Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad (Artikkel 114) Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a).

Ameti pädevus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2000) Eesmärgid 1. Amet tõhustab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. 2. Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. 3. Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. 4. Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel. Ülesanded Amet: a) kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; b) annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele; c) tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; d) edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; e) annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele ja õigeaegse, objektiivse ja põhjaliku info kättesaadavuse osas võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks, edendades muu hulgas olemasolevate parimate tavade vahetust, sealhulgas kasutajate teavitamist, ning püüeldes sünergia poole avaliku ja erasektori algatuste vahel; f) aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; g) jälgib võrgu- ja infoturvet käsitlevate toodete ja teenuste standardite väljatöötamist; h) nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal, samuti riski vältimise tehnoloogiate tõhusa kasutamise osas; i) edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega; j) aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; k) esitab sõltumatult oma järeldusi, suundumusi ning annab nõu oma tegevusala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes.

Juhtimine Haldusnõukogu Igast liikmesriigist üks esindaja, komisjoni poolt määratud kolm esindajat ning komisjoni poolt soovitatud ja nõukogu poolt määratud kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmisesse rühma: a) info- ja sidetehnoloogiatööstus; b) tarbijarühmad; c) akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid. Alaline sidusrühm — Koosneb asjaomaste sidusrühmade 30 esindajast, näiteks info- ja sidetehnoloogiatööstuse ning tarbijarühmade esindajatest ning võrgu- ja infoturbega tegelevatest akadeemilistest ekspertidest. — Sidusrühma liikmed valib tegevdirektor avaliku konkursi korras. Tegevdirektor nimetab liikmed (nimeliselt) peale haldusnõukogu teavitamist ning nende ametiaja pikkuseks on kaks ja pool aastat. Tegevdirektor Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse komisjoni ettepanekul koostatud nimekirja alusel; enne ametisse nimetamist kutsutakse kandidaat Euroopa Parlamendi ette esinema. Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda. Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed) Lõplik eelarve 8,1 (8,1) miljonit eurot, millest ühenduse toetus moodustab 100 % (100 %) Personali suurus 31. detsembril 2011 44 (44) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 41 (40). Muud täidetud ametikohad: 13 (11) lepingulist töötajat, 4 (2) lähetuses viibivat riiklikku eksperti. Personal kokku: 58 (53), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt: põhitegevus: 40 (34) haldustegevus: 18 (19)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed) 1. töösuund: ENISA kui parema koostöö edendaja 1. töösuuna peamine eesmärk oli aidata Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seniseid koostöövorme aluseks võttes tõhustada liikmesriikide vahelist teabevahetust ja koostööd. See hõlmab komisjonile teabe ja arvamuste edastamist, et aidata komisjonil uusi määrusi koostada; ning nende õigusaktide toetuseks heade tavade määratlemist ja edendamist. Eelkirjeldatud töö aitab kaasa Euroopa liikmesriikide foorumi (EFMS) jaEuroopa avaliku ja erasektori partnerluse (EP3R) tegevusele ning võtab arvesse mõlema foorumi raames peetud diskussioone. Lahendamist vajavaid probleeme kirjeldatakse teistes dokumentides – eelkõige komisjoni teatises infoühiskonna turvalisuse kohta (KOM (2006)251) ja teatises elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta (KOM (2009)149), kus rõhutatakse võrgu- ja teabeturbe ning vastupidavuse tähtsust ühtse Euroopa teaberuumi ja digitaalarengu tegevuskava loomisel. Vastastikuse sõltuvuse keerukust arvestades võivad ühes infrastruktuuris esinevad häired kiiresti levida nii üle piiride (nii geograafiliste kui jurisdiktsioone eraldavate) kui ka teistesse infrastruktuuridesse ning avaldada üleeuroopalist mõju. Telekommunikatsiooniäri globaalsest olemusest tingituna peab ühiselt lähenema ka nt võrgu- ja teabeturbe ning vastupidavuse probleemile. Töötulemuste arv: 13 2. töösuund: üleeuroopalise elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse ja vastupidavuse parandamine Teise töösuuna eesmärk on aidata liikmesriikidel rakendada turvalisi ja töökindlaid IKT süsteeme ning parandada Euroopa elutähtsa infoinfrastruktuuri kaitstuse taset. Töösuund on tihedalt seotud komisjoni teatises (märts 2009 ja märts 2011) kirjeldatud elutähtsate infoinfrastruktuuride tegevuskavaga. Suur osa töösuuna tegevusest toetab sisejulgeoleku strateegia dokumendis ja digitaalarengu tegevuskavas kirjeldatud eesmärke. Elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse valdkonna tööpaketid on enamjaolt 2010. aasta töökava raames tehtud töö loomulik jätk. Töösuuna konkreetsed eesmärgid on: — parandada liikmesriikide võimekust asjaomaste sidusrühmade tõhususe ja mõjususe parandamise kaudu; — toetada ja edendada üleeuroopalisi õppusi; — määratleda probleemid elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse valdkonnas ning nendega tegeleda; — määratleda probleemid IKT ja ühendatud võrkude valdkonnas ning nendega tegeleda; — toetada ELi ja Ameerika Ühendriikide 2010. aasta novembri tippkohtumisel loodud ELi ja Ameerika Ühendriikide küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase töörühma tööd. Töötulemuste arv: 16 3. töösuund: ENISA kui eraelu puutumatuse ja usaldusväärsuse edendaja Kolmas töösuund koosnes neljast tööpaketist: — infoturbe valdkonna majanduslike motivaatorite ja barjääride mõistmine ning analüüs; — eraelu puutumatuse, identiteedi ja usaldusväärsuse asjakohane integreerimine uutesse toodetesse; — eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi (2002/58/EÜ) artikli 4 rakendamise toetamine; — töö Euroopa küberturvalisuse kuu organiseerimise nimel. Esimese tööpaketi raames analüüsiti üleeuroopalisel tasandil infoturbe valdkonna majanduslikke motivaatoreid ja barjääre. ENISA analüüsis majanduslikke tegureid õigusliku raamistiku, poliitika, tehnika ja hariduse valdkonnas ning määratles nende parandamise võimalusi. Teise tööpaketi raames uuriti, kuidas eraelu puutumatus, identiteet ja usaldusväärsus on uutesse toodetesse integreeritud. Töö põhjal tehti parandusettepanekuid. Eesmärk oli hinnata arenguid eraelu puutumatuse kaitsmise valdkonnas ning parandada võrguteenuste usaldusväärsust. Kolmas tööpakett hõlmas ENISA toetust eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 4 rakendamiseks. Tegu oli jätkuga koostööle, mida tehti vastavalt artiklile 29, Euroopa andmekaitseinspektori ning Euroopa Komisjoniga (õigusküsimuste peadirektoraat ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraat), ning mille eesmärk oli uurida artikli 4 Euroopa tasandil praktikas rakendamist. ENISA tegi liikmesriikidega koostööd Euroopa küberturvalisuse kuu organiseerimisel. Töötulemuste arv: 5