Kavandatava akti eesmärk on muuta kokkuleppe lisa 3 (tegevuskava). Kui lisas 2 on esitatud nende rändveelindude loetelu, mille suhtes kokkulepet kohaldatakse, siis lisa 3 sisaldab meetmeid, mida lepinguosalised peavad võtma seoses prioriteetsete liikidega. Prioriteetsed liigid on loetletud lisa 3 tabelis 1 vastavalt teatavatele kriteeriumidele, mis on esitatud samas tabelis.

Kokkuleppeosaliste kogu (Meeting of the Parties) on kõnealuse kokkuleppe peamine otsustusorgan. Kogul on volitused kokkuleppe lisasid läbi vaadata ja kohtumised toimuvad iga kolme aasta tagant. Igal kokkuleppeosalisel on üks hääl, kuid piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidel (nt Euroopa Liit) on nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on kokkuleppega ühinenud. Lisa iga muudatus võetakse vastu kohtumisel kohalolevate kokkuleppeosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

Kokkuleppes sätestatud kohustused on liidu õiguses rakendatud direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (linnudirektiiv). Linnudirektiiv käsitleb kõikide looduslikult esinevate linnuliikide kaitset nende liikmesriikide Euroopa territooriumil, mille suhtes kohaldatakse aluslepingut. Direktiiv hõlmab nende liikide kaitset ja säilitamist ning selles on kehtestatud nende kasutamise eeskirjad.

Kokkulepe jõustus 1. novembril 1999. Euroopa Liit on kokkuleppe osaline alates 1. oktoobrist 2005. Praegu on kokkuleppel 82 osalist, 44 Euraasiast (sh EList) ja 38 Aafrikast. Kokkuleppega on ühinenud 24 liikmesriiki.

Kavandatavas aktis sisalduvad ettepanekud lisa 3 tabeli 1 muudatuste kohta tegi Ühendkuningriik AEWA tehnilise komitee soovituste alusel ning need hõlmavad järgmist:

(1)luua ja lisada kokkuleppe lisa 3 tabeli 1 veeru A 3. kategoorias ja veeru B 2. kategoorias loetletud liikide populatsioonide jaoks uus kategooria f, kui andmed nende kohta on puudulikud, näiteks kui ei ole teavet populatsiooni suundumuste kohta;

(2)tähistada tabelis 1 esitatud kategooriad, mis on määratud statistiliselt ebakindla suundumuse ja teadmata populatsiooni suuruse alusel sulgudega „()“, ning

(3)muuta populatsioonide kategooriaid vastavalt AEWA kaitsestaatuse aruande (AEWA Conservation Status Report) 8. väljaande raames kogutud tõenditele.

Eespool punktides 1 ja 2 esitatud muudatusettepanekud põhinevad ettevaatusprintsiibil, kuna nendega tagatakse, et teabe puudumist populatsiooni suundumuste kohta võetakse populatsioonide loetellu kandmisel hoolikalt arvesse ja saavutatakse seega vajaduse korral kõrgem kaitsetase. Komisjon kiidab nimetatud muudatused Euroopa Liidu nimel heaks kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt) artikli 3 lõigetega 1 ja 3.

Eespool punktis 3 esitatud muudatusettepanekud seisnevad mitme liigi ja nende populatsioonide loetelukannete muutmises. Nendest kokkuleppe lisa 3 kavandatud muudatustest ei ole nelja liigi viie populatsiooni loetelukande muutmine kooskõlas asjaomase ELi õigusaktiga (linnudirektiiv). Nende muudatustega nähakse ette

–järgmiste populatsioonide tõstmine tabeli 1 veerust B1 veergu A3:

·hallhane (Anser anser) kaks populatsiooni (Island/Ühendkuningriik ja Iirimaa ning Must meri ja Türgi);

·punanokk-vardi (Netta rufina) Musta mere ja Vahemere idaosa populatsioon;

·plüü (Pluvialis squatarola squatarola) Kesk- ja Ida-Siberi/Edela-Aasia, Ida- ja Lõuna-Aafrika populatsioon;

–meriski (Haematopus ostralegus longipes) Kagu-Euroopa ja Lääne-Aasia/Edela-Aasia ja Kirde-Aafrika populatsiooni tõstmine tabeli 1 A veeru kriteeriumi 4 alt veeru A kriteeriumi (3c) alla.

Need nelja liigi viit populatsiooni käsitlevad kavandatud muudatused tähendavad, et kokkuleppe kohaselt ei oleks nende puhul jahipidamine enam lubatud, kuigi linnudirektiivi kohaselt on tegemist liikidega, kellele võib jahti pidada, kuna need on loetletud linnudirektiivi II lisa B osas. Need muudatused eeldavad seega tugevamat õiguslikku kaitset kui see, mida nõutakse ELi õiguses.

Kui kavandatud muudatusega lisataks tärn „*“, näitaks see, et liigi puhul võiks jätkata säästvat jahipidamist, mida reguleeritakse rahvusvahelise tegevuskavaga, millega rakendatakse paindliku jahikorralduse põhimõtteid. Seega saaks asjaomase populatsiooniga seotud Euroopa Liidu reservatsiooni tühistada, kui rahvusvahelise organisatsiooni raames on kehtestatud linnudirektiivi artikli 7 nõuetele vastav paindliku jahikorralduse mehhanism. Ühegi kavandatud muudatusega aga tärni „*“ ei lisata.

Kõik muudatusettepanekud kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9. Siiski teeb komisjon kooskõlas nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsuse 2006/871/EÜ artikli 3 lõikega 4 reservatsiooni seoses eespool nimetatud nelja liigi viit populatsiooni käsitlevate kavandatud muudatustega (nagu ta tegi varasematel kokkuleppeosaliste kogu kohtumistel vastu võetud sarnase mõjuga muudatuste puhul), kuna muudatuste tõttu on vaja muuta linnudirektiivi, kuid seda ei ole võimalik teha üheksakümne päeva jooksul pärast muudatuste vastuvõtmist kokkuleppeosaliste kogu kohtumisel.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul