ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.

Ilma et see piiraks punktide 2.2 ja 2.4 ning punktis 4.1 osutatud tulevase julgeolekukorra sätete kohaldamist, sätestatakse juurdepääs ja teabe konfidentsiaalsuse säilitamise kord ühisel kokkuleppel enne teabe edastamist. Asjaomase poliitikavaldkonna eest vastutava komisjoniliikme ja taotluse esitanud asjaomase parlamendiorgani (mida esindab selle esimees) või ametikandja ühise kokkuleppega sätestatakse ühe punktides 3.2.1 ja 3.2.2. sätestatud võimaluse valimine, et tagada asjakohane konfidentsiaalsuse tase. 3.2.1. Seoses konfidentsiaalset teavet saavate isikutega tuleks sätestada üks järgmistest võimalustest: — absoluutselt erandlikel põhjustel õigustatud juhtudel ainult parlamendi president; — juhatus ja/või esimeeste konverents; — asjaomase parlamendikomisjoni esimees ja raportöör; — kõik asjaomase parlamendikomisjoni liikmed (täis- ja asendusliikmed); — kõik parlamendi liikmed. Kõnealust konfidentsiaalset teavet ei tohi avaldada ega edastada ühelegi teisele isikule ilma komisjoni nõusolekuta . 3.2.2. Seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemise korraga tuleks sätestada järgmised võimalused: a) tutvuda dokumentidega turvalises lugemissaalis, kui teabe salastatuse kategooriaks on määratud „CONFIDENTIEL UE” või rangem kategooria; b) korraldada kinnine koosolek, millest võtavad osa ainult juhatuse liikmed, esimeeste konverentsi liikmed või pädeva parlamendikomisjoni täis- ja asendusliikmed ning parlamendi ametnikud ja need parlamendi fraktsioonide töötajad, kelle on koosoleku juhataja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud, kelle kohalolek on vältimatu ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli, võttes arvesse järgmisi tingimusi: — dokumendid võivad olla nummerdatud, need võib koosoleku alguses välja jagada ja selle lõppedes taas kokku koguda. Märkmete ja fotokoopiate tegemine nendest dokumentidest on keelatud; — koosoleku protokollis ei mainita salajase küsimuse arutelu. Enne edastamist võib dokumentidelt eemaldada kõik isikuandmed. Parlamendi teabesaajatele suuliselt edastatava konfidentsiaalse teabe suhtes kohaldatakse samaväärset kaitsetaset nagu kirjaliku konfidentsiaalse teabe suhtes. See võib hõlmata kõnealuse teabe saaja kinnitust mitte avaldada selle sisu kolmandatele isikutele. 3.2.3 Kui kirjaliku teabega tuleb tutvuda turvalises lugemissaalis, tagab parlament, et järgmised nõuded on täidetud: — konfidentsiaalse teabe turvaline säilitamissüsteem ; — turvaline lugemissaal ▐ ilma koopiamasinate, telefonide, fakside, skannerite või muude dokumentide paljundamiseks või edastamiseks ette nähtud tehniliste seadmeteta jms ▐; — turvasätted, mis reguleerivad juurdepääsu lugemissaalile, sealhulgas juurdepääsuregistrisse allkirja andmise nõue ja kinnitus mitte levitada läbi vaadatud konfidentsiaalset teavet. 3.2.4. Ülaltoodu ei välista muu institutsioonide vahel kokkulepitud korra kohaldamist.
Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni õigusloome- ja töökava ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale.

Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni tööprogrammi – mis on Euroopa Komisjoni panus liidu tegevuse iga-aastasel ja mitmeaastasel kavandamisel – ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale.
C.

arvestades, et 19. septembri 2006. aasta seadusega kehtestatud riigi poliitikute käitumisjuhistes (N.X.-816), mille järgimise tagab Leedu Vabariigi ametlik eetika põhikomisjon, mis on 1. juuli 2008. aasta seadusega (N.X-1777) moodustatud poliitiline organ, on selgelt sätestatud, et käitumisjuhiseid kohaldatakse ka Leedust valitud Euroopa Parlamendi liikmete suhtes;
B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta;
1.

otsustab luua erikomisjoni järgmiste volitustega: a) määrata kindlaks Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid mitmeaastaseks finantsraamistikuks pärast 2013. aastat nii õigusloome kui ka eelarve seisukohalt; b) hinnata rahalisi vahendeid, mis on Euroopa Liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks 1. jaanuaril 2014 algaval ajavahemikul; c) määrata kindlaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestus; d) teha kooskõlas nende prioriteetide ja eesmärkidega ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta, tuues välja liidu tegevuse põhivaldkonnad; e) anda suunised eraldiste soovituslikuks jaotuseks mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulurubriikide vahel kooskõlas poliitiliste prioriteetide ning kavandatava struktuuriga; f) määrata kindlaks seos ELi eelarve rahastamissüsteemi reformi ja kulutuste läbivaatamise vahel, et anda eelarvekomisjonile tugev alus läbirääkimisteks uue mitmeaastase finantsraamistiku üle;
2. Asjaomased parlamendikomisjonid püüavad tagada, et Euroopa Komisjoni asepresident ning liidu välissuhete ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja annaks neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengu ning rakendamise kohta, kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi kavandatavate kulutuste kohta ning muude finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisega. Euroopa Komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon erandkorras võtta vastu otsuse kuulutada oma koosolek kinniseks.

2. Asjaomased parlamendikomisjonid püüavad tagada, et Euroopa Komisjoni asepresidendi ja ühtlasi liidu välissuhete ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja , nõukogu ja Euroopa Komisjon annaksid neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengu ning rakendamise kohta, kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi kavandatavate kulutuste kohta ning muude finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisega. Euroopa Komisjoni, nõukogu või Euroopa Komisjoni asepresidendi/kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon erandkorras võtta vastu otsuse kuulutada oma koosolek kinniseks.

3. Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes otsustab, kas need on vastuvõetavad ja millises järjekorras need tuleb esitada. Otsusest teatakse viivitamatult küsimuse esitajale.
B.

arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendi liige tabatakse õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet;
2.

võtab vastu kodukorra artikli 56 lõike 3 järgmise tõlgenduse: „Kui ettepanek on vastavalt artikli 56 lõikele 3 saadetud tagasi komisjonile, võimaldab juhtiv komisjon artikli 50 kohaselt kaasatud komisjonil enne kasutatavat menetlust käsitleva otsuse langetamist otsustada, millised muudatusettepanekud kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse, eelkõige need muudatusettepanekud, mis tuleb uuesti täiskogule esitada. Lõike 3 teise lõigu kohaselt määratud tähtaega kohaldatakse vastutava komisjoni poolt suulise või kirjaliku aruandmise suhtes. See ei piira täiskogu otsustamast jätkata sobival hetkel kõnealust menetlust.”
B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta;
A.

arvestades, et on asjakohane käsitleda Viktor Uspaskichi 5. ja 11. aprillil 2011. aastal esitatud taotlusi koos, kuna need on seotud sama kohtumenetlusega;
H.

arvestades, et juhtumi asjaolud, nii nagu need on esitatud hagiavalduses ja Luigi de Magistrise kirjalikes esildistes õiguskomisjonile, näitavad, et tehtud avaldustel on otsene ja ilmselge seos Luigi de Magistrise kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;
A.

arvestades, et Pireuse esimese astme kohtu 7. piirkonna kohtunik on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Toussase puutumatuse äravõtmist, et tal oleks võimalik viia läbi kriminaalmenetlus; menetlus algatati Pireuse jaoskonnakohtu prokuratuuri korraldusel seoses väidetava usalduse kuritarvitamisega, mille tulemusel sündis üle 147 000 euro kahju (Kreeka karistusseadustiku artikkel 390 ja seaduse 1608/1950 artikkel 1) ja mille kohta anti korraldus viia läbi kohtulik uurimine (Kreeka kriminaalmenetluse seadustiku artiklid 246, 248 ja 250);
ET Euroopa Liidu Teataja CE 51/150

Teisipäev, 13. september 2011

Parlamendiliikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2011)0343

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2011/2104(IMM))

2013/C 51 E/26

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Viini prokuratuur esitas 29. aprillil 2011. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. mail 2011. aastal;

— olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini 21. mail 2011. aastal ära kuulanud;

— võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

— võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ning 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1);

— võttes arvesse Austria põhiseaduse artikli 57 sätteid;

— võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

— võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0267/2011),

A. arvestades, et Viini prokuratuur on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmiseks, et võimaldada Austria ametiasutustel viia läbi vajalikke uurimisi ja võtta õiguslikke meetmeid Hans-Peter Martini suhtes, taotleda tema kodu või bürooruumide läbiotsimist, konfiskeerida dokumente ning viia läbi arvuti kontrolle või mis tahes muid elektroonilisi otsinguid, mis võivad olla vajalikud, ning algatada kriminaalmenetlus hr Martini suhtes erakonna vahendite väärkasutamise või mis tahes muu õigusliku määratluse alusel, mis võidakse omistada pädevates kriminaalkohtutes väidetavale rikkumisele või väidetavatele rikkumistele;

B. arvestades, et Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmine puudutab väidetavaid rikkumisi, mis on seotud erakonna vahendite väärkasutamisega, mida hõlmab erakonnaseaduse paragrahv 2b;

C. arvestades, et seetõttu on soovitav teha ettepanek kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta,

1. otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta;

2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria pädevatele ametiasutusele ja Hans-Peter Martinile.

(1) Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T- 345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament.
Koordinaatorite koosolekute ülesanne on valmistada ette komisjoni otsuseid ning ilma selgesõnalise delegeerimiseta ei saa need asendada komisjoni koosolekuid. Seega on koordinaatorite koosolekul vastu võetud otsuste puhul vajalik eelnev delegeerimine. Eelneva delegeerimise puudumisel tohivad koordinaatorid võtta vastu ainult soovitusi, mille komisjon peab seejärel ametlikult kinnitama.
A.

arvestades, et Rumeenia korruptsioonivastase võitluse amet on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Adrian Severinilt puutumatuse äravõtmist, et võimaldada Rumeenia prokuratuuril viia läbi vajalikud uurimised ning võtta õiguslikke meetmeid Adrian Severini vastu, nõuda tema kodu ja tööruumide läbiotsimist ning vaadata läbi tema arvuti või vajaduse korral mis tahes muud elektroonilised andmekandjad, et algatada Adrian Severini vastu kriminaalmenetlus passiivse korruptsiooni ja/või mõjuvõimuga kauplemise või mis tahes muul õiguslikul alusel, mille pädevad kohtuorganid väidetavale kuriteole või väidetavatele kuritegudele omistavad;
Kui esimeeste konverents on veendunud, et tegemist on väga olulise küsimusega, ning artikli 49 lõikes 1 ja artiklis 50 sätestatud tingimused on täidetud, võib esimeeste konverents otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekute ja ühise hääletusega menetlust. Sellisel juhul koostavad vastavad raportöörid üheainsa raporti projekti, mille asjaomased komisjonid vaatavad läbi ja mis pannakse hääletusele nende ühistel koosolekutel, mida juhatavad ühiselt asjaomaste komisjonide esimehed. Ühiste koosolekute ja hääletuste ettevalmistamiseks võivad asjaomased komisjonid moodustada komisjonidevahelisi töörühmi.

