SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017 on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas, nõukogu järeldustes ja üldises strateegias esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta.

Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks. Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu.

Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Jordaaniaga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias ja Iraagis, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

Lähtudes tehnilistest dialoogidest, mille eesmärk oli määrata kindlaks teabevahetuse parandamise ühismeetmed ja ühised õiguskaitsealased operatiivmeetmed tulirelvakaubanduse vastu, on EL juba leppinud Jordaaniaga kokku meetmete loetelus, et parandada asjaomaste õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, tagada asjaomaste piirkondlike ja/või kahepoolsete programmide raames suutlikkuse suurendamiseks antav abi ning arendada ühiselt kokkulepitud raamistiku kohaselt operatiivmeetmeid. Jordaania on väljendanud huvi teha ELi õiguskaitseasutustega koostööd terrorismivastases võitluses, eelkõige osaleda CEPOLi pakutud koolitustes ja terrorismi rahastamise vastases tegevuses. Kõnealused meetmed ei hõlma aga isikuandmete edastamist.

Poliitiline taust

Jordaania on ELi jaoks oluline partner eelkõige seetõttu, et ta toetab Lähis-Idas stabiilsust, mõõdukust ja sallivust eri usundite suhtes. EL ja Jordaania on sõlminud tugeva partnerluse, mis hõlmab mitut sektorit, ja neid seob alates 2002. aastast assotsieerimisleping (edasijõudnud riigi staatus alates 2010. aastast).

Jordaania seisab silmitsi suurte majanduslike, sotsiaalsete ja julgeolekuprobleemidega. Jordaanias elab üle 650 000 registreeritud Süüria pagulase (ligikaudu 10 % Jordaania elanikkonnast enne Süüria kriisi), aga ka pagulasi muudest riikidest.

EL ja Jordaania võtsid detsembris 2016 vastu ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid ning ELi ja Jordaania kokkuleppe aastateks 2016–2018. Partnerluse prioriteetidega kinnitasid EL ja Jordaania oma kavatsust üksteist veelgi rohkem toetada, leppides kokku strateegilises tegevuskavas, mille üks sammas on piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sealhulgas terrorismivastase võitluse alase koostöö edendamine. Eelkõige lubasid EL ja Jordaania tihendada konkreetset koostööd ja teabe vahetamist, et tegeleda terrorismiprobleemide, vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumisega kooskõlas õigusriigi põhimõttega.

ELi ja Jordaania kokkulepe sisaldab vastastikuseid kohustusi, mille kaudu mõlemad pooled täidavad veebruaris 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetamise teemalisel konverentsil antud lubadused. 5. aprillil 2017 toimunud Brüsseli konverentsil „Süüria ja ümbritseva piirkonna tuleviku toetamine“ kinnitati neid kohustusi, et tugevdada Jordaania vastupanuvõimet, arvestades Süüria kriisi mõju.

15. märtsil 2016 toimunud ELi ja Jordaania terrorismivastasel ning julgeoleku tugevdamise alasel seminaril, millele osutatakse ELi ja Jordaania kokkuleppes, leppisid EL ja Jordaania kokku jätkata tööd järgmises kolmes valdkonnas: võitlus vägivaldse äärmusluse vastu; võitlus terrorismi rahastamise vastu ning lennundusjulgestus ja piirijulgeolek, sealhulgas ELi spetsialiseerunud asutuste kaasamise kaudu. EL ja Jordaania on samuti leppinud kokku tõhustada koostööd eesmärgiga võidelda inimkaubanduse, terroristist välisvõitlejate ja ebaseadusliku tulirelvakaubandusega kaasnevate probleemidega.

EL ja Jordaania on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi ja ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni liikmed. Ammanis asub üks ELi rahastatavatest piirkondlikest KBRT tippkeskustest.

Operatiivvajadused

Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Jordaaniaga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

Terrorism: Süüria ja Iraagi destabiliseerumine ning Daeshi ja muude terrorirühmituste levik kujutavad endast otsest julgeolekuohtu Jordaaniale ja ELile, kes mõlemad on olnud terrorirühmituste sihtmärgiks. Nii Euroopa kui ka Jordaania terroristid on sõitnud Süüriasse, Iraaki ja muudesse konfliktipiirkondadesse, et seal väljaõpe saada ja võidelda. Tihedam õiguskaitsealane koostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamine, aitab avastada terrorismis kahtlustatavaid isikuid ja esitada neile süüdistusi, hoida ära terrorismi eesmärgil reisimist (kaasa arvatud rändevoogudega ühinemise või teistesse konfliktipiirkondadesse ümberasumise ohtu) ning terrorismi rahastamist (kaasa arvatud sidemeid organiseeritud kuritegevusega).