[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.1.2007

SEK(2007) 70 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2010 kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3

( esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Küpros esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Määruse kohaselt esitas nõukogu 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

programmi AJAKOHASTATUD VERSIOONI HINDAMISE TAUST

Komisjon on kontrollinud Küprose 6. detsembril 2006 esitatud viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi ning võttis vastu seda käsitleva nõukogu arvamuse soovituse (vt allpool peamised hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat uues lähenemisprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvesuutlikkus;

2. kõige värskem hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Majandus- ja eelarvenäitajad viimastel aastatel

Küpros on väike avatud majandus, mida mõjutavad seega tugevalt välistegurid. Küprose nominaalne ja tegelik lähenemine ELile on edukas. Viimase kümne aasta keskmine SKT kasv 3,5% aastas on jõuline ning inflatsioon on olnud madal. THHI inflatsioon on suuremal osal kümnendist jäänud valdavalt alla 3%. Küprose majandusele on olnud omane peaaegu täistööhõive. Pikaajaline tööpuudus on väga madal ning tootlikkuse kasv on rahvusvaheliste näitajate põhjal kõrge. Ent nominaalne palgakasv ja ühiku tööjõukulude kasv on olnud pisut kiiremad kui tema kaubanduspartneritel. Sellegipoolest on head tulemused ekspordile suunatud teenindussektoril, mis moodustab enamiku ekspordist, kuigi suur ülejääk teenuskaubanduses ei ole täielikult kompenseerinud puudujääki kaubavahetuses. Seega on Küprose jooksevkonto saldo olnud viimasel kümnel aastal negatiivne. Sellegipoolest on Küprose rahastamine olnud probleemitu tänu kaudsete ja otseinvesteeringute sissevoolule ning mitteresidentide deposiitidele residentidest finantsasutustes. Hiljuti rakendatud eelarve stabiliseerimiskava on vähendanud puudujäägi 2%ni SKTst 2006. aastal ning valitsemissektori võlg kahaneb.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

14. märtsil 2006 võttis nõukogu vastu arvamuse lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2009. Nõukogu suhtus positiivselt „programmiperioodiks kavandatud struktuurilisse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3% SKTst“. Nõukogu kutsus Küprost üles „tagama püsivad meetmed eelarve jätkuvaks tasakaalustamiseks pärast ülemäärase puudujäägi parandamist, et saavutada programmi keskpika perioodi eesmärk“. Nõukogu kutsus Küprost üles ka „kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust“.

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Küprose riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 17. oktoobril 2006. Küprose riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: eelarve jätkusuutlikkus; riigi rahanduse kvaliteet; uurimis- ja arendustegevus; uuenduslikkus ning info- ja sidetehnoloogia; majanduse kasvav mitmekesistumine; konkurents ja ettevõtluskeskkond; keskkonnaalane jätkusuutlikkus; infrastruktuur; inimkapital ning sotsiaalne ühtekuuluvus.

Komisjoni hinnang sellele programmile (võetud vastu 2006. aasta detsembri iga-aastase arenguaruande [2] osana) näitas, et Küpros on olnud oma riikliku reformikava rakendamisel edukas. Üldjoontes tundub, et enamiku meetmete rakendamine sujub plaanipäraselt.

Kindlaksmääratud tugevaid ja nõrku külgi arvestades soovitati Küprosel võtta meetmeid pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformide ning noorte tööhõive ja koolitusvõimaluste valdkonnas.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usaldusväärsust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule saadetud 7. juuni 2005. aasta edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaks olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavus tegevusjuhendile,[4] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2010 kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

5. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT kasvab reaalselt 3,7% tasemelt 2006. aastal keskmiselt 4,1% tasemele ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal veidi alla 2% SKTst, mis oli seatud eesmärgiks eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. Arvestades, et reaalne SKT kasv on väiksem, kui oli kavandatud eelmises ajakohastatud programmis (4,2% asemel 3,7%), eeldatakse, et kogukulud on kavandatust suuremad, ent seda peaks tasakaalustama kõrgem kogutulu.

7. Pärast ülemäärase puudujäägi parandamist 2005. aastal on programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine. Valitsemissektori eelarve tasakaal peaks paranema, liikudes 2006. aasta tasemelt – puudujääk 1,9% SKTst – 2010. aastaks tasakaalu täielikult kulude kärpimise abil, kui tulusuhe jääb kogu programmiperioodil konstantseks. Kui kogukulud vähenevad programmiperioodil eeldatavalt 1,75 protsendipunkti võrra SKTst, millest 1 protsendipunkt SKTst vastab vähenevatele intressimaksetele, peaksid sotsiaaltoetused suurenema 1,25 protsendipunkti võrra. Esmane ülejääk peaks prognooside kohaselt tõusma 1,5%-lt SKTst ajavahemikul 2006–2007 veidi üle 2%-le SKTst 2008. aastal ning jääma pärast seda püsima. Kavandatud stabiliseerimine on üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi puhul veidi kiirem kui eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi puhul.

8. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,5% SKTst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 0,25% SKTst programmiperioodi lõpus. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2008, s.o aasta varem kui eelmises programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,75% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

9. Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. 2007. aasta eesmärk tundub saavutatav komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosiga võrreldes ning 2008. aastaks, kui esmane ülejääk peaks suurenema, on programmis suhteliselt üksikasjalikud andmed meetmete kohta, mis toetavad kohandamist. Siiski on kõrvalekallete oht kulutuste puhul, arvestades kavandatud suhteliselt suuri kulutuste piiranguid ning teabe puudumist kulutuste ülemmäärade ja nende kehtestamise kohta. Teisest küljest on eelarve-eesmärkide saavutamise tase üldkokkuvõttes hea.

10. Seda riskihinnangut arvestades tundub programmi eelarveseisund piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks, nagu programmis on kavandatud. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks 3% puudujäägiläve tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral kogu programmiperioodil. Kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis ettenähtud eelarvepoliitikaseisund kooskõlas paktiga.

11. Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 64,75% tasemele 2006. aastal, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmi kohaselt peaks võla suhe langema alla kontrollväärtuse 60% SKTst 2008. aastal ning saavutama taseme veidi üle 46% SKTst programmiperioodi lõpuks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Riskihinnangut silmas pidades väheneb võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt programmiperioodi alguses ning peaks jõudma selleni 2007. aastaks.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Küprosel on Euroopa Liidus üks kõrgemaid, mida mõjutab eelkõige väga suur pensionikulutuste kasvu osakaal SKTst. Esialgne eelarveseisund lihtsustab osaliselt elanikkonna vananemise poolt eelarvele avaldatavat ulatuslikku pikaajalist mõju, ent ei ole piisav selle kompenseerimiseks. Lisaks sellele on koguvõla praegune tase kõrgemal kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus. Riigi rahanduse stabiliseerimise samaaegne jätkamine pensionireformimeetmete vastuvõtmisega, mille eesmärk on hõlmata vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, aitaks vähendada, nagu ametiasutused on kinnitanud, riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte. Üldiselt on Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured.

13. Lähenemisprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendusaruande üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformikavaga ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis nähtud ette pensioni- ja tervishoiureformide järkjärguline rakendamine, et käsitleda vananeva elanikkonna avaldatavat mõju, ent piisavalt selge ei ole põhjaliku elukestva strateegia lõpuleviimise ja täieliku rakendamise sisu ja ajakava.

14. Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

15. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest[6].

Üldiselt võib teha järelduse, et pärast ülemäärase puudujäägi parandamist 2005. aastal on programmis tehtud suuri edusamme keskpika perioodi eesmärgi suunas kogu programmiperioodil tänu kulupiirangutele ja seoses heade majanduskasvu väljavaadetega. Üldine valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt jõudma 2007. aastaks kontrollväärtuseni 60% SKTst ning järgmistel aastatel jätkuvalt vähenema.

Eespool esitatud hinnangut ning eelkõige võlataset ja vananemisega seotud kavandatud kulusid silmas pidades kutsus nõukogu Küprost üles kontrollima ka riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvaldkonnas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |

KOM nov 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP dets 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 20061 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 |

KOM nov 20065 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | puudub | puudub |

LP dets 20051 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | puudub |

Valitsemissektori eelarvetasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 |

KOM nov 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,7 | -1,7 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |

KOM nov 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (% SKTst) | LP dets 20061 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 |

KOM nov 2006 | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | puudub | puudub |

LP dets 20051 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP dets 20063 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 |

KOM nov 20064 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |

KOM nov 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | puudub | puudub |

LP dets 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 2 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 3 Programmis esitatud ühekordsed ja ajutised meetmed (1,3% SKTst 2005. aastal ja 0,4% SKTst 2006. aastal, puudujääk väheneb). Need hõlmavad 0,4% SKTst 2005. ja 2006. aastal seoses ELi vahenditega seotud tehingutega. 4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,9% SKTst, puudujääk väheneb), võrreldes programmiga (vt märkus 3); komisjoni talitused ei käsitlenud ELi vahenditega seotud tehinguid ühekordsetena. 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 3,9%, 3,7%, 3,9% ja 4,0% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta“, 12.12.2006, KOM(2006)816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006)574 (lõplik)), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11. 10. 2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Esitatud ei ole järgmisi andmeid: „Tsükliline areng“ (tabel 5), panused potentsiaalsesse SKT kasvu (punkt 4).