EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.3.2016 COM(2016) 164 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2015. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2015. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta SISUKORD 1. Taust 2. 2015. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud andmete peamised järeldused 2.1. Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1. Ajakohasus 2.1.2. Usaldusväärsus 2.1.3. Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus 2.1.4. Lisatabelid finantskriisi kohta 2.1.5. Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta 2.2. Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1. Teabevahetus ja selgitused 2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused 2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded 2.2.4. Uurimised eelarvejärelevalve rakendamise suhtes euroalal 2.2.5. Aktuaalsed metodoloogilised küsimused 2.2.6. Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega

2.3. Avaldamine 2.3.1. Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine 2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes 2.3.3. Esitatud andmete muudatused 2.3.4. Metaandmete avaldamine (loetelud) 3. Kokkuvõte

1.Taust Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artikli 8 lõikega 3 nähakse ette, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Käesolevas aastaaruandes esitatakse üldine hinnang selle kohta, kas andmed on ajakohased, usaldusväärsed, täielikud, arvepidamiseeskirjadega vastavuses ja järjepidevad. Eelmise aruande (2014. aastal teatatud andmete kohta) võttis komisjon vastu 3. märtsil 2015. Eurostat hindab korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike andmete ja ka nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti. Neid arvepidamise andmeid koguti esimest korda 2014. aasta oktoobris kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 2010). Hindamisel keskendutakse teguritele, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepuudujääki/-ülejääki ning valitsemissektori võla muutust. Liikmesriigid saadavad sellekohase teabe Eurostatile kaks korda aastas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelites, täiendavas teabes, mis esitatakse vastustes küsimustikule ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta, täiendavas tabelis finantskriisi kohta ning kahepoolsetes selgitustes. Ühtlasi suhtleb Eurostat liikmesriikidega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames korrapäraselt dialoogkülastusi korraldades. Käesoleva aruande aluseks on 2015. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames liikmesriikide esitatud andmetega seotud peamised järeldused ja tulemused. Selles keskendutakse uusimatele (2015. aasta oktoobris saadetud) andmetele. Vajaduse korral esitatakse võrdluseks 2015. aasta aprillis saadetud andmed, samuti 2014. aastal saadetud andmed. 2.2015. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud andmete peamised järeldused 2.1.Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1.Ajakohasus Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama Eurostatile tegelikud ja kavandatud andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. 2015. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid aastaid 2011–2015. 2015. aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas kui 2011.–2014. aasta andmed on tegelikud andmed. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 hindab Eurostat liikmesriikide esitatud tegelikke andmeid, mitte aga kavandatud andmeid. Aruannete esitamise tähtajast peetakse korralikult kinni. 2015. aastal esitasid kõik liikmesriigid tegelikud andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mõlemas teates ametlikuks tähtajaks. Osa riike esitas 2015. aasta kavandatud andmed hiljem kui tegelikud andmed. 2.1.2.Usaldusväärsus 2015. aasta aprillis ja oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete vahepealsel ajal tehtud korrektsioonid olid peamiselt tingitud lähteandmete ajakohastamisest ja metodoloogilistest muudatustest, näiteks valitsemissektoris üksuste ümberklassifitseerimine ja teatavate tehingute kajastamine. 2014. aastal tehti suurimad positiivsed korrektsioonid Luksemburgis (+0,8 protsendipunkti), Taanis (+0,3 pp), Iirimaal ja Rootsis (+0,2 pp), kahandades seega puudujääki protsendina SKPst. Suurimad negatiivsed korrektsioonid tehti Bulgaarias (–3,0 pp), Portugalis (–2,7 pp) ja veel neljas liikmesriigis (Saksamaa –0,4 pp, Austria –0,3 pp, Soome ja Sloveenia –0,2 pp), kus puudujääk seetõttu kasvas. Viimasel viiel aastal ei ole ükski teine liikmesriik teinud oma puudujäägis nii suuri korrektsioone kui Bulgaaria ja Portugal 2015. aasta oktoobris; need korrektsioonid tehti selleks, et võtta arvesse Eurostati 2015. aasta aprillis esitatud reservatsiooni nende 2014. aasta eelarvepuudujäägi andmete suhtes. 2014. aasta võlga korrigeeris kõige suuremal määral Rootsi (umbes 1 protsendipunkt SKPst). Saksamaa korrigeeris samuti oma võlga märkimisväärselt, muutes seda 0,5 protsendipunkti. SKP korrigeerimisest tulenev nimetaja muutuse mõju on harilikult suurem valitsemissektori võla suhtele kui valitsemissektori eelarvepuudujäägi suhtele. SKP korrigeerimine mõjutas mitme liikmesriigi võla suhet SKPsse, näiteks Hispaanias ja Kreekas (enam kui 1 pp võrra) ning Iirimaal ja Ühendkuningriigis (vähem kui –1 pp võrra). Eelarvepuudujäägi suhet mõjutas SKP korrigeerimine vähesel määral (Küprosel ja Hispaanias (–0,1 pp) ning Iirimaal ja Ühendkuningriigis (+0,1 pp)).

2.1.3.Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ja seda on vaja selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile asjakohase statistilise teabe, mis „eelkõige tähendab (…): a) rahvamajanduse arvepidamise andmeid; b) loetelusid; c) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid; d) teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi”. Peamisi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid on neli. Tabel 1 hõlmab valitsemissektori eelarvepuudujääki/-ülejääki ja võlataset. Tabelites 2A–2D on esitatud andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepositsiooni ja valitsemissektori iga allsektori ülejäägi/puudujäägi riiklike definitsioonide seoseid. Tabelites 3A–3D on esitatud andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja muude asjakohaste tegurite osa valitsemissektori võlataseme varieerumises ja võla konsolideerimises. Tabelis 4 on esitatud andmed peamiselt kaubanduskrediitide ja -ettemaksete kohta. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelid 1 ja 2 hõlmavad aastaid 2011–2015 ning ülejäänud tabelid hõlmavad aastaid 2011–2014. Kõik liikmesriigid täitsid kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid. 2015. aasta oktoobri aruandluses esitasid kõik liikmesriigid eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 2 andmeid seose kohta jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajate vahel kõigi allsektorite puhul. Ühendkuningriigi jooksevsaldot arvestatakse tekkepõhiselt ning teatati väga vähestest korrektsioonidest, mille eesmärk on muundada jooksevsaldo ESA 2010 standardi kohaselt ülejäägiks/puudujäägiks. Lisaks on veel riike, kes teatasid vaid piiratud arvu üleminekukirjeid. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 3 ei esitanud kõik liikmesriigid kõiki jaotusi. Sageli olid esitamata üksikasjad lahtrites „laenud” ja „omakapital”. Kaubanduskrediitide ja valitsemissektori ettemaksete koguseis tuleks esitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 4. Vähem kui pooltel liikmesriikidel on aga täielikult hõlmatud kõik valitsuse allsektorid, sh allsektorite üksused. Teiste liikmesriikide puhul on andmed esialgsed, mis tähendab, et neid võidakse edaspidistes teadetes korrigeerida. See kehtib Belgia, Bulgaaria, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Austria, Poola ja Ühendkuningriigi kohta. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite täielikkust on võimalik veel parandada. Ülejäänud probleemid ei peaks aga andmete kvaliteedile erilist mõju avaldama. Kõik liikmesriigid esitasid vastused teadete tabelite küsimustikule. Ehkki möödunud aastatega võrreldes oli vastuste täielikkus ja kvaliteet parem, on siiski vaja teha veel jõupingutusi, kuna osa riike ei esitanud kõiki küsimustikus nõutud üksikasju. See kehtib eelkõige keskvalitsuse nõuete ja võlgade kustutamisega seotud andmete kohta, muude saadavate/makstavate arvete liigendamise kohta ja riigigarantiide registreerimise (peamiselt kohaliku omavalitsuse allsektori katmise) kohta. 2.1.4.Lisatabelid finantskriisi kohta Alates 15. juulist 2009 on Eurostat finantskriisi käsitlevaid andmeid kogunud lisatabelina. 2015. aastal kogutud andmed kajastasid 2007.–2014. aastat. Liikmesriike, kes ei teatanud valitsuse sekkumistest finantskriisi taustal 2007.–2014. aastal, oli ainult seitse (Tšehhi Vabariik, Eesti, Horvaatia, Malta, Poola, Rumeenia ja Slovakkia). Soomes tehti ainsad tingimuslike kohustustega seotud sekkumised 2008. aastal. Eurostat avaldas koos ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste pressiteadetega teate, milles neid andmeid analüüsiti . 2.1.5.Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta Liikmesriigid esitavad andmeid ka kahepoolsete valitsustevaheliste laenude kohta, mida tavaliselt antakse finantsabiprogrammide raames. Need andmed ja lisateave Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) kohta esitatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste pressiteadetes. Valitsustevaheline kahepoolne laenamine kasvas finantskriisi ajal märkimisväärselt. EL 28 ja euroala koondandmete arvutamisel Maastrichti võlakriteeriumi jaoks tuleb see summa maha arvata, sest neid mõlemaid kajastatakse konsolideeritult. Konsolideerimise tõttu ei ole EL 28 ja euroala koondandmed võrdsed liikmesriikide võla aritmeetilise summaga (st koondandmed ei hõlma eespool mainitud valitsustevahelist laenamist, et vältida topeltarvestust). 2.2.Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1.Teabevahetus ja selgitused

Teatamisaja jooksul (alates aruannete esitamise sügisesest tähtajast 1. oktoobrist kuni andmete avaldamiseni 21. oktoobril 2015) võttis Eurostat ühendust iga liikmesriigi riikliku statistikaametiga, et küsida lisateavet ja selgitusi arvepidamiseeskirjade kohaldamise kohta konkreetsete tehingute puhul. See hõlmas tihedat kirjavahetust Eurostati ja riikide ametiasutuste vahel. Esimene selgitusnõue saadeti kõikidele riikidele 6. oktoobriks. Teist korda paluti selgitusi 27 riigilt ja kolmandat korda kaheksalt riigilt. Eurostat palus teatavatel liikmesriikidel teha teadete tabelites muudatusi. Enamikul juhtudel ei muutnud 2015. aasta oktoobris lõppenud teavitamisaja jooksul esitatud andmete muudatused ajavahemiku 2011–2014 eelarvepuudujäägi ja võla suurust oluliselt. 2.2.2.Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused Määrusega (EÜ) nr 479/2009 on ette nähtud dialoog- ja metodoloogilised külastused. Dialoogkülastusi liikmesriikidesse tehakse korrapäraselt (vähemalt iga kahe aasta tagant), et kontrollida esitatud andmeid, uurida metodoloogilisi küsimusi, arutleda statistiliste allikate ja protsesside üle ning hinnata vastavust arvepidamiseeskirjadele (nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja kohustiste liigituse osas). Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse külastuste sagedus on viimastel aastatel suurenenud. Kui Eurostat tõstatab liikmesriigi suhtes konkreetse tähtsa küsimuse, mida ei saa lahendada teisiti kui asjaomaste ametiasutustega kohtumise käigus, korraldatakse liikmesriiki erakorraline külastus. 2015. aastal tegi Eurostat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames järgmised dialoogkülastused: Eesti (20.–21. jaanuar), Itaalia (2.–3. veebruar), Horvaatia (26.–27. veebruar), Ühendkuningriik (28.–29. aprill), Rootsi (19.–20. mai), Läti (26.–27. mai), Poola (29.–30. juuni), Hispaania (9.–10. juuli), Madalmaad (1.–2. september), Sloveenia (7.–8. september), Kreeka (23.–24. september), Rumeenia (12.–13. november, 17.–18. detsember), Soome (19.–20. november) ja Slovakkia (8.–9. detsember). Ühtlasi tehti erakorraline külastus Austriasse (14. oktoober). Iga dialoogkülastuse lõplikud tulemused, sealhulgas kokkulepitud tegevuspunktid ja ülevaade tõstatatud küsimuste lahendamise seisust, saadetakse majandus- ja rahanduskomiteele ning avaldatakse Eurostati veebisaidil. Nende tegevuspunktide rakendamine aitab aja jooksul parandada andmete kvaliteeti. Metodoloogilisi külastusi teeb Eurostat ainult siis, kui ta on avastanud olulise ohu või probleemi andmete kvaliteedis, eelkõige kasutatud meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemide suhtes. 2015. aastal ei teinud Eurostat ühtegi metodoloogilist külastust. 2.2.3.Eurostati konkreetsed nõuanded Liikmesriigid konsulteerivad Eurostatiga regulaarselt mitmesugustes rahvamajanduse arvepidamise küsimustes, mis on seotud juba tehtud või tulevaste tegevustega. Eurostat annab nõu vastavalt kehtivatele suunistele. Määruse (EÜ) nr 479/2009 läbipaistvussätte täitmiseks avaldab Eurostat oma nõuanded, kui asjaomased liikmesriigid vastuväiteid ei esita. 2015. aastal avaldas Eurostat kaheksa eelnevat nõuannet sisaldavat kirja. Peale selle andis Eurostat nõuandeid Belgiale, Kreekale, Poolale ja Slovakkiale, kes esitasid nende avaldamise kohta konfidentsiaalsuspõhjustel vastuväited. 2.2.4.Uurimised eelarvejärelevalve rakendamise suhtes euroalal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1173/2011 annab komisjonile volituse algatada uurimine, kui tekib kahtlus, et tahtliku valeandmete esitamise või raske hooletuse teel on statistikaga manipuleeritud. 11. juulil 2014 otsustas komisjon algatada ametliku uurimise võimaliku statistikaga manipuleerimise suhtes Hispaanias Valencia piirkonnas (Comunidad Valenciana) . See oli esimene kord, mil komisjon kasutas oma uusi volitusi, mis tulenevad esimese majanduse juhtimise paketi õigusaktidest, et uurida kahtlustatavat manipuleerimist liikmesriigi võla ja eelarvepuudujäägi andmetega. 7. mail 2015 võttis komisjon vastu aruande, milles andis Hispaania esitatud selgituste põhjal nõukogule soovituse määrata trahv. Aruandes tehti järeldus, et üks Hispaania valitsemissektori asutus, Valencia autonoomse piirkonna riigikontrolli büroo, ilmutas tervishoiukulude rahvamajanduse arvepidamises (ESA 95) kirjendamata jätmisel ja tekkepõhise arvestuse põhimõtte mittejärgimisel rasket hooletust. Seetõttu olid Hispaania 2012. aasta märtsis Eurostatile esitatud eelarvepuudujäägi andmed ebaõiged. Ebaõigete andmete esitamine lakkas 2012. aastal. Aruandes keskendutakse konkreetselt Valencia piirkonna koostatud statistikale ega arutata Hispaania üldstatistika täpsuse küsimust. 13. juulil 2015 otsustas nõukogu määrata Hispaaniale raske hooletuse tõttu valitsussektori eelarvepuudujäägi kohta ebaõigete andmete esitamise eest trahvi summas 18,93 miljonit eurot. Hispaania vaidlustas nii komisjoni otsuse uurimise algatamise kohta kui ka nõukogu trahviotsuse Euroopa Liidu Kohtus. 3. septembri 2015. aasta määrusega kohtuasjas T-676/14 jättis üldkohus komisjoni otsuse tühistamise nõude rahuldamata. Nõukogu otsuse tühistamise nõue on veel menetlemisel. 2.2.5.Aktuaalsed metodoloogilised küsimused Nagu alati, hindas Eurostat ESA 2010 eeskirjade nõuetekohast rakendamist, võttes eelkõige arvesse oma hiljutisi otsuseid kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 10 lõikega 2. Need otsused on lisatud valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevasse käsiraamatusse (Manual on Government Deficit and Debt – MGDD), mille uusim väljaanne avaldati augustis 2014 . 2016. aasta esimeses kvartalis avaldatakse MGDD uus versioon, mis hõlmab ESA 2010 eeskirjadega kooskõlla viidud peatükke ja kajastab 2015. aastal metodoloogiliste küsimustega tegelenud töökonna tulemusi. 2015. aastal jätkas Eurostat liikmesriikidele täiendavate selgituste andmist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja valitsemissektori finantsstatistikat käsitlevate arvepidamiseeskirjade kohta. Kõnealused 17. märtsil 2015 avaldatud selgitavad dokumendid (sealhulgas „The statistical recording of EU budgetary contributions, following an amendment to the Own Resources Regulation”) ning metodoloogiline juhenddokument „The impact of energy performance contracts on government accounts” täiendavad ESA 2010 üldeeskirju. Enne juhenddokumentide avaldamist konsulteerib Eurostat liikmesriikidega. 2.2.6.Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega

Määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud tähtajad andmete esitamiseks – 1. aprill ja 1. oktoober – on kehtestatud selleks, et tagada kooskõla andmete aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise aasta- ja kvartaliandmetega, mis edastatakse Eurostatile mitmes ESA andmeedastustabelis. Eurostat kontrollib süstemaatiliselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadetes esitatud andmete vastavust nende aluseks olevale valitsemissektori arvepidamisele. Näiteks peavad valitsuse eelarve kogukulu ja -tulu vastama esitatud eelarvepuudujäägi näitajatele. Tähtaeg, milleks euroala riigid peavad teatama oma valitsemissektori kvartaalsete finantskontode esialgsed andmed, on aga enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tähtaega (t + 85 päeva). Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed on üldjuhul kooskõlas ESA 2010 kohaselt esitatud valitsemissektori arvepidamise andmetega, kuigi esineb teatavaid kahtlusi finantsvarade ja -kohustuste seisu (bilanss) ning valitsemissektori kvartaalsete finantskontode suhtes. Mittevastavusi esineb Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Iirimaa, Kreeka, Prantsusmaa, Luksemburgi ja Slovakkia puhul. Kreekas esines mitme aasta jooksul olulisi erinevusi netofinantstehingute tasandil. Seda arvesse võttes ei avaldanud Eurostat ESA tabelit 27 ja muutis Kreeka kohta euroala ja EL 28 koondandmetes kasutatud arvandmeid. Liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames eelarveülejäägi/-puudujäägi kohta esitatud andmed on täielikult kooskõlas asjaomasel aastal valitsemissektori kulude ja tulude kohta esitatud andmetega (ESA tabel 2). Ajavahemikul 2011–2014 olid valitsemissektori kvartaalsete mittefinantskontode andmed (ESA tabel 25) täielikult järjepidevad kõikide liikmesriikide, välja arvatud Taani puhul. Valitsemissektori võlga käsitlevad aasta- ja kvartaliandmed (ESA tabel 28) on täielikult kooskõlas kõikide liikmesriikide puhul. 2.3.Avaldamine 2.3.1.Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast [...] aruannete esitamise tähtpäevi [...]. Andmete esitamiseks avaldatakse need.” Eurostat avaldas valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevad andmed oma veebisaidil 21. aprillil 2015 ja 21. oktoobril 2015 koos kõigi aruandetabelitega, mis liikmesriigid olid esitanud. Alates 2012. aasta veebruarist on Eurostat korrapäraselt avaldanud kvartaalse valitsemissektori võla (Maastrichti võla) kohta pressiteate. Avaldamise ajakava on umbes t + 115 päeva. Alates veebruarist 2014 on Eurostat avaldanud pressiteate ka valitsemissektori kvartaalse eelarvepuudujäägi kohta. Määruse (EÜ) nr 479/2009 kohaselt peavad liikmesriigid avaldama tegelikud andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta. Kõik liikmesriigid avaldavad eelarvepuudujäägi ja võla andmed riiklikul tasandil. Enamik liikmesriike on Eurostatile teatanud, et nad avaldavad kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelid. Kuus liikmesriiki (Bulgaaria, Itaalia, Luksemburg, Malta, Poola ja Slovakkia) avaldavad ainult teatavad aruandetabelid ja üks liikmesriik (Prantsusmaa) ei avalda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeleid riiklikul tasandil üldse. 2.3.2.Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes Oktoober 2015 Austria: Eurostat esitas reservatsiooni nende andmete kvaliteedi suhtes, mille Austria edastas seoses kulude ja tulude kajastamist käsitlevate arvepidamiseeskirjade (ESA 2010) ebapiisava järgimisega, eeskätt eelarve keskvalitsuse tasandil („Bund”). Praegu kirjendatakse märkimisväärne arv tehinguid rahvamajanduse arvepidamises kassapõhiselt. Seetõttu ei saa kindel olla arvandmete kvaliteedis ja ühtlasi tekib oht, et andmeid korrigeeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aasta aprilli menetluse raames. Bulgaaria ja Portugali suhtes esitatud reservatsiooni jättis Eurostat 2015. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pressiteatest välja. Aprill 2015 Bulgaaria: Eurostat esitas reservatsiooni nende andmete kvaliteedi suhtes, mille Bulgaaria edastas hoiuste tagamise fondi sektoriliigituse kohta ja selle kohta, mil viisil mõjutab Bulgaaria Äripangas (Corporate Commercial Bank) hoitavate tagatud hoiuste tagasimaksmine fondist valitsemissektori eelarvepuudujääki. Portugal: Eurostat esitas reservatsiooni valitsemissektori eelarvepuudujäägi 2014. aasta andmete kvaliteedi kohta, kuna Novo Banco kapitaliseerimisest (2014. aastal) tulenev statistiline mõju ei olnud täpselt teada. 2.3.3.Esitatud andmete muudatused Eurostat ei ole parandanud andmeid, mille liikmesriigid esitasid 2015. aasta aprillis või oktoobris avaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadetes.