Ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) on saadud mitmeid aruandeid erinevatel EMIRiga seotud teemadel ning komisjon on neid arvesse võtnud.

EMIR kohaldub pea kõikidele tuletisinstrumentide kasutajatele, sealhulgas liidu finantsteenuste raamistike kohaste lubade alusel tegutsevatele vastaspooltele, liidus asutatud finantssektorivälistele vastaspooltele ning kesksetele vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele. Kuna tegemist on määrusega, on see liidu kõigis liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Seetõttu on EMIRi eesmärk parandada tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust ja standardimist ning vähendada süsteemset riski üldnõuete kohaldamisega. Need nõuded on järgmised:

Enne 2007. aasta finantskriisi puudus reguleerivatel asutustel tuletisinstrumentide turgudel toimuva kohta teave; see tähendas, et riskid võisid jääda märkamata, kuni realiseerusid. Lisaks olid tihti maandamata börsiväliste tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidiriskid, mis võis põhjustada kahjumite teket juhul, kui ühel vastaspooltest tekkis enne oma kohustuste täitmist makseviivitus. Kuna neil turgudel tehtud tehingute mahud on suured ja turuosalised omavahel seotud, võivad sellised kahjumid olla üldiseks ohuks finantssüsteemile.

EMIR lähtus G20 juhtide 2009. aasta septembri lubadusest, et „hiljemalt 2012. aasta lõpuks tuleks kõikide standardsete börsiväliste tuletislepingutega võimaluse korral kaubelda börsidel või elektroonilistel kauplemisplatvormidel ning need kliirida läbi keskse vastaspoole. Börsiväliste tuletislepingute kohta tuleks andmed saata kauplemisteabehoidlatele. Muul viisil kui keskselt kliiritavate lepingute puhul tuleks kehtestada kõrgemad kapitalinõuded“.

Sellegipoolest on esile tõstetud mitmeid valdkondi, kus EMIRi nõudeid saaks üldeesmärke kahjustamata kohandada, et:

EMIRi eesmärke – edendada tuletisinstrumentide turgude läbipaistvust ja standardimist ning vähendada süsteemset riski üldnõuete kohaldamisega – üldiselt toetatakse. Need üldnõuded ehk kliirimine, võimendustagatise nõuded, aruandlus, operatsiooniriskide maandamise nõuded ning nõuded kauplemisteabehoidlatele ja kesksetele vastaspooltele on EMIRi eesmärkide saavutamiseks ja sellega seonduvate rahvusvaheliste reguleerimisreformilubaduste täitmiseks jätkuvalt olulised.

See aruanne annab ülevaate valdkondadest, mille puhul konsultatsiooni käigus laekunud vastused ja mitmesugustelt asutustelt saadud konkreetne teave näitab, et vaja on meetmeid EMIRi eesmärkide proportsionaalsema, tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise tagamiseks.

Paljud sidusrühmad väidavad eelkõige, et mõningatel tuletisinstrumentide turul tegutsejatel on nõuete – näiteks mõnede tehingutega seotud aruandlus ja kliirimine – täitmisega suuri raskusi, mida võiks pidada EMIRi eesmärkidega võrreldes ebaproportsionaalseks ja mis mõningatel juhtudel võib ettevõtjaid liigselt mõjutada, kuna nende nõuete täitmise kulu ületaks neist saadavat kasu turu läbipaistvusele ja finantsstabiilsusele. Paljud avalikus konsultatsioonis osalenud isikud illustreerisid oma vastuseid näidetega teistes jurisdiktsioonides reguleerimise reformimiseks valitud lähenemisviisidest.

Oluline on märkida, et mõningaid EMIRis sätestatud põhinõudeid pole veel rakendatud või välja töötatud. Eelkõige ei kohaldata kliirimata tehingutele börsiväliste tuletisinstrumentidega praegu veel täielikult kliirimiskohustusi ja võimendustagatise nõudeid. Niisiis on EMIRi mõju igakülgne läbivaatamine praegu võimatu.

Mitmesugustelt asutustelt saadud teave näitab, et EMIRi rakendamisega ollakse saavutamas algseid eesmärke, milleks on tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse ja standardimise parandamine ning süsteemse riski vähendamine. Saadud teavet on selle aruande koostamisel nõuetekohaselt arvesse võetud. Komisjon märgib siiski, et mõningates valdkondades oleks EMIRi oluline muutmine ennatlik, kuna praegusi nõudeid hakati kohaldama alles hiljuti ning seni on vastavate standardite kohaldamine kulgenud tõrgeteta.

e) ESMA hindas võimendustagatise nõudeid ja tagatise tagamise nõudeid käsitlevate kesksete vastaspoolte poliitikameetmete arengut ja nende kohandamist nende kasutajate konkreetse tegevuse ja riskiprofiilidega: ESMA järeldab, et praeguses etapis puudub vajadus EMIRi tagatisnõuete ja tagatise tagamise sätete läbivaatamiseks, kuna delegeeritud määruses nr 153/2013 on neid nõudeid piisava detailsusega käsitletud.

c) ESMA hindas kesksete vastaspoolte järelevalveraamistiku toimimist, sh järelevalvekolleegiumite tulemuslikkust, artikli 19 lõikes 3 sätestatud hääletuskorda ja ESMA rolli eelkõige kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmisel: ESMA toob välja mõningad juhtumid, mille jaoks tuleks välja töötada ühised käsitlusviisid, eriti EMIRi artiklitega 15 ja 49 ette nähtud protsesside kohaldamiseks. Konsultatsiooni tagasiside näitas, et nende artiklite kohaldamise täpsustamisest ollakse väga huvitatud. Euroopa asutused jätkavad järelevalve ühtlustamise ja nimetatud artiklite kohaldamise avalike kriteeriumite arutamist.

b) ESMA hindas finantssektoriväliste ettevõtete börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute süsteemset olulisust ning eelkõige käesoleva määruse mõju börsiväliste tuletisinstrumentide kasutamisele finantssektoriväliste ettevõtete poolt: ESMA järeldab, et praegune riskide maandamise lahendus ei hõlma tähtsaimaid turuosalisi. ESMA soovitab riskide maandamisest vabastamise erandi kaotada ning kaaluda lihtsa künnise kehtestamist, et hõlmata mahtudelt suurimad turuosalised. ESMA-lt saadud teavet arvestades nõustub komisjon, et praeguse EMIRi kohase lähenemisviisi rakendamine võib mõningate finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks olla ülemäära koormav, pidades silmas, et see ei pruugi süsteemset riski kindlalt vähendada. Samas on riskimaandamistegevuse laad siiski asjakohane finantssektoriväliste vastaspoolte süsteemse olulisuse hindamisel, kuna riske maandavad üksused ei ole üldjuhul suure finantsvõimendusega ning hoiavad oma börsiväliseid tuletislepinguid tasakaalustavaid aluspositsioone.

a) Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed hindasid vajadust meetmete järele, millega lihtsustataks kesksete vastaspoolte juurdepääsu keskpankade likviidsusvahenditele: EKPS leiab oma hinnangus, et pädevad asutused peaksid küll jätkama kesksete vastaspoolte likviidsusriskide maandamise raamistike kontrollimist, ent keskpankade likviidsusvahenditele juurdepääsu sätteid ei peaks EMIRisse lisama. EKPS leiab, et see õõnestaks keskpankade sõltumatust, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 130, ning tekitaks suure moraaliriski. Komisjon nõustub EKPSi hinnanguga.

4.1. Nõuete lihtsustamine ja tõhustamine

Vastajad, nende seas kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed, finantssektorivälised vastaspooled, väikesed finantsettevõtjad ja pensionifondid tõstsid esile mitu nõuet, mida saaks viimistleda, et tagada tuletisinstrumentide turgude sujuv toimimine või võimaldada turuosalistel nõudeid sujuvamalt rakendada, seejuures EMIRi eesmärke kahjustamata või regulatiivset koormust suurendamata.

4.1.1. Kliirimiskohustuse peatamise mehhanismi kehtestamine

Nii ESMA kui ESRB rõhutasid, et EMIRis puudub mehhanism kliirimiskohustuse kiireks peatamiseks ning avaldasid arvamust, et see võiks olla vajalik turutingimuste järskudele muutustele (nt kliiritavate mahtude või likviidsuse järsk muutumine) kiiresti reageerimiseks ning kliirimiskohustuse kiireks tühistamiseks või peatamiseks, kui turuolukord seda nõuab. Sellise mehhanismi kasutuselevõttu toetasid ka mitmed teised vastajad.

Kliirimiskohustusi saab muuta või tühistada regulatiivse tehnilise standardi kaudu, ent see protsess võib kesta mitu kuud. Lisaks võib ette näha olukordi, kus kliirimiskohustuse peatamise kiirmenetlus võib olla vajalik turuhäire vältimiseks. Seetõttu teeb komisjon osana keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse ettepanekust kriisilahenduse eesmärgil ettepaneku kliirimiskohustuse peatamise mehhanismi kohta ning kaalub võimalust laiendada kliirimiskohustuse peatamise võimalust ka muudele sobivatele olukordadele.

4.1.2. Võimendustagatise nõuete prognoositavuse parandamine

Paljud vastajad, eelkõige ettevõtete ühendused ja pangad märkisid, et praegu võib olla keeruline prognoosida, kui suuri tagatisi nad peavad kesksetele vastaspooltele keskselt kliiritavate tehingute puhul andma. Vastajad avaldasid arvamust, et selle puuduse saaks kõrvaldada, kui kesksed vastaspooled kliirivate liikmetega paremini infot jagaksid. Nii ESMA kui ESRB kutsusid oma protsüklilisuse ja võimendustagatise nõuete aruannetes samuti suurendama võimendustagatise standardite ja protsüklilisuse nõuete läbipaistvust. Parem infojagamine võiks aidata turuosalistel võimendustagatise nõudeid tõhusamalt täita ja oma varasid paremini hallata.

Sarnaselt märkisid mõned vastajad, eriti finantsinstitutsioonid, seoses kliirimata tehingutega, et asutustel puudub selge volitus alustamise tagatise mudelite kinnitamiseks, mistõttu turuosalised ei pruugi olla kindlad, kas asutused loevad nende arvutused eeskirjadega täielikult kooskõlas olevateks. Alustamise tagatise mudelite kinnitamise volitus asutustele võiks suurendada nii turuosaliste kui asutuste kindlustunnet.

4.1.3. Kauplemisaruandluse lihtsustamine

Kauplemisteabehoidlatele aruandmise teemat käsitleti paljudes turuosaliste ja asutuste vastustes. Vastajad, peamiselt ettevõtjate ühendused ja äriühingud, ent ka avaliku sektori asutused, konsultatsioonifirmad, valitsusvälised organisatsioonid ja üks ametiühing avaldasid arvamust, et praegu ei viida paljusid kahe vastaspoole sama tehingu kohta esitatavaid aruandeid kauplemisteabehoidlates täpselt kokku. See on tingitud osalt ebaselgusest, mida ja kuidas tuleb aruandes esitada, ning kauplemisteabehoidlate nõuete erinevustest. Samuti avaldasid vastajad arvamust, et nõudeid saaks olulisi andmeid kaotamata oluliselt lihtsustada, eriti börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide puhul. Vastajad väljendasid ka kahtlust, kas andmed on piisavalt usaldusväärsed ja kasutatavad, kuna täpsete andmete esitamise ja kokkuviimisega on raskusi. Lõpetuseks seadsid vastajad kahtluse alla enne aruandluskohustuse kohaldamise algust sõlmitud tehingutega seotud aruandluse (nn tagasivaatamise) otstarbekuse, kuna sedalaadi andmete esitamisega on suuri raskusi – tegemist on tuletisinstrumentidega, mille sõlmimise ajal vastaspooled ei teadnud, mis andmeid tuleb säilitada ja esitada – ning neist saadav kasu arvatavasti üha väheneb, kuna varasemate perioodide andmed ei ole reguleerivatele asutustele tingimata vajalikud.

Paljud vastajad viitasid ka parandustele, mida võiks kauplemisteabehoidlate tasandil teha andmete koondamise tõhustamiseks, eriti liidu kauplemisteabehoidlates ühise metoodika kasutamise teel. ESMA avaldas lisaks arvamust, et tulemusliku järelevalve tagamiseks võib olla vajalik suurendada trahve kauplemisteabehoidlatele.

Läbipaistvuse parandamine teatavate valdkondade aruandlusnõuete lihtsustamise teel ning kauplemisteabehoidlate parem toimimine on EMIRi eesmärkide täielikuks saavutamiseks hädavajalik. Seetõttu peetakse vajalikuks praegusi eeskirju põhjalikumalt hinnata, et võtta selle eesmärgi saavutamiseks konkreetseid meetmeid. Ühtlasi võiks see aidata vähendada turuosaliste koormust nõuete täitmisel.

Pealegi on mõningatel kolmandate riikide ametiasutustel juriidiliselt raske järgida praegu EMIRiga ette nähtud kauplemisteabehoidlate teabele vastastikuse juurdepääsu korda (st sõlmida rahvusvahelist lepingut). Seetõttu tuleks uurida alternatiivseid viise võimaldamaks kolmandate riikide asutustele kauplemisteabehoidlate andmetele juurdepääsu koos piisavate tagatistega.

4.2 Ebaproportsionaalse kulu ja koormuse vähendamine

4.2.1. Hõlmatud tehingud

Vastustes viidati mitmetele valdkondadele, kus nõuetega on hõlmatud rohkem tehinguid, kui võiks EMIRi eesmärkide saavutamiseks vajalikuks pidada.

Eelkõige seati kahtluse alla, kas nõue kliirida enne kliirimiskohustuse jõustumist sõlmitud lepinguid (nn ettevaatamine) on proportsionaalne, arvestades selle olemuselt ajutise meetmega hõlmatud lepingute väikest arvu ja võrreldes seda teatavate kliirimiskohustuste tagasiulatuva kohaldamisega seotud raskuste ja ebakindlusega. Äriühingud ja ettevõtjate ühendused seadsid kahtluse alla, kas on proportsionaalne kohaldada operatsiooniriskide maandamise nõudeid grupisisestele tehingutele, kuivõrd sellised tehingud toimuvad ühe konsolideerimisgrupi sees, kus vastaspoolte vaheline koordineerimine tuleneb juba tehingu laadist.

On asjakohane läbi vaadata, mil määral peaksid enne kliirimiskohustuse jõustumist sõlmitud lepingud ja grupisisesed tehingud vastavate nõuete kohaldamisalasse jääma.

4.2.2. Hõlmatud üksused

a) Finantssektorivälised vastaspooled