Kaubandusel on soodne mõju tööhõivele, kuivõrd ELi töökohtadest iga seitsmes (31 miljonit töökohta) sõltub ekspordist. Ekspordiga seotud ELi töökohad on keskmiselt ka paremini tasustatud (palgatase on kuni 16 % kõrgem). Samas mõnele sektorile ja piirkonnale võib üleilmastumine mõjuda kahjulikult. EL teeb tööd selle nimel, et aidata selle kahjuliku mõju all kannatajatel kohaneda ja suurendada Euroopa majanduse võimet panna vastu muutustele. Põllumajandusliku toidutööstuse jaoks on ülioluline ajakohastatud ühine põllumajanduspoliitika, et edukalt siseneda rahvusvahelistele turgudele ja veelgi edendada kõrgeid standardeid. Komisjon tegeleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi paindlikumaks muutmisega, et selle vahendeid saaks võtta ettevõtete sulgemise korral kasutusele kiiremini. Tooteahelates ette tulevatele ootamatustele reageerides võiks fond tegeleda ka uuendustegevusest tingitud muutustega. Samal ajal saaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames aidata veelgi suurendada kohalike majandussüsteemide ja kohaliku tööjõu vastupidavust ning näha ette üleilmastumisest ja tehnoloogilistest muutustest tulenevaid dünaamilisi muutusi.

Selle julge ettevõtmise edu tagamiseks tuleb siiski vaadata kaubanduspoliitikast kaugemale: et üleilmastumisest oleks kasu kõigil, on vaja tugevdada ülemaailmset juhtimist kõikides valdkondades, sealhulgas kliimaküsimustes. Vaja on laiaulatuslikku ELi strateegiat, mis hõlmab muu hulgas haridust, investeerimist, uuendustegevust, energiat, eelarve- ja sotsiaalpoliitikat ning kasvab välja liikmesriikide tasandilt. Komisjon annab oma panuse näiteks Euroopa sotsiaalõiguste samba ettepaneku või ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu. Need poliitikameetmed, mille abil tegeletakse selliste küsimustega nagu ebavõrdsus ja sotsiaalne kaasamine, võiksid olla paremini seotud Euroopa poolaastaga.

Üleilmastumisega seoses on tekkinud keerulised tootmisahelad, kus väärtust lisatakse mitmes eri riigis. Selleks et EL saaks kasutada neid üleilmseid väärtusahelaid majanduskasvu tekitamiseks ja kõikide Euroopa kodanike – importijate, eksportijate, töötajate, tarbijate jt – hüvanguks ka edaspidi, on ülioluline kaotada kaubandustõkked. ELi turu sulgemine või protektsionistlike tõkete püstitamine ei kahjusta mitte üksnes ELi põhjalikult lõimunud majandust, vaid ka ELi partnerite, sealhulgas maailma vaeseimate riikide majandust. Maailma suurima kaubandusblokina ja pühendunud rahvusvahelise osalejana on ELil võimalus kujundada üleilmastumist mitmepoolse juhtimise vaimus.

Mais kutsus komisjon üles arutlema selle üle, mida EL saab teha, et kujundada üleilmastumist kooskõlas meie ühiste huvide ja väärtustega . Üleilmastumine hõlmab enamat kui kaubandus ja selle mõjule lisandub tehnoloogiliste muutuste mõju, ent ei ole kahtlust, et kaubanduspoliitikal on oluline roll nii üleilmastumise kui ka tehnoloogiliste muutuste mõju muutmisel kodanikele ja ettevõtjatele soodsaks nii Euroopas kui ka mujal. Üleilmne kaubandus – kui me otsustame seda kujundada – kujutab endast võimalust: avatus kauba-, teenuste-, inimeste ja kapitalivoogudele on suurendanud ELi majanduskasvu, konkurentsivõimet ja tarbijate heaolu ning potentsiaali jagub enamakski.

Selle asemel et käsitleda kõiki ELi kaubanduspoliitika meetmeid, keskendutakse käesolevas aruandes tööle, mis on tehtud alates 2015. aasta oktoobrist seoses strateegia „Kaubandus kõigile“ raames võetud kohustustega. Aruandega täiendatakse muud aruandlust, mis hõlmab sel sügisel avaldatavat esimest iga-aastast aruannet vabakaubanduslepingute rakendamise kohta, iga-aastast aruannet kaubandus- ja investeerimistõkete kohta ning arvukaid dokumente, mis avaldatakse seoses käimasolevate läbirääkimistega. Käesolevas aruandes käsitletakse saavutusi, valdkondi, kus tuleks veel tööd teha, saadud õppetunde ja mõju komisjoni prioriteetidele järgmises rakendusetapis.

Selles keskkonnas on rohkem kui kunagi varem vaja tõhusat, läbipaistvat ja väärtustel põhinevat kaubanduspoliitikat. Seega lähtub EL edaspidigi strateegia „Kaubandus kõigile“ aluspõhimõtetest: avatus koos võrdsete tingimustega ning kõrged töö-, keskkonna-, tarbija- ja sotsiaalkaitse standardid koos õigete riiklike strateegiatega on jätkuvalt kõige sobivamad vahendid, mille abil muuta üleilmastumine kasulikuks kõikidele eurooplastele. EL kavatseb rakendada eeskirjapõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis on aluseks meie jõukusele, ning on seisukohal, et oluline on kestliku arengu eesmärkidele vastavalt muuta kaubandus positiivseks jõuks kogu maailmas. Poliitiliste meetmete väljatöötamisel teeb EL koostööd oma partneritega, näiteks Kanada, Jaapan, Mehhiko, Mercosuri riikide, Austraalia ja Uus-Meremaaga, kellel soovivad luua ühiselt 21. sajandil valitseva kaubandusolukorraga sobivad avatud ja edumeelsed eeskirjad.

Kahe aasta eest visandati strateegias „Kaubandus kõigile“ kaubanduspoliitika, mis on läbipaistev ja vastutustundlik, toob kasu kõikidele kodanikele, aitab kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule ning tänapäeva üleilmse kaubanduse jaoks ajakohaste lahenduste leidmisele. Sellest saati on aga keskkond, kus EL viib ellu oma kaubanduspoliitikat, märkimisväärselt muutunud. Euroopas on toimunud enneolematu avalik arutelu kaubanduslepingute eesmärgi ja õiguspärasuse üle, mis on seotud taas esile kerkinud murega üleilmastumise mõju pärast. Maailmakaubanduses valitseb tõeline oht, et uuesti hakkab pead tõstma protektsionism. Teisi riike kahjustavate riiklike strateegiate üha sagedasem kasutamine isegi suurima majandusega riikides õõnestab eeskirjapõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi.

Tarbijate jaoks alanevad hinnad ja suureneb valik. Samuti kaitstakse CETAga 143 selgelt eristatavat ELi põllumajandustoodet, mis on märgistatud geograafilise tähisega. Lepinguga edendatakse uuenduslikku ja konkurentsivõimelist majandust, kaitstes intellektuaalomandit, sealhulgas viies Kanada eeskirjad vastavusse ELi õigusaktidega, et kaitsta uut tehnoloogiat ja hallata digitaalõigusi. CETAga avatakse föderaal-, provintsi ja omavalitsuse tasandil riigihanketurud, mis tagab ELi ettevõtjatele parema juurdepääsu kui ükskõik millisele teisele kaubanduspartnerile.

Kahepoolsete suhete vallas on EL lõpetanud vabakaubanduslepingu teemalised läbirääkimised Vietnamiga, sõlminud partnerlus- ja koostöölepingu Kasahstani ja Armeeniaga ning saavutanud vabakaubanduslepingu osas põhimõttelise kokkuleppe Jaapaniga. Tegemist on tänapäevaste, edumeelsete ja ulatuslike lepingutega. Praegu tegeleb komisjon nende ratifitseerimise ja rakendamisega, et lepingute tegelikku mõju oleks tunda võimalikult ruttu. Pärast seda kui 21. septembril hakati ajutiselt kohaldama ELi ja Kanada vahelist lepingut (CETA), jätkuvad ettevalmistused Singapuri, Vietnami ja Armeeniaga läbi räägitud lepingute ratifitseerimiseks. Kahel viimasel aastal on kohaldatud ka lepinguid Ukraina, Gruusia, Moldova, Ecuadori, Ghana, Côte d’Ivoire’i ja Lõuna-Aafrika Arenguühendusega.

ELi strateegiline eesmärk on tagada, et kaubanduslepingud toovad ELi majandusele ja inimestele konkreetset kasu. Kahe viimase aasta mitmepoolsete saavutuste hulka kuuluvad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) leping, millega võideldakse moonutuste vastu põllumajandusturgudel, muudetakse vabamaks IT-kaubandus ja lihtsustatakse juurdepääsu ravimitele vähim arenenud riikides. Tänavu jõustunud kaubanduse lihtsustamise lepinguga ajakohastati tollimenetlusi, et aidata isegi kõige väiksematel ettevõtjatel ja vaesematel riikidel kaubandusest kasu saada.

Peale selle tuleb uute väljakutsetega silmitsi seistes kaitsta ELi esmatähtsaid huve. Just sel põhjusel teeb komisjon ettepaneku luua raamistik ELi saabuvate välismaiste otseinvesteeringute hindamiseks. Eesmärk on ära hoida selline strateegiliste varade ülevõtt, mis võib ohustada julgeolekut või avalikku korda, ning samal ajal säilitada ELi turu avatus investeeringutele.

Võrdsete tingimuste tagamine: ELi õiguste kaitse

Avatud kaubandus peab olema õiglane. EL kasutab aktiivselt kõiki olemasolevaid vahendeid tagamaks, et täidetakse meie partnerite võetud kohustused, kaotatakse kaubandustõkked ja võideldakse ebaausate tavadega. Selle tegevuse eesmärk on tagada ELi ettevõtjatele võrdsed tingimused. Meetmed ulatuvad tihedast suhtlusest partnerite haldusasutustega vabakaubanduslepingute ja WTO raames aset leidvate arvukate protsessideni, käimasolevate läbirääkimiste võimendamiseni ja kaubanduse kaitsemeetmete kasutamiseni.

Turulepääsu partnerluse kaudu toimuv parem kooskõlastamine ELi liikmesriikide ja ettevõtjatega on võimaldanud komisjonil kõrvaldada edukalt hulga kaubandustõkkeid ja ELi eksportijate tingimusi konkreetselt parandada. Ainuüksi 2016. aastal lahendas komisjon 20 juhtumit, mis mõjutasid ELi eksporti kokku 4,2 miljardi euro väärtuses (rohkem üksikasju leiab iga-aastasest kaubandus- ja investeerimistõkete aruandest ). ELi kui maailma juhtiva põllumajanduslike toiduainetega kaupleja jaoks on väga oluline diskrimineerimise vastane võitlus seoses sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega. Komisjoni on saatnud edu näiteks turgude avamisel ELi veise- ja sealihaekspordi jaoks. Komisjon tegeleb ka õiguslike takistustega ja intellektuaalomandi, sealhulgas ELi toidunimetuste (geograafilised tähised) kaitsega.

Vajaduse korral kasutab EL oma õiguste kaitsmiseks vaidluste lahendamise süsteemi. EL on esitanud praegu WTOs 21 kaebust kümne kaubanduspartneri kohta, mis teeb EList USA kõrval selle süsteemi suurima kasutaja. Paaril viimasel aastal on WTO otsustega tagatud õiglased tingimused selliste juhtumite puhul nagu tooraine import Hiinast või paberi ja külmikute eksport Venemaale.

Kaubanduse kaitsemeetmed toimivad avatud majanduse tugisambana ja aitavad hoolt kanda selle eest, et ELi ettevõtjad seisavad silmitsi ausa konkurentsiga. Nõukogu ja Euroopa Parlament kaaluvad praegu kaht komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on veelgi suurendada kaubanduse kaitsemeetmete tõhusust võrdseid tingimusi ähvardavate ohtude kaotamisel: hulgikaubanduse ajakohastamise kõrval on komisjon kavandanud ka uue dumpinguvastase arvutusmetoodika, et kõrvaldada märkimisväärsed turumoonutused ja suurendada ELi võimet tõkestada ebaausat subsideerimist. Kõnealuste ettepanekute koostamiseks korraldas komisjon avaliku konsultatsiooni, mille raames saadi suur hulk vastuseid ja seisukohti, ning sidusrühmade konverentsi ja spetsiaalse kohtumise ELi sotsiaalpartneritega. Need ettepanekud on osa pidevast kaubanduse kaitsemeetmete tõhususe ja tulemuslikkuse hindamise protsessist.

ELi kaubanduslepingute kõige tõhusam kasutamine

Komisjon teeb rakendamisalase tõhustatud partnerluse raames tihedalt koostööd liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja muude sidusrühmadega, et vabakaubanduslepingutega loodud võimalusi saaks kasutada võimalikult laialdaselt. Ligikaudu 40 % ELi ekspordist on hõlmatud (rakendatava või sõlmitud) vabakaubanduslepinguga. Näiteks ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu rakendamise esimese viie aasta jooksul suurenes Euroopa eksport 55 % ja Euroopa ettevõtjad on hoidnud tänu kaotatud või alandatud tollimaksudele kokku 2,8 miljardit eurot. Peagi avaldatavas komisjoni aruandes vabakaubanduslepingute rakendamise kohta esitatakse üksikasjalik teave iga lepingu kohta. Samuti tegelevad ELi institutsioonid ja liikmesriigid paremini kooskõlastatud majandusdiplomaatia väljakujundamisega, suurendades välispoliitika sidusust, et edendada väljaspool liitu paremini ELi majandushuve. Samal ajal on tänavusel kaubandusabi strateegia läbivaatamisel võetud eesmärgiks suurendada arengumaade suutlikkust, et kasutada paremini ära ELi kaubanduslepingute pakutavaid võimalusi.

EL tunnistab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) võivad seista nende võimaluste kasutamisel silmitsi teatavate probleemidega. Komisjon vaatleb VKEsid häirivaid kaubandustõkkeid mõju hindamise raames. Kõikidel läbirääkimistel võetakse nüüd päevakorda spetsiaalsed VKEde jaoks mõeldud sätted. Komisjon taotleb VKEsid käsitleva eraldi peatüki lisamist kõikidesse tulevastesse vabakaubanduslepingutesse, võttes aluseks Jaapani lepingu. VKEde arvele langeb 30 % ELi ekspordist ja sihipäraste rakendusprojektidega püütakse suurendada nende osalust veelgi.

Lihtsad ja kergesti kasutatavad päritolureeglid aitavad ELi ettevõtjatel võimalikult palju osa saada vabakaubanduslepingute alusel kohaldatavast sooduskohtlemisest. EL püüab koostada iga partneriga, kellega sõlmitakse vabakaubandusleping, kõige lihtsamad ja asjakohasemad eeskirjad, sealhulgas kumulatsiooni kohta. Edenenud on ka läbirääkimised konventsiooni üle, millega nähakse ette ühtsed eeskirjad 43 Euroopa – Vahemere piirkonna riigis. EL teeb koostööd oma partneritega Maailma Tolliorganisatsioonis seoses tollivaldkonna rahvusvaheliste vahendite ja standarditega.

Aktiivne ja sihiteadlik õigusalane koostöö hoiab ära õigusliku killustatuse ja muudab tõhusamaks liberaliseerimist käsitlevad sätted. Näiteks tänu ravimite häid tootmistavasid käsitlevale vastastikuse tunnustamise lepingule, mis sõlmiti tänavu USAga, väheneb tootjate, sealhulgas väiketootjate halduskoormus, samal ajal kui mõlemalt poolt peetakse täielikult kinni kaitse tasemest.

Komisjon ajakohastab ja täiustab kaubandust hõlbustavaid veebipõhiseid infosüsteeme. Turulepääsu andmebaasi, millest saavad teavet ELi eksportijad, täiendatakse peagi uute, eeskätt VKEdele keskenduvate infosüsteemidega, millest leiab teavet selle kohta, kuidas ELi vabakaubanduslepingutest kõige enam kasu saada. Olemasolevate lepingute analüüsimisel saab hindamatu väärtusega tagasisidet nii juba rakendatavate lepingute kui ka alles läbirääkimislaual olevate uute lepingute jaoks. Järelhindamised toimuvad edaspidi korrapäraselt, alustades Koreaga sõlmitud lepingu hindamisest selle aasta lõpu poole.