1. Esimeeste konverents võib juhul, kui tema poole pöördutakse artikli 188 lõike 2 alusel pädevusküsimuses, otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekute ja ühise hääletusega menetlust , kui: — valdkond on VII lisa alusel lahutamatult seotud mitme komisjoni vastutusalaga ning — esimeeste konverents on veendunud, et tegemist on väga olulise küsimusega. 2. Sellisel juhul koostavad vastavad raportöörid üheainsa raporti projekti, mille asjaomased komisjonid vaatavad läbi ja mis pannakse hääletusele asjaomaste komisjonide esimeeste ühisel juhtimisel. Kõikides menetlusetappides võivad vastutava komisjoni staatusega kaasnevaid õigusi kasutada ainult need asjaomased komisjonid, kes tegutsevad ühiselt. Asjaomased komisjonid võivad moodustada töörühmi koosolekute ja hääletuste ettevalmistamiseks. 3. Seadusandliku tavamenetluse teisel lugemisel vaadatakse nõukogu seisukoht läbi asjaomaste komisjonide ühisel koosolekul, mis asjaomaste komisjonide esimeeste kokkuleppe puudumisel toimub nõukogu seisukoha parlamendile edastamisele järgneva esimese parlamendi organite koosolekuteks ettenähtud nädala kolmapäeval. Juhul kui puudub kokkulepe järgmise koosoleku kohta, kutsub selle kokku komisjonide esimeeste konverentsi esimees. Soovitus teisele lugemisele pannakse hääletusele ühisel koosolekul asjaomaste komisjonide raportööride koostatud ühise projekti alusel või selle puudumisel asjaomaste komisjonide esitatud muudatusettepanekute alusel. Seadusandliku tavamenetluse kolmandal lugemisel kuuluvad asjaomaste komisjonide esimehed ja raportöörid ametiülesande korras lepituskomiteesse saadetud parlamendi delegatsiooni.
A.

arvestades, et Budapestis asuv Buda piirkonnakohus Budai Központi Kerületi Bíróság on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Ágnes Hankissilt puutumatuse äravõtmist, et viia läbi uuesti algatatud kohtumenetlus Ágnes Hankissi vastu, nagu on nõutud Ungari Vabariigi Ülemkohtu otsuses;
10.

Registri kohaldamisalasse ei kuulu: a) tegevus, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kuivõrd see on seotud kliendi sellise põhiõiguse kasutamisega nagu õigus õiglasele kohtupidamisele, sealhulgas õigus kaitsele haldusmenetlustes, mida teostavad advokaadid või teised seotud kutsealade esindajad. Registri kohaldamisalasse ei kuulu (olenemata konkreetsetest osapooltest) järgmised tegevused: nõustamistegevus ja kontaktid ametiasutustega eesmärgiga nõustada klienti seoses üldise õigusliku olukorraga, kliendi konkreetse õigusliku olukorraga või nõustamine kohtuliku või haldusliku algatuse asjakohasuse või lubatavuse suhtes vastavalt kehtivale õigusele; kliendi nõustamine eesmärgiga aidata klienti korraldada oma tegevust kehtiva õiguse kohaselt; kliendi esindamine seoses lepitamise või vahendamisega, mille eesmärk on vältida kohtulikku või halduslikku menetlust. See lähenemisviis kehtib kõigi Euroopa Liidu ettevõtlusvaldkondade puhul ega piirdu teatavate konkreetsete menetlustega (nt konkurents). Kui äriühing ja selle nõustajad on ühe poolena osalised konkreetses kohtu- või haldusasjas või menetluses, siis igasugune tegevus, mis on otseselt seotud selle menetlusega ja mille eesmärgiks ei ole kehtiva õigusliku raamistiku muutmine, ei kuulu registri kohaldamisalasse; b) sotsiaalpartnerite tegevus sotsiaalse dialoogi raames (ametiühingud, tööandjate liidud jne), kui nad täidavad neile aluslepingutega antud rolli. See kehtib mutatis mutandis kõikide üksuste kohta, mis aluslepingute kohaselt on määratud täitma institutsionaalset rolli; c) tegevus, mis on vastuseks ELi institutsiooni või Euroopa Parlamendi liikme otsesele ja individuaalsele päringule, nagu ühekordsed või korrapärased päringud saamaks faktilist teavet, andmeid või eksperdiarvamusi, ja/või individuaalsed kutsed avalikel kuulamistel või nõuandekomiteedes või sarnastel foorumitel osalemiseks.
Artikkel 3 Käitumisjuhend 1. Suhetes parlamendiga on isikud, kes on kantud artikli 9 lõikes 4 sätestatud registrisse, kohustatud: a) järgima kodukorra artikli 9 ja käesoleva lisa sätteid; b) avalikustama huvi või huvid, mida nad parlamendiliikmete, nende töötajate või parlamendi ametnikega suhtlemisel esindavad; c) hoiduma igasugusest tegevusest, mille eesmärk on hankida teavet ebaausal viisil; d) mitte viitama kolmandate isikutega suheldes ametlikule suhtele parlamendiga; e) mitte levitama tulu saamise eesmärgil kolmandatele isikutele parlamendist saadud dokumentide koopiaid; f) järgima rangelt kodukorra I lisa artikli 2 teise lõigu sätteid; g) neile kodukorra I lisa artikli 2 alusel antud abi deklareerima sellekohases registris; h) järgima institutsioonide endiste ametnike töölevõtmisel personalieeskirju; i) järgima kõiki parlamendi kehtestatud eeskirju endiste parlamendiliikmete õiguste ja kohustuste kohta; j) võimaliku huvide konflikti vältimiseks saama enne parlamendiliikme assistendiga lepingulise või töösuhte loomist heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning seejärel deklareerima selle kooskõlas kodukorra artikli 9 lõikega 4 vastavas registris. 2. Käitumisjuhendi rikkumine võib tuua kaasa asjaomasele isikule või tema ettevõttele väljastatud läbipääsuloa tühistamise.

