EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 30.11.2011 
SEK(2011) 1385 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/43/EÜ, 
mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete 
kohustuslikku auditit, 
 
ning 
 
ettepanek: 
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga 
seonduvate erinõuete kohta 
{KOM(2011) 779 lõplik} 
{SEK(2011) 1384 lõplik}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu direktiiv, millega muudeta kse direktiivi 2006/43/EÜ, 
mis käsitleb raamatupidamise aastaar uannete ja konsolideeritud aruannete 
kohustuslikku auditit, 
 
ning 
 
ettepanek: 
 
Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määrus avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga 
seonduvate erinõuete kohta 
1. SISSEJUHATUS  
Audit peaks olema järelevalve ja äriühingu  üldjuhtimise kõrval üks võtmetähtsusega 
komponente, mis aitab kaasa finantsstabiilsusel e, sest see annab kindlustunde ettevõtete 
raamatupidamisaruannete tõesuse osas. Tõhus audit on usaldusväärsuse ja turu usalduse 
taastamise võti. 
Komisjon võttis endale auditituru uurimisel juht rolli, kui ta avaldas 2010. aasta oktoobris oma 
rohelise raamatu, millega seotud konsultatsioon ide käigus laekus 700 vastust suurelt hulgalt 
sidusrühmadelt. 
Oma 14. septembri 2011. aasta rapo rtis rohelise raamatu kohta toetas Euroopa Parlament 
komisjoni terviklikku lähenemisviisi ning tema  ettepanekuid auditituru ümberkujundamise 
kohta. 
Ka Ameerika Ühendriigid kaaluvad olulisi muudatusi eelkõige audiitorite sõltumatuse 
valdkonnas. Tõsiste puuduste kõrvaldamisek s kaalutakse tõsi selt audiitorühingute 
kohustuslikku rotatsiooni. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Ettevõtete raamatupidamise aastaa ruannete audit on teenus, mida osutatakse avalikes huvides. 
Audit aitab suurendada nii raamatupidamisarua nnete usaldusväärsust kui ka tõesust. See 
teenus on ühest küljest tulemus, mis saadakse  ülesande seadusjärgsel usaldamisel valitud 
rühma kvalifitseeritud spetsialistide hoolde, ning teisest küljest on s ee kõigi ettevõtjate 
seadusjärgne kohustus. Kuigi need ei ole sa mased, on auditituru teatavad elemendid 
suurettevõtjate puhul sarnased re itinguagentuuride turu elementideg a. Kui esimesel valitsevad 
neli suurt audiitorühingut (PWC, KPMG, Erns t and Young ning Deloitte), siis viimasel 
 
ET 3   ET valitsevad kolm suurt reitinguagentuuri (S &P, Moody's, Fitch). Samuti on mõlemal turul 
olemuslik huvide konflikt, mis seisneb selles, et arvamuse objekt on ühtlasi audiitorühingu 
või reitinguagentuuri klient. Bö rsil noteeritud ettevõ tte puhul on väärtpab erite emitent, kelle 
aruannete ja krediidivõimelisus e kohta audiitor või re itinguagentuur arvamuse esitab, ühtlasi 
ka osapool, kes audiitorile või reitinguage ntuurile maksab. Nii audiitorite kui ka 
reitinguagentuuride äritegevus põhineb õigu snõuetel: ettevõtjad p eavad laskma oma 
raamatupidamise aastaaruanded auditeerid a ning paljude õigussätetega nõutakse 
krediidireitinguid. 
Tähtis on mõista vajadust see süsteem asjakoha selt kalibreerida. Arve stades suurte börsil 
noteeritud ettevõtete ja finantseerimisasutuste suuremat mõju ühiskonnal e, on tähtis töötada 
välja nende raamatupidamise aas taaruannete auditeerimiseks märksa nõudlikum ja rangem 
raamistik. Seega on teatavad probleemid terava mad just nende üksuste puhul, mis mõjutavad 
väga suurt hulka sidusrühmi, näiteks börsil no teeritud ettevõtted ning üksused, mis tegutsevad 
teatavates tegevusvaldkondades, eelkõige fina ntsteenuste sektoris (meie eeskirjades 
nimetatakse neid „avaliku huvi üksus teks”), ning need probleemid on: 
• ootuste lõhe  selle vahel, mida sidusrühmad auditist ootavad ning mida audiitorid 
tegelikult teevad. Paljud on tõstatanud küsimuse, et kuid as saavad pangad muutuda 
maksevõimetuks vaid mõni kuu pärast  seda, kui nad on saanud märkusteta 
auditiaruande. Samuti on teabevahetus au diitorite ja järelevalveasutuste vahel 
puudulik seoses auditeeritud üksuste finantsk indluse ilmselgete nõr kustega, eelkõige 
finantssektoris; 
• sõltumatus  ei ole tagatud ega tõestatav sellis es paradigmas, kus auditist on 
tulemuslikult kujunenud täisväärtuslik äriteenus, mida audiitorid osutavad oma 
klientidele. Audititeenuste regulaarsete hankemenetluste ning audiitorühingute perioodilise rotatsiooni puudumine on võtnud auditilt selle peamise eetose: 
kutsealase skeptitsismi. Oleme jõudnud oluko rda, kus suur hulk auditeeritavaid 
ettevõtjaid on oma audiitoriga edukalt mugavnenud, mis tähendab sõltumatuse aluste 
vääramist; 
• turu kontsentratsioon ja valiku puudumine. Turg on sedavõrd polariseerunud, et 
harvad on need juhud, kui avaliku huvi üksus e audiitoriks ei ol e „suure nelja” hulka 
kuuluv ühing. Enamikus liikmesriikides auditeerivad „neli suurt” üle 85 % suurtest börsil noteeritud ettevõtetest (FTSE 350 ettevõ tetega samaväärsete st ettevõtetest). 
Ühelt poolt auditeeritavate ettevõtete seas  levinud oma audiitoriga „mugavnemise” 
ning teiselt poolt levinud arusaamade tõttu turust on nelja suure audiitorühingu ülemvõim sügavalt juurdunud. Isegi neil suhtelis elt harvadel juhtudel, kui audiitori 
värbamiseks korraldatakse hankemenetlus, ollakse nelja suure hulka mittekuuluva audiitori palkamisel vaikimisi ilmselgelt tõrksad. 
Ülalloetletud probleemide koos lus viitab sellele, et investorid ja teised sidusrühmad ei saa olla 
kahtlusteta kindlad audiitorite täielikus sõltumatuses ning seega ka auditi arvamuse kvaliteedis. Liikmesriikides (ning ka USAs) ri iklike auditi järelevalveasutuste poolt läbi 
viidud audiitorite kontrollimise käigus on liig a sageli tuvastatud, et  audiitorid ei ole 
sõltumatud. 
Ehkki ükski sidusrühm ei peaks toetuma oma arvamuse kujundamisel ettevõtja 
finantskindluse kohta üksnes au diti aruandele, on i kkagi väga tähtis, et sidusrühm saaks 
märkusteta auditiaruande saanud raamatupidami saruannete põhjendatust usaldada. Eelkõige 
 
ET 4   ET peaks sidusrühmadel olema võimalik olla ki ndel auditeeritud üksuse suutlikkuses oma 
tegevust jätkata, st selles, et ta on läh itulevikus võimeline täitma oma kohustused oma 
võlausaldajate ees. 
Audititurul võib täheldada veel teisigi probl eeme, mis ei ole seotud üksnes avaliku huvi 
üksustega, vaid kõigi nende üksustega, mille audit on kohustuslik. Need probleemid on üsna iseloomulikud just ELile ning nendega tuleb te gelda, et parandada siseturu tõhusust. 
• Praegu peavad audiitorid olema „tunnustatud” kõig is liikmesriikides , kus nad 
soovivad teostada kohustuslikku auditit. Füüs ilistel isikutel tu leb tunnustamiseks 
sooritada sobivustest igas liikmesriigis, kus nad soovivad auditit läbi viia, ning seega kaasnevad sellega bürokraatia ja kulud. 
• ELis ei ole ühtlustatud ei auditeerimistege vuse standardid ega audiitorite järelevalve 
ning samuti ei ole viimane kõigis liikmesr iikides vaieldamatult sõltumatu audiitori 
elukutsest. Järelevalve sõltumatust kahjusta b praktiseerivate audiitorite osalemine 
audiitorühingute kontrollimisel. Tingituna  riiklikul tasandil olemasolevate 
ressursside suurest erin evusest on järelevalve kõigele lisaks väga ebaühtlane  ning 
Euroopa tasandil on koostöö nõrk. Samuti ei ol e kohaldatavad auditeerimisstandardid 
kohandatud vastavalt üksuste suurusele, seda  eriti keskmise s uurusega ettevõtjate 
puhul. 
• Praegu kehtib audiitorühingute omandiõigus  kitsendus, mis välistab 
audiitorühingute laialdase omamise mitt eaudiitorite poolt ning piirab keskmise 
suurusega audiitorühingute kasvamise võimet. 
3. S
UBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS  
Praegused ELi eeskirjad jätavad liikmesriikidel e märkimisväärse otsustamisvabaduse, isegi 
pärast 2006. aasta kohustusliku au diti direktiivi vastuvõtmist. Selle tulemuseks on olulised 
liidusisesed erinevused. 
Liikmesriikidele antud märkimisväärne otsustamisvabadus vannutatud audiitorite 
kvalifikatsiooni valdkonnas koos järelevalve korralduse hetero geensusega liikmesriikide 
lõikes nõuavad ühist sekkumist liidu tasandil. 
Samuti ei ole praeguses õigusraamistikus käsitl etud turu praegusest üles ehitusest tulenevate 
riskide küsimust ega vajadust suurema arvu ühi ngute järele turu ülemises segmendis. 
Kohustuslik audit on olemuselt ELi õigusest tulenev nõue ning sel määral tuleb mis tahes 
muudatused peamiste sellega seonduvate pr obleemide kõrvaldamiseks teostada ELi 
õigusaktidega. 
4. EESMÄRGID JA POLIITIKAVALIKUD  
Auditi valdkonna algatused oleksid täienduseks parendustele muudes finantsregulatsiooni 
valdkondades, nagu äriühingu üldjuhtimine, r aamatupidamisarvestus ja krediidireitingud. 
Auditiga seonduvate muudatuste peamine eesmärk on : aidata kaasa finants- ja 
mittefinantsturgude tõhusale toimimisele, tugevdad es audiitori kutseala rolli turul, et pakkuda 
 
ET 5   ET asjaomastele majanduses osalejatele ja turu le ettevõtete raamatupi damise aastaaruannete 
tõesuse kohta vastuvõetava hinnaga usaldusväärse mat, läbipaistvamat ja sisulisemat teavet. 
Käesolevas osas esitatud poliitikavalikute kogu m oluliste nõuete kohta on suunatud eespool 
analüüsitud probleemidega tegelemisele. Eelistatud valikud on esile tõstetud rasvases  kirjas. 
Konkreetne eesmärk 1: täpsustada ja määr atleda vannutatud audiitor i roll üldiselt ning 
konkreetselt seoses avaliku huvi üksustega.  
1.1. Valikud, mille eesmärk on tõsta äritehingutek s valmistujate / turu teadlikkust auditi 
ulatusest üldiselt. 
0. Praegune olukord. 
1. Täpsustada ja määratleda kohustusliku a uditi ulatus ELi eeski rjades (ilma seda 
suurendamata).  
2. Määratleda kohustusliku auditi ulatus ümbe r, et kõrvaldada ootuste lõhe: audiitorid 
peaksid üksuse puhul põhjalikult uurima selle  vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele. 
1.2. Valikud, mille eesmärk on parandada audiitori  poolt kasutajatele ja  auditeeritavatele 
üksustele (avaliku huvi üksustele ) pakutava teabe kvaliteeti. 
0. Praegune olukord. 
1. Parandada auditiaruande sisu ja suurenda da selle mahtu, et pakkuda üldsusele 
rohkem teavet.  
2. Üksikasjalikum aruanne auditeeritavale üksusele endale (auditikomiteele ja 
juhtkonnale).  
3. Audiitori ja auditikomitee vahel ise teabevahetuse parandamine.  
4. Valikute 1–3 kasutamine kombineeritult.  
1.3. Valikud, mille eesmärk on para ndada audiitorite ja avaliku huvi üksuste üle järelevalvet 
teostavate asutuste vahelisi sidekanaleid. 
0. Praegune olukord: kohustus teatada eeskirjade rikkumistest teatavatel juhtudel. 
1. Soovitada, et audiitorid ja  avaliku huvi üksuste järeleva lveasutused peavad omavahel 
korrapäraselt dialoogi. 
2. Nõuda, et audiitorid ja avaliku huvi üksu ste järelevalveasutused peavad omavahel 
korrapäraselt dialoogi.  
Konkreetne eesmärk 2: tugevdada vannutatud aud iitorite ja audiitorühingute sõltumatust ning 
kutsealast skeptitsismi avaliku huvi ük suste kohustusliku auditi läbiviimisel.  
2.1. Valikud, mille eesmärk on vähendada ja leevendada huvide konflikti ohtu, mis tuleneb 
kutsetegevusväliste teenuste os utamisest avaliku huvi üksustele. 
0. Praegune olukord: üldised sõltumatuse kriteeriumid. 
1. Keelata teatavate kutsetegevusväliste tee nuste osutamine auditeeritavale üksusele. 
2. Keelata mis tahes kutsetegevusväliste teenuste osutamine auditeeritavatele  
üksustele.  
3. Puhtakujulised audiitorühing ud: neil on lubatud teostada ainult kohustuslikku 
 
ET 6   ET auditit ning nad ei tohi olla seotud kutsetegevusväliseid teenuseid osutavate 
ühingutega.  
2.2. Valikud, mille eesmärk on vähendada ja l eevendada võimalikku huvide konflikti ohtu, 
mis tuleneb praegusest süsteemist, et „audit eeritav valib audiitori ja maksab talle”. 
0. Praegune olukord: auditikomitee „kerge” sekkumine audiitorite valimisse. 
1. Rangemad audiitorite määramise mene tluse eeskirjad, milles tugevdatud 
auditikomiteel on suurem roll (vähemalt kaks selle liiget pe avad olema sõltumatud 
ning vähemalt ühel peavad olema teadmised auditist).  
2. Audiitori määramine kolmanda osapoole poolt (s.o reguleeriva asutuse poolt). 
2.3. Valikud, mille eesmärk on vähendada ja l eevendada võimalikku huvide konflikti ohtu, 
mis tuleneb „tutvuse ohust”. 
0. Praegune olukord: roteerub ainult võtm etähtsusega auditeerimispartner. 
1. Kohustuslik audiitorühingute rota tsioon pärast teatavat tööperioodi.  
2. Auditikomitee rolli tugevdamine audiitorite töö järelevalves.  
3.  Täiendavate nõuete kehtestamine audiit orühingute sisemise töökorralduse ja 
juhtimise suhtes.  
4. Valikute 1–3 kasutamine kombineeritult.  
Konkreetne eesmärk 3: parandada  avaliku huvi üksuste auditi  turutingimusi, eesmärgiga 
tõsta auditi kvaliteeti.  
3.1. Valikud, mille eesmärk on soodustada audiitorühingu vahetamist. 
0. Praegune olukord: audiitori leidmiseks ha nkemenetluse korraldamise ega uue audiitori 
palkamise nõuet ei ole. 
1. Korrapärased hankemenetlused. Auditeeritav ad üksused kutsuksid minimaalse arvu 
ühinguid osalema hankemenetluses, sealhulgas nelja suure hulka mittekuuluva ühingu. 
2. Kohustuslik audiitorühingute rota tsioon pärast teatavat tööperioodi. 
3. Valikute 1 ja 2 kasutamine kombineeritult.  
3.2. Valikud, mille eesmärk on hõlbustada audi titeenuse osutaja objektiivset valimist. 
0. Praegune olukord: nelja suure audiitorühingu maine avaldab alternatiivide kaalumisele 
ja valimisele jätkuvalt heidutavat mõju. 
1. Keelata auditeeritava üksuse ja kolma nda osapoole (näiteks panga) vahelistes 
lepingutes punktid, mis piir avad audiitorühingu valikut.  
2. Suurendada auditi kvaliteedi (kontrolliar uannete avaldamine) ja audiitorühingute 
(nt oma raamatupidamisaruande avalikus tamine ühingute poolt) läbipaistvust.  
3. Luua üleeuroopaline auditi kvaliteedi se rtifitseerimine neile audiitoritele ja 
audiitorühingutele, kes vastavad teatavat ele kvaliteedinõuete le, ning millega 
kinnitatakse nende suutlikk ust teostada kõrgekvaliteed ilist avaliku huvi üksuste 
auditit.  
4. Valikute 1–3 kasutamine kombineeritult.  
 
