2012. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 2

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 37,

– 1. detsembril 2011 vastuvõetud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet,

– 27. jaanuaril 2012 vastuvõetud paranduseelarve projekti nr 1/2012[2],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2012. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 2.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus.. 3

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine. 3

3. Rahastamine. 3

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 3

1. Sissejuhatus

2012. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 2 sisuks on ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 18 061 682 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2011. aasta oktoobris Itaalias Liguurias ja Toscanas toimunud üleujutustega.

2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

25. oktoobril 2011 tabas Loode-Itaaliat äärmuslike ilmastikuolude tulemusena mõnetunnine väga tugev vihmasadu, mis põhjustas eriti suurt kahju Liguuria maakonna La Spezia provintsis ning Toscana maakonna Massa-Carrara provintsis. Veetaseme tõusu tulemusel tõusid paljud väikesed mäestikujõed üle kallaste ning tohutu kogus vett, muda ja prahti valgus orgudesse. Kaks suuremat jõge – Vara ja Magra – ujutasid üle mitu linna. Tugevasti sai kahjustada ka La Spezia provintsi Cinque Terre piirkond. Katastroofi käigus said tõsiselt kannatada elumajad, ettevõtted, põllumajandus ja elutähtsad avalikud taristuvõrgud ning transpordiühenduses oli olulisi häireid. Katastroofipiirkonda kuuluv Cinque Terre piirkond kuulub Itaalia Rivierasse ja on kantud maailma kultuuripärandi UNESCO nimekirja.

Itaalia esitas taotluse abi saamiseks Euroopa Liidu solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Nende hinnang oli üldjoontes järgmine:

(1) Komisjon sai taotluse 22. detsembril 2011 kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 25. oktoobril 2011.

(2) Tegemist oli loodusõnnetusega ja juhtum kuulub seega solidaarsusfondi rakendamisalasse.

(3) Katastroofipiirkonna moodustavad teineteise naabruses asuvad Liguuria ja Toscana maakonna alad. Itaalia ametiasutuste hinnangul ulatub nende otsese kahju summa kokku 722 467 299 euroni. See summa moodustab 20,43 % Itaalia puhul 2011. aastal kohaldatavast tavapärasest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (3,536 miljardit eurot, s.o 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades).

(4) Kuna kahjusumma on tavapärasest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest madalam, käsitletakse taotlust nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi erandlikel asjaoludel kasutuselevõtu tingimused. Nende kriteeriumide alusel võib fondilt erandkorras abi saada piirkond, mis on kannatanud erakorralise katastroofi, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses pööratakse erilist tähelepanu kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, nagu on aluslepingu artiklis 349 määratletud saared ja äärepoolseimad alad. Taotlusega hõlmatud Itaalia piirkond sellesse kategooriasse ei kuulu. Määrusega nõutakse suurimat rangust erakorralise piirkondliku katastroofi sätete kohaselt esitatud taotluste hindamisel.

(5) Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003) võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõtte järgimiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist. Lähtudes Solidaarsusfondi kriteeriumidest, võtsid Itaalia ametiasutused oma taotluse koostamisel aluseks 20 enim kannatanud kohalikku omavalitsust. Ala hõlmab La Spezia provintsis Vara jõe vesikonnas oleva Cinque Terre rannikuriba ja Massa-Carrara provintsi Lunigiana piirkonna. Nende alade elanikkonna koguarv on üle 52 000 inimese.

(6) Määruses (EÜ) nr 2012/2002 on muu hulgas sätestatud, et solidaarsusfondi võib erakorraliselt kasutada tingimusel, et katastroof mõjutab suuremat osa suurõnnetuse piirkonna elanikkonnast. Itaalia taotlusest nähtub, et õnnetuspiirkonna 52 251 elanikust kannatas vahetult kahju 28 858 elanikku 20 kohalikus omavalitsusüksuses. Esitatud tõendid on usutavad. Seetõttu võib järeldada, et õnnetus tabas suuremat osa elanikkonnast ja sellekohane tingimus on täidetud.

(7) Mis puudutab nõuet tõendada tõsist ja püsivat mõju elutingimustele ja piirkonna majanduslikule stabiilsusele, siis taotluses on osutatud kommunaalvõrkude ja muu taristu (nagu transpordi-, vee- ja elektrivõrgud) hävimisele ja kahjustumisele ning mõjule, mida üleujutused avaldasid loodusele, ettevõtetele ja turismile, samuti elamute hävimisele. Liguuria kannatada saanud aladel kaotas elu 13 inimest ja üle tuhande elaniku pidi kodust lahkuma. Toscana kohta esitatud andmete kohaselt sai seal surma kaks inimest ja evakueeriti üle 300 elaniku. Hävines, sai olulisi kahjustusi ja muutus elamiskõlbmatuks elumaju, mistõttu lähemal ajal osa elanikke oma kodudesse tagasi pöörduda ei saa. Kahjustusi põhjustati teedele, kusjuures kiirtee A15 tuli osaliselt sulgeda. Raudteeühendus oli häiritud ning varises kokku muldeid ja sildu. Kahjustusi põhjustati vee-, gaasi-, elektri- ja kanalisatsioonivõrgule ning puhastussüsteemidele. Üleujutuste tagajärjel sai tõsiselt kannatada 846 väikest ja keskmise suurusega ettevõtet (peamiselt pereettevõtted), mis andsid tööd 1 209 töötajale. Rohkem kui kaks kolmandikku neist tegutses turismi valdkonnas, mis on piirkonna peamisi majandusharusid. Erakorraline loodusõnnetus tekitas suurt kahju randadele ja matkaradadele, mis on tähtsad turismisektorile. Itaalia ametiasutuste prognoosi kohaselt väheneb 2012. aastal SKP umbes 20 % ja tulud 25%. Täielikuks taastumiseks kulub arvatavasti aasta või isegi rohkem.

(8) Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaste abikõlblike meetmete maksumus on hinnanguliselt 511,4 miljonit eurot ja need jagunevad nelja kategooriasse: A) taristu kasutatavuse otsene taastamine, B) ajutine majutus ja päästeteenused, C) ennetav taristu ja kultuuripärandi otsene kaitse ning D) loodusõnnetuspiirkonna korrastamine. Prognoosi kohaselt põhjustab suurimat kulu transpordi ja ennetava taristu taastamine ning korrastustööd.

(9) Mõjutatud piirkonda võib 2007.–2013. aasta struktuurifondidest toetada kui konkurentsivõime ja tööhõive piirkonda. Itaalia ametiasutused on komisjoni teavitanud kavatsusest paigutada struktuurifondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks Liguurias ja Toscanas.

(10) Itaalia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

Eespool loetletud põhjustel võib taotluses nimetatud üleujutusi pidada määruse tähenduses erakordseks, mistõttu need vastavad määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus sätestatud solidaarsusfondi kasutuselevõtmise tingimustele.

3. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 000 miljonit eurot. Et fond loodi solidaarsuse edendamiseks, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus künnist (0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul olema suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Seni suurõnnetuste puhul assigneeringute määramiseks kasutatud määr on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 %, kui see ületab künnist. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada seniseid protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

|| || || || || (eurodes)

|| Heakskiidetud otsene kahju || Künnisväärtus || 2,5 % põhinev summa || 6 % põhinev summa || ELi kavandatava abi kogusumma

Liguuria ja Toscana 2011. aasta üleujutused || 722,467 miljonit || 3 536 miljonit || 18 061 682 || - || 18 061 682

Kokku || || || || || 18 061 682

Praeguses seisuga ja eelarve täitmise prognoosi kohaselt ei leidu selliseid maksete assigneeringuid, mida oleks võimalik ümber paigutada. Pigem osutavad andmed sellele, et aasta lõpul tekib maksete assigneeringute puudujääk.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku suurendada maksete assigneeringute summat.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik || 2012. aasta finantsraamistik || 2012. aasta eelarve (sh PEP 1/2012) || PEP nr 2/2012 || Eelarve 2012 (sh PEP nr 1–2/2012)

KA || MA || KA || MA || KA || MA || KA || MA

1. JÄTKUSUUTLIK KASV || || || || || || || ||

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 14 853 000 000 || || 15 403 000 000 || 11 500 977 788 || || || 15 403 000 000 || 11 500 977 788

Varu || || || -50 000 000 || || || || -50 000 000 ||

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 52 761 000 000 || || 52 752 576 141 || 43 835 746 321 || || || 52 752 576 141 || 43 835 746 321

Varu || || || 8 423 859 || || || || 8 423 859 ||

Kokku || 67 614 000 000 || || 68 155 576 141 || 55 336 724 109 || || || 68 155 576 141 || 55 336 724 109

Varu[3] || || || -41 576 141 || || || || -41 576 141 ||

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE || || || || || || || ||

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed || 48 093 000 000 || || 43 969 637 305 || 43 875 978 049 || || || 43 969 637 305 || 43 875 978 049

Kokku || 60 810 000 000 || || 59 975 774 185 || 57 034 220 262 || || || 59 975 774 185 || 57 034 220 262

Varu || || || 834 225 815 || || || || 834 225 815 ||

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS || || || || || || || ||

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus || 1 406 000 000 || || 1 367 806 560 || 835 577 878 || || || 1 367 806 560 || 835 577 878

Varu || || || 38 193 440 || || || || 38 193 440 ||

3b. Kodakondsus || 699 000 000 || || 697 436 780 || 648 700 180 || 18 061 682 || 18 061 682 || 715 498 462 || 666 761 862

Varu || || || 1 563 220 || || || || 1 563 220 ||

Kokku || 2 105 000 000 || || 2 065 243 340 || 1 484 278 058 || 18 061 682 || 18 061 682 || 2 083 305 022 || 1 502 339 740

Varu[4] || || || 39 756 660 || || || || 39 756 660 ||

4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER || 8 997 000 000 || || 9 405 937 000 || 6 955 083 523 || || || 9 405 937 000 || 6 955 083 523

Varu[5] || || || -150 000 000 || || || || -150 000 000 ||

5. HALDUS || 8523 000 000 || || 8 279 641 996 || 8 277 736 996 || || || 8 279 641 996 || 8 277 736 996

Varu[6] || || || 327 358 004 || || || || 327 358 004 ||

KOKKU || 148 049 000 000 || 141 360 000 000 || 147 882 172 662 || 129 088 042 948 || 18 061 682 || 18 061 682 || 147 900 234 344 || 129 106 104 630

Varu || || || 1 209 764 338 || 12 445 957 052 || || || 1 209 764 338 || 12 445 957 052

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] KOM(2012) 31 final.

[3] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Ettenähtud piirmäära ületavad 50 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[4] Euroopa Liidu solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[5] Rubriigi 4 all olevas 2012. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (258,9 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 150 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[6] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 84 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.