EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
Nõukogu määrus Euroopa Liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise 
abiprogrammidele Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias 
{KOM(2011) 783 lõplik} 
{SEK(2011) 1387 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimistel võt sid kolm kandidaatriiki Bulgaaria, Leedu ja 
Slovakkia kohustuse sulgeda ning  seejärel dekomisjoneerida ühiselt kokkulepitud kuupäevaks 
tuumaelektrijaamad, mida majanduslikult vastuv õetava kuluga ei olnud võimalik renoveerida 
ohutuse miinimumnõuetele vastavaks. Varane su lgemine kujutas liikmesriikidele erakordset 
rahalist koormust, mis ei olnud kooskõlas as jaomaste riikide maja nduslike võimalustega. 
Tunnistades seda asjaolu ja solidaarsusaktina võttis Euroopa Liit kohustuse jätkata reaktorite 
dekomisjoneerimiseks piisava täiendava rahalise abi andmist. Kolme liikmesriigi võetud kohustus sulgeda ja lisaks ka Euroopa Liidu võetud kohustus osutada finantsabi nähti ette 
vastavates ühinemislepingutes. 
ELi abiks 2013. aasta lõpuni nähakse ette kokku 2 847,8 miljonit eurot (1 367 miljonit eurot 
Leedule, 613 miljonit eurot Slovakkiale ja 867 ,8 miljonit eurot Bulgaariale). ELi rahaline 
toetus on tulemuslikult leevendanud varase  sulgemise majanduslikke tagajärgi ning 
dekomisjoneerimisprotsess on rakendunud hästi: ohutuse seisukohast mitteoluliste süsteemide 
ja komponentide demonteerimine tuumael ektrijaamades on alanud ning nõutava 
jäätmekäitlustaristu, näiteks kasutatud kütuse ladustamise rajatised ning jäätmete käitlemise ja ladustamise rajatised, ehitamine on rakend amise algusstaadiumist jõudnud juba kaugele. 
Võrdselt oluline on kõikide nõutav ate litsentse käsitlevate doku mentide ja vajaduse korral 
lisaks ka keskkonnamõju hindamiste koostamine. Ent kuna tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine on pikaajaline protsess (20–3 0 aastat), jätkub protse ss pärast 2013. aastat 
ja seni on veel rakendamata rida ohut use seisukohast olu lisi põhiprojekte. 
Ohutu dekomisjoneerimise võimaldamiseks peak sid vajaduse korral olema kättesaadavad 
rahalised vahendid
1. Ehkki kõik kolm liikmesriiki on l oonud riiklikud fondid, et koguda 
dekomisjoneerimiseks rahalisi vahendeid, on need fondid ajal ooga seotud põhjustel 
ebapiisavad. Seetõttu on kohe vaja lahendada probl eem, kust leida puuduv raha 
tuumaelektrijaamade ohutuks dekomisjoneerimiseks, millega tagatakse, et sulgemine muutub pöördumatuks,
2 ning samal ajal on vaja innustada abi saavaid liikmesriike järk-järgult üle 
võtma täielikku vastutust rahastam ise eest. Liikmesriikide abista miseks täiendava ELi rahalise 
toetusega on vajalik riiklik sekkumine. 
Rahaliste vahendite puudumine ja tuumaohut use probleem mõjutavad ELi kodanikke ning 
tulevasi põlvkondi ja ka keskkonda. Rahalis te vahendite puudumine seaks ohtu suletud 
reaktorite ohutu korrashoiu kuni nende tä ieliku tühjendamiseni kütusest ja ohutu 
dekomisjoneerimise katkematu jätkamise, kuna tekib oht, et dekomisjoneerimise edasised 
järgud lükatakse määramatuks ajaks edasi kuni va hendite leidmiseni ning kantakse vastutus 
üle tulevastele põlvkondadele. Samuti kaasneb sellega tuumaelektrijaamade taasavamise oht. 
Enamikus reaktorites ei ole demonteerimiseg a jõutud olulisemate pöördumatute etappideni. 
Vahejuhtumi või õnnetuse korral kaasneks se llega vältimatult keskkonna halvenemine. 
                                                 
1 Komisjoni soovitus tuumarajatiste sulgemiseks ning kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
kõrvaldamiseks ette nähtud rahaliste vahendite haldamise kohta. ELT L 330, 28.11.2006, lk 31. 
2 Pöördumatu sulgemine tähendab, et dekomisjoneerimine on edenenud tehnilisel tasandil nii kaugele, et 
asjaomaste reaktorite taasavamine ei  oleks enam majanduslikult soodne. 
 
ET 3   ET 2. ELI SEKKUMISE SUBSIDIAARSUS  
ELi sekkumise vajadust näitab as jaolu, et tegevuse ohutuks jätk amiseks vajalikke piisavaid 
vahendeid ei ole võimalik vastavate riiklike va hendite kaudu õigel ajal  kättesaadavaks teha. 
Erinevalt muudest liikmesriikid est, kus jaamu ei olnud vaja sulgeda, ei olnud Bulgaarial, 
Leedul ja Slovakkial võimalik jaamad e tegevusest piisaval t vahendeid koguda. 
Seetõttu on Euroopa Liidu huvides ta gada, et asjaomased reaktorid jääksid suletuks  ja et need 
tühjendataks kütusest ning demonteeritaks, et vähendada negatiivsete tagajärgede ohtu ELi 
kodanikele ja keskkonnale. ELi lisandväärtus on toetuses meetmetele, mille eesmärk on 
saavutada asjaomaste tuumareaktorite pö ördumatu dekomisjoneerimine asjaomaste 
dekomisjoneerimiskavade järgi, säilitades sa mal ajal ohutuse kõrgeima taseme. See soodustab 
olulise ja püsiva toetuse andmist töötajate ning üldsuse tervise kaitsmiseks, hoiab ära 
keskkonna halvenemise ning tagab tuumaohutus e ja -julgeoleku tegeliku edenemise. 
3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
3.1. Poliitilised üldeesmärgid 
Poliitiline üldeesmärk täiendavate  ELi rahaliste vahendite andm isel pärast 2013. aastat kolme 
liikmesriigi toetamiseks nende jõupingutustes jätkata ohutut dekomisjoneerimist on asjaomaste tuumareaktorite kütusest tühjenda mise ja dekomisjoneerimise edenemine ning 
sulgemise pöördumatuse tagamine. 
Hinnangute kohaselt on eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks selles olukorras vaja anda 
500 miljonit eurot ohutu dekomisjoneerim ise lisatoetust ajavahemikus 2014–2020. 
3.2. Erieesmärgid 
Täiendava ELi toetusprogrammi kolm erieesmärki on: 
1. Pöördumatuse saavutamine dekomisjoneerimisel. Selle eesmärgi saavutamiseks on 
peamised oodatavad tulemused/väljundid järgmised: 
• tuumaelektrijaamu hoitakse sulgemisjärgsel režiimil ohutult korras kuni täieliku 
tühjendamiseni kütusest; 
• kehtestatud on dekomisjoneerimislitsents; 
• on lõpetatud reaktori südamiku / primaar ahela demonteerimise projekteerimine; 
• on alanud reaktorihoone demonteerimine. 
2. Radioaktiivsete jäätmete ohut u käitlemine. Selle eesmärgi saavutamiseks on peamised 
oodatavad tulemused/väljundid järgmised: 
• kõik tuumareaktorid on kütusest täielikult tü hjendatud ja kasuta tud tuumakütus on 
ohutult ladustatud; 
 
ET 4   ET • dekomisjoneerimisjäätmed on osa terviklikust jäätmekäitluskavast ja neid 
käideldakse ning ladustatakse ohutult üksikasjaliku jäätmekäitluskava kohaselt. 
3. Põhiteadmiste ja asjatundlikkuse säilitamin e, mis soodustab ohutut dekomisjoneerimist, 
kuid on võrdselt oluline varase sulgemise sotsiaalsete tagajärgede lahendamise 
seisukohast. Selle eesmärgi saavutam iseks on oodatav tulemus töötajate 
ümberpaigutamine dekomisjoneerimistööle. 
Selle kokkuvõtte lõpus esitatud loogilise raam istiku maatriksis esitatakse ülevaade ELi 
algatuse põhitahkudest (eesmärgid, näita jad, kontrolli allikad  ja eeldused). 
ELi täiendav rahaline abi eelnimetatud eesmä rkide saavutamiseks tagab ühinemislepingus 
ettenähtud ohutuks dekomisjoneerimiseks vajaliku  toetamise katkematu jätkamise. Kõnealust 
lisatoetust tuleb selgesõnalis elt tõlgendada solidaarsuse väljendusena asjaomase kolme 
liikmesriigi suhtes. Lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb aga asjaomastele liikmesriikidele, 
mis tähendab ka lõplikku vastutust selle raha stamise (sh dekomisjoneerimise rahastamine) 
eest. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Selgitati välja kolm poliitikavalikut ja hinnati neid. 
1. valik:  võrdlusolukorra valik – tä iendavat ELi abi ei ole; 
2. valik:  senise olukorra jätkamise valik – ELi ra haline toetus dekomisjoneerimisele ja 
tulenevatele meetmetele energeetikasektoris; 
3. valik:  EL rahastab dekomisjoneerimist üksnes osaliselt. 
1. valiku  puhul lõpeks ühinemislepingu sätete ra kendamine 2013. aastal. Täiendavat ELi 
rahalist abi ei antaks ja seetõttu tuleks kõigil kolmel liikmesriigil tagada dekomisjoneerimisprogrammide ohutu lõpe tamine oma siseriiklike vahenditega. 
2. valikuga  kaasneks praeguste rahastamispr ogrammide pikendamine sarnasel 
rahastamistasemel (praegune toetus: 258 miljoni t eurot aastas) ja sarnase kohaldamisalaga 
(dekomisjoneerimine ja energiameetmed va rase sulgemise majanduslike tagajärgede 
täiendavaks leevendamiseks). 
3. valik  kujutab endast selget poliitilist sõnum it, et kolm kõnealust liikmesriiki peaksid 
kandma suuremat rahalist ja omanikuvastutust ning seepärast kavandatakse lisarahastamise 
summa vähendamist (umbes 71,4 miljonit eurot aastas) ning kestuse piiramist (ELi toetus lõpeks pärast 2020. aastat). Selle valiku korral ei tehtaks energe etikasektoris kättesaadavaks 
täiendavat ELi abi varajase sulgemise majandus like tagajärgede leevendamiseks. ELi toetus 
suunataks ainult põhiküsimustele, et ohutu deko misjoneerimine edeneks. ELi toetust oleks 
tarvis täiendada oluliste täiendavate siseriiklike rahaliste vahenditega, et täita rahastamisse jääv lünk ja viia dekomisjoneerimine lõpule. 
Poliitikavalikuid täiendavatena võib 2. ja 3. valiku rakendamise ks kaaluda nelja võimalikku 
abi andmise mehhanismi (1. valik abi andmise mehhanismi ei nõua). Need on järgmised: 
 
ET 5   ET mehhanism A:  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Are ngupanga ühiselt juhitav rahastamine 
olemasolevate rahvusvaheliste mitme rahastaj aga vahendite kaudu (praegune mehhanism 
kõigi kolme liikmesriigi puhul) – selline on praegune süsteem. See toimis hästi ühinemiseelsel perioodil, kuid vahepeal on hakanud ilmnema selle piirid. Tuleb märkida, et teised rahastajad 
ei ole aastaid lisatoetust andnud, mistõttu EL on  suurim ja 2004. aastast alates ainus jäänud 
rahastaja (üle 95 % vahendite  praegustest kogusummadest); 
mehhanism B : Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga  ühiselt juhitav rahastamine, kuid 
spetsiaalsete EÜ vahendite kaudu – kõnealune süsteem saaks ühise juhtimise puhul kasu 
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga pädevusest rahastamisasutusena, mitme 
rahastajaga vahendite sü steemi varjukülgedeta; 
mehhanism C : tsentraliseeritud kaudsel juhtimisel rahastamine olemasoleva riikliku 
projektijuhtimise keskasutuse kaudu (praegune lisamehhanism ainult Leedu puhul), mille nimetab komisjon – peamiste taristui nvesteeringuprojektide valmimise ning 
dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõttu tänu kvalifitseeritud omapersonalile tuumaelektrijaamas on jätkuv suundumus liik uda ELi eelarve täieliku täitmise suunas 
projektijuhtimise keskasutuse kaudu; 
mehhanism D : rahastamine integreeritakse ELi strukt uurifondidest abiand mise mehhanismi – 
see abiandmise mehhanism oleks täiesti uus ja asetaks dekomisjoneerimise toetamise 
programmi struktuurifonde reguleeriv a üldise määruse rakendusalasse. 
5. M
ÕJU HINDAMINE  
5.1. Majanduslik mõju 
• Elektri hind tarbija jaoks  
Ehkki võib väita, et senini  ei sisaldanud elektri eest küsita v hind kõiki lõppfaas ikulusid (välja 
arvatud Slovakkias), on elektr ihind lõpptarbija jaoks varase  sulgemise tõttu kõvasti tõusnud. 
2. ja 3. valik leevendaks id kõnealust tagajärge, tasakaalustaksid osaliselt 
dekomisjoneerimiskulusid ning hajutaksid el ektrilt kogutavatest suurematest maksudest 
tingitud hinnatõusu aja jooksul. 
• Elektrikaubandus   
Varase sulgemisega on kaasnenud kolmes r iigis tootmisvõimsuse ja seetõttu 
elektrikaubanduse vähenemine (Bulgaaria) või  riigi muutumine el ektri eksportijast 
importijaks (Leedu ja Slovakkia). Tuleb märkida, et Leedu ja Balti riigid üldiselt ei ole 
ühendatud Euroopa põhivõrguga, mis muudab nad haavatavaks, kuna oluline elektriimport 
tuleb ühest allikast, Venemaalt.  Ainult 2. valik kujutaks lahe ndust, kuna siis rahastataks 
energeetikasektori meetmeid. 
• Konkurentsivõime   
Ühinemislepingutes tunnistatakse juba erakordset koormust, mille alla kolme asjaomase riigi 
majandus pärast varast sulgemist sattus. Dekom isjoneerimiseks vajalike rahaliste vahendite 
kogumise vajadus, eriti varase sulgemise ol ukorda arvestades, võib kahjustada kolme 
liikmesriigi konkurentsivõimet pika aja jooksul. 1. valik muudaks seetõttu kolme asjaomase 
liikmesriigi konkurentsivõimet kehvemaks. 2. ja 3. valik taastaks dekomisjoneerimiseks 
 
ET 6   ET vajalike summade suhtes konkurentsivõime ausa tel alustel. Arvestades aga sulgemisest 
möödunud aega ja praeguseks juba rakendunud leevendamismeetmeid, tuleb olla ettevaatlik, et mitte minna liiga kaugele, eriti asendusvõimsuse või samaväärse kokkuhoiu suhtes. Taoline meede (2. valik) võib tekitada moonutuse teiste liikmesriikide suhtes, kes peavad iganenud elektrienergiatootmise ise välja vahetama , mis on ka Euroopa Parlamendi seisukoht. 
• Mõju SKP-le 
 
Praeguste dekomisjoneerimiskavade katkemat u rakendamine (2. ja 3. valik) elavdab 
majanduskasvu teostatava dekomisjoneerimise tempo kiirendamisega. Dekomisjoneerimisega viivitamine ebapiisava rahastamise tõttu (1. valik) avaldaks negatiivset mõju SKP-le, kuna 
investeeringud nihut ataks tulevikku. 
• Riigiasutused
  
1. valik avaldaks abi saavate liikmesriikide seisukohast olulist mõju eelarvele. Neil tuleks 
katta dekomisjoneerimise kogu ülejäänud rahastamin e oma riiklikust eelarv est. 2. ja 3. valik 
piiraks riiklikele eelarvetele av alduvat mõju. Sellest hoolimata r õhutatakse 3. valikus selgesti 
vajadust, et kolm liikmesriiki võtaksid rohkem rahalist ja omanikuvastutust. Ehkki pärast 
2013. aastat antaks toetust vähem, võimaldab s ee katkematut üleminekut dekomisjoneerimise 
liikmesriikidepoolsele rahastamisele protsessi lõpuni. 
• Halduskoormus  
Poliitikavalikute (ainult 2. ja 3.) rakendami se puhul oleneb koormus jaos 4 nimetatud 
abiandmise mehhanismi valikust. 
Mehhanismi A puhul on otsustamissüsteemid keer ukad, andes ELile raha stajate seas ainult 
ühe hääle ja tingides vastutus alade nõrgenemist. Raskuste ko rral projektide rakendamisel on 
mehhanismil ilmnenud oma piirid seoses komisjoni sekkumisvõimalustega. 
Mehhanismi B puhul lihtsustataks ot sustamisprotsessi ja lisaks täiustataks seirevoogusid ning 
vähendataks halduskoormust. See tugevdaks ko misjoni võimalusi tõhusamaks sekkumiseks 
juhtimisse, kui abisaajatel tekib dekomisjoneer imisprojektide rakendamisel raskusi (viivitused 
ja ülekulud). 
ELi toetuse rakendamine spetsiaalse riikliku ametiasutuse kaudu abiandmise mehhanismi C 
puhul toob kasu lähedusprojektide seisukohast tulevikus, näiteks hankemenetluste ja kohalike 
ettevõtete teostatavate dekomisjoneerimist ööde igapäevaste järelmeetmete käigus. Ehkki 
mehhanism toimib Leedus, ei ole uuritud sa rnast alternatiivi Slovakkia ega Bulgaaria puhul, 
kuna hetkel kõnealuse ülesande täitmiseks sobi vaid struktuure olemas ei ole. Arvestades 
ajakulu taoliste uute struktuur ide loomiseks, kontrollimiseks ja  akrediteerimiseks, esineks 
alati märkimisväärne viibimise oht. 
Dekomisjoneerimise vahendite lisamine strukt uurifondidesse (mehhanism D) näib olevat 
vastuolus struktuurifondide üldise filos oofilise lähenemisviisiga, mis on suunatud 
majanduskasvu eesmärkidele, eelkõige koos kõlas Euroopa 2020. aasta strateegia 
prioriteetidega. Struktuurifondi d toimivad ühise juhtimise alus el. Liikmesriigid kavandavad, 
valivad, rakendavad ja juhivad projekte kooskõla s rakenduskavades sätestatud prioriteetsete 
suundadega, mis on komisjoni otsuse ese. Projek tide seire ja kontrolli esmane vastutus on 
liikmesriikidel. Komisjoni kaasatakse ainult nõuandval alusel ja komisjon teostab valikulisi 
 
ET 7   ET auditeid riskianalüüsi alusel. Dekomisjon eerimise toetuse programmi eripära ei ole 
struktuurifondide ühise juhtim isviisiga hõlpsasti ühildatav. 
• Mõju kolmandatele riikidele  
1. valikuga kaasneks rahaliste vahendite  viivitamatu puudujääk. See võib avaldada 
potentsiaalset olulist mõju ELis ja mujal, nagu probleemi määratluses jaos 2 esile tõstetakse. 
2. ja 3. valik lahendavad rahaliste vahendi te puudujäägi ning avaldava d positiivset mõju 
kodanikele ja keskkonnale ELis ning mujal. 
5.2. Sotsiaalne mõju 
• Tööhõive  
Hetkel antakse asjaomastes tuumaelektr ijaamades tööd märkimisväärsele arvule 
kvalifitseeritud inimestele. Kõne alust kvalifitseeritud tööjõudu on tarvis suletud reaktorite 
ohutuks korrashoiuks, radioloogili seks iseloomustamiseks ning dekomisjoneerimiseelseks 
tegevuseks, mis nõuab nende olemasolevaid aj aloolisi teadmisi jaama eluea kohta. Kui 
rahalised vahendid ei oleks kättesaadavad (1. valik), kujutaks see s uurt ohtu nende palkade 
maksmisele3. See mõjutaks terveid linnu, kus tuumael ektrijaam on üldjuhul peamine tööandja. 
Seetõttu oleks mõjutatud palju suurema arvu inimeste kui ainult otseste töötajate tulevik. Dekomisjoneerimise jätkuva ELi-poolse rahastam ise korral (2. ja 3. valik) säilitataks 
põhjalike teadmistega põhitöötajad ja lisaks  ka nende ajalooline mälu, mis kujutaks 
dekomisjoneerimisprojektile suurimat väärtust.  
• Julgeolek (õnnetused / terrorism  / energiavarustuse kindlus)
 
Rahastamiseta (1. valik) on tõenäoline vähem range kontroll ja väiksem korrashoid, millega 
kaasneks kuritarvitamise suur em oht. Dekomisjoneerimisprotse ssi kiirenemisega (2. ja eriti 
3. valik) risk väheneb. 
• Tervis  
Töötajaid ja lisaks ka üldsust ähvardav k iirgusoht on võimalik õnnetuste või vähem ohutu 
korrashoiu korral. Kasutatud kütus e ja radioaktiivsete jäätmete  ohutu käitlemine, ladustamine 
ning kõrvaldamine peaks vastama kõrgeimatele ohutusnõuetele, kuid need nõuavad vastavat 
rahastamist (2. ja 3. valik). 
5.3. Keskkonnamõju 
• Keskkond  
Ebapiisava ohutu korrashoiu, vananevate seir eseadmete, intsidentide ja õnnetuste korral 
ohustab keskkonda halvenemine. Oluline on tagada  läbipaistev seire, eriti võimalike kogu ELi 
hõlmavate mõjude seisukohast. Õnnetuste, saaste , lekete jne oht suureneb ohutu korrashoiu ja 
dekomisjoneerimise rahaliste vahendite puud use suurenemisega. 1. valikuga kaasneb 
märkimisväärne oht, mis 2. ja 3. valiku puhul on palju väiksem. 
                                                 
3 Tuleb märkida, et mitte kõikide töötajate puhul ei tuleks dekomisjoneerimise korral palka maksta. 
 
ET 8   ET 6. VALIKUTE VÕRDLUS  
Algolukorra stsenaariumi korra l peataks täiendava liidu toetuse mitteandmine tegevuse 
lõpetamise programmid ja ohustaks seetõttu tuumaohutust. Tavapärase stsenaariumiga 
kaasneks liidu palju kõrgem toetus väik sema lisandväärtusega. Lisatoetusega 
energeetikasektori projektidele kaasneks konkuren tsi moonutamine ja liidu rahalise toetuse 
jätkuv kõrge tase ei kujutaks liikmesriikidele  piisavat stiimulit täieliku rahalise vastustuse 
ülevõtmiseks dekomisjoneerimise lõpetamise eest. 
ELi-poolset osalist rahastamist üksnes dekomis joneerimise puhul (3. valik) peetakse selge 
väljendatud poliitilise tahte järe l kohaseimaks lahenduseks. See valik viib maksimumini ELi 
lisandväärtuse ja toetab üleminekut dekom isjoneerimise ohutu lõpetamise täielikule 
liikmesriikidepoolsele rahastamisele pärast jä rgmist mitmeaastast finantsraamistikku. 3. valik 
tagab tuumaohutuse tegeliku paranemise ja aitab saavutada õigeaegse tegeliku füüsilise 
edenemise kütusest tühjendamisel ning dekomisj oneerimisel ja tagab selle, et sulgemine on 
pöördumatu. 
3. valik ühendatuna mehhanismide B (Bulgaar ia ja Slovakkia puhul) ning C (Leedu puhul) 
rakendamisega tagab komisjonipoolse juht imise jätkuva tugevdamise ELi vahendite 
tulemusliku, tõhusa ja säästliku kasutamise  seisukohast. Praeguse rakendusmehhanismi (A) 
puhul välja selgitatud nõrgad kül jed ületataks ja see tugevdaks  komisjoni juhtimisvõimalusi, 
et tõhusamalt sekkuda raskuste korral (viibimis ed ja ülekulud) dekomisjoneerimisprojekti 
abisaajatepoolsel rakendamisel. Kavanda tava eelarvega kooskõlla viidavad ning 
uutel/uuendatud dekomisjoneerimiskavadel (liik mesriikide väljendatud vajadustel) rajanevad 
erieesmärgid koos otstarbekate tulemusnäitaja tega on alus oodatava kasu saavutamisel ELi 
täiendavast rahalisest toetus est pärast 2013. aastat. Kõnealune  lähenemisviis on täielikult 
kooskõlas Euroopa Kontrollikoja soovitustega. 
7. SEIRE JA HINDAMINE  
Programmi edukuse (üld- ja erieesmärkide tä itmise) kontrollimise võimaldamiseks on valitud 
objektiivselt kontrollitavad SMAR T-näitajad (vt üksikasjad maatri ksis allpool). Seire põhineb 
valitud näitajate läbivaatamisel, millega mõ õdetakse edenemist eesmärkide saavutamise 
suunas. 
Käesolevas järgus on näitaja d kõigil kolmel konkreetsel pr ogrammil (Ignalina, Bohunice ja 
Kozloduj programm) üldised. Rakendamiseks näha kse ette võtta vastu kõigi kolme konkreetse 
programmi jaoks üks ühine aastane tööprogramm,  milles määratletakse eesmärgid, eeldatavad 
tulemused, seotud näitajad ja tähtaeg vahendite  kasutamiseks iga-aastase rahastamiskohustuse 
raames. 
Menetluste tasandil nähaks e ette võtta programmi ke stuseks vastu üksikasjalikud 
rakendusmenetlused hiljemalt 31. detsembril 2014. Otsus sisaldab kõigi kolme konkreetse programmi jaoks muu hulgas üksikasjalikke seire- ja aruandlusnõudeid ning lisaks ka 
üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavu, mis on edusammude ja oodatavate tulemuste 
õigeaegse saavutamise seire lähtejoon. 
ELi seire, aruandluse ja hindamise ko rraldus sisaldab vähemalt järgmist: 
1. kaks korda aastas seirekomitee kohtumin e ELiga kohapeal dekomisjoneerimistööde 
edenemise kontrollimiseks; 
 
ET 9   ET 2. korrapärane oleku- ja eduaruandlus abi saavalt tuumaelektrijaamalt ja lisaks ka 
rakendusorganitelt (Euroopa Rekonstr uktsiooni- ja Arengupangalt ning 
projektijuhtimise keskasutuselt); 
3. iga-aastased konsolideerit ud programmdokumendid, mis lisat akse komisjoni otsusele 
dekomisjoneerimise edenemist käsitleva rahastamisaruandluse kohta; 
4. programmi vahehindamine; 
5. ELi rahalise abi rakendamist käsitlevad se kkumise aruanded Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule. 
Lisaks peaksid abisaajad kehtes tama seiresüsteemi, mis võimald aks projektide ja ülesannete 
aktiivset igapäevast seiret ning viivitamatut operatiivtagasisidet parandusmeetmete 
kavandamisse. 
LOOGILISE RAAMISTIKU MAATRIKS  
 SEKKUMISE 
LOOGIKA  NÄITAJAD  KONTROLLI 
ALLIKAS  EELDUSED  
ÜLDINE  
EESMÄRK  LIIKMESRIIKIDE 
JÕUPINGUTUSTE TOETAMINE OHUTUL 
DEKOMISJONEERIMIS
EL
. EDENEMINE 
DEKOMISJONEERIMISKAVA JÄRGI 
(ÜLESANDED , KULUD , 
VAHENDID , TÄHTAJAD ). DEKOMISJONEERI
MISKAVA ; 
KORRAPÄRASED 
SEIREKOOSOLEKU
D; 
TUUMAELEKTRIJAAMADE JA RIIKIDE AMETIASUTUSTE 
ARUANDLUS
. STABIILNE 
POLIITILINE JA REGULEERIV 
RAAMISTIK
; 
VÕIMALDATAVAD RIIKLIKUD RAHALISED 
VAHENDID RAHASTAMISLÜNGA 
TÄITMISEKS
. 
PROGRAM
MI 
ERIEESMÄ
RGID  
OTSTARV
E DEKOMISJONEERIMIS
PROTSESSIS PÖÖRDUMATU OLEKU 
SAAVUTAMINE
; 
KASUTATUD 
TUUMKÜTUSE JA 
RADIOAKTIIVSETE 
JÄÄTMETE OHUTU KÄITLEMINE
; 
PÕHJALIKE TEADMISTE SÄILITAMINE
. DEMONTEERIMINE 
DEKOMISJONEERIMISKAVA JÄRGI
; 
 
 
JÄÄTMEKÄITLUS 
ÜKSIKASJALIKU 
JÄÄTMEKAVA JÄRGI ; 
 
TUUMAELEKTRIJAAMADE 
TÖÖTAJATE KASUTAMINE . DEKOMISJONEEERI
MIS- JA 
JÄÄTMEKAVA ; 
KORRAPÄRASED ARUANDLUS
- JA 
SEIREKOOSOLEKU
D. STABIILNE 
POLIITILINE JA REGULEERIV 
RAAMISTIK
; 
MUUTUSTETA 
DEKOMISJONEERIMISS
TRATEEGIA . 
VÄLJUNDI
D 
(OODATAV
AD 
TULEMUS
ED) TUUMAELEKTRIJAAM
ADE OHUTU 
KORRASHOID ; 
KESKKONNAMÕJU EI 
OLE; 
KASUTATUD KÜTUSE OHUTU 
LADUSTAMINE
; 
TUUMAJÄÄTMETE 
OHUTU 
LADUSTAMINE ; INTSIDENTIDE /ÕNNETUSTE 
ARV; 
KESKKONNASEIRE ANDMED ; 
LADUSTATAVATE KÜTUSEMOODULITE ARV JA 
LADUSTATAVATE 
JÄÄTMEPAKENDITE ARV 
KAVANDATU KOHSELT
; 
AJAKAVA KOHASELT 
VÄLJASTATUD LITSENTS ; 
ÕIGEL AJAL LÕPETATUD LÄHTE - JA 
TEGEVUSARUAND
ED; 
KORRAPÄRASED 
SEIREKOOSOLEKU
D; 
SEADUSANDJA VÄLJASTATUD 
LITSENTS
; 
ARVEPIDAMINE 
TÖÖTAJATE ÜLE . VÄLJA KUJUNENUD JA 
TÄIELIKULT TOIMIV 
TUUMAELEKTRIJAAM
ADE TÕHUS JUHTIMISSTRUKTUUR 
DEKOMISJONEERIMISE
KS
; 
TÕHUSA DEKOMISJONEERIMISE KAVANDAMINE ON 
RAKENDUNUD
; 
OPERATIIVTAGASISIDE 
 
ET 10   ET KEHTESTATUD 
DEKOMISJONEERIMIS
LITSENTS ; 
SÜDAMIKU / 
PRIMAARAHELA 
DEMONTEERIMISE PROJEKTEERIMINE
; 
TÖÖTAJAD DEKOMISJONEERIMISSSE KAASATUD
. PROJEKT ; 
PALGATUD TÖÖTAJATE ARV ; 
TEENITUD VÄÄRTUSE ANALÜÜS
. TULEMUSLIK 
KASUTAMINE ; 
MUUTUSTETA 
DEKOMISJONEERIMISS
TRATEEGIA ; 
RAKENDUNUD ON 
ENNETAV 
PROJEKTISEIREFUNKT
SIOON . 
MEETMED  OHUTU KORRASHOID ; 
KÜTUSEST TÜHJENDAMINE
; 
DEMONTEERIMISTÖÖ
D; 
RADIOAKTIIVSETE 
JÄÄTMETE 
KÄITLEMINE JA 
VIIMINE LADUSTAMISKUJULE
; 
LITSENTSE KÄSITLEVAD 
DOKUMENDID
; 
SÜDAMIKU / 
PRIMAARAHELA 
DEMONTEERIMISE 
TEHNILINE PROJEKTEERIMINE
; 
TÖÖTAJATE KOOLITAMINE JA ÜMBERPAIGUTAMINE
. OHUTU KORRASHOIU 
KAVANDAMINE ; 
MAHA LAADITUD 
KÜTUSEELEMENTIDE ARV ; 
DEMONTEERITUD MATERJALI
/SÜSTEEMIDE 
KOGUS ; 
KÄIDELDUD JA LADUSTAMISKUJULE VIIDUD RADIOAKTIIVSETE JÄÄTMETE 
KOGUS
; 
LITSENTSE KÄSITLEVATE DOKUMENTIDE ESITAMINE
; 
PROJEKTI TEOSTATAVUS - JA 
TEHNILISED UURINGUD ; 
KOOLITATUD JA ÜMBER PAIGUTATUD TÖÖTAJATE ARV
. LÄHTE - JA 
TEGEVUSARUAND
ED; 
KORRAPÄRASED 
SEIREKOOSOLEKU
D; 
DEKOMISJONEERI
MISE 
ÜKSIKASJALIK TÖÖKAVA
; 
OPERATIIVTAGASISIDE 
TUUMAELEKTRIJA
AMA PLANEERIMISOSAK
ONNALE
; 
PERSONALIJUHTIM
ISE KAVA . VÄLJA KUJUNENUD JA 
TÄIELIKULT TOIMIV 
TUUMAELEKTRIJAAMADE TÕHUS 
JUHTIMISSTRUKTUUR 
DEKOMISJONEERIMISEKS
; 
VÕIMALDATAVAD RIIKLIKUD RAHALISED VAHENDID 
RAHASTAMISLÜNGA 
TÄITMISEKS
; 
TUUMAELEKTRIJAAMADE OMAPERSONALI KASUTAMISE 
MAJANDUSLIK 
ELUJÕULISUS
.