjon kutsub liikmesriike ja piirkondi üles märkima maaelu arengut käsitlevates aastaaruannetes alates 2010. aastast asjaomasel aruandeaastal elluviidud info- ja sidetehnoloogiaalaseid tegevusi ning võimaluse korral ka teavet nende rahastamise kohta. Komisjon on valmis koostama liikmesriikide esitatud teabe põhjal töödokumendi, mis sisaldab aruannet eespool osutatu kohta.

- Komisjon õhutab liikmesriike ja piirkondi pöörama 2010. aastal koostatava maaelu arengut käsitleva vahearuande raames rohkem tähelepanu info- ja sidetehnoloogiaalastele tegevustele, sealhulgas põllumajanduse, metsanduse ja toiduainetööstuse valdkonnas, ning tehtud edusammudele, mille põhjal saab teha ettepanekuid info- ja sidetehnoloogiaalaste meetmete tõhustamise ning maaelu arengu programmidesse vajaduse korral tehtavate kohanduste kohta.

- Komisjon rõhutab, et tõhusate tulemuste saavutamiseks maapiirkondades on vajalik ühenduse rahastamist õigesti suunata ja täiendada sellega muid rahastamisvahendeid, et tekitada koostoime. Selle eesmärgi saavutamiseks on hädavajalik ühenduse eri fonde (struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, EAFRD) haldavate riiklike ja piirkondlike ametiasutuste omavaheline tihe koostöö.

- Komisjon toonitab, et on oluline levitada ja jagada häid info- ja sidetehnoloogiaalaseid tavasid maapiirkondades Euroopa ja riiklike maaelu arengu võrgustike raames. ELi maaelu arengu võrgustik peaks andma kasulikke soovitusi info- ja sidetehnoloogiat käsitlevate poliitiliste otsuste rakendamiseks maapiirkondades. Selleks organiseeritakse asjakohane üritus 2010. aasta teisel poolel.

- Komisjon julgustab maapiirkondade info- ja sidetehnoloogia projektide juhte ja arendajaid kasutama loodud Euroopa info- ja sidetehnoloogia veebiportaale (www.broadband-europe.eu ja www.ePractice.eu).

[1] KOM(2007) 803, 11.12.2007.

[2] Volinik Mariann Fischer Boeli kõne SPEECH/07/311.

[3] KOM(2008) 800, 26.11.2008.

[4] KOM(2009) 36, 28.1.2009.

[5] Nõukogu järeldused 7085/07, 19. märts 2007.

[6] SAACNRA, 2007, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/index_en.htm.

[7] KOM(2005) 330, 20.7.2005.

[8] http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf.

[9] Nõukogu otsus 2006/144/EÜ, 20. veebruar 2006, ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta.

[10] Liikmesriigid ja piirkonnad otsustavad, kuidas ELi eri fonde kasutada.

[11] KOM(2006) 129, 20.3.2006.

[12] KOM(2006) 129, 20.3.2006 ja SAACNRA, lk 64.

[13] Eurostati määratlus, mis põhineb linnastumise astmel.

[14] KOM(2008) 394, 25.6.2008.

[15] Eurostat.

[16] IDATEi määratlus maaläheduse kohta. Vaata täpsemalt lisas.

[17] IDATEi määratlus maaläheduse kohta. Vaata täpsemalt lisas.

[18] Põhineb SAACNRA (2007) analüüsil heade tavade kohta, lk 25–38.

[19] Sinna kuuluvad ka maaelu arendamise kuus raam- ja võrgustikuprogrammi, mis aga analüüsis ei sisaldu. Vaata täpsemalt lisas.

[20] Investeeringud riist- ja tarkvarasse on kõikides programmides abikõlblikud.

[21] Mitmed liikmesriigid jätsid teatavate meetmete sisu lahtiseks ega täpsustanud prioriteetseid tegevusi. Neid meetmeid ei ole arvesse võetud.

[22] Maaelu arengu valdkonnas kavandatakse eelarve telje ja meetme tasandil, mitte tegevuse tasandil. Seepärast ei ole kättesaadav teave tegevusepõhiste investeeringute kohta.

[23] Põhineb SAACNRA (2007) analüüsil heade tavade kohta, lk 25–38.

[24] www.broadband-europe.eu.

[25] IDATEi määratlus maaläheduse kohta.