Praegu luuakse enam kui neljandik autotööstuse lisandväärtuse kasvust tänu digitaalse innovatsiooni rakendamisele autodes ning autode projekteerimises ja tootmises. Samuti on digitaalne innovatsioon üks põhitegureid, mille abil saavutada mitmete ühiskondlike väljakutsetega seotud eesmärgid alates jätkusuutlikest tervishoiusüsteemidest kuni ressursi- ja energiatõhususe parandamiseni. Nende küsimustega on tegeletud näiteks sellistes komisjoni algatustes nagu energialiit ja ringmajandus. Internet, veeb ning virtuaalse ja täiendatud reaalsuse viimase aja areng kujundavad jätkuvalt ümber kõigi loomesektorite tootmis- ja ärimudeleid.

Hiljutistes uuringutes on väidetud, et toodete ja teenuste digitaliseerimine lisab tööstuse tuludele Euroopas järgmise viie aasta jooksul enam kui 110 miljardit eurot aastas. Ainuüksi Saksamaal peaks tööstuse edasine digitaliseerimine tooma kümne aasta jooksul kaasa kuni 8protsendilise tootlikkuse kasvu ning tulud peaksid kasvama umbes 30 miljardit eurot aastas. Ühtlasi toob see kaasa tööhõive 6protsendilise kasvu. Juba praegu tuleneb ligikaudu kolmandik kogu Euroopa tööstustoodangu kasvust digitaaltehnoloogia kasutuselevõtust.

IKT sektor loob umbes 4 % Euroopa SKPst; see tähendab, et tegemist on majanduse olulise osaga, mis annab tööd enam kui 6 miljonile inimesele. Selle sektori loodav lisandväärtus ELis hõlmab digitaalsete kaupade tootmist komponentidest kuni tarkvaratoodeteni ning ulatub üle 580 miljardi euro ehk peaaegu 10 % kogu tööstustegevuse lisandväärtusest.

Avalike teenuste digitaalset ümberkujundamist käsitlevas e-valitsuse tegevuskavas keskendutakse ettevõtjate ja kodanike vajadustele, st lahendustele, mida saab kasutada internetis ja piiriüleselt, mis on vaikimisi koostalitlusvõimelised ja projekteeritud selliselt, et kataksid kogu ahela algusest lõpuni.

Euroopa pilvandmetöötluse algatuse teatises tutvustatakse kava luua loodus- ja tehnikateaduse jaoks maailma tasemel pilvandmetöötluse ja andmetaristu, mis pakuks ELis teadlastele ja inseneridele ulatuslikku andmete töötlemise ja käitlemise suutlikkust. Selle raames luuakse avatud ja sujuvaid teenuseid pakkuv virtuaalne keskkond, tänu millele saab teadusandmeid talletada, hallata, analüüsida ja taaskasutada üle riigipiiride ja eri valdkondade („Euroopa avatud teaduspilv”) Algatus suurendab Euroopa innovatsioonisuutlikkust kõigis valdkondades ning tugevdab digitehnoloogia suutlikkust alates kõrgtehnoloogilisest andmetöötlusest kuni väikese võimsusega komponentideni. Algatus seab Euroopa andmetaristute ja -teenuste valdkonnas maailmas juhtpositsioonile ning tagab, et Euroopa teadus, tehnoloogia ja tööstus suudavad andmepõhisest teadusest täies ulatuses kasu saada. Selle teatisega on seotud kaks komisjoni talituste töödokumenti suuremahulise andmetöötluse ja kvantumtehnoloogiate kohta.

Tähelepanu keskmes on selge Euroopa lisaväärtusega meetmed, mis toetuvad riiklikele algatustele, täiendavad neid ja tagavad nende suurema ulatuse. Oluline on kõigi asjaomaste sidusrühmade, st suurte, keskmise suurusega ja väikeste ettevõtete, kaasamine kõigi tööstussektorite, digitaalse tarnetööstuse, tööturu osapoolte, liikmesriikide ja piirkondade seast.

Käesolevas teatises tutvustatakse järjepidevate poliitikameetmete kogumit, mis on osa digitaalse ühtse turu tehnoloogiate ja avalike teenuste ajakohastamise paketist. Pakett sisaldab veel kolme teatist. Käesolevas teatises selgitatakse, kuidas on eri meetmed omavahel seotud. Lisaks tahetakse sellega luua raamistik kõnealuse valdkonna riikliku ja ELi tasandi algatuste ja asjakohaste poliitikameetmete koordineerimiseks, mis hõlmab muu hulgas investeeringuid innovatsiooni ja taristusse, IKT standardite kiiremat väljatöötamist, regulatiivsete tingimuste uurimist ja tööjõu kohandamist muu hulgas oskuste parandamise kaudu. Samad ülesanded ja võimalused on olulised ka e-valitsuse meetmete arendamiseks ja avaliku sektori olulisuse suurendamiseks, et ergutada nõudlust digitaalsete lahenduste järele.

Kuigi turureaalsusega kohanemist peaksid vedama ettevõtjad, on oluline asuda kiiremas korras ELi tasandil tegutsema, et aidata koordineerida tööstuse digitaliseerimise riiklikke ja piirkondlikke algatusi. Praegusel ajal hõlmavad tarneahelad kogu Euroopat ning digitaliseerimisega kaasnevad väljakutsed puudutavad näiteks standardimist, regulatiivseid meetmeid ja investeeringute mahtu, millega saab edukalt toime tulla vaid Euroopa tasandil.

Digitaliseerimisega seotud probleemide lahendamisel võib kõigi sektorite tööstus toetuda Euroopa tugevatele külgedele kutsealaste turgude (nt auto-, tervise- ja energiaturgudele mõeldud elektroonika, telekommunikatsiooniseadmed, äritarkvara ja kõrgtehnoloogiline tootmine) jaoks mõeldud digitaaltehnoloogiate vallas. Samas on ka neid valdkondi, kus tuleb veel kõvasti tööd teha, näiteks väikeettevõtjate investeeringud IKTsse, digitaalsete tarbekaupade pakkumine ja veebiteenused. Euroopa kõrgtehnoloogia sektorid on digitaalse innovatsiooni kasutuselevõtus üsna kaugele arenenud, kuid suur osa VKEsid, keskmise turuväärtusega ettevõtteid ja mittetehnoloogilist tööstust ei ole neile järele jõudnud. Digitaliseerimise tase varieerub suuresti ka piirkondade vahel.

Digitaalse ühtse turu strateegia, eeskätt selle digitaalmajanduse kasvupotentsiaali maksimeerimise komponent, sisaldab kõiki peamisi liikumapanevaid jõude, mis peaksid aitama kaasa tööstuse digitaliseerimisele selliste valdkondade meetmete abil nagu andmemajandus, asjade internet, pilvandmetöötlus, standardid, oskused ja e-valitsus. Strateegia on osa komisjoni algatuste järjepidevast strateegilisest raamistikust, mille eesmärk on tugevdada tööstuse, eriti aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) üldist konkurentsivõimet. Samasse raamistikku kuuluvad ka Euroopa investeerimiskava, energialiit, kapitaliturgude liit, ringmajanduse pakett ja ühtse turu strateegia. Digitaalse ühtse turu strateegia toetub nimetatud algatustele ning selle näol on tegemist ühtse raamistikuga, mille toel arendada Euroopa majanduse digitaliseerimist.

Euroopa peab digitaalse ühtse turu välja kujundama, et meelitada ligi investeeringuid digitaalsesse innovatsiooni ja panna ettevõtlus digitaalmajanduse tingimustes kiiremini kasvama. 2015. aastal algatas Euroopa Komisjon digitaalse ühtse turu väljakujundamiseks põhjaliku strateegia. Et digitaalsest ühtsest turust täit kasu saada, peab Euroopa digitaaltööstus olema äärmiselt konkurentsivõimeline ning digivaldkonna innovatsiooni tuleb rakendada kõigis sektorites. Digitehnoloogia kasutuselevõtt aitab ettevõtjatel kasvada ja tegutseda ka väljaspool ELi siseturgu. Samuti muudab see ELi veelgi atraktiivsemaks globaalsete investeeringute sihtkohaks. Digitaaloskused on üliolulised. Euroopa turu avatus tuleks säilitada ning seda tuleks digitaalvaldkonnas veelgi edasi arendada.

Digitehnoloogia areng koos muude peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiatega muudab seda, kuidas tooteid ja nendega seotud teenuseid projekteeritakse, toodetakse ja kaubastatakse ning kuidas nende abil väärtusi luuakse. Selliste tehnoloogiate areng nagu asjade internet, 5G, pilvandmetöötlus, andmeanalüütika ja robootika kujundab ümber tooteid, protsesse ja ärimudeleid kõigis tööstusharudes ning lõpuks toob üleilmsete väärtusahelate muutumine selle käigus kaasa uute tööstusmudelite tekke. Euroopa tööstuse suur väljakutse seisneb selles, kuidas neid digitaalseid võimalusi täielikult ja sujuvalt enda kasuks tööle panna. See on oluline eeldus Euroopa konkurentsivõime tagamiseks keskmises ja pikas perspektiivis ning selle mõju üldisele heaolule ei tohi alahinnata.

Tooted: tänu asjade interneti arengule pakub IKT edasine integreerimine kõikvõimalikesse toodetesse ja esemetesse ulatuslikke võimalusi uute tööstuste kasvuks (sh idufirmad) ning kujundab ümber kõik majanduse sektorid. See hõlmab turgude arengut näiteks sellistes valdkondades nagu internetiühendusega autod, nutikad rõivad ja aksessuaarid ning nutikad kodumasinad.

Protsessid: tootmise üha suurem automatiseerimine ning simulatsioonide ja andmeanalüütika täielik integreerimine protsessidesse ja tarneahelatesse aitavad oluliselt suurendada tootlikkust ja ressursitõhusust kogu tootetsükli jooksul alates toote disainimisest kuni olelusringi juhtimiseni.

Ärimudelid: väärtusahelad muutuvad ning piirid toodete ja teenuste vahel muutuvad hägusamaks. Nutikaid internetiühendusega tooteid pakutakse koos teenustega ning klientide käitumine muutub nt sellistes küsimustes nagu omand, kaasloome ja jagamine (äpimajandus). Teenuste lisamine tööstusettevõtete tooteportfelli on kaasa toonud kuni 5,3protsendilise kasumlikkuse kasvu ning tööhõive on kasvanud kuni 30 %.

Mitmesuguste tehnoloogiate lähenemine on digitaalsete muutuste liikumapanev jõud, seda eeskätt asjade interneti, suurandmete, pilvandmetöötluse, robootika, tehisintellekti ja 3D printimise vallas. Tänu neile saab tööstus reageerida tänaste klientide peamistele soovidele, mille hulka kuuluvad näiteks isikupära, suurem ohutus ja mugavus, aga ka energia- ja ressursitõhusus. Näiteks keerukate andurite ja suurandmete kombineerimisega tööstusprotsessides on võimalik vähendada energiatarvet ja kasutatava tooraine koguseid.

Sellise innovatsiooni tulemusena kasvab digitehnoloogia arengu ja selle eri tööstusharudes kasutamise omavaheline seotus. Et digitaaltehnoloogiast täit kasu saada, vajab Euroopa nii üliinnovatiivset digitaalsektorit kui ka kõigi muude tööstusharude digitaalinnovatsiooni suutlikkuse suurendamist. Samuti on selleks vaja innovatiivset avalikku sektorit, kes annaks digitaalsete ümberkorralduste vallas eeskuju, et suurendada tõhusust ja tagada kõigile kodanikele kvaliteetsed teenused.

3Digivõimalustest kinnihaaramine – milline on olukord Euroopas?

Viimasel ajal on algust tehtud mitme riikliku ja piirkondliku algatusega, nt Industrie 4.0 (DE), Smart Industry (NL), Catapults (UK) ja Industrie du Futur (FR), et kasutada tööstuses ära digitaalse innovatsiooni pakutavaid võimalusi. Need algatused näitavad, et kõikjal Euroopas on tahe haarata kinni ees ootavatest digitaalsetest võimalustest. Kui aga digitaalsete ümberkorraldustega seotud väljakutsetega tegeletakse üksnes riikide tasandil, võib sellega kaasneda risk, et ühisturg killustub veelgi ning jõupingutustega ei saavutata erainvesteeringute ligimeelitamiseks vajalikku kriitilist massi.

Kogu maailmas konkureerivad eri majandusruumid oma vahel väga tihedalt digitaalsesse innovatsiooni tehtavate erainvesteeringute nimel. Aastatel 2000–2014 ulatusid IKT-ga seotud toodetesse tehtud investeeringud ELis vaid kolmandikuni USA samadest näitajatest. Ka ELi äriühingute üldised investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni moodustavad vaid 40 % USA äriühingute investeeringutest. Liikmesriikide ja piirkondade tegevus on küll oluline, et hõlbustada juurdepääsu rahastamisvõimalustele ja meelitada ligi investeeringuid, kuid ELi tasandil tegutsedes on võimalik saavutada mastaabid ja katvus, mis tagavad ka tulemused. Riigi ja piirkonna tasandi innovatsioonipoliitika kujundajate vahelise edasise koostöö lisandväärtust on väga hästi käsitletud aruka spetsialiseerumise lähenemises ning peale selle on tekkinud ka piirkondadevahelisi alt ülespoole algatusi.

Digitaliseerimistööstuse olukord varieerub sektorite lõikes, seda eriti kõrgtehnoloogiliste ja traditsioonilisemate valdkondade, aga ka liikmesriikide ja piirkondade vahel. Suuri erinevusi esineb ka suurte ettevõtete ja VKEde vahel. Suur osa VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid on digitaalsete uuenduste kasutuselevõtus teistest kaugele maha jäänud. On oht, et Euroopa tööstus jääb omaenda digitaalse tuleviku alustalade loomisel rongist maha.

Euroopa digitaaltööstus saab edasises arengus toetuda reale eelistele, eeskätt ELi turu suurusele, mis peaks digitaalseks ühtseks turuks kujunedes tõmbama ligi täiendavaid investeeringuid. Siinse turu tugevaid külgi on selgelt näha ka kutsealastes (nt ettevõtjatevahelistes) ja sektoripõhistes turgudes, nt sisseehitatud ja äritarkvara, telekommunikatsiooniseadmed, robootika, automatiseerimine, laser- ja andurtehnoloogia ning auto-, turva-, tervishoiu- ja energiaturgudele mõeldud elektroonika. Samas peab Euroopa oluliselt parandama oma atraktiivsust, et saada investeeringuid digitaaltoodete tootmiseks alates komponentidest kuni tarbijaturgude või veebi- ja andmeplatvormide jaoks mõeldud seadmete ja tarkvarani ning asjaomaste rakenduste ja teenusteni. Sama kehtib ka personaalarvutite, serverite ja kõigi tarbijatele mõeldud tarkvarapakettide puhul.

Lisaks sellele, et digitaane innovatsioon toob endaga uusi võimalusi, muudab see ka ärimaastikku tervikuna. See avab uutele konkurentidele ukse väärtusahela peamistes osades (nt andme- või veebiplatvormid). Euroopa ettevõtjad on üha enam mures, et sellise stsenaariumi korral aheldaksid üksikud tarnijad või platvormiomanikud nad enda külge ning ühtlasi viidaks suur osa lisandväärtuse loomisest väljapoole nende ettevõtlussfääri.

Ühiste standardite ja koostalitlusvõimeliste lahenduste väljatöötamine peab muutuma kiiremaks. Koostalitlusvõime on asjade interneti kasutuselevõtu ning sektorite- ja piirkondadevahelise sujuva andmevahetuse seisukohast hädavajalik. Standardite ja levinud ühtsete kirjelduste kättesaadavus on selgelt vajalik näiteks selleks, et võtta kasutusele internetiühendusega autod, mis suhtlevad lisaks maanteetaristule ka teiste sõidukite ja seadmetega, ja vältida tarbijate kinnistamist konkreetsete pakkujate külge.

Samas toob tööstusmaastiku digitaliseerimine endaga kaasa ka uusi õiguslikku reguleerimist vajavaid küsimusi. Need puudutavad selliseid teemasid nagu ohtrate uute nutitoodete loodud andmed, autonoomsemate süsteemidega seotud vastutus ning ohutus olukorras, kus inimeste ja nutiseadmete vahelise suhtluse vajadus üha kasvab. Õigustatud ärihuvide ja põhiõiguste vahel tuleb leida õige tasakaal, mis tagaks isikuandmete ja privaatsuse kaitse, nagu on sätestatud isikuandmete kaitse üldmääruses.

Ka asjade interneti ja suurandmete edasine areng sunnivad kõiki ettevõtjaid ja üldsust kaaluma olulisi usalduse ja turvalisusega seotud küsimusi.

Umbes 40 % ELi töötajate digitaaloskuste tase ei ole piisav. Vajadus uute, mitmeid valdkondi hõlmavate oskuste ja digitaaloskuste (näiteks kombineeritud andmeanalüütika, ettevõtlus- ja insenerioskuste) järele kasvab plahvatuslikult. Euroopas kasvab lõhe digitaaloskustega töötajate kättesaadavuse ja pakkumise vahel. Lisaks muule on digitaalsel innovatsioonil suur potentsiaal luua tööstuses juurde töökohti tänu uute ettevõtete kasvule ning töökohtade säilitamisele ja tagasitoomisele. Ainuüksi IKT spetsialistidele on viimase kolme aasta jooksul loodud enam kui miljon uut töökohta. Sellest hoolimata võib eeldada, et nõudluse kasvust johtuvalt on 2020. aastaks täitmata enam kui 800 000 töökohta. Samal ajal muutub töö olemus automatiseerimise, robootika ja nutisüsteemide arengu tõttu pidevalt; seda mitte ainult monotoonsete, vaid ka keerukamate halduse, õiguse ja järelevalvefunktsioonidega seotud tööde puhul. Digitaliseeritud majanduses töötamiseks on vaja uusi oskusi ja võimeid, näiteks tuleb olla loomingulisem, rohkem suhelda ja paremini kohaneda. See tähendab, et tööjõu oskusi tuleb kõigil tasanditel tohutult tõsta.

Kõigi nende takistuste ületamiseks peavad ühiselt pingutama nii avalik kui ka erasektor.

4Edasine tegevus

Digitaliseerimine annab ainulaadse võimaluse kaasata Euroopa innovatiivsetesse ja suure kasvupotentsiaaliga digitaalsetesse ja digitaliseeritud tööstusharudesse täiendavaid investeeringuid. ELi tööstus saab toetuda oma professionaalsete digitehnoloogiate tugevusele ja jõulisele positsioonile traditsioonilistes sektorites, et kasutada kõiki neid mitmekülgseid võimalusi, mida pakuvad asjade internet, suurandmed ja tehisintellektil põhinevad süsteemid, ning saada endale osa kujunemisjärgus olevatest uute toodete ja teenuste turgudest.

Tööstuse digitaalse muutumisega peavad kohanema peamiselt ettevõtjad, kuid sihipärase avaliku poliitika roll võib olla oluline, et luua parimad tingimused selle õnnestumiseks kõigis sektorites konkurentsil põhinevas keskkonnas ja konkurentsieeskirjade toel. Eriti oluline on see Euroopa majanduse nurgakiviks olevate arvukate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Avaliku poliitika eesmärk peaks olema elujõuline digitaalsektor, mis soodustab kogu tööstuse digitaliseerimist, alates ehitustööstusest, tervishoiust ning põllumajandus ja toidutööstusest ja lõpetades loomesektoriga.

Seepärast ongi käesoleva teatise eesmärk suurendada ELi konkurentsivõimet digitaaltehnoloogiate vallas ja tagada, et kõik Euroopa tööstusharud olenemata sektorist, asukohast ja suurusest saavad digitaalsetest uuendustest täit kasu.