–kaubandus ja kaubanduskoostöö (IV osa): selles osas kodifitseeritakse ELi ja Kuuba suhete tavapärased (WTOga seotud) alused. Lisaks on siin kaubanduse soodustamise ning koostöö sätted, mis hõlmavad selliseid valdkondi nagu tehnilised kaubandustõkked ja standardid, mille kaudu parandada võimalusi tihedamaks majanduskoostööks. Samuti sisaldab see sätet tulevikus tugevama investeeringuraamistiku arendamiseks.

Lepingu eesmärk on konsolideerida ja tugevdada lepingupoolte sidemeid poliitilise dialoogi, koostöö ja kaubanduse valdkondades, lähtudes seejuures vastastikusest austusest, vastastikkusest, ühistest huvidest ja teineteise suveräänsuse austamisest. Suhtes seatakse olulisele kohale Kuuba majanduse ja ühiskonna nüüdisajastamise toetamine, koostöö nii kahepoolselt kui ka rahvusvahelises foorumites, et tugevdada inimõigusi ja demokraatiat, võidelda diskrimineerimisega ning saavutada säästva arengu eesmärgid. Leping sisaldab tavapäraseid ELi jaoks olulisi sätteid leviku tõkestamise ja inimõiguste kohta ning nende rikkumine võib lepingu kohaldamise peatada.

Euroopa Liidu ja Kuuba suhteid reguleerib praegu ELi ühine seisukoht 96/697/ÜVJP, mis võeti vastu 2. detsembril 1996. Poliitilise dialoogi ja koostööleping on esimene ELi ja Kuuba vaheline kahepoolne leping. Sellega luuakse ELi ja Kuuba suhete stabiilne raamistik, mis asendab seni erakorraliste dialoogide ja lünkliku koostöö najal toimunud suhtluse. See toimib raamistiku ja platvormina, mille kaudu erinevates poliitikavaldkondades süvendada nii koostööd kui ka dialoogi.

Komisjon ja kõrge esindaja on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud. Leping kirjutati alla….

3. KAVANDATAVA OTSUSE ÕIGUSLIK ALUS

3.1. Materiaalõiguslik alus

Euroopa Kohus on otsustanud, et mitu üksteisest lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega, ning mille suhtes seetõttu kohalduvad erinevad asutamislepingu sätted, eeldavad kõikide asjaomaste õiguslike aluste olemasolu, välja arvatud juhul kui selliste õiguslike aluste jaoks ettenähtud menetlused on ühildamatud.

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise kaubanduspoliitika ja arengukoostööga, ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Lepingu kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega.

Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seega sisaldama Euroopa Liidu lepingu artiklit 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 209.

3.2. Menetlusõiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades teatud institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Poliitilise dialoogi ja koostöölepingu kaudu luuakse ELi ja Kuuba vahel koostöömenetluste loomisega institutsiooniline raamistik.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus on sätestatud, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus. Ühine välis- ja julgeolekupoliitika on valdkond, mille puhul on liidu õigusakti vastuvõtmisel nõutav ühehäälsus.

3.3. Kokkuvõte

Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks seetõttu olema Euroopa Liidu lepingu artikkel 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 209 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 8 (teine lõik). Täiendavad sätted ei ole õigusliku alusena vajalikud.

4. KAVANDATUD OTSUSE VAJALIKKUS

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu ühe või mitme teise riigiga, kui aluslepingutes on nii sätestatud või kui see on vajalik mõne aluslepingutes seatud eesmärgi saavutamiseks liidu poliitika raames, kui lepingu sõlmimise näeb ette liidu õiguslikult siduv akt või kui see võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala.

Aluslepingutes nähakse poliitilise dialoogi ja koostöölepingulaadsete lepingute sõlmimine ette Euroopa Liidu lepingu artiklis 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 207 ja 209. Lisaks on poliitilise dialoogi ja koostöölepingu sõlmimine vajalik aluslepingutes seatud eesmärkide saavutamiseks liidu poliitika raames, sh järgmistes valdkondades: poliitiline dialoog, inimõiguste tugevdamine, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, terrorismivastane võitlus, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, kaubandus, ränne, keskkond, energeetika, kliimamuutused, transport, tööhõive ja sotsiaalküsimused, haridus ja põllumajandus.

Leping tuleb sõlmida liidu nimel.





2016/0298 (NLE)

Ühisettepanek:

NÕUKOGU OTSUS