EUROOPA KOMISJON Brüssel,31.5.2017 COM(2017) 285 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne {SWD(2017) 175 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2016. aasta konkurentsipoliitika aruanne 1. Sissejuhatus Konkurentsipoliitika aluseks on õiguslikud ja majanduslikud põhimõtted ning seda seostatakse sageli just nende kahe väga olulise aspektiga. Samas hõlmab konkurentsipoliitika siiski enamat ja mõjutab otseselt inimeste elu; selle üks peamisi eesmärke on edendada avatud turge, et nii ettevõtjad kui ka kodanikud saaksid õiglasel määral osa majanduskasvuga kaasnevatest hüvedest. Oma 2016. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorrast meenutas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, et „võrdsed võimalused tähendavad ka seda, et tarbijad on kaitstud kartellide ja mõjuvõimsate ettevõtjate kuritarvituse eest. [...] Komisjon jälgib, et selline õiglus oleks paigas. See on konkurentsiõiguse sotsiaalne külg. Euroopa seisab selle tagamise eest“. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine saadab sõnumi, et reegleid peavad täitma kõik, kui tahes rikkad või mõjuvõimsad nad ka poleks. Konkurentsipoliitika iseenesest ei saa kujundada õiglasemat majandust, kuid sellel võib siiski olla tähtis mõju, kuna konkurentsiõiguse täitmise tagamisega antakse tarbijatele võimalus kaasa rääkida. Konkurentsipoliitika aitab luua ühiskonda, kus inimestel on valikuvõimalus, ergutab innovatsiooni, hoiab ära turgu valitsevate äriühingute kuritarvitusi ja innustab äriühinguid ressursse parimal võimalikul moel ära kasutama, seeläbi aidates lahendada ülemaailmseid sõlmküsimusi nagu kliimamuutused. Peale selle kinnitavad kõik Euroopa konkurentsiõiguse täitmise tagamise eest vastutavate asutuste – komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste – otsused, et EL on ühendus, mis tegutseb õigusriigi põhimõtete kohaselt. Lisaks näitavad need otsused kodanikuühiskonnale, et süsteem võib toimida üldiseks hüvanguks ja tuua kodanikele käegakatsutavat kasu. Komisjoni konkurentsipoliitilised meetmed olid 2016. aastal suunatud väga erinevatele poliitikavaldkondadele ja nende eesmärk oli aidata turgudel toimida kõigi jaoks õiglasemalt. Samal ajal toetas konkurentsipoliitika jätkuvalt komisjoni tööd peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamise nimel, milleks on eelkõige ühendatud digitaalne ühtne turg, aktiivsem ja õiglasem siseturg ning integreeritud ja kliimasõbralik energialiit. Globaliseerunud majandus nõuab globaalset konkurentsikultuuri. Seetõttu teeb komisjon aktiivselt koostööd ELi teiste institutsioonidega, rahvusvaheliste organisatsioonidega ja konkurentsiasutustega üle kogu maailma. Koostöö aitab suurendada ja levitada ausa konkurentsiga kaasnevaid hüvesid Euroopas ja mujal maailmas. 2. Kuidas riigiabi kontrollimine aitab tagada kõigi jaoks tõeliselt võrdsed tingimused Komisjoni ja eriti konkurentsivoliniku üks tähtsamaid ülesandeid on tagada, et ELi eeskirju kohaldataks õiglaselt kõikide ELi ühtsel turul tegutsevate ettevõtjate suhtes olenemata nende suurusest, tegevusvaldkonnast või asukohariigist. Ainult nii on võimalik luua tõeliselt võrdsed tingimused ja seetõttu on komisjon viimastel kümnenditel pühendunud riigiabi eeskirjade täitmise tagamisele. Meetmed valikuliste maksusoodustuste vastu Eeltoodud põhimõte kehtib ka maksualase abi puhul: kui mõnel valitud ettevõtjal on võimalik maksude maksmist vältida, siis on teistel, ausalt makse maksvatel äriühingutel raske võrdsetel tingimustel konkureerida. Kui mõnda ettevõtjat koheldakse maksustamisel teistest erinevalt, annab see talle eelise, mis on võrreldav raha saamisega. Sel põhjusel kohaldatakse riigiabi eeskirju maksuvabastuste suhtes täpselt samamoodi nagu mis tahes muud liiki abi suhtes. Komisjon on väga aktiivselt võidelnud ebaseadusliku riigiabiga, mida antakse maksualaste eelotsustega. 2016. aasta augustis otsustas komisjon, et Iirimaa on võimaldanud Apple'ile põhjendamatud maksusoodustusi, mis on ELi riigiabi eeskirjade kohaselt ebaseaduslikud. Eelotsustega võidakse anda riigiabi. Apple'i otsus Komisjon leidis, et kahe Iirimaal Apple'i suhtes tehtud eelotsusega vähendati alates 1991. aastast oluliselt ja kunstlikult Apple'i poolt Iirimaal makstud maksu. Otsustega kinnitati Apple'i grupi kahe Iirimaal asutatud äriühingu (Apple Sales International ja Apple Operations Europe) maksustatava tulu kindlakstegemise meetod, mis ei vastanud majanduslikule tegelikkusele, kuna peaaegu kogu kummagi äriühingu teenitud müügikasum omistati äriühingus väljaspool Iirimaad asuvale „peakontorile“, mis aga eksisteeris ainult paberil, kuna seda ei olnud füüsiliselt olemas ja sellel ei olnud kuskil maailmas ühtki töötajat ja see ei saanud kuidagi seda kasumit teenida. Eelotsustega kinnitatud kasumi jaotamise meetodi alusel maksis Apple Iirimaal oma kaubanduskasumilt teiste ettevõtjatega võrreldes märkimisväärselt vähem maksu, kuna kirjeldatud valikuline maksustamine võimaldas Apple'il maksta äriühingu tulumaksu tegeliku maksumääraga, mis 2003. aastal oli 1 % ja langes 2014. aastaks 0,005 %-le Euroopas teenitud kasumilt. See valikuline maksustamislahendus, mida Apple'i suhtes Iirimaal kohaldati, on ELi riigiabi eeskirjade kohaselt ebaseaduslik, kuna annab Apple'ile märkimisväärse eelise teiste ettevõtjate ees, kellele kehtivad tavapärased riiklikud maksustamiseeskirjad. Komisjon saab nõuda ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmist selle kümneaastase ajavahemiku eest, mis eelnes komisjoni esimesele teabenõudele 2013. aastal. Iirimaa peab nüüd Apple'ilt tagasi nõudma ajavahemikul 2003–2014 Iirimaal maksmata jäänud maksud summas kuni 13 miljardit eurot, lisaks intressid. Põhimõtteliselt nõutakse ELi riigiabi eeskirjades, et siseturuga kokkusobimatu riigiabi tõttu tekkinud konkurentsimoonutuse kõrvaldamiseks tuleb abi tagasi nõuda. ELi riigiabi eeskirjadega ei ole ette nähtud trahve ja abi tagasinõudmisega ei karistata asjaomast ettevõtjat. Sellega lihtsalt taastatakse teiste ettevõtjatega võrdne kohtlemine. Lisaks kohaldatakse kõigi komisjoni otsuste suhtes ELi kohtute kontrolli. Kui liikmesriik otsustab komisjoni otsuse edasi kaevata, peab ta ebaseadusliku riigiabi siiski tagasi nõudma, kui ta ei taotle või ei saa ELi kohtult otsust ajutise meetme kohta, millega tagasinõudmine peatatakse. Kuni ELi kohtus toimuva menetluse tulemuse selgumiseni võib liikmesriik tagasinõudmise kohustuse täitmiseks näiteks paigutada tagasinõutud summa tinghoiukontole. Septembris algatas komisjon ka põhjaliku uurimise seoses GDF Suez grupi (nüüd Engie) maksustamisega Luksemburgis. Komisjonile teeb muret, et mitme Luksemburgis tehtud maksualase eelotsusega võidi GDF Suezile anda ebaõiglane eelise teiste ettevõtjate ees, mis on vastuolus ELi riigiabi eeskirjadega. Samuti uuris komisjon Luksemburgis McDonald'si suhtes tehtud maksualaseid eelotsuseid ja Amazoni puhul lubatud siirdehindade arvestust. Et mõjusalt täiendada oma tegevust, mis on suunatud eeskirjade täitmise tagamisele, on komisjon teinud ettepaneku kooskõlastada äriühingu tulumaksu vältimise vastu ELis võetavaid meetmeid, järgides OECD 2015. aasta sügisel välja töötatud üleilmseid standardeid. Selleks võttis komisjon jaanuaris vastu maksustamise vältimise vastase ulatusliku paketi, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel võtta tõhusaid ja kooskõlastatud meetmeid maksustamise vältimise vastu ning tagada, et äriühingud maksavad ELis teenitud kasumilt makse.

Peale selle võttis komisjon aprillis vastu direktiivi ettepaneku, millega nii ELi kui ka kolmandate riikide hargmaiseid kontserne kohustatakse avaldama aruandeid eri riikides teenitud kasumi ja makstud maksude kohta ning muud teavet. Sellised aruanded võimaldavad kodanikel hinnata hargmaiste kontsernide maksustrateegiaid ja nende panust heaolusse ning suurendada äriühingu tulumaksu tasumisega seoses läbipaistvust. Suurem läbipaistvus ja õiguskindlus tänu riigiabi ajakohastamise algatuse lõpuleviimisele Läbipaistvus on oluline, kuna aitab kaasa maksumaksja raha otstarbekale kasutamisele. Läbipaistvus on ka üks olulisi nurgakive, millel rajaneb riigiabi ajakohastamise algatus, mis käivitati 2012. aastal eesmärgiga tagada õiguskindlus ning vähendada bürokraatiat nii riigiasutuste kui ka ettevõtjate jaoks. Üks viis läbipaistvuse suurendamiseks on anda turuosalistele teavet liikmesriikide võetavate riigiabimeetmete kohta. Uute eeskirjade kohaselt peavad kõikide tasandite riigiasutused teavitama igast üksikabist, mis ületab 500 000 eurot. Alates 2016. aasta juulist on ametiasutustel riigiabi andmise kuupäevast arvates kuus kuud aega, et avaldada otsingumootoriga varustatud andmebaasis teave abisaajate ja neile antud abi kohta. Läbipaistvus käib käsikäes riigiabi eeskirjade kohaldamise lihtsustatud korraga, tänu millele on liikmesriikidel lihtsam anda abi kohustuseta sellest komisjonile ette teatada. Et aidata riigiasutustel ja äriühingutel teha kindlaks, millal avaliku sektori kulutused kuuluvad ELi riigiabi kontrolli alla ja millal mitte, avaldas komisjon maikuus ühena oma riigiabi ajakohastamise algatuse viimastest põhialustest teatise riigiabi mõiste kohta. Teatis annab selged suunised riigiabi määratluse kõigi tahkude kohta. Iseäranis oluline on lihtsustada avaliku sektori investeeringute tegemist, sest see aitab liikmesriikidel ja ettevõtjatel kavandada avaliku sektori kulutusi viisil, millega ei kaasne ühtsel turul võrdsete tingimuste moonutamise ega erasektori investeeringute väljatõrjumise riski. See aitab maksimaalselt suurendada investeeringute mõju majanduskasvule ja töökohtadele kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud Euroopa investeerimiskavaga. 3. Digitaalsel ühtsel turul konkurentsi ja innovatsiooni ergutamine Digitaalteenuste turust on kiiresti saanud üks neid valdkondi, mis Euroopa tarbijatele kõige rohkem korda lähevad. Digitaaltehnoloogia võib enesega kaasa tuua madalad hinnad, laia valiku ja kiire innovatsiooni, kuid turu toimimisest sõltub see, kas need hüved ka tegelikult tarbijateni jõuavad. Konkurentsipoliitika eesmärk on tagada, et tarbijad koheldakse õiglaselt ja et mõjuvõimsatel äriühingutel ei ole võimalik sõlmida tehinguid, mis tõstavad hindu, pärsivad innovatsiooni või võtavad inimestelt vabaduse valida soovitud tooteid. Seega seisneb digitaalse ühtse turu tähendus milleski märksa enamas kui lihtsalt majanduse tõhustamises. See annab kõigile võrdsed võimalused saada kasu tehnoloogia arengust. Lisaks annab see kontrolli tarbijate kätte. Ühe näitena võib nimetada e-kaubandust: ELis oli 2015. aastal enamik täiskasvanuid tellinud tarbekaupu või teenuseid internetis, kusjuures mõnes liikmesriigis ulatus see näitaja enam kui kaheksa inimeseni kümnest. E-kaubandusest on saanud oluline tegur, mis suurendab hindade läbipaistvust ja hinnakonkurentsi ning kasvatab tarbijate valikuvõimalusi ja võimalusi leida parimaid hindu, seeläbi ergutades konkurentsi ja innovatsiooni. Kuigi e-kaubandus loob uusi võimalusi ka ettevõtjate jaoks, ei pruugi kiiresti muutuval e-kaubanduse turul tegutsemine olla lihtne. Kõik internetis tegutsevad ettevõtjad, näiteks jaemüüjad ja turustajad, aga ka tootjad ja infosisu loojad, on nüüd silmitsi uudsete ja keeruliste probleemidega. E-kaubanduse sektori uuring, mille komisjoni algatas 2015. aastal digitaalse ühtse turu strateegia raames, aitab neid probleeme ja võimalusi paremini mõista. E-kaubanduse sektori uuringu esimesed tulemused ja järelevalve 2016. aasta septembris avaldas komisjon sektoriuuringu esialgsed tulemused. Uuringu käigus kogus komisjon tõendusmaterjale ligi 1800-lt tarbekaupade e-kaubanduse ja digitaalse infosisu valdkonnas tegutsevalt ettevõtjalt ning analüüsis ligikaudu 8000 turustamislepingut. Esialgne aruanne kinnitab e-kaubanduse kasvavat tähtsust, kuid selles tuuakse esile ka teatavad äritavad, mis võivad piirata konkurentsi internetis, eelkõige seoses tarbekaupade müügi ja autoriõiguse litsentsilepingutega. Komisjon võib algatada konkurentsi seisukohast problemaatiliste äritavade juhtumipõhised uurimised. Esialgse aruandega seoses korraldati avalik konsultatsioon, mis lõppes 18. novembril 2016. Märtsis avaldas komisjon oma esialgsed uurimistulemused asukohapõhise piiramise (geoblokeerimise) kohta, mille kohaselt on see e-kaubanduses kasutatav tava levinud kogu ELis, eriti digitaalse infosisu puhul. Peaaegu 60 % vastanud digitaalse infosisu pakkujatest on sõlminud õiguste valdajatega lepingu asukohapõhise piiramise kohta. Kui asukohapõhine piiramine tuleneb tarnijate ja turustajate vahelistest kokkulepetest, võib see piirata konkurentsi ühtsel turul ja olla vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega. Nagu igasugune konkurentsieeskirjade täitmise tagamisele suunatud tegevus, eeldab asukohapõhise piiramise uurimine juriidilist ja majanduslikku hindamist, mis hõlmab ka tuvastatud piirangute võimaliku põhjendatuse analüüsi. Jaemüüjate rakendatav asukohapõhine piiramine põhineb enamasti ühepoolsel äriotsusel mitte tegeleda piiriülese müügiga, s.t tegemist ei ole tarnijatega sõlmitud kokkulepetega ega tarnijate ärilise survega, mistõttu see ei kuulu ELi konkurentsieeskirjade kohaldamisalasse. 2016. aasta mais võttis komisjon digitaalse ühtse turu strateegia raames vastu ka määruse ettepaneku, mis käsitleb asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning milles on määratletud olukorrad, kus klientide erinev kohtlemine tulenevalt nende asukohast ei ole ühelgi juhul õigustatud. Innovatsiooni säilitamine vaatamata internetis turgu valitsevatele ettevõtjatele Samas kui teatavad äritavad võivad piirata tarbijate valikuvõimalusi, on probleem veelgi suurem siis, kui uued tooted ei saagi turule jõuda. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine on oluline selleks, et turgu valitsevatel ettevõtjatel ei oleks võimalik võtta teistelt võimalust tulla välja järgmise põlvkonna uuenduslike ideedega. Otsingumootoritel on digitaalses keskkonnas tarbijate suunamisel võtmeroll ja komisjon peab seda turgu eeskirjade täitmise tagamise kontekstis üheks oma prioriteediks. Juulis saadeti Google'ile ja selle emaettevõtjale Alphabetile kahel korral vastuväited. Oma täiendavates vastuväidetes, mis järgnesid 2015. aasta aprillis samas asjas esitatud vastuväidetele, kinnitas komisjon esialgset järeldust, et Google on kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit, eelistades oma otsingutulemuste lehtedel süstemaatiliselt oma hinnavõrdlusteenust. Komisjonile teeb muret, et kasutajatele ei pruugita näidata otsingutulemusi, mis vastavad kõige täpsemalt nende päringutele, see aga võib olla tarbijatele kahjulik ja pärssida innovatsiooni turul. Täiendavate vastuväidete saatmisega kinnitas komisjon oma esialgset järeldust, tagades samas Google'i kaitseõigused ja võimaldades äriühingul lisatõenditele ametlikult vastata. Komisjoni poolt läbi viidav uurimine ei piira komisjoni lõplikku otsust antud asjas. Lisaks saatis komisjon Google'ile eraldi vastuväited seoses sellega, et Google on piiranud teatavate kolmandate isikute veebisaitide võimalust kuvada Google'i konkurentide otsingureklaame. Google paigutab otsingureklaame otse oma otsingutulemuste leheküljele, kuid oma platvormi „AdSense for Search“ kaudu vahendajana ka kolmandate isikute, näiteks internetikaupluste, telekommunikatsioonivõrgu operaatorite ja ajalehtede veebisaitidele. Komisjoni esialgne seisukoht on, et selline tegevus on võimaldanud Google'il takistada olemasolevaid ja võimalikke konkurente, sealhulgas muid otsinguteenuse pakkujaid ja veebipõhiseid reklaamiplatvorme, selles kaubanduslikult olulises turusegmendis osalemast ja oma tegevust laiendamast. Nutitelefonide ja tahvelarvutite osakaal kogu maailma internetiliikluses on üle poole ja tulevikus peaks see eelduste kohaselt veelgi suurenema. Konkurentsivõimeline mobiilse interneti sektor on Euroopa tarbijate ja ettevõtjate jaoks üha olulisem ning komisjon on olnud väga valvas, pidades silmas eesmärki edendada selles valdkonnas ausat ja elavat konkurentsi. Aprillis saatis komisjon Google'ile vastuväited ja teavitas äriühingut oma esialgsest seisukohast, et Google on ELi konkurentsieeskirju rikkudes ära kasutanud oma turgu valitsevat seisundit, kehtestades piiravaid tingimusi kokkuleppel Android-seadmete tootjate ja mobiilsideoperaatoritega. Komisjoni esialgsete uurimistulemuste kohaselt võib Google'i käitumine tähendada seda, et konkureerivatel otsingumootoritel, mobiiliplatvormidel ja veebilehitsejatel ei ole olnud võimalik sisuliselt konkureerida, sest nad jäeti teatavatest ärivõimalustest kunstlikult ilma. Samal ajal võidi tarbijad ELi konkurentsieeskirju rikkudes jätta ilma laiemast valikust mobiilirakendustest, internetipõhistest teenustest ja uuenduslikest platvormidest.

