EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 1.12.2011 
SEK(2011) 1440 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, 
milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ 
 
{KOM(2011) 824 lõplik} 
{SEK(2011) 1439 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
1.1. Taust ja tuvastatud probleemid 
Maapealse teeninduse teenused  hõlmavad kõiki lennuettevõtja tele maa peal osutatavaid 
lennundusega seotud toiminguid ni ng need on lennuahela olu line lüli. Kuigi maapealne 
teenindus ei pruugi silma paista, toetuvad re isijate kogemused lennuj aamades ja õhus just 
maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile, olgu selleks siis näiteks reisijate nõuetekohase 
vastuvõtmise tagamine lennujaamas, nende materi aalne heaolu lennukis või ohutu ja turvalise 
lennu eeltingimused. Maapealse teeninduse teenuste  tõhus osutamine on seetõttu oluline nii 
lennujaama käitajate, lennuettevõtjate kui ka reisijate jaoks ning sellel on tähtis roll 
lennutranspordi taristu tõhusas kasutamises. Samuti annab see märkimisväärse panuse kogu 
lennundussüsteemi toimimisse. 
1996. aastal võeti maapealse teen induse turule juurdepääsu reguleerimiseks vastu nõukogu 
direktiiv 96/67/EÜ (edaspidi „direktiiv”) eesmärgiga avada turg lennuettevõtjate makstavate hindade alandamiseks ja teenuste kvaliteedi tõstmiseks. See oli 1990. aastate keskpaigas üks 
ühtse lennundusturuga kaasnevaid  võtmetähtsusega algatusi. 
Direktiivis määratleti 11 liiki maapealse teeninduse teenuseid: 
– 1 maapealne juhtimine ja järelevalve; 
– 2 reisijate teenindamine; 
– 3 pagasikäitlus; 
– 4 kauba- ja postikäitlus; 
– 5 perroonikäitlus; 
– 6 õhusõiduki teenindamine; 
– 7 kütuse- ja õlikäitlus; 
– 8 õhusõiduki hooldus; 
– 9 lennutegevus ja meeskonna juhtimine; 
– 10 maapealne transport; 
– 11 toitlustusteenus. 
Nimetatud teenuste hulgas võivad alljärgnevad te enused olla piiratud ( nn piiratud teenused): 
– pagasikäitlus; 
– kauba ja posti füüsiline käitlus lennuj aama terminali ja õhusõiduki vahel kas 
saabumisel, väljumisel või transiidi puhul; 
– perroonikäitlus; 
 
ET 3   ET – kütuse- ja õlikäitlus. 
1. jaanuariks 2001 oli direktiivi al usel loodud järgnev õigusraamistik: 
 Kaubanduslikuks liikluseks avatud lennujaamad enam kui  kahe miljoni reisija või 
50 000 tonni kaubaga aastas 
 Kaubanduslikuks 
liikluseks avatud 
lennujaamad vähem kui  
kahe miljoni reisija või 
50 000 tonni kaubaga 
aastas Kõik teenused, välja 
arvatud nn piiratud 
teenused Nn piiratud teenused 
Omateenind
us 
(lennuette-
võtjate endi 
teostatav 
teenindus) Vaba juurdepääs turule 
kõikides  teenuseliikides * Vaba juurdepääs 
turule* 
 Vaba juurdepääs* 
VÕI  
vähemalt kahe omateenindust teostava lennuettevõtja piirang 
teenuseliigi kohta (valitakse asjakohaste, objektiivsete, 
läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel)*  
Kolmanda-
tele isikutele 
osutatav 
teenindus Ei ole direktiiviga 
hõlmatud Vaba juurdepääs 
turule* Vaba juurdepääs* 
VÕI  
vähemalt kahe kolmandatele isikutele maapealseid teenuseid 
osutava käitleja piirang tee nuseliigi kohta (valitud ELT-s 
avaldatud hankemenetluse  alusel). Vähemalt üks kolmandatele 
isikutele maapealseid teenuseid osutav käitleja peab olema 
sõltumatu lennujaamast ja turgu valitsevast lennuettevõtjast. 
**Võimalus piirata kolmandatele is ikutele maapealsete teenuste 
osutajate arvu ühega  olemasoleva ruumi või mahu piirangute alusel, 
kui komisjon erandi tegemise taotluse heaks kiidab.  
*Võimalus piirata teenuste osutajate arvu olemasoleva ruumi või ma hu piirangute alusel (kui komisj on erandi tegemise taotluse h eaks 
kiidab). 
1996. aastast alates on komisjon ho olega jälginud direktiivi koha ldamist ja selle käigus on 
ilmnenud mitmed kohaldamise ja jõusta misega seotud probleemid. Lisaks on 
märkimisväärselt muutunud maapealse teeninduse teenuste osutamise kontekst (lennuliikluse 
kasv 36 %1 ja viimasel kümnendil järjest aset  leidnud kriisid,  nagu majanduslangus, 
vulkaanipurse, rohke lumesadu jne). Muutuvas keskkonnas on direktiiviga seoses toimunud konsultatsioonid ja sellele ant ud hinnangud paljastanud kahte l aadi probleemide olemasolu: 
1.1.1.  1. probleem: maapealse teeninduse teenus te osutamine ei ole tänapäeval enam 
piisavalt tõhus 
Lennuettevõtjad ei saa praegu kasu tada kulutasuvaid maapealse teeninduse teenuseid kõikides 
ELi lennujaamades kolmel peamisel põhjusel. 
Esiteks tähendab võimalus teatavate teen uste vallas konkurentsi piirata seda, et 
lennuettevõtjad seisavad mõnes lennujaamas silmits i piiratud valikuga ka he teenuste osutaja 
vahel iga nn piiratud teenuse puhul ning neil ei  ole alati õigust omateenindust teostada. 
Teiseks iseloomustab Euroopat suur ebaühtlus riiklikele turgudele juurdepääsu saamiseks 
täidetavate haldustingimuste vallas. Iga liikmesr iik võib kehtestada enda loa taotlemise nõude, 
mis toob kaasa suure varieeruvuse kohalikes loanõuetes, kohustab maapealse teeninduse 
ettevõtjaid kohanduma erinevat e riiklike turgudega ning s uurendab veelgi kulutusi. 
                                                
 
1 Allikas: Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise komisjon. 
 
ET 4   ET Kolmandaks on uutel tulijatel raske tegevus ega alustada ja seda lennujaama tasandil 
laiendada. Mõnes lennujaamas takistavad kohalikud tingimused uut el tulijatel juba 
tegutsevate käitlejatega jä tkusuutlikult konkureerida. Nimeta tud kohalike tingimuste alla 
kuuluvad: i) tsentraliseeritud taristut e haldamiseks sobimatu õigusraamistik2; ii) maapealse 
teeninduse teenuseid osutav ate lennujaama käitajate raam atupidamise lahususe jaoks 
sobimatu õigusraamistik ning iii) tasakaalustamata hankemenetlused sõltumatute käitlejate jaoks. 
1.1.2.  2. probleem: maapealse teeninduse teenuste üldine kvaliteet ei suuda arenevate 
nõudmistega sammu pidada seoses usaldus väärsuse, vastupidavuse, ohutuse ja 
turvalisuse ning keskkonnaga 
Optimaalsest kehvemat kvaliteeti võib lennujaam a tasandil täheldada seoses teeninduse 
usaldusväärsuse (viivitused lennuki teenindamisel ja pagasi valesti käitlemine), vastupidavuse 
(kriisiohjamine), ohutuse ja turvalisuse (v ahejuhtumid ja terrorismioht) ning keskkonnaga 
(CO
2 heide ja glükool). 
Maapealse teeninduse teenuste üldise kvaliteed i ebapiisavusega seoses võib välja tuua kaks 
peamist põhjust: i) maapealse teeninduse teen uste ebapiisav koordineerimine lennujaamas 
(seotud alltöövõtutavadega, mis mõjutavad le nnujaamas olemasolevat ruumi ja tegevust, 
tegevuse igapäevase järelevalve puudumise ning tulemuslikkuse jä relevalve/aruandluse 
puudulikkusega) ning ii) mitterahuldav õigusraamistik  töötajate koolitamiseks ja üleviimiseks. 
1.2. Subsidiaarsus 
Maapealsel teenindusel on lennutranspordi nõuete kohase toimimisega seoses täita oluline roll 
kooskõlas Euroopa Liidu toimimis e lepingu artiklite 58 ja 90 ees märgiga. Kuna kohaldatakse 
subsidiaarsuse põhimõtet, peab ELi tege vus maapealse teeninduse valdkonnas olema 
põhjendatud. 
Esiteks, liikmesriigid ei saa piisaval määral tä ita kavandatavate meetmete eesmärke, sest nagu 
leiti juba 1996. aastal, peab juurdepääs maapealse teenindus e turule kui osale ühisest 
lennutranspordi poliitikast olema tagatud ELi õigusraamistikuga. 
Teiseks tuleneb ELi meetmete lisaväärtus lennuettevõtjate vajadusest tegutseda ühtsel 
lennundusturul. Nende otseste alltöövõtjatena va javad maapealse teeninduse ettevõtjad ausat 
konkurentsi ELi tasandil. 
2. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
Algatuse üldeesmärk on tõsta maapealse teeni nduse teenuste tõhusust ja  üldist kvaliteeti 
kasutajate (lennuettevõtjate) ja lõppkasut ajate (reisijate ja ek spediitorite) jaoks. 
Konkreetsed eesmärgid on: 
                                                 
2 St maapealsete teenuste osutamiseks kasutatavad taristud, „kui nende keerukus, maksumus või 
keskkonnamõju ei võimalda jaotamist või dubleerimist”, näiteks pagasi sorteerimine, jäätõrje, 
veepuhastus- või kütusemüügisüsteemid. 
 
ET 5   ET 1. eesmärk.  Tagada, et lennuettevõtjatel on ELi lennujaamades suurem maapealse 
teeninduse lahenduste valik. 
2. eesmärk.  Ühtlustada ja selgemaks muuta riiklikke haldustingimusi turule 
sisenemiseks (loa andmine). 
3. eesmärk.  Tagada lennujaama tasandil võrdsed konkurentsitingimused maapealse 
teenindusega tegelevatele ettevõtjatele,  kes tegutsevad erinevate reguleerivate 
kordade alusel. 
4. eesmärk.  Suurendada lennujaamas koordineerimist maapealse teeninduse 
pakkujate vahel. 
5. eesmärk.  Muuta selgemaks õigusraamistikku t öötajate väljaõppeks ja üleviimiseks. 
3. POLIITIKAVALIKUD  
Esimene võimalik meede oleks kehtiv direktii v kehtetuks tunnistada. Sidusrühmadega läbi 
viidud varasemate konsultatsi oonide käigus ei ole selleks soovi avaldatud. Siseturu 
killustumise ohtu silmas pidades ja selle tule musel loodavaid eri r iiklike/kohalike/lennujaama 
nõuete keerukust arvestades seda võimalust edasi ei arendatud. 
Teine võimalus oleks olemasoleva direktiiv i range rakendamine muutmata kujul, koos 
suunistega. Seda võimalust edasi ei are ndatud, kuna vähemalt üht põhiprobleemi (võimalus 
piirata teatavate teenustega se oses konkurentsi) ei saa range ra kendamise ja suuniste teel 
lahendada. 
Sidusrühmadega konsulteerimise ja hindamise käigus tuvastati lai valik meetmeid, mis 
võiksid potentsiaalselt leitud probleemsetesse valdkondadesse l eevendust tuua. Mitte ükski 
sõnastatud poliitikameede ei täidaks kõiki konkreetseid eesmärke. 
Leitud probleemide lahendamiseks pakuti peale alusstsenaariumi välja neli eraldiseisvat 
poliitikapaketti. Iga paketiga püü takse lahendada probleemide viit peamist põhjust. Kolme 
paketi sisu on sarnase intensiivsusega (vastava lt väike, keskmine ja suur) meetmed viies 
sõnastatud valdkonnas (et vähendada tõhusus e/kvaliteedi ja tõhususe/töötingimuste 
vastuolusid). Neljandas paketis esitletakse kesk mise intensiivsusega meetmeid koos suure 
intensiivsusega meetmetega mitteprobleemsete valdkondade jaoks. 
Esimene poliitikapakett (PP1) parandab kehtivat sü steemi, muutes direktiivi vajalikus ulatuses 
ning pakkudes võimalusel suuniseid. See sisaldab  vähemintensiivseid sõnastatud meetmeid. 
Teise paketi (PP2) eesmärk on parandada ke htivat süsteemi keskmise intensiivsusega 
meetmete kogumi abil ning on seetõttu ambitsioonikam kui PP1. Selle vorm oleks määrus. 
Kolmas pakett (PP3) hõlmab suure intensiiv susega meetmeid, sätestades maapealse 
teeninduse turu raamistiku täieliku ühtlustamise samuti määruse kujul. 
PP2', mis on PP2 variatsioon ja hõlmab lisak s kaht PP3 meedet (seoses loa andmise ja 
kvaliteedi miinimumnõuetega) on neljas kaalutav pakett. 
 
ET 6   ET PP2, PP2´ ja PP3 jaoks valitud õigusakt on m äärus. Kuna suurem osa raskustest kehtiva 
õigusraamistikuga seoses on põhjustatud õigusakti de erinevast rakendamisest liikmesriikides, 
võimaldaks see kehtestada kogu ELis kehtivad eeskirjad, jätt es liikmesriikidele vajaduse 
korral ka mõningase paindlikkuse. 
 
ET 7   ET  
 PP1 PP2 PP2´ PP3 
ÕigusaktÎ 
Peapõhjused Ð Direktiiv  
(+suunised)  Määrus  Määrus  Määrus  
1. Võimalus 
piirata 
konkurentsi 
teatavate 
maapealse 
teeninduse 
teenuste puhul  Omateenindusturu 
täielik avamine 
 - Omateenindusturu 
täielik avamine 
- Suurtes 
lennujaamades 
tõstetakse 
kolmandatele 
isikutele maapealsete 
teenuste osutajate 
miinimumarv nelja 
piiratud teenuseliigi 
puhul kolmele.  - Omateenindusturu 
täielik avamine 
- Suurtes 
lennujaamades 
tõstetakse 
kolmandatele 
isikutele maapealsete 
teenuste osutajate 
miinimumarv nelja 
piiratud teenuseliigi 
puhul kolmele.  Omateenindusturu ja 
kolmandatele 
isikutele maapealsete 
teenuste osutamise 
turu täielik avamine 
(hankeid enam ei 
korraldata)  
2. 
Haldustingimuste 
ebaühtlus 
riiklikele 
turgudele 
juurdepääsul 
(lubade andmine)  Suunised 
liikmesriikidele 
loa andmise 
nõuete kohta  Ühtlustatud nõuete 
alusel antud lubade 
vastastikune 
tunnustamine  ELi loa kehtestamine  ELi loa kehtestamine  
a) Selgem 
tsentraliseeritud 
taristute määratlus 
direktiivis  a) Tsentraliseeritud 
taristute parem 
juhtimine  a) Tsentraliseeritud 
taristute parem 
juhtimine  a) Tsentraliseeritud 
taristute parem 
juhtimine  
b) Selgem 
raamatupidamise 
lahususe 
määratlus 
direktiivis  b) Lennujaama 
käitajate ja nende 
maapealse 
teenindusega 
tegelevate 
tütarettevõtjate 
õiguslik eraldamine  b) Lennujaama 
käitajate ja nende 
maapealse 
teenindusega 
tegelevate 
tütarettevõtjate 
õiguslik eraldamine  b) Lennujaama 
käitajate võimaluste 
vähendamine seoses 
maapealse 
teeninduse 
kontrollimisega 
nende endi juhitavas 
lennujaamas  
3. Uute tulijate 
raskused tegevuse 
alustamisel ja 
laiendamisel 
lennujaama 
tasandil  
c) Selgem 
lennujaama 
kasutajate 
komitee roll ja 
määratlus 
direktiivis  c) Parandatud 
hankemenetlus 
(lennujaama 
kasutajate komitee + 
hankesse kuuluvate 
toimingute kestus)  c) Parandatud 
hankemenetlus 
(lennujaama 
kasutajate komitee + 
hankesse kuuluvate 
toimingute kestus)  (c puudub) : PP3-s 
hankeid ei ole  
4. maapealse 
teeninduse 
teenuste ebapiisav 
koordineeriminea) Allhangete 
suunised a) Viia sisse 
selgemad eeskirjad 
allhangete jaoks a) Viia sisse 
selgemad eeskirjad 
allhangete jaoks a) Viia sisse 
selgemad eeskirjad 
allhangete jaoks 

 
ET 8   ET b) Ühtlustatud 
kriteeriumid 
hangetes 
osalejatele b) Ühtlustatud 
kriteeriumid 
hangetes osalejatele b) Ühtlustatud 
kriteeriumid 
hangetes osalejatele (b puudub) : PP3-s 
hanget ei ole 
c) Suunised 
tegevuseeskirjade 
kohta c) Lennujaama 
käitaja roll 
maapealses 
tegevuses 
Suurtes 
lennujaamades 
määratakse 
lennujaama käitajad, 
kes vastutavad 
maapealse tegevuse 
kvaliteedi 
miinimumnõuete 
eest, mis 
täpsustatakse 
delegeeritud 
õigusaktis  c) Lennujaama 
käitaja roll 
maapealses 
tegevuses 
Suurtes 
lennujaamades 
määratakse 
kvaliteedi 
miinimumnõuded 
ELi tasandil c) Lennujaama 
käitaja roll 
maapealses 
tegevuses 
Suurtes 
lennujaamades 
määratakse 
kvaliteedi 
miinimumnõuded 
ELi tasandil 
 d) 
Aruandluskohustused 
tegevuse 
tulemuslikkuse 
kohta, mis 
täpsustatakse 
delegeeritud 
õigusaktis (suurtes 
lennujaamades) d) 
Aruandluskohustused 
tegevuse 
tulemuslikkuse 
kohta, mis 
täpsustatakse 
delegeeritud 
õigusaktis (suurtes 
lennujaamades) d) 
Aruandluskohustused 
tegevuse 
tulemuslikkuse 
kohta, mis 
täpsustatakse 
delegeeritud 
õigusaktis (suurtes 
lennujaamades) 
a) Väljaõppe 
suunised a) Kohustuslik 
töötajate 
miinimumväljaõpe a) Kohustuslik 
töötajate 
miinimumväljaõpe a) Töötajate 
individuaalse 
kvalifikatsiooni 
sisseviimine 
(litsentsid) 
võtmetähtsusega 
töötajate puhul 
5. Mitterahuldav 
õigusraamistik 
töötajate 
väljaõppeks ja 
üleviimiseks 
b) Töötajate 
esindajatega 
konsulteerimine 
hangete käigus b) Lubada 
liikmesriikidel 
kehtestada nõue 
töötajate 
ülevõtmiseks 
samadel tingimustel 
piiratud 
juurdepääsuga 
teenuste puhul b) Lubada 
liikmesriikidel 
kehtestada nõue 
töötajate 
ülevõtmiseks 
samadel tingimustel 
piiratud 
juurdepääsuga 
teenuste puhul b) Töötajate täielik 
ülevõtmine teise 
teenuste osutaja poolt 
sarnastel tingimustel 
tegevuse (osalise) 
kao korral kõikide 
maapealse 
teeninduse teenuste 
puhul. 
4. MÕJUDE HINDAMINE  
Poliitikapakettide mõju on kokku võetud allpool. 
 Mõju võrreldes võrdlusalusega 

 
ET 9   ET   PP1 PP2 PP2´ PP3 
Majanduslik mõju      
 Mõju siseturu 
toimimisele ning 
maapealse teeninduse 
teenuste osutamisega 
seotud konkurentsile 
ja 
konkurentsivõimele VÄGA VÄIKE 
POSITIIVNE SUUR 
POSITIIVNE SUUR POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE 
 Mõju 
tegevuskuludele ja 
äritegevusele 
 NULL NEUTRAALNE NEUTRAALNE KESKMINE 
NEGATIIVNE 
 Mõju väikestele ja 
keskmise suurusega 
ettevõtjatele NULL VÄIKE 
NEGATIIVNE VÄIKE 
NEGATIIVNE KESKMINE 
NEGATIIVNE 
 Mõju tarbijatele NULL KESKMINE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE VÄIKE POSITIIVNE 
 Ettevõtjate 
halduskoormus viie 
aasta pärast NULL –0,61 mln eurot 
VÄIKE 
POSITIIVNE –0,61 mln eurot 
VÄIKE 
POSITIIVNE –0,61 mln eurot 
VÄIKE POSITIIVNE 
 Avaliku sektori 
asutuste 
halduskoormus viie 
aasta pärast NULL –0,185 mln eurot 
VÄIKE 
POSITIIVNE –0,185 mln eurot 
VÄIKE 
POSITIIVNE –0,185 mln eurot 
VÄIKE POSITIIVNE 
 Liikmesriigid NULL  –0,2 mln eurot –1,06 mln eurot  –1,06 mln eurot  
 Euroopa 
Komisjon NULL  Tähtsusetu 
(+0,015 mln 
eurot) +0,86 mln eurot  +0,86 mln eurot  
 Kolmandad riigid VÄGA VÄIKE 
POSITIIVNE SUUR 
POSITIIVNE SUUR POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE 
 ELi eelarve NULL NULL 0,86 mln eurot viie 
aasta jooksul 0,86 mln eurot viie 
aasta jooksul 
Sotsiaalne mõju     
 Tööhõive 
(töökohtade arv) NULL –450 töökohta / 
aastas 
maapealses 
teeninduses –450 töökohta / 
aastas maapealses 
teeninduses –900 töökohta / aastas 
maapealses 
teeninduses, kuid 
uued töökohad 
maapealse teeninduse 
töötajaid 
litsentseerivates 
organisatsioonides 

 
ET 10   ET  Mõju võrreldes võrdlusalusega 
  PP1 PP2 PP2´ PP3 
 Töö kvaliteet, 
töötajate tervis, 
ohutus ja väärikus VÄGA VÄIKE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE VÄGA SUUR 
POSITIIVNE 
Keskkonnamõju VÄGA VÄIKE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE KESKMINE 
POSITIIVNE 
Mõju maapealse 
teeninduse teenuste 
kvaliteedile VÄIKE 
POSITIIVNE SUUR 
POSITIIVNE SUUR 
POSITIIVNE SUUR POSITIIVNE 
Mõju olemasoleva 
seadusandluse 
lihtsustamisele VÄGA VÄIKE 
POSITIIVNE NEUTRAALNE NEUTRAALNE NEUTRAALNE 
Ülevõtmine ja 
kohustuste täitmine VÄIKE 
NEGATIIVNE KESKMINE 
NEGATIIVNE KESKMINE 
NEGATIIVNE SUUR 
NEGATIIVNE 
5. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Poliitikapakette hinnatakse tõhususe, tulemu slikkuse ja sidususe kriteeriumide alusel. 
Tõhususe seisukohast on PP3-l kõige suurem potentsiaal kõik konkreetsed eesmärgid 
saavutada, samal ajal kui PP2 pakub head üleüldist tõhusust. PP1  saavutab konkreetsed 
eesmärgid vaid piiratud ulatuses. 
Tulemuslikkuse vaatenurgast on kõige kulukam pakett, PP3, väiksema tulemuslikkusega kui 
PP2, kusjuures PP1 on kõige odavam ja hõlpsamini kohaldatav. 
Sidusust silmas pidades on kõik paketid sarnased. 
 Poliitikapakettide tõhusus, tulemuslikkus ja sidusus 
  PP1 PP2 PP2' PP3 
Tõhusus Piiratud Hea Hea Väga hea 
 1. eesmärk Piiratud Hea  Hea  Väga hea 
 2. eesmärk Väga piiratud Väga hea  Väga hea  Väga hea 
 3. eesmärk Piiratud Väga hea Väga hea Suurepärane 
 4. eesmärk Piiratud Väga hea Väga hea Väga hea 
 5. eesmärk Piiratud Hea Hea Väga hea 
Tulemuslikkus Väga hea Hea Hea Piiratud 
Sidusus Piiratud Piiratud Piiratud Piiratud kompromiss 

 
ET 11   ET kompromiss kompromiss kompromiss 
PP1 on kõige vähematraktiivsem, kuna  ei lahenda tuvastatud probleeme. 
Variante PP2 ja PP2´ eelistatakse PP3-le, sest: 
• erinevused tõhususes (probleemide lahendamise ulatus) on PP2/PP2´ ja PP3 
puhul piiratud; 
• erinevused mõjudes on märkimisväärse d: peaaegu kõikide kriteeriumide puhul 
parandavad PP2/PP2´ olukorda või piiravad  kahjulikku mõju tunduvalt paremini kui 
PP3; 
• võrreldes PP3-ga on PP2/PP2´ pa rem kompromiss tõhususe ja 
aktsepteeritavate mõjude vahel: nad saavutavad eesmärgid ilma liiga kulukate muutusteta. 
PP2 ja PP2´ on väga sarnased. Nende erinevused  seisnevad vaid nende kahe erineva meetme 
mõjudes: mõlema meetme korral on PP2 pare m ülevõtmise ja nõuete täitmise aspektides 
(PP2´-ga on oodata suuremaid jõupingutusi) , samas kui PP2´ on parem lihtsustamise 
eesmärgil. Võtmetähtsusega nõuete täitmise / j õustamise aspekti arvesse võttes soovitatakse 
seetõttu varianti PP2. 
PP2 avab maapealse teeninduse turu mõõdukas ulat uses, kahjustamata seeläbi töötingimusi 
(töötajate üleviimine sarnastel tingimustel on või malik juhul, kui kehtestatakse turu edasine 
avamine). PP2 tagaks mõistlike kulutuste juur es avatuma ja õiglasema maapealse teeninduse 
turu koos parema kvaliteedi ja selgemalt määratletud kohustustega lennujaama kontekstis 
ning selgema töötajate väljaõppe ja üleviimise raamistiku. 
6. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon hindab uue määruse rakendamist v iis aastat pärast selle vastuvõtmist.