ET Euroopa Liidu Teataja C 332/1

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

EUROOPA LIIDU 2010. AASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2011/C 332/01

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatud deklaratsioon

I OSA: Euroopa Liidu konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad

II OSA: Euroopa Liidu konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad

Eelarve täitmise aruanne

Eelarve täitmise aruande lisad

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2010. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse VII jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Liidu finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Philippe TAVERNE Komisjoni peaarvepidaja

I OSA

Euroopa Liidu konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad

SISUKORD

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad:

1. Peamised arvestuspõhimõtted

2. Bilansi lisad

3. Tulemiaruande lisad

4. Rahavoogude aruande lisad

5. Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud avaldatavad andmed

6. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

7. Finantsriskide juhtimine

8. Seotud osapooli käsitlevad andmed

9. Bilansipäevajärgsed sündmused

10. Konsolideeritud üksused

11. Konsolideerimata üksused

BILANSS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) PÕHIVARA Immateriaalne vara 2.1 108 72 Kinnisvara ja seadmed 2.2 4 813 4 859 Pikaajalised investeeringud 2.3 2 555 2 379 Laenud 2.4 11 640 10 764 Pikaajalised eelmaksed 2.5 44 118 41 544 Pikaajalised nõuded 2.6 40 55 63 274 59 673 KÄIBEVARA Varud 2.7 91 77 Lühiajalised investeeringud 2.8 2 331 1 791 Lühiajalised eelmaksed 2.9 10 078 9 436 Lühiajalised nõuded 2.10 13 501 8 958 Raha ja raha ekvivalendid 2.11 22 063 23 372 48 064 43 634 AKTIVA KOKKU 111 338 103 307 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Töötajahüvitised 2.12 (37 172) (37 242) Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid 2.13 (1 317) (1 469) Pikaajalised finantskohustused 2.14 (11 445) (10 559) Muud pikaajalised kohustused 2.15 (2 104) (2 178) (52 038) (51 448) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid 2.16 (214) (213) Lühiajalised finantskohustused 2.17 (2 004) (40) Kreditoorne võlgnevus 2.18 (84 529) (93 884) (86 747) (94 137) PASSIVA KOKKU (138 785) (145 585) NETOVARA (27 447) (42 278) Reservid 2.19 3 484 3 323 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (1) 2.20 (30 931) (45 601) NETOVARA (27 447) (42 278) Täpsem teave teatavate 2009. aasta arvandmete ümberarvutamise kohta on esitatud lisades 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

TULUEMIARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2010 2009 (ümberarvutatud) PÕHITEGEVUSTULUD Tulu omavahenditest ja osamaksudest 3.1 122 328 110 537 Muud põhitegevustulud 3.2 8 188 7 532 130 516 118 069 PÕHITEGEVUSKULUD Halduskulud 3.3 (8 614) (8 133) Põhitegevuskulud 3.4 (103 764) (102 504) (112 378) (110 637) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK 18 138 7 432 Finantstulud 3.5 1 178 835 Finantskulud 3.6 (661) (594) Muudatused töötajahüvitiste kohustustes 2.12 (1 003) (683) Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis 3.7 (420) (103) EELARVEAASTA TULEM 17 232 6 887 Täpsem teave teatavate 2009. aasta arvandmete ümberarvutamise kohta on esitatud lisades 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2010 2009 (ümberarvutatud) Eelarveaasta tulem 17 232 6 887 Rahavood põhitegevusest: 4.2 Amortisatsioon (finantsvara) 28 22 Amortisatsioon 358 448 Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) 0 (17) Antud laenude (suurenemine)/vähenemine (876) (7 199) Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (2 574) (12 521) Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine 15 (10) Varude (suurenemine)/vähenemine (14) 7 Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (642) 827 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (4 543) 2 962 Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) (152) 128 Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 886 7 210 Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (74) (48) Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) 1 (134) Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 1 964 (79) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) (9 355) 4 207 Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk (2 254) (1 796) Muud mitterahalised muutused (149) 54 Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (70) (313) Rahavood investeerimistegevusest: 4.3 Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine (374) (464) Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine (176) (284) Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine (540) (239) NETORAHAVOOD (1 309) (352) Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) (1 309) (352) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.11 23 372 23 724 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.11 22 063 23 372 Täpsem teave teatavate 2009. aasta arvandmete ümberarvutamise kohta on esitatud lisades 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Reservid (A) Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) Netovara = (A) + (B) Õiglase väärtuse reserv Muud reservid Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Eelarveaasta tulem SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Muutused tagatisfondi reservis 196 (196) 0 Õiglase väärtuse muutused 28 28 Muud (ümberarvutatud) (1) 28 27 2008. eelarveaasta eraldatud tulem (15) 12 701 (12 686) 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2008. aasta eelarve ülejääk (1 796) (1 796) Eelarveaasta tulem (ümberarvutatud) 6 887 6 887 SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA (ümberarvutatud) 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Muutused tagatisfondi reservis 273 (273) 0 Õiglase väärtuse muutused (130) (130) Muud 4 (21) (17) 2009. eelarveaasta eraldatud tulem (ümberarvutatud) 14 6 873 (6 887) 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2009. aasta eelarve ülejääk (2 254) (2 254) Eelarveaasta tulem 17 232 17 232 SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447)

FINANTSARUANNETE LISAD

SISUKORD

1. Peamised arvestuspõhimõtted

2. Bilansi lisad

3. Tulemiaruande lisad

4. Rahavoogude aruande lisad

5. Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud avaldatavad andmed

6. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

7. Finantsriskide juhtimine

8. Seotud osapooli käsitlevad andmed

9. Bilansipäevajärgsed sündmused

10. Konsolideeritud üksused

11. Konsolideerimata üksused

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1 ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes on konsolideeritud Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raamatupidamise aastaaruanded. Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artikli 133 kohaselt on Euroopa Liit koostanud oma 2010. aasta konsolideeritud finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2 RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektoriga, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke. Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud finantsaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

— tegevuse jätkuvuse põhimõte;

— konservatiivsuse põhimõte;

— raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

— teabe võrreldavuse põhimõte;

— olulisuse põhimõte;

— brutopõhimõte;

— sisu ülimuslikkuse põhimõte;

— tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte.

Konsolideeritud finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad konsolideeritud bilansi ja konsolideeritud tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning sellega seoses tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3 KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 43 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 10. 2009. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud kolme kontrollitava üksuse (üks institutsioon ja kaks ametit), ühe sidus- ja ühe ühisühisettevõtte võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju.

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa Liidul õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

Euroopa Liidu raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult iga üksust hinnata eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa Liit ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse ELi tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus ELi raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

Euroopa Liidu ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle Euroopa Liidul on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Komisjonile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse ELi tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus ELi raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. Euroopa Liidu ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil Euroopa Liidule kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea EL eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu müügivalmis finantsinstrumentidena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Euroopa Liidu personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna Euroopa Liit neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.

1.4 ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1 Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on Euroopa Liidu arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursierinevustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara korral, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Valuuta 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitatavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2 Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5 BILANSS

1.5.1 Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2 Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb Euroopa Liidule ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna Euroopa Liit ei võta laene kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid

Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned 4 % Masinad ja seadmed 10–25 % Mööbel 10–25 % Inventar ja sisseseade 10–33 % Sõidukid 25 % Arvutiriistvara 25 % Muu materiaalne vara 10–33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa Liit kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4 Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse Euroopa Liidu osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas vahetuskursierinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.5 Finantsvara

Liigitus

Euroopa Liit liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa Liit on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa Liit kavatseb ja suudab hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud Euroopa Liidul ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa Liit võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning nende tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

— ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; EL saab vahendeid laenata üksnes selleks, et anda laenusid intressimääraga, mis on kommertsturu intressimääraga võrdne (nt maksebilansi rahastamisvahend) või sellest madalam (nt Euroopa finantsstabiilsusmehhanism 2011. aastal). See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

— Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks Euroopa Komisjon kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

— Peale selle esinevad maksebilansi rahastamisvahendi, Euratomi ja makromajandusliku finantsabi laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

i) Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

ii) Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

iv) Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa Liit hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a) Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b) Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate omakapitaliinvesteeringute väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmina käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6 Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa Liit kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7 Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa Liidule tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega ning kõnealust summat kajastatakse kuluna.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8 Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidul ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.9 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10 Töötajahüvitised

Pensionikohustused

Euroopa Liit haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste prognooside muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamata tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguste omandamiseks vajalik periood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Euroopa Liit pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa Liidul on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12 Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. Euroopa Liidu kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5).

1.5.13 Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses, kui on saadud kulutaotlus ja asjaomased finantsametnikud on kontrollimise järel kinnitanud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid tõese ja erapooletu ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6 TULEMIARUANNE

1.6.1 Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib Euroopa Liit saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Liit saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tegemist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Liidule makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

— kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

— või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Liit on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2 Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa Liidule iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on eeskirjadega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) lubatud või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7 TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1 Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2 Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Euroopa Komisjoni arvestuspõhimõtted langevad kokku Euroopa Liidu arvestuspõhimõtetega, mida on kirjeldatud ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisas 1.

2. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1 IMMATERIAALNE VARA

miljonites eurodes Summa Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 171 Soetamine 60 Võõrandamine (2) Muud muudatused 7 Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 236 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga (99) Aasta amortisatsioonikulud (28) Võõrandamine 1 Muud muudatused (2) Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2010. aasta seisuga (128) Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 108 Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 72

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2 KINNISVARA JA SEADMED

miljonites eurodes Maa ja hooned Seadmed varustus Sisustus ja sõidukid Arvuti- riistvara Muu materiaalne vara Kapitalirent Ehitamisel olev vara KOKKU Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Soetamine 47 44 20 42 15 10 114 292 Võõrandamine (37) (125) (30) (81) (27) (1) — (301) Vara liikide vahelised ümberpaigutused (1) 0 0 1 11 0 (10) 1 Muud muudatused 46 113 21 46 33 (1) — 258 Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga (1 742) (355) (155) (359) (108) (612) (3 331) Aasta amortisatsioonikulud (127) (37) (21) (60) (17) (96) (358) Tühistatud amortisatsioonikulud — — — 2 — — 2 Võõrandamine 31 122 27 77 27 0 284 Vara liikide vahelised ümberpaigutused 1 1 0 0 (1) 0 1 Muud muudatused (31) (113) (18) (38) (25) 0 (225) Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2010. aasta seisuga (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813 31. detsembri 2009. aasta seisuga 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1). Need jaotuvad järgmiselt:

KAPITALIRENT

miljonites eurodes Kirjeldus Kumulatiivsed kulud (A) Tulevikus tasumisele kuuluvad summad Kogu-väärtus Varaga seoses kantud täiendavad kulud Vara väärtus Amortisat-sioon Bilansiline neto-maksumus =A+B+C+E Alla 1 aasta Üle 1 aasta Üle 5 aasta Kohustused kokku (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Maa ja hooned 843 56 271 1 389 1 716 2 559 61 2 620 (684) 1 936 Muu materiaalne vara 22 9 11 1 21 43 0 43 (24) 19 Kokku 31.12.2010 seisuga 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955 Kokku 31.12.2009 seisuga 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043

2.3 PIKAAJALISED INVESTEERINGUD

miljonites eurodes Lisa 31.12.2010 31.12.2009 Osalused ühisettevõtetes 2.3.1 138 196 Osalused sidusettevõtetes 2.3.2 354 382 Tagatisfond 2.3.3 1 346 1 240 Müügivalmis varad 2.3.4 717 561 Investeeringud kokku 2 555 2 379

Selle rubriigi alla kuuluvad ELi tegevuse toetamise eesmärgil tehtud investeeringud. Siia kuulub ka tagatisfondi netovara.

2.3.1 Osalused ühisettevõtetes

miljonites eurodes Galileo SESAR ITER IMA FCH Kokku Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga 0 80 35 81 0 196 Sissemaksed 0 41 53 24 64 182 Osalus netotulemis 0 (110) (76) (27) (27) (240) Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga 0 11 12 78 37 138

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes on järgmised:

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Põhivara 176 48 Käibevara 165 192 Pikaajalised kohustused 0 0 Lühiajalised kohustised (208) (44) Tulud 7 72 Kulud (247) (169)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2010. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid. Galileo netovarad ja seega investeeringu väärtus 31. detsembri 2010. aasta seisuga (nagu ka 31. detsembri 2009. aasta seisuga) oli 0 eurot, mis koosneb 585 miljoni euro suurusest investeeringust, millest on lahutatud kumulatiivne 585 miljoni euro suurune osalus kahjumis.

Ühisettevõte SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 78,8 % ehk 11 miljonit eurot. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni osamaksu kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITER hõlmab Euroopa Liitu ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes.

31. detsembri 2010. aasta seisuga oli Euratomi osalus ITERis 47,2 % ehk 12 miljonit eurot. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007–2041 on (soovituslikult) 7 649 miljonit eurot.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 171 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. 2010. aastal alustasid tegevust kaks uut ühist tehnoloogiaalgatust: ühisettevõte ENIAC ja FCH Ühisettevõte. Kuigi ENIAC on juriidiliselt ühisettevõte, tuleb seda raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõttena (ja seetõttu on seda käsitletud lisas 2.3.2), sest komisjonil on selle üksuse üle (sarnaselt ARTEMISe ja Clean Sky ühisettevõttega) oluline mõju, kuid mitte ühiskontroll.

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli 97,4 % ehk 78 miljonit eurot. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli 99,9 % ehk 37 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljard eurot.

2.3.2 Osalused sidusettevõtetes

miljonites eurodes EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Kokku Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga 301 7 74 0 382 Sissemaksed 14 19 101 30 164 Osalus netokasumis/(-kahjumis) 2 (12) (161) (9) (180) Muud kapitaliosaluse muutused (12) 0 0 0 (12) Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga 305 14 14 21 354

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes on järgmised:

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Varad 447 420 Kohustused (93) (38) Tulud 25 17 Ülejääk/(Puudujääk) (180) (6)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa Liidu finantseerimisasutus, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli komisjon märkinud EIFi aktsiakapitali kokku 900 miljoni euro suuruses summas (3 000 miljonist eurost). See moodustab EIFi kogu aktsiakapitalist 30 %. Eespool nimetatud summast 2 miljonit eurot seondub 2010. aasta majandustulemusega (kasumiga). 2010. aastal dividende ei saadud. Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot.

miljonites eurodes EIF EIF kapital kokku Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku 3 000 900 Sissemakstud (600) (180) Sissenõudmata 2 400 720

Ühisettevõte ARTEMIS

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. ELi (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli 96,7 % ehk 14 miljonit eurot. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot.

Ühisettevõte „Clean Sky”

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli 64,7 % ehk 14 miljonit eurot. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele ühisettevõttele on 800 miljonit eurot.

Ühisettevõte ENIAC

ENIACi eesmärk on määratleda ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli 97,8 % ehk 21 miljonit eurot. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot.

2.3.3 Tagatisfond

Tagatisfondi netovara

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Müügivalmis varad 1 154 1 050 Raha ja raha ekvivalendid 193 191 Varad kokku 1 347 1 241 Kohustused kokku (1) (1) Netovara 1 346 1 240

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud makseviivituses laene ning mida võib seetõttu lugeda pikaajaliseks investeeringuks. Selle tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 85 % müügivalmis varadest on lõpptähtajaga vahemikus 1–10 aastat. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELI üldeelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune 1 746 miljoni euro suurune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % 31. detsembri 2010. aasta seisuga veel tagasi maksmata laenudest. Tagatisfondi netovarad moodustasid 31. detsembri 2010. aasta seisuga kokku 1 346 miljonit eurot. Erinevus netovarade ja reservi suuruse vahel vastab eelarvest tagatisfondi maksmisele kuuluvale summale, milleks on 400 miljonit eurot. Müügivalmis võlakirjaportfelli õiglase väärtuse muutused on 2010. aastal kajastatud omakapitali all ning nende vähenemine kokku moodustas 30 miljonit eurot (2009. aastal suurenemine 16 miljonit eurot).

2.3.4 Müügivalmis varad (pikaajalised)

Siia kuuluvad investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Pikaajalised müügivalmis varad

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank 188 157 Riskikapitali tehingud 137 132 ETFi käivitusprogramm 199 154 Euroopa Kagu-Euroopa Fond 102 96 Loodussäästliku Majanduskasvu Fond 20 20 Üleilmne Energiatõhususe ja Taastuvenergia Fond (GEEREF) 56 — Mikrokrediidirahastu „Progress” 14 — Muud investeeringud 1 2 Kokku 717 561

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

2010. aasta mais kiitis juhatajate nõukogu heaks põhikirjajärgse aktsiakapitali viivitamatu suurendamise, mis hõlmab 1 miljardi euro ulatuses sissemakstud kapitali. Emiteeritud sissemakstud aktsiate eest tasumiseks jaotati ümber netotulu, mis oli varem paigutatud ülejäägi alla just selliste sissemakstud aktsiate eest tasumiseks. Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

Komisjon on märkinud 3 % EBRD 21 miljardi euro suurusest kogukapitalist. Bilansipäeva seisuga oli sissenõutud summa 187 miljonit eurot, mis on täielikult sisse makstud. Veel sissenõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 443 miljonit eurot.

miljonites eurodes EBRD EBRD kapital kokku Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku 20 793 630 Sissemakstud (6 197) (187) Sissenõudmata 14 596 443

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab Euroopa Investeerimispank ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

ETFi käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, mitmeaastast programmi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

Selles rubriigis on kajastatud ka Euroopa Kagu-Euroopa Fond, mis on muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (eurofond). Fondi üldine eesmärk on edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamist.

Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi (varasema nimega Kagu-Euroopa Energiatõhususe Fond) üldine eesmärk on suurendada energiatõhusust ja edendada taastuvenergiat Kagu-Euroopas, pakkudes partnerluses finantseerimisasutustega ja otsese rahastamise kaudu ettevõtetele ja majapidamistele sihtotstarbelist rahastamist.

Üleilmse Energiatõhususe ja Taastuvenergia Fondiga (GEEREF) seoses tehti üks uus investeering summas 56 miljonit eurot. See on uus innovaatiline fond, mis pakub üleilmset riskikapitali energiatõhususe ja taastuvenergia projektidesse tehtavate erasektori investeeringute kaudu arenguriikides ja üleminekumajandusega riikides. 2010. aastal tehti ka mikrokrediidirahastusse „Progress” uus 14 miljoni euro suurune investeering tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse jaoks.

Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammi ning VKEde rahastamisvahendiga seoses kulukohustustega seotud veel 122 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud.

2.4 LAENUD

miljonites eurodes Lisa 31.12.2010 31.12.2009 ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud 2.4.1 162 169 Laenatud vahenditest antud laenud 2.4.2 11 478 10 595 Kokku 11 640 10 764

2.4.1 Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

miljonites eurodes Eritingimustega laenud ESTÜ eluasemelaenud Kokku Kokku 31.12.2009 seisuga 143 26 169 Uued laenud 2 — 2 Tagasimaksed (16) (5) (21) Bilansilise maksumuse muutused 11 1 12 Kokku 31.12.2010 seisuga 140 22 162

Eritingimustega laenud on kolmandate riikidega tehtava koostöö raames antavad soodsa intressimääraga laenud. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73 % – 14,507 %.

2.4.2 Laenatud vahenditest antud laenud

miljonites eurodes Makromajanduslik finantsabi Euratomi laenud Maksebilansi rahastamisvahend Likvideeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2009 seisuga 587 484 9 303 261 10 635 Uued laenud — — 2 850 — 2 850 Tagasimaksed (84) (17) — — (101) Vahetuskursierinevused — 2 — 7 9 Bilansilise maksumuse muutused — — 93 (4) 89 Kokku 31.12.2010 seisuga 503 469 12 246 264 13 482 Tähtajaga alla 1 aasta — — 2 004 — 2 004 Tähtajaga üle 1 aasta 503 469 10 242 264 11 478

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

Laenud 31.12.2010 31.12.2009 Makromajanduslik finantsabi 0,99 % - 4,54 % 0,9625 % - 4,54 % Euratom 0,96313 % - 5,76 % 1,071 % - 5,76 % Maksebilansi rahastamisvahend 2,375 % - 3,625 % 3,125 % - 3,625 % Likvideeritav ESTÜ 0,556 % - 5,8103 % 0,346 % - 5,8103 %

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli komisjon sõlminud 300 miljoni euro suuruses summas laenulepinguid, mida teine lepingupool ei olnud enne eelarveaasta lõppu veel kasutusse võtnud. Komisjon ei ole saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt isikutelt, kuid neid laenusid tagab tagatisfond (vt lisa 2.3.3).

Euratomi laenud

Euratom on ELi alla kuuluv juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikides investeerimisprojekte, mis on seotud elektrienergia tööstusliku tootmise tuumaelektrijaamades ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Nende laenudega seoses on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 466 miljoni euro suuruses summas (2009. aastal 481 miljoni euro suuruses summas).

Maksebilansi rahastamisvahendi laenud

Maksebilansi rahastamisvahend on poliitikavaldkonna põhine rahastamisvahend, mis võeti finants- ja majanduskriisi ajal taas kasutusele, et anda ELi liikmesriikidele keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Nende antavate laenude maksimumsumma on 50 miljardit eurot. Need laenud on tagatud ELi üldeelarvega.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2010. aasta lõpuni anti Ungarile, Lätile ja Rumeeniale laenusid kokku 14,6 miljardi euro suuruses summas, millest 12,05 miljardit eurot oli 2010. aasta lõpuks välja makstud. Järgnevas tabelis on näidatud maksebilansi rahastamisvahendist juba väljamakstud laenu osamaksed ja lõpptähtajad:

miljonites eurodes Ungari Läti Rumeenia Kokku 2008. aastal välja makstud: — Lõpptähtajaga nov. 2011 2 000 — — 2 000 2009. aastal välja makstud: — Lõpptähtajaga aprill 2014 — 1 000 — 1 000 — Lõpptähtajaga nov. 2014 2 000 — — 2 000 — Lõpptähtajaga jaan. 2015 — 1 200 1 500 2 700 — Lõpptähtajaga aprill 2016 1 500 — — 1 500 2010. aastal välja makstud: — Lõpptähtajaga sept. 2017 — — 1 150 1 150 — Lõpptähtajaga mai 2019 — 500 1 000 1 500 — Lõpptähtajaga okt. 2025 — 200 — 200 31.12.2010 seisuga väljamakstud laenud 5 500 2 900 3 650 12 050 Antud laenud kokku 6 500 3 100 5 000 14 600 Veel kasutuselevõtmata summad 31.12.2010 seisuga aegunud 200 1 350 1 550

Tuleb märkida, et Ungarile suunatud maksebilansi rahastamisvahendi abiprogramm aegus 2010. aasta novembris.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Kuna Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames tehti väljamaksed alles pärast 31. detsembrit 2010, on täpsem teave nende laenude kohta esitatud lisas 9.

Likvideeritava ESTÜ laenud

Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolm noteerimata võlakirja, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud maksekohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

2.5 PIKAAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümber arvutatud) Eelmaksed (vt lisa 2.5.1) 40 298 39 750 Ettemakstud kulud (vt lisa 2.5.2) 3 820 1 794 Pikaajalised eelmaksed kokku 44 118 41 544

2.5.1 Eelmaksed

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana; saldo on väljendatud pikaajalisena.

Eelmaksed kokku

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Pikaajalised eelmaksed (vt allpool) 40 298 39 750 Lühiajalised eelmaksed (vt lisa 2.9) 9 123 9 077 Eelmaksed kokku 49 421 48 827

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa Komisjon teatavatel juhtudel nõuab abisaajatelt ettemaksete (eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nominaalväärtus ja jooksev väärtus. Nominaalväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2010. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1 227 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 1 059 miljonit eurot (2009. aastal vastavalt 936 miljonit eurot ja 724 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2010. aastal väljamakstud eelmaksete kogusumma oli 3,2 miljardit eurot (2009. aastal 2,7 miljardit eurot). Tegemist on vastastikust tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ELi ja osalejate finantsriske kõnealuse raamprogrammi kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõigi toetuse vormis rakendatavate kaudsete meetmete puhul kajastatakse komisjoni raamatupidamisarvestuses eelmakse. Sellistes meetmetes osalejad maksavad osalejate tagatisfondi kapitali meetme kestuse ajaks osamaksu, mis moodustab 5 % ELi osamaksu kogusummast. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL (keda esindab komisjon) tegutseb fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud maksekohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit - sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii komisjoni kui ka osalejate finantshuvide kaitse. 31. detsembri 2010. aasta seisuga olid osalejad maksnud fondi osamaksusid kokku 866 miljoni euro suuruses summas (2009. aastal 561 miljonit eurot); vt ka lisa 11.

Pikaajalised eelmaksed

miljonites eurodes Eelarve täitmise liik 31.12.2010 31.12.2009 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 695 1 148 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 620 486 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 441 347 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 37 055 37 199 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 487 568 Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed 0 2 Kokku 40 298 39 750

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF), Sotsiaalfondi (ESF), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Ühtekuuluvusfondi ja Kalandusfondiga. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

2.5.2 Ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) Finantskorraldusvahendid 3 820 1 794 Kokku 3 820 1 794

Ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide (2007-2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, tagatiste või omakapitali investeerinute vormis), mis on loodud ja mida hallatakse liikmesriigi vastutusel. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende vahendite kasutamise kohta regulaarselt aruandeid. On täheldatud, et kuigi need maksed olid algselt (kuni 2010. aastani kaasa arvatud) kirjendatud kuludena komisjoni raamatupidamissüsteemis, ei ole selle rahastamisvahendi raames kõiki vahendeid ära kasutatud. Seepärast on asjakohasem liigitada need bilansis varadeks (ettemakstud kuludeks).

Samuti on täheldatud, et nende summade kasutusotstarbe tõttu ei saa piisa nende kasutamise jälgimiseks kõige lihtsamate teabeallikate, näiteks rahastamisvahendi kontoväljavõtete uurimisest muu hulgas seetõttu, et tagatistena kasutatud summad jäävad blokeerituna rahastamisvahendi pangakontodele ja rahastamisvahendisse tagasi makstud laenusid saab kasutada uute laenude andmiseks. Kuna liikmesriikidel ei ole kohustust spetsiaalselt nende vahendite kohta aru anda ja kuna komisjoni jaoks ei oleks kulutõhus seda teavet ise koguda, on tulnud selleks, et kajastada finantsaruannetes nõuetekohaselt nende summade kasutamist programmitöö perioodi jooksul, kasutada hinnanguid. Kõige usaldusväärsem kasutatav meetod ja seega ka valitud lähenemisviis on kajastada kulusid tulemiaruandes lineaarselt programmitöö perioodi jooksul kuni 31. detsembrini 2015, s.o kuupäevani, kuni milleni selliseid kulusid on lubatud kanda.

Selle eesmärgi saavutamiseks küsis komisjon 2011. aasta alguses liikmesriikidelt vajalikku teavet, et hinnata ja seejärel kajastada kasutamata summasid bilansis 31. detsembri 2011. aasta seisuga. See kogusumma on jaotatud summadeks, mida liikmesriigid oma ootuste kohaselt 2011. aastal kasutavad (näidatud lisas 2.9.2), ja summadeks, mida kasutatakse pärast 2011. aastat, nagu näidatud eespool esitatud tabelis.

Kuna raamatupidamispõhimõtteid on eespool kirjeldatud viisil muudetud ja asjaomased summad on olulised, on 2009. aasta bilanss käesolevates finantsaruannetes kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjade ja rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistavaga ümber arvutatud, et esitada võrreldavad andmed, mis näitavad olukorda sellisena, nagu see oleks välja näinud, kui eelmisel aastal oleks järgitud samasugust raamatupidamislikku käsitlust. Mõju 2008. aastale oli hinnanguliselt üksnes 18 miljonit eurot ja seetõttu korrigeeriti selle summaga 2009. aasta kumuleerunud puudujääki ja 2009. aasta algsaldot ümber ei arvutatud. Kõnealuse ümberarvutamise mõju algselt esitatud 2009. aasta bilansile on näidatud allpool:

Algselt esitatud 2009. aasta bilanss Raamatupidamispõhimõtete muutmise mõju 2009. aasta bilanss ümberarvutatuna Pikaajalised eelmaksed: Eelmaksed 39 750 — 39 750 Ettemakstud kulud — 1 794 1 794 39 750 1 794 41 544 Lühiajalised eelmaksed: Eelmaksed 9 077 — 9 077 Ettemakstud kulud — 359 359 9 077 359 9 436 Lühiajalised nõuded: Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 3 912 295 4 207 Varad kokku 100 859 2 448 103 307 Kohustused kokku (145 585) — (145 585) Netovara (44 726) 2 448 (42 278) Kumuleerunud tulemus ja reservid Reservid 3 323 — 3 323 Kumuleerunud puudujääk (52 506) 18 (52 488) Aruandeaasta majandustulemus 4 457 2 430 6 887 (44 726) 2 448 (42 278)

2.6 PIKAAJALISED NÕUDED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Liikmesriigid 14 26 Laenud ESTÜ töötajatele 9 10 Tagatised ja hoiused 14 17 Muud 3 2 Kokku 40 55

Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad, mis endistel läbirääkijariikidel tuleb maksta likvideeritavale ESTÜ-le. Pikaajalistest nõuetest seondub 14 miljonit eurot (2009. aastal 26 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega.

KÄIBEVARA

2.7 VARUD

miljonites eurodes Kirjeldus 31.12.2010 31.12.2009 Teadusotstarbelised materjalid 71 62 Muud 20 15 Kokku 91 77

2.8 LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD

Lühiajalised müügivalmis varad

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Likvideeritav ESTÜ 1 283 1 483 Riskijagamisrahastu 419 244 TEN-T projektide laenutagamisvahend 111 61 BUFI investeeringud 515 0 Muud 3 3 Kokku 2 331 1 791

Lühiajalised investeeringud koosnevad müügivalmis finantsvaradest, mis ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või mida hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt.

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis investeeringud eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2010. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2011. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 294 miljonit eurot (2009. aastal 242 miljonit eurot).

Kuigi nii riskijagamisrahastu kui ka üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide laenutagamisvahendi raames on soetatud varasid (vt ka lisa 5.1.2), tuleneb eelmise aastaga võrreldes toimunud suur kasv peamiselt ajutiselt laekunud trahvisummade investeerimisest selleks spetsiaalselt ettenähtud fondi (BUFI), mida haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Varasematel aastatel on neid summasid hoitud spetsiaalsetel pangakontodel - vt lisa 2.11, piirangutega raha.

2.9 LÜHIAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) Eelmaksed (vt lisa 2.9.1) 9 123 9 077 Ettemakstud kulud (vt lisa 2.9.2) 955 359 Lühiajalised eelmaksed kokku 10 078 9 436

2.9.1 Eelmaksed

miljonites eurodes Eelarve täitmise liik 31.12.2010 31.12.2009 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 3 038 2 924 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 2 368 1 990 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 536 700 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 2 177 2 550 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 894 832 Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed 110 81 Kokku 9 123 9 077

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega tuleneb Solidaarsusfondi lõpetamisest. Kuigi 2010. aastal tehti eelmaksete osamakseid uute projektide jaoks (ajavahemikuga 2007–2013 seonduvad programmid), liigitati need pikaajaliste varade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.5. Lühiajaliste eelmaksete suurenemine otsese ja kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul tulenes peamiselt teadus- ja arendustegevusvaldkonnas toimunud aktiivsemast tegevusest.

2.9.2 Ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) Finantskorraldusvahendid 955 359 Kokku 955 359

Nagu lisas 2.5.2 selgitatud, seonduvad need summad 2007.–2013. aasta ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide raames liikmesriikidele tehtud maksetega, mis on ette nähtud finantskorraldusvahendite loomiseks või neisse panustamiseks, kuid mida ei oldud finantskorraldusvahendi raames eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutatud. Eespool esitatud summasid kasutatakse oodatavalt 2011. aasta jooksul.

2.10 LÜHIAJALISED NÕUDED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) Laenud ja tähtajalised hoiused 2 170 216 Lühiajalised nõuded 6 786 4 519 Mitmesugused nõuded 20 16 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 4 525 4 207 Kokku 13 501 8 958

Lühiajaliste nõuete kogusumma sisaldab mittekaubanduslike tehingutega seonduvat 11 009 miljoni euro suurust hinnangulist summat (2009. aastal 8 415 miljonit eurot).

2.10.1 Laenud ja tähtajalised hoiused

Kõnealused nõuded seonduvad eeskätt maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenudega summas 2 004 miljonit eurot, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (vt lisa 2.4). Siin rubriigis on kajastatud ka tähtajalised hoiused summas 166 miljonit eurot, mis peamiselt seonduvad likvideeritava ESTÜga.

2.10.2 Lühiajalised nõuded

miljonites eurodes Kontorühm 31.12.2010 seisuga 31.12.2009 seisuga Brutosumma Alla-hindamine Puhasväärtus Brutosumma Alla-hindamine Puhas-väärtus Kliendid 207 (79) 128 277 (76) 201 Trahvid 4 584 (406) 4 178 3 370 (133) 3 237 Liikmesriigid 4 011 (1 625) 2 386 2 198 (1 191) 1 007 Muu 96 (2) 94 76 (2) 74 Kokku 8 898 (2 112) 6 786 5 921 (1 402) 4 519

Kliendid

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2010. aasta seisuga kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamatupidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla.

Trahvid

Siin on kajastatud komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutavad summad. Allahindluse suurenemine eelneva aastaga võrreldes on peamiselt seletatav enne 31. detsembrit 2010 tehtud otsustega ette nähtud trahvide vähendamisega 2011. aasta jooksul. Lisaks on allahindluse juures arvesse võetud asjaolu, et teatavaid uusi määratud trahve ei saanud majandus- ja finantskriisist tingituna katta ajutiste maksete või pangatagatistega. Nende nõuetega seoses oli 31. detsembri 2010. aasta seisuga saadud tasumata trahvide katteks kokku 2 585 miljoni euro suuruses summas tagatisi. Tuleb märkida, et kõnealusest summast 1 771 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2010.

Nõuded liikmesriikidele

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Sellesse punkti kuulvad peamiselt EAGFi abisaajate 31. detsembri 2010. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2010 ning millest on maha arvatud 20 %, mis on lubatud liikmesriikidel jätta endale halduskulude katteks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast kõnealust deklaratsiooni kuni 31. detsembrini 2010. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Tuleks tähele panna, et allahindluse meetodit on 2010. aasta kohandatud, mis on avaldanud mõju nii tuludele kui ka kuludele, kuid mille mõju netosummale on neutraalne (vt lisa 3.2.3). Uue meetodi kohaselt kirjendatakse nõuete puhul raamatupidamisarvestusse nende nimiväärtus ja statistilisel analüüsil (sissenõudmise määr) põhinevad väärtuse vähendamised.

Omavahendite nõuded

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele allahindlusena maha arvatud 811 miljonit eurot. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele hõlmavad kulude sissenõudmist 30 miljoni euro suuruses summas (2009. aastal 72 miljonit eurot) ja EAGFi ettemakseid 199 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 8 miljonit eurot).

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 EAGFi ja maaelu arengu nõuded EAGF 1 130 627 TRDI 19 — SAPARD 146 — Allahindlus (814) (350) Kokku 481 277 Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks 46 38 Omavahendid A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud 81 89 B-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud 1 285 1 260 Allahindlus (811) (841) Muud 391 25 Kokku 946 533 Muud nõuded liikmesriikidele 913 159 Kokku 2 386 1 007

2.10.3 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 (ümberarvutatud) Viitlaekumised 3 445 3 655 Ettemakstud kulud 1 061 525 Muud 19 27 Kokku 4 525 4 207

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised:

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Omavahendid 2 657 2 209 Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) 72 940 EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused 520 0 Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid 43 404 Muud viitlaekumised 153 102 Viitlaekumised kokku 3 445 3 655

Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viiviseid, kogunenud pangaintresse ja eelmaksetelt kogunenud intresse.

Ettemakstud kuludes kajastatud kõige märkimisväärsemad summad seonduvad vahenditega, mille liikmesriigid on kandnud finantskorraldusvahenditesse, kuid mida nad ei olnud eelarveaasta lõpu seisuga veel deklareerinud või mida komisjon ei olnud eelarveaasta lõpu seisuga veel välja maksnud. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli nende summa 858 miljonit eurot (2009. aastal 295 miljonit eurot). Tuleks märkida, et 2009. aasta summa on ümber arvutatud - täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.5.2. Ettemakstud kulude all on kajastatud ka kokku 182 miljoni euro suurune summa, millest põhiosa moodustavad kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete kalanduslepingute alusel makstavad oodatavad maksed (50 miljonit eurot), Euroopa kooli jaoks ettenähtud summa (41 miljonit eurot) ja bürooruumide rent (44 miljonit eurot).

2.11 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Piiranguteta raha: Kontod riigikassades ja keskpankades 10 123 10 958 Arveldusarved 1 150 1 967 Avansikontod 39 42 Ülekanded (ülekandmisel olev raha) 1 9 Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid 1 670 1 486 Kokku 12 983 14 462 Piirangutega raha 9 080 8 910 Kokku 22 063 23 372

2.11.1 Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida EL hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Lühiajaliste hoiustena kajastatud summad seonduvad peamiselt rahaliste vahenditega, mida haldavad ELi eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil. Eelarveaasta lõpu seisuga oli kulukohustustega seotud 131 miljonit eurot, mida teised osapooled ei olnud veel kasutusse võtnud.

2.11.2 Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.12 TÖÖTAJAHÜVITISED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Töötajate pensionid 32 801 33 316 Muude isikute pensionid 840 663 Ühine ravikindlustusskeem 3 531 3 263 Kokku 37 172 37 242

2.12.1 Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2010. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:

Kindlustusmatemaatilised eeldused 31.12.2010 31.12.2009 Nominaalne diskontomäär 4,6 % 4,5 % Oodatav inflatsioonimäär 2,1 % 2,5 % Tegelik diskontomäär 2,4 % 2,0 % Abielu tõenäosus: mees/naine 84 % / 38 % 84 % / 38 % Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus 0 % 0 % 2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel Jah Jah

Kohustused hõlmavad järgmiste isikute varem kindlaks määratud õigusi:

1. kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembri 2010. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi;

2. pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused pensioniskeemi (ja kellel on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat);

3. endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni;

4. endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni;

5. endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist;

6. toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad).

Peamised märkimist väärivad asjaolud on järgmised (muutuste kohta vt allpool esitatud tabelit):

— 31. detsembri 2010. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse brutosummaks 36 639 miljonit eurot (2009. aastal 37 215 miljonit eurot). Sellele lisandub 1 063 miljoni euro (2009. aastal 1 079 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pensioniskeemiga hõlmatud isikutelt võetavad maksud arvutatakse brutokohustuse kogusummast maha, saades tulemuseks netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide maksmisel ja kantakse ELi tuludesse makse tegemise aastal). Kõnealust netokohustust (brutokohustus miinus maksud) hinnati 31. detsembri 2010. aasta seisuga 32 801 miljonile eurole.

— Personali pensioniskeemis osalejate arv suurenes 1 578 isiku võrra.

2.12.2 Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.12.3 Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 3 791 miljonit eurot ja netosumma saamiseks on skeemi varad (260 miljonit eurot) sellest brutokohustusest maha arvatud. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel.

Muutused töötajate hüvitiste brutokohustustes

miljonites eurodes Töötajate pensioni-kohustused Ravikindlustus Brutokohustused 31. detsembri 2009. aasta seisuga 37 215 3 535 Teeninduskulud/tavapärased kulud 1 331 188 Intressikulud 1 709 169 Makstud hüvitised (1 131) (95) Kindlustusmatemaatiline kasum (2 566) (6) Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus 81 — Brutokohustused 31. detsembri 2010. aasta seisuga 36 639 3 791

2.13 RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD PIKAAJALISED VAHENDID

miljonites eurodes Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga Täiendavalt eraldatud vahendid Kasutamata summade tühistamine Kasutatud summad Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla Hinnangu muutus Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga Kohtuasjad 413 30 (136) (1) 0 0 306 Tuumarajatiste likvideerimine 908 0 0 (3) (21) 21 905 Finantsriskide katteks eraldatud vahendid 76 38 0 0 (30) 2 86 Muud 72 18 (9) (55) (6) 0 20 Kokku 1 469 86 (145) (59) (57) 23 1 317

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast 2011. aastat tõenäoliselt maksta seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga. Suurem osa neist (300 miljonit eurot) seonduvad 31. detsembril 2010. aastal pooleli olnud kohtuasjadega, mis on seotud EAGFi kulude finantskorrektsioonidega ja põllumajanduskuludega seotud muude kohtuasjadega.

Tuumarajatiste likvideerimine

2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud finantsaruannetes kajastatavate eraldatud vahendite summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see hinnang seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala nullkupongvahetuskursi kõverat). 31. detsembri 2010. aasta seisuga andis see tulemuseks 926 miljoni euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2011. aastal (21 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (905 miljonit eurot). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

Tegemist on riskide katteks eraldatud vahenditega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses tagatistega, mis anti 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

Muud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Põhiosa neist vahenditest moodustavad rahalised toetused, mida EL annab prognooside kohaselt seoses teatavate loomahaiguste likvideerimise kuludega veterinaariaalaste hädaolukordade fondist liikmesriikidele kogusummas 12 miljonit eurot (2009. aastal 60 miljonit eurot). Summa väljamaksmine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2011. aastal 10 miljonit eurot ja hiljem 2 miljonit eurot.

2.14 PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

miljonites eurodes Makromajanduslik finantsabi Euratomi laenud Maksebilansi rahastamisvahend Likvideeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2009 seisuga 587 484 9 303 225 10 599 Uued võetud laenud — — 2 850 — 2 850 Tagasimaksed (84) (17) — — (101) Vahetuskursierinevused — 2 — 6 8 Bilansilise maksumuse muutused — — 93 — 93 Kokku 31.12.2010 seisuga 503 469 12 246 231 13 449 Tähtajaga alla 1 aasta — — 2 004 — 2 004 Tähtajaga üle 1 aasta 503 469 10 242 231 11 445

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidu võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 13 211 miljonit eurot (2009. aastal 10 324 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

Võetud laenud 31.12.2010 31.12.2009 Makromajanduslik finantsabi 0,99 % - 4,54 % 0,9625 % - 4,54 % Euratom 0,987 % - 5,6775 % 0,9031 % - 5,6775 % Maksebilansi rahastamisvahend 2,375 % - 3,625 % 3,125 % - 3,625 % Likvideeritav ESTÜ 0,556 % - 9,2714 % 0,346 % - 9,2714 %

2.15 MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

miljonites eurodes 31.12.2010 31.12.2009 Kapitalirendi võlad 1 672 1 736 Hooned, mille eest makstakse osamaksetena 382 395 Muud 50 47 Kokku 2 104 2 178

See punkt hõlmab peamiselt liisingukohustusi, mille tähtaeg saabub rohkem kui aasta pärast (vt lisa 2.2 ). Samuti on siin kajastatud teatavate komisjoni ostetud hoonetega seonduvad summad, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena - tegemist ei ole liisingulepingutega, sest omandiõigus anti kohe komisjonile üle.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.16 RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD LÜHIAJALISED VAHENDID

miljonites eurodes Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga Täiendavalt eraldatud vahendid Kasutamata summade tühistamine Kasutatud summad Ümberpaigutused pikaajaliste vahendite alt Hinnangu muutus Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga Kohtuasjad 30 7 (7) (1) 0 0 29 Tuumarajatiste likvideerimine 22 0 0 (22) 21 0 21 Finantsriskide katteks eraldatud vahendid 128 21 (3) (38) 30 2 140 Muud 33 10 (5) (20) 6 0 24 Kokku 213 38 (15) (81) 57 2 214

Siia rubriiki kuulub see osa ris