Samuti jätkas komisjon konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevat uurimist, mis algatati 2015. aastal Amazoni vastu. Tegemist on suurima e-raamatute turustajaga Euroopas. Komisjonile teeb muret, et Amazoni kokkulepped kirjastajatega võivad raskendada e-raamatute muude turustajate konkureerimist Amazoniga uute ja innovaatiliste toodete ja teenuste väljatöötamise abil. Digitaalse infosisu piirideta turg ja tasulised televisiooniteenused Tõelisel digitaalsel ühtsel turul peaks ELi tarbijatel olema võimalik vaadata enda valitud tasulisi televisioonikanaleid sõltumata sellest, kus nad ELis elavad või reisivad. Komisjon uurib, kas ELi kuue suurema filmistuudio ja Sky UK vahel sõlmitud litsentsilepingud, millega välistatakse teistes ELi riikides asuvate tarbijate juurdepääs Sky Ühendkuningriigi ja Iirimaa tasulistele televisiooniteenustele, võivad olla vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega. Aprillis tegi Paramount ettepaneku võtta kohustused , et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid seoses teatavate tingimustega Paramounti ja Sky UK vahel sõlmitud litsentsilepingutes, mis käsitlevad filmide näitamist tasulises televisioonis. Seejärel konsulteeris komisjon turuosalistega, et kontrollida kavandatud kohustuste asjakohasust ja leidis turutesti tulemuste põhjal, et Paramounti võetavad kohustused lahendavad komisjoni tõstatatud probleemid. Juulis võttis komisjon vastu otsuse muuta Paramounti poolt välja pakutud kohustused ELi konkurentsieeskirjade alusel õiguslikult siduvateks. Komisjon jätkab Disney, NBC Universali, Sony, Twentieth Century Foxi, Warner Brosi ja Sky tegevuse uurimist. Avatud ja konkurentsi soodustav telekommunikatsiooniraamistik Euroopa tarbijate hüvanguks Ilma hea ja taskukohase internetiühenduseta ei ole tarbijatel võimalik uusi digitaalteenuseid kasutada. See tähendab, et vajalikud on nii taskukohased mobiiltelefonivõrgud kui ka konkurents, sest konkurents hoiab hinnad all ja sunnib mobiilsideoperaatorid investeerima parematesse võrkudesse. Tõelise digitaalse ühtse turu edendamisel ei saa komisjon lubada mingeid konkurentsivastaseid kokkuleppeid ega ühinemisi, mis kahjustavad konkurentsi ja tõstavad tarbijate makstavaid hindu. Kaks olulist ühinemiskontrolli käsitlevat otsust telekommunikatsioonisektoris Tänapäeval valitsevad eri riikide telekommunikatsiooniturgudel väga erinevad tingimused. Kuna ühte universaalset lahendust ei ole, võtab komisjon oma analüüsis turgude spetsiifikat alati arvesse. Pärast põhjalikku uurimist tõkestas komisjon mais ELi ühinemismääruse alusel tehingu, millega Hutchison 3G UK „Three“ oleks omandanud Telefónica UK „O2“ ja selle tulemusena oleks Ühendkuningriigi mobiilsideturul tekkinud uus turuliider. Komisjon pidas väga problemaatiliseks, et seeläbi oleks konkurents turul märkimisväärselt vähenenud, millega omakorda oleks kaasnenud hinnatõus ja tarbijate valikuvõimaluste vähenemine Ühendkuningriigis. Samuti oleks ülevõtmine tõenäoliselt pärssinud innovatsiooni ja võrgutaristu arendamist Ühendkuningriigis, mis on tõsine probleem, eriti kiiresti arenevate turgude puhul. Hutchisoni pakutud parandusmeetmed ei olnud piisavad, et ülevõtmisega kaasnevaid probleeme lahendada. Septembris kiitis komisjon ELi ühinemismääruse alusel heaks Hutchisoni ja Itaalia äriühingu VimpelComi kavandatud telekommunikatsiooni-ühisettevõtte loomise, seades teatavad tingimused. Pärast põhjalikku analüüsi jõudis komisjon järeldusele, et Hutchisoni ja VimpelComi pakutud struktuurilised parandusmeetmed kõrvaldavad komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid. Ühisettevõtte moodustajad peavad tagama Prantsuse telekommunikatsioonivõrgu operaatori Iliadi sisenemise Itaalia turule uue mobiilsideoperaatorina. See tähendab, et neil kahel operaatoril on võimalik kasvada ja oma vara ühendamisest kasu saada, samas kui Itaalia mobiilsideklientidel on jätkuvalt võimalik saada kasu uuenduslikest mobiilsideteenustest õiglase hinnaga ja kvaliteetsetes võrkudes. See juhtum näitab, et Euroopa telekommunikatsiooniettevõtjad võivad kasvada nii sama riigi piires kui ka piiriüleselt, kuid säilima peab tõhus konkurents. Oktoobris hakkas komisjon uurima võrgu jagamise kokkulepet kahe Tšehhi mobiilsideoperaatori – O2 CZ / CETINi ja T-Mobile CZ – vahel. O2 CZ / CETIN ja T-Mobile CZ on kaks suurt Tšehhi Vabariigis tegutsevat telekommunikatsioonivõrgu operaatorit, kes koos teenindavad ligikaudu kolme neljandikku Tšehhi mobiilsideteenuste jaeturust. Komisjon uurib eelkõige, kas O2 CZ / CETINi ja T-Mobile CZ koostöö võib aeglustada olemasoleva taristu kvaliteedi parandamist ning lükata edasi või takistada uue tehnoloogia kasutuselevõttu ja uute teenuste pakkumist, eriti tiheda asustusega piirkondades. Samuti uurib komisjon, millist mõju võib avaldada võrgu jagamisest tulenev võimalik tõhususe kasv. Selle hindamise põhjal teeb komisjon kindlaks, kas koostöö on vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 101, mis keelab konkurentsivastased äritavad. Konkurentsi soodustava telekommunikatsiooniraamistiku tagamise eesmärgil esitas komisjon 2016. aasta septembris ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, ja ettepaneku võtta vastu määrus, millega asutatakse Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC). Kiiretele lairibavõrkudele kaasava juurdepääsu edendamine Selleks, et kasutada ära kõik digitaaltöö pakutavad võimalused, vajab Euroopa esmaklassilist telekommunikatsioonitaristut. Digitaalse ühtse turu strateegia ühe peamise prioriteedina tuleb tagada liidu kodanike ja äriühingute, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega äriühingute juurdepääs kiiretele lairibavõrkudele. Selle eesmärgi saavutamine eeldab sageli riiklikku rahastamist ja kaasavust, eelkõige maapiirkondades, mis on erasektori investorite jaoks vähem atraktiivsed. ELi riigiabi eeskirjade alusel kiitis komisjon heaks Ühendkuningriigi riikliku lairibaühenduse kava aastateks 2016–2020, Itaalia ülikiire lairibaühenduse kava aastateks 2016–2022 ja Prantsusmaa lairibaühenduse kava „Plan Très Haut Débit“. Iga kavaga kaasnes ka üksikasjalik plaan kava mõju hindamiseks, mille tulemused esitatakse komisjonile. Komisjon hindab riigiabi 2013. aastal vastu võetud lairibasuuniste alusel. Eesmärk on vältida erasektori investeeringute asendumist riikliku rahastamisega ning edendada tõhusat konkurentsi, tagades, et teistel teenuseosutajatel on võimalik kasutada riiklikult rahastatud taristut mittediskrimineerivatel tingimustel. 4. Liidu kodanike ja ettevõtjate mõju suurendava ühtse turu loomine Aktiivsema ja õiglasema ühtse turu loomise kaudu on konkurentsipoliitikal inimeste elule vägagi konkreetne mõju, sest liidu kodanikud ja ettevõtjad puutuvad selle turuga iga päev kokku. Kui me tahame ehitada üles ühiskonna, kus kõiki koheldakse õiglaselt, peaks turg toimima viisil, mis tagab tarbijate mõjukuse ja selle, et nende häält võetakse kuulda. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine on eriti oluline näiteks juhtudel, kui tarbijad maksavad kartelli tõttu rohkem kui peaksid või kui neil on keeruline leida soovitud toodet. Ühinemisi tuleb kontrollida, et need ei kahjustaks turgude konkurentsistruktuuri ning seeläbi tarbijaid ja majandust laiemalt. Selleks, et ühtne turg saavutaks kogu oma potentsiaali, suurendas komisjon hiljuti oma jõupingutusi Euroopa eeskirjade täitmise mõjusaks tagamiseks kõigis poliitikavaldkondades. 2016. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“, mille eesmärk on kodanike, tarbijate ja ettevõtjate huve silmas pidades tagada, et liidu õiguse kohaldamine, rakendamine ja täitmise tagamine oleks strateegilisem ja paremini suunatud.

Kogu ELis tõhusa ja säästva transpordisektori saavutamine Transpordisektor on Euroopa leibkondade jaoks üks olulisemaid sektoreid, kuna transpordiga seotud kaubad ja teenused moodustavad elamispinnaga seotud kulutuste järel leibkonna suuruselt teise kuluartikli. Veoteenuste konkurentsivõimelised hinnad on otseselt olulised miljonitele eurooplastele. Oktoobris saatis komisjon vastuväited äriühingutele Brussels Airlines ja TAP Portugal seoses nende koostööga, mis seisneb jagatud koodiga reisijateveoteenustes Brüsseli ja Lissaboni vahel. Koodijagamise kokkulepe on ärikokkulepe, mille alusel üks lendu opereeriv lennuettevõtja lubab teisel lennuettevõtjal müüa seda lendu ja vastavaid lennupileteid, nagu opereeriks ta ise seda lendu. Koodijagajad lepivad kokku ka partneri lendudele müüdud piletite eest tasustamises. Reisijatele võib koodijagamine olla kasulik võrgu suurema ulatuse ja paremate lennuühenduste näol. Komisjonile teeb aga muret, et antud juhul võisid Brussels Airlines ja TAP Portugal kasutada koodijagamist selleks, et piirata konkurentsi ja kahjustada reisijate huve Brüsseli ja Lissaboni vahelisel liinil. Lisaks algatas komisjon novembris uurimise, et hinnata, kas Tšehhi turgu valitsev raudteeoperaator České dráhy a.s (ČD) kohaldas omahinnast madalamaid hindu eesmärgiga ELi konkurentsieeskirju rikkudes kõrvaldada konkurents reisijate raudteeveo teenuste turul. Konkurents on oluline selleks, et hoida hinnad all ja viia teenuse kvaliteet üles, eriti eelnevalt monopoliseeritud turgudel. Komisjon uurib lähemalt České dráhy äritavasid veendumaks, et äriühing ei suru reisijate huve kahjustades konkurente turult välja. Menetluse algatamine ei määra ette ära uurimise tulemust. Turgu valitsevaid raudteeoperaatoreid on sageli konkurentsi seisukohast kontrollitud. Aprillis vabastas komisjon Deutsche Bahni ennetähtaegselt kohustustest, mis muutusid siduvaks 2013. aasta detsembris, sest nüüd on Saksamaa raudtee-veoelektri turule sisenenud mitu konkurenti ja komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid on seega lahenenud. Konkurentsi kasv Saksamaa raudteede elektrivarustuse turul kinnitab, et need kohustused kõrvaldasid edukalt komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid. See on hea näide sellest, et kohustusi käsitlevate otsustega on võimalik turud kiiresti ja mõjusalt avada, luua võrdsed tingimused, suurendada konkurentsi ning tagada tarbijatele ja ettevõtjatele madalamad hinnad. Kuna transpordisektor teenindab teisi majandussektoreid, on transport tähtis ka majanduskasvu seisukohast. Euroopa ühtsel turul on eriti oluline roll autovedudel: Euroopa teedel on enam kui 30 miljonit veokit, mis moodustavad ligikaudu kolmveerandi kaupade siseveost Euroopas. Selle sektori konkurentsivõime sõltub transpordiettevõtjate kasutatavate sõidukite hindadest. Juulis otsustas komisjon, et MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco ja DAF on rikkunud ELi konkurentsieeskirju, ning määras neile trahvi rekordiliselt suures summas 2,9 miljardit eurot. Pöördeline otsus maanteetranspordi sektoris seoses veokite kartelliasjaga Komisjoni otsus puudutab keskmiste (kaaluga vahemikus 6 kuni 16 tonni) ja raskeveokite (kaaluga üle 16 tonni) tootmise turgu. MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco ja DAF toodavad koos ligikaudu üheksa kümnendikku Euroopas toodetavatest keskmistest ja raskeveokitest. Üksteisega konkureerimise asemel kooskõlastasid need äriühingud omavahel hinnakujundust enam kui 14 aasta vältel, aastatel 1997–2011 kuni ajani, mil komisjon viis neis äriühingutes läbi etteteatamata kontrollid. Äriühingute vahel aastate jooksul peetud arutelud hõlmasid samu teemasid, nimelt sõidukite tehasehindade tõstmist, heitkogustega seotud uute tehnoloogiliste lahenduste kasutuselevõtmise ajastamist ja nende lahenduste maksumuse klientide kanda jätmist. Kõik äriühingud tunnistasid kartellis osalemist ja nõustusid kokkuleppemenetlusega. Menetlust alustati ka Scania suhtes, keda kokkuleppemenetluse otsus ei hõlmanud. Seetõttu jätkatakse selle äriühingu uurimist tavapärase kartellimenetluse (mitte kokkuleppemenetluse) raames. Nimetatud otsus on oluline ka seetõttu, et osutab toimiva konkurentsituru tähtsusele kulutõhusa vähesaastava tehnoloogia kui Euroopa vähesaastava liikuvuse strateegia ühe elemendi arendamise ja levitamise soodustamise kontekstis. Konkurentsi kaitsmine kontsentreerunud turgudel Ühinemiste kontrollimine komisjoni poolt on väga tähtis selleks, et kaitsta ausat konkurentsi kõikides sektorites ja majandusharudes, kuid veelgi olulisem võib see olla sektorites, mis on juba niigi suhteliselt kontsentreerunud. Komisjon peab tagama, et võimsad äriühingud ei kuritarvitaks oma võimu viisil, mis on kasulik neile, kuid kahjustab nende kliente ja ülejäänud majandust. Komisjon on olnud eriti valvas näiteks taimekaitsevahendite turul, pidades silmas vajadust tagada, et ühinemiste tulemusena tekkivad turustruktuurid ei mõjutaks ebasoodsalt Euroopa põllumajandusettevõtjaid, kelle elatis sõltub võimalusest osta seemneid ja taimekaitsevahendeid konkurentsivõimeliste hindadega. 2016. aastal algatas komisjon kaks põhjalikku uurimist seoses selles valdkonnas kavandatud ühinemistega. Esimene kavandatav tehing hõlmab Ameerika Ühendriikide äriühinguid Dow ja DuPont ning selle tulemusena tekiks maailma suurim äriühing, mis turustab nii taimekaitsevahendeid kui ka seemneid. Ühineksid kaks konkurenti, kelle herbitsiidide ja insektitsiidide tooteportfellid on maailma suurimad ning kes on turule toonud palju uuenduslikke taimekaitsevahendeid ja seemneid. Teine kavandatav ühinemine hõlmab Šveitsi äriühingut Syngenta, mis on üks maailma olulisemaid seemnete ja taimekaitsevahendite tootjaid, ning Hiina äriühing ChemChina, mille valitseva mõju all on Adama, suurim geneeriliste taimekaitsevahendite Euroopasse tarnija. Nende tooteid kasutatakse paljude peamiste Euroopas kasvatavate põllukultuuride, sealhulgas teravilja, puuvilla, maisi, puu- ja köögiviljade, rapsi, soja, suhkrupeedi ja päevalillede kasvatamisel. Põhjalike uurimiste käigus hinnatakse, kas kavandatud ühinemised võivad kasvatada hindu või pärssida nimetatud toodete puhul innovatsiooni. Õiglasem finantssektor, mis toetab reaalmajandust Finantsturud täidavad Euroopa majanduses olulist funktsiooni ning majanduse jätkuva elavdamise toetamiseks peavad need olema stabiilsed, avatud ja konkurentsitihedad. Konkurentsipoliitikal on alates kriisi puhkemisest olnud võtmeroll ELis ausama ja läbipaistvama finantssektori poole liikumisel. Alates 2016. aasta juunist on vahendustasude määrus tervikuna täielikult kohaldatav. Uued eeskirjad muudavad deebet- ja krediitkaartidega maksmise kulud jaemüüjate ja tarbijate jaoks läbipaistvamaks ning võimaldavad neil teha tõhusaid valikuid. Varem olid pankade poolt selliste kaardimaksete eest võetavad tasud suuresti varjatud, kuigi lõppkokkuvõttes jäid need kulud tarbijate kanda. Vahendustasude määrusega seati neile tasudele ülempiir ja seega muutusid kulud miljonite Euroopa tarbijate ja jaemüüjate jaoks väiksemaks. Paralleelselt jätkas komisjon konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevat uurimist seoses MasterCardi ja Visa pankadevaheliste tasudega maksete eest, mida teevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste riikide kaardiomanikud, kellele vahendustasude määrus ei laiene ja kes on Euroopa kaubandusettevõtjatele endiselt koormaks. Lisaks uuris komisjon edasi MasterCardi eeskirju, mis käsitlevad piiriülest vastuvõtmist ja mis piiravad kaubandusettevõtjate võimalusi saada kasu parematest tingimustest, mida mujal asutatud pangad siseturul pakuvad.

Investeerimis- ja tarbimisotsuste tegemisel peavad ettevõtjatele ja kodumajapidamistele olema toeks usaldusväärsed finantsvahendajad – tavaliselt pangad. Kriis näitas, et kui Euroopa pankadel on probleeme, võib nende mõju olla märksa suurem otsesest ohust hoiustajatele ja aktsionäridele. Need probleemid võivad tõsiselt mõjutada riigi finantsstabiilsust ning neil on peaaegu vältimatult ülekanduv mõju teistes liikmesriikides ja isegi väljaspool ELi. Selles kontekstis oli riigiabi kontrollimine jätkuvalt oluline vahend ELis turvalisema ja usaldusväärsema pangandussektori tagamiseks. Riigiabi eeskirjad reeglid on pangandusliidu toimimise lahutamatu osa, tagades pangandusliitu kuuluvate ja mittekuuluvate liikmesriikide võrdse kohtlemise. Riigiabi kontrollimise eesmärk on veenduda, et riigi valitsuse tehtud valikud ei koorma liigselt riigikassast ega moonuta võrdseid tingimusi ELis. 2016. aastal tegi komisjon mitu otsust eesmärgiga aidata stabiliseerida eri liikmesriikide pangandussektorit. Lisaks on komisjon algatanud põhjaliku uurimise, et ELi ühinemismääruse alusel hinnata, kas Deutsche Börse AG (DB) ja London Stock Exchange Groupi (LSE) kavandatav ühinemine võib vähendada konkurentsi mitmes finantsturgude infrastruktuuri valdkonnas. Kavandatav ühinemine näeb ette DB ja LSE tegevuse ühendamise. Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Itaalia börsi ning mitme Euroopa suurima kliiringukoja ühendamise tulemusena tekiks Euroopa ülekaalukalt suurim börsioperaator. Komisjoni üks prioriteet on olnud ka läbipaistvuse suurendamine tuletisinstrumentide valdkonnas. Juulis nõustus komisjon kohustustega, mille lubasid täita International Swaps and Derivatives Association Inc. (ISDA) ja teabeteenuste osutaja Markit ning mis on seotud krediidiriski vahetuslepingute turul kauplemisteenuste pakkumiseks vajaliku intellektuaalomandi litsentsimisega. Krediidiriski vahetusleping on leping, mille eesmärk on anda üle krediidirisk või kohustuste täitmata jätmise risk, mis on seotud võlakohustusega, näiteks valitsuse või äriühingu võlakirjadega. Investorid kasutavad krediidiriski vahetuslepinguid nii riskide maandamiseks kui ka investeeringutena. Aprillis korraldas komisjon kavandatud kohustuste turutesti ja selle tulemus oli positiivne. Turutesti tulemuste põhjal esitas Markit esialgsete kohustuste mõningad väiksemad muudatused ja täpsustused. Lõplikud kohustused lahendavad komisjoni tõstatatud probleemid, muutes börsidel krediidiriski vahetuslepingutega kauplemise lihtsamaks ja suurendades läbipaistvust. Komisjoni otsus tagab, et kõikidel kauplemiskohtadel on krediididerivatiividega kõik-kõigile-põhimõttel kauplemise võimaldamiseks võrdsetel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääs ISDA ja Markiti andmetele ja intellektuaalomandile. See suurendab turu stabiilsust ning pakub investoritele rohkem valikuvõimalusi ja vähendab nende tehingukulusid. Seega aitavad nimetatud kohustused kaasa MiFID 2 ja pangandusliidu eesmärkide saavutamisele. Lisaks eeltoodule trahvis komisjon detsembris äriühinguid Crédit Agricole, HSBC ja JPMorgan Chase euro intressiderivatiivide kartellis osalemise eest kokku 485 miljoni euroga. Barclays, Deutsche Bank, RBS ja Société Générale sõlmisid samas kartelliasjas komisjoniga 2013. aasta detsembris kokkuleppe. Kuna Crédit Agricole, HSBC ja JPMorgan Chase otsustasid kokkulepet mitte sõlmida, jätkus nende uurimine komisjoni tavapärases kartellimenetluses. See otsus tähistab esimese finantsteenuste sektoris tuvastatud ja karistatud kartelli lõppu. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine spordivaldkonnas Konkurentsiõiguse ulatusel on muidugi omad piirid, kuid kui konkurentsieeskirjade täitmise tagamine on õige vahend, siis on oluline, et komisjon võtaks konkreetses majandusvaldkonnas õigluse taastamiseks õigeaegselt meetmeid. Mõnes valdkonnas on konkurentsipoliitilisi otsuseid juba pikka aega tehtud, kuid teistes valdkondades ei pruugi see nii olla. Üks hiljutine näide selliste valdkondade kohta on sport. 2016. aasta septembris teatas komisjon Rahvusvahelisele Uisuliidule (International Skating Union, ISU) oma esialgsest seisukohast, et ISU reeglid, mille kohaselt sportlasi ähvardavad ISU poolt heaks kiitmata kiiruisutamisvõistlustel osalemise eest karmid karistused, võivad olla vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega. Konkurentsiõigus ja spordiliidud: Rahvusvahelise Uisuliidu uurimine ISU on ainus organ, millele Rahvusvaheline Olümpiakomitee on andnud õiguse reguleerida iluuisutamist ja jää peal kiiruisutamist kui spordialasid. ISU liikmeteks on riikide uisuliidud. Spordireeglite suhtes kohaldatakse ELi konkurentsieeskirju, kui organ, kes reegleid kehtestab, või äriühingud ja isikud, keda reeglid mõjutavad, tegelevad majandustegevusega. Rahvusvahelistel sporti reguleerivatel organitel on ainulaadne roll mängureeglite kehtestamisel ja ühtsete käitumisreeglite täitmise tagamisel. ISU kehtestatud reeglite kohaselt ähvardavad sportlast juhul, kui ta osaleb ISU poolt heaks kiitmata võistlusel, mitmesugused karistused, mis võivad ulatuda kõikidel peamistel rahvusvahelistel kiiruisutamisvõistlustel osalemise eluaegse keeluni. Komisjon peab problemaatiliseks, et ISU reeglites ette nähtud karistused piiravad sportlaste ärivabadust ja takistavad uusi rahvusvaheliste kiiruisutamisvõistluste korraldajaid turule sisenemast, sest neil ei ole võimalik meelitada oma võistlustele tippsportlasi. Komisjon otsustas selle uurimise läbi viia, kuna tegemist on konkreetsete viidetega konkurentsiõiguse rikkumisele rahvusvahelisel tasandil, mitte laiemate spordi juhtimist puudutavate küsimustega. Ka riigiabi kontrollimisel on oma roll spordis võrdsete tingimuste säilitamisel. Pärast kolme eraldi põhjalikku uurimist jõudis komisjon 2016. aasta juulis järeldusele, et Hispaanias seitsmele jalgpalliklubile võimaldatud riiklik toetus andis neile klubidele teiste klubide ees ebaõiglase eelise, mis on vastuolus ELi riigiabi eeskirjadega. ELi riigiabi eeskirju kohaldatakse riiklike sekkumiste suhtes turul, tagamaks, et selliste sekkumistega ei eelistataks valikuliselt üht turuosalist teisele ja seeläbi ei moonutataks konkurentsi. Profijalgpall on ärivaldkond ja avaliku sektori raha kasutamine selles valdkonnas peab olema kooskõlas ausa konkurentsi eeskirjadega. See on eriti oluline enamiku profiklubide jaoks, mis peavad tegutsema ilma igasuguse toetuseta. 5. Euroopa energialiidu ja ringmajanduse potentsiaali rakendamine Tarbijad on tulevikus energiaturul aktiivsed osalejad, kellel on keskne roll. Euroopa tõeliselt konkurentsipõhise energiaturu loomine võib mõjutada Euroopa ettevõtjate ja kodumajapidamiste energiakulusid, kuna integreeritud ja kliimasõbralik Euroopa energialiit, mis on vaba tehnilistest ja õiguslikest tõketest, tagab kogu ELi tarbijatele suuremad valikuvõimalused ja parimad energiahinnad. Novembris esitas komisjon meetmete paketi, mille eesmärk on hoida ELi energiasektor konkurentsivõimelisena ja edendada üleminekut puhtale energeetikale. Pakett „Puhas energeetika kõigile eurooplastele“ seab kolm peamist eesmärki: seada esikohale energiatõhusus, saavutada juhtpositsioon taastuvenergia alal ja pakkuda tarbijatele õiglaseid hindu. Õigusakti ettepanekud hõlmavad energiatõhusust, taastuvenergiat, elektrituru ülesehitust, elektrienergia varustuskindlust ja energialiidu juhtimise eeskirju. Samuti sisaldab pakett mitut meedet, mille eesmärk on kaitsta kõige haavatavamaid tarbijaid. Koos nimetatud paketiga avaldas komisjon lõpparuande sektoriuuringu kohta, mille raames riigiabi seisukohast uuriti liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on tagada piisava elektritootmise võimsuse olemasolu igal ajahetkel (nn võimsuse tagamise mehhanismid). Elektrivarustuse tagamiseks paremate toetusmeetmete kavandamisel abistamine Sektoriuuring, mille raames uuriti võimsuse tagamise mehhanisme riigiabi seisukohast, hõlmas enam kui 120 turuosalist üheteistkümnes liikmesriigis ja selle eesmärk oli koguda teavet võimsuse tagamise mehhanismide kohta eelkõige selleks, et hinnata, kas need tagavad piisava elektrivarustuse, moonutamata konkurentsi või kaubandust ELi ühtsel turul.

Võimsuse tagamise mehhanismid on äärmiselt olulised, aidates vähendada elektrikatkestuste riski Euroopa tarbijate ja ettevõtjate jaoks. Samas võivad tarbetud ja halvasti kavandatud võimsuse tagamise mehhanismid moonutada konkurentsi, pidurdada vajalikke turureforme, takistada elektri liikumist üle piiri, sundida tarbijaid maksma elektri eest liiga palju ja olla vastuolus CO2-heite vähendamise eesmärkidega. Lõpparuandes jõutakse järeldusele, et liikmesriigid peavad paremini hindama vajadust selliste mehhanismide järele ning antakse juhiseid selle kohta, kuidas tagada varustuskindlus ja seejuures minimeerida konkurentsimoonutusi. Töö konkurentsi soodustava nafta- ja gaasisektori nimel ELis Nafta ja gaasi leiukohtade uurimine ning nafta ja gaasi tootmine on kõikjal ELis tarbijatele ja ettevõtjatele konkurentsivõimeliste energiahindade tagamisel võtmetähtsusega sektorid. Samuti on neil sektoritel suur tähtsus ELi olemasolevate gaasivarude tõhusa kasutamise seisukohast, mis on energialiidu strateegia üks põhielemente varustuskindluse tagamise mõttes. Komisjon algatas jaanuaris selles valdkonnas põhjaliku uurimise seoses naftaväljade teenuste osutaja Baker Hughesi omandamisega Halliburtoni poolt. Mais loobusid tehinguosalised kavandatud ühinemisest, kuna mitu maailma konkurentsiasutust, sealhulgas komisjon, oli väljendanud muret tehinguga seotud konkurentsiprobleemide pärast. Komisjoni analüüsi kohaselt tekitanuks kavandatud tehing konkurentsiprobleeme väga paljudel turgudel, mis on seotud naftaväljade teenustega, mida osutatakse Euroopa Majanduspiirkonnas nafta ja gaasi leiukohtade uurimise ning nafta ja gaasi tootmisega tegelevatele ettevõtjatele. Komisjoni uurimine viidi läbi tihedas koostöös eri riikide konkurentsiasutustega, näiteks Ameerika Ühendriikide justiitsministeeriumiga, Brasiilia konkurentsiametiga ning Austraalia konkurentsi- ja tarbijakaitseametiga. Samuti uuris komisjon edasi Gazpromi turgu valitseva seisundi võimalikku kuritarvitamist Kesk- ja Ida-Euroopasse maagaasi tarnimisel ning turulepääsu piiramist Bulgaaria gaasiturul turgu valitsevat seisundit omava äriühingu BEHi poolt. Selles sektoris konkurentsieeskirjade täitmise tagamise eesmärk on tagada Euroopas konkurentsivõimelisemad gaasiturud ning hõlbustada turgude integreerimist ja energiakaubandust liikmesriikide vahel. Ringlussevõtu ja taastuvate energiaallikate toetamine Üleminek ringmajandusele on säästvama Euroopa saavutamise strateegia üks peamisi elemente. Toodete olelusringide „sulgemine“ ulatuslikuma ringlussevõtu ja taaskasutuse abil toob kasu nii keskkonnale kui ka majandusele. Tõhus konkurents jäätmekäitluse sektoris aitab seda ülesannet lahendada, muutes ringlussevõtu tarbijatele taskukohaseks. Septembris trahvis komisjon Altstoff Recycling Austriat (ARA) 6 miljoni euroga, kuna äriühing oli aastatel 2008–2012 takistanud konkurentide sisenemist Austria kodumajapidamiste pakendijäätmete käitlemise turule, rikkudes seeläbi ELi toimimise lepingu artiklit 102, mis keelab turgu valitseva seisundi kuritarvitamise. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine jäätmekäitluse sektoris Austrias on kaupade tootjad kohustatud oma toodete kasutamisega seotud pakendijäätmed tarbijatelt tagasi võtma. Nad võivad anda selle ülesande ettevõtjale, kes hoolitseb jäätmete kogumise ja ringlussevõtu eest, saades tootjatelt selle eest litsentsitasu. Komisjon tuvastas, et konkurendid, kes soovisid jäätmekäitluse turule siseneda või seal oma tegevust laiendada, pidid saama juurdepääsu üleriigilisele jäätmete kogumise taristule, mis on osaliselt ARA kontrolli all ja omandis. Samuti tuvastati uurimise käigus, et ajavahemikul 2008. aasta märtsist 2012. aasta aprillini keeldus ARA sellele taristule juurdepääsu andmast, mistõttu konkurendid tõrjuti turult välja ja konkurents kõrvaldati. Pärast seda, kui komisjon oli algatanud uurimise, võeti Austrias 2013. aasta septembris vastu uus jäätmeseadus ja ARA hakkas võimaldama juurdepääsu oma kodumajapidamisjäätmete kogumise taristule. Sellest ajast on turule sisenenud mitu konkurenti. ARA tunnistas rikkumist, aitas kaasa tõhusale menetlusele ja pakkus välja struktuurilise parandusmeetme; kuna ARA tegi komisjoniga koostööd, vähendati trahvi 30 % võrra. Kui seni on asjaosalised teinud komisjoniga koostööd seoses kohustusi käsitlevate otsustega ja kartellijuhtumite lahendamisega, siis nüüd kasutati koostöömenetlust pärast määruse nr 1/2003 jõustumist esmakordselt kartelliga mitteseotud konkurentsiõiguse rikkumise keelamise otsuse kontekstis. Koostöö kartelliga mitteseotud konkurentsiõiguse rikkumise menetluses võib aidata suurendada komisjoni poolt konkurentsieeskirjade täitmise tagamiseks võetavate meetmete mõjusust ja seda võidakse kasutada ka edaspidistel juhtudel. Ringlussevõtu edendamine on vaid osa sellest, mida on vaja teha säästvama Euroopa saavutamiseks; lisaks on kindlasti vaja investeerida vähese CO2-heitega ja puhtasse energiatehnoloogiasse. Tulevik kuulub taastuvatele energiaallikatele; viimastel aastatel on peaaegu kõik liikmesriigid võtnud vastu taastuvenergia toetuskava. 2016. aastal võttis komisjon riigiabi eeskirjade alusel vastu 15 otsust taastuvenergia tootjatele suunatud uute toetuskavade kohta, andes panuse ELi energiasektori jätkusuutlikkuse suurendamisse ja ka keskkonnakaitsesse. 7. Euroopa ja üleilmse konkurentsikultuuri kujundamine Selleks, et majandus kõigi jaoks tõepoolest õiglasemalt toimiks, tuleb konkurentsieeskirju ühetaoliselt kohaldada kõikide eurooplaste suhtes, olenemata liikmesriigist, kus nad elavad, töötavad või kaupu ja teenuseid ostavad. Seetõttu on komisjon uurinud, kas liikmesriikide konkurentsiasutustel on olemas ELi konkurentsiõiguse täitmise mõjusaks tagamiseks vajalikud volitused, ressursid ja sõltumatus. Liikmesriikide konkurentsiasutused peavad olema tugevamad, et ELi konkurentsieeskirju mõjusalt kohaldada ELi konkurentsieeskirjade täitmise tagamine on võtnud ulatuse, mida komisjon üksi poleks kunagi suutnud saavutada. Alates 2004. aastast on komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused teinud üle 1000 konkurentsieeskirjade täitmise tagamisele suunatud otsust, kusjuures liikmesriikide asutused on võtnud vastu ligikaudu 85 % neist otsustest. Meetmete võtjate paljusus on märksa tugevam, mõjusam ja hoiatavam sõnum ettevõtjatele, kellel võib tekkida kiusatus ELi konkurentsieeskirju rikkuda. Komisjon on teatisele „Kümme aastat kartellidevastast võitlust määruse 1/2003 alusel“ tuginedes kaalunud, kas riiklike konkurentsiasutuste käsutusse antud vahendeid saaks veelgi täiustada. 2016. aastal sai ja kogus komisjon sel teemal tagasisidet väga erinevatelt sidusrühmadelt, sealhulgas ettevõtjatelt ja tarbijate rühmadelt, liikmesriikide konkurentsiasutustelt ja valitsustelt ning Euroopa Parlamendi liikmetelt. Ajavahemikul 2015. aasta novembrist 2016. aasta veebruarini toimunud avalik konsultatsioon näitas, et ligikaudu 75 % vastanutest peab vajalikuks liikmesriikide konkurentsiasutuste mõjususe suurendamist. Peale selle toetati 80 % vastustes meetmete võtmist ELi tasandil, et tagada liikmesriikide konkurentsiasutustele vajalike vahendite olemasolu. Lisaks korraldati koostöös Euroopa Parlamendiga 19. aprillil 2016 avalik arutelu, et koguda täiendavaid seisukohti. Arvestades üldist toetust liikmesriikide konkurentsiasutuste mõjukuse suurendamisele konkurentsieeskirjade täitmise tagamisel, on komisjon hakanud kavandama edasisi samme ELi seadusandliku algatuse ettepaneku vormis.