SISUKORD

1. Sissejuhatus 2

2. Projekti hetkeseis 2

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammude ülevaade 2

2.2. Projekti lõpetamise lepinguline raamistik 3

2.3. Ettevalmistused alternatiivse tehnilise lahenduse kasutuselevõtuks 4

2.4. Ettevalmistused süsteemi migratsiooniks 5

2.5. SIS II võrk 6

2.6. Operatiivjuhtimine 6

2.7. Turvalisus 6

3. Juhtimine 7

3.1. Finantsmõju 7

3.2. Projekti juhtimine 8

3.2.1. Üldprogrammi nõukogu 8

3.2.2. SISVISi komitee (SIS II) 8

3.2.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine 9

3.2.4. Nõukogu 9

3.2.5. Euroopa Parlament 9

4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid 10

5. Kokkuvõte 10

1. Sissejuhatus

Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse tööd, mida tehti 2010. aasta teisel poolaastal seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamisega ja süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II toimuva migratsiooni ettevalmistamisega. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), artiklile 18.

2. Projekti hetkeseis

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammude ülevaade

3.–4. juunil 2010 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil pandi alus SIS II projekti märkimisväärsetele edusammudele 2010. aasta teisel poolaastal. Komisjoni ja liikmesriikide eksperdid töötasid sel ajavahemikul intensiivselt, et lõpetada süsteeminõuete viimistlemine ja koostada esialgne realistlik ajakava. Toimusid väärtuslikud õpikojad ja koosolekud, kuhu kogunesid kõik sidusrühmade eksperdid, et pöörata tähelepanu valdkondadele, kus SIS II nõuded peavad arenema lõppkasutaja vajaduste kohaselt, võttes arvesse vajadust kaitsta SIS II riiklikul tasandil tehtud investeeringuid. Mõned selle arengu elemendid olid märkimisväärsed, eeskätt vajadus luua süsteem, mis on esialgu kavandatust umbes viis korda ulatuslikum (algse lepinguga ettenähtud 15–22 miljoni hoiatusteate asemel eeldatakse nüüd 70–100 miljonit hoiatusteadet), kuid mis töötaks siiski operatiivselt.

Pärast kõikide sidusrühmade ekspertide tehtud põhjalikku hindamist jõuti valdavale üksmeelele nii viimistletud süsteeminõuete ja edaspidise katsetamise kui ka üldise ajakava suhtes. Selle põhjal peaks SIS II tööle hakkama 2013. aasta esimeses kvartalis.

Kui süsteeminõuded olid kindlaks määratud, alustas komisjon läbirääkimisi süsteemi peaarendajaga kõigi vajalike tingimuste sätestamiseks asjaomases lepingus eesmärgiga kõrvaldada algse lepingu lõppeesmärkide kirjelduse ning migratsiooni käsitlevatest 2008. aasta õigusaktidest[1] ja lõppkasutaja vajaduste muutumisest tulenevate lõppeesmärkide erinevus. Augustist kuni septembri keskpaigani toimusid keerulised läbirääkimised, et selgitada osutatavate teenuste täpset sisu ja saada arendajalt rahaliselt mõistlik pakkumine. Läbirääkimised osutusid lõpuks edukaks. Vastav projekti lõpetamise eelarve on täielikult kooskõlas SIS II jaoks ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud eelarveliste vahenditega.

Kuigi süsteemi lõplikud spetsifikaadid on varasemate investeeringute säilitamiseks koostatud koos liikmesriikide ekspertidega ja nendega kokku lepitud, tuleb liikmesriikide süsteeme siiski veidi ajakohastada, eelkõige süsteemi olulisel määral ajakohastatud võimsust silmas pidades. Et leevendada liikmesriikide vahenditele avalduvat SIS II-ga seotud pikemaajalist mõju, püüdis komisjon Välispiirifondi (EBF) siseriiklike aastaprogrammide kohandamisel igati paindlik olla. SIS II on tõepoolest üks Välispiirifondi strateegiline prioriteet, mis tagab liikmesriikidele ELi vahenditest kaasrahastamise kuni 75 % ulatuses.

Sellest lähtudes kinnitati 7.–8. oktoobril 2010 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil taas, et SIS II kasutuselevõtt on absoluutne prioriteet ning nõuab liikmesriikide ja komisjoni ühiseid jõupingutusi ja tihedat koostööd. Lisaks sellele võttis nõukogu arvesse komisjoni poolt istungil esitatud aruandes[2] kinnitatud SIS II kasutuselevõtu üldist ajakava ja eelarvet ning kutsus kõiki sidusrühmi üles tegema kõik selleks, et tagada projekti täielik elluviimine aja- ja rahastamiskava kohaselt. Nõukogu avaldas ühtlasi heameelt komisjoni pakutud võimaluse üle muuta Välispiirifondi vahendid liikmesriikidele kättesaadavaks süsteemi siseriiklike elementide lõpetamise jaoks ja meenutas, et C.SIS 1+ edasiarendamisel põhinev varuplaan tuleb säilitada teise vahe-eesmärgi katsete eduka lõpetamiseni.

Pärast ligi kaks aastat kogetud tehnilisi probleeme sätestati 7.–8. oktoobril 2010 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungi järeldustes SIS II projekti lõpetamise selge, realistlik ja laialdast poolehoidu pälvinud tegevuskava. Komisjon rõhutas, et on aeg lasta ekspertidel segamatult tegutseda, et nad saaksid täielikult keskenduda eelseisvate tehniliste eesmärkide saavutamisele ja projekti lõpetada.

2.2. Projekti lõpetamise lepinguline raamistik

15. septembril 2010 jõudsid komisjon ja peaarendaja kokkuleppele projekti lõpetamise lepingulises raamistikus. Selle kokkuleppe põhipunktid on järgmised:

- Tehnilised tingimused

Komisjon ja arendaja leppisid kõikides SIS II süsteemi töölehakkamiseks vajalikes lõplikes tingimustes kokku täielikus kooskõlas liikmesriikide ekspertidega saavutatud üksmeelse arvamusega. Üks süsteemi peamine ajakohastatud omadus on selle võimsus, mis on umbes viis korda suurem kui esialgu kavandatud (algse lepinguga ettenähtud 15–22 miljoni hoiatusteate asemel eeldatakse nüüd 70–100 miljonit hoiatusteadet). Jätkati süsteemi kõrgete jõudlusnõuete kohaldamist, et see vastaks kõikidele selle tulevaste lõppkasutajate operatiivvajadustele.

On oluline märkida, et muudetud nõuded ei mõjutanud SIS II käsitlevatest õigusaktidest tulenevaid põhikohustusi.

- Ajakava

Nõukogu 2010. aasta juuni istungil teatavaks tehtud üldine ajakava kinnitati ja see sai lepingu lahutamatuks osaks. SIS II arendatakse edasi ja katsetatakse põhjalikult 30 kuu jooksul. Süsteem on seega kasutusvalmis 2013. aasta esimeses kvartalis. Lühiajaliselt, s.o kuni 2011. aasta teise kvartalini, keskendutakse nii kesksüsteemi kui ka liikmesriikide süsteemide kohandamisele ajakohastatud nõuetega. Selleks anti oktoobris välja uus liidese juhenddokument, mis on SIS II kesksüsteemi ja liikmesriikide süsteemide arendamise peamine tehniline alusdokument, ning aasta lõpul uuendati põhi- ja varuserverite riistvara. Järgmisena tegeletakse katsetamisega, et tagada SIS II kui terviku nõuetekohane toimimine. See kestab umbes aasta ja tipneb 2012. aastal teise vahe-eesmärgi katsega. Projekti lõppetapis tehakse põhjalik katse (SIS II käsitlevates õigusaktides ettenähtud katse) ja tegelik andmete migratsioon. Süsteem on kavas kasutusele võtta 2013. aasta esimeses kvartalis.

- Eelarve

SIS II arendamise ja katsetamise läbirääkimistega menetluse eelarveks kinnitati 34,95 miljonit eurot.

Täpsemalt eraldati kõnealusest 34,95 miljonist eurost 22,02 miljonit eurot arendamiseks (sealhulgas katsetamiseks ja migratsiooniks) ja 12,93 miljonit eurot riistvara uuendamiseks (mida nõuavad süsteemi suurenenud võimsus ning samaaegset arendamist ja katsetamist võimaldava täiendava katsetamiskeskkonna vajadus).

Arenduskulud on kooskõlas komisjoni 2009. aasta juuni võrdlevas aruandes prognoositud eelarvega (21,74 miljonit eurot ilma riistvarauuendusteta).

Üldised kulud hoitakse SIS II jaoks 2013. aastani kokkulepitud eelarveliste vahendite tasemel.

- Lepingutingimused ja -tagatised

Komisjon kandis läbirääkimiste käigus hoolt, et ühtegi algse lepingu tingimust ega kaitseabinõud, eriti karistustega seotud sätteid, ei leevendataks.

Komisjon tagas ka lepingu lõpetamise klausli lisamise lepingusse, nagu on ette nähtud nõukogu 2009. aasta juuni järeldustes. See klausel on sarnane esimese vahe-eesmärgi katse ebaõnnestumise puhuks lisatud klausliga, kuid seotud teise vahe-eesmärgi katsega. See võimaldab komisjonil otsustada lepingu viivitamatu lõpetamise üle, kui teise vahe-eesmärgi katse ebaõnnestub.

Komisjon hoolitses ka parima kliendi klausli lisamise eest riistvara omandamise puhuks.

2.3. Ettevalmistused alternatiivse tehnilise lahenduse kasutuselevõtuks

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu meenutas 7.–8. oktoobril 2010 toimunud istungil, et C.SIS 1+ edasiarendamisel põhinev varuplaan tuleb säilitada kuni teise vahe-eesmärgi katsete eduka lõpetamiseni. Selleks kutsus nõukogu komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada koostöös Prantsusmaaga selle varuplaani kättesaadavus kõnealuse ajani.

Selleks et teha ettevalmistusi võimalikuks üleminekuks alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile SIS II funktsioonide rakendamiseks juhul, kui leitakse, et vahe-eesmärki ei ole saavutatud, pidasid komisjon ja Prantsusmaa alates 2009. aastast kahepoolseid arutelusid võimaliku delegeerimislepingu sõlmimise üle SIS II arendamise alternatiivse stsenaariumi rakendamiseks tõhustatud SIS 1+ tehnilise lahenduse (SIS 1+RE) põhjal.

Delegeerimisleping võimaldaks komisjonil täita ELi eelarvet, delegeerides SIS II arendamisega seotud ülesanded Prantsusmaale. Delegeerimislepingu eelnõu on juba valmis ja seda saab uuesti kasutada iga rakendatava alternatiivse tehnilise lahenduse puhul, mille Prantsusmaa välja pakub.

Prantsusmaa teatas enda ja SIS 1+RE arendaja vaheliste õiguslike suhete kohta komisjonile, et Prantsusmaa riigihankeseaduse tõttu SIS 1+RE lepinguline alus aegub, kui seda ei hakata kohaldama enne 2010. aasta septembrit. Nii tõepoolest juhtuski. Kuna Prantsusmaa on kohustunud tagama tehnilise varulahenduse kuni teise vahe-eesmärgi saavutamiseni (nagu on kirjeldatud nõukogu 23. aprilli 2010. aasta järeldustes SIS II kohta), jätkab komisjon tihedat koostööd Prantsusmaa ametiasutustega, et seda lahendust saaks vajaduse korral rakendada Prantsusmaa ametiasutuste korraldatud uue hankemenetluse abil.

Seadusandliku tegevusega seoses on juba astutud kõik vajalikud sammud, et alternatiivset tehnilist lahendust saaks vajaduse korral rakendada. Lähtudes komisjoni ettepanekust SIS II migratsiooni käsitlevate õigusaktide muutmise kohta võttis nõukogu 2010. aasta juunis vastu sätte, mille kohaselt võib „SIS II […] arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid”[3].

2.4. Ettevalmistused süsteemi migratsiooniks

Edukaks migratsiooniks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II luuakse ajutine migratsiooniks vajalik arhitektuur. See hõlmab muundurit andmete konvertimiseks kahes suunas praeguse süsteemi C.SIS ja keskse süsteemi SIS II vahel ning mõlema süsteemi sünkroniseerimiseks ajavahemikul, mida liikmesriigid vajavad ühelt süsteemilt teisele üleminekuks.

Töö põhielemendid selles etapis on järgmised:

- muundur, mille töötab välja arendaja;

- sellega seotud dokumendid, näiteks muunduri tehniline kirjeldus;

- muunduri katsedokumentatsioon;

- andmete puhastamine liikmesriikide tasandil, et olemasolevad SIS 1+ hoiatusteated, mis viiakse üle süsteemi SIS II, vastaksid võimalikult suurel määral SIS II andmenõuetele.

Alates süsteemi töövõimelisuse katsete ebaõnnestumisest 2008. aasta detsembris kuni esimese vahe-eesmärgi katse õnnestumiseni 2010. aasta märtsis peetud tehniliste ja poliitiliste arutelude tõttu SIS II projekti üle jäeti migratsioon teataval määral ootele. Tänu 2010. aasta teisel poolel saadud selgusele muutus see tegevus taas oluliseks. Kogu varasem migratsioonialane töö on üle vaadatud, et viia see kooskõlla viimistletud nõuetega.

Muundurit on nõudeid arvesse võttes edasi arendatud. Ajakohastatud muundurit läheb vaja 2011. aasta teise kvartali lõpus, et seda koos olemasoleva süsteemiga SIS 1+ katsetada.

Selleks et aidata liikmesriikidel kindlaks teha, kui palju tööd neil tuleb andmete puhastamisel teha, esitab C.SIS asjaomasele nõukogu töörühmale korrapäraselt dokumendi, milles kirjeldatakse SIS andmebaasi üksikasjalikku arengut andmete kaardistamise ja puhastamise seisukohalt.

2.5. SIS II võrk

SIS II projekt hõlmab sellise laivõrgu paigaldamist, mis vastab kättesaadavuse, turvalisuse, geograafilise katvuse ja teenuse taseme nõuetele ning võimaldab liikmesriikide süsteemidel suhelda kesksüsteemiga.

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul ühendati Rumeenia SIS II s-TESTA võrguga edukalt, õigel ajal ja ettenähtud eelarve raames, suurendades võrguga ühendatud liikmesriikide (kellele lisanduvad Europol ja Eurojust) arvu 31-ni.

2.6. Operatiivjuhtimine

Vastavalt poliitilistele volitustele, mille nõukogu ja Euroopa Parlament SIS II ja VISi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel ühisavaldusega komisjonile andsid, võttis komisjon 2009. aasta juunis vastu seadusandlikud ettepanekud asutada amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist tekkis vajadus ühtse muudetud ettepaneku järele ja komisjon võttis selle vastu 2010. aasta märtsis. Kavandatud ameti põhiülesanne on täita SIS II (kui see on kasutusele võetud), VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid. Tulevikus saab ametile usaldada ka muid suuremahulisi IT-süsteeme.

Töö selle seadusandliku ettepaneku kallal on hästi edenenud ja määrus võetakse eeldatavasti vastu 2011. aasta jooksul.

2.7. Turvalisus

Kuna mõned liikmesriigid tõstatasid küsimused vastavuse kohta komisjoni otsustega 2007/171/EÜ, 2007/170/EÜ ja 2008/602/EÜ,[4] korraldas komisjon tehnilise uuringu krüpteerimata andmetele juurdepääsu kohta võrgu opereerimiskeskuse turvalises keskkonnas.

Uuringus kirjeldati mitut võimalikku stsenaariumi ja küsiti liikmesriikide ekspertide arvamust. Võimalused hõlmasid teistkordset krüpteerimist, aga ka täiendavaid organisatoorseid meetmeid krüpteerimata andmetele juurdepääsu takistamiseks või piiramiseks. Võimaliku lahenduse rakendamisel peab olema võimalikult väike mõju teatavatele põhikriteeriumidele, nagu süsteemi jõudlus ja reageerimisaeg, rakenduskulud kesk- ja liikmesriikide tasandil ning ajakava. Võimalike lahenduste rakendamist arutati liikmesriikidega komisjoni poolt 2011. aasta alguses korraldatud õpikojas.

3. Juhtimine

3.1. Finantsmõju

Aruandeperioodi lõpuks olid komisjoni poolt alates 2002. aastast seoses SIS II projektiga võetud eelarvelised kulukohustused 133 170 429 eurot. Asjaomased lepingud hõlmavad teostatavusuuringuid, SIS II kesksüsteemi arendamist, tuge ja kvaliteedi tagamist, SIS II võrku, operatiivjuhtimise ettevalmistamist Strasbourgis, turvalisust, ettevalmistusi biomeetriaga seotud küsimustes, teabevahetust ja ekspertide lähetuskulusid.

Eelnimetatud summast on ajavahemikus 2002. aastast kuni 2010. aasta detsembri lõpuni tegelikult välja makstud 68 152 710 eurot. Suurimad kulutused tehti arendamisele (33 435 295 eurot), võrgule (20 371 388 eurot) ning toele ja kvaliteedi tagamisele (8 124 387 eurot).

Eelarve täitmine |

2002. aastast kuni 2010. aasta detsembrini | 2010. aasta juulist detsembrini |

Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |

Arendamine | 80 377 456 | 33 435 295 | 37 201 723 | 6 934 479 |

Tugi ja kvaliteedi tagamine | 9 882 074 | 8 124 387 | 482 180 | 931 907 |

Võrk | 32 375 954 | 20 371 388 | 0 | 4 358 677 |

Operatiivjuhtimise ettevalmistamine | 7 468 215 | 4 837 950 | 1 344 177 | 309 529 |

Turvalisus | 874 715 | 217 712 | 5 440 | 0 |

Uuringud ja konsultatsioonid | 940 481 | 921 611 | 0 | 0 |

Teabekampaania | 33 373 | 33 373 | 0 | 0 |

Ekspertide lähetuskulud | 1 203 286 | 196 121 | 149 906 | 43 950 |

Muu | 14 874 | 14 874 | 0 | 0 |

KOKKU: | 133 170 429 | 68 152 710 | 39 183 426 | 12 578 542 |

Sel ajavahemikul tegi liikmesriikidele järjest enam muret SIS II täiendava riikliku rahastamise vajadus. Selle probleemi lahendamiseks asus komisjon hindama liikmesriikide süsteemiarenduste täiendava toetamise võimalusi olemasolevate eelarvevahendite piires. Seda tehti tihedas koostöös Välispiirifondi haldusalasse kuuluvate siseriiklike vastutavate asutustega ja SIS II liikmesriikide projektijuhtidega. Selleteemalisi arutelusid peeti SOLIDi komitee raames selle komitee 20. oktoobri koosolekul. Liikmesriike kutsuti seejärel üles oma vajadusi välja selgitama ja neist 2010. aasta novembri lõpuks SOLIDi komiteele teada andma. Seejärel analüüsiti neid andmeid, et teha kindlaks, kas olemasolevatest rahalistest vahenditest piisab või on vaja täiendavaid vahendeid.

3.2. Projekti juhtimine

3.2.1. Üldprogrammi nõukogu

Nõukogu 26.–27. veebruari 2009. aasta ja 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustes SIS II kohta loodi liikmesriikide ekspertidest koosnev mitteametlik organ, mis nimetati üldprogrammi nõukoguks ja mille eesmärk on tõhustada koostööd ja pakkuda kesksele SIS II projektile liikmesriikide otsest toetust. Selle rühma töö positiivsed tulemused ning koostöö edasise tõhustamise ja projekti läbipaistvuse suurendamise vajadus õigustasid rühma ametlikku integreerimist SIS II juhtimisstruktuuriga, ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi.

3. juunil 2010 vastu võetud muudetud migratsioonialased õigusaktid[5] andsid üldprogrammi nõukogule ametlikult nõuandeorgani staatuse ja kehtestasid selle ülesandeks toetada keskset SIS II projekti keskse SIS II ja siseriiklike süsteemidega seotud projektide ühtsuse soodustamisel. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsustuspädevust ega volitusi komisjoni või liikmesriikide esindamiseks.

Õigusaktides on sätestatud, et nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad ametisse teatava arvu eksperte. Nimetatud ekspertides lepiti kokku 23. septembril 2010. Komisjon nimetas samal ajal oma eksperdid. See võimaldas pidada järgmise koosoleku 30. septembril 2010 uue ametliku raamistiku alusel. Jätkatakse väljakujunenud tava, mille kohaselt on eesistujaks eesistujariik ja komisjon vaheldumisi.

Üldprogrammi nõukogu leppis 2010. aasta novembris kokku töökorra kavandis, mis esitatakse 2011. aastal SISVISi komiteele.

Üldprogrammi nõukogu kohtus käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul kuusteist korda.

3.2.2. SISVISi komitee (SIS II)

SIS II arendamisel abistab komisjoni SISVISi komitee. 2010. aasta juulist kuni detsembrini kogunes SISVISi komitee SIS II-ga seotud tehniliste küsimuste arutamiseks kolm korda.

Lisaks SISVISi komitee korrapärastele koosolekutele kutsutakse kokku komitee töörühmi ja korraldatakse liikmesriikide ekspertide osalusel õpikodasid, et arutada tehnilisi üksikasju. Sellistel kohtumistel keskendutakse peamiselt projekti lõppeesmärkidega seotud küsimustele.

- Katsetamiste nõuanderühm esitab SISVISi komiteele arvamusi küsimuste kohta, mis on seotud katsete korraldamise, rakendamise ja tõlgendamisega. Aruandeperioodi jooksul kohtus nõuanderühm kaks korda.

- Muudatusi hindav nõukogu annab nõu teatatud vigade parandamise liigituse, kvalifitseerimise ja võimaliku mõju kohta. Nimetatud töörühm, kes annab ka aru SISVISi komiteele, kohtus aruandeperioodi jooksul ühe korra.

- Aruandeperioodi jooksul korraldati üks migratsiooniteemaline õpikoda, et anda SISVISi komiteele nõu ja jätkata selle olulise küsimusega seotud tööd.

3.2.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine

Komisjoni talitustele nõu andmiseks on loodud töörühm, mis koosneb liikmesriikide ja kasutajate projektijuhtidest. Projektijuhtide koosolekute eesmärk on arutada kavandamise üksikasju, riske ja tegevust nii projekti kesktasandil kui ka liikmesriikide tasandil. Aruandeperioodi jooksul kohtusid projektijuhid kolm korda.

3.2.4. Nõukogu

Nagu nõukogu järeldustes märgitud ja kooskõlas kõikide projektis osalejate sooviga säilitada täielik läbipaistvus, teavitab komisjon nõukogu ja Euroopa Parlamenti korrapäraselt SIS II üldise ajakava rakendamisest ja keskse projekti kuludest.

Komisjon osaleb Schengeni infosüsteemi eest vastutavate nõukogu ettevalmistavate organite koosolekutel ja igal nõukogu istungil, mille päevakorras on SIS II. Komisjon on esitanud aruandeid SIS II projekti hetkeseisu kohta ja järgmisena kavandatavate sammude kohta.

Lisaks tavalistele suulistele ettekannetele saatis komisjon sel ajavahemikul enne 7.–8. oktoobril toimunud justiits- ja siseasjade nõukogu istungit tuvumiseks komisjoni talituste töödokumendi „Aruanne teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) kasutuselevõtu üldise ajakava ja eelarve kohta”.

Komisjon saadab siseriiklikul tasandil projektiga tegelevatele kolleegidele igal nädalal välkaruande, mis sisaldab kokkuvõtet tehnilistest edusammudest.

3.2.5. Euroopa Parlament

Komisjon jätkas Euroopa Parlamendi pidevat teavitamist SIS II hetkeolukorrast õigete, kontrollitavate ja ajakohaste faktide ja andmete põhjal.

2011. aasta eelarvemenetluse käigus pöörati tähelepanu eelarvekomitee soovitusele hoida vahendid, mis on ette nähtud migratsiooniks süsteemi SIS II, senikaua reservis, kui süsteemi katsetamine on edukalt ellu viidud ja tehtud on põhjalik audit. Euroopa Parlament suunas 15. detsembril SIS II assigneeringud 2011. aasta eelarve reservi.

Parlament kehtestas reservist vabastamise tingimused[6]:

1. komisjon esitab SIS II edasiarendamise konkreetse ja realistliku ajakava ning ülevaate eelarvemõjust;

2. nii parlamendile kui ka nõukogule tagatakse täielik juurdepääs komisjoni ja SIS II süsteemi arendaja vahel sõlmitud teenuselepingule.

Esimese eelnimetatud tingimuse täitmiseks tutvustas komisjon novembris asjaomaste parlamendikomisjonide liikmetele tehnilise ülevaate raames üksikasjalikult edusamme. Komisjon andis põhjalikku eelarvealast teavet nii varasemate kui ka tulevaste eelarveliste kulukohustuste ja maksete kohta. Lisaks sellele osutas komisjon valmidust jagada lepingu kohta soovitud teavet konfidentsiaalses keskkonnas (et kaitsta arendaja seaduslikke ärihuve). Sellel koosolekul avanes ka võimalus arutada eelarveprobleemi lahendamise praktilisi viise, mis tagavad, et parlament saab täita oma kontrolli- ja järelevalverolli projekti edenemist ja arvete töötlemist takistamata.

Peeti ka korrapäraseid kohtumisi parlamendiliikmetega ja volinik Malmström saatis Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele (ja raportööridele) kirja justiits- ja siseasjade nõukogu oktoobri istungi peamiste tulemuste kohta. Aja- ja eelarvekava aruanne edastati nii kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele kui ka eelarvekomisjoni esimehele ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile esitati ülevaade SIS II hetkeolukorrast.

Komisjon vastas ka kümnele parlamendi küsimusele SIS II kohta.

4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid

Kuni 2011. aasta teise kvartalini keskendutakse nii kesksüsteemi kui ka liikmesriikide süsteemide ajakohastamisele, et need vastaksid ajakohastatud nõuetele.

Seejärel tegeletakse katsetamisega, et tagada SIS II kui terviku nõuetekohane toimimine. Selleks kulub umbes aasta ja see tipneb teise vahe-eesmärgi katsega, mis tehakse 2012. aasta esimeses kvartalis.

Projekti lõppetapis tehakse põhjalik katse (SIS II käsitlevates õigusaktides sätestatud katse) ja tegelik andmete migratsioon. Süsteem on kavas kasutusele võtta 2013. aasta esimeses kvartalis.

5. Kokkuvõte

Tänu kõikide sidusrühmade ühistele jõupingutustele on aasta jooksul järk-järgult ületatud 2010. aasta algust iseloomustanud märkimisväärne tehniline ja poliitiline ebakindlus SIS II projekti tuleviku suhtes. See intensiivne töö tipnes eduka esimese vahe-eesmärgi katse, süsteemi kasutuselevõtuks vajalike lõplike tingimuste üksmeelse kindlaksmääramise ja asjakohase lepingulise raamistiku sõlmimisega. Kõik need edusammud aitasid saada SIS II projekti uuesti õigele teele ning on olemas selge ja ühine kujutlus projekti eelseisvatest etappidest ning realistlik ajakava ja tegemata tööde lõpetamiseks piisav eelarvekava. Peaaegu kaks aastat kogetud raskuste ületamine annab raamistiku, milles kõik sidusrühmad peavad tegema SIS II projekti lõpetamiseks vajalikke jõupingutusi.

I lisa

SISVISi komitee (SIS II) ja töörühmade koosolekud

Aruandeperioodil toimunud koosolekud

JUULI 2010 |

6, 14, 27 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

13 | Muudatusi hindav nõukogu |

15 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

15 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

AUGUST 2010 |

11, 25 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

SEPTEMBER 2010 |

8, 16, 30 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

22 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

22 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

OKTOOBER 2010 |

20 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

27 | SISVISi komitee (SIRENE) |

20, 27 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

NOVEMBER 2010 |

10, 16, 24 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

DETSEMBER 2010 |

2 | Migratsiooni õpikoda |

2, 8, 15 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

16 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

7, 14 | Katsetamise nõuanderühm |

SISVISi komitee (SIS II) ja töörühmade koosolekud

b) järgmiseks aruandeperioodiks esialgu kavandatud koosolekud

JAANUAR 2011 |

11–12 | Katsetamise õpikoda |

12, 19, 25 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

26 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

26 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

VEBERUAR 2011 |

2, 9, 16, 22 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

23 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

23 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

MÄRTS 2011 |

2, 9, 16, 22, 30 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

23 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

23 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

APRILL 2011 |

6, 13, 20, 26 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

27 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

27 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

MAI 2011 |

4, 11, 18, 24 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

25 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

25 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

JUUNI 2011 |

1, 8, 15, 28 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

29 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

29 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

[1] Määrus (EÜ) nr 1104/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 541/2010, ja nõukogu otsus 2008/839/JSK, mida on muudetud määrusega (EL) nr 542/2010.

[2] Komisjoni talituste töödokument „ Aruanne teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) kasutuselevõtu üldise ajakava ja eelarve kohta ”: dokument SEK(2010) 1138 (lõplik), Brüssel, 21.09.2010.

[3] Määruse (EÜ) nr 1104/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 541/2010, ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK, mida on muudetud määrusega (EL) nr 542/2010, ühise artikli 1 lõige 3.

[4] 2007/171/EÜ: komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas); 2007/170/EÜ: komisjoni otsus, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 845 all); 2008/602/EÜ: komisjoni otsus, 17. juuni 2008, millega määratakse väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2693 all).

[5] Määrus (EL) nr 541/2010 ja määrus (EL) nr 542/2010.

[6] 2011. aasta jaanuaris vabastati kaks kolmandikku nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutest.