ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 6.8.2010 
SEK(2010) 983 lõplik 
Komisjoni vastused eriaruandele  
„Kas Leonardo da Vinci programmi liik uvusprogrammi kavandamise ja juhtimise 
tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused?”
ET 2   ET Komisjoni vastused eriaruandele  
„Kas Leonardo da Vinci programmi liik uvusprogrammi kavandamise ja juhtimise 
tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused?” 
KOKKUVÕTE 
I-III. Komisjon tervitab kontrollikoja aruande üldist järeldust, et Leonardo da Vinci 
programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja  juhtimisega võib saavutada mõjusad 
tulemused.  
Programm näitab tõepoolest suurenevat nõudlust, mida suudetakse praegu vaid osaliselt katta 
(olemasoleva eelarve raames saab rahuldada alla 50 % taotlustest). 2009. aastal rahastati 
rohkem kui 80 000 inimest (67 % neist põ hikoolitusel, 20 % t ööturukoolitusel, 13 % 
õpetajad/kutseõpetajad). Valdav enamik osalejatest (peaaegu 90 %) väljendas oma 
lõpparuannetes äärmist rahulolu välismaal õppimisega.  
2007. aastal avaldatud mõju-uuring kinnitas eel mise programmi positiivset mõju selles 
osalenutele. Liikuvuskogemused parandasid noorte  inimeste oskusi ja teadmisi ning mõjusid 
positiivselt nende tööalast konkurentivõimet ja is iklikku arengut. Lõpetamisel on õpetajate ja 
kutseõpetajate liikuvuse (VETPRO) uuring Leonar do programmi raames ja selle esialgsed 
tulemused kinnitavad positiivset mõju mitte ai nult osalenute isiklikule arengule, vaid ja 
kutseharidusele ja -koolidele, väljaõp pe pakkujatele ja -süsteemidele.  
Komisjon tervitab asjaolu, et kontrollikoja meelest on kehtestatud asjakohane projekti 
elutsükli juhtimissüsteem ja et programmi te gevusaspekte hallati üldi selt hästi. Komisjon 
rõhutab asjaolu, et paljud juhtimissoovituse d kehtivad kogu elukest va õppe programmi (LLP) 
kohta, sest Leonardo programm on LLP lahutamatu osa. 
IV. Komisjon rõhutab, et audit hõlmas peamiselt 2007.–2008. aastat, mis olid uue 
integreeritud programmi kaks esimest aastat. Riiklike büroode programmitöö ja aruandluse 
tsükkel hõlmab kahte aastat alates sellest,  kui riiklikud bürood koostasid tööprogrammi 
kavandi, kuni selleni, kui komi sjon lõpetas aastaaruande hindamise. Seetõttu ei ole 
kontrollikoda võtnud arvesse hiljem, eel kõige 2010. aastal tehtud parandusi. 
Peale selle tuleb märkida, et 2007.–2008. aastal kaasrahastatud meetmete tulemused ei ole 
koheselt pärast nende võtmist nähtavad, sest  liikuvuse ja väljaõppe mõju ilmneb tavaliselt 
mitme aasta järel.  
IV. esimene taane Praeguse Leonardo da Vinci programmi kavand amiseks käivitas komisjon konsultatsioonid 
riiklike büroode, riiklike ametiasutuste ja si dusrühmadega, et võtta arvesse varasemaid 
kogemusi. Komisjon võttis arvesse mitte ainult kohustuslike hindamiste leide ja soovitusi, 
vaid kasutas ideede allikana ja täiendav a ülevaate saamiseks ka välisuuringuid.  
ET 3   ET IV. kuues taane 
Komisjon on teadlik, et riiklike ametiasutuste poolt riiklikes büroodes tehtavate teise tasandi 
kontrollide kvaliteet kõigub, millele  kontrollikoda juhtis tähele panu oma kinnitavas avalduses 
2008. eelarveaasta kohta. Komisjon on võtnud selle  kontrollikoja varasema tähelepaneku 
alusel meetmed ja töötanud välja juhised r iiklikele ametiasutustele, et pakkuda nii 
metodoloogilist tuge kui ka praktilisi vahendeid riiklike ametiasutuste poolt läbiviidavateks 
teise tasandi kontrollideks. Nimetatud juhised s aadeti liikmesriikidele 2009. aasta detsembris 
ja olid ka märtsis 2010 toimunud  riiklike ametiasutuste semina ri peateema, et kõrvaldada 
leitud puudused. 
IV. seitsmes taane Komisjon nõustub, et töö tulemusnä itajatega tuleb lõpule viia.  
Komisjon rõhutab, et töö progr ammikomiteega näitajate keht estamiseks algas juba 2007. 
aastal. Peale selle on komisjon, toetudes eelm ise Leonardo programmi mõju-uuringutele ja 
hindamistele ning praeguse programmi kättesaadavat ele kvantitatiivsetele andmetele ja selles 
osalejate kvalitatiivsele tagasisidele, ki ndel, et Leonardo da Vinci liikuvusprogramm on 
tulemuslik.  
V. Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega ja on need juba täielikult või osaliselt 
rakendanud, sealhulgas: kvalitatiiv ne tagasiside riiklikele am etiasutusteke riiklike büroode 
aastaaruannete kohta, iga-aastaste tegevusar uannete integreerimine kontrollkülastustesse, 
aasta tegevusaruande ülesehituse ühildam ine tööprogrammidega, tulemustele suunatud 
näitajate kaasamine riiklike büroode tööprogrammi desse ja LLPLink’i lõplik väljatöötamine. 
Komisjon soovib rõhutada, et: – ta on juba märgatavalt parandanud programmi  haldamiseks kasutatavat IT-süsteemi 2009. 
aastal ja parandab 2010. aastal veelgi selle aruandlusvõimalusi; 
– ta juba annab kvalitatiivset tagasisidet riikli ke büroode iga-aastaste  tööprogrammide kohta, 
kuid on piiranud seda tulemuslikkuse nimel j uhtumitega, mis nõuavad läbivaatamist, sest 
nad ei vasta eeldatavatele  kvaliteedistandarditele; 
– ta jagab kontrollikoja seisukohta, et abi part nerite leidmisel on olul ine, ja uurib muid 
võimalusi, sest traditsiooniline partne riotsingu andmebaas ei pakkunud eeldatud 
kvaliteediga teenust; 
– ta on juba välja töötanud üksikasjalikud proj ektitaotluste hindamise juhised. Komisjon on 
seisukohal, et taotluste kvaliteedi hindamise jä relevalve on osa riiklike ametiasutuste poolt 
teostatavast riiklike büroode teise tasandi kontro llist; komisjon katsetab, kas ta saab 
teostada nende menetluste lähemat järe levalvet, arvestades tasuvuspõhimõtet; 
– ta kaasas tulemusnäitajad r iiklike büroode 2011. aas ta tööprogrammide koosseisu; riiklike 
büroode direktorid tervitasid seda otsust  20. mail 2010 toimunud kohtum isel ja seetõttu 
rakendatakse neid alates planee rimis- ja aruandeaastast 2011; 
– komisjon nõustub, et töö tulemu snäitajatega vajab lõpuleviimi st. Komisjon rõhutab, et töö 
programmikomiteega näitajate kehtestamiseks  algas juba 2007. aastal. Komitee võttis 
komisjoni ettepaneku vastu oma 17. juuni 2010. aas ta kohtumisel. Selle alusel ühildatakse 
ET 4   ET asjaomased andmed nüüd kehtestatud näitaja tega; selle esimesi tulemusi on oodata 2011. 
aasta keskpaigaks. Peale selle on komisjon, toetudes eelmise Leonardo programmi mõju-
uuringutele ja hindamistele ni ng praeguse programmi kättesaad avatele kvantitatiivsetele 
andmetele ja selles osalejate kvalitatiivsele  tagasisidele, kindel, et Leonardo da Vinci 
liikuvusprogramm on tulemuslik.  
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 
13. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et  2007. ja 2008. aasta olid elukestva õppe 
programmi kaks esimest aastat. Nimetatud pr ogramm ühendas Leonardo da Vinci ja endise 
Socratese programmi esmakordselt üheks programmi ks. Seepärast tuli kehtestada uued ühised 
menetlused. Riiklike büroode programmitöö ja ar uandluse tsükkel hõlmab kahte aastat alates 
sellest, kui riiklikud bürood koostasid tööp rogrammid, kuni aastaaruande hindamise 
lõpetamiseni. Seetõttu ei ole kontrollikoda võt nud arvesse hiljem, eelkõige 2010. aastal tehtud 
parandusi.  
TÄHELEPANEKUD 
16. Komisjon rõhutab asjaolu, et 2007.–2008. aastal toetatud meet mete tulemused ei ole 
koheselt pärast nende võtmist nähtavad, sest  liikuvuse ja väljaõppe mõju ilmneb tavaliselt 
mitme aasta järel.  
18. Komisjon tervitab kontrollikoja leidu, et uue Leonardo da Vinci programmi kavandamisel 
võeti struktureeritud tegevuskavade ka udu arvesse eelnenud programmi vahe- ja 
lõpphindamiste tulemusi.  
Komisjon on alates 2007. aasta st programmi halduskom iteega arutanud programmi 
mõjunäitajaid, mis oleksid kohaldatavad LLP-l e tervikuna. Komitee väljendas komisjoni 
esitatud kahe ettepaneku suhtes erapooletus t ja palus täiendavat tasuvuse analüüsi. Uus 
ettepanek võeti vastu komitee 17. juuni 2010. aasta kohtumisel.  Selle alusel ühildatakse 
asjaomased andmed nüüd kehtestatud näitajatega; selle esimesi tulemusi on oodata 2011. aasta keskpaigaks.  
19-20. Komisjon jääb seisukohale, et tema roll ei ole valvata, kas riiklikud ametiasutused on 
võtnud riiklikul tasandil antud soovituste jä relmeetmeid. Kuid komisjon võib kutsuda 
riiklikke ametiasutusi üles selliseid jä relmeetmeid riiklikul tasandil võtma.  
Komisjon rõhutab, et riiklikud lõpparuanded, mille riiklikud ametiasutused õigeaegselt 
esitasid, on antud välistele töövõtjatele analüüsimiseks ja komisjon on tulemused kinnitanud. 
Komisjoni lõplik tegevuskava hõlma b valdkondadevahelisi teemasid.  
22. Komisjon on seisukohal, et välisuuringud, mis ei ole programmi ametlikud hindamised, ei 
nõua tegevuskavade koostamist.  
Välisuuringute (näiteks uuring riikidevahelise liikuvus e takistustest „MoV e-iT” ja analüüs 
Leonardo da Vinci liikuvusprogrammiga seotud m eetmete mõjust noortele praktikantidele ja 
töötajatele ning sotsiaalmajandus like faktorite mõjust) sisu, mida kontrollikoda tsiteeris, 
kasutatakse taustteabena ja ideedeallikana progra mmi ja selle eeskirjade edasisel arendamisel 
või kohandamisel. Need pakuvad ka üksikasja likumat ülevaadet programmi meetmete 
teatavatest aspektidest. 
ET 5   ET 1. selgitus 
Esimene taane 
Komisjon on nõus, et programmi rakendamisel vastuvõtvates riikides ja osalejate 
ettevalmistamisel on veel paranemisruumi, nagu märgiti nimetatud mõju-uuringu soovituses. Samal ajal tehakse uuringus ka järeldus, et programmi aluspõhimõtteid ja mehhanisme ei ole 
vaja muuta. Aruandes jõutakse järeldusele, et: „Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi saab 
iseloomustada kui eriti tõhusat , tulemuslikku ja tasuvat.”  
27. Komisjon tervitab kontrollikoja üldist he ad hinnangut programmi projekti elutsükli 
juhtimisele. 
Nagu kontrollikoda märkis, on toetavas IT-süsteem is veel puudusi. Komisjon märgib, et uue 
LLP jaoks, millest Leonardo da Vinci on vaid osa, tuli kasutusele võtta täiesti uus IT-süsteem, mis hõlmab mitmesuguseid alamprogramme ja m eetmeid. Rakendamisaruandluse kvaliteet on 
vahepeal tõusnud ja on nüüd usaldusväärne . Peale selle pakuti 2010. aasta jaoks 8 
elektroonilist avaldusvormi, kaks aruandevormi on  kasutusel ja veel kolm võetakse kasutusele 
2010. aastal. Valdav enamik Leonardo da Vinc i avaldustest töödeldakse 2010. aastal seega 
elektrooniliselt, mis suurenda b tõhusust ja vähendab veavõi malusi võrreldes käsitsi 
sisestamisega. 
28. Komisjon kordab veel kord, et 2009. aastal toimus IT-süs teemide valdkonnas oluline 
areng ja see jätkus 2010. aastal. Kontrollik oda ei ole võtnud arvesse kõiki auditi järel, 
eelkõige 2010. aastal tehtud täiustusi. 
29. Komisjon on LLP algusest peale jätkanud kva ntitatiivsete andmete ja kvalitatiivse 
tagasiside kogumist osalej atelt Leonardo da Vinci l iikuvusprogrammi kohta Rap4Leo
1 kaudu, 
mille tulemusena on programmi kohta olemas katkematud ja usaldusväärsed andmeseeriad.  
Peale selle rõhutab komisjon, et 2008. aasta lõpust on LLPLinki kasutatud ühtsete ja 
standarditud finantsaruannete ja juhtimi sstatistika tootmiseks. Rap4Leo ja LLPLinki 
statistiliste andmete kombinat sioon tagab Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi andmete 
kvaliteedi ja ühtsuse.  
Komisjon on alates 2007. aasta st programmi halduskom iteega arutanud programmi 
mõjunäitajaid, mis oleksid kohaldatavad LLP-le tervikuna. Komitee väljendas kahe komisjoni 
esitatud ettepaneku suhtes erapool etust ja palus täiendavat tasuvuse analüüsi. Uus ettepanek 
võeti vastu komitee 17. juuni 2010 . aasta kohtumisel. Selle alusel ühildatakse asjaomased 
andmed nüüd kehtestatud näitajatega; se lle esimesi tulemusi on oodata 2011. aasta 
keskpaigaks. 
31. Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et riiklike büroode iga-aastaste tööprogrammide 
heakskiitmise korraldamine on asjakohane.  
Komisjon piiras tasuvusk aalutlustel oma tagasi side riiklikele büroode le nende iga-aastaste 
tööprogrammide projektide kohta juhtumitega, mille puhul oli eeldatavate kvaliteedistandardite saavutamiseks vaja täiendamist. 
                                                
 
1 Rap4Leo on IT-tööriist, mis võimaldab muu hulgas koguda Leonardo da Vinci liikuvusmeetmetes 
osalejatelt kvantitatiivseid andmeid ja arvamusi.  
ET 6   ET Komisjon rõhutab siiski, et ta annab riiklikele ametiasutust ele ja büroodele üksikasjalikku 
kvalitatiivset tagasisidet programmi juhtim ise ja rakendamise kohta riiklike büroode 
aastaaruannete hindamise järeldustes, ku s ta märgib vajadusel ka eeldatavad 
parandusmeetmed. Komisjon kontrollib, et pa randusmeetmed oleks lisatud riikliku büroo 
järgmisse tööprogrammi, et tagada programmi  rakendamisel olukorra pidev paranemine. 
32. Komisjon tervitab kontrollikoja seisukohta, et komisjon ja osalevad riigid reklaamivad ja 
tutvustavad programmi rahuldavalt. 
33-35. Komisjon on teadlik mõnede osalejate pr obleemidest seoses vastuvõtvate partnerite 
leidmisega teistes riikides ja  võtab teadmiseks soovituse se lle protsessi lihtsustamiseks. 
Eelmine partneriotsingu andmebaas, mis toimis  programmi Leonardo da Vinci II raames, 
suleti, sest see ei suutnud tagada andmete piisavalt kvaliteetset sisestamist süsteemi. 
Sobivateks alternatiivid eks tuleb otsida muid lahendusi. Lootustandev näid e on 2010. aastal 
pärast projektikonkurssi tööd alustanud EuroAppr enticeshipi võrk ja platvorm, mille on 
loonud pädevad asutused, nagu erialaliidud või kaubanduskojad ja kutseõppe pakkujad, ja mis 
võib sobida paremini kvaliteetse te vastuvõtvate ettevõtjate leid mise probleemi lahendamiseks. 
Komisjon on seisukohal, et selliseid alternat iive võiks uurida programmi järgmise põlvkonna 
jaoks. 
36. Komisjonil on rõõm märkida, et osalevates riikides kasutatavad taotluste hindamise ja 
projektide valiku menetlused on tunnistatud läbipa istvaiks, hästi korrald atuiks ja komisjoni 
juhistega kooskõlas olevaiks. 
Komisjon rõhutab, et riiklikel e büroodele mõeldud juhises si salduv töökord on kavandatud 
pakkumaks piisavat kindlust valitud toetuste kvaliteedis. 
37. Nagu sätestatud komisjoni 2009. aas tal avaldatud täiendatud juhi ses, peaks toetustaotluste 
hindamiste kvaliteedikontroll olema osa riiklike ametiasutuste teostata vast riiklike büroode 
teise tasandi kontrollidest. Toetuse andmise menetlus, mille tähtis osa on toetustaotluste hindamine, on osa „põhilistest kontrollidest”, mille kohta riiklikud ametiasutused peavad iga-
aastases kinnitavas avalduses oma seisukoha avaldama.  
41. 2011. aastaks on kavandatud riiklike büroode tööprogrammide ülesehituse, sealhulgas 
eesmärkide ja tulemusnäitajate läbivaatamist, mis lihtsustab veelgi tulemuste otstarbekat võrdlemist kavandatutega. Riik like büroode direktorid kiit sid uue lähenemisviisi 20. mai 
2010. aasta kohtumisel heaks ning see võetakse alat es 2011. aastast kasutusele planeerimiseks 
ja aruandluseks. 
43. Et muuta riiklike büroode  lähenemisviisi iga-aastast ele tegevusaruannetele 
järjepidevamaks, andis komisjon kõigile riikli kele büroodele kasutamiseks ühtse veebipõhise 
aruandevormi. Lisaks koosta s komisjon varasemate aastate kogemusele toetudes 
üksikasjalikud juhised 2009. aasta aruande koostamiseks. 
2. selgitus 
Komisjon juhib tähelepanu, et puudusi, mille kontro llikoda leidis riiklike büroode poolt tehtud 
2007. aasta tööprogrammi rakendamise tulemuste esitlusviisis, leiti kolme riikliku büroo 
puhul vaadeldud kuuest ning need ei esin enud järjekindlalt kõigis kolmes.  
44. Komisjon on juba alates 2008. aasta tegevusarua ndest saatnud riiklikele ametiasutustele ja 
büroodele ulatuslikke hindamisjäreldusi. Nende s hindamisjäreldustes antakse üksikasjalikku 
ET 7   ET tagasisidet programmi rakendamise ja juhtimise kvaliteedi kohta asjaomas es riigis ja püütakse 
suunata riiklikke büroosid parematele tulemust ele. Seega on loodud otse ne side riikliku büroo 
tööprogrammi ja aasta tegevusaruande vahel. 
46. Riiklikelt büroodelt nõutakse tõepoolest,  nagu kontrollikoda märgib, kontrollkäikude 
tegemist abisaajate toetamiseks lisaks nende kon trollimisele, keskendudes ELi vahendite õige 
kasutamise tagamisele. Võttes arvesse riik like büroode piiratud vahendeid ja suuri 
kontrollinõudeid, ei pidanud komisjon asjakohaseks kehtestada riiklikele  büroodele abisaajate 
kontrollkülastuste miinimumarvu. See võimaldab  riiklikel büroodel ko rraldada abisaajate 
kontrollimist kõige tulemuslikumal ja sobivamal viisil, võttes arvesse riiklikku konteksti ja 
piiranguid, asendades näiteks kontrollkäigud üksi kute abisaajate juurde kontrollkohtumistega 
abisaajate rühmadega. 
47. „Kvaliteedi ja mõju kontrollkülastuste” kontse ptsioon viidi sisse 20 08. aastal ja seda on 
sellest ajast järk-järgult täiustatud, et saad a tegelike projektide näidete varal kindlus 
programmi mõjudest. Alates 2008. aasta augustis t on saadetud riiklikel e büroodele regulaarset 
tagasisidet. 2010. aastal algavad Leonardo da Vi nci kvaliteedi ja mõju kontrollkülastused on 
piirkondlikuma suunitlusega.  
48. Leonardo programmi eesmärgid on täpsus tatud elukestva õppe programmis, mille 
Euroopa Parlament ja nõukogu on heaks kiitnud. Komisjon töötab välja neile eesmärkidele 
sobivaid näitajaid LLP kui terviku jaoks. Võtte s arvesse, et õiguslikus aluses on sätestatud 58 
eesmärki, on see eriti keeruline ülesanne. Komisjon on nõus, et tulemusnäitajate põhine 
süsteem aruandluseks tulemuste ja mõju kohta tuleb alles luua. Siiski võttis LLP komitee 
17. juuni 2010. aasta kohtumisel vastu komisjoni pakutud lähenemisviisi.  
Komisjon siiski rõhutab, et noor tele praktikantidele ja kool ilõpetajatele mõeldud Leonardo 
liikuvusprogrammi2 tulemuste ja VETPRO liikuvusprogra mmi mõju kohta üksikisikutele ja 
süsteemidele3 tehtud välisuuringute järeldused näitavad, et Leonar do liikuvusprogramm on 
suures ulatuses oma eesmärgid saavutanud. 
Samuti juhib komisjon tähelepanu, et suur hul k kvantitatiivseid andmeid on kättesaadavad 
Rap4Leo ja LLPLinki andmebaasides. Rap4Le o sisaldab peale selle veel osalejate 
kvalitatiivset tagasisidet, mis näitab kõr get rahulolu nende Leonardo-kogemustega.  
49. Komisjon andis riiklike büroode iga-aa stase aruandluse kva liteedi ja ühtsuse 
parandamiseks neile 2009. aastal ulatuslikud juhised. 
50. LLP komitee võttis elukestva õppe progra mmi mõjunäitajate ar endamiseks vastu 
täiendatud lähenemisviisi, mille komisjon 17. juuni 2010. aasta kohtumisel välja pakkus.   
51-52. Komisjon on LLP algusest peale jätkanud kvantitatiivsete andmete ja kvalitatiivse 
tagasiside kogumist osalejat elt Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta Rap4Leo kaudu, 
mille tulemusena on programmi kohta olemas katkematud ja usaldusväärsed andmeseeriad.  
Peale selle rõhutab komisjon, et 2008. aasta lõpust on LLPLinki kasutatud ühtsete ja 
standarditud finantsaruannete ja juhtimi sstatistika tootmiseks. Rap4Leo ja LLPLinki 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/edu cation/pdf/doc218_en.pdf 
3 Lõpparuanne avaldatakse varsti.  
ET 8   ET statistiliste andmete kombinat sioon tagab Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi andmete 
kvaliteedi ja ühtsuse.  
Komisjon on alates 2007. aasta st programmi halduskom iteega arutanud programmi 
mõjunäitajaid, mis oleksid kohaldatavad LLP-le tervikuna. Komitee väljendas kahe komisjoni 
esitatud ettepaneku suhtes erapool etust ja palus täiendavat tasuvuse analüüsi. Uus ettepanek 
võeti vastu komitee 17. juuni 2010 . aasta kohtumisel. Selle alusel ühildatakse asjaomased 
andmed nüüd kehtestatud näitajatega; se lle esimesi tulemusi on oodata 2011. aasta 
keskpaigaks. 
56. Komisjon on teadlik, et paljudel riiklikel büroodel on raskusi esmatasandi kontrollide 
haldamisega. Sellele on juhitud ametlikult riiklike ametiasutuste ja büroode tähelepanu pärast riiklike büroode iga-aastaste ar uannete analüüsi tehtud tähelepa nekutes ja soovitustes, samuti 
pärast kontrollkülastusi. Kuna esmatasandi kontro llid on olulised piis ava kindluse saamiseks 
ELi vahendite kasutamise kohta, teostab komis jon tihedat järelevalv et puuduste üle selles 
valdkonnas ja tagab asjakohaste parandusme etmete võtmise riiklikul tasandil. 
56. esimene taane.  Komisjon on teadlik, et ühes kontrollikoja külastatud riiklikus büroos ei järgitud 
lõpparuannete hindamisele ja heakskiitmisele kehtestatud 45-päevast tähtaega. Komisjon tegi pärast kontrollkäiku asjaomasesse riiki 2008. aastal  selles küsimuses tähelepaneku ja esitas 
soovituse. 
56. teine taane.  Kontrollikoja leitud näide, kus abisaajatele tehti lõppm aksed ilma kõikidelt liikuvuses 
osalejailt nõutava tagasisidemeta, pi irdus vaid ühe riikliku bürooga.  
58. Komisjon on andnud riiklikele ametiasutustele alates 2008. aastast suuniseid nõutavate 
teise tasandi kontrollid e kohta. Programmi kahe esimese aas ta kogemuste ja komisjoni enda 
järelevalveauditite ning kontrol likoja 2008. aasta kinnitava avalduse raames antud soovituste 
järelmeetmete alusel täiendas komisjon neid suuniseid 2009. aastal konkreetsete menetlustega 
teise tasandi kontrol lide läbiviimiseks. 
JÄRELDUS JA SOOVITUSED 
59. Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et kom isjon kehtestas elukestva õppe 
programmi jaoks asjakohase projek ti elutsükli juhtimissüsteemi.  
Komisjon võttis arvesse mitte ainult kohustuslike hindamiste järeldusi ja soovitusi, vaid ka 
välisuuringute omi. Välisuuringute ja arua nnete peamine eesmärk on pakkuda komisjonile 
taustteavet ja analüüsi, kuid nende seisund erineb olulise lt õiguslikus aluses nõutud 
kohustuslike hindamiste omast. Seega ei ol e komisjon kohustatud võtma nende suhtes 
järelmeetmeid samamoodi kui kohustuslike hindamiste puhul. 
Ehkki komisjoni IT-süsteem, LLPL ink, ei olnud kontrollikoja auditi  ajal veel täielik (selle 
väljatöötamine algas 2008. aastal), on see praeg u stabiilne ja toimib nõuetekohaselt; andmete 
kvaliteet on elektrooniliste vormi de kasutuselevõtmisega paranenud. Samal ajal on konkreetse 
vahendi kasutamine Leonardo liikuvusprogra mmi jaoks taganud andmete säilivuse ning 
komisjon on saanud eelnenud programmist peal e koguda kõiki vajalikke andmeid meetme 
kohta ilma igasuguste lünkadeta. 
ET 9   ET 60. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust programmi rakenduslikele elementidele, nagu 
riiklike büroode iga-aastane tööprogramm ning programmiga seotud avalikustamine ja 
reklaam. 
Komisjon lõpetas oma eelmise partneriotsingu andmebaasi töö probleemide tõttu kvaliteedi 
tagamisel. Kuigi praegu analüüsitakse alternat iivseid lahendusi partneriotsingu mehhanismile, 
on komisjon rõhutanud, et partneriotsingu andm ebaasi kui sellise puudumine ei takista 
programmi edukat rakendamist, sest nõudlus  ületab kaugelt Leonardo liikuvusprojekti 
toetamiseks eraldatud eelarve. 
Nagu sätestatud komisjoni 2009. aastal avaldatud täiendatud juhises, p eaks toetustaotluste 
hindamiste kvaliteedikontroll olema osa riiklike ametiasutuste teostata vatest riiklike büroode 
teise tasandi kontrollidest. 
Soovitus 1  
a) Komisjon on nõus soovitusega 1a, mis on j uba rakendatud: komisjon on alates 2008. aasta 
aruandest andnud riiklikele büroodele kvalita tiivset tagasisidet. Peale selle tunnustas 
kontrollikoda, et komisjon on andnud tagasiside t iga-aastastele tööprogrammidele juhtudel, 
kui eeldatavate kvaliteedista ndardite saavutamiseks on vaja olnud läbivaatamist. 
b) Komisjon on osaliselt nõus soovitusega 1b. Ko misjon lõpetas oma eelmise partneriotsingu 
andmebaasi töö probleemide tõttu kvaliteedi tagamisel. Kuigi praegu analüüsitakse 
alternatiivseid lahendusi partne riotsingu mehhanismile, rõhutas komisjon, et partneriotsingu 
andmebaasi kui sellise puudumine ei takista programmi edukat rakendamist, sest nõudlus 
ületab kaugelt Leonardo liikuvusprojek ti toetamiseks eraldatud eelarve. 
c) Komisjon on seisukohal, et riiklike büroode ametlik ülesanne ei peaks olema aidata kaasa 
teistest riikidest pärit osalej atele praktikakoha otsimisele, sest see tähendaks kohustuste suurt 
muutust ja õiguslikke suhteid muude riikide organisatsioonide ga. See ei takistaks neil 
vahetada mitteametlikult andmeid sobivate vahendajate kohta. 
d) Komisjon on nõus soovitusega 1d. Komisjon arendab edasi hindajatele mõeldud hindamise 
käsiraamatut seoses uue veebipõhise rakenduse ja täiendatud hindamisvormiga. 
e) Komisjon märgib seoses soovitusega 1e, et ta vaatab praegu läbi oma lähenemisviisi 
kvaliteedi ja mõju kontrollkülastustele, kaasates sellesse väikse kontrollnäidise riiklike büroode poolt läbiviidud avalduste kvaliteedi hinda mistest. Seejärel analüüsib komisjon 
selliste kontrollide lisaväär tust ja nende mõju ressurssi dele kontrollimiste tasuvuse 
seisukohast.  
f) Komisjon on nõus soovitusega 1f.  61. Komisjon tervitab kontrolli koja hinnangut komisjoni ja riiklikel tasanditel 
olemasolevatele kontrollisüsteemidele. Nende  süsteemide peamine eesmärk on pakkuda iga-
aastast kindlust ELi vahendite kasutamises. 
Komisjoni teavitatakse programmi tulemust est regulaarse lt riiklike büroode  iga-aastaste 
aruannetega programmi juhtimise ja rakendam ise kohta, samuti saab komisjon teavet oma 
kvaliteedi ja mõju kontrollkülastuste kaudu. 
