Ettepanek Nõukogu määrus, mis käsitleb protokolli sõlmimist, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 /* KOM/2005/0187 lõplik - CNS 2005/0092 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.5.2005 KOM(2005) 187 lõplik 2005/0092 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb protokolli sõlmimist, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Euroopa Ühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahel sõlmitud kalastuskokkuleppele lisatud protokolli kehtivusaeg lõppes 31.12.2004. Kõnealused kaks osapoolt parafeerisid 24. novembril 2004 uue protokolli, milles määratakse kindlaks tehnilised ja rahanduslikud tingimused ühenduse laevade kalastustegevuseks Komooride vetes ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 (6 aastat). Uue protokolli raames antakse kalapüügivõimalus 40-le tuunipüügiseinerile ja 17-le triivõngejadaga kalapüügilaevale. Aastane toetus on 390 000 eurot ja see annab õiguse püüda Komooride vetest 6000 tonni tuunikala aastas. Suur osa sellest summast (60 % ehk 234 000 eurot aastas) on suunatud Komooride kalandussektoris vastutustundliku kalapüügipoliitika arendamiseks ja elluviimiseks, pidades silmas 2004. aasta juulis sõlmitud kalastuskokkulepete suhtes võetud nõukogu suuniseid uue lähenemisviisi kohta (partnerlus). Uus protokoll, mis on üks ühenduse ja teatavate India ookeani riikide vahel sõlmitud tuunikala püügi kokkulepetest, tugevdab vastutustundliku ja säästliku kalapüügi kontseptsiooni ja võimaldab edendada partnerlussuhteid, mille aluseks on Komooride kalastustegevust reguleerivatest siseriiklikest õigusnormidest kinni pidamine. Selleks on võetud järgmised meetmed: i) ainuõiguslikkuse klausel, millega keelustatakse ühenduse kalastuskokkuleppe kehtimise ajal paralleelne eralitsentside olemasolu või muude eratehingute sõlmimine, ii) sätted laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) kohta, millega tugevdatakse kontrolli Komooride vetes liikuvate laevade üle, iii) ühenduse pardale võetud kohalike meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalne klausel, iv) sätted vaatlejate pardale võtmise kohta. Vastavalt nõukogu 2004. aasta juuli suunistele kavandati uues protokollis muu hulgas ümber ühenduse ja laevaomanike vahel sõlmitud lepingus toodud kulud. Tuunikala püügi litsentsitasusid muudeti seega järgmiselt: laevaomanike tasu tõusis 25 eurolt 35 eurole tonni kohta, samas kui ühenduse tasu langes 75 eurolt 65 eurole tonni kohta. Tasude uut jaotumust, mida on juba kohaldatud kokkulepetele, millega reguleeritakse tuunikala püüki Vaikses ookeanis, hakatakse progressiivselt kohaldama ühenduse kõikidele tuunikala püüki reguleerivatele kokkulepetele. Kõnealuse teabe põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta määruse alusel vastu protokoll, milles määratakse kindlaks tehnilised ja rahanduslikud tingimused ühenduse laevade püügitegevuseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010. Uue protokolli lõpliku jõustumiseni on nõukogule eraldi menetlusena tehtud ettepanek võtta vastu otsus uue protokolli ajutiseks kohaldamiseks. 2005/0092 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb protokolli sõlmimist, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: (1) vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelisele Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppele[3] on osapooled pidanud läbirääkimisi, et määrata kindlaks kokkuleppele lisatud protokolli kohaldamisaja lõpus kõnealusesse kokkuleppesse tehtavad muudatused ja täiendused; (2) läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. novembril 2004. aastal uus protokoll, milles määratakse kindlaks nimetatud kokkuleppes ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010; (3) ühenduse huvides on kõnealune protokoll heaks kiita; (4) kalastuskokkuleppe raames antud kalastusvõimaluste traditsioonilise jaotuse alusel tuleks määrata liikmesriikide vaheline kalastusvõimaluste jaotus; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010. Protokolli tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Protokollis ette nähtud kalastusvõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt: a) tuunipüügiseinerid: Hispaania: 21 laeva Prantsusmaa: 18 laeva Itaalia: 1 laev b) triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania 12 laeva Portugal 5 laeva Kui kõnealused liikmesriigid esitavad vähem litsentsitaotlusi, kui neile protokolli alusel on võimaldatud, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust. Artikkel 3 Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruse nr 500/2001[4] kohaselt peavad liikmesriigid, kelle laevadele on käesoleva protokolli alusel võimaldatud kalapüük Komooride kalastusvööndis, teatame komisjonile püütud varude kogused. Artikkel 4 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse suhtes siduvale protokollile alla kirjutama. Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Kokkuleppe artiklis 2 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 2005 on järgmised: - tuunipüügiseinerid: 40 laeva - triivõngejadaga kalapüügilaevad: 17 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4 ja 5 toodud tingimustel. 3. Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Komooride vetes kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud püügilitsents. Artikkel 2 Rahaline toetus - maksekord 1. Kokkuleppe artiklis 6 ette nähtud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikuks on 2 340 000 eurot. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja 7 toodud tingimustel. 3. Komisjoni käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on 390 000 eurot aastas. 4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Komooride vetes kehtestatud püügikoguse, mis on 6000 tonni aastas, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga lisatonni eest. Aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (780 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. septembril 2005 ja järgnevatel aastatel protokolli allkirjastamise aastapäeval. 6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingimustel Komooride ametiasutuste ainupädevuses. 7. Käesoleva protokolli artikli 7 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse osamakse makstakse riigi keskpangas Komooride kalandusministeeriumi poolt avatud arveldusarvele. Ülejäänud summa makstakse Komooride riigi keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskohtumine 1. Vastavalt kokkuleppe artiklile 5 peavad pooled India ookeani tuunikomisjoni (IOTC) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel üksteisega kokkuleppe artikliga 7 ettenähtud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral teaduskohtumise järgselt ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et artiklis 3 nimetatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjustata Komooride ressursside säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Komisjoni poolt makstav aastane rahaline toetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne määratud summa. 2. Kui ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 3. Kui pooled lepivad kokku artiklis 3 toodud meetmete võtmises (vähendada artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimalusi), vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . 4. Kalapüügivõimalusi võib ka eri laevakategooriate vahel jaotada - tingimusel, et pooled selles kokku lepivad ja et järgitakse teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vajalik rahaline toetus ümber kavandada, lepivad pooled selles kokku. Artikkel 5 Uued kalapüügivõimalused. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peavad pooled selles osas enne Komooride ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist nõu. Sellisel juhul lepivad pooled kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel protokolli ja selle lisasse muudatusi. Artikkel 6 Rahalise toetuse peatamine ja uus ülevaatamine vääramatu jõu korral 1. Kui tõsised asjaolud, välja arvatud loodusnähtused, takistavad kalapüüki Komooride vetes, võib ühendus artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse maksmise peatada pärast seda, kui pooled on võimaluse korral nõu pidanud ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on peatamise hetkeks kõik tasumisele kuulunud summad tasunud. 2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui pooled on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja olukord võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata. 3. Ühenduse laevadele artiklis 4 toodud tingimustel antud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, mil kalastustegevus oli takistatud. Artikkel 7 Komooride vetes vastutustundliku kalapüügi teostamise toetus 1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest 60 % on suunatud Komooride kalandussektoris vastutustundliku kalapüügi arendamiseks ja elluviimiseks. Toetuse maksmine toimub vastavalt poolte kokkuleppel määratud eesmärkidele ja nende täitmiseks koostatud aastasele ja mitmeaastasele tööplaanile. 2. Eespool nimetatud lõike 1 sätete elluviimiseks lepivad pooled kokkuleppe artikliga 7 ette nähtud ühiskomitees kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektorisiseses programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises: 1. aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära kasutatakse. 2. aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, edendamaks vastavalt tähtajale Komooride vetes säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestamaks Komooride riikliku kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; 3. kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3. Mis tahes mitmeaastase sektorisisese programmi muudatusettepanek peab saama mõlema poole heakskiidu ühiskomitees. 4. Igal aastal otsustavad Komoorid, kui suur summa lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summa suurus ühendusele edastada mitmeaastasele sektorisisesele programmile heakskiidu saamisel ühiskomitee poolt. Iga järgneva aasta eraldis tuleb ühendusele edastada hiljemalt eelneva aasta 30. novembriks. 5. Pärast hinnangu andmist aastasele tegevusele mitmeaastase valdkondliku plaani elluviimise osas peavad pooled vajadusel nõu, et määrata kindlaks käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse ümberjaotamise kord, eraldamaks vastavalt tulemusele kava elluviimiseks vajalik tegelik summa. Artikkel 8 Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad pooled nõu kokkuleppe artiklis 7 ette nähtud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe poole algatusel peatada, kui pooli vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamise järgselt kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud pool esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad osapooled neid lahutavale erimeelsusele lahenduse leidmiseks nõupidamist. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine maksete mittesooritamise tõttu Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artiklis 3 toodud tingimustel käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel: a) Pädevad Komooride ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast. b) Kui pädevad Komooride ametiasutused pole käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamatult Euroopa Komisjoni. c) Protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 10 Siseriiklike õigusnormide rakendamine Ühenduse laevad teostavad Komooride vetes kalapüüki kooskõlas Komooride siseriiklike seadustega, välja arvatud juhul, kui kokkulepe, käesolev protokoll koos lisaga või selle liited näevad ette teisiti. Artikkel 11 Läbivaatamisklausel Protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamise kolmandal aastal võivad pooled protokolli, lisa ja liidete sätted uuesti läbi vaadata, et neisse vajadusel parandusi teha. Kõnealused parandused võivad sisaldada registertonne ja laevaomanike tehtud ettemakseid. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelise Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppe lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. Artikkel 13 Jõustumine 1. Käesolev kokkulepe ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil pooled teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Neid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUSE TINGIMUSED KOMOORIDE VETES I PEATÜKK – LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD 1. jagu Litsentside väljastamine 1. Kalapüügilitsents Komooride vetes kalastamiseks antakse üksnes sobivatele ühenduse laevadele. 2. Laev on sobiv juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Komooridel. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Komooride seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasematest Komooride ja ühenduse vahelistest kalastuskokkulepetest tulenevad kohustused. 3. Iga ühenduse laeva, mis kalapüügilitsentsi taotleb, peab esindama Komooridel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotlusele. 4. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad pädevatele Komooride ametiasutustele litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib kokkuleppe raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 20 päeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. 5. Taotlused esitatakse pädevatele Komooride ametiasutustele vormidel, mille näidised on antud 1. liites. 6. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: - tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud; - mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 7. Litsentsitasu makstakse Komooride ametiasutuste osutatud pangakontole. 8. Litsentsitasu sisaldab kõiki siseriiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Mauritiusel asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates ülaltoodud punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest pädevatele Komooride ametiasutustele. 10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on litsentsi allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse litsents otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile. 11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduste taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. 13. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel pädevale Komooride ametiasutusele. 14. Uue litsentsi jõustub päeval, mil laeva omanik esitab tühistatud litsentsi pädevatele Komooride ametiasutustele. Euroopa Komisjoni Mauritiusel asuvat delegatsiooni tuleb litsentsi asendamisest teavitada. 15. Litsents peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VII peatüki lõiget 2. 2. jagu Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab uuendada. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Komooride vetes püütud kalatonni kohta. 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 3375 eurot aastas iga tuunipüügiseineri kohta, mis võrdub litsentsitasuga 96 tuunikalatonni eest aastas; - 2065 eurot aastas iga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis võrdub litsentsitasuga 59 tuunikalatonni eest aastas. 4. Hiljemalt iga aasta 31. juuliks koostab Euroopa Ühenduste Komisjon püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse, mis põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kontrollimises pädevate liikmesriikide teadusasutuste, näiteks instituutide Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) ja Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR) poolt kinnitatud püügiandmetel. 5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt pädevale Komooride ametiasutusele ja laevaomanikele. 6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad pädevatele Komooride ametiasutustele hiljemalt järgneva aasta 31. augustiks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7. 7. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II PEATÜKK - KALASTUSVÖÖNDID Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Komooride vetes, ei ole ühenduse laevadel lubatud kala püüda lähemal kui 10 meremiili iga saare kaldast ega kolme meremiili raadiuses igast Komooride kalanduse eest vastutava ministeeriumi paigaldatud peibutuspüügivahendist, mille asukohast on teatatud Euroopa Komisjoni esindajale Mauritiusel. Kokkuleppe artiklis 7 nimetatud ühiskomitee võib neid sätteid uuesti läbi vaadata. III PEATÜKK - PÜÜGIARUANDED 1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all: - ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja sellest lahkumise vahel, - ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel; - või ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja Komooridel lossimise vahel. 2. Laevad, millel lubatakse käesoleva kokkuleppe alusel Komooride vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Komooride kalanduse eest vastutavale ministeeriumile järgmiselt sätestatud korras. 2.1 Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Need saadetakse iga püügireisi lõpus ja tingimata enne, kui laev on väljunud Komooride kalastusvööndist, Komooride kalandusministeeriumile elektroonilisel teel; koopiad neist saadetakse Euroopa Komisjonile. Mõlemad adressaadid saadavad viivitamatult laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad. 2.2 Käesoleva lisa I peatüki 3. jaotise lõikes 2 osutatud litsentsi aastase kehtivusaja jooksul elektroonilisel teel saadetud püügiaruannete originaalid (paberkandjal) edastatakse Komooride kalandusministeeriumile 45 päeva jooksul pärast litsentsi kehtivusajal toimunud viimast püügireisi. Koopiad nendest (paberkandjal) edastatakse samaaegselt Euroopa Ühendusele. 2.3 Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 toodud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, mil kõnealused laevad ei viibi Komooride vetes, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Komooride majandusvööndit”. 2.4 Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Komooride valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Komooridel kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni. IV PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1. Iga ühenduse laev võtab üheks püügireisiks Komooride vetes oma kuludega tööle vähemalt 1 kohaliku meremehe. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt kohalikke meremehi. 3. Laevaomanikud valivad neile pädeva Komooride ametiasutuse poolt esitatud nimekirjast välja laevale võetavad meremehed. 4. Laevaomanik või tema esindaja edastab pädevale Komooride ametiasutusele oma laevale tööle võetud kohalike meremeeste nimed, märkega selle kohta, millised on nende tööülesanded meeskonnas. 5. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. Kohalike meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu pädevate Komooride ametiasutustega. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 7. Kohalike meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Komooride ametiasutuste kokkuleppel. Kohalike meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui teiste Komooride laevaperede puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 8. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees tööle võtmise kuupäeval ette nähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustuseks kõnealune meremees tööle võtta. 9. Kui meremehi ei palgata muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased ühenduse laevaomanikud kohustatud iga püügireisi päeva eest Komooride vetes maksma kindlaksmääratud summana 20 USA dollarit. Summa tasutakse hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 6 toodud kuupäeval. 10. Seda summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse pangakontole, mille asjaomased Komooride ametiasutused teatavaks teevad. V PEATÜKK – TEHNILISED MEETMED 1. Ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) määrustest ja soovitustest. VI PEATÜKK - VAATLEJAD 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva kokkuleppe alusel Komooride vetes kalastada, võtavad alltoodud korra kohaselt pardale Komooride kalanduse eest vastutava ametiasutuse määratud vaatlejad. 1.1 Komooride kalandusministeeriumi taotlusel võtavad tuunipüügilaevad pardale ühe kõnealuse ministeeriumi poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Komooride vetest püütud saagikoguseid. 1.2 Komooride asjaomane ametiasutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamatult Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. 1.3 Litsentsi väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev Komooride ametiasutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest sõltuvalt võib pädevate Komooride ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Komooride pädevad ametiasutused esitavad vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja Komooride ametiasutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Komooride vetes toimuva püügireisi alguses, vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10-päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes Komooride sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub Komooride vetest, tuleb võtta kõik meetmed tema kiireks tagasijõudmiseks Komooridele; kulud selleks kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja: 8.1 jälgib laevade püügitegevust ; 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta ; 8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5 kontrollib Komooride vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlbulike kalaliikide, vähkide ja peajalgsete liikide koguseid; 8.7 edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, otseselt püügitegevusega seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevatele Komooride ametiasutustele, koopia sellest saadab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile. 13. Iga laev tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused, kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad pädevad Komooride ametiasutused. 15. Laevaomanikud maksavad teadusliku vaatluse kulude katteks 20 USA dollarit iga päeva eest ja laeva kohta. Seda makstakse koos litsentsitasudega, täiendavalt. VII PEATÜKK - KONTROLL 1. Euroopa Ühendus haldab ja uuendab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügiluba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Komooride ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 2. Ühenduse laevad kantakse eelmises punktis osutatud nimekirja niipea, kui laekub teatis käesoleva lisa I peatüki 2. jaotises punktis 3 osutatud ettemakse tasumise kohta. Sellisel juhul võib laevaomanik saada ärakirja nimekirjast ning hoida seda kuni püügilitsentsi saamiseni pardal. 3. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine: 3.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Komooride vetesse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Komooride ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette. 3.2 Lahkumisest teatamisel edastatakse ka andmed laeva asukoha, pardal oleva saagi koguse ja püütud kalaliikide kohta. Sidepidamine toimub eeldatavalt faksi teel, või kui laeval faks puudub, raadio teel. 3.3 Kui laev leitakse kalastamas ilma, et sellest oleks pädevat Komooride ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks. 3.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügilitsentsi väljastamisel. 4. Kontrollimenetlused 4.1 Komooride vetes kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Komooride ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. 5. Laevaseire satelliitsüsteem Kõiki käesoleva kokkuleppe alusel kalastavaid laevu jälgitakse 3. liite sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Komooride ametiasutused on Euroopa Komisjoni Mauritiusel asuvat delegatsiooni teavitanud Komooride laevaseirekeskuse töölehakkamisest. 6. Laeva peatamine. 6.1 Pädevad Komooride ametiasutused teavitavad Komooride kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide rakendamisest Euroopa Komisjoni ja liikmesriiki, mille lipu alla laev sõidab, hiljemalt 48 tunni jooksul. 6.2 Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 7. Laeva peatamisel määratud trahv 7.1 Laeva kapten kirjutab pädeva Komooride asutuse koostatud protokollile alla. 7.2 Antud allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kaptenil on või mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. 7.3 Kapten juhatab laeva Komooride ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Komooride pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 8. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 8.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, pädevad Komooride asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 8.2 Koosolekul vahetavad pooled mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad süüks pandud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 9. Laeva peatamisele lahenduse leidmine 9.1 Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 9.2 Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Komooride õigusaktide alusel. 9.3 Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis pädevate Komooride ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 9.4 Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad pädevad Komooride ametiasutused neile ülejäänud summa. 9.5 Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või - niipea, kui laevaomanik on maksnud ülaltoodud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on pädevatele Komooride ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. 10. Ümberlaadimised 10.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Komooride vetes ümber laadida, teevad seda Komooride sadamate reididel. 10.2 Kõnealuste laevade omanikud edastavad pädevatele Komooride ametiasutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: - ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed; - kaubalaeva nimi; - ümberlaaditavate kalaliikide tonnaaž; - ümberlaadimise päev. 10.3 Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Komooride vetest. Seega peavad laevad edastama pädevatele Komooride ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Komooride vetest lahkuda. 10.4 Komooride vetes ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Komooride kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone. 11. Komooride sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Komooride inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. LIITED 1. Kalapüügilitsentsi taotlusvorm 2. IOTC püügipäevik 3. Laevaseire satelliitsüsteemile kohaldatavad sätted 1. liide VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILITSENTSI TAOTLUSE VORM Taotleja nimi: …………………………………………………………………………………………. Taotleja aadress: …………………………………………………………………………………………. Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: …………………………………………………………………………………………. Komooridel asuva esindaja (voliniku) nimi ja aadress: …………………………………………………………………………………………. Laeva nimi: …………………………………………………………………………………………. Laeva tüüp: …………………………………………………………………………………………. Registreerimisriik: ………………………………………………………………………………………….. Sadam ja registreerimisnumber: ………………………………………………………………………………………….. Laeva pardatähis: ………………………………………………………………………………………….. Raadiokutsung ja -sagedus: ………………………………………………………………………………………….. Laeva pikkus: ………………………………………………………………………………………….. Laeva laius: ………………………………………………………………………………………….. Masina tüüp ja võimsus: ………………………………………………………………………………………….. Brutoregistertonnaaž: ………………………………………………………………………………………….. Netoregistertonnaaž: ………………………………………………………………………………………….. Minimaalne laevapere suurus: ………………………………………………………………………………………….. Püügiliik: ………………………………………………………………………………………….. Püütavad kalaliigid: ………………………………………………………………………………………….. Taotletav kehtivusaeg: ………………………………………………………………………………………….. Kinnitan oma allkirjaga ülaltoodud andmete õigsust Kuupäev Allkiri 2. liide RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK | Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) | Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ………………………………………….. | Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... | Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ | Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………... | (Aruande esitaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | Püügireisi nr: | Kuupäev | Püügipiirkond | Pinnavee tempera-tuur (ºC) | Püügi-koormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) | 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. | 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal. | Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania. | 4 – Kalastuspiirkond osutab laeva asukohale. Ümardada minutid ja registreerida laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkida N/S ja E/O. | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | 3. liide SÄTTED, MILLEGA KEHTESTATAKSE ÜHENDUSE JA KOMOORIDE VAHELISE KOKKULEPPE RAAMES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE SUHTES RAKENDATAVA LAEVASEIRE SATELLIITSÜSTEEMI ANDMEEDASTUSKORD Kuna Komoori Liit võtab kasutusele laevaseire satelliitsüsteemi (VMS), mida hakatakse rakendama riigilaevade suhtes ja mida tahetakse võrdsetel alustel laiendada kõikidele Komooride kalastusvööndis kalastavatele laevadele ning kuna ühenduse laevade suhtes rakendatakse juba alates 1. jaanuarist 2000 ühenduse õigusega sätestatud satelliitseiresüsteemi kõikjal, kus laevad püüki teostavad, soovitatakse lipuriikide ja Komoori Liidu pädevatel asutustel Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahel sõlmitud kokkuleppe raames Komooride rannikuvetes kalastavate ühenduse laevade suhtes rakendada laevaseire satelliitsüsteemi järgmise korra kohaselt: 1. Satelliitseire teostamiseks edastavad pädevad Komooride ametiasutused enne käesolevate sätete jõustumist ühenduse osapoolele vastavalt lisatud näidisele (tabel I) Komooride kalastusvööndi koordinaadid (pikkus- ja laiuskraadid). Komooride ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi. 2. Pooled vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma juhtimiskeskuste vahel punktides 4 ja 6 ettenähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid, nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400). 3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikus 99%. 4. Kui Euroopa Ühenduse ja Komooride vahel sõlmitud kokkuleppe raames kalastav laev, mida ühenduse õiguse kohaselt satelliitside abil jälgitakse, siseneb Komoori Liidu kalastusvööndisse, teatab lipuriigi kontrollikeskus Komooride laevaseirekeskusele viivitamatult (maksimaalselt iga kahe tunni järel) laeva asukoha. Edastatud teateid käsitletakse asukohateadetena. 5. Punktis 4 osutatud teated edastatakse elektroonilisel kujul X.25 vormingus, nendega koos ei saadeta ühtegi täiendavat protokolli. Teated saadetakse reaalajas, vastavalt tabelis II toodud vormile. 6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Niikaua, kui laev viibib Komoori Liidu kalastusvööndis, on sellisel juhul vajalik saata iga 12 tunni järel asukohateade. Lipuriigi kontrollikeskus või asjaomane kalalaev saadab teabe viivitamatult Komooride laevaseirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, ei või see uut püügireisi enne ette võtta, kui see on tehtud. 7. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Komooride vetes iga kahe tunni tagant. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamatult Komooride laevaseirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 6. 8. Kui Komooride laevaseirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 4 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamatult teist osapoolt. 9. Käesolevate sätete kohaselt teisele osapoolele edastatud andmeid kasutavad Komooride ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Komooride vahel sõlmitud kokkuleppe raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele. 10. Pooled kohustuvad võtma võimalikult ruttu ja hiljemalt 6 kuu jooksul pärast käesolevate sätete jõustumist kõik vajalikud meetmed selleks, et täita punktides 4 ja 6 ette nähtud teadete edastamise nõuded. 11. Pooled kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise poole nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. 12. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkinud mis tahes erimeelsuste korral peavad pooled nõu Euroopa Majandusühenduse ja Komooride Islamiliitvabariigi vahel sõlmitud Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppe artiklis 7 ette nähtud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 13. Käesolevad sätted jõustuvad kümnendal päeval alates Komooride ametiasutuste teatest Euroopa Ühenduse Mauritiusel asuvale delegatsioonile Komooride laevaseirekeskuse töölehakkamise kohta. Tabel I Komooride kalastusvööndi koordinaadid (pikkus- ja laiuskraadid) Koordinaadid kümnendkraadides | Koordinaadid kraadides ja minutites | Viide | X | Y | X | Y | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | Tabel II VMS-TEATE EDASTAMINE KOMOORIDELE ASUKOHATEADE Andmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused | Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust | Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja. Riigi kolmetäheline ISO Alpha 3 kood | Saatja | FS | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi kolmetäheline ISO Alpha 3 kood | Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave – teate tüüp „POS” | Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO-3-kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | V | Laevaga seotud teave – laeva lipul olev number | Lipuriik | FS | V | Lipuriigiga seotud teave | Laiuskraad | LA | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS –84) | Pikkuskraad | LO | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS –84) | Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu | Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: - topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust; - kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel. FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE 1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010 2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS) 11. Pêche 1103. Accords Internationaux de Pêche 3. LIGNES BUDGÉTAIRES 3.1 Lignes budgétaires: 110301: “Accords internationaux de pêche” 11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”. 3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière : Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) : Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | 11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 | 11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 | 4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES 4.1 Ressources financières 4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d'euros (à la 3ème décimale) …………………… | f | TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière X Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). 4.1.3 Incidence financière sur les recettes X Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant : Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée. Millions d’euros (à la 1ère décimale) Avant action [Année n-1] | Situation après l’action | Total des effectifs de ressources humaines | 5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après : 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur. La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique. Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne. L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial. La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien. L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays. 5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté. Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international. Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres. La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques. En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour : ( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ; ( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores. En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même. Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement. 5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques. L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne. Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros. 60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole). Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord: ( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ; ( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ; ( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ; ( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ; ( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ; ( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ; ( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ; ( Nombre de missions. 5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s). X Gestion centralisée X directement par la Commission ( indirectement par délégation à : ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) Remarques : 6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION 6.1 Système de contrôle Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores). Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées. La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année. En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3. 6.2 Évaluation Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH. 6.2.1 Évaluation ex-ante En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche. De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté. La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles. L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux. L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores. Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif. La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur. La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales. Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national. Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores. Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €. Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post. Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole. 7. MESURES ANTIFRAUDE Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés. L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné. Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources. Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle. Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation. Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière. Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers. 8. DÉTAIL DES RESSOURCES 8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - | Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 8.2.2 Description des tâches découlant de l’action - Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche : - Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ; - Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ; - Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ; - Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord. - Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords : - Suivi quotidien des accords de pêche ; - Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ; - Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ; - Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques - Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ; - Lancement et suivi des procédures d’adoption. - Assistance technique : - Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes. - Relations inter institutionnelles - Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ; - Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ; - Consultation et coordination interservices : - Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ; - Organiser et répondre aux consultations interservices. - Evaluation - Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ; - Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation. 8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) (Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles). X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger ( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005 ( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB ( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne) ( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné 8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence (11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) millions d'euros (à la 3ème décimale) Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL | 1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) | Agences exécutives[20] | Autre assistance technique et administrative | - intra muros | - extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 | Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 | (x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04. 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence millions d'euros (à la 3 ème décimale) Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) | Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires Se référer au point 8.2.1 le cas échéant - 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400 1B = € 108.000*0.15 = € 16.200 1C = € 108.000*0.15 = € 16.200 Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year) - 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000 Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year) Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year) Calcul - Personnel financé par article XX 01 02 Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence millions d'euros (à la 3ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL | 11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 | 11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 | XX 01 02 11 03 - Comités[22] | XX 01 02 11 04 - Études et consultations | XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information | 2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) | 3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) | Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 | Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence [1] ELT [2] ELT [3] EÜT L 137, 2.6.1988, lk 19. [4] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [5] Crédits dissociés [6] Crédits non dissociés [7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné. [8] La contrepartie financière est fixée à ¬ 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quant € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an. [9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11. [10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04 [11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel. [12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans. [13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002 [14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point. [15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997 [16] Tel que décrit dans la partie 5.3. [17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence. [20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s). [21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance. [22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.