välja jäetud
G.

arvestades, et Bruno Gollnisch on andnud selgituse selle kohta, miks avaldas tema fraktsioon Rhône-Alpes’i piirkonna volikogus inkrimineeriva pressiteate, öeldes et selle kirjutas piirkonna Front Nationali meeskond, teiste seas selle teabejuht, kellel olid „volitused kõneleda Front Nationali valitud ametnike nimel”; arvestades, et parlamentaarse puutumatuse kohaldamine sellises olukorras laiendaks põhjendamatult eeskirju, mille eesmärk on hoida ära sekkumist Euroopa Parlamendi töösse ja sõltumatusse;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Bruno Gollnisch on taotlenud oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmist seoses meetmetega, mis tema väitel piiravad ta vabadust ja mida Prantsuse ametiasutused on kohaldanud osana kohtulikust uurimisest seoses hagi ja hüvitusnõudega (plainte avec constitution de partie civile), mille rassismi ja antisemitismi vastase võitluse rahvusvaheline liit (League Against Racism and Anti-Semitism) esitas 26. jaanuaril 2009 nimetu isiku vastu rassiviha õhutamise eest;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 128 järgmise tõlgenduse: „Artikli 90 lõikes 6 nähakse ette konkreetne menetlus seoses parlamendi otsusega kasutada oma õigust küsida Euroopa Kohtult vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11 arvamust rahvusvahelise lepingu kooskõla kohta aluslepingutega. Kõnealune säte on lex specialis, mis on artiklis 128 sätestatud üldnormi suhtes ülimuslik. Kuna küsimus on Euroopa Parlamendi õiguste kasutamises Euroopa Liidu Kohtu ees ja kõnealune akt ei kuulu artikli 128 kohaldamisalasse, rakendatakse kõnealuses artiklis ette nähtud menetlust analoogia põhjal.”
D.

arvestades, et eelneva põhjal on selgelt tegemist juhtumiga fumus persecutionis, kuna ilmneb, et menetluse ainus eesmärk oli asjaomase parlamendiliikme maine kahjustamine;
2. Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsiooni ettepanekud läbi vastavalt artiklis 139 sätestatud lühiettekandega menetlusele. Selliste resolutsiooni ettepanekute muudatusettepanekud on täiskogul arutamiseks vastuvõetavad ainult siis, kui raportöör esitab need uue teabe arvessevõtmise eesmärgil või kui need esitab vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest. Fraktsioonid võivad esitada alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid vastavalt artikli 157 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogul arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklis 41 või 42 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi poolt kindlaks määratud kriteeriumite alusel pidada strateegiaraportiks .

2. Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsiooni ettepanekud läbi vastavalt artiklis 139 sätestatud lühiettekandega menetlusele. Selliste resolutsiooni ettepanekute muudatusettepanekud on täiskogul arutamiseks vastuvõetavad ainult siis, kui raportöör esitab need uue teabe arvessevõtmise eesmärgil või kui need esitab vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest. Fraktsioonid võivad esitada alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid vastavalt artikli 157 lõikele 4. Komisjoni esitatud resolutsiooni ettepanekule ja selle muudatusettepanekutele kohaldatakse artikleid 163 ja 167. Artiklit 167 kohaldatakse ka alternatiivsete resolutsiooni ettepanekute korral, mille üle toimub üks hääletus.
1.

võtab vastu kodukorra artikli 187 lõike 1 järgmise tõlgenduse: „Kui mõne parlamendikomisjoni täisliikme koht on vabaks jäänud, on samasse fraktsiooni kuuluval alalisel asendusliikmel õigus osaleda ajutiselt tema asemel hääletustel, kuni täisliikme koht vastavalt artikli 186 lõikele 5 ajutiselt täidetakse või, kui seda ei tehta, siis kuni uue täisliikme nimetamiseni. See õigus tuleneb parlamendi otsusest komisjonide arvulise koosseisu kohta ja selle eesmärk on tagada, et hääletamisel saaks osaleda sama arv asjaomase fraktsiooni liikmeid nagu enne koha vabaksjäämist.”
F.

enamik vastu võetud kirjalikke deklaratsioone on adresseeritud komisjonile, kes on teatavasti ainus institutsioon, kes on neis tõstatatud küsimustele vastanud;
3. Kui läbirääkimiste tulemusel saavutatakse kompromiss nõukoguga pärast raporti vastuvõtmist parlamendikomisjonis, konsulteeritakse parlamendikomisjoniga igal juhul uuesti enne hääletust täiskogul .

3. Kui läbirääkimiste tulemusel saavutatakse kompromiss , teatatakse sellest viivitamata vastutavale komisjonile. Kooskõlastatud tekst esitatakse arutamiseks vastutavale komisjonile. Kui kooskõlastatud tekst kiidetakse parlamendikomisjonis hääletusel heaks , esitatakse see parlamendile arutamiseks asjakohases vormis koos kompromissmuudatusettepanekutega . Teksti võib esitada konsolideeritud tekstina, tingimusel et selles on selgelt esile toodud arutatavas seadusandliku akti ettepanekus tehtud muudatused.
A.

arvestades, et kokkuhoid suulise ja kirjaliku tõlke eelarves ei tohi ohustada mitmekeelsuse põhimõtet, vaid see on saavutatav tänu innovatsioonile ja uutele töömeetoditele (2);
G.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on tõdenud, et privileegid ja immuniteedid, „isegi kui [need] on ette nähtud üksnes ühenduse huvides, on […] sõnaselgelt antud ühenduse institutsioonide ametnikele ja muudele teenistujatele ning parlamendiliikmetele” ja et „protokolliga antakse asjassepuutuvatele isikutele subjektiivne õigus” (2);
F.

arvestades, et Birgit Collin-Langen andis õiguskomisjonile selgitusi ning teatas, et eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta;
D.

arvestades, et Jarosław Leszek Wałęsa keeldus õiguskomisjonile selgitusi andmast, kuid märkis, et ta eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta;