KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2010. AASTAL (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6)

1. Sissejuhatus 2

2. VISi õigusraamistik 2

3. Aruandeperioodil tehtud edusammud 2

3.1. Keskse infosüsteemi arendamine 2

3.2. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine 3

3.3. Sidemehhanism VIS Mail 3

3.4. Rajatiste ettevalmistus ja võrk 3

3.5. Kavandamine liikmesriikides 4

3.6. VISi ajakava uuendamine 4

4. Teavituskampaania 5

5. Projektijuhtimine 5

5.1. Kavandamine ja eelarve 5

5.2. Riskijuhtimine 6

6. VISi sõprade rühm 6

7. Kokkuvõte 7

8. Lisa: VISi töörühmad 8

8.1. SISVISi komitee 8

8.2. VISi riiklike projektijuhtide koosolekud 8

8.3. Testimise nõuanderühm 8

8.4. VIS Maili eksperdirühm 8

1. SISSEJUHATUS

Kooskõlas nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse 2004/512/EÜ (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta)[1] artikliga 6 esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile seitsmenda eduaruande viisainfosüsteemi (VIS) arendamise kohta[2]. Aruandes antakse ülevaade tööst, mida komisjon tegi 2010. aasta jaanuarist detsembrini.

2. VISI ÕIGUSRAAMISTIK

5. aprillil 2010. aastal hakati kohaldama viisaeeskirja[3]. Viisaeeskirjaga tunnistati kehtetuks ühised konsulaarjuhised, mida oli eelnevalt muudetud eesmärgiga kehtestada õigusraamistik biomeetriliste andmete kogumiseks. Viisaeeskiri sisaldab samuti sätteid viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korra kohta.

4. mail 2010. aastal võttis komisjon vastu viisainfosüsteemi turvakava.[4] Kõnealust otsust kohaldatakse kuupäevast, mille määrab kindlaks komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 48 lõikele 1, s.t VISi toimima hakkamise kuupäevast, ning see kaotab kehtivuse siis, kui korraldusasutus asub täitma oma ülesandeid.

Muid õigusakte 2010. aastal VISi kohta vastu ei võetud.

3. ARUANDEPERIOODIL TEHTUD EDUSAMMUD

3.1. Keskse infosüsteemi arendamine

Aruandeperioodi esimeses pooles jätkus töö süsteemilahenduste testimise – keskinfosüsteemi neljast suuremast testimisest teise – eduka lõpuleviimise nimel. Liikmesriikidega toimusid põhjalikud arutelud parandusmeetmete üle, mis süsteemi väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja pakkus välja 2009. aasta lõpus, kui selgus, et töövõtja ei suuda süsteemilahenduste testimise käigus täita kõiki teenustaseme lepingus esitatud algseid nõudeid. 2010. aasta juunis sõlmiti muudetud teenustaseme leping, mis tagab süsteemi kavakohase töölerakendamise ja töös hoidmise kuni piirkondliku kasutuselevõtu lõpuleviimiseni.

Seni läbi viidud testimise tulemusena kohandati liikmesriikide ja VISi vahelise suhtluse spetsifikatsioone mõnes üksikus aspektis. 2010. aasta märtsis avaldati liidese juhenddokumendi versioon 1.85, millega rakendatakse liikmesriikidega sõlmitud kokkuleppeid otsinguteenuste kohta. Pärast väikeseid ajakohastamisi esitati 2010. aasta septembris liikmesriikidele lõplik versioon 1.87. See sisaldab tehnilisi spetsifikatsioone, mille alusel töötavad liikmesriigid välja oma riiklikud süsteemid, et need saaks ühendada VISiga. 2010. aasta märtsis esitati üksikasjaliku tehnilise spetsifikatsiooni versioon 1.46. Lõplik versioon 1.48 esitati liikmesriikidele 2010. aasta septembris.

Pärast süsteemilahenduste testimise edukat lõpuleviimist algas 2010. aasta augustis süsteemi testimine liikmesriikide osalusel ning aruandeperioodi lõpuks ei olnud see veel lõppenud. Testimiskavas tehtud muudatuste tõttu ei olnud enam võimalik VISi töölerakendumise tähtajast (2010. aasta detsember) kinni pidada. Justiits- ja siseküsimuste nõukogule edastati 7. oktoobril 2010. aastal muudetud ajakava, mille kohaselt peaks VIS tööle rakenduma 2011. aasta juunis. Samuti edastati see kava Euroopa Parlamendile[5] (vt punkti 3.6).

3.2. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine

Esialgsete süsteemi vastuvõtutestide lõpetamisega viidi 2010. aastal lõpule VISis sõrmejälgede tuvastamise teenust pakkuva biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine. Kogu aruandeperioodil on süsteem probleemideta toetanud VISi süsteemilahenduste testimist ja talitlussüsteemi testimist. Liikmesriigid jätkasid oma sõrmejälgede kogumise seadmetes nende tarkvarapakettide kasutamist, mis biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi eest vastutav töövõtja neile andis. Mõni liikmesriik parandas konsulaatides läbi viidud katseprojekti tulemusena oluliselt sõrmejälgede kvaliteeti. Pärast seda, kui koos süsteemi operaatoritega on lõpule viidud 2011. aasta maiks kavandatud lõplikud testid, on süsteem toimimiseks ja kasutuselevõtuks valmis.

3.3. Sidemehhanism VIS Mail

2010. aasta jooksul saavutati olulist edu sidemehhanismi VIS Mail testimisel ja liikmesriikide sellega ühendamisel ning testida on vaja veel vaid paari Schengeni riiki. Kõnealusel aruandeperioodil täiendati keskset meiliserverit lisafunktsioonidega (statistika ja aruandlus, täiustatud viirusetõrje). Enamjaolt nõustusid VIS Maili eksperdirühma liikmed, et mehhanismi on piisavalt testitud ning see on osutunud põhinõuetele vastavalt töökindlaks.

Kõnealusel aruandeperioodil kulutas eksperdirühm palju aega ja tegi suuri jõupingutusi VIS Maili 2. etapi spetsifikatsioonide koostamiseks. Selles etapis, mis algab kaks aastat pärast VISi töölerakendumist, lisatakse VIS Maili ka Schengeni konsultatsioonivõrgu funktsioonid ning seepärast on vastavate spetsifikatsioonide koostamine keerukas ja aeganõudev. Siiski on tehtud suuri edusamme ning spetsifikatsioonide koostamine peaks jõudma lõpule kavakohaselt.

3.4. Rajatiste ettevalmistus ja võrk

2010. aasta jooksul õpetati VISi kasutamist ja hooldamist Strasbourgis asuva kesküksuse ja Salzburgis asuva varukesküksuse töötajatele. 2010. aastal ühendati sTESTA võrku Bulgaaria, samas kui Rumeenias töö jätkus. Aruandeperioodil olid võrguga seonduvad peamised tegevused a) vabatahtliku tõrkesiirdemehhanismi töö tagamine, mille korral võtab teisene rajatis esmase rajatise töö üle, ning b) VISi meiliserveri testimine (vt punkti 3.3). Tõrkesiirdemehhanism võimaldab liikmesriikidel kasutada riikliku süsteemi varukoopiat, et tagada süsteemi pidev toimimine riikliku süsteemi rikke korral. 2010. aastal viidi tõrkesiirde testimine edukalt läbi kolmes liikmesriigis, mis tähendab, et nüüdseks on testitud kokku kaheksat liikmesriiki. Tõrkesiirde testimist jätkatakse nendes liikmesriikides, kes soovivad selle rakenduse kasutusele võtta.

3.5. Kavandamine liikmesriikides

Lisaks VISi keskinfosüsteemi käideldavusele sõltub süsteemi töölerakendumine peamiselt riiklike projektide edusammudest. Riiklikul tasandil valitsevate erinevate tingimuste tõttu on liikmesriikide edusammud riigiti erinevad.

VISi sõprade rühma raames väljatöötatud igakuiste aruannete esitamise mehhanismi kaudu (vt punkti 6) andsid kõik liikmesriigid järjepidevalt teada edusammudest, et seatud sihid saavutatakse õigeaegselt.

Vastavustestide tegemisel liikmesriikides ja enamiku riiklike süsteemide väljatöötamisel saavutati aruandeperioodil VISi projektiga seoses täiendavat edu. Aruandeperioodi lõpuks olid 25st liikmesriigist ja Schengeni riigist 23 viinud oma vastavustestid lõpule algse kava kohaselt.[6] Vastavustestid on läbi viimata veel ainult mõnel osaleval riigil, kellele on selleks ette nähtud kindlad ajavahemikud 2011. aasta esimeses pooles.

Kuigi liikmesriikide edastatud teabe kohaselt on keskse infosüsteemi valmimise ajaks kõik riiklikud süsteemid täielikult välja arendatud, ilmnesid erinevate aruannete põhjal korrapäraselt mitmed ebakindlused (vt punkti 5.2) seoses ettevalmistustega nii konsulaarasutuste kui ka piirivalve tasandil.

Tuleb märkida, et üks liikmesriik, kes koges 2009. aastal tõsiseid lepingutega seotud probleeme, suutis 2010. aastal viimaks alustada oma riikliku süsteemi väljatöötamist. Selle liikmesriigi vastavustestimine oli kavandatud 2011. aasta jaanuariks.

Konsulaarasutuste ettevalmistuste hindamiseks VISi töölerakendamise esimeses piirkonnas (Põhja-Aafrika) korraldati 2010. aasta detsembris visiit Kairosse. Visiidi eesmärk oli saada kohapeal teavet liikmesriikide konsulaatide valmidusastme kohta, eelkõige seoses nende suutlikkusega koguda ja edastada VISi viisataotlejate biomeetrilisi andmeid. Visiidi ajal kohtusid eesistujariigi ja komisjoni esindajad liikmesriikide esindajatega kohaliku Schengeni koostöökohtumise raames ning kasutasid võimalust külastada kohalikke konsulaarasutusi. Selgus, et on vaja tõhustada tehnilist koolitust ja teavitamist. Sel põhjusel korraldatakse 2011. aastal veel samalaadseid visiite ka Põhja-Aafrika teistesse linnadesse.

3.6. VISi ajakava uuendamine

Süsteemilahenduste testimise hilinenud, kuid siiski edukas lõpuleviimine andis komisjonile ja liikmesriikidele põhjust projekti üldine ajakava läbi vaadata. See viidi läbi realistliku hindamise põhjal, mis käsitles nii komisjoni töövõtja suutlikkust keskne infosüsteem lõplikult välja töötada kui ka liikmesriikide valmisolekut valmistada ette riikliku süsteemi kasutuselevõtmine konsulaatides ja välispiiridel. Samuti lisati mõningane ajavaru uute, ettenägematute probleemide puhuks.

Pärast ajakava esitlemist riiklikele projektijuhtidele (24. juunil 2010) ja VISi sõprade rühmale (7. juulil 2010) ning selle tutvustamist strateegilise sisserände-, piiride ja varjupaigakomitee koosolekul (22. juuli 2010) edastati justiits- ja siseasjade nõukogule 7. oktoobril 2010. aastal ja Euroopa Parlamendile[7] järgmine üldine ajakava:

- talitlussüsteemi testid: 23. august 2010 – 14. veebruar 2011;

- esialgsed süsteemi vastuvõtutestid: 23. märts 2011 – 15. juuni 2011;

- keskse infosüsteemi kasutuselevõtuks valmisolek: 24. juuni 2011.

Aruandeperioodi lõpus edeneb projekt kooskõlas uue üldise ajakavaga.

4. TEAVITUSKAMPAANIA

20. detsembril 2010 sõlmiti komisjoni ning teavitamisele ja teabe levitamisele spetsialiseerunud töövõtja vahel leping eesmärgiga kujundada ja trükkida VISi käsitlevad teabematerjalid. Koostöös komisjoniga kujundab, trükib ja tõlgib väline töövõtja teabelehed, plakatid ja muud teabematerjalid, mida liikmesriigid ja komisjon kasutavad asjakohasel eesmärgil enne VISi töölerakendumist ja pärast seda. Liikmesriikidega konsulteeritakse teabematerjalide teksti ja kujunduse osas töö otsustavatel etappidel. See peaks kava kohaselt toimuma 2011. aasta esimeses pooles.

5. PROJEKTIJUHTIMINE

5.1. Kavandamine ja eelarve

2010. aastal oli VISile kulukohutuste assigneeringuteks ette nähtud kokku 30,3 miljonit eurot. Süsteemilahenduste testimisel tekkinud viivituste tõttu, lükkus osa 2010. aastaks kavandatud projektitegevustest 2011. aastasse, mistõttu viidi 2011. aastasse üle ka vastavad kulukohustused: 63,06 % VISi assigneeringute kogusummast seoti kulukohustustega ning aruandeperioodi lõpuks oli maksete assigneeringutest välja makstud 85,10 %. VISi käsitleb eelarverida 18 02 05.

VISi 2010. aasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud

Kasutatavad kulukohustuste assigneeringud | Ära kasutatud | Kokku % | Kasutatavad maksete assigneeringud | Ära kasutatud | Kokku % |

30 327 909,00 eurot | 19 124 611,00 eurot | 63,06 % | 27 619 392,52 eurot | 23 503 936,08 eurot | 85,10 % |

2009. aastal süsteemilahenduste testimisel tekkinud viivituste eest esitati 2010. aasta märtsis nõue leppetrahvide maksmiseks summas 7,6 miljonit eurot.

5.2. Riskijuhtimine

Riskijuhtimise metoodikat aruandeperioodil ei muudetud. Iga kuu määrab komisjon kindlaks projektiga seotud kõige suuremad riskid (kesk- ja riiklikul tasandil) ning esitab need liikmesriikidele VISi riiklike projektijuhtide igakuistel koosolekutel. Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni kvaliteedi tagamise eest vastutava töövõtja.

Nagu eelmiselgi aastal, arutati riske ka VISi sõprade rühma raames. Komisjon tegi koostööd eesistujariigiga, et hinnata peamisi riske ja liigitada need vastavalt sellele, millist mõju need projektile avaldavad. Iga riski jaoks määratakse kindlaks riski maandamise meetmed. Komisjon peab ka kõrgetasemelist registrit ja teeb järelkontrolli meetmete rakendamise üle.

2010. aasta lõpus määrati kindlaks järgmised kõige suuremad riskid: i) talitlussüsteemi testimise muudetud ajakava kohase lõpuleviimisega viivitamine, ii) liikmesriikide ettevalmistused osalemiseks esialgsetes süsteemi vastuvõtutestides, iii) süsteemi töölerakendamisel konsulaarasutuste ja piirivalvega seotud ettevalmistustega viivitamine mõnes liikmesriigis ning iv) operatiivjuhtimise ettevalmistustega viivitamine. Kõikide riskide jaoks on välja töötatud nende maandamise meetmed ning komisjon, liikmesriigid ja süsteemi väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja teevad tihedat koostööd, et piirata nimetatud riskide mõju kogu projektile.

6. VISI SÕPRADE RÜHM

VISi sõprade rühm kogunes aruandeperioodil seitse korda – kolm korda Hispaania eesistumisajal (2010. aasta esimene poolaasta) ja neli korda Belgia eesistumisajal (2010. aasta teine poolaasta). Kõrgetasemelised mitteametlikud kohtumised olid foorumiks, kus korraldada avatud arutelusid kõikidel VISiga seotud teemadel. Kohtumiste päevakorra määras kindlaks eesistujariik, kes kooskõlastas selle komisjoni ja nõukogu peasekretariaadiga. Teemadering hõlmas tavaliselt komisjoni ajakohastatud ülevaadet VISi hetkeseisust, aruandlusmehhanismi kaudu saadud tulemusi riikide edusammude kohta ning riske käsitlevat aruannet.

2010. aasta esimesel poolaastal paluti liikmesriikidel saata enne iga VISi sõprade rühma kohtumist ajakohastatud vastused küsimustikule, mis oli seotud riikliku süsteemi väljatöötamise tehnilise üldettevalmistusega, esimestes piirkondades asuvates konsulaaresindustes süsteemi kasutuselevõtuks tehtavate ettevalmistustega ja piiril tehtavate ettevalmistustega seoses võimalusega biomeetrilisi andmeid VISist kontrollida. Küsimustikku lisati ka konkreetsed küsimused koolituse ja muude eesmärkide kohta. Mitu liikmesriiki ei teatanud konkreetsete eesmärkide saavutamise kindlaid kuupäevi ning see ei võimaldanud eesistujariigil ja komisjonil saada täielikku ülevaadet kõikide liikmesriikide edusammudest.

Seepärast võeti 2010. aasta teisel poolaastal kasutusele ajakohastatud küsimustik, milles keskenduti eranditult esimesele kasutuselevõtu piirkonnale ja välispiiridel asuvatele piiripunktidele. Taas olid saadud vastused mõnikord ebaselged, eriti seoses piiridel tehtavate ettevalmistustega. Sellest tulenevalt palus eesistujariik aruandeperioodi lõpus liikmesriikidel esitada riiklikud kavad süsteemi kasutuselevõtu kohta piiridel, et põhjalikult jälgida iga liikmesriigi välispiiril asuvate piiriületuspunktide olukorda. Seekord saadi rahuldavamad tulemused. Järgmine eesistujariik otsustas jätkata 2011. aastal selle aruandlusmehhanismi kasutamist.

7. KOKKUVÕTE

Aastat iseloomustas keskse infosüsteemi teise suure testimisetapi (süsteemilahenduste testimine) edukas lõpuleviimine ning seitset liikmesriiki hõlmava kolmanda etapi (talitlussüsteemi testimine) algus.

Riiklikul tasandil tegi enamik liikmesriike kogu aasta jooksul suuri edusamme oma riiklike süsteemide arendamisel. Aruandeperioodi lõpus teatasid kõik riigid, et nad on 2011. aasta juuniks valmis VISiga ühenduma. Seepärast jätkub 2011. aastal põhjalik jälgimine ning esimese kasutuselevõtupiirkonna konsulaarasutuste külastamine.

2010. aasta oktoobris esitati justiits- ja siseküsimuste nõukogule uus üldine ajakava, mille kohaselt saavutab VIS töölerakendumiseks vajaliku tehnilise valmiduse 2011. aasta juunis. Kõik projekti sidusrühmad kordasid oma valmisolekut teha VISi töölerakendumise nimel tihedat koostööd ning käsitleda punktis 5.2 nimetatud riske.

Komisjon on andnud Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile korrapäraselt teavet VISi projekti arengu ja hetkeolukorra kohta ning teeb seda ka tulevikus.

8. LISA: VISI TÖÖRÜHMAD

8.1. SISVISi komitee

SISVISi komitee koosolekuid VISi küsimusi arutavas koosseisus[8] 2010. aastal ei toimunud. Komitee vastutab ka 2011. aastal VISiga seotud otsuste vastuvõtmise eest komiteemenetluse raames.

8.2. VISi riiklike projektijuhtide koosolekud

Aruandeperioodil korraldasid komisjoni talitused riiklike projektijuhtide jaoks kümme eksperdirühma koosolekut, et arutada VISi projekti olukorda, üksikasjalikke tehnilisi küsimusi, kavandamisküsimusi, riske ning tegevust projekti kesk- ja riiklikul tasandil.

8.3. Testimise nõuanderühm

Testimise nõuanderühm, kes on SISVISi komitee VISi koosseisu nõuandev töörühm, kogunes või pidas aruandeperioodil konverentskõnesid rohkete testimiste tõttu üsna sageli. Nõuanderühm tagab, et testimisega seotud probleemide analüüsimiseks ja lahendamiseks kasutatakse struktureeritud menetlust, ning annab nõu VISi testimiste lõpuleviimiseks. Nõuanderühma liikmed annavad VISi testimise kohta soovitusi kõigis testimisetappides, eriti liikmesriikide vahetu osalusega etappides.

8.4. VIS Maili eksperdirühm

Eksperdirühm kohtus aruandeperioodi jooksul igal kuul eesmärgiga toetada VISi sidemehhanismi (VIS Mail) rakendamist.

Komisjon ja liikmesriigid teevad VIS Maili küsimuses koostööd võrgu tarnijaga ning neid toetab toe ja kvaliteedi tagamise eest vastutav töövõtja.

[1] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

[2] Kuuenda aruande kohta vaadake komisjoni 22. oktoobri 2010. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2009. aastal (KOM(2010) 588 lõplik).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2008, lk 1).

[4] Komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/260/EÜ viisainfosüsteemi turvakava kohta (ELT L 112, 5.5.2010, lk 25).

[5] Volinik Malmströmi 12. oktoobri 2010. aasta kiri Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele Juan Fernando López Aguilarile.

[6] Ka Liechtenstein viis vastavustestid edukalt lõpule, kuid ta ei kohalda veel Schengeni õigustikku.

[7] Volinik Malmströmi 12. oktoobri 2010. aasta kiri Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele Juan Fernando López Aguilarile.

[8] Loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, artikli 51 lõikega 1.