Tänu aja jooksul tollitoimingute tugevdamiseks ja moderniseerimiseks tehtud ühistele jõupingutustele on ELis olukord juba hea. Liidu tolliseadustiku ja selle rakendamisega seotud käimasoleva töö eesmärk on ELi suutlikkust selles valdkonnas veelgi suurendada.

Tollis kauba käitlemiseks kuluv aeg ning käitlemise kiirus ja usaldusväärsus on üliolulised tööviljakuse ja konkurentsivõime tegurid. Uuringutest on tõepoolest ilmnenud, et transiidi- ja käitlemisaja 10 % lühenemine tollis võib kaubanduse mahtu suurendada 2,5–5 % võrra, mis annab tunnistust hästi väljatöötatud ja kiirete tollikontrolli protseduuride olulisusest.

Mis puudutab nõukogu üleskutset töötada tolli IT-süsteemide rakendamiseks välja keskpikk ja pikaajaline strateegia, siis komisjon viib praegu lõpule analüüsitööd, mille alusel teeb ettepanekud rahastamisprogrammide uue põlvkonna kohta, eeskätt ettepanekud tolli- ja maksundusalaste IT-meetmete ELi tasandil rahastamise kohta. See töö mõjutab strateegiavalikuid. Need ettepanekud tehakse eeldatavalt 2018. aastal ning neid esitletakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames.

ELi tolliõigus on kodifitseeritud liidu tolliseadustikus (ja seotud aktides; liidu tolliseadustikku toetab IT tööprogramm ), mis on liikmesriikides vahetult kohaldatav, mis kajastab ELi ainupädevust kõnealuses valdkonnas. Tolliasutused kohaldavad samu põhieeskirju ning kõik liikmesriigid sõltuvad tollitulu kogumisel ja regulatiivse kaitse tagamisel üksteisest. Selline omavaheline sõltuvus nõuab tihedat koostööd.

Praegu põhineb ELi tollivaldkonna IT-strateegia ja -poliitika Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2008. aastal vastu võetud nn e-tolli otsusel ning liidu tolliseadustiku sätetel. E-tolli otsuses sätestati aluspõhimõtted, mille alusel liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd tollitoiminguid toetavate süsteemide väljatöötamisel, loomisel ja käitamisel. Need süsteemid hõlmavad eri tollitoiminguid, sealhulgas deklaratsioonide töötlemine, kaupade liikumine ja tolliasutuste teabevahetus. Samuti hõlmavad need teatavaid ühiseid andmebaase.

Just e-tolli poliitika on aidanud viia tolli IT-valdkonna praegusesse arengustaadiumisse

ning suunab liidu tolliseadustikku käsitleva tööprogrammiga ette nähtud 17 projekti käimasolevat lõplikku väljatöötamist. E-tolli poliitika põhimõte on see, et eri IT-elemendid on jagatud liiduga seotud ja liiduvälisteks komponentideks, mis üheskoos moodustavad IT-ökosüsteemi.

-Komisjon töötab välja kokkulepitud liiduga seotud komponendid, mida rahastatakse programmist „Toll 2020“ , . Need liiduga seotud komponendid on võimalik rajada komisjoni käitatavale kesksele mudelile või kasutada neid liikmesriikide käitatavates hajussüsteemides. Liidus põhineb süsteemide vaheline kommunikatsioon liidu võrgukomponendil – ühisel teabevõrgul / ühisel süsteemiliidesel (CCN/CSI). Üleeuroopaliste ja kesksüsteemide hulka, mida komisjon tolliliidu toetamiseks käitab, kuulub umbes 30 omavahel seotud süsteemi, mille puhul on võtmetähtsusega turvalisuse ja jõudluse tagamine. 2017. aastal vahetati süsteemides umbes 500 miljonit sõnumit, süsteemide käideldavus oli üle 99 % ja kogukulu 70 miljonit eurot aastas ning need aitasid kiirendada tollitoiminguid ja seeläbi soodustada kaubandust.

-Liiduväliseid komponente töötavad välja, käitavad ja rahastavad liikmesriigid. Need hõlmavad ELi tasandil kavandatud hajussüsteemide juurde kuuluvaid elemente. Liiduvälised komponendid peavad mõistagi olema kooskõlas liidu tolliseadustiku õigussätetega.

Selle raamistiku abil on aastate jooksul üles ehitatud tipptasemel IT-ökosüsteem.

Tegemist on hästi välja arendatud ja otstarbekohase keskkonnaga, mis sõltub piisavate ELi vahendite eraldamisest liiduga seotud komponentidele, millest omakorda sõltuvad liikmesriigid. Samuti on oluline kõnealuse IT-ökosüsteemi liikmesriikidepoolne kaasrahastamine ja eelkõige liiduväliste komponentide rahastamine.

3.PROBLEEMID

Ehkki olemasolevad tollitoimingud juba põhinevad suurel määral IT-süsteemidel, kujutab liidu tolliseadustik endast märkimisväärset edasiminekut suurema lõimimise ja võimaliku tõhustamise suunas. Seda seetõttu,

et tollitöö täielik lõimimine kogu ELis nõuab paralleelselt toimingute lihtsustamist ja digiteerimist. Peale selle kaasnevad rakendamisega kulud, mida tuleb optimaalseimate teostusmehhanismide üle otsustamisel võrrelda võimaliku kasuga.

3.1.Juhtimine ja arhitektuur

IT-töö juhtimisstruktuur koosneb mitmest asutusest, kes teevad omavahel koostööd ning esindavad komisjoni ja liikmesriikide ning kaubandusega seotud huve: tollipoliitika töörühm (CPG), elektroonilise tolli koordineerimisrühm (ECCG), kaubanduskontaktide töörühm (TCG), äripoliitika töörühm (BCG), riskijuhtimise strateegia rakendamise koordineerimisrühm (RIMSCO) ja programmi „Toll 2020“ komitee.

Liidu tolliseadustiku rakendamise kogemus on näidanud, et tolli IT-süsteemide kavandamine ja rakendamine ELis nõuab aega ja vaeva. Selle töö olemust näitlikustavad mitmesugused segalahendused, mille puhul osa liikmesriike otsustab kas kasutusele võtta kesksüsteemide kohalikud versioonid (sageli on põhjuseks kartus, et liikmesriikidesüsteemide koostoime tagamisel ja prioriteetide seadmisel võib tekkida probleeme) või soovivad liikmesriigi käitatavate liiduväliste komponentide jaoks ühiste lahenduste väljatöötamist ELi tasandil (sageli ajendatuna kuludega seotud kaalutlustest).

Rakendamise teeb keerukaks ka liidu tolliseadustiku eesmärk suurendada tolli IT-süsteemide lõimitust ja koostalitlusvõimet, sealhulgas standardida IT-süsteemide andmeelemente ja -protsesse veelgi. Selles kontekstis puudub struktuur, mis aitaks liikmesriike, kellel esineb rakendamisel probleeme.

Pikaajalised lahendused tollitööga seotud vajaduste rahuldamiseks peavad arvesse võtma eesmärki veelgi suurendada liikmesriikide teenuste koostalitlusvõimet, et saada andmeanalüütika täiustamisest täiel määral kasu.

Tulevase IT-poliitika üha suuremat valdkondadevahelisust toetab digitaalarengu tegevuskava, mis näeb ette ühiste IT-teenuste ja -lahenduste jagamise. Juhtimise ja arhitektuuri osas tuleb arvesse võtta ka tehnoloogia pidevat ja kiiret arengut – näiteks plokiahela ja muude innovaatiliste lahenduste esilekerkimine –, kuna see võib oluliselt mõjutada loodavate pikaajaliste IT-struktuuride ülesehitust ja optimaalseid teostusmehhanisme.