Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta /* KOM/2006/0864 lõplik - COD 2006/0286 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 22.12.2006 KOM(2006) 864 lõplik 2006/0286 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1) Ettepaneku taust - Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Kehtival nõukogu määrusel (EÜ) nr 788/96 (liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta) põhineva ühenduse õiguse kohaselt peavad liikmesriigid igal aastal esitama komisjonile andmed vesiviljelustoodangu mahu kohta. Pärast kõnealuse õigusakti vastuvõtmist on vesiviljelus tohutult suurenenud (moodustades praeguseks 27% ELi kogu kalandustoodangu väärtusest) ning selleks, et vesiviljelust ühtse kalanduspoliitika raames otstarbekalt arendada ja juhtida, on vaja selle valdkonna kohta laialdasemaid andmeid. - Üldine taust Vesiviljeluse statistikat käsitlevat ühenduse õigusakti on vaja selleks, et saada ülevaade vesiviljelussaaduste turu olukorrast ja seda hinnata. Käesolev ettepanek on välja töötatud paralleelselt kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi ettepanekuga, mis käsitleb andmekogumise määruse ajakohastatud raamistikku. Komisjon püüab jätkuvalt tagada, et käesolevas vesiviljeluse statistikat käsitlevas ettepanekus kasutatud lähenemisviisid ja mõisted, mis hõlmavad suures osas selle sektori struktuurinäitajaid, oleksid vastavuses nendega, mida kasutatakse õigusaktides, millega edaspidi rakendatakse andmekogumise määrus, milles keskendutakse selle sektori majanduslikele aspektidele. - Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanek on tehtud kehtiva ühenduse õigusakti parandamise ja asendamise eesmärgil. Nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96 liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta tuleks seega kehtetuks tunnistada. - Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesoleva määruse vastuvõtmine aitab kaasa komisjoni koostatud Euroopa vesiviljeluse jätkusuutliku arengu strateegia (KOM/2002/0511) rakendamiseks vajalike andmete kogumisele. 2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine - Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide kalandusstatistikutele esitati käesoleva ettepaneku tehnilisi küsimusi käsitlev töödokument, mis läbi arutati. Et kõnealune töödokument hõlmaks kõiki andmeid, mida ühtse kalanduspoliitika arendamisel ja haldamisel vesiviljeluse valdkonnas vajatakse, koostati see tihedas koostöös kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadiga. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pärast ettepaneku mitmekordset läbivaatamist eesmärgiga arvestada arutelude käigus tehtud soovitusi ja märkusi, jõudsid riiklikud kalanduseksperdid ettepaneku tehnilistes küsimustes üksmeelele. - Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Eurostati kalandusstatistika töörühma koosolekutel esindasid liikmesriike eksperdid, kes tunnevad kehtivaid õigusakte ja on pädevad kalandusstatistika kogumise ja koostamise riiklike süsteemide alal üldiselt ja paljudel juhtudel eelkõige vesiviljelust hõlmavates küsimustes. Kasutatud metoodika Avameelsed arutelud riiklike ekspertide vahel nii kahepoolselt kui ka kalandusstatistika töörühma koosolekutel. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Eksperdid olid ministeeriumidest, mille haldusalas kalandusvaldkond vastavas riigis on, ja/või liikmesriikide statistikaasutustest. Märkused ja nende arvessevõtmine Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. Kuigi käesolevas ettepanekus käsitletav valdkond on laiem praegu kehtiva õigusakti omast, ei täheldatud ohtu. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Ekspertide arutelu tulemused on esitatud kalandusstatistika töörühma koosolekuprotokollides. - Mõju hindamine Ehkki ettepanekuga tuleb liikmesriikidele tööd juurde, on selle sektori ja liikmesriikide ülemäärase halduskoormuse tekkele seatud järgmised piirangud: – olukorras, kus täielik loendus oleks koormav, on lubatud kasutada valimi moodustamise meetodit; – olukorras, kus andmete esitamine teatud sektorites tekitaks riiklikele asutustele raskusi, on ette nähtud erandid; – olukorras, kus muutused ühe aasta lõikes on ebaolulised, on andmete edastamist vähendatud nii, et andmeid edastatakse kolme aasta kaupa. 3) Ettepaneku õiguslik külg - Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepaneku eesmärk on sätestada, et liikmesriigid: – esitavad igal aastal andmed vesiviljelustoodangu mahu ja maksumuse kohta, kusjuures andmed on jaotatud liikide, kasvukeskkonna (magevees või merevees) ja tehnoloogia (nt tiikides või puurides) alusel; – esitavad iga kolme aasta järel andmed väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressursi, st loodusest püütud ja turustuskõlblikuks kasvatamiseni vesiviljelusmajanditesse üleviidud kalatoodete mahu ja maksumuse kohta; – esitavad iga kolme aasta järel andmed haudejaamade toodangu kohta, kusjuures andmed esitatakse eraldi nende toodete kohta, mida kasvatatakse vesiviljelusmajandites, ja toodete kohta, mis lastakse vabasse loodusesse näiteks vesiviljelusvarude taastootmise eesmärgil; – esitavad iga kolme aasta järel andmed vesiviljelusmajandite struktuuri kohta, lisades teabe kasutatud tehnoloogia ja majandite suuruse kohta. - Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võib kaasotsustamisemenetluse alusel võtta vastu meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. - Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. Liikmesriikide enda meetmed on ebapiisavad, et tagada võrreldava statistika esitamine, mida on vaja selleks, et välja töötada õiglane ja tõhus ühenduse poliitika kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning kontrollida selle rakendamist. Vesiviljelussektori tähtsuse kasv tähendab seda, et liikmesriigid vajavad usaldusväärset ja võrreldavat statistikat. Ühenduse tasandil kooskõlastamata ja ühtlustamata meetmed, mida võtavad vaid liikmesriigid, ei oleks piisavalt tõhusad selle vajaduse rahuldamiseks. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele ei ole liikmesriikidel üksi tegutsedes võimalik piisaval määral täita käesoleva ettepaneku eesmärki, st esitada ühenduse ühtlustatud statistika koostamiseks süstemaatiliselt andmeid vesiviljelustoodangu kohta, ning seega on eesmärk kergemini saavutatav ühenduse tasandil. Kogemused on näidanud, et viimastel aastatel on liikmesriigid järjest enam mõistnud, et vesiviljeluse andmeid on vaja, kuid nad kasutavad nende andmete koostamisel erinevaid põhimõtteid ja mõisteid, mille tulemusena need andmed ei ole ELi tasandil võrreldavad. See vähendab oluliselt nende andmete kasutatavust vesiviljeluse korraldamisel ühenduse tasandil. Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. Kavandatud määruses sätestatakse andmete kooskõlastamine ja ühtlustamine ELi tasandil ning liikmesriikide asutuste aruannete esitamine andmete kogumisel ja koostamisel kasutatud metoodika kohta. Neis aruannetes esitatud andmete sisu ja kvaliteeti kontrollib alalise põllumajandusstatistika komitee kalandusstatistika töörühm. Kui kõnealused aruanded heaks kiidetakse, võivad riikide asutused kasutada andmete kogumise meetodeid, mis on nende territooriumi vesiviljelussektori struktuuri puhul asjakohased. Kuigi komisjon saab kõige paremini korraldada ühenduse statistika koostamist, vastutavad liikmesriigid oma riiklike statistikasüsteemide korralduse ja toimimise eest. Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) 322/97 (ühenduse statistika kohta) sätestatakse, et ühenduse statistika peab muu hulgas vastama erapooletuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtetele. Erapooletus tähendab, et statistika peab olema võimalikult kiiresti kättesaadav kõikidele kasutajatele. Andmed, mida liikmesriikide ametiasutused ja komisjon kasutavad ühenduse statistika koostamiseks, loetakse konfidentsiaalseiks juhul, kui need võimaldavad statistiliste üksuste otsest või kaudset identifitseerimist ja seeläbi isikuandmete avalikustamist. Riiklikud asutused peavad esitama metoodikaaruande, mille vaatab läbi kalandusstatistika töörühm, kes hindab riiklike andmekogumis- ja koostamissüsteemide kvaliteeti. Ühenduse vesiviljeluse analüüs tuleb läbi viia ELi tasandil, kasutades liikmesriikide esitatud ühtlustatud ja võrreldavaid andmeid. Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. - Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. On ilmne, et vesiviljeluse struktuur erineb liikmesriigiti oluliselt ning sellest tulenevalt erinevad ka riikide ametiasutuste ülesanded vesiviljelussaaduste mahtu ja maksumust käsitlevate andmete kogumisel ja koostamisel. Liikmesriikide ametiasutused võivad seetõttu kasutada selliseid andmekogumise meetodeid, mis sobivad nende vesiviljelussektori struktuuri ja suurusega. Proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt esitatakse määruses vaid miinimumnõuded ega minda kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Riiklike asutuste finants- ja halduskoormus küll suureneb võrreldes praegu kehtiva õigusaktiga, kuid kui liikmesriikide asutused kasutavad asjakohaselt käesoleva ettepanekuga lubatud valikmenetlusi, peaks lisakoormus vähenema. - Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti õige kategooria valik sõltub õigusakti eesmärgist. Kui teavet vajatakse Euroopa tasandil, on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada; määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja siseriiklikku õigusse üle võtta. Seevastu direktiivide eesmärk on just riiklike õigusaktide ühtlustamine. Direktiividega kehtestatakse liikmesriikide jaoks siduvad eesmärgid, kuid jäetakse riiklikele ametiasutustele valikuvõimalus, kuidas ühenduse tasandil kokkulepitud eesmärke ellu viia. Direktiivid tuleb liikmesriigi õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast. 4) Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 5) Täiendav teave - Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood Tehakse ettepanek üleminekuperioodi kehtestamiseks. - Lihtsustamine Ettepanek ei lihtsusta kehtivat õigusakti, vaid laiendab seda. Ettepanekus lubatakse siiski kasutada valikmenetlust, et vähendada riiklikele asutustele lisandunud töökoormust ning selles sätestatakse ka erandite tegemine andmekogumisprotsessi selles osas, mis põhjustab riiklikele asutustele erilisi probleeme. Ettepaneku kohaldamisala on sama, mis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vesiviljelust käsitleva küsimustikul FISHSTAT AQ ja see on suures osas nimetatud küsimustikuga kooskõlas. Seda küsimustikku täidavad juba mitmed ELi liikmesriigid. Ettepanek on osa komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite 2006/ESTAT/012 all. - Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisele järgneb kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine. - Euroopa Majanduspiirkond Käesolev ettepanek on EMPs kohaldatav ja peaks seetõttu laienema kogu Euroopa Majanduspiirkonnale. 2006/0286 (COD) Ettepanek EUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 788/96[3] (liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta) nõutakse, et liikmesriigid esitavad igal aastal andmed oma vesiviljelustoodangu mahu kohta. (2) Vesiviljeluse osakaalu suurenemine ühenduse kogu kalandustoodangus nõuab rohkem andmeid, et seda sektorit ühtse kalanduspoliitika raames paremini arendada ja juhtida. (3) Et jälgida ja hinnata vesiviljelussaaduste turgu, on vaja andmeid nii kõnelause toodangu mahu kui väärtuse kohta. (4) Keskkonnasäästliku tööstuse tagamiseks on vaja andmeid selle majandussektori struktuuri ja rakendatava tehnoloogia kohta. (5) Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistada. (6) Kuna kavandatud meetme eesmärk, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamine vesiviljelust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks, ei ole riikide tasandil täielikult saavutatav ning on paremini teostatav ühenduse tasandil, võib ühendus vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele kehtestada meetmeid, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (7) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)[4] sätestatakse kalandusstatistika kontrollraamistik. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele. (8) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[5] (9) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused kohandada käesoleva määruse lisasid. Üldmeetmed, mis on ette nähtud käesoleva määruse täiendamiseks või selle vähemoluliste sätete muutmiseks uute vähemoluliste sätete lisamise teel, tuleks vastu võtta nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivkomitee menetluse korras. (10) Komisjoni abistab nõukogu 31. juuli 1972. aasta otsuse 72/279/EMÜ (millega luuakse alaline põllumajandusstatistika komitee)[6] artikliga 1 moodustatud alaline põllumajandusstatistika komitee, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Liikmesriikide kohustused Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistilised andmed oma territooriumil (sisevetes või merevees) toimuva igat liiki vesiviljelustegevuse kohta. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid. 1. Vesiviljelus – veeorganismide kasvatamine ja viljelemine tehnoloogiate abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui võimaldab looduslik keskkond; organismid kuuluvad füüsilisele või juriidilisele isikule kogu kasvatus- ja viljelusetapi jooksul ning kuni saagi väljapüügi või kogumiseni, viimatinimetatud toimingud kaasa arvatud.[7] 2. Väljapüügil põhinev vesiviljelus – tegevus, kus „seemendusmaterjali“ (alates varases eluetapis isenditest kuni täiskasvanud isenditeni) kogutakse vabas looduses ning seejärel kasvatatakse see materjal turustuskõlbliku suuruseni kasutades selleks vesiviljeluse tehnoloogiat. 3. Toodang – vesiviljelussektori esmastest saadustest koosnev toodang. Siia hulka võib kuuluda intensiivsete või ekstensiivsete tehnoloogiate kasutamine; toodangu hulka kuulub tööstuslikuks otstarbeks toodetu. 4. Maht 1. – kalade, koorikloomade, molluskite ja muude veeorganismide (va taimed) puhul toote eluskaal (tonnides). Molluskite puhul arvestatakse kaalu koos ümbritseva kestaga; 2. – veetaimede puhul toote kaal kohe peale saagikoristust (tonnides). 5. Ühiku maksumus – toodangu koguväärtus (ilma sissenõutava käibemaksuta) esimese müügitehingu sooritamisel, väljendatuna asjaomase riigi omavääringus ja jagatuna toodangu kogumahuga. Artikkel 3 Statistika koostamine 1. Liikmesriigid võivad kasutada valikvaatlust või muid asjakohaseid allikaid, et koguda andmeid, mis katavad vähemalt 90% toodangu mahust; andmed ülejäänud toodangu osa kohta võivad olla hinnangulised. 2. Kui kasutatakse muid allikaid peale vaatluse, tuleb muude allikate statistilise kvaliteedi suhtes läbi viia järelhindamine. 3. Kui liikmesriigi aastane kogutoodang on alla 500 tonni, võib ta esitada kokkuvõtvad andmed kogutoodangu kohta hinnanguliselt. Artikkel 4 Andmed Statistilised andmed esitatakse vaatlusaasta kohta järgmiste näitajatena: - vesiviljelustoodang (maht ja ühiku maksumus) liigi kaupa vastavalt kasvukeskkonnale (magevees või merevees) ning kasutatud tehnoloogiale; - väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressurss (maht ja ühiku maksumus); - haudejaamades toodetud materjal (nt munad, kalamari või kalamaimud) jälgitavasse keskkonda või vabasse loodusesse laskmiseks; - teave vesiviljelussektori struktuuri kohta. Artikkel 5 Statistiliste andmete esitamine Liikmesriigid esitavad I, II, ja III lisas nimetatud statistilised andmed komisjonile üheksa kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. Esimene vaatlusaasta on 2007. Esimesed andmed esitatakse 2007. aasta kohta ning seejärel kolmeaastase intervalliga, IV lisas nimetatud statistilised andmed struktuuride kohta tuleb esitada üheksa kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. Muutujad, mille kohta andmed esitatakse ning muutujate formaat on määratud I, II, III ja IV lisas. Muutujates kasutatavad mõisted on esitatud V lisas. Artikkel 6 Metoodikaaruanne 1. Andmete esmakordsel esitamisel peavad liikmesriigid esitama komisjonile üksikasjaliku metoodikaaruande andmete kogumise ja koostamise kohta. Nimetatud aruanne peab sisaldama teavet kõigi valimi moodustamise meetodite ja vaatlusele lisaks kasutatud muude allikate kohta ning tulemuste kvaliteedi hinnangut. Metoodikaaruande näidis on esitatud VI lisas. 2. Komisjoni vaatab need aruanded läbi ja esitab oma järeldused nõukogu otsusega 72/279/EMÜ moodustatud alalise põllumajandusstatistika komitee asjaomasele töörühmale (edaspidi „alaline põllumajandusstatistika komitee“). 3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul pärast muudatuse tegemist. Artikkel 7 Üleminekuperiood Artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras võib liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks anda kuni kolmeaastase üleminekuperioodi alates määruse jõustumise kuupäevast. Artikkel 8 Erandid 1. Kui liikmesriigi vesiviljelussektori mõne konkreetse valdkonna statistika kaasaarvamine põhjustaks selle riigi asutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle valdkonna tähtsusega, võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras teha erandi, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse valdkonna andmed esitatavatest andmetest välja jätta või kasutada selle valdkonna andmete kogumisel valimi moodustamist. 2. Liikmesriigid toetavad erandite tegemise taotlemist (taotlused tuleb esitada enne andmete esitamise esimest tähtaega) saates komisjonile aruande käesoleva määruse rakendamisel ilmnenud probleemide kohta. Kui andmete kogumise käigus ilmnenud olukorra muutus tekitab liikmesriigi asutusele ettenägematuid raskusi, võib liikmesriik esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotluse erandi tegemiseks pärast andmete esitamise esimest tähtaega. Artikkel 9 Lisade ajakohastamine Käesoleva direktiivi lisade tehnilised muudatused tehakse artikli 10 lõikega 3 ettenähtud korras. Artikkel 10 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–4 ja artiklis 7 sätestatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlust, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Artikkel 11 Aruanne Kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eelkõige selle kohaldatavust ja kvaliteeti. Aruandes analüüsitakse ka andmete kogumisel ja töötlemisel kasutatud süsteemide tasuvust ning tuuakse esile parimad tavad liikmesriikide töökoormuse vähendamiseks ja andmete kasutatavuse ja kvaliteedi tõstmiseks. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 788/96 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel eesistuja president [ ] [ ] I LISA Vesiviljelustoodang Riik: Aasta: Kasvatatavad liigid | Vesiviljelus magevee keskkonnas | Vesiviljelus merevee keskkonnas | Kokku | Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | FAO üldpiirkond | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | KALA (eluskaal) | Tiigid | Mahutid | Võrkpiirdega alad | Võrkpuurid | Voolava veega veekogud | Ringleva veega veekogud | Muud | Kasvatatavad liigid | Vesiviljelus magevee keskkonnas | Vesiviljelus merevee keskkonnas | Kokku | Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | FAO üldpiirkond | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | KOORIKLOOMAD (eluskaal) | Tiigid | Mahutid | Võrkpiirdega alad | Muud | MOLLUSKID (eluskaal) | Vee põhjas | Mitte põhjas | Muu | VEETAIMED (märgkaal) | MUUD VEEORGANISMID (eluskaal) | II LISA Välispüügil põhineva vesiviljeluse kohta esitatav teave Riik: Aasta: Liigid | Ühik (määratakse)a) | Maksumus (riiklikus vääringus) | Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | a) Arv või tonnid III LISA Haudejaamade toodang Riik: Aasta: Liigid | Elutsükli etapp | Arv (miljonites) | Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | Kalamari ja munada) | Kalamaimuda) | Jälgitavasse kasvukeskkonda üle viidud (edasi kasvatamiseks) | Vabasse loodusse lastudb) | Töötlemiseks (näit kalamari) | Eesmärk teadmata | Kokku | a) Märkida „X“ vastavasse lahtrisse b) Vabatahtlik IV LISA Andmed vesiviljelussektori struktuuri kohta Riik: Aasta: Kasvatusviis | FAO üldpiirkond | Vesiviljelus magevee keskkonnasa) | Vesiviljelus merevee keskkonnasa) | Kokkua) | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | KALA | Tiigid | Mahutid | Võrkpiirdega alad | Võrkpuurid | Voolava veega veekogud | Ringleva veega veekogud | Muud | Kasvatusviis | FAO üldpiirkond | Vesiviljelus magevee keskkonnasa) | Vesiviljelus merevee keskkonnasa) | Kokkua) | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | KOORIKLOOMAD | Tiigid | Mahutid | Võrkpiirdega alad | Muud | MOLLUSKID | Vee põhjas | Mitte põhjas | Muu | VEETAIMED | MUUD VEEORGANISMID | a) Kanda vastavasse lahtrisse rajatise suurus („1000m3" või „hektarites") V LISA Vesiviljeluse andmete esitamisel kasutatavad mõisted Vesiviljelus magevee keskkonnas – veeorganismide kasvatamine, kus lõpp-produkt kasvab magevees. Vesiviljelus merevee keskkonnas või soolases vees – veeorganismide kasvatamine, kus lõpp-produkt kasvab merevees või vees, mis on soolaseks tehtud. Magevesi – jõgede, ojade, järvede, tiikide, mahutite ja muude ruumiliselt piiritletud alade vesi, mille soolsus on pidevalt väga väike. Merevesi – kõrge soolsusega vesi. See võib olla pideva soolsusega vesi (nt meres) või vesi, kus soolsus on kõrge, kuid mitte pidevalt; soolsus võib oluliselt muutuda mage- või merevee juurdevoolu tõttu. Liigid – kala, koorikloomade, molluskite, veetaimede ja muude veeorganismide liigid, nende märkimiseks kasutatakse rahvusvahelist kolmetähelist koodi. Liikide rahvusvaheline kolmetäheliste koodide täielik loetelu on esitatud FAO ASFIS failis (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp) FAO üldpiirkonnad Kood | Piirkond | 05 | Siseveekogud (Euroopa) | 27 | Atlandi ookeani kirdeosa | 37 | Vahemeri ja Must meri | Tiigid – suhteliselt madalad ja tavaliselt väikesed veekogud ilma voolava veeta või vähese voolava veega ning enamasti kunstlikult rajatud, kuid võivad olla ka looduslikud veekogud, nt väikesed järved. Mahutid – rajatised, milles saab hoida kalu ja vett ning mis asetsevad tavaliselt maapinnast kõrgemal, enamasti vahetatakse neis sageli vett ja need kujutavad endast hästi jälgitavat kasvukeskkonda. Haudejaamad – rajatised, kus loomi, eelkõige kalu, molluskeid ja koorikloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Üldjuhul on kalakasvatuses haudejaamad ja esmased kasvukohad tihedalt seotud. Koorikloomade puhul on aga levinud spetsiaalsed esmased kasvukohad, kus haudejaamades toodetud vastseid kasvatatakse, kuni neid on võimalik nende põhikasvukohtadesse üle viia. Võrkpiirdega alad – alad vees, mis on ümbritsetud võrguga või muu piirdega ja kus vesi vabalt vahetub. Neid alasid iseloomustab see, et nad ulatuvad vee pinnast kuni põhjani ning nad on tavaliselt suured. Võrkpuurid – võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud avatud või kaetud ehitised, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, võimaldades siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu. Voolava veega veekogud – kunstlikud rajatised, mis on rajatud maapinnast madalamale või sellest kõrgemale ja kus vesi kiiresti vahetub. Ringleva veega veekogud – süsteemid, kus vett pärast puhastamist (nt filtreerimist) uuesti kasutatakse. Jälgitavasse kasvukeskkonda viidud – teadlikult vabaks lastud edasise vesiviljeluse eesmärgil. Vabasse loodusesse lastud – teadlikult vabaks lastud jõgede, järvede või muude veekogude varude täiendamise eesmärgil (va vesiviljeluse eesmärgil). Siia kuulub ka kalade ja muude veeorganismide veekogudesse viimine sel eesmärgil, et neid seal „vabaduses kasvatada“. Kalad ja muud veeorganismid võivad sel juhul olla püügiobjektidena saadaval. Vabaduses kasvatamine – tavaliselt kalamaimude, koorikloomade või molluskite vabaks laskmine kasvatusrajatistest, eesmärgiga et nad saavutaksid turukõlbliku suuruse või suguküpsuse looduslikus keskkonnas. Seda kasutatakse tavaliselt rändavate liikide puhul (nt lõhe), kes pöörduvad tagasi kohta, kus neid vette lasti ja kus nad muutuvad kohaliku kalavaru osaks. Kui tegemist ei ole rändava liigiga, siis püsivad nad vähemalt olulise osa oma elutsüklist konkreetses piirkonnas, kus nad muutuvad kohaliku kalavaru osaks. Kasvatamine – toodangu suurendamise eesmärgil toimuv teatav sekkumine kasvamisprotsessi nagu korrapärane varude täiendamine, söötmine ja kaitsmine röövloomade eest; kultiveeritavad varud kuuluvad füüsilisele või juriidilisele isikule. Ühiku maksumus – toodangu koguväärtus (ilma sissenõutava käibemaksuta) esimese müügitehingu sooritamisel, väljendatuna asjaomase riigi omavääringus ja jagatuna toodangu kogumahuga (mis on võrdne eluskaalu tonnidega). Kui kogutoodangu kohta andmed puuduvad, võib ühiku maksumus olla tuletatud hinnanguliselt toodangut esindava valimi põhjal. VI LISA Vesiviljelust käsitleva statistika riiklike süsteemide metoodikaaruande näidis 1. Vesiviljelust käsitleva statistika riikliku süsteemi ülesehitus. - Andmete kogumise ja töötlemise eest vastutavad asutused ning nende vastutusalad. - Riiklikud õigusaktid vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise kohta. - Üksus, kes vastutab andmete komisjonile edastamise eest. 2. Vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise, töötlemise ja koostamise meetod. - Näidata igat liiki andmete allikas. - Kirjeldada andmete kogumise meetodeid (nt saadetud küsimustikud, läbiviidud küsitlused, loendused või valimid ja vaatluste sagedus) vesiviljelussektori kõigis valdkondades. - Kirjeldada, kuidas andmeid töödeldi ja koostati ja kui kaua see aega võttis. 3. Andmete usaldusväärsus ja esindatavus. - Kui mõnede andmete puhul on kasutatud valimi moodustamist, kirjeldada kasutatud meetodit ja hinnata nende meetodite kasutatavuse ja usaldusväärsuse taset. - Nimetada kõik riiklike süsteemide puudused ja viisid, kuidas neid puudusi kõrvaldada, ning esitada vajaduse korral parandusmeetmete ajakava. [1] ELT C […], […], lk […]. [2] ELT C […], […], lk […]. [3] EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [4] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11). [6] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. [7] ELT L 223, 15.8.2006, lk 1. Määrus (EÜ) nr 1198/2006.