Sissejuhatus

Ajal, mil ELis leiavad aset põhjalikud muutused ja toimub uus arutelu tuleviku kujundamise teemal, on selge, et Euroopa elanikud vajavad ja lausa nõuavad ELilt konkreetsete tulemuste saavutamist. ELi tasandil võetavad meetmed peaksid toetama majanduskasvu, konkurentsivõimet, jätkusuutlikkust, solidaarsust ja turvalisust. Euroopa investeerimiskava kohaselt tuleb tulemuste saavutamiseks stimuleerida investeerimist, milleks omakorda tuleb ergutada töökohtade loomist ja jätkusuutlikku majanduskasvu ühtsel turul.

Oluline osa avaliku sektori investeeringutest majandusse tehakse riigihangete kaudu. Kuna riigihangete kaudu kulutati 14 % ELi SKPst, on need investeeringute ökosüsteemi olulisim osa. Avaliku sektori asutused võivad kasutada seda hooba strateegilisemalt selleks, et saada iga kulutatud avaliku sektori euro eest paremat hinna ja kvaliteedi suhet ning edendada innovatiivsemat, jätkusuutlikumat, kaasavamat ja konkurentsivõimelisemat majandust. Lisaks aitab hangete parandamine tugevdada ühtset turgu. Sellekohase üleskutse esitas president Juncker oma 2017. aasta kõnes liidu olukorra kohta.

Käesolevas teatises on esitatud riigihankestrateegia, mis sisaldab üldist poliitilist raamistikku koos ELis riigihangete praktika parandamise ja investeeringute toetamise selgete prioriteetidega. Lisaks strateegiale esitatakse ka kolm konkreetset algatust. Komisjon esitab teatise riigihankemehhanismi kohta suurte taristuprojektide puhul. See sisaldab avaliku sektori asutustele mõeldud selgitusi ja suuniseid. Ta esitab ka soovituse muuta avaliku sektori hankijate tegevus kutseliseks, sest tulemuslikuks rakendamiseks on eelkõige vaja oskustega tööjõudu. Koos eelmisega algatatakse ka konsultatsioon avalike innovatsioonihangete suuniste kavandi kohta. Suuniste eesmärk on toetada uute jätkusuutlike lahenduste läbimurret meie ühiskonnas.

1.Riigihangete roll on olulisem kui kunagi varem

Euroopa elanikud maksavad makse ja tahavad vastu saada kvaliteetseid avalikke teenuseid. Lapsevanemad soovivad, et laste koolitoit oleks tervislik, linnaelanikud ootavad investeeringute suurendamist, et muuta linnad arukaks ja säästvaks ning parandada elukeskkonda – et linnades oleksid spetsiaalsed turvalised jalgrattateed ning väljakud ja mänguplatsid, mille ehitamiseks on kasutatud turvalisi ja uuenduslikke materjale; liiklejad tahaksid turvalisi kvaliteetseid taristurajatisi, patisendid aga paremat juurdepääsu parema kvaliteediga tervishoiule, kus oleks kasutusel uusimate uuendustega meditsiiniseadmed ja diagnostikavahendid. Kvaliteetsete avalike teenuste saamiseks on vaja strateegilist hankekontseptsiooni. Selleks peab riigihankemenetlus olema tänapäevane ja tõhus.

Avaliku sektori asutuste jaoks on hanked võimas tööriist, mis aitab neil avaliku sektori vahendeid kulutada tõhusalt, jätkusuutlikult ja strateegiliselt, eriti ajal, kui riigieelarve olukord on pingeline. Võttes arvesse, et hangete kaudu kulutatakse 2 000 miljardit eurot aastas, saaks hangete parema korraldamisega suurendada investeeringuid ja samal ajal märkimisväärselt kokku hoida riigieelarve vahendeid. Näiteks kui tõhusus suureneks 10 %, annaks see märkimisväärselt kokkuhoidu – 200 miljardit eurot aastas. Seejuures kodanikele pakutavate teenuste tase ei langeks. Hangetel on ka suur roll ELi struktuuri- ja investeerimisfondide tegevuses, kuna nad kulutavad peaaegu poole oma vahenditest riigihangete kaudu. Hangete parem läbiviimine aitaks kaasa sellele, et ELi vahendite eest saadav oleks parima hinna ja kvaliteedi suhtega.

Hangete teema huvitab ka Euroopa ettevõtteid, kes saavad osaleda nii oma kui ka teiste ELi liikmesriikide hangetes, kuna turg on ühtne. Ühiskonda ja majandust mõjutavad tugevalt tehnoloogia arengu kiirenemine ja digitaalmajandusele üleminek, demograafilised muutused ja turgude seotuse suurenemine. Üleilmastumise taustal on ühtse turu tekitatud majandusintegratsioon endiselt üks jõukuse ja konkurentsivõime peamisi mootoreid ja seega meie parim kaitse.

2014. aastal võeti vastu uued riigihankedirektiivid, millega muudeti hangete raamistik paindlikumaks. Nendega lihtsustati riigihanke menetlust ja parandati VKEde juurdepääsu hangetele. Üldine eesmärk on saavutada parim hinna ja kvaliteedi suhe ning paremini täita ühiskonna ja muid avaliku poliitika eesmärke, suurendades ka avalike kulutuste tõhusust. Korruptsiooni ja pettuste vähendamiseks on direktiivides ka rangemad sätted aususe ja läbipaistvuse kohta.

Kuigi direktiivide ülevõtmine riikide õigusesse on olnud aeglane, kehtib uus õigusraamistik nüüd suures enamikus liikmesriikides. Euroopa poolaasta raames on siiski välja selgitatud palju konkreetseid valdkondi, kus riikliku hankekorra parandamine aitaks märkimisväärselt parandada konkurentsivõimet ja tõhusust. Ühtlasi ei kasuta liikmesriigid täielikult ära riigihangete kui strateegilise abivahendi võimalusi, et toetada innovatsiooni ja saavutada sotsiaalpoliitilisi eesmärke. Seetõttu on aeg käes hakata uusi eeskirju arukalt praktikas rakendama.

Käesolevas teatises nimetab komisjon konkreetsed valdkonnad, kus liikmesriikides avaliku sektori vahendite kulutamise korra muutmine võib avaldada suurt mõju, aidates tuntavalt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ELis. Selles on esitatud komisjoni nägemus Euroopa riigihangete lähitulevikust. Tunnustades küll täielikult liikmesriikide ja nende avalik-õiguslike asutuste õigust otsustada, kavatseb komisjon kindlalt toetada nende riigihankekultuuri muutmist. Selleks tuleb tugevdada poliitilist vastutust kõigil valitsustasanditel ja muuta riigihangete korraldamist. Seda silmas pidades kutsub komisjon üles moodustama liikmesriikide ametiasutuste ning kõigi tasandite valitsusasutuste ja muude sidusrühmade vahel laiapõhjalise partnerluse, kus igaühel on selged ülesanded.

2.Riigihangete praegune olukord: muutused toimuvad, kuid probleemid püsivad

ELi tasandil tehtud algatused on viimastel aastatel hakanud vilja kandma. Kehtestatud õigusraamistik on aidanud liikmesriikide riigihanketurge parandada ja veelgi tihedamalt lõimida. ELi ühtse riigihanketuru loomine on suur saavutus võrreldes maailma muude piirkondadega. Andmete kohaselt on otseste ja kaudsete piiriüleste hangete hulk viimastel aastatel suurenenud. See moodustab umbes 23 % hangete koguväärtusest ELis, kuid võiks olla veelgi parem. Nagu on lubatud teatises „Ühtse turu parem juhtimine“, on komisjon andnud liikmesriikidele palju abi uute direktiivide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul tuleb liikmesriikidel täita hangete kohta kehtestatud eeltingimused, mis peaks üldiselt tagama nende fondide vahenditest kaasrahastatavate investeeringute tõhususe ja tulemuslikkuse. Liikmesriigid peaksid oma reforme jätkama ja komisjon toetab neid igakülgselt.

Viimastel aastatel on mitmes liikmesriigis astutud lootustandvaid samme hangete korra ja struktuuri põhjalikuks ümberkorraldamiseks. Näiteks Prantsusmaal asutati 2016. aasta märtsis riigihangete amet riigi ostupoliitika kindlaksmääramiseks ja avaliku sektori hankijate koolitamiseks. Iirimaal asutati 2014. aastal keskne hankeamet, mille ülesanne on parandada riiklike kulutuste haldamist, kasutades ulatuslikult turu- ja muid hankeandmeid. Itaalias saavutati keskmiselt 23 % kokkuhoidu sellega, et loodi koordineeritud süsteem vajaduste kindlakstegemiseks ja kehtestati ühishangete kord. HAPPI-projekti raames on mitme liikmesriigi avaliku sektori hankijad tervena vananemise uuenduslike lahenduste saamiseks korraldanud ühishankeid. Slovakkias on käivitatud hankeregister, mis võimaldab avalikkusele juurdepääsu kõigile riigi ametiasutuste sõlmitud lepingutele. Sellega on parandatud läbipaistvust ja avalikku kontrolli. Kaheksa liikmesriigi 40 ametiasutust arvutasid välja, et ELi rahastatud projekti KHR 2020 alusel läbi viidud rohkem kui 100 hankega saavutati rohkem kui 900 000 tonni CO2-ekvivalendi kokkuhoid.

Muutused võivad alata ka altpoolt. 2016. aasta mais sõlmiti paljusid sidusrühmi ja institutsioone, sealhulgas linnade ametiasutusi ühendav laiapõhjaline partnerlus (Amsterdami pakt), mille eesmärk on leida linnastuprobleemide lahendamiseks tasakaalustatud, jätkusuutlik ja integreeritud lähenemisviis. Selle saavutamise peamiste vahendite seas on hanked, sealhulgas innovaatilised, rohelised ja vastutustundlikud riigihanked. Need on näited, mis võivad ka teisi innustada eeskuju järgima, igaühte vastavalt tema eripärale.

Kuid paljud sellised positiivsed sündmused jäävad üksikjuhtudeks. Selleks et julgustada ka teisi võtma eeskuju ja kogemustest õppima, on vaja laiapõhjalisemat liikumist. Mitmed näitajad osutavad, et ära teha saab veel palju.

Strateegiliste hangete võimalusi ei kasutata piisavalt. Endiselt on 55 % hankemenetlustes ainsaks kriteeriumiks madalaim hind. Riigihankedirektiividega jäetakse avaliku sektori hankijatele täiesti vabad käed küsimuses, mil määral kasutada kulutõhusus- ja kvaliteedikriteeriume. Praegu aga kasutatakse liiga vähe majanduslikult soodsaid kulutõhususe kriteeriumist lähtuvaid pakkumisi, mille puhul arvestatakse ka sotsiaalseid, keskkonna-, innovatiivsuse, juurdepääsu ja muid kvaliteedikriteeriume.

Innovatsioonihangete kohta selgus analüüsist, et nende puhul esineb mitmesuguseid tõkkeid.Üks viis olukorda parandada on laiendada innovatsioonipartnerluse menetluse kasutamist. Selle menetluse puhul palutakse turuosalistel esitada innovatiivseid lahendusi vastavalt 2014. aasta direktiividele, et oleks võimalik võtta arvesse innovatsioonihangete eripära ning suurendada õiguskindlust ja vähendada innovatsiooniga paratamatult kaasnevaid riske. Praeguseks on alanud 17 innovatsioonipartnerluse menetlust.