[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.5.2007

KOM(2007) 281 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE:

Teel ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse poole

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE:

Teel ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse poole

1. ELi ja Brasiilia partnerluse loomine

Viimaste aastate jooksul on Brasiilia omandanud üha tähtsama rahvusvahelise positsiooni ja temast on saanud üks ELi peamisi dialoogipartnereid. Ometigi ei oldud ELi ja Brasiilia dialoog veel hiljuti piisavalt kasutust leidnud ja see toimus peamiselt ELi ja Mercosuri dialoogi raames. Brasiilia on viimane „BRICSi riikidest”[1], kes peab ELiga tippkohtumise. On aeg hakata pidama Brasiiliat nii strateegiliseks partneriks kui ka peamiseks Ladina-Ameerika majanduse edasiviijaks ja piirkondlikuks juhtriigiks[2]. Esimene ELi ja Brasiilia tippkohtumine toimub Lissabonis juulis 2007 ja see tähistab murdepunkti ELi ja Brasiilia suhetes.

ELi ja Brasiilia kahepoolsete suhete hiljutine tihenemine ja mitmekesisemaks muutumine nõuab üldist, järjekindlat ja kooskõlastatud juhtimisraamistikku. Suurenev majanduslik ja poliitiline roll seab Brasiiliale kui maailma ühele juhtriigile uusi vastutusi. Brasiilia ja ELi kavandatav strateegiline partnerlus peaks toetama Brasiiliat eeskujuliku juhtrolli mängimisel ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil ning kaasama ELi üldisesse, strateegilisse, laiaulatuslikku ja avatud dialoogi nii kahepoolsetel kui ka mitmepoolsetel ja piirkondlikel foorumitel. Tänu tugevatele ajaloolistele ja kultuurilistele sidemetele on ELil Brasiiliaga laiaulatuslikud suhted. Viimaste aastate jooksul on Brasiiliast saanud arengumaade eestkõneleja ÜROs ja WTOs. ELil ja Brasiilial on ühised põhiväärtused ja –huvid, sealhulgas õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgimine, tegelemine kliimamuutustega seotud küsimustega ning majanduskasvu ja sotsiaalse õigluse soodustamine nii oma territooriumil kui ka väljaspool. Brasiilia on ELi tähtis liitlane nende ja ka muude väljakutsete käsitlemises rahvusvahelistel foorumitel.

Brasiilia moodustab omaette peaaegu pool mandrit ning tänu rahvaarvule ja majandusarengule on ta enesestmõistetavalt Lõuna-Ameerika juhtriik ja peamine jõud Ladina-Ameerikas. Brasiilia täidab aktiivselt seda rolli Mercosuri raames ja on Lõuna-Ameerika Riikide Liidu (UNASUR)[3] edendamise eestvedaja.

Brasiilia osalus on otsustava tähtsusega ELi ja Mercosuri riikide vahelistes läbirääkimistes, mis kujutavad endast ELi esmatähtsat strateegilist eesmärki ja mida ei ole veel lõpetatud kaubanduspeatükiga seotud raskuste tõttu, mispärast on takerdunud laiema strateegilise assotsiatsiooni loomine ELi ja Mercosuri vahel. Brasiilia edulisus võiks Mercosuri läbirääkimistele kaasa aidata. Vahepeal tegeleb EL edasi kõigi Mercosuri riikidega tugevate poliitiliste ja majanduslike suhete kindlustamisega ning arendab kahepoolseid suhteid asjaomases piirkonnas asuvate riikidega, nagu Argentina, kes on teine oluline dialoogipartner Lõuna-Ameerikas (hiljuti algatati mitmeid poliitikavaldkondi käsitlevaid dialooge).

Kaubanduse seisukohast on Brasiilia ELi peamine investeerimiskeskus Ladina-Ameerikas[4] ja turg, mis pakub ELi ettevõtetele palju täiendavaid võimalusi, kui läbirääkimised WTO Doha arengukava üle ja läbirääkimised Mercosuri riikidega on lõpetatud ning kaubandustõkkeid on vähendatud. Kuigi Brasiilia kasvutempo ei ole võrreldav Hiina ega India omaga[5], on Brasiilial palju loodusvarasid, tunnustatud teadus- ja ülikoolide keskus, mitmekesine tööstus ja suur siseturg.

Brasiilial on veel vaja tegelda järgmiste väljakutsetega: tõsine sissetulekute erinevus on oluline nõrkus ja valitsuse üks peamisi tegevusvaldkondi, eelkõige programmi „Bolsa Familia” kaudu, ning peamine ELiga peetava koostöö- ja läbirääkimiste teema. See ebavõrdsus kajastub ka märkimisväärsetes piirkondlikes erinevustes Brasiilia põhjaosa ja paremini arenenud lõunaosa vahel. Hea tava vahetamine piirkondliku ühtekuuluvuse alal on valdkond, milles EL sooviks Brasiiliaga tihedamat koostööd teha.

2. Ühise tegevuskava loomine

Tihedam ja tugevam partnerlus teenib nii ELi kui ka Brasiilia huve. Järgnevalt toob komisjon esile mitmeid valdkondi ülemaailmsel, piirkondlikul ja kahepoolsel tasandil, mille puhul ta peab ELi ja Brasiilia tihedamat koostööd vastastikku kasulikuks ja mis võiksid tulevikus olla strateegilise partnerluse keskmes.

Käesolev ettepanek nõukogule ja parlamendile võiks heakskiitmise korral olla ELi poolt Brasiiliale Lissaboni tippkohtumisel esitatava ettepaneku alus. Sellega kutsutaks Brasiiliat esitama strateegilist vastust ELi ettepanekutele.

Lissaboni tippkohtumisega peaks seega käivituma protsess, mis võimaldab ELil ja Brasiilial koostada strateegilise partnerluse ühise tegevuskava.

2.1. Mitmepoolsuse tugevdamine

Brasiilia ja EL mõistavad ühtviisi, et tänapäeva ülemaailmsetele väljakutsetele saab vastata vaid mitmepoolse, tugevale ÜRO-le orienteeritud raamistiku kaudu. Mõlemad peavad seetõttu kinnitama tõhusa mitmepoolsuse põhimõtte järgimist tegudega. Alates ÜRO ümberkorraldamisest kliimamuutusteni ja desarmeerimisest maailmakaubanduseni on Brasiilial oluline roll ülemaailmsete probleemide lahendamist takistavate erinevuste tasandamisel. Mõlema partneri huvides on tagada tihedama koostöö ja kõikidel tasanditel toimuvate konsultatsioonide kaudu ELi ja Brasiilia seisukohtade lähendamine arvukates küsimustes. EL ootaks Brasiilialt veenvamat ja ennetavamat tegutsemist ning laialdasemat koostööd ELiga ÜRO asutustes vastavalt Brasiilia rollile ja mõjukusele maailmas.

- Esimene oluline samm on tugevdada koostööd rahvusvahelistel foorumitel, pidades järjepidevalt enne ÜRO olulisi kohtumisi ja muid sündmusi konsultatsioone, võrreldes vaateid, ühtlustades võimaluse korral seisukohti, tagades olulistes küsimustes vastastikuse toetuse ja arendades ühisalgatusi .

Näiteks võiksid EL ja Brasiilia kasutada ära võimalusi asjaomaste seisukohtade tihedamaks kooskõlastamiseks ÜRO rahukindlustamise komisjonis. Siia võiks kuuluda koostöö, et tagada rahukindlustamise komisjoni muutumine strateegiale suunatud asutuseks, milleks ta pidi ka kujunema, mitte jääma üksnes järjekordseks doonorriikide tegevuse kooskõlastamise mehhanismiks.

- EL väärtustab Brasiilia tegevust keskse osa täitmisel rahutagamisoperatsioonides[6], eriti Haitil tänu juhtrollile MINUSTAHi rahutagamismissioonis.

- Võttes arvesse ELi olulist osalust Haitil[7], on selles riigis ELi ja Brasiilia koostööks ning pingutuste kooskõlastamiseks palju võimalusi, seda ka väljaspool rahutagamis- ja stabiliseerimisoperatsioone.

Tuumarelva leviku tõkestamise alal on Brasiilia huvitunud tõsiselt ülemaailmsest tuumarelva leviku tõkestamise korrast ja võiks aidata kaasa arengumaade ja G77 vaheliste suhete tõhustamisele.

- EL ja Brasiilia peaksid tegema tihedat koostööd, et toetada ja arendada edasi ülemaailmset tuumarelva leviku tõkestamise korda.

Viimastel aastatel on Brasiiliast saanud arengumaade eestkõneleja WTOs, eelkõige põllumajandustoodetega kauplemise alal ja G20 rühmas. Brasiilial ja ELil on ühine ambitsioon tugevdada mitmepoolse kaubanduse süsteemi, et igas arenguastmes riigid saaksid rohkem kasu turgude ülemaailmsest avamisest. Seetõttu on nii Brasiilial kui ka ELil erivastutus viia pooleliolevad Doha vooru läbirääkimised lõpule. Pikemas perspektiivis tuleb tegelda süvendatult uute väljakutsetega maailmamajanduses, kus õiguslikul reguleerimisel on üha suurem kaal ausa konkurentsi ja säästva arengu tagamises.

- EL ja Brasiilia peaksid toetama teineteise osalust WTO läbirääkimiste erinevates vormides, et viia läbirääkimised 2007. aastal lõpule.

G20 rahandusministrite foorumil võiks Brasiilia olla ELi peamine partner ühiste seisukohtade kujundamisel, sealhulgas rahvusvaheliste finantsstruktuuride alastes aruteludes. See oleks eriti oluline Brasiilia eesistumise ajal G20s aastal 2008.

2.2. Inimõiguste standardite tugevdamine, demokraatia ja valitsemistava edendamine

EL ja Brasiilial on pikka aega jaganud arvukaid ühiseid väärtusi ja huve seoses inimõiguste edendamise ja kaitse, demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja hea haldustava tugevdamisega. Mõlemad on toetanud innukalt ülemaailmsete standardite põhjaliku kogumiku koostamist ja nende rakendamise vahendite välja töötamist. ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Peaassamblee kolmanda komisjoni raames on palju võimalusi sünergiaks ja täiendavaks koostööks inimõiguste ülemaailmsel edendamisel. Nii ELi kui ka Brasiilia huvi on edendada demokraatiat ning õigusriigi põhimõtteid ja head haldustava kõikides riikides.

- Inimõiguste alal soovib EL teha Brasiiliaga eriti tihedat koostööd, et saavutada rohkem üksmeelt resolutsioonide puhul või kaasrahastada teatavate riikidega või küsimustega seotud algatusi ÜRO asutustes.

2.3. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ning piirkondliku ja sotsiaalse arengu edendamine

Koostöö ülemaailmse vaesuse ja ebavõrdsusega võitlemiseks rahvusvahelisel tasandil: Sarnaselt teiste uute majandusjõududega on Brasiilia järjest mõjukam lõuna-lõuna teljel toimuvas koostöös, eelkõige oma piirkonnas ja portugali keelt kõnelevates Aafrika riikides. Kui enamiku uute doonorriikide osalus on tavaliselt orienteeritud lühiajaliste tulemuste ja kasu saamiseks, on Brasiilia (suhteliselt väikese ulatusega) koostööprogramm orienteeritud rohkem pikaajalisele ja säästvale arengule. Brasiilia on tuntud eestkõneleja mitmepoolsetel foorumitel ning uuenduslike mitmepoolsete ja kolmepoolsete koostöömudelite arendaja, näiteks Brasiilia presidendi Lula poolt koostöös Tšiili, Prantsusmaa ja ÜROga 2004. aastal algatatud nälja ja vaesuse vastu võitlemise projektis[8]. ELi ja Brasiilia seisukoht arengukoostöö kui rahu ja julgeoleku tagamise vahendi kohta on üksmeelne.

ELi ja Brasiilia kahepoolne koostöö temaatiliste programmide raames on olnud väga väärtuslik[9]. Heakskiidetud projektides ja programmides käsitletakse valdkondi alates haldus- ja majandusreformist kuni sotsiaalse arengu ja keskkonnani.

Komisjon otsib võimalusi kolmepoolseks koostööks Brasiilia ja portugalikeelsete riikide ühenduse vahel (nt energeetika valdkonnas) ja soovib luua raamistiku suhete tugevdamiseks Brasiilia ja portugali keelt kõnelevate Aafrika riikidega.

- Komisjon on valmis tihendama koostööd Brasiiliaga arenguabi küsimustes, eelkõige kolmepoolsetes suhetes Portugalikeelsete Riikide Ühendusega seoses arengukoostöö meetmetega.

Sotsiaal- ja tööhõiveküsimusi ning regionaalpoliitikat käsitlev dialoog: Kuigi Brasiilia on Lõuna-Ameerikas üks vähim abist sõltuvaid riike (ametlik arenguabi moodustab 0,05% rahvamajanduse kogutulust), esineb riigis märkimisväärset vaesust (vaesuse määr on 27,9%) ja GINI indeks on kõrge (2003. aastal 58,2 ja 2005. aastal pisut langenud 56,7-le) ja piirkondlikest arenguerinevustest tulenevad väljakutsed üha kasvavad. „Bolsa Familia” ja teiste programmide abil on Brasiilia parandanud inimarengu indeksit[10] ja vähendanud äärmist vaesust poole võrra 10 aastat enne selle saavutamiseks ette nähtud 2012. aastat, kuid siiski on vahendite võrdsemaks jaotamiseks vaja veel palju teha. Brasiilia tööhõivestruktuur areneb väga kiiresti ning mitmed globaliseerumise aspektid mõjutavad regionaal- ja sotsiaalpoliitikat ning riigi võetud meetmete suutlikkust vähendada ebavõrdsust. Lissaboni strateegia mitmed aspektid on mõeldud sellistele väljakutsetele vastamiseks. Asjakohase poliitikaalase kogemuse jagamine oleks väärtuslik nii ELile kui ka Brasiiliale. ELi ja Brasiilia sotsiaal- ja tööhõiveküsimusi ning regionaalpoliitikat käsitleva dialoogi kaudu saaks Brasiilia jagada teiste Ladina-Ameerika riikidega omi kogemusi seoses uuenduslike lahendustega vaesusest, ebavõrdsusest ja sotsiaalsest tõrjutusest tulenevatele väljakutsetele.

- ELi ja Brasiilia hiljuti alustatud sotsiaal- ja tööhõiveküsimusi käsitlev dialoog pakub foorumit, millel vahetada parimat tava ja arutada tegevuspõhimõtteid tööhõive, sotsiaalse kaitse, kaasatuse ja sotsiaalse dialoogi valdkonnas.

- Sarnaselt võimaldab regionaalpoliitika dialoog Brasiilial saada osa ELi kogemustest piirkondlike erinevuste vähendamisel ja parema territoriaalse tasakaalu saavutamisel ning vahetada head tava regionaalpoliitika kujundamisel ja rakendamisel, eelkõige sellistes küsimustes nagu mitmetasandiline partnerlus (kuhu kaasatakse piirkondlikke ja kohalikke pooli, erasektorit ja kodanikuühiskonda), keskmise pikkusega strateegiline planeerimine, avaliku ja erasektori ressursside võimendamine, haldussuutlikkuse arendamine, institutsioonidevaheline kooskõlastamine ja suhtlemine, hindamistava ja koostöö levitamine piirkondade vahel.

- Brasiilia võiks saada kasu kogemuste vahetamisest teiste Lõuna-Ameerika riikidega, pakkudes uuenduslikke lahendusi vaesusest, ebavõrdsusest ja sotsiaalsest tõrjutusest tulenevatele väljakutsetele, piirkondlike lõhede vähendamisele, sotsiaalkaitsele ja rahuldavate töökohtade loomisele kõigi jaoks.

2.4. Keskkonnakaitse

Brasiilia majandab maailma suurimaid allesjäänud vihmametsi ja on ELi ülioluline partner kampaanias, milles kutsutakse üles laiemale ülemaailmsele tegutsemisele kliimamuutustega võitlemisel ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel. Selleks et jõuda põhjaliku ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimiseni temperatuuritõusu piiramiseks vähem kui 2°Cni võrreldes tööstusajastule eelnenud perioodiga, on tarvis tugevat ja järjepidevat poliitilist tahet. Vastavalt komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatisele (millega seatakse maailma kliima soojenemise ülempiiriks 2 C), mille riigipead ja valitsusjuhid kiitsid heaks 8.–9. märtsil 2007 toimunud kevadisel tippkohtumisel, leiab EL, et arvestades küsimuse pakilisust, oleks vaja alustada ÜRO kliimamuutuste konverentsil selle aasta detsembris Balis läbirääkimisi ülemaailmse ja põhjaliku 2012. aastale järgnevat perioodi käsitleva kokkuleppe üle, mis tugineks ühise, kuid diferentseeritud vastutuse põhimõttele, ja need läbirääkimised tuleks lõpetada 2009. aastaks. Selleks et tugevdada ja rakendada ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja saavutada ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse 2010. aasta eesmärk, on vaja kõrgetasemelist poliitilist osalust. EL ja Brasiilia tunnevad mõlemad suurt muret muude keskkonnaalaste väljakutsete pärast, eelkõige metsade kaitse, veemajandus, merekeskkond, ülemaailmne elavhõbedaküsimus ning tarbimise ja tootmise mittesäästvad mudelid.

Lisaks rahvusvahelisele koostööle peavad EL ja Brasiilia teineteisega nõu arvukates keskkonnaküsimustes. Euroopa Komisjoni ja Brasiilia vahel toimuvad korrapärased keskkonna- ja kliimamuutuste alased kohtumised tegevuspõhimõtete arutamiseks. EL on huvitatud kogemuste vahetamisest veemajanduse ning tarbimise ja tootmise mittesäästvate mudelite küsimustes.

- EL peaks arendama ja tugevdama Brasiiliaga peetavat keskkonnapoliitika dialoogi sellistel teemadel nagu kliimamuutused, veemajandus, bioloogiline mitmekesisus ja metsade hävitamine, sealhulgas metsast sõltuvate põlisrahvaste roll, et me mõistaksime paremini teineteise seisukohti, suurendades seega meie ühist mõju nimetatud valdkondades.

- EL peaks töötama koos Brasiiliaga rahvusvahelistel foorumitel, et edendada kliimamuutusi ja metsade hävitamist käsitlevaid arutelusid, eesmärgiga sõlmida kokkulepe ülemaailmse raamistiku kohta 2012. aastale järgneva perioodiks.

- Tihedamat koostööd oleks vaja ka bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni rakendamisel ja 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamiseks, samuti muude ülemaailmsete probleemide puhul, näiteks elavhõbedasaastega tegelemine.

2.5. Energiakoostöö tugevdamine

Brasiilia oli esimene riik, kes arendas välja väga suuremahulise kohalikust toorainest valmistatavate biokütuste tootmise, millel on suur tulevikupotentsiaal. Brasiilia on võtnud juhtrolli biokütuse tootmise, turustamise ja tarbimise kõikides etappides. EL kinnitas hiljuti, et taastuvenergia laiem kasutamine on ELi energiapoliitika üks peamisi prioriteete. ELi juhtide poolt heakskiidetud Euroopa energiapoliitika 2007. aasta tegevuskavas on esitatud ambitsioonikad eesmärgid taastuvenergia ja biokütuste kasutamiseks (vastavalt 20% ja vähemalt 10%) aastaks 2020.

EL ja Brasiilia on veendunud, et selles valdkonnas tehtav koostöö on mõlemale kasulik: märtsis 2007 Brasiilia algatatud biokütuste rahvusvahelise foorumi raames loodi partnerlus[11]. Kõnealune foorum aitab kaasa ühiste standardite loomisele, et rahvusvaheline turg saaks kasvada nii, et tootmine oleks säästev ja viiks kasvuhoonegaaside heidete vähenemiseni ja arvestaks muude säästva arengu eesmärkidega. Komisjoni poolt 5.–6. juulil 2007 Brüsselis korraldataval biokütuste rahvusvahelisel konverentsil on võimalik laiendada seda koostööd märkimisväärselt.

EL soovib täiustada ka Brasiiliaga tehtavat energiatõhususe alast koostööd nii kahepoolsel tasandil kui ka tulevase rahvusvahelise raamlepingu kaudu.

- EÜ ja Brasiilia energiapoliitika dialoogi algatamine 2007. aastal võimaldaks märkimisväärset edasiminekut ELi ja Brasiilia energiakoostöös nii reguleerival kui ka tehnilisel tasandil. Käsitletavad teemad peaksid hõlmama säästvaid biokütuseid ja muid taastuvaid energiaallikaid, energiatõhusust ja vähe süsihappegaasi tekitavaid tehnoloogiaid. Dialoog võimaldaks tihedamaid suhteid, peamiste rahvusvaheliste energiaalaste muutuste arutamist ja energia varustuskindluse ja säästvuse täiustamiseks ettenähtud tegevuspõhimõtete edendamist.

2.6. Ladina-Ameerika stabiilsuse ja õitsengu edendamine

Viimaste aastate jooksul on Brasiilia tugevdanud suhteid naaberriikidega, eelkõige Argentinaga, kellega on Brasiilia loonud strateegilise partnerluse.

Poliitilisel areenil on Brasiiliast saanud Lõuna-Ameerika stabiilsuse alustala. Brasiilia on suutnud oma poliitilise ja institutsionaalse süsteemi raames käsitleda paljude asjaomase piirkonna riikide ees seisvaid väljakutseid (nt sotsiaalne ühtekuuluvus).

Brasiilia on juhtinud jõupingutusi Lõuna-Ameerika integratsiooni süvendamiseks nii Mercosuri kaudu kui ka Lõuna-Ameerika Rahvaste Ühenduse loomisega detsembris 2004, mille tulemusel loodi aprillis 2007 toimunud piirkondlikul tippkohtumisel Lõuna-Ameerika Riikide Liit. Viimastel aastatel on Brasiilia suhteid naaberriikidega iseloomustanud mõõdukus, mida illustreerib Venezuela ja Boliiviaga lahkarvamusi tekitavate valdkondade käsitlemise viis.

Energeetika, telekommunikatsiooni, vee ja transpordi valdkonnas on omavaheline seotus Ladina-Ameerika stabiilsuse ja õitsengu edendamisel väga oluline. Brasiilia osalemine igas suures piirkondlikus energiakavas on oluline tingimus piirkondlikesse energiainfrastruktuuridesse panuse andmisel. Üleameerikalise kahte ookeani hõlmava energiakoridoride arendamisega kaasati Brasiilia paremini Ladina-Ameerika transpordivõrku.

Brasiilial on oluline roll ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna koostöös. EL hindab kõrgelt Brasiilia aktiivset osalust ja panust sotsiaalse ühtekuuluvuse alastes aruteludes ja eelkõige järgmise ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumi puhul.

- EL teeb Brasiiliaga koostööd märtsis 2006 toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse konverentsi soovituste rakendamiseks ja selle tegevuskava edendamiseks. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumi ettevalmistused on hea võimalus dialoogiks. Mõlemad pooled võiksid koos julgustada rahvusvahelisi organisatsioone ja kodanikuühiskonda edendama sotsiaalset ühtekuuluvust.

- EL tervitaks Brasiilia aktiivset osalust 2008. aastal Limas toimuva järgmise ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna tippkohtumise ettevalmistamisel.

2.7. Mercosuri tegevuskava edendamine

Brasiilia tähtsus ja mõju ning tema suur turg Mercosuri riikide hulgas on silmapaistev. 2005. aastal moodustas Brasiilia peaaegu 80% kogu Mercosuri SKTst[12]. Sellele lisaks on Brasiilia Lõuna-Ameerika majanduse tõukejõud ja riigi majanduspoliitika suund mõjutab kogu piirkonna majanduslikku stabiilsust ja integratsiooni.

Arvestades Brasiilia mõjukust Mercosuris, toetaks ELi poliitiliste suhete tugevdamine sellise äärmiselt olulise riigiga nii Mercosuri sisest integratsiooni kui ka ELi ja Mercosuri riikide suhteid.

Brasiilia saaks ELi ühise tegevuskava üle toimunud läbirääkimistel omandatud teadmiste ja kogemuste levitamisel toetada paremini Mercosuri jõupingutusi ühise turu ja poliitilise liidu ülesehitamisel. See on eriti oluline Mercosuri praegusel keerulisel arenguetapil. Mercosuri riigid peavad veel tegelema mitmete majandusliku integratsiooni aspektidega, näiteks tolliliidu loomine ja teenuste ühisturu lõplik väljakujundamine. Mercosuri kuuluvate arengumaade arvamusliidrid leiavad üha enam, et liit peab oma ambitsioone suurendama ja oma tegevust tõhustama, sealhulgas arendama poliitilist, eelkõige välispoliitilist mõõdet. Brasiilia valitsus on näidanud korduvalt üles huvi ELi kogemuste vastu, et võtta seda eeskujuks Mercosuri integratsioonile, kuigi Mercosuri riikide valitsused on pädevuste üleandmisel riigiülestele institutsioonidele majandusliku ja poliitilise integratsiooni saavutamiseks üldiselt väga ettevaatlikud. EL on Mercosuri suurim toetaja ja peamine doonorriik.

Tihedam dialoog aitaks mõlemaid pooli ELi ja Mercosuri assotsiatsioonilepingu lõpuleviimisel. Selle edukus on üksikasjalikult seotud Mercosuri-sisese poliitilise ja majandusliku integratsiooniga, milles Brasiilia peaks võtma juhtrolli.

- Seetõttu ootame Brasiilialt konstruktiivset panust ELi ja Mercosuri riikide vahelise tasakaalustatud ja põhjaliku lepingu sõlmimisel.

- EL ja Brasiilia peaksid ühiselt otsima võimalusi tõhusaks koostööks ja kogemuste jagamiseks piirkondliku integratsiooni küsimustes.

2.8. Kaubandus- ja majandussuhete tugevdamine

Kaubanduse ja investeeringute arendamine: Brasiilia on ELi jaoks olulisim turg Ladina-Ameerikas ning moodustab kolmandiku ELi ja asjaomase piirkonna vahelise kaubanduse kogumahust, kusjuures kahepoolse kaubandusvoo kasvumäär on viimastel aastatel olnud kahekohaline. EL on ka Brasiilia tähtsaim kaubanduspartner, kelle osakaal moodustab 22% Brasiilia kaubanduse kogumahust. Brasiilia osakaal moodustab siiski kõigest 1,8% ELi kaubanduse kogumahust ja Brasiilia on ELi peamiste kaubanduspartnerite hulgas alles 11. kohal (Eurostat 2005). See näitab Brasiilia turu potentsiaali ELi jaoks. BRICSi riikide hulgas on Brasiilias kõige rohkem ELi välismaistest otseinvesteeringutest[13], investeeringute kogumaht ulatub 80,1 miljardi euroni. Brasiilia on ka ELis oluline investor[14], eriti sellistes valdkondades nagu kaubandus, kaevandus ja ehitus.

Seoses turule juurdepääsuga on meie eesmärk laiendada kaubanduse võimalusi veelgi Doha arengukava ning ELi ja Mercosuri läbirääkimiste abil, kuna Brasiilia kaupade ja teenuste turg on praegu suhteliselt tugevalt kaitstud. Seepärast julgustab EL Brasiiliat vähendama tariifseid ja mittetariifseid kaubandustõkkeid, edendama maksuvaldkonnas majandusreformi ja head haldustava ning looma ettevõtjatele ja sealhulgas investoritele õiguslikult kindlat keskkonda. Avatum kaubandus- ja investeerimiskeskkond turgutaks Brasiilias kõikide majandusvaldkondade konkurentsivõimet ja paneks aluse jõukuse suurendamisele.

- ELi ja Brasiilia partnerlus võimaldaks käsitleda konkreetseid, mõlema poole jaoks olulisi küsimusi, mis täiendavad ELi ja Mercosuri läbirääkimisi, näiteks dialoogide kaudu sellistes valdkondades nagu intellektuaalomand, tööstuspoliitika ja õigusliku reguleerimise alane koostöö, samuti konsultatsioonid sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas, suurendades vastastikust mõistmist kaubandust mõjutada võivate sanitaar- ja fütosanitaartingimuste vallas.

Majandus- ja rahandusvaldkond: Arvestades Brasiilia mõjukust maailmamajanduses ja peamistel rahvusvahelistel foorumitel, nagu G20, WTO ja G8 välissuhete töörühm, peaks EL tõhustama ka Brasiiliaga rahandus- ja makromajanduslikes küsimustes peetavat dialoogi. Siia võiks kuuluda makromajanduslikud ja maksualased probleemid, säästva arengu edendamisele suunatud struktuursete ümberkorralduste strateegiad ning sotsiaalse ühtekuuluvuse küsimused.

- ELi ja Brasiilia strateegiline partnerlus peaks hõlmama korrapärast dialoogi makromajanduse küsimustes.

Euroopa Investeerimispanga laenud on olnud olulised Brasiilia ja ELi majanduslike sidemete tugevdamisel ning toetanud erasektori arengut. Brasiilia on olnud Euroopa Investeerimispanga suurim laenusaaja Ladina-Ameerikas ja on ka edaspidi oluline laenusaaja. Euroopa Investeerimispanga poolne rahastamine toetab Brasiilias ELi eesmärki saavutada keskkonnasäästlikkus (sealhulgas kliimamuutuste mõju leevendamine), energia varustuskindlus, välismaiste otseinvesteeringute toetamine ning tehnoloogia ja oskusteabe levitamine.

Infoühiskond: EL ja Brasiilia on ühisel seisukohal, et info- ja sidetehnoloogia ei ole mitte ainult ülioluline innovatsiooni, konkurentsivõime ja majanduskasvu edendamiseks, töökohtade loomiseks ja avaliku sektori tõhustamiseks, vaid sel on ka tähtis sotsiaalne mõõde sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamises, elukvaliteedi tõstmises ja vaesuse vähendamises.

- ELi prioriteet on laiendada kahepoolset info- ja sidetehnoloogia alast dialoogi ja koostööd, mis hõlmaks õiguslikku reguleerimist, poliitikat ja teadusuuringuid. Seeläbi aidatakse tagada asjaomase sektori korrektne ja stabiilne õigusraamistik, kasutada info- ja sidetehnoloogiat maksimaalselt riigi poliitika ja sotsiaalse heaolu toetamiseks ning luua vahetussüsteem asjaomastes teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

Õhutransport: Umbes nelja miljoni regulaarlende kasutava reisijaga aastas on Brasiilia ja ELi õhutransporditurg ülimalt oluline inimeste ja ettevõtjate ühendaja ELi ja Brasiilia vahel. Asjaomase valdkonna arendamiseks vajavad õhutransporditeenused Brasiilia ja ELi vahel stabiilset õigusraamistikku. Seetõttu tuleks muuta Brasiilia ja ELi liikmesriikide vahelisi õhutranspordilepinguid, et võtta arvesse ELi ühtset lennundusturgu. Kui Brasiilia on tunnustanud ELi olemasolu kahepoolsetes lennunduslepingutes, oleks Brasiilial võimalus saada oluliseks partneriks mitmetes lennunduspoliitika küsimustes. Hea näide lennuliikluse korraldamise kohta on projekt SESAR (Euroopa ühtse õhuruumi lennujuhtimise uurimisprogramm), mille eesmärk on suurendada õhutranspordi turvalisust, tõhusust ja keskkonnahoidlikkust tihedama koostöö kaudu lennundusohutuse valdkonnas, eelkõige seoses lennukõlblikkuse tunnistuste tunnustamisega.

- ELi prioriteet on muuta esmajärjekorras Brasiilia ja ELi liikmesriikide vahelisi õhutranspordilepinguid.

Meretransport ja merede haldus: Brasiilia ja EL on mõlemad maailmamajanduse suurjõud ning meretransport on majanduskasvu, kaubanduse ja arengu seisukohalt ülioluline. Hiljuti algatatud ELi ja Brasiilia meretranspordipoliitika dialoogi tuleks arendada edasi, et parandada Brasiilia ja ELi laevandusettevõtjate tegutsemistingimusi, soodustada meretransporti Brasiilias ja ELis, luues tiheda koostöö kahe poole vahel vastastikku huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas sadamad, siseveetransport, infrastruktuur ja mereohutus, samuti seisukohtade lähendamise arutamine rahvusvahelistes organisatsioonides.

- Pooled võiksid mõelda ka valdkonnaülese koostöö loomisele merede halduse küsimustes, mis hõlmavad arvukaid merendusküsimusi alates transpordist, kalandusest, mereuuringutest, merekeskkonna kaitsest ja loodusvarade säästvast kasutamisest kuni asjakohase planeerimise, halduse ja korrakaitseni.

- Hiljuti algatatud ELi ja Brasiilia meretranspordipoliitika dialoogi tuleks edasi arendada.

Brasiilia valitsus on nimetanud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni prioriteetseks valdkonnaks[15]. Kahepoolne koostöö on samuti tähtis, arvestades et Brasiilia on üks olulisimaid kolmandatest riikidest osalejaid kuuendas teadusuuringute raamprogrammis (6. raamprogramm aastateks 2002–2006), kes osaleb ühistes uurimistegevustes kahepoolsetel ja piirkondadevahelisel tasandil kõikides peamistes teemavaldkondades alates keskkonnast, toiduainetest ja tervisest kuni energeetika ning maismaa- ja meretranspordini. Hiljuti jõustunud ELi ja Brasiilia teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ning uued võimalused osaleda rahvusvaheliselt ELi seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis aastatel 2007–2013 on tugev alus olemasoleva koostöö laiendamiseks.

- Teadus- ja tehnoloogiavaldkonna dialoogi tuleks tugevdada ja parandada ühist planeerimist ja püstitada prioriteedid asjakohaste, ühist huvi pakkuvate valdkondade temaatiliste dialoogide kaudu.

- Brasiiliat julgustatakse rahastama vajaduse korral riigi osalust seitsmenda raamprogrammi tegevustes. Mõlemad pooled peaksid soodustama teadusuurijate liikuvust, mida ELis tehakse konkreetse programmi „People” kaudu. EL ja Brasiilia peaksid asjaomase valdkonna koostööd tugevdama ja selle nähtavust parandama.

- Tuleks kaaluda kokkuleppe sõlmimist EURATOMi ja Brasiilia vahel, arvestades teiste riikidega juba sõlmitud kokkulepete vormi. See võiks käsitleda kas konkreetselt tuumasünteesi valdkonda, näiteks selleks et soodustada Brasiilia ühinemist rahvusvaheline katsetermotuumareaktori (ITER) projektiga, või tuuma-uuringute laiemaid valdkondi.

Satelliitnavigatsioon, Galileo: Koostööd Euroopa satelliitnavigatsiooni programmis „Galileo” tuleks tugevdada uue koostöölepinguga (esialgse teabevahetuse ja muude kontaktide alusel).

- Brasiilia osalus programmis „Galileo” oleks ideaalne võimalus süvendada kõrgtehnoloogilist tööstus- ja teaduskoostööd ELi ja Brasiilia vahel.

2.9. Õigus, vabadus ja turvalisus

EL ja Brasiilia peaksid tegema koostööd organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitluse rahvusvaheliste standardite loomisel, sealhulgas rahvusvahelistel foorumitel, edendades koostööd kriminaalasjades ja eelkõige ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise konventsioone ja protokolle. EL ja Brasiilia peaksid ka soodustama piirkondlikku valdkondadevahelist korrakaitsekoostööd. ELi ja Brasiilia koostöö ebaseaduslike uimastite probleemide lahendamisel peaks tuginema jagatud vastutuse põhimõttele ning toetama tegevuskavade ja programmide koostamist, mis aitaksid suurendada Brasiilia suutlikkust ülemaailmse uimastiprobleemi käsitlemisel tervikliku ja tasakaalustatud lähenemisviisi abil.

Komisjon on kindel, et läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise lühiajalisest viisast loobumise kokkuleppe üle lõpevad edukalt lähikuude jooksul. Sellise kokkuleppega lõpetataks 2004. aasta laienemisele järgnenud mõnede ELi kodanike ebavõrdne kohtlemine Brasiilia poolt ja tagataks vastastikune täielik viisavaba reisimine nii Brasiilia kui Euroopa kodanike jaoks. Komisjon peaks läbirääkimisvolituste eelnõu vastu võtma juunis.

Nende läbirääkimiste taustal tuleb rõhutada, et ebaseadusliku rände vastu võitlemist arutatakse ELi ja Brasiilia tihedama koostöö edendamise nimel. Rände kontekstis on eriti oluline Euroopast Brasiiliasse tehtavate rahaülekannete küsimus, sest ülekanded on viimaste aastate jooksul märkimisväärselt kasvanud. Hea korralduse puhul võiksid need aidata kaasa majanduskasvule ja arengule. Rahaülekannete lihtsustamise viise tuleks samuti käsitleda aruteludes, sealhulgas makromajandusliku dialoogi raames.

- EL ja Brasiilia peaksid soodustama piirkondlikku valdkondadevahelist korrakaitsekoostööd.

2.10. Inimeste ühendamine

ELi ja Brasiilia suhted ei seisne vaid majanduslikes huvides: ajaloolised sidemed, kultuuriline ja keeleline sugulus, ülikoolidevaheline koostöö, spordialased sidemed, vastastikune turismivoog, ettevõtjatevahelised suhted, ühised huvid tervishoiu alal ja palju muudki.

Osana ELi ja Brasiilia suhete tugevdamisest ja süvendamisest on vaja meetmeid suurendamaks inimeste teadlikkust partnerite kultuurist ja ühiskonnast ning nende mõistmist. Me peaksime kohe hakkama uurima avalikku arvamust ning suhtumist ELi Brasiilias ja vastupidi ning arendama ja viima ellu nähtavuse suurendamise ja teadlikkuse parandamise strateegiaid, tugevdama vastastikust mõistmist ja parandama vääritimõistmisi.

Kõrgharidus

ELi ja Brasiilia kõrghariduskoostöö vallas on märkimisväärne huvi ja perspektiiv, et laiendada akadeemilisi teadmisi ja ühendada tulevasi intellektuaalseid tipptegijaid. Brasiilia on aktiivselt osalenud ELi kõrgharidusprogrammides ALβAN[16], Erasmus Mundus[17] ja ELi liikmesriikide kahepoolsetes vahetusprogrammides. Brasiilia osaleb aktiivselt ka ELi programmis ALFA [18] , mis on mõeldud ELi ja Ladina-Ameerika ülikoolidevaheliseks koostööks. Olulist tähelepanu pööratakse poliitilise dialoogi algatamisele parima tava vahetamiseks hariduse alal.

- EL teeb ettepaneku kahe poole vahelise dialoogi ja vahetuste stimuleerimiseks, laiendades ülikoolide vahetusprogramme lähiajal 2007.–2013. aasta ELi riigistrateegia dokumendi alusel saadavate rahaliste vahendite abil. Brasiilia üliõpilastele on Erasmus Mundus stipendiumideks ette nähtud veel 30,5 miljonit eurot.

Kultuur: ELi ja Brasiilia seisukohad ja eesmärgid seoses kultuuriga muutuvad sarnasemaks, eelkõige kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi küsimustes. Hiljuti kokkulepitud asjaomast valdkonda käsitlev dialoog pakub raamistikku kultuurilise mitmekesisuse soodustamiseks ja kultuuritööstuse edendamiseks. Dialoogiga tähtsustatakse UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ja koostöö edendamist rahvusvahelistel foorumitel seoses konventsiooni rakendamisega. Keeltega seoses annab ELi kogemus edasi parima tava keelelise mitmekesisuse soodustamiseks.

Kodanikuühiskond: Brasiilia ja ELi elanike vahelisi kontakte tuleks süvendada kodanikuühiskonna kaudu: mõlemal poolel on märkimisväärseid ühiseid vastastikku huvi pakkuvaid küsimusi, näiteks kliimamuutused, keskkond, vaesuse leevendamine, sotsiaalne areng, linnastumine, samas on ka tehnilisemaid ja majandusalaseid teemasid, nagu teadus ja tehnoloogia ning meretransport.

- Kontakte kodanikuühiskonna tasandil tuleks süvendada arvukates valdkondades.

- Noorte vahetusprogramme ja koostööd väljaspool ametlikku haridusvaldkonda saaks tõhustada programmi„ Aktiivsed noored” kaudu.

Ettevõtlus: Ettevõtetevahelise koostöö potentsiaal, mis väljendub märkimisväärsetes investeeringutes mõlemal poolel, ei ole leidnud maksimaalset rakendust. Ettevõtetevahelisi kontakte tuleks julgustada ja toetada ELi ja Brasiilia ümarlaua korraldamisega.

- Esimene ELi ja Brasiilia ümarlaud on kavandatud samal ajal ELi ja Brasiilia poliitilise tippkohtumisega Lissabonis.

3. EDASISED SAMMUD

Kiiresti arenevad ELi ja Brasiilia suhted tuginevad praegu 1992. aasta raamkokkuleppele ning 1995. aasta ELi ja Mercosuri koostöö raamkokkuleppele. See piirab paratamatult dialoogi ulatust ja sügavust.

President Barroso külaskäik Brasiiliasse mais 2006 andis suhetele uut hoogu, kui tunnustati koostööst tulenevaid võimalikke hüvesid arvukates valdkondades, mis olid kindlaks määratud ühiskomitee kohtumisel aprillis 2005[19]. Esimesed troika vormis poliitilised konsultatsioonid Brasiiliaga toimusid Brasílias mais 2007.

Hiljutine tegevus on osutanud kasvavale mõlemapoolsele entusiasmile seoses koostöö laienemise ja tugevnemisega arvukates valdkondades. Brasiilia on näidanud üles suurt huvi Euroopaga strateegilise partnerluse protsessi ja arendamise vastu.

Juulis toimuv tippkohtumine on ELi jaoks võimalus anda ELi ja Brasiilia suhetele tervikuna uus hoog. Strateegiline partnerlus ELi jaoks olulises piirkonnas asuva pikaajalise sõbra ja liitlasega eeldaks konsensuse saavutamist ja kokkulepete sõlmimist laiema poliitilise koostöö küsimustes rahu ja stabiilsuse edendamiseks kummaski maailmajaos ja kaugemalgi ning võimaldaks meil ühendada jõud meie ees seisvate ülemaailmsete väljakutsetega tegelemiseks. See tähendaks koostööd soosiva lähenemisviisi omaksvõtmist majandus- ja kaubandussuhete alal ning edu saavutamist koostöö jaoks väljavalitud valdkondades. Sellega kaasneks ka aktiivne osalus piirkondlikus integratsioonis, Mercosuri riikidega koostöö tõhustamine ning ELi ja Mercosuri assotsiatsioonilepingu sõlmimine. ELi ja Brasiilia strateegiline partnerlus oleks seega väga positiivne edasiminek nii ELile, Brasiiliale kui ka kogu asjaomasele piirkonnale.

Praeguses olukorras leiab komisjon, et juulis toimuv Lissaboni tippkohtumine annab ELile võimaluse astuda esimesi tähtsaid samme strateegilise partnerluse pakkumiseks Brasiiliale.

Seepärast soovitab komisjon järgmist:

- pidades silmas teatises esitatud prioriteete, eelkõige 2. peatükis käsitletud sisulisi küsimusi, ja

- selleks et süvendada Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelisi sidemeid poliitilise dialoogi laiendamisega kõikidele ühist huvi pakkuvatele ja ülemaailmselt olulistele küsimustele, kahepoolse koostöö tugevdamisega ning ELi ja Mercosuri assotsiatsioonilepingu sõlmimisele kaasa aitamisega,

peaks Euroopa Liit:

- algatama koos Brasiiliaga Lissabonis toimuval ELi ja Brasiilia tippkohtumisel strateegilise partnerluse.

- kutsuma Brasiiliat esitama seisukohti strateegilise partnerluse ulatuse kohta.

Brazil at a glance

Political and geographical data |

Official Name : | Federative Republic of Brazil |

Current President of the Republic : | Mr. Luiz Inácio Lula da Silva (since January 2003, reelected in October 2006) |

Surface area: | 8.512 million sq km |

Land boundaries: | total: 14,691 km Border countries: Argentina 1,224 km, Bolivia 3,400 km, Colombia 1,643 km, French Guyana 673 km, Guyana 1,119 km, Paraguay 1,290 km, Peru 1,560 km, Suriname 597 km, Uruguay 985 km, Venezuela 2,200 km |

Population: | 189 million (2007) |

Population growth: | 1.3% p.a. |

Urbanisation: | 84% (2005) |

Main cities: | São Paolo (10.8m), Rio de Janeiro (6m), Salvador (2.6m), Belo Horizonte (2.3m), Fortaleza (2.3m) |

Economic indicators |

GDP: GDP/capita : | € 710 billion (2006, Eurostat) € 3,820 (2006, Eurostat) |

GDP growth : | 0.5%(2003), 4.9% (2004), 3.3% (2005), 3.5% (2006) |

Inflation: | 14.8%(2003), 6.6% (2004), 6.8% (2005), 4.6% (2006) |

Current Account Balance: | 0.8% (2003), 1.9% (2004), 1.7% (2005), 0.7% (2006) |

Exports to EU: | €26.2 billion (2006) = 22% total exports; 1.9% of EU imports |

Imports from EU: | €17.7 billion (2004) = 22% total imports; 1.5% of EU exports |

EU investment stock in Brazil : | €59,2 billion (2002), €76,3 billion (2005) |

Selected social indicators |

Illiteracy: | 11,5% |

Life expectancy at birth: | 71 years (2005) |

Net school attendance rate of people aged 7-24: | Elementary (7-14): 96 % (2005) Secondary (15-17): 46% (2005) Higher (18-24): 22% (2003) |

Poverty : | 36.3% (2005); (Indigence: 10.6%) |

Child mortality rate: | 20 per 1000 live births (2005) |

Gini coefficient: | 0.61 = high (0 is equivalent to absolute equality/ 1 to absolute inequality) |

Sources: Eurostat, Banco do Brasil, Worldbank, IBGE, IMF, UN-ECLAC

[pic]

[pic]

[pic]

[1] 2003. aastal Goldman Sachsi poolt loodud mõiste kiiresti areneva majandusega Brasiilia, Venemaa, India, Hiina ja Lõuna-Aafrika tähistamiseks.

[2] Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tugevam partnerlus Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel” [KOM(2005) 636] on pandud alus tugevamale partnerlusele Ladina-Ameerika piirkonna riikidega.

[3] Lõuna-Ameerika Liit UNASUR loodi ametlikult Venezuela tippkohtumisel aprillis 2007.

[4] 2004. aasta lõpus paiknes 38% ELi poolt Ladina-Ameerikasse tehtud kapitalimahutustest Brasiilias (Eurostati aastaraamat 2006).

[5] Brasiilia majanduskasv oli 2006. aastal 3,7%.

[6] Brasiilia osaleb praegu järgmistes ÜRO rahutagamisoperatsioonides: Sudaan, CM[pic]te d Ivoire, Libeeria, Etioopia ja Eritrea, Haiti, Ida-Timor, Küpros.

[7] ELimahutustest Brasiilias (Eurostati aastaraamat 2006).

[8] Brasiilia majanduskasv oli 2006. aastal 3,7%.

[9] Brasiilia osaleb praegu järgmistes ÜRO rahutagamisoperatsioonides: Sudaan, Cōte d’Ivoire, Libeeria, Etioopia ja Eritrea, Haiti, Ida-Timor, Küpros.

[10] ELi toetus Haitile aastatel 2002–2007 (9. EAF) oli peaagu 300 miljonit eurot ja aastateks 2008-2013 on eraldatud peaaegu 233 miljonit eurot.

[11] Üle 100 riigi on kirjutanud alla ÜRO 2004. aasta deklaratsioonile, millega kutsutakse üles kasutama aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks uuenduslikke rahastamisvahendeid. Algatuse tulemusel loodi 2006. aastal rahvusvaheline ravimite ostmise rahastu (International Drug Purchasing Facility (UNITAID)), mille eesmärk on võidelda kolme surmava haigusega, nagu tuberkuloos, AIDS ja malaaria. Asutajaliikmed on Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Rootsi.

[12] Koostööprojektide/-programmide rahastamise kogusumma on üle 165 miljoni euro, välja arvatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alased projektid.

[13] Koht 2004. aastal: 69. riik 177st (allikas: ÜRO Arenguprogrammi inimarengu aruanne 2006).

[14] Teised liikmed on Hiina, India, USA ja Lõuna-Aafrika.

[15] Allikas: Maailmapank.

[16] Kapitali väljavool Venemaale, Hiinasse ja Indiasse on aastatel 2003–2005 olnud suurem kui Brasiiliasse, kuid ELi huvide kogumaht on Brasiilias suurem kui teistes BRIC-riikides kokku. 2005: Brasiilia 80,1 miljardit eurot; Venemaa 31,3 miljardit eurot; Hiina 31,3 miljardit eurot; India 13,7 miljardit eurot.

[17] Ainuüksi 2005. aastal investeeriti ELi 5,2 miljardi euro ulatuses Brasiilia kapitali (allikas: Banco Central do Brasil).

[18] Praegust investeeringut teadusuuringutesse, mis moodustab 1% SKTst, soovitakse kahekordistada president Lula teise ametiaja lõpuks.

[19] Alates 2003. aastast on umbes 2 500 Brasiilia üliõpilast on osalenud EÜ kõrgharidusprogrammis ALβAN, mis on suunatud Ladina-Ameerikale: see moodustab 30% kõigist Ladina-Ameerika osalejatest.

[20] Brasiilia on edukaim Ladina-Ameerika riik, kes osaleb programmis Erasmus Mundus. Brasiilia haridusasutustest on 89 üliõpilasele ja 28 teadurile eraldatud Erasmus Munduse stipendium, et õppida või töötada Euroopas aastatel 2004–2006. Seitse Brasiilia ülikooli osaleb Erasmus Munduse magistriõppe programmi partnerlustes.

[21] ALFA II (América Latina Formaēćo Académica) – umbes 70 erinevat Brasiilia kõrgharidusasutust on viinud ellu 136 projekti, millest 82 puhul on toimunud kokku umbes 1 300 üliõpilasvahetust, mille puhul Ladina-Ameerika üliõpilastele on antud võimalus õppida ühe semestri jooksul ELis ja vastupidi.

[22] Energeetika, keskkond, teadus ja tehnoloogia, meretransport, sotsiaalpoliitika ja regionaalpoliitika.