ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 4.11.2008 
KOM(2008) 702 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes 
lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutak se lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud 
ajutine tollimaks 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI   
1. Ettepaneku taust 
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) 
nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhi nnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa 
Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”)) kohaldamist. 
 Üldine taust 
Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rake ndamisega ja tuleneb uurimisest, mis on 
läbi viidud kooskõlas algmääruses sätest atud sisuliste ja menetluslike nõuetega. 
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Ei kohaldata. 
 Kooskõla Euroopa Liidu muude tege vuspõhimõtete ja eesmärkidega 
Ei kohaldata. 
2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine 
 Konsulteerimine huvitatud isikutega  
 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise ajal olnud võimalus oma 
huvisid kaitsta vastaval t algmääruse sätetele. 
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine  
 Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 
 Mõju hindamine 
Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. 
Algmäärusega ei ole üldist mõju hindamist ette nähtud, kuid see sisaldab põhjalikku 
loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. 
3. Ettepaneku õiguslik külg 
 Kavandatud meetme kokkuvõte 
5. septembril 2007 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Hiina 
Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes. 
Uurimise käigus tuvastati asjaomase toote dumping, mis ka hjustas ühenduse 
tootmisharu. Samuti näitas uurimine, et puuduvad ühenduse huvidega seotud mõjuvad põhjused, mille tõttu oleks tulnud jätta lõplikud dumpinguvastased meetmed kehtestamata. Seetõttu kehtestati komisjoni  määruse (EÜ) nr 492/2008 alusel ajutised 
dumpinguvastased meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. 
 
ET 3   ET Seepärast soovitatakse, et  nõukogu võtaks vastu lisatud m ääruse ettepaneku lõplike 
meetmete kehtestamiseks. 
 Õiguslik alus 
Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati 
muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. 
 Subsidiaarsuse põhimõte 
Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse  kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse 
põhimõtet seetõttu ei rakendata. 
 Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõ ttele, sest meetme vormi on kirjeldatud 
eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. 
 Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja 
kohalike pädevate asutuste, äriühingute ja  kodanike rahaline ja halduskoormus peab 
olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. 
 Õigusakti valik  
 Kavandatud õigusakt: Määrus. 
 Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest al gmääruses ei nähta ette muid võimalusi. 
4. Mõju eelarvele 
 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
 
 
ET 4   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes 
lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutak se lõplikult sisse sell e suhtes kehtestatud 
ajutine tollimaks 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,  võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi 
„algmäärus”)),
1 eriti selle artiklit 9, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pära st konsulteerimist 
nõuandekomiteega, 
ning arvestades järgmist: 5. MENETLUS 5.1. AJUTISED MEETMED (1) Määrusega (EÜ) nr 492/2008
2 (edaspidi „ajutine määrus”)  kehtestas komisjon ajutise 
dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahva vabariigist (edaspidi „HRV”) pärit 
naatriumglutamaadi impordi suhtes. 
5.2. JÄRGNENUD MENETLUS (2) Pärast nende oluliste faktide ja kaal utluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli 
otsustatud kehtestada ajutised dumpinguva stased meetmed (edaspidi „esialgsete 
järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu  huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles 
nad esitasid oma seisukohad esialgsete järeld uste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, 
anti võimalus avaldada oma arvamus suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. 
(3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete  kehtestamist jätkas komisjon oma uurimist 
ühenduse huve silmas pidades ja analüüsis  ühenduse kasutajatelt ja tarnijatelt 
küsimustikule saadud vastustes esitatud andmeid. 
(4) Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti 
esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.  
(5) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest fak tidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti 
soovitada lõpliku dumpinguvastase tol limaksu kehtestamist HRVst pärit 
naatriumglutamaadi impordi suhtes ning aj utise tollimaksuna tagatiseks antud 
summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele  anti neile pärast kõnealustest faktidest 
                                                
 
1 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. 
2 ELT L 144, 4.6.2008, lk. 14. 
 
ET 5   ET ja kaalutlustest teavitamist võimalus es itada teatava ajavahemiku jooksul oma 
märkused. 
(6) Dumpingut ja kahju käsitlev uurimin e hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 
30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood” ). Kahju hindamisega seotud suundumuste 
osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõl masid ajavahemikku aprillist 2004 kuni 
uurimisperioodi lõpuni (eda spidi „vaatlusperiood”). 
6. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (7) Täiendavate märkuste puudumisel vaatlu saluse toote ja samasuguse toote kohta 
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12–14. 
7. DUMPING 7.1. Algmääruse artikli 18 kohaldamine (8) Algmääruse artikli 18 kohaldamise kohta ühe HRV eksportiva tootja suhtes ei esitatud 
ühtegi märkust, seepärast kinnitata kse ajutise määruse põhjendused 15–18.  
7.2. Turumajanduslik kohtlemine  (9) Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kaks Hiina eksportivat 
tootjat, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemi st ei kohaldatud, esialgsed järeldused.  
(10) Esimesel juhul väitis äriühing, et tema arvates nõutakse rahvusvahelise 
raamatupidamisstandardi (IAS) kohaselt ainult konsolideeritud aastaaruande 
koostamist, mitte seda, et konsolideeritud aastaaruanne oleks auditeeritud kooskõlas 
rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. 
(11) Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et  vaatamata korduvatele meeldetuletusele ei 
esitanud kõnealune äriühing ei asjakoha st konsolideeritud aastaruannet ega 
auditiaruannet ei oma turumajanduslikku koht lemist käsitlevas taotluses ega HRVsse 
tehtud kontrollkäigu ajal. Rahvusvahe listes raamatupidamisstandardites 
formuleeritakse ja selgitatak se rahvusvaheliselt kokkulepitud 
raamatupidamispõhimõtteid ning anta kse juhiseid nende kohaldamiseks. 
Raamatupidamisdokumentide auditeerim ine vastavalt rahvusvahelistele 
raamatupidamisstandarditele tagab, et r aamatupidamisdokumendid on koostatud ja 
esitatud kooskõlas kõnealuste standarditega ning vastavad seal esitatud nõuetele. Kui 
neid põhimõtteid on rikutud, peab auditiar uandes olema märgitud rikkumise mõju ja 
põhjus, miks rahvusvahelisi raamatupidamisst andardeid ei ole kohaldatud. Standardis 
IAS 27 sätestatakse selgesõnaliselt nõuded, millest äriühingud peavad konsolideeritud 
aastaaruande koostamisel ja esitamisel lähtum a. Äriühing ei vaidlusta asjaolu, et neid 
nõudeid kohaldati tema suhtes turumajandus liku kohtlemisega seotud uurimise käigus.  
(12) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises  taandes on selgesõnali selt sätestatud, et 
turumajanduslikku kohtlemist taotleval äriühingul peaks olema üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas 
rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditeg a ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. 
Tundub ilmne, et raamatupidamisdokumendid ei  pea mitte ainult olema koostatud vaid 
ka auditeeritud kooskõlas rahvusvaheli ste raamatupidamisstandarditega. Kui 
rahvusvaheliste raamatupidamisstandardit e kohane audit puudub, ei ole komisjonil 
võimalik kindlaks teha, kas raamatupidami sdokumendid on koostatud vastavalt IASi 
nõuetele või mitte. Seetõttu ei olnud võima lik järeldada, et teine kriteerium oli 
täidetud. 
 
ET 6   ET (13) Sama eksportiv tootja väitis lisaks, et tema arvates ei ole tulude ja kulude 
tasaarveldamisel olulist tähtsust ning sell ise info avaldamata jätmine ei mõjuta 
kasutajate majandusotsust, mis tehakse raam atupidamisaruannete põhjal. Seega ei ole 
rikutud rahvusvahelisi ra amatupidamisstandardeid. 
(14) Samas on see väide vastuolus esimese väitega, mille kohaselt tuleb 
raamatupidamisdokumendid koostada, kuid mitte auditeerida vastavalt IASle. Kui see 
oleks nii, saaksid äriühingud (ning mitte pädevad ja sõltumatud audiitorid, nagu on 
sätestatud artikli 2 lõike 7 punktis c) ise hinnata, kas tasaarveldamise oleks pidanud 
keelustama, kas tulud ja kulud olid olulise tähtsusega, kas selline tasaarveldus mõjutas 
kasutajate majandusotsuseid või kas see taki stas kasutajatel soor itatud tehingutest 
arusaamist.  
(15) Lisaks tuleb nõustuda, et määratlus „olulise tähtsusega” jätab palju ruumi 
tõlgendamisele, standardi IAS 1 paragrahvi s 30 on sätestatud, et kirje, mis ei ole 
raamatupidamisaruandes endas eraldi esitamise ks piisavalt oluline, võib olla piisavalt 
oluline eraldi esitamiseks selle lisades. Võ ttes arvesse, et ta saarveldust ei olnud 
mainitud ei äriühingu auditiaruandes ega ka raamatupidamisaruande lisades, võib 
kinnitada, et äriühingu raamatupidamise au diteerimine ei vastanud IASi nõuetele.  
(16) Lisaks avastasid tasaar velduse komisjoni uurijad. Ainul t väga põhjalik audit oleks 
võimaldanud tuvastada, kas oli veel raam atupidamisdokumente, mille koostamisel ja 
auditeerimisel ei ole IASi nõuetest kinni  peetud. Sellise auditi  puudumisel ei ole 
komisjonil aega auditeerida äriühingu raamatupidamisdokume nte ja -aruannet ning see 
ei olnud ka kontrollkäigu eesmärk. Komisj oni järelduste kohaselt ei täida 
turumajanduslikku kohtlemist taotlevad äri ühingud algmääruse nõuet, mille kohaselt 
tuleb koostada raamatupidamisdokumendid ja  tagada, et nende koostamisel ja 
auditeerimisel peetakse kinni  rahvusvahelistest raamatupida misstandarditest; seega on 
teine kriteerium täitmata.  
(17) Lisaks ei nõustunud kõnealune äriühing jä reldusega, et negati ivne käibekapital ja 
intressita laen on pigem varasemale mitte turumajanduslikule süsteemile iseloomulikud 
moonutused, mitte märk tõhusast juhtimisest 
(18) Esiteks tuleb märkida, et negatiivset käibekapitali käsitleti täiendavates järelduses, mis 
ei kuulunud nende põhijärelduste hulka, millest lähtudes jõuti otsusele, et taotleja ei 
vasta turumajandusliku kohtlemise kriteer iumidele. Teiseks võib negatiivne 
käibekapital üksinda olla tõ epoolest märk tõhusast juht imisest, kuid seda ainult 
väikese laoseisu ja väheste tasumata ar vete korral, mis on põhimõtteliselt võimalik 
ainult peamiselt sularahaga arveldavate äriühingute puhul (näiteks kaubamajad ja 
supermarketid). Asjaomase Hiina eksportiv a tootja puhul ilmnes analüüsimisel, et 
olukord on hoopis teistsugune. Ne gatiivne käibekapital on  pigem märk äriühingu 
võimalikust pankrotist või tõsi stest finantsraskustest. Se llises olukorras on rahaliste 
kuludeta suuremahulise kaubanduskrediidi saamine turumajanduse tingimustes väga 
ebatõenäoline. Seepärast ei  saa äriühingu suurt intressivaba laenu, mis moodustab 
suure osa kõigist tema lühiajalistest kohus tustest (mis omakorda moodustavad 80 % 
kõigist kohustustest) ja mis on põhjustanud suuremahulise negatiiv se käibekapitali, 
pidada kokkusobivaks turumajandusliku käitumisega.  
(19) Seoses teise äriühinguga ei ole esit atud uusi argumente, mis muudaksid esialgseid 
järeldusi turumajandusliku kohtlemise kohta. Samas on kinnitust le idnud asjaolu, et 
riigiosalusega aktsionäride mõju äriühingu otsustusprotsessi le on ebaproportsionaalselt 
suur ning riik on nõustunud vähenda ma ilma kompensatsiooni nõudmata 
maakasutusõiguse eest määratud hinda 50 % võrra. Kinnitati ka seda, et äriühingu 
 
ET 7   ET raamatupidamisaruandeid ei ole a uditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste 
raamatupidamisstandarditega.  
(20) Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta mu id märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise 
määruse põhjendused 19–26.  
7.3. Individuaalne kohtlemine (21) Üks huvitatud isik  väitis, et konkurents ivastane tegevus ja riigipoolne sekkumine 
võimaldavad meetmetest kõrvale hoida ning seepärast ei tohiks mitte ühegi Hiina 
tootja suhtes kohaldada individuaalset kohtlemist. 
(22) Samas ei esitanud huvitatud isik ühtegi tõendit selle kohta, ku idas konkurentsivastane 
tegevus või riigipoolne sekkumine võimaldav ad meetmetest kõrvale hoida. Lisaks 
selgus uurimise tulemusel, et riigipoolne  sekkumine on teoreetil iselt võimalik vaid 
Hiina Kääritamistööstuse Liidu kaudu, mille liikmete hulka kuuluvad mõlemad 
eksportivad tootjad. Samas ei ole kõneal use liidu otsused ja soovitused siduvad. 
Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. 
(23) Kuna individuaalse kohtlemise kohta mär kusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendused 27–29.  
7.4. Normaalväärtus 
7.4.1. Võrdlusriik 
(24) Üks huvitatud isik vaidlustas komisjoni valiku kasutada võrdlusriigina Taid ning eriti 
tootjat Ajinomoto Thailand, kes on seotud ühe nduse tootjaga. Para ku esitas huvitatud 
isik argumendid ja märkused pärast mä rkuste esitamiseks ettenähtud tähtaega
3 ning – 
mis on veel olulisem – ei esitanud tõenda vaid dokumente. Seepärast tuli kõnealused 
märkused tagasi lükata. 
(25) Kuna muid märkusi võrdlusriigi koht a ei ole, kinnitata kse ajutise määruse 
põhjendused 30–34.  
7.4.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks rakendatav metoodika  (26) Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et oleks vaja rakendada kohandamist, mis võtaks 
arvesse toormaterjali hinna erinevust. Eelkõi ge osutas eksportiv tootja asjaolule, et 
võrdlusriigis toodetakse naatriumglut amaadi melassist, mis on kallim kui 
naatriumglutamaadi tootmine maisi- või riisitärklisest.  
(27) Paraku ilmnes, et võrreldes võrdlusriigi koostööd tegeva tootja esitatud ja kontrollitud 
andmetega, liialdas Hiina eksportiv toot ja märkimisväärselt naatriumglutamaadi 
saamiseks vajaliku melassi kogusega.. Seepär ast tuli väide, et  võrdlusriigis on 
naatriumglutamaadi tootmine kallim, tagasi lükata. 
(28) Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramiseks rakendatava metoodika 
kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 35.  
7.5. Ekspordihind (29) Kuna ekspordihinna kohta ei ole mär kusi, mis muudaksid esialgseid põhjendusi, 
kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36–37.  
7.6. Võrdlus  
                                                
 
3 Algatusteatise punkt 6 alapunkt  c, ELT C 206, 5. 9.2007, lk.23. 
 
ET 8   ET (30) Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta mär kusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendused 38–39.  
7.7. Dumpingumarginaal (31) Äriühingute puhul, kellele võimaldati i ndividuaalset kohtlemist , võrreldi asjakohase 
tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust  kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu 
on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. 
(32) Selle põhjal on kehtestatud järgmised l õplikud dumpingumarginaalid (väljendatud 
protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata): 
– Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd 36,5 % 
– Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., 
Ltd. 33,8 % 
(33) Üleriigilise dumpingumarginaali keht estamise alus on esitatud ajutise määruse 
põhjenduses 42, kuna selle kohta asjaomaseid märkusi ei ole, ki idetakse põhjendus 
heaks. Selle alusel kehtestati üleriigiliseks dumpingutasemeks 39,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist. 
8. KAHJU 8.1. Ühenduse tootmisharu mõiste 
(34) Kuna ühenduse tootmisharu määratluse koht a märkusi ei ole, ki nnitatakse ajutise 
määruse põhjendused 44–46.  
8.2. Ühenduse tarbimine (35) Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendus 47. 
8.3. Import HRVst ühendusse (36) Pärast esialgsete järelduste teatav akstegemist väitis üks ühenduse importija, et 
komisjoni järeldused Hiina ekspordihi nna kõikumise kohta v aatlusperioodil on 
moonutatud, sest vaatlusperioodiks on kalendriaasta asemel rahandusaasta. 
Vaatlusalune periood algas 1. aprillil 2004, kuid kalendriaasta puhul oleks see alanud 
1. jaanuaril 2004. Äriühingu esita tud andmetest selgub, et va stupidi ajutise määruse 
põhjenduses 50 esitatud väikesele langusele,  kaasneks uurimisperioodi algusaja 
muutmisega Hiina ekspordihindade 12 % t õus ajavahemikul 2004. aasta algusest kuni 
uurimisperioodi lõpuni. Samas tuleb märk ida, et importija es itatud andmetes on 
lähtutud importija enda ostjahinnast ja to otekogusest, mis arusaadavalt hõlmab vaid 
osa Hiina ekspordist ühendusse. Kui andmeid võrreldi Eurostati esitatud andmetega HRVst pärit naatriumglutamaadi koguimpordi keskmise hinna kohta, selgus, et Hiina 
hinnad on ajavahemikul 2004. aasta jaanuari st kuni uurimisperi oodi lõpuni tõusnud 
vaid 0,5 %, mitte 12 % nagu väitis importija. Hinnamuutuse erinevus vaatlusperioodil (2 % langus) ning ajavahemikus 2004. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni 
(0,5 % tõus) ei muuda järeldusi mõju koht a, mida kõnealused hinnad avaldavad 
ühenduse tootmisharule. S eepärast tuli nimetatud väide tagasi lükata.  
(37) Kuna HRVst ühendusse importimise kohta mu id märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise 
määruse põhjendused 48–52. 
8.4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord  
 
ET 9   ET (38) Mitu huvitatud isikut se adsid kahtluse alla kahjunäita jate suundumuste analüüsi. Nad 
väitsid, et kaebuse esitaja kalendriaasta asemel rahandusaastat hõlmavate 12-kuuliste 
perioodide kasutamine lühendas uurimisp erioodi kestust kolme aastani, sest 2007. 
majandusaasta kattus suures osas uurimispe rioodiga. Huvitatud isikud väitsid, et 
kahjunäitajate suundumuste täpsemaks väljasel gitamiseks tuleks vaadeldavat perioodi 
pikendada nii, et see hõlmaks  kogu 2004. aastat. Tuleb märkid a, et algmääruses ei ole 
sätestatud vaatlusperioodi täpset ajakava. WTO soovitustes on dumpinguvastase 
uurimise puhul andmete kogumise pe rioodi kohta sätestatud, et: „ üldiselt on […] 
kahjunäitajate suundumuste jaoks andmete k ogumise perioodi pikkuseks on vähemalt 
kolm aastat. ”4 Siiski koostati kahjunäitajate suundumuste kohta kalendriaastapõhine 
võrdlev analüüs, mis hõlmas 2004., 2005., 2006. aastat ja uurimisperioodi, et 
kontrollida kas kahjunäitajate suhtes saab  teha erinevaid järeldusi. Võrdlevast 
analüüsist ilmnes, et kahjunäitajate suundumus ed ei muutu märkimisväärselt. Kuigi 
teatavad suundumused nagu toodangu ja mü ügimahu vähenemine oleksid ajutise 
määruse järeldustega võrreldes väik semad, ei muutuks ühenduse tootmisharu 
negatiivset tasuvuse, HRVst ühendusse saa buva impordi märkimisväärse suurenemise 
ja äkilise hinnalanguse kohta te htavad muud järeldused. Lisaks on oluline märkida, et 
vaatlusperiood kajastab ühenduse tootmi sharu olukorra arengut ning võimaldab 
kindlaks määrata, kas uurimisperioodil ka nnab tootmisharu märgatavat kahju. 
Käesoleval juhul lükatakse huvitatud isikute väited tagasi, sest tootmisharule tekitatud 
kahju oleks olnud selgelt näha, isegi kui vaatlusperioodi oleks pikendatud 2004. aasta 
I kvartali võrra.  
(39) Lisaks esitas kaebuse es itaja märkuse ajutise määrus e põhjenduse 60 sõnastuse kohta. 
Kaebuse esitaja märkis, et sõnastus „… Orsan S.A. omandamist Ajinomoto Foods 
Europe’i (AFE) poolt…” ei ole õige, sest  Ajinomoto Group omandas äriühingu Orsan 
S.A., mis seejärel nimetati ümber är iühinguks Ajinomoto Foods Europe.  
(40) Eespool esitatud asjaolusid arvestades  kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–
72 esitatud järeldused, mille kohaselt ühendu se tootmisharule on tekitatud olulist 
kahju. 
9. PÕHJUSLIK SEOS 9.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju  (41) Üks huvitatud isik väitis, et vaatlu sperioodil ei langenud ühenduse tootmisharu 
tasuvuse negatiivne arengusuund ja HRVst lä htuva impordi mahu kasv ajaliselt kokku. 
Seega väideti, et HRVst lähtuv import ei  saanud kahjustada ühenduse tootmisharu. 
Kuigi teemat on üksikasjali kult selgitatud ajutise määruse põhjendustes 60 ja 61, 
märgiti lisaks, et algmääruse artikli 3 lõik e 6 kohaselt ei ole dumpinguhinnaga impordi 
maht ainus asjakohane faktor, mille kohase lt hinnata kas dumpinguhinnaga import on 
ühenduse tootmisharu olulisel määral kahjusta nud, vaid alternatiivina võib lähtuda ka 
impordihinnast. Ajutise määruse põhjenduses 76 on sätestatud, et „[…] HRVst pärit 
madala hinnaga import, mis lõi ühenduse t ootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul 
oluliselt alla, kasvades samas märkimisväär selt ka mahult, mängis otsustavat rolli 
ühenduse tootmisharu kantud kahjus. ” Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi mahu 
ja hinna muutumist vaatlusperioodil, lükati väide tagasi.  
                                                
 
4 G/ADP/6, 16. mai 2000. 
 
ET 10   ET (42) Teine huvitatud isik väitis, et HRVst pärit naatriumglutamaadi impordi suurenemine 
uurimisperioodil ei mõjutanud olukorda ühendus e tootmisharus, sest enamasti asendas 
kõnealune import muudest allikatest pärit importi.  
(43) Selles küsimuses tuleb märkida, et kui gi HRVst pärit naatriumglutamaadi import 
tõepoolest asendas teatavas ulatuses impor ti teistest riikidest (nagu on selgitatud 
ajutise määruse põhjenduses 57), suurenes jä rjepidevalt Hiinast pärit madala hinnaga 
impordi turuosa ühenduse tootmisharu arve lt, vaatamata sellele, et tarbimine 
ühenduses vähenes. Lisaks ei toeta väidet ka käesoleva uurimise tulemused, millest 
ilmnes, et HRVst pärit madala hinnaga  impordi järsk suurenemine vähendas 
märkimisväärselt hinda ühenduse toot misharus, mistõttu tekitati ühenduse 
tootmisharule vaatlusperioodi jooksul olul ist kahju. Sellest tulenevalt lükati väide 
tagasi.  
(44) Arvestades, et mingeid muid märkus i ei esitatud, kinnitata kse ajutise määruse 
põhjendused 74–76. 
9.2. Muude tegurite mõju (45) Mitu huvitatud isikut kordas juba enne aj utiste meetmete kehtestamist esitatud väiteid, 
mille kohaselt ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustasid muud 
tegurid, mitte dumpinguhinnaga import. Kõ nealuseid väited, eriti neid, milles 
käsitletakse restruktureerimiskulusid ja t oorme hinnatõusu, mis arvatavasti mõjutavad 
ka ühenduse tootmisharu, on juba arvesse võe tud ajutise määruse põhjendustes 60 ja 
61.  
(46) Üks huvitatud isik kordas enne ajutiste meetmete võtmist esita tud väidet, et ühenduse 
tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus võib olla ka naatriumglutamaadi 
eksportimine HRVst ühenduse tootmisharuga seotud äriühingute kaudu. Lisaks väitis 
huvitatud isik, et kaebuse esitaja eksita s komisjoni, sest ei avaldanud seotud 
äriühingute olemasolu HRVs ja varjas, et just need seotud äriühingud ekspordivad 
naatriumglutamaati ühendusse. Seepärast on h uvitatud isik arvamusel, et kaebuse 
esitaja suhtes tuleks kohaldada algmääruse artiklit 18. Sama huvitatud isik väitis, et 
tema kaitseõigust on rikutud, sest kaebuse es itaja esitatud kaebus es ega ka huvitatud 
isikutele tutvumiseks antud küsimustiku vast ustes (nn avalik vers ioon) ei kajastunud 
asjaolu, et kaebuse esitajal on HR Vs seotud äriühingud, kes tegelevad 
naatriumglutamaadi äriga.  
(47) Ajutise määruse põhjenduses 94 on juba se lgitatud, et ühenduse tootmisharuga seotud, 
HRVs asuva äriühingu naatriumglutamaadi ek sporti ühendusse ei peeta selle väikese 
mahu tõttu oluliseks. Samuti tuleb rõhu tada, et kaebuse esitaja ei edastanud 
komisjonile eksitavat teavet  oma HRVs asuvate seotud äriühingute kohta. Kõnealune 
teave esitati kaebuse konfid entsiaalses versioonis ja kaebuse esitaja täidetud 
küsimustikus. Tõsi, algselt ei sisaldanud seda teavet ei kaebuse avalik versioon ega ka 
kaebuse esitaja täidetud küsimustik. Avali ku versiooni, mis hõlmas teavet temaga 
seotud, HRVs asuvate äriühingute kohta, edas tas kaebuse esitaja menetluse käigus. 
Seepärast otsustatakse, et huvitatud isikut e kaitseõigust ei ol e rikutud. Lisaks ei 
esitatud kaebuse toetuseks tõendeid, millest  ilmneks, et Ajinomoto Group oli teadlik 
ühe temaga seotud Hiinas asuva äriühingu võimalikust kaudsest ek spordist. Seepärast 
otsustatakse, et algmääruse artikli 18 kohaldam ine ei ole selles ol ukorras õigustatud ja 
väide lükatakse tagasi.  
(48) Üks huvitatud isik kordas enne ajutiste  meetmete võtmist esitatud väidet, et hinna 
allalöömise arvutamist ja ühenduse toot misharu eksporti mõjutab USA dollari 
 
ET 11   ET vahetuskurss euro suhtes. Samas ei esitatud ei täiendavat teavet ega ka tõendeid, mis 
muudaksid ajutise määruse põhjenduste s 84–90 esitatud järeldusi, mis nüüd 
kinnitatakse.  
(49) Üks huvitatud isik kordas enne ajutiste m eetmete võtmist esitatud väidet, et äriühingu 
Ajinomoto Group üldstrateegia, eriti är iühingule Ajinomoto kuuluvate kolmandates 
riikides asuvate naatriumglutamaadi too tjate toodangu eksport ELi turule, mõjutab 
kaebuse esitaja kasumit ja laovarusid. Ajutise määruse põhjenduses 92 on märgitud, et 
väljaspool ühendust asuvate riikide ja ühend use tootmisharuga seotud eksportijatelt 
pärit naatriumglutamaadi müük ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil 
pidevalt ja oluliselt. Seet õttu jõuti kõnealuse määruse põhj enduses 95 järeldusele, et 
ühenduse tootmisharu import väljaspool ühendus t asuvatelt seotud isikutelt ei ole 
aidanud kaasa tuvastatud olulise kahju tekkele. Huvitatud isik ei esitanud ka täiendavat 
teavet või tõendeid, mis kõnealust järeldus t muudaksid; seega võib selle kinnitada.  
9.3. Järeldus põhjuslike seoste kohta (50) Arvestades analüüsi, milles on nõuete kohaselt esitatud kõigi muude teadaolevate 
tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõ ju dumpinguhinnaga 
impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta 
tõsiasja, et avastatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.  
(51) Eespool öeldut arvesse võttes jõutakse  järeldusele, et HRVst pärit dumpinguhinnaga 
naatriumglutamaadi import on tekitanud üh enduse tootmisharule olulist kahju 
algmääruse artikli 3 lõikes 6 määratletud tähenduses. 
(52) Arvestades, et selle kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendustes 99–100 esitatud järeldused. 
10. ÜHENDUSE HUVID 10.1. Ühenduse tootmisharu huvid (53) Kuna selles osas mingeid muid mär kusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendustes 103–106 esitatud järeldused. 
10.2. Importijate huvid (54) Üks importija väitis, et dumpinguvastaste  meetmete võimalikku negatiivset mõju tema 
majanduslikule olukorrale on ajutise määrus e põhjenduses 108 alahinnatud. Äriühingu 
väite kohaselt, võttes arvesse tema naatrium glutamaadi müügi vähest kasumlikkust ja 
piiratud võimalusi hinnatõusu ülekandmiseks tema klientidele, tähendab dumpinguvastaste meetmete kohaldamine tema naatriumglutamaadiga seotud äritegevuse lõpetamist. Tuleb märkida, et naatriumglutamaadiga seotud äritegevus ei 
olnud kõnealuse, peamiselt HRVst naatriumglutamaati ostva importija põhitegevus. Kõnealusel importijal on võimalus orienteerud a mõnele teisele tarneallikale, keda 
dumpinguvastased meetmed ei mõjuta. Na gu on mainitud ajutise määruse põhjenduses 
108, peaks meetmete kehtestamine eeldatavasti taastama tõhusad kaubandustingimused ühenduse turul ja tõst ma nii ühenduse tootmisharu kui ka 
HRVst pärit naatriumglutamaadi hinda. S eega peaks kõik importijad saama üle kanda 
vähemalt osa dumpinguvastaste meetmete ke htestamisest tulenevast hinnatõusust. 
Sellele vastavalt kinnitatakse ajutise m ääruse põhjenduses 108 esitatud järeldus. 
10.3. Kasutajate huvid (55) Lähtudes huvitatud isikute märkuste st kavandatud meetme võimaliku mõju kohta 
kasutajate tootmisharule, koostati ühenduse suuremate naatriumglutamaadi kasutajate 
 
ET 12   ET (Nestle ja Unilever) esitatud andmete põhja l täiendav analüüs. Uurimisel ilmnes, et 
naatriumglutamaat moodustab mõlema äriühingu kõikide naatriumglutamaati 
sisaldavate toodete tootmi shinnast vähem kui 3 %.  Võttes lisaks arvesse 
uurimisperioodil mõlema äriühingu saav utatud võrdlemisi kõrget keskmist 
kasumimäär, eriti kõnealuste toodete osas , võib kinnitada, et kavandatud meetme 
võimalik mõju äriühingute tegevus ele ei ole märkimisväärne.  
10.4. Toorainetarnijate huvid (56) Kooskõlas ajutise määruse põhje ndusega 115 laiendati ühenduse tootmisharu 
toorainetarnijate huvisid käsi tlevat uuringut, et see hõlmaks  ka teise tarnija esitatud 
andmeid. Kahe tarnija küsimustikele antud va stustest selgus, et tarnijate olukord on 
vaatlusperioodi jooksul märgatava lt halvenenud, mis on kooskõlas ühenduse 
tootmisharu halvenenud olukorraga. Uu ringus osalenud äriühingute kogukäive 
vähenes 8–13 % ja nende müük ühenduse tootmisharule vähenes kaks korda rohkem (15–25 %). Samuti vähenesid ka mõlema äriühingu tasuvusmäärad.  
(57) Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, kinnitatakse ajutise mä äruse põhjendus 116.  
10.5. Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud  (58) Mõned huvitatud isikud esitasid taas märkuse seos es äriühingu Ajinomoto Group 
väidetava valitseva seisundiga maailmat urul ja väidetava monopoolse seisundiga 
ühenduse turul. Neid märkusi on juba käs itletud ajutise määruse põhjenduses 117. 
Ühtegi tõendit väidete ki nnitamiseks ei esitatud.  
(59) Mitu huvitatud isikut esitasid täiendavaid märkusi naatriumglutamaadi turu 
uurimisperioodijärgsete arengu kohta. Nad väitsid, et pärast uurimisperioodi on 
impordi maht vähenenud ja hinnad t õusnud, seega on kõrvaldatud võimaliku kahju 
tekitamise oht ühenduse tootmisharule. Huvitatud isikud vä itsid, et kujunenud 
olukorras kahjustaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ühenduse importijate ja kasutajate huvisid. Huvitatud isikud väitsid ka, et naatriumglutamaadi 
pakkumine väheneb kõikjal, sest nende an dmete kohaselt on kogu maailmas mitu suurt 
tootjat tootmise lõpetanud või tootmisvõi msust vähendanud. Paraku ei toetanud seda 
väidet ei Eurostati andmed ega ka ühe nduse tootmisharult kogutud täiendav teave. 
Vastupidi, pärast uurimisperioodi on impordi hinnad püsinud stabiils ed ja teatavatel 
kuudel isegi langenud, samas on HRVst ja kolm andatest riikidest pärit impordi maht 
suurenenud. Hiljutine areng näitab, et mõne d konkurendid, kes ei ole Hiinast pärit, on 
võimelised suurendama oma toodete eksporti ühendusse.  
10.6. Järeldus ühenduse huvide kohta (60) Arvestades eespool kirj eldatud juhtumiga seotud ühe nduse huvide aspekti täiendava 
uurimise tulemusi, kinnitatakse ajutise m ääruse põhjenduses 119 esitatud järeldused. 
11. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED 11.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (61) Kuna ei ole esitatud mu id olulisi märkusi, mis võiks id muuta kahju kõrvaldamist 
võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise m ääruse põhjendused 120–
121. 
11.2. Tollimaksude vorm ja tase (62) Eespool esitatut silmas pidades ja koos kõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks 
kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks 
 
ET 13   ET dumpinguhinnaga impordi teki tatud kahju kõrvaldamisek s, ületamata seejuures 
kindlaksmääratud dumpingumarginaali.  
(63) Lõplike tollimaksude määr keht estatakse lõplikult järgmisel viisil: 
Äriühing  Kahju 
kõrvaldamist 
võimaldav 
marginaal  Dumpingumarginaal  Dumpinguvast
ase 
tollimaksu 
määr  
Hebei Meihua MSG Group 
Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. 54,8% 33,8% 33,8% 
Fujian Province Jianyang 
Wuyi MSG Co., Ltd 60,4% 36,5% 36,5% 
Kõik muud äriühingud 63,7% 39,7% 39,7% 
(64) Käesoleva määrusega äriühingutele ke htestatavad individu aalsed dumpinguvastase 
tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimis e järelduste põhjal. Seega 
peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. 
Nimetatud tollimaksumäärasid (erine valt kõigi muude äriühingute suhtes 
kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete 
impordi suhtes, mis pärinevad asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isi kud. Imporditavate toodete suhtes, mille 
tootjaks on mõni tein e käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi 
pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkr eetselt nimetatud äriühingutega seotud 
isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldad a ning nende puhul kehtib „kõikide muude 
äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. 
(65) Mis tahes taotlus kohaldada nimetat ud äriühingutele ettenä htud individuaalseid 
dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või 
uue tootmise või müügiga tegeleva üksus e asutamist) tuleb saata viivitamata 
komisjonile
5 koos kõigi vajalike andmetega, eelkõi ge nimevahetuse või tootmise või 
müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu 
tootmistegevuses, omamaises või eks portmüügis. Vajaduse korral muudetakse 
määrust, ajakohastades nende äriühingut e loetelu, kelle suhtes kohaldatakse 
individuaalseid tollimaksumäärasid. 
11.3. Kohustused (66) Üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas ettepaneku hinnakohustuse 
võtmiseks.  
(67) Sellega seoses märgitakse, et naat riumglutamaadi hind kujuneb maailmatasandil 
läbirääkimiste käigus palj ude rahvusvaheliste äriühinguteg a, kellel on to otmisrajatisi 
nii ühenduse sees kui ka väljaspool. Lisaks tuleb märkida, et suurema osa toodangust 
müüb kõnealune eksportiv tootja nimetatud rahvusvahelistele äriühingutele. Eelnevat 
arvesse võttes jõuti järeldusele, et rahvusvaheliste äriühingutega sõlmitud 
müügilepingute puhul on suur oht, et toimub hindade ristkompenseerimine ühenduses 
asuvate ja ühendusest väljaspool asuvate toot misrajatiste vahel. Lisaks võeti arvesse, 
et sellist ristkompenseerimist on äriühingu kontrollimisel äärmiselt keeruline avastada. 
                                                
 
5 European Commission, Directorat e-General for Trade, Directorat e H, Office N105 04/092, 1049 
Brussels, Belgium  
 
ET 14   ET Äriühingu esitatud ettepanek hinnakohustuse  võtmiseks lükatakse praegusel kujul 
tagasi; selle heakskiitmine ei ole otstarbe kas, sest komisjon ei saa selle täitmist 
nõuetekohaselt kontrollida.  
11.4. Ajutiste tollimaksude lõplik  sissenõudmine ja erikontroll 
(68) Tuvastatud dumpingumarginaalide s uurusjärku silmas pidades ja ühenduse 
tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et komisjoni määruse (EÜ) 
nr 492/2008 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksu määra ulatuses lõplikult sisse nõuda.  
(69) Meenutatakse, et kui nende äriühingut e ekspordimaht, kelle suhtes kohaldatakse 
madalamaid individuaalseid tollimaksum äärasid, suureneb märgatavalt pärast 
dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist , võib sellist mahu suurenemist käsitada 
kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse 
artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellises oluko rras, ja juhul kui tingimused on täidetud, 
võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsi tleva uurimise. Sellise uurimise käigus 
võib muu hulgas uurida individuaalsete to llimaksumäärade kaotamise ja sellest 
tulenevalt üleriigilise tollima ksu kehtestamise vajadust, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
1. Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodi  ex 2922 42 00 (TARIC 2922 42 00 10) alla 
kuuluva naatriumglutamaadi impordi suhtes keht estatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.  
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud to odete vaba netohinna suhtes kohaldatakse 
ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järg mist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu: 
 
ET 15   ET  
Äriühing Dumpinguvastane 
tollimaks (%) TARICi lisakood 
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., 
ja  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. 33,8 A883 
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG 
Co., Ltd  36,5 A884 
Kõik muud äriühingud 39,7 A999 
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohald atakse kehtivaid tollimaksusätteid.  
Artikkel 2 
Summad, mis on antud tagatise ks ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena vastavalt 
komisjoni määrusele (EÜ) nr 492/2008 Hiina Ra hvavabariigist pärit, CN koodi ex2922 42 00 
(TARIC 2922 42 00 10) alla kuulu va naatriumglutamaadi impordi kohta, nõutakse lõplikult 
sisse. 
Artikkel 3 
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
[…]