SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kuritegevus ja terrorism on piiriülesed, sest kurjategijad ja terroristid kasutavad ära üleilmastumisest ja liikuvusest tulenevaid eeliseid. Seetõttu on ELi sisejulgeoleku jaoks nii ELi välispiiril kui ka liidu territooriumil üha olulisem teave, mida kolmandad riigid jagavad ELiga kuritegevuse ja terrorismi kohta. Ometi on praegu piiratud kolmandatest riikidest pärit teabe jagamine isikute kohta, keda on ELis kuriteo või terroriakti toimepanekus kahtlustatud või kes on selles süüdi mõistetud. Täpsemalt öeldes on piiratud kolmandatelt riikidelt saadud teabe jagamine liikmesriikide eesliini ametnikega (politsei- ja piirivalveametnikud), kui neil seda vaja on. Sama kehtib teabe kohta, mida rahvusvahelised organisatsioonid jagavad Europoliga.

See probleem tekib näiteks seoses jätkuvate jõupingutustega, mida tehakse terroristidest välisvõitlejate avastamiseks. Europoli 2020. aasta juuni aruandes terrorismi olukorra ja suundumuste kohta märgitakse, et kuigi arvatakse, et paljud terroristidest välisvõitlejad on kas tapetud või neid hoitakse kinni Süüria kirdeosas asuvates kinnipidamis- või pagulaslaagrites, on väga paljude terroristidest välisvõitlejate asukoht endiselt teadmata. Aruande kohaselt on kaos ja konfliktipiirkonnast saadud teabe vähesus viinud selleni, et liikmesriikidele kättesaadav teave terroristidest välisvõitlejate kohta on piiratud ja kontrollimatu. Samamoodi tunnistatakse nõukogu 2020. aasta juuni järeldustes terrorismi ja vägivaldse äärmusluse ennetamise ja nende vastu võitlemisega seotud ELi välistegevuse kohta, et „terroristidest välisvõitlejad jäävad eelseisvatel aastatel suureks ühiseks julgeolekuprobleemiks“, ning kutsutakse üles teostama tõhusamat ja õigeaegset koostööd ja teabevahetust liikmesriikide, Europoli ning muude asjaomaste ELi osalejate vahel. Teave, mille Europol sisestab oma infosüsteemidesse, eelkõige kolmandatelt riikidelt saadud andmete analüüsi tulemused, ei jõua lõppkasutajateni samal viisil kui teave, mida liikmesriigid esitavad Schengeni infosüsteemi (SIS).

Europoli hinnangul ei ole praegu SISi sisestatud umbes 1 000 väljastpoolt ELi pärit terroristist välisvõitlejat käsitlev teave, mille usaldusväärsed kolmandad riigid on esitanud Europolile ja üksikutele liikmesriikidele. SIS kui ELis kõige laialdasemalt kasutatav teabevahetust võimaldav andmebaas annab politsei- ja piirivalveametnikele reaalajas vahetu juurdepääsu isikuid ja esemeid käsitlevatele hoiatusteadetele, sealhulgas kahtlustatavaid ja kurjategijaid käsitlevatele hoiatusteadetele. Kuna SISis puuduvad hoiatusteated 1 000 väljastpoolt ELi pärit terroristist välisvõitleja kohta, on oht, et piirivalve- või politseiametnikud ei avasta neid, kui nad soovivad siseneda ELi või kui neid kontrollitakse ELi territooriumil. See kujutab endast olulist turvalünka.

Sellega seoses tuletati nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes koostöö ja Schengeni infosüsteemi (SIS) kasutamise tugevdamise kohta terrorismi või terroristliku tegevusega seotud isikute, sealhulgas terroristidest välisvõitlejate käsitlemiseks juba meelde vajadust tagada, et „Euroopa süsteemidesse ja platvormidesse laaditakse järjepidevalt ja süstemaatiliselt üles teave terroristidest välisvõitlejate kohta [...]“. Nõukogu viitas vajadusele rakendada „terroristidest välisvõitlejate suhtes järjepidevat kolmetasandilist teabevahetuse lähenemisviisi, kasutades optimaalselt ja pidevalt SISi ja Europoli andmeid, mis on Europoli käsutuses ristkontrolli [...] ja analüüsi tegemiseks asjakohaste analüüsiprojektide raames“. Ometi ei ole liikmesriikidel alati võimalik sisestada kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt terroristidest välisvõitlejate kohta saadud teavet SISi, et teha see kättesaadavaks teiste liikmesriikide politsei- ja piirivalveametnikele. Esiteks jagavad mõned kolmandad riigid kahtlustatavate ja kurjategijate andmeid ainult Europoliga ja võimalik, et ka mõne liikmesriigiga. Teiseks, isegi kui liikmesriik saab kahtlustatavate ja kurjategijate kohta teavet otse kolmandalt riigilt või Europoli kaudu, ei pruugi tal olla võimalik anda asjaomase isiku kohta välja hoiatusteadet siseriiklikes õigusaktides sätestatud piirangute tõttu (nt vajadus määrata kindlaks seos riikliku jurisdiktsiooniga). Kolmandaks ei pruugi liikmesriigil olla vahendeid saadud teabe piisavaks analüüsimiseks ega kontrollimiseks. See tekitab lõhe ühest küljest kolmandate riikide poolt Europolile ja liikmesriikidele kahtlustatavate ja kurjategijate kohta kättesaadavaks tehtava teabe ning teisest küljest sellise teabe politsei- ja piirivalveametnikele vajaduse korral kättesaadavaks tegemise vahel.

Seoses võimaliku ELi tasandi lahendusega on üldiselt teada, et Europoli käsutuses on kahtlustatavate ja kurjategijate kohta väärtuslik teave, mille Europol on saanud kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt. Pärast seda, kui Europol on analüüsinud kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt kahtlustatavate ja kurjategijate kohta saadud teavet, sealhulgas võrrelnud seda teabega, mis on tema andmebaasides juba olemas, et kinnitada teabe täpsust ja täiendada seda muude andmetega, peab Europol tegema oma analüüsi tulemused kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele. Europol kasutab sel eesmärgil oma infosüsteeme, et teha kolmandatelt riikidelt kahtlustatavate ja kurjategijate kohta saadud teabe analüüs liikmesriikidele kättesaadavaks. Samuti kannab Europol nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on ELi välispiiride ületamisel viisanõudest vabastatud, kolmandatelt riikidelt saadud teabe ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) jälgimisnimekirja. Jälgimisnimekiri aitab liikmesriikidel hinnata, kas reisiluba taotlev isik kujutab endast julgeolekuohtu.

Europolil ei ole aga võimalik anda kolmandatelt riikidelt saadud teavet kahtlustatavate ja kurjategijate kohta otse ja reaalajas liikmesriikide politsei- ja piirivalveametnikele. Politsei- ja piirivalveametnikel puudub otsene juurdepääs Europoli infosüsteemidele ja andmetele, mille Europol on sisestanud ETIASe jälgimisnimekirja. Europoli infosüsteemid toetavad uurijate, kriminaaljälitusametnike ja analüütikute tööd liikmesriikides. Kuigi iga liikmesriik otsustab ise, millistel pädevatel riiklikel asutustel on lubatud teha Europoliga otsest koostööd, ei ole politsei- ja piirivalveametnikel tavaliselt võimalik Europoli infosüsteemidesse pääseda.

Kuigi Europolil on võimalik isikuid SISis kontrollida ja alates 2021. aasta märtsist teavitatakse teda päringutabamustest seoses teiste liikmesriikide sisestatud hoiatusteadetega, mis puudutavad terrorismi, ei saa Europol sisestada hoiatusteateid SISi, mis on kõige laialdasemalt kasutatav ELi teabejagamist võimaldav andmebaas, millele piirivalve- ja politseiametnikel on otsene juurdepääs. Seetõttu ei pruugi Europoli valduses olev kolmandatest riikidest pärit oluline teave kahtlustatavate ja kurjategijate kohta jõuda riigi tasandi lõppkasutajateni, kui nad seda vajavad. See hõlmab selliste andmete analüüsi, mille Europol on saanud kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt terroristidest välisvõitlejate, aga ka organiseeritud kuritegevuses (nt uimastikaubanduses) või rasketes kuritegudes (nt laste seksuaalses kuritarvitamises) osalevate isikute kohta.

Võttes arvesse Europoli infosüsteemide ja SISi eesmärkide erinevusi, on nende süsteemide ulatus väga erinev.

Europoli infosüsteem Schengeni infosüsteem Kasutajad 8 587 kasutajat

(2019. aasta lõpp) Kõik piirivalve- ja politseiametnikud liikmesriikides Kontrollide arv (2019. aastal) 5,4 miljonit 6,6 miljardit

Selle turvalünga kõrvaldamiseks on käesoleva ettepaneku eesmärk luua uus hoiatusteadete kategooria spetsiaalselt Europoli jaoks, et anda politsei- ja piirivalveametnikele otse ja reaalajas teavet. Selleks on vaja muuta nii määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), kui ka määrust (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös. Kuna kõnealuses kahes määruses osalevad eri liikmesriigid, esitatakse muudatusettepanekud muutuva geomeetriaga seotud põhjustel kahes eraldi, kuid loogiliselt seotud ettepanekus.

Käesolevas ettepanekus käsitletakse määruse (EL) 2018/1862 muutmist. Ettepaneku eesmärk on võimaldada Europolil sisestada hoiatusteateid kahtlustatavate ja kurjategijate kohta SISi uue hoiatusteadete kategooriana, mida Europol saab kasutada üksnes konkreetsetel ja täpselt kindlaks määratud juhtudel ja asjaoludel. SISi jaoks on see oluline paradigma muutus, sest seni said SISis andmeid sisestada, ajakohastada ja kustutada ainult liikmesriigid ning Europolil oli lugemisõigusega juurdepääs, mis hõlmas kõiki hoiatusteadete kategooriaid. Europol saaks kolmandatest riikidest pärineva teabe või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabe analüüsile tuginedes hoiatusteateid sisestada Europoli pädevusalasse kuuluvate kuritegude kohta ja ainult nende kolmandate riikide kodanike kohta, kellele vaba liikumise õigus ei laiene.

Uue hoiatusteadete kategooria eesmärk on, et päringutabamuse korral teavitataks hoiatusteatega politsei- või piirivalveametnikku sellest, et asjaomast isikut kahtlustatakse seotuses Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteoga. Europolile tuleb teatada (riikliku SIRENE büroo kaudu), et isik on leitud ning kontrolli koht, aeg ja põhjus. Peale selle teate esitamise ei oleks liikmesriigil, kus päringutabamus saadi, muid kohustusi. Sellegipoolest saaks täideviiv liikmesriik igal üksikjuhul eraldi, sealhulgas Europolilt saadud taustteabe põhjal otsustada, kas isiku suhtes tuleb siseriikliku õiguse alusel ja täiesti selle liikmesriigi äranägemisel võtta täiendavaid meetmeid.

Kuna kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide teabevahetus kahtlustatavate ja kurjategijate kohta hõlmab isikuandmete töötlemist, võetakse tuvastatud probleemi lahendamise poliitikavariantide hindamisel täielikult arvesse kohustust austada põhiõigusi ja eelkõige õigust isikuandmete kaitsele.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormide ja muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid: