Komisjon on lihtsustanud teatavate riigiabimeetmete rakendamise menetlusi, lisades mitu keskkonna- ja energiameetmete liiki läbivaadatud üldise grupierandi määrusesse. See lihtsustab ja kiirendab kõnealuste meetmete rakendamist avaliku sektori asutuste poolt, kuna neil ei ole vaja taotleda komisjoni eelnevat heakskiitu. Uus üldise grupierandi määrus hõlmab selliseid meetmeid nagu (teatavatel tingimustel) energiataristule ja hoonete energiatõhususe projektidele antav abi ning taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks, saastatud alade puhastamiseks ning jäätmete ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks antav tegevusabi.

Uued keskkonna- ja energiaalase abi suunised ei hõlma tuumaenergiale antavat abi, mida tuleb hinnata otse aluslepingu riigiabi käsitlevate sätete alusel. Komisjon kontrollis Ühendkuningriigi kava, milles käsitletakse riigiabi andmist uue tuumajaama ehitamiseks ja käitamiseks Somerseti krahvkonnas Hinkley Pointis, ja leidis, et see on kooskõlas asutamislepingus sätestatud riigiabieeskirjadega. Ühendkuningriik nõustus üksikasjaliku uurimise käigus oluliselt muutma projekti rahastamistingimusi ja tõendas, et riigiabi aitab vähendada tegelikku turutõrget. Seetõttu jääb tuumajaamale antud riigiabi proportsionaalseks taotletava eesmärgiga, ning tagab, et ühtse turu konkurentsimoonutused oleksid võimalikult väikesed.

Taskukohastel energiahindadel ja varustuskindlusel põhineva Euroopa energialiidu loomine

Energiasektoris on konkurentsiõiguse täitmise tagamiseks võetud meetmed eelkõige aidanud võidelda kõrgete energiahindadega, keskendudes turu killustatuse ja kuritegeliku või ebaseadusliku käitumisega seotud probleemidele eriti Ida- ja Kesk-Euroopa turgudel. 2014. aasta märtsis võttis komisjon vastu kaks otsust seoses elektribörsidega, mis kujutavad endast organiseeritud turge elektrienergiaga kauplemiseks ja millel on oluline roll elektrienergia turgude tõhusa toimimise tagamisel.

Esimesel juhul trahvis komisjon kaht elektribörsi, EPEX Spot ja Nord Pool Spot (NPS), kes olid kokku leppinud, et elektrienergia hetketurul kauplemise teenuste pakkumisel Euroopa Majanduspiirkonnas nad omavahel ei konkureeri. Hetketurul kauplemine tähendab kauplemist lühikeses perspektiivis, näiteks kauplemispäeval või sellele järgneval päeval. Rikkumine toimus aastatel 2011–2012 ja lõppes siis, kui komisjon ja EFTA järelevalveamet korraldasid ettevõtjate valdustes etteteatamata kontrollid.

Teine juhtum käsitles Rumeenia elektribörsi OPCOM. Komisjon trahvis OPCOMi selle eest, et ta kuritarvitas valitsevat seisundit, ei võimaldanud väljaspool Rumeeniat asuvatel ELi kauplejatel ühineda Rumeenia elektribörsi hetketuruga ja tekitas rohkem kui viieks aastaks kunstliku sisenemistõkke.

Komisjon saatis 12. augustil vastuväited ettevõtjale Bulgarian Energy Holding (BEH), mille kohaselt kõnealust ettevõtet kahtlustatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamises elektrienergia hulgimüügiturul. Komisjon väljendas muret selle üle, et Bulgaaria turgu valitsev elektriettevõtja BEH, mis on vertikaalselt integreeritud ja kuulub riigi omandisse, võib takistada konkurentsi Bulgaaria elektrienergia reguleerimata hulgimüügiturul, kehtestades territoriaalseid piiranguid punktides, kus BEHi tarnitavat elektrit võib edasi müüa. Kui selline käitumine tõepoolest kinnitust leiab, on võimalik, et see moonutas elektrienergia jaotamist ühtse turu piires, mõjutas elektriturgude likviidsust ja tõhusust ja lõi kunstlikud kaubandustõkked Bulgaaria ja teiste liikmesriikide vahel.

Komisjon on algatanud eraldi uurimise selle kohta, kas ettevõtja BEH, tema gaasitarnetega tegelev tütarettevõtja Bulgargaz ja gaasitaristu haldamisega tegelev tütarettevõtja Bulgastransgaz piiravad konkurentide juurdepääsu Bulgaaria peamisele gaasitaristule, mis on vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega.

Komisjon jätkas ka ettevõtja Gazprom tegevuse uurimist seoses hinnakujunduse ja turgude võimaliku jaotamisega Kesk- ja Ida-Euroopast pärit gaasi tarnimisel. Ühe käimasoleva uurimise raames vaadeldakse võimalikku ebaseaduslikku tegevust seoses teabeagentuuri Platts kehtestatud nafta- ja biokütuse hinnavõrdlusnäitajatega.

Komisjon hoiab energiaturul jätkuvalt silma peal, kasutades ka riigiabi ja koondumise kontrolli vahendeid. Komisjon tagab eelkõige, et tooraineturu mõjukad ettevõtjad ei püüa integreeruda lõpptooteturule ja tugevdada seeläbi liigselt oma kontrolli väärtusahela üle. Näiteks uuriti põhjalikult ehitusvaldkonna haldus- ja hooldusteenuste osutaja Dalkia kavandatavat omandamist Prantsusmaa elektriturgu valitseva ettevõtja EDF poolt. Komisjon kiitis selle tingimusteta heaks pärast seda, kui ta oli veendunud, et EDF ei kasuta oma valitsevat seisundit elektrienergia tarnimise turul hoone haldamise ja hooldusega seotud turgudel. Riigiabi valdkonnas kiitis komisjon 2014. aasta juulis heaks Ühendkuningriigi meetme, mille kohaselt piisav elektritootmine saavutatakse kogu turgu hõlmava võimsuse tagamise mehhanismi abil.

4. Õiglasema ja läbipaistvama finantssektori loomine majanduskasvu toetamiseks

Konkurentsialaste õigusaktide täitmisele pööramine finantsteenuste sektoris on olnud komisjoni prioriteet kriisi puhkemisest alates. Palju tööd on tehtud selleks, et tõhustada panganduse õigusakte ja järelevalvet ning tagada, et pangandussektor toimiks korrektselt rahaliste vahendite pakkumisel majandustegevuse jaoks. Konkurentsipoliitika mängib läbipaistvama ja stabiilsema finantssüsteemi loomisel olulist rolli.

Tugevam ja stabiilsem pangandussektor, mis aitab elavdada majandust

Selleks et leida lahendus euroala finantsstabiilsuse taastamiseks, lõi komisjon 2012. aastal pangandusliidu.

Pangandusliidu loomine

2014. aastal saavutati märkimisväärset edu. Alates 4. novembrist 2014 on täielikult tööle hakanud euroala pankade ühtne järelevalvemehhanism. Ühtne järelevalvemehhanism on uus süsteem, mille raames teostatakse järelevalvet nii euroala liikmesriikide kui ka kõikide pangandusliiduga ühinenud riikide pangandussektori üle. Ühtse järelevalvemehhanismi eesmärk on kontrollida, et pangad täidaksid ELi pangandusalaseid eeskirju ja hakata probleemidega võimalikult vara tegelema. Euroopa Keskpank teostab otsest järelevalvet 120 suurima pangagrupi üle, kellele kuulub 82 % euroala pangandussektori varadest. Ülejäänud pankade tegevust jälgivad riiklikud järelevalveasutused tihedas koostöös Euroopa Keskpangaga. Ühtse järelevalvemehhanismi raames korraldati põhjalik hindamine, mis hõlmas varade kvaliteedi läbivaatamist ja stressitesti (test toimus Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) juhtimisel), et saada täielik ülevaade tulevikus mehhanismi järelevalve all tegutsevatest pankadest

Ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahendusmehhanismi (SRM) on ELi pangandusliidu kaks tugisammast. Euroopa Parlament võttis kriisilahendusmehhanismi loomist käsitleva määruse vastu 2014. aasta aprillis. Määrus, mida kohaldatakse nii euroala kui ka teiste pangandusliiduga ühineda soovivate riikide suhtes, jõustus 1. jaanuaril 2015. Ühtne kriisilahendusmehhanism täiendab ühtset järelevalvemehhanismi ja tagab, et kui pank, mille suhtes kohaldatakse ühtset järelevalvemehhanismi, satub tõsistesse raskustesse, on asjaomase panga tegevust võimalik tõhusalt juhtida nii, et sellega seotud kulud oleksid maksumaksjate ja reaalmajanduse jaoks võimalikult väiksed. Riigiabi eeskirju kohaldatakse nii kriisilahendusmehhanismi raames kui ka sellest väljaspool, ja see hõlmab muu hulgas ka riiklike kriisilahendusfondide ja tulevikus loodava ühtse kriisilahendusfondi kasutamist selleks, et tagada ühtsel turul võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused.