[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.3.2010

KOM(2010)90 lõplik

2010/0052 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi (USDOE) vahelise tuumaohutusealase teadus- ja arendustegevuse lepingu sõlmimise kohta komisjoni poolt

SELETUSKIRI

Nõukogu võttis 4. novembril 2008 vastu komisjoni ettepaneku läbirääkimisjuhiste kohta, millega volitatakse komisjoni pidama läbirääkimisi seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi (USDOE) vahelise lepingu sõlmimisega tuumaohutusealase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas[1].

Nõukogu otsuses sätestati, et kõnealuse lepinguga muudetakse 6. jaanuaril 1995 sõlmitud lepingut ja asendatakse see.

Esimene selgitav vestlus toimus 21. aprillil 2008 Washingtonis, DC, ja esimene läbirääkimisvoor toimus seoses olemasoleva lepingu juhtkomitee kohtumisega 10. märtsil 2009 Lawrence Livermore’is. Viimane läbirääkimisvoor toimus kolmapäeval, 4. novembril 2009 Brüsselis. Lepinguosalised leppisid kokku lõpliku teksti suhtes, mis esitati nõukogu töörühmale esmaspäeval, 23. novembril.

Vastavalt kokkuleppele teavitati nõukogu pidevalt läbirääkimiste käigust ja voorudel valminud lepinguprojektid esitati korrapäraselt nõukogu töörühmale.

Eespool öeldut arvestades kutsub komisjon nõukogu üles võtma vastu lisatud ettepaneku, millega kiidetakse heaks lepingu sõlmimine.

2010/0052 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi (USDOE) vahelise tuumaohutusealase teadus- ja arendustegevuse lepingu sõlmimise kohta komisjoni poolt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euratomi ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi vahel sõlmiti 6. jaanuaril 1995 leping tuumamaterjali kaitse alase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.

(2) Kõnealust lepingut tuleb laiendada, et see hõlmaks tuumaohutuse kõiki aspekte.

(3) Komisjonile anti 4. novembril 2008 volitus pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega asendatakse 1995. aasta leping,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi (USDOE) vahelise tuumaohutusealase teadus- ja arendustegevuse lepingu sõlmimine komisjoni poolt kiidetakse heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE ENERGEETIKAMINISTEERIUMI

ning

EUROOPA KOMISJONI

poolt esindatava

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE

vaheline

TUUMAMATERJALI KAITSEMEETMETE JA TUUMAOHUTUSE

alase

TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE LEPING

Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium (USDOE) ja Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), keda esindab Euroopa Komisjon, edaspidi „lepinguosalised”,

tunnustades oma koostööd vastavalt Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi ning Euroopa Komisjoni poolt esindatava Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelisele tuumamaterjali kaitse alase teadus- ja arendustegevuse 6. jaanuari 1995. aasta lepingule (edaspidi „1995. aasta leping”) ning soovides laiendada oma koostööd, et hõlmata tuumaohutust;

olles vastastikku huvitatud sellest, et tuumamaterjale käideldaks kogu maailmas kõige ohutumal viisil, järgides täielikult tuumarelva leviku tõkestamise lepingut, mis sõlmiti 1. juulil 1968. aastal, ja selle lisaprotokolli;

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2004. aasta resolutsiooni 1540 massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta;

olles ühisel arvamusel, et tuumamaterjali kaitse meetmeid tuleks kohaldada kogu maailmas ja need peaksid vastama võimalikult rangetele nõuetele;

soovides võtta kõik vajalikud meetmed, et tõkestada massihävituseks kasutatavate tuumarelvade ja materjalide, tehnoloogia ja sellekohase oskusteabe levikut ning tuumaterrorismi;

märkides, et lepinguosaliste sellekohaste kavade, eelkõige kogu maailma kolmandate riikide toetamiseks ettenähtud kavade koordineerimine peaks olema paremini kooskõlastatud, et suurendada selliste kavade tõhusust;

märkides, et mõlemad lepinguosalised on IV põlvkonna rahvusvahelise foorumi liikmed, mille eesmärk on eelkõige suurendada tuumaohutust teadus- ja arendustegevuse kaudu uute tuumarelva levikut tõkestavate reaktorite ja tuumkütusetsükli tehnoloogialahenduste alal;

märkides, et Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeerium on käivitanud järgmise põlvkonna kaitsemeetmete algatuse;

märkides, et Euratom kavatseb anda oma panuse järgmise põlvkonna kaitsemeetmete algatuse eesmärkide saavutamisse, toetudes oma pikaajalistele kogemustele kogu tuumkütusetsükli kaitsmisel;

kavatsedes teha tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga; ning

märkides, et Euroopa Liidu (EL) iga liikmesriik või ELi liikmesriigi iga organisatsioon, kes soovib teha Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumiga koostööd tuumaohutuse valdkonnas, võib Euratomi kaudu anda oma panuse käesoleva lepingu rakendamisse;

märkides, et ühenduse kõikides liikmesriikides kohaldatakse nii Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kui ka ühenduse, selle liikmesriikide ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahel sõlmitud kaitselepingute kohaseid tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1. Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on näha ette raamistik Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi ja Euratomi koostööks tuumamaterjali kaitse ja ohutuse valdkonnas vastastikku kokkulepitud teadus- ja arendustegevuse teemadel, samuti koolituses. Lepinguosaliste koostöö toimub vastastikuse kasu, võrdsuse ja vastastikkuse põhimõtte alusel.

Artikkel 2. Koostöövaldkonnad

Tuumamaterjalide kaitse ja ohutuse valdkonnas käeoleva lepingu alusel tehtav teadus- ja arendustegevusealane koostöö on peamiselt suunatud järgmistele küsimustele:

1) tuumkütusetsükli osa või kogu tsükliga seotud kaitsemeetmesüsteemide analüüs;

2) a) tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete mõõtmise seadmed ja tehnoloogia;b) tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete raamatupidamisarvestus ja kontrollimine;

3) täiustatud analüüsimeetodid ja -metoodika;

4) tuumamaterjalide ja tuumarajatiste isoleerimise ja järelevalve tehnoloogia;

5) turvaline juurdepääs ja andmeside, eelkõige kaitsemeetmetega seotud andmete puhul;

6) kaugseire tehnoloogialahendused;

7) levikut tõkestavate ning füüsilise kaitse tehnoloogialahenduste ja meetodite alane teadus- ja arendustegevus;

8) tuumaenergiaalased kaitsemeetmed ja tuumaohutuskoolitus;

9) tuumamaterjali ja muude radioaktiivsete ainete salakaubaveoga võitlemise tehnoloogia ja meetodid (sealhulgas piiriseire ja füüsilise turvalisuse tagamise meetodid) ning sellise salakaubaveo võimalikud tagajärjed;

10) tuumaalase kohtuekspertiisi analüüsivahendid ja -meetodid, sealhulgas kohtuekspertiisianalüüsi füüsikalised ja keemilised meetodid ja andmebaasid;

11) laialdase andmekogumise vahendid;

12) ekspordikontrolli tehnilised aspektid, sealhulgas tehniline koolitus;

13) hädaolukordade ohjamine;

14) lepinguosaliste jõupingutuste kooskõlastamine selliseks koostööks kolmandate riikidega ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis võiks kaasa aidata tuumaohutuse suurendamisele;

15) mõlema lepinguosalise jõupingutuste kooskõlastamine koostööks kolmandate riikidega, kes soovivad suurendada oma riigi kaitsesüsteemide tõhusust, samuti muudes tuumaohutuse valdkondades;

16) lepinguosaliste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri toetuskavade kooskõlastamine.

Lepinguosaliste vastastikuse kirjaliku kokkuleppega võib lisada muid koostöövaldkondi.

Artikkel 3. Koostöövormid

Käesoleva lepingu kohane koostöö toimub järgmistes vormides, kuid ei pruugi piirduda üksnes nendega:

1) teadlaste, inseneride ja muude spetsialistide, teadurite ja koolitajate vahetamine kokkulepitud tähtaegadeks, et nad osaleksid teise lepinguosalise või tema tööettevõtjate tegevuses. Selline töötajate vahetus toimub vastavalt käesoleva lepingu artiklile 9;

2) teisele lepinguosalisele kuuluvate tööruumide ja -vahendite kasutamine või teadus- ja arendustegevus nendes ruumides ja nende vahendite abil teise lepinguosalise sponsorabi toel;

3) teadusliku ja tehnilise teabe, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse tulemuste vahetamine;

4) näidiste, materjalide ja seadmete (näiteks katsetamisseadmete) vahetamine ja kasutada andmine iga kord eraldi kirjaliku lepingu alusel;

5) eriküsimustele pühendatud seminarid ja muud kohtumised, sealhulgas koolituskursused ja töörühmad;

6) lepinguosalise spetsialistirühma või üksikspetsialisti külastused teise lepinguosalise tööruumidesse;

7) uuringud artiklis 2 viidatud koostöövaldkondades.

Lepinguosaliste vastastikuse kirjaliku kokkuleppega võib lisada muid koostöövorme.

Artikkel 4. Juhtimine

Kumbki lepinguosaline nimetab ühe isiku, kes tegutseb käesoleva lepingu täitmise jälgimisel koordinaatorina.

1. Moodustatakse ühine juhtkomitee, et:

1. tagada käesoleva lepingu täitmise vajalik kooskõlastamine;

2. hinnata käesoleva lepingu kohase koostöö seisukorda;

3. määrata kindlaks käesoleva lepingu artiklis 2 nimetatud koostöövaldkondade hulgast eelisvaldkonnad;

4. määrata igas artikli 2 kohases koostöövaldkonnas kindlaks konkreetsed lahendatavad ülesanded;

5. hinnata igas konkreetses valdkonnas ja iga ülesandega seoses tehtud tööd ja otsustada edasised meetmed (näiteks lõpuleviimine, tähtaja pikendamine, tühistamine).

2. Ühist juhtkomiteed juhatavad ühiselt koordinaatorid ning ühine juhtkomitee tuleb kokku üks kord aastas, vaheldumisi Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides. Ühisesse juhtkomiteesse kuuluvad koordinaatorid ja nende kutsutud projektijuhid.

3. Vajaduse korral võib kindlaks määrata koostööprojektid ja loetleda need tegevuskavades. Uued koostööprojektid võib kindlaks määrata ja tegevuskavasse lisada pärast ühise juhtkomitee heakskiidu saamist. Tegevuskavas täpsustatakse lahendatavad ülesanded, ajakava ja kummagi lepinguosalise eraldatavad vahendid. Iga koostööprojekt, mis võib hõlmata kulude jagamist või intellektuaalomandi loomist, esitatakse käesoleva lepingu kohastes kirjalikes rakenduskokkulepetes.

4. Käesoleva lepingu kohast igapäevast koostööd juhivad koordinaatorite määratud projektijuhid. Projektijuhid lepivad kokku käesoleva lepingu artiklite 1 ja 2 kohaselt toimuva konkreetse teadustöö suhtes, arvestades koordinaatorite kehtestatud poliitilisi suuniseid. Projektijuhid vastutavad lepinguosaliste töökontaktide eest.

Artikkel 5. Teabe kättesaadavus ja levitamine

1. Vastavalt kehtivatele seadustele ja eeskirjadele ning kohustustele kolmandate isikute ees ning vastavalt käesoleva lepingu sätetele kohustuvad mõlemad lepinguosalised ja nende määratud isikud võimaldama teisele lepinguosalisele ja tema määratud isikutele vaba juurdepääsu igasugusele nende käsutuses olevale teabele, mis on vajalik käesoleva lepingu täitmiseks.

2. Lepinguosalised toetavad, arvestades käesoleva lepingu lisa (A lisa), mis käsitleb intellektuaalomandit, sellise teabe kõige laialdasemat levitamist, mida neil on õigus levitada ja mis on nende valduses või neile kättesaadav ning mis on käesoleva lepingu kohaselt kas ühiselt välja arendatud või ette nähtud esitamiseks või vahetamiseks.

3. Termin „teave” tähendab salastamata, tuumaenergiaga seotud regulatiivset, ohutusalast teavet, kaitsemeetmeid, jäätmekäitlust käsitlevaid teaduslikke või tehnilisi andmeid, sealhulgas käesoleva lepingu alusel esitatud, loodud või vahetatud teavet hindamise tulemuste või meetodite, teadusuuringute või muu teadmuse kohta.

4. Käesolevas lepingus ja selle lisades tähendab termin „ärisaladuse alla kuuluv teave” käesoleva lepingu alusel esitatud, loodud või vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või muud piiratud leviga või olulist äriteavet (millest teabe valdaja võib saada ärilist kasu või mis annab talle ärieelise nende ees, kel seda teavet ei ole) ja võib hõlmata järgmist:

6. teave, mida selle omanik on hoidnud konfidentsiaalsena;

7. sellist tüüpi teave, mida selle omanik tavaliselt hoiab konfidentsiaalsena;

8. teave, mida selle omanik on edasi andnud muudele isikutele (sealhulgas vastuvõtvale osalisele) ainult sel tingimusel, et nad hoiavad seda konfidentsiaalsena;

9. teave, mis ei ole vastuvõtvale osalisele muul viisil muust allikast edasise levitamise piiranguta kättesaadav, ja

10. teave, mis ei ole juba eelnevalt vastuvõtva osalise valduses.

Artikkel 6. Vastutuse välistamine

Käesoleva lepingu ja sellekohaste rakenduskokkulepete alusel ühelt lepinguosaliselt teisele lepinguosalisele saadetav teave on saatva lepinguosalise teadmise ja veendumuse kohaselt õige. Käesoleva lepingu alusel ühelt lepinguosaliselt teisele lepinguosalisele saadetavad seadmed ja materjalid on saatva lepinguosalise teadmise ja veendumuse kohaselt sobivad kõnealuste seadmete ja materjalide jaoks kavandatud kasutusotstarbeks. Saatev lepinguosaline ei taga saadetud teabe, seadmete või materjalide sobivust saava lepinguosalise või kolmanda isiku mis tahes konkreetseks kasutuseks või rakenduseks. Lepinguosaliste ühiselt väljatöötatud teave on lepinguosaliste teadmise ja veendumuse kohaselt õige ning ühiselt väljaarendatud seadmed ja materjalid sobivad lepinguosaliste teadmise ja veendumuse kohaselt kõnealuste seadmete ja materjalide jaoks kavandatud kasutusotstarbeks. Kumbki lepinguosaline ei taga ühiselt väljatöötatud teabe õigsust või ühiselt väljaarendatud seadmete või materjalide sobivust ega kasutatavust kummagi osalise või kolmanda isiku konkreetseks kasutuseks või rakenduseks.

Artikkel 7. Intellektuaalomandiõigused

Käesoleva lepingu kohaselt loodud või esitatud intellektuaalomandi kaitset ja jagamist reguleerib intellektuaalomandiõigusi käsitlev lisa (A lisa) ja tehnoloogiahalduskava (B lisa), mis on lisatud käesolevale lepingule ja moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 8. Töötajate vahetamine

Kui kirjalikult ei ole kokku lepitud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu kohasel personali ametissemääramisel ja vahetamisel järgmisi lepingusätteid.

1. Kumbki lepinguosaline võib oma kulul ja teise lepinguosalise nõusolekul vaadelda teise lepinguosalise katse- ja analüüsitegevust. Selline vaatlemine võib toimuda lühiajaliste visiitide või isikute ametissemääramise vormis, milleks vastuvõttev lepinguosaline annab igal üksikjuhul eelnevalt nõusoleku.

2. Kui käesoleva lepingu alusel kavandatakse töötaja ametissemääramist või vahetamist, valib käesolevas lepingus kavandatud tegevuse teostamiseks kumbki lepinguosaline teisele lepinguosalisele ametissemääramiseks kvalifitseeritud töötajad. Iga niisuguse isikute vahetamise suhtes lepivad lepinguosalised eelnevalt vastastikku kokku kirjavahetuse teel, viidates käesolevale lepingule ja selle intellektuaalomandialastele sätetele.

3. Kumbki lepinguosaline vastutab oma töötaja või tööettevõtja palga, kindlustuse ja lisatasude maksmise eest.

4. Kumbki lepinguosaline maksab oma töötaja reisi- ja majutuskulud vastuvõtva lepinguosalise juures ametireisil oldud aja eest.

5. Kumbki lepinguosaline aitab korraldada teise lepinguosalise määratud töötaja või tööettevõtja (ja tema perekonna) nõuetekohast majutamist lepinguosalistele sobival vastastikusel alusel.

6. Vastuvõttev lepinguosaline tagab igakülgse vajaliku abi teise lepinguosalise määratud töötajale või tööettevõtjale (ja tema perekonnale) seoses selliste haldusformaalsustega nagu reisi korraldamine või tööloa saamine.

7. Kummagi lepinguosalise töötajad ja tööettevõtjad täidavad vastuvõtvas asutuses kehtivaid üldisi ja konkreetseid töö- ja ohutuseeskirju.

Artikkel 9. Seadmed

Kui kirjalikult ei ole kokku lepitud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu kohasel ühe lepinguosalise seadmete teisele lepinguosalisele andmisel järgmisi sätteid.

1. Saatev lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võimalikult kiiresti oma saadetavate seadmete üksikasjaliku loetelu koos asjakohaste spetsifikatsioonide ning seadmete tehniliste ja teabedokumentidega.

2. Saatva lepinguosalise saadetud seadmed, varuosad ja dokumendid jäävad saatva lepinguosalise omandisse ja tagastatakse saatvale lepinguosalisele pärast vastastikku kokkulepitud tegevuse lõpetamist.

3. Vastuvõttev asutus tagab seadmetele vajalikud ruumid ja kaitse ning vajaduse korral elektri-, vee- ja gaasivarustuse vastavalt kõikidele tehnilistele tingimustele, mille lepinguosalised on vastastikku kokku leppinud.

4. Saatev lepinguosaline või tema määratud isik(ud) vastutab (vastutavad) kulude, turvalisuse tagamise ja kindlustuse eest seadmete transportimise ajal lähtekohast asjaomases riigis või Euratomi puhul saatva lepinguosalise asutusest vastuvõtva lepinguosalise riiki sisenemise punktini või Euratomi puhul vastuvõtva lepinguosalise asutuseni. Kui seadme saatnud lepinguosaline otsustab, et seadmed on vaja tagastada, vastutab saatnud lepinguosaline kulude, turvalisuse tagamise ja kindlustuse eest seadmete transportimise ajal seadme vastuvõtnud lepinguosalise riiki sisenemise lähtepunktist või Euratomi puhul tema asutusest lõppsihtkohta seadme saatnud lepinguosalise riigis või Euratomi puhul tema asutuseni.

5. Vastuvõttev lepinguosaline või tema määratud isik(ud) vastutab (vastutavad) kulude, turvalisuse tagamise ja kindlustuse eest seadmete transportimise ajal vastuvõtva lepinguosalise riiki sisenemise punktist või Euratomi puhul tema asutusest lõppsihtkohta vastuvõtva lepinguosalise riigis või Euratomi puhul tema asutusse. Kui seadme saatnud lepinguosaline otsustab, et seadmed on vaja tagastada, vastutab seadme vastuvõtnud lepinguosaline kulude, turvalisuse tagamise ja kindlustuse eest seadmete transportimise ajal lõppsihtkohast seadme vastuvõtnud lepinguosalise riigis või Euratomi puhul tema asutusest seadme saatnud lepinguosalise riiki sisenemise lähtepunktini või Euratomi puhul tema asutuseni.

6. Seadmeid, mille saatev lepinguosaline saadab vastastikku kokkulepitud tegevuse teostamiseks, käsitatakse teadusotstarbelise kaubandusliku väärtuseta seadmetena ja vastuvõttev lepinguosaline püüab korraldada nende tollimaksuvaba sisenemise.

Artikkel 10. Proovid ja materjalid

Kui kirjalikult ei ole kokku lepitud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu kohasel proovide ja materjalide transportimisel järgmisi lepingusätteid:

1. Kui lepinguosalised ei ole enne saatmist kokku leppinud teisiti, kasutatakse saatva lepinguosalise poolt vastuvõtvale lepinguosalisele saadetud proove ja materjale katseteks, testimiseks ja hindamiseks ning neid ei tagastata saatvale lepinguosalisele.

2. Kui üks lepinguosaline palub, et teine lepinguosaline saadaks talle proove või materjale, kannab saatmist taotlev osaline kõik kulud, mis on seotud proovide või materjalide transportimisega saatva lepinguosalise asukohast lõppsihtkohta.

3. Kumbki lepinguosaline avaldab teisele lepinguosalisele viivitamata kogu teabe, mis tuleneb käesoleva lepingu alusel vahetatud proovide või materjalide uurimisest või katsetamisest. Artikli 5 lõike 4 kohane ärisaladuse alla kuuluv teave, mis on välja töötatud enne käesoleva lepingu sõlmimist või väljaspool selle reguleerimisala, jääb konfidentsiaalseks, isegi kui see sisaldub proovide või materjalide uurimise või katsetamise tulemustes. Sellist teavet ärisaladuse alla kuuluvana käsitlev lepinguosaline tunnistab kõnealuse teabe ärisaladuse alla kuuluvaks võimalikult kiiresti pärast seda, kui uurimise või katsetamisega saadud kogu teave on avaldatud kõnesolevale lepinguosalisele ning teist lepinguosalist teavitatakse viivitamata sellest, et tegemist on ärisaladuse alla kuuluva teabega. Ärisaladuse alla kuuluvaks tunnistatud kogu teave kuulub kontrolli alla vastavalt A lisa III jao sätetele. Lisaks on kokku lepitud, et üks lepinguosaline, kes esitab teisele lepinguosalisele proove või materjale, võib esitada ka selliste teabeliikide osalise või täieliku loetelu, mida saadakse selliste proovide ja materjalide uurimise või katsetamisega ning mis artikli 5 lõikes 4 esitatud määratluse kohaselt on ärisaladuse alla kuuluv teave, mida tuleb kontrollida vastavalt A lisa III jao sätetele.

Artikkel 11. Kohaldatav õigus

Kumbki lepinguosaline teostab käesoleva lepinguga ettenähtud tegevust vastavalt tema suhtes kohaldatavale õigusele.

Artikkel 12. Vaidluste lahendamine

1. Kõik käesoleva lepingu alusel toimuva tegevusega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel.

2. Käesoleva lepingu alusel toimunud tegevusest tekkinud kahju hüvitatakse vastavalt lepinguosaliste suhtes kohaldatavatele seadustele.

Artikkel 13. Kulud

Kui lepinguosalised ei ole kirjalikult eraldi kokku leppinud teisiti, kannab kõik käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevad kulud need põhjustanud lepinguosaline. On kokku lepitud, et lepinguosaliste võime teostada lepingus ettenähtud tegevust sõltub vajaduse korral vahendite eraldamisest asjaomase asutuse poolt.

Artikkel 14. Täiendavad ettevõtjad ja organisatsioonid

Vastastikuse kokkuleppe alusel võivad lepinguosalised kutsuda avaliku ja erasektori ettevõtjaid ja organisatsioone osalema käesoleva lepinguga ettenähtud koostöös nende oma kulul, v.a juhul, kui üks lepinguosaline või mõlemad lepinguosalised ei otsusta sellist osalemist rahastada.

Artikkel 15. Jõustumine, muutmine ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub selle allakirjutamise kuupäevast ja kehtib viis aastat ning seda pikendatakse automaatselt järgmiseks viieks aastaks, v.a juhul, kui üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist kirjalikult kolm kuud enne esimese või iga järgmise viieaastase tähtaja lõppu oma kavatsusest leping lõpetada. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kirjalikul kokkuleppel.

2. Käesoleva lepinguga asendatakse 1995. aasta leping.

Leping on koostatud [märkida koht] kahes eksemplaris [märkida kuupäev] 2010.

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE

ENERGEETIKAMINISTEERIUMI nimel:

nimel:

A lisa

Intellektuaalomandiõigused

Käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt käsitletakse käesolevas lisas õiguste, osaluse ja autoritasude kaitset ja jagamist lepinguosaliste vahel.

I. Omandiõiguste jagamine ja kasutamine

1. Käesolevat lisa kohaldatakse kogu käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö suhtes, kui lepinguosalised või nende määratud isikud ei ole selgelt kokku leppinud teisiti. Lepinguosalised tagavad käesoleva lepingu või sellekohaste rakenduskokkulepete alusel loodud või esitatud intellektuaalomandi nõuetekohase ja tõhusa kaitse. Lepinguosalised lepivad kokku taotleda sellisele intellektuaalomandile aegsasti kaitset.

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel on mõistel „intellektuaalomand” 14. juulil 1967 Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni artiklis 2 määratletud tähendus ja vastavalt lepinguosaliste vahelisele kokkuleppele võib see hõlmata muud sisu.

3. Kumbki lepinguosaline tagab, et teine lepinguosaline võib saada temale vastavalt käesolevale lisale eraldatud intellektuaalomandiõigused, omandades selleks vajalikud õigused oma osalistelt lepingutega või vajaduse korral muude seaduslike vahenditega. Käesolev lisa ei muuda ega piira muul viisil lepinguosalise ega tema kodanike omavahelist õiguste jaotamist, mis määratakse kindlaks kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivate seaduste ja tavadega.

4. Intellektuaalomandiõigustega seotud vaidlused lahendatakse asjaomaste osalevate institutsioonide või vajaduse korral lepinguosaliste või nende määratud isikute vaheliste aruteludega. Lepinguosaliste kokkuleppel esitatakse vaidlus vahekohtule, kes teeb siduva otsuse vastavalt rahvusvahelises õiguses kohaldatavatele sätetele. Kui lepinguosalised või nende määratud isikud ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti, lähtutakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) arbitraažieeskirjadest.

5. Käesoleva lepingu lõpetamine või aegumine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid õigusi ega kohustusi.

6. Ühisest uurimistööst, s.t mõlema lepinguosalise toetatud teaduslikust koostööst tulenevad intellektuaalomandiõigused, mille ulatuse on lepinguosalised eelnevalt kokku leppinud ja mis on ühiselt loodud, kuuluvad ühiselt mõlemale lepinguosalisele, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Lepinguosaliste ühiselt loodud intellektuaalomand kuulub nende ühisesse omandisse, kui kõnealuse intellektuaalomandi aspekte ei ole võimalik eraldada asjakohase intellektuaalomandiõiguse kaitstuse taotlemisel, omandamisel ja/või säilitamisel. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kaasomandilepingu abil omavahel kokku kõnealuse intellektuaalomandiõiguse jagamise ja kasutamise tingimused, lähtudes käesoleva lisa sätetest. Kõnealune kaasomandileping võib olla osa B lisas esitatud tehnoloogiahalduskavast või eraldi dokument. Osutatud kava hõlmab ka selliste teadlaste vastuvõtmise korraldamist, kes saabuvad peamiselt oma hariduse täiendamiseks või koolituse saamiseks (külalisteadurid).

7. Kui üks lepinguosalistest teeb kindlaks, et konkreetse projektiga võidakse luua või on loodud intellektuaalomand, mida teise lepinguosalise seadused ei kaitse, korraldavad lepinguosalised kohe läbirääkimised, et määrata kindlaks, kuidas jagada intellektuaalomandiõigusi. Kui kolme kuu jooksul alates arutelu alguskuupäevast kokkuleppeni ei jõuta, lõpetatakse koostöö kõnealuse projekti alal ükskõik kumma lepinguosalise palvel.

II. Teaduskirjandus

Kui käesoleva lisa III jaos sätestatud avaldamata teabe käsitlemisest ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda:

1. Kummalgi lepinguosalisel on õigus saada tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents, mille kohaselt ta võib kõigis riikides tõlkida, reprodutseerida ja avalikult levitada käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst vahetult tulenevat teavet, mis sisaldub teaduslikes ja tehnilistes ajakirjades, artiklites, ettekannetes, raamatutes või muudel andmekandjatel.

2. Kõikidele autoriõigusega kaitstud tööde eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis koostatakse käesoleva sätte alusel, märgitakse töö autorite nimed, kui autor ei ole selgesõnaliselt keeldunud oma nime avaldamisest. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt nähtav märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

III. Ärisaladuse alla kuuluv teave

A. Ärisaladuse alla kuuluv dokumenteeritud teave

1. Mõlemad lepinguosalised või nende määratud isikud määravad võimalikult kiiresti kindlaks teabe, mille avalikustamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, lähtudes muu hulgas järgmistest kriteeriumidest:

11. teave on salajane selles mõttes, et see ei ole kas tervikuna või oma täpses sisus või koostisosade kogumina üldteada ega seaduslikul viisil kergesti kättesaadav;

12. teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;

13. teabe varasem kaitstus, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrakohaseid meetmeid;

14. kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised või nende määratud isikud teataval juhul kokku leppida, et käesoleva lepingu kohase ühise teadustöö käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt või täielikult avalikustada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab, et teine lepinguosaline tunneb hõlpsasti ära teabe, mis käesoleva lepingu kohaselt kuulub ärisaladuse alla, ja saab aru selle salajasusest näiteks asjakohase märke või piirava seletuskirja järgi. See kehtib ka osutatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise korral.

Lepingu kohaselt ärisaladuse alla kuuluvat teavet saav lepinguosaline arvestab selle leviku piiratust. Kõnealused piirangud lõpevad automaatselt, kui sellise teabe omanik avalikustab teabe piiranguteta.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib levitada ärisaladuse alla kuuluvat teavet, mis talle on edastatud käesoleva lepingu alusel, selliste oma töötajate, sealhulgas ka oma tööettevõtjate ning muude oma asjakohaste teenistuste seas, kellel on seda vaja teada ja kellel on käimasoleva ühise teadustöö konkreetsete eesmärkidega seotud volitused, tingimusel, et niiviisi levitatud avaldamata teave on kaitstud kummagi poole õigusnormidega sätestatud ulatuses ning et see teave on eespool sätestatu kohaselt kergesti äratuntav.

4. Ärisaladuse alla kuuluva dokumenteeritud teabe puhul kasutavad lepinguosalised asjakohast märgistamiskorda.

B. Ärisaladuse alla kuuluv dokumenteerimata teave

Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud ärisaladuse alla kuuluvat dokumenteerimata teavet või muud konfidentsiaalset või piiratud levikuga teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, ruumide ja seadmete kasutamisest või ühisprojektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende määratud isikud käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel, et ärisaladuse alla kuuluva kõnealuse teabe või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on hiljemalt edastamise ajal kirjalikult teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest.

C. Järelevalve

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et avalikustamisele mittekuuluva sellise teabe suhtes, mis talle on käesoleva lepingu kohaselt teatavaks saanud, kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda või tõenäoliselt ei suuda täita punktide A ja B sätteid teabe levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

IV. Muud kaalutlused

Juhul kui arvutikoodid, mis on õigel ajal tunnistatud ärisaladuse alla kuuluvaks, esitatakse või luuakse käesoleva lepingu kohase koostöötegevuse käigus, kaitseb kumbki lepinguosaline selliseid koode vastavalt kehtivatele õigus- ja haldusnormidele.

B lisa

Tehnoloogiahalduskava

1. Lepinguosalised teatavad teineteisele mõistliku aja jooksul käesoleva lepingu (või selle asjaomaste rakenduskokkulepete) alusel tekkinud intellektuaalomandiõigustest.

2. Kumbki lepinguosaline on sellise intellektuaalomandi omanik, mille ta loob käesoleva lepingu kohase koostöö käigus. Teisel lepinguosalisel on tühistamatu kasutustasuta lihtlitsents, mis lubab kogu käesolevast lepingust tulenevat intellektuaalomandit kasutada ainult teadus- ja uurimistööks.

3. A lisa punkti I alapunkti 6 kohaselt uurimistööga ühiselt loodud intellektuaalomandi puhul on kummalgi lepinguosalisel õigus saada sellega seoses kõik õigused ja soodustused oma territooriumil. Õigusi kõikidel muudel territooriumidel kasutavad lepinguosalised ühiselt.

4. Ühise uurimistöö käigus loodud intellektuaalomandi puhul võivad lepinguosalised leppida kokku, et nad eraldavad ja kasutavad oma õigusi punktiga 3 ettenähtust erinevalt.

5. Kumbki pool taotleb aegsasti kaitset intellektuaalomandile, mille õigused ja soodustused kuuluvad tehnoloogiahalduskava kohaselt temale.

6. Vastuvõtvate asutuste poliitika kohaselt võib külalisteaduritele (mõiste on esitatud A lisa punkti I alapunktis 6) anda intellektuaalomandiõigused ja osa vastuvõtva asutuse poolt selliste intellektuaalomandiõiguste litsentsimisest teenitud kasutustasudest.

[1] KOM(2008) 507 (lõplik), 4.8.2008.