I.SISSEJUHATUS

Käesolev on kümnes kuuaruanne, milles käsitletakse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning nende ohtude suhtes kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine.

Viimastel nädalatel on Euroopat taas kord tabanud mitmed terrorirünnakud. 9. augustil 2017 rammiti autoga Pariisis Levallois-Perretis sõjaväepatrulli sõidukit, viga sai 6 sõdurit. 17. augustil 2017 toimus Barcelonas La Ramblal kaubikurünnak, mille käigus hukkus 15 inimest ja vigastatuid oli üle saja. 18. augustil 2017 pussitati Turus (Soome) kümmet inimest, kellest kaks suri. 25. augustil 2017 toimus Brüsselis noarünnak sõdurite vastu, kellest kaks sai vigastada. Samal päeval ründas üks mees Londonis Buckinghami palee ees politseinikke mõõgaga. Need rünnakud näitavad veel kord, kui oluline on võidelda vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumise vastu. Samuti on oluline liikmesriikide suutlikkus tulla toime nii rünnakute takistamisega kui ka rünnakute põhjuseks oleva radikaliseerumise tõkestamisega ja selle vastu võitlemisega.

Enne seda, kui president Juncker peab oma 2017. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus ja seab prioriteedid järgmiseks kaheteistkümneks kuuks, vaadeldakse käesolevas aruandes edusamme, mida on saavutatud nende julgeolekuliidu prioriteetide elluviimisel, millest anti teada 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus ja komisjoni 2017. aasta tööprogrammis . Aruandes esitatakse ka ajakohastatud teave muude prioriteetsete julgeolekumeetmete rakendamise kohta.

Komisjon on viimase aasta jooksul võtnud jõulisi meetmeid, et tugevdada julgeolekut ELi välispiiril, parandada teabevahetust, kitsendada terroristide tegutsemisruumi ja ennetada radikaliseerumist. Kõik julgeolekuprioriteedid, mis nähti ette 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, on ellu viidud kooskõlas Euroopa julgeoleku tegevuskavaga . See on toetanud liikmesriike nende jõupingutustes võidelda terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevusega kaasnevate ohtudega. Kuid teha on veel palju. Arvestades viimase aasta saavutusi, peab töö praeguste julgeolekuprobleemide lahendamise nimel jätkuma eelkõige infosüsteemide koostalitlusvõime tagamise, vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumise ennetamise, terrorismi rahastamisallikate äralõikamise ja küberturvalisuse parandamise valdkondades.

II. TULEMUSLIKU JA TEGELIKU JULGEOLEKULIIDU SUUNAS – ÜKS AASTA HILJEM

1. Välispiiridel julgeoleku tugevdamine

„Me kaitseme oma piire ka aasta lõpus kehtima hakkava range kontrolliga kõigi üle, kes neid ületavad. Iga kord, kui keegi ELi siseneb või siit väljub, salvestatakse andmed selle kohta, millal, kus ja miks piiriületus toimus. Novembris teeme me ettepaneku Euroopa reisiteabesüsteemi kohta – see on automaatne süsteem, mis võimaldab kindlaks määrata, kellel on lubatud Euroopasse reisida. Sel moel saame teavet Euroopasse reisivate isikute kohta juba enne, kui nad kohale jõuavad.“ Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, kõne olukorrast Euroopa Liidus, 2016.

Viimase aasta jooksul on tehtud märkimisväärseid edusamme välispiiridel julgeoleku tugevdamiseks. 7. aprillil 2017 jõustusid muudetud Schengeni piirieeskirjad, nähes ette süstemaatilised kontrollid, mille käigus kontrollitakse kõigi välispiire ületavate isikute, sealhulgas ELi kodanike andmeid asjaomastes andmebaasides . Süstemaatilised kontrollid aitavad tuvastada need reisijad, kes kujutavad endast ohtu julgeolekule või kelle suhtes on välja antud vahistamismäärus. Juulis 2017 saavutasid Euroopa Parlament ja nõukogu poliitilise kokkuleppe ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi küsimuses, mille kohta oli komisjon teinud ettepaneku aprillis 2016 . Süsteem registreerib ELi välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, aidates seega edendada välispiiride haldamist ja sisejulgeolekut, parandades kontrollide kvaliteeti ja suurendades tõhusust. Praegu jätkub töö kaasseadusandjatega seoses komisjoni 2016. aasta novembri ettepanekuga luua Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) . Süsteem kogub teavet kõigi viisavabalt ELi reisivate isikute kohta eesmärgiga teha ebaseadusliku rände ja julgeoleku eelkontrolle ning selgitada enne saabumist välja võimalikud ohud. Komisjon jätkab koostööd kaasseadusandjatega, et saavutada kõnealuse ettepaneku suhtes kokkulepe enne aasta lõppu kooskõlas ühisavaldusega ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta. Kuna need õigusaktid põhinevad turvalistel reisi- ja isikut tõendavatel dokumentidel, töötab komisjon samuti välja rakendusmeetmed reisidokumentide võltsimise ja identiteedipettuse vastu võitlemiseks kooskõlas 2016. aasta detsembris esitatud tegevuskavaga .

2. Teabevahetuse parandamine

„Kui palju kordi oleme viimastel kuudel kuulnud lugusid sellest, et info oli ühe riigi ühes andmebaasis olemas, kuid ei jõudnud kunagi teise riigi ametiasutuseni, kus sellest oleks võinud otsustavalt kasu olla? Piirijulgeolek tähendab ka, et info ja jälitusteabe vahetamine tuleb seada prioriteediks. Sel eesmärgil tugevdame Europoli – Euroopa ametit, mis toetab liikmesriikide õiguskaitseasutusi –, andes talle parema juurdepääsu andmebaasidele ja rohkem vahendeid. Terrorismivastase võitluse üksus, millel on praegu 60 töötajat, ei saa pakkuda vajalikku ööpäevaringset tuge.” Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, kõne olukorrast Euroopa Liidus, 2016.

Andmed on välispiiride kaitsmisel väga olulised. Teabevahetuse parandamine on olnud komisjoni viimase aasta prioriteet, mille raames on võetud meetmeid, et rakendada 2016. aasta aprilli teatist piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide kohta . Esiteks, et olemasolevatest infosüsteemidest võimalikult suurt kasu saada, esitas komisjon 2016. aasta detsembris õigusakti ettepaneku eesmärgiga tugevdada ELi kõige edukamat õiguskaitsevahendit Schengeni infosüsteemi (SIS), samuti suurendas toetust liikmesriikidele ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamise valdkonnas nii rakenduskava väljatöötamise kui ka täiendavate rahaliste vahendite (70 miljonit eurot) eraldamise kaudu, ning jätkas rikkumismenetlusi nende liikmesriikide vastu, kes ei ole veel rakendanud Prümi raamistikku DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks. Töö olemasolevate süsteemide parema ärakasutamise valdkonnas hakkab vilja kandma, mida näitab ka Schengeni infosüsteemis tehtud päringute ja päringutabamuste arvu märkimisväärne suurenemine .

Teiseks võttis komisjon meetmeid, et tegeleda lünkadega ELi andmehalduse struktuuris. Lisaks tööle ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) kallal esitas komisjon juunis 2017 täiendava seadusandliku ettepaneku, et lihtsustada ELis viibivate kolmandate riikide kodanike karistusregistriandmete vahetamist Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) kaudu . Süsteem aitab välja selgitada süüdimõistetud kolmandate riikide kodanikud ja täpsustada, millistel liikmesriikidel on nende kohta teavet. Kavandatud meetmed käsitlevad olulisi teabelünki ja komisjon õhutab kaasseadusandjaid asjaomaste seadusandlike ettepanekutega kiirelt edasi minema.

Kolmandaks töötab komisjon infosüsteemide koostalitlusvõime edendamise nimel eesmärgiga tagada, et piirivalveametnike ja õiguskaitsetöötajate käsutuses oleks vajalik teave. Tuginedes kõrgetasemelise eksperdirühma järeldustele esitas komisjon mais 2017 uue lähenemisviisi piiride ja julgeolekuga seotud andmete haldamisele, mis tähendab kõigi kesksete ELi julgeoleku, piiri- ja rände halduse infosüsteemide koostalitlusvõimet, austades täiel määral põhiõigusi. Eesmärk on teha vajalik teave kiiremini kättesaadavaks eesliinil tegutsevatele politseinikele, piirivalveametnikele ja immigratsiooniametnikele ning kõrvaldada olemasolevad puudujäägid, mis võimaldavad terroriste ja teisi kurjategijaid registreerida omavahel ühendamata andmebaasides eri varjunimede all. Selle töö raames esitas komisjon juunis 2017 seadusandliku ettepaneku, et tugevdada eu-LISA volitusi , võimaldades tal tagada kõnealuse uue lähenemisviisi tehniline rakendamine.

Europoli keskne roll on viimase aasta jooksul veelgi suurenenud, muutudes õiguskaitseasutusena rasket piiriülest kuritegevust ja terrorismi käsitleva teabevahetuse tegelikuks ELi keskuseks. Uus Europoli määrus jõustus 1. mail 2017 ning selle tulemusena sai Europol enda käsutusse vahendid tulemuslikumaks, tõhusamaks ja usaldusväärsemaks muutumiseks. Eelkõige tõhustab andmete töötlemise uus raamistik ameti suutlikkust arendada liikmesriikide jaoks kriminaalanalüüse ning karmima andmekaitseraamistikuga tagatakse sõltumatu ja tulemuslik andmekaitse järelevalve. Samuti jätkatakse tööd ELi õiguskaitseasutuste andmebaaside ja Europoli infosüsteemi edasiseks integreerimiseks, et tagada nende koostalitusvõime. Komisjon esitas ettepanekud, et parandada Europoli juurdepääsu Schengeni infosüsteemile, tugevdada Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse juhtimist ja kasutada maksimaalselt ära rahvusvaheliste partneritega tehtavast koostööst tõusvat kasu . Samuti julgustas komisjon edendama õiguskaitse- ja luureasutuste koostoimet, lisaks on Euroopa terrorismivastase võitluse keskus loonud kontaktid terrorismivastase võitluse rühmaga . Põhjaliku vajaduste hindamise alusel sai Europol juurde 18 uut ametikohta talle antud uute ülesannete täitmiseks aastatel 2017–2020, lisaks eraldati ametile ELi 2017. aasta eelarvest vahendeid 31 täiendava ametikoha loomiseks, mis võimaldab teenust pakkuda ööpäev läbi ja suurendab kohapealset mobiliseerimissuutlikkust. Europoli töötajate koguarv on nüüd 550. ELi 2018. aasta eelarve projektis tegi komisjon ettepaneku tugevdada Europoli spetsiaalseid keskusi veel 16 ametikohaga, aga ka toetada internetisisust teavitamise üksust terroristliku veebisisu kõrvaldamisel ja võrgupettuste vastu võitlemisel. Europoli sõnul kasvab andmete hulk tema andmebaasides pidevalt. Samuti on oluline, et liikmesriigid osaleksid täiel määral Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töös, esitaksid Europolile kogu asjakohase teabe ühiste analüüside koostamiseks ja aitaksid kaasa Europoli operatiivkoostööle, et kasutada ära selle potentsiaali riigi ametiasutuste toetamisel.