ET 10   ET Komisjon rõhutab, et ta on jätkanud kvantitatiiv sete andmete ja kvalitatiivse tagasiside 
kogumist osalejatelt Leonardo da Vinci li ikuvusprogrammi kohta Rap4Leo kaudu, mille 
tulemusena on programmi nende aspektide kohta olemas algusest peale katkematud ja 
usaldusväärsed andmeseeriad. Kuni programmiko mitee ei ole teinud ot sust mõjunäitajate 
kohta, ei ole selge, mil määral andmed rahuldavad selliste näitajate vajadusi. 
Komisjon juhib tähelepanu, et mõju saab m õõta ainult ajas. Liikmesriikidelt oodatakse 
aruannet programmi esimese osa kohta 2010. aastal  esitatavas vahearuandes. See panus oleks 
õigeaegne Leonardo tulemuslikkuse parandamise ks nii praeguses programmis kui ka uues 
ettevalmistatavas programmipõlvkonnas. 
Peale selle rõhutab komisjon, et 2008. aasta lõpust on LLPLinki kasutatud ühtsete ja 
standarditud finantsaruannete ja juhtimi sstatistika tootmiseks. Rap4Leo ja LLPLinki 
statistiliste andmete kombinat sioon tagab Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi andmete 
kvaliteedi ja ühtsuse.  
Komisjon on alates 2007. aasta st programmi halduskom iteega arutanud programmi 
mõjunäitajaid, mis oleksid kohaldatavad LLP-le tervikuna. Komitee väljendas kahe komisjoni 
esitatud ettepaneku suhtes erapool etust ja palus täiendavat tasuvuse analüüsi. Uus ettepanek 
võeti vastu komitee 17. juuni 2010 . aasta kohtumisel. Selle alusel ühildatakse asjaomased 
andmed nüüd kehtestatud näitajatega; se lle esimesi tulemusi on oodata 2011. aasta 
keskpaigaks.  
Toetudes nimetatud asjaoludele ja mõju-uuringut ele on komisjon seisukohal, et tal on piisav 
kindlus programmi tulemuslikkuses. 
Soovitus 2  
a) Komisjon on nõus soovitusega 2a ja t oonitab, et riiklike büroode iga-aastase 
tegevusaruandluse hindamise järeldused on nõue tekohaselt kaasatud ri iklikesse büroodesse 
tehtavate kontrollkäikude kavasse. 
b) Komisjon on nõus soovitusega 2b ja ka vatseb pärast 2011. aastaks kavandatud 
tööprogrammide struktuuri läbi vaatamist kooskõlastada iga-aast ase tegevusaruande struktuuri 
riiklike büroode tööpr ogrammide omaga. 
c) Komisjon on nõus soovitusega 2c. LLP kom itee võttis komisjoni täiendatud ettepaneku 
vastu oma 17. juuni 2010. aasta kohtumisel. Selle  alusel ühildatakse asjaomased andmed nüüd 
kehtestatud näitajatega; selle esimesi tule musi on oodata 2011. aasta keskpaigaks.  
d) Komisjon on nõus soovitusega 2d ja püüa b luua õigeaegselt süsteemi järgmiste 
programmide mõju mõõtmiseks. 
Komisjon toonitab, et mõju ei saa hinnata alguses t peale, vaid alles hiljem, pärast seda, kui 
programmi on juba mõnda aega rakendatud. Seda  tehakse üldjuhul uuringute ja hindamiste 
alusel. Asjaolu, et LLP praegune  õiguslik alus sisaldab 58 eesmärki, oli peamine keerukust 
suurendav tegur, mis ei teinud sobivate näitajate kindlaksmääramist lihtsamaks.  
62. Komisjon tervitab kontrollikoj a aruande üldist järeldust, et  Leonardo da Vinci programmi 
liikuvusprogrammi kavandamine ja juhtimine on olu lised mõjusate tulemuste saavutamiseks.  
ET 11   ET Komisjon on juba alustanud tööd ja saavutanud edu mitmes kontrollikoja märgitud punktis, 
nagu kvalitatiivne tagasiside iga-aastase programmitöö kohta,  avalduste hindamine ja IT-
vahendite täiustamine. 
Komisjon nõustub, et töö tulemusn äitajatega tuleb lõpule viia. 
Komisjon rõhutab, et töö progr ammikomiteega näitajate keht estamiseks algas juba 2007. 
aastal. Peale selle on komisjon, toetudes eelm ise Leonardo programmi mõju-uuringutele ja 
hindamistele ning praeguse programmi kättesaadavat ele kvantitatiivsetele andmetele ja selles 
osalejate kvalitatiivsele tagasisidele, ki ndel, et Leonardo da Vinci liikuvusprogramm on 
tulemuslik.