ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.06.2008 
SEK(2008) 2094  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusa ktide muutmise ettepaneku mõjuhinnangu 
kommenteeritud kokkuvõte 
{KOM(2008) 388 lõplik } 
{SEK(2008) 2093} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusa ktide muutmise ettepaneku mõjuhinnangu 
kommenteeritud kokkuvõte 
Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide1 muutmise mõjuhinnangus (2008/TREN/030) 
järgitakse kahe olulise arua nde soovitusi: kõrg etasemelise töörühma aruanne lennunduse 
tulevase õigusliku raamistiku kohta (juuli 200 7) ja tulemuslikkuse hindamise komisjoni 
aruanne „Ühtse Euroopa taeva algatuse mõju hinnang lennuliikl use korraldamisele 
(Evaluation of the impact of the Single European Sky initiative on ATM2 performance ) 
(detsember 2006). Ühtset Eur oopa taevast käsitlevad ette panekud moodustavad lahutamatu 
osa suuremast paketist, mille ülejäänud ka ks osa on järgmised: 1) EASA pädevuse 
laiendamine lennuliikluse korrald amisele (ATM) ja aeronavigats iooniteenustele (ANS) ja 2) 
SESARi3 üldkava kinnitamine. SESARi ja EASAt käsitlevate ettepanekute spetsiifilise 
iseloomu tõttu koostatakse nende kohta eraldi hinnangud.  
Ühtse Euroopa taeva II kohta esita tud ettepanekutega ei kehtestata  iseenesest uusi õigusakte, 
vaid konsolideeritakse  eelmist ühtsest Euroopa taevast kä sitlevate õigusaktide paketti (ühtne 
Euroopa taevas I) ning lisatakse üldine tulemuslikkust edendav raamistik. See raamistik 
tugevdab võrgul põhinevat lähenemisviisi ning toob uue valdkonnana sisse keskkonnaalase 
tulemuslikkuse.  
Milles seisneb probleem? 
Praegune lennuliikluse korrald amise süsteem töötab oma võimaluste piiril ning selle 
parandamiseks on veel palju ära teha. Esineb ebatõhusust kulude ja läbilaskevõime osas ning lennuliikluse korraldamine ei piira lennunduse  mõju keskkonnale. Süsteem on endiselt 
killustunud tulenevalt riigipiiridest, puudub võrgusisene koordineerimine, õhuruumi 
kasutamine ei ole efektiivne. Nende probleemide tõttu tekib aastas enam kui 3 miljardit eurot lisakulusid.  
Ebaoptimaalsed marsruudid ( lendude ebaefektiivsus ) ei põhjusta mitte üksnes aja- ja 
rahakulu, vaid ka mõttetut kütuse põletamist ja heiteid. Samal ajal eeldatakse, et lennuliiklus kahekordistub või mõnedes p iirkondades isegi kolmekordist ub aastaks 2020 ning sellist 
mahtu on praeguse tehnoloogia ja korraldusega väga raske ohutult juhtida. Suurenev 
ülekoormus tekitab omakorda rahuldamata nõudl ust, vähendab konkurentsi ja takistab nii 
õhusõidukite käitajatel kui ka majandusel laiema lt oma majandusliku potentsiaali realiseerida.  
                                                
 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse 
Euroopa taeva loomiseks;  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta 
ühtses Euroopa taevas;  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 55 1/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta 
ühtses Euroopa taevas;  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu 
koostalitlusvõime kohta.  
2 Tekstis kasutatud lühendite kohta vt 1. lisa .  
3 SESAR on ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise alane uurimisprojekt, mille eesmärk on 
lennuliikluse korraldamise süsteemi kaasajastamine nii tehnoloogiliselt kui ka lennundustegevuse 
seisukohalt. Täpsemat teavet leiab aadressilt 
http://ec.europa.eu/transport/air_p ortal/sesame/index_en.htm and http://www.sesar-consortium.aero/. 
 
ET 3   ET Millised on probleemi peamised põhjused? 
1. Võrgul põhineva lähenemisviisi puudumine: lennuliikluse marsruudid kavandati 
ajalooliselt riiklike lennukompaniide vajaduste  jaoks või siis lähtudes traditsiooniliste 
raadionavigatsiooniseadmete võrgust. Kuigi navigatsioonitehnoloogia ja  õhuruumi kasutajate 
vajadused on oluliselt muutunud, ei kajasta marsruutide võrk neid vajadusi. Kuna 
marsruutidega suunatakse tasulist lennuliikl ust üle kindlaksmääratud territooriumide, 
määrates seega kindlaks teenusepakkujate tulud, on riikidepõhise lähenemise tulemuseks see, et marsruutide võrgu planeerimisel on marsr uutlendude efektiivsus muutunud teisejärguliseks 
küsimuseks. Olukorra muudab veelgi keerukamaks  asjaolu, et tsiviil- ja sõjaväelennunduse 
koostöö ei ole optimaalne. 
2. Ebapiisav järelevalve loomulike monopolide üle: lennuliikluse  korraldamine on enamasti 
loomulik monopol (igas õhuruumi osas on tehnilistel põhjuste l ja madalate 
investeerimiskulude tõttu üks teenuseosutaja), mis ei võimalda saavutada efektiivsust konkurentsi kaudu. Selline süsteem ja sellele va stav kogukulude hüvitamise mehhanism ei 
motiveeri teenusepakkujaid oma klientidele (st õhuruumi kasutajatele) osutatavaid teenuseid 
paremaks muutma. Selle asemel aitab see kaasa s uhtumisele „ela ise ja lase ka teistel elada”. 
3. Valitsemine: kuigi ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktidega toodi lennuliikluse 
korraldamine ühenduse reguleerimisalasse, jäet i peamised kohustused riikide kanda. Mõned 
süsteemi osad on ka piiratud täitevvolitustega va litsustevaheliste struktuuride vastutusalas. 
Lennuliikluse korraldamise praegune institutsioo niline ülesehitus ei ole kooskõlas arengutega 
lennundussektoris (piiratud vastutusega äriühingut e moodustamine, erastamine jne) ning 
poliitilised ja seadusandlikud funktsioonid on vaja selgelt eraldada järele valvest ja teenuste 
osutamisest.  
Millised on peamised  poliitika eesmärgid? 
Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusak tide muutmise laiem eesmärk on tagada, et 
lennuliikluse korraldamise süsteem kindlustaks  lennundussektorile ja muudele kasutajatele 
efektiivse infrastruktuuri kooskõlas Lissaboni eesmärkidega. Tegevus peab olema suunatud 
neljale peamisele valdkonnale – kulutõhusus, le ndude efektiivsus, läbilaskevõime/hilinemised 
ja ohutus. Selge eesmärgina lisatakse m uudetud paketile keskkonnakaitse, mis on 
võtmetähtsusega valdkond teenuste osutam isel ning marsruutide võrgu kavandamise 
kriteerium.  
Millised on peamised vahendid pol iitika eesmärkide saavutamiseks? 
Ettepanekute eesmärk on parandada lennuliikluse korraldamise süsteemi toimivust. Selle 
tagab järk-järgult õiguslik raamistik, millega seatakse eesmärgid. Edendatakse võrgul 
põhinevat lähenemisviisi , et lahendada kogu süsteemi mõju tavaid kohalikke probleeme, 
konkurentsi tekitamiseks peaks võimaluse korral kaaluma teenuste  eraldamist. Selline 
funktsionaalne raamistik peaks tagama teenus te osutamise efektiivsema integreerimise 
funktsionaalsete õhuruumiosadega.