ET 7   ET 3.3. Valikud, mille eesmärk on suurendada ava liku huvi üksustele aud ititeenuse osutajate 
valikut. 
0. Praegune olukord: suured avaliku huvi üks used teevad oma valiku piiratud hulga 
audiitorühingute seast. 
1.1 Puhtakujulised audiitorühingud. Avaliku huvi üksuste auditit teostavad ühingud, mis 
osutavad üksnes audititeenuseid. 
1.2 Ühisauditid: suurte avaliku huvi üksuste suhtes kohaldatav kohustus palgata rohkem kui 
üks audiitorühing, millest vähemalt üks ei kuulu suurimate audiitorühingute hulka. Mõlemad audiitorühingud vastutavad auditi eest ühiselt. 
1.3 Kohustuslik ühisaudit, mida kohaldatakse ainult suurte avaliku huvi üksuste suhtes 
finantssektoris. 
1.4 Kohustuslik ühisaudit kõigi le suurtele ava liku huvi üksustele, mida teostavad 
puhtakujulised audiitorühingud. 
1.5 Kohustuslikud ühisauditid, mida kohaldatakse  suurte avaliku huvi üksuste suhtes 
finantssektoris ja mida teosta vad puhtakujulised audiitorühingud. 
1.6. Vabatahtlik audit kõigi avaliku huvi üksus te puhul – pakub auditi teenuse pakkujatele ja 
auditeeritavatele üksustele stiimuleid ka sutamaks ühisauditit vabatahtlikkuse alusel  
1.7 Kõigi avaliku huvi üksuste puhul vabatah tlik ühisaudit, mida teostavad 
puhtakujulised audiitorühingud.  
2. Tühistada mitteaudiitorite suhtes keht iv audiitorühingute omamise piirang, 
säilitades samal ajal meetmed sõltumatuse kaitseks.  
3. Kehtestada suurte börsil noteeritud ettevõtete kohustusliku auditi puhul turuosa ülempiir 
(20 %). 
4. Valikute 1 ja 2 kasutamine kombineeritult.  
Konkreetne eesmärk 4: vältida tarbetui d nõuete täitmisega se otud lisakulusid 
auditeeritavatele väikestele ja keskmise suuruseg a ettevõtjatele ning audit iteenuse osutajatele, 
eriti piiriülestes olukordades.  
4.1. Valikud, mille eesmärk on hõlbustada audi itorite pädevuse piiriülese tunnustamist. 
0. Praegune olukord: audiitorid ja audiitorühingud peavad olema tunnustatud kõigis 
liikmesriikides, kus nad soovivad teostada kohustuslikku auditit. 
1. Ühes liikmesriigis tunnustatud audiitorühi ngute vastastikune tunnustamine kõigis 
liikmesriikides. Auditit juhtiv võtmetäht susega auditeerimispartner peab olema 
audiitorina tunnustatud as jaomases liikmesriigis.  
2 Ühes liikmesriigis tunnustatud vannutatud audiitorite vastastikune tunnustamine 
(piiriülese teenuste osutamise korral).  
3. Kohanemisaja kehtestamine, pöörates sobivustestis suuremat tähelepanu 
lähendamisele, läbipaistvusele ja prognoos itavusele (tegevuskoha loomise korral).  
4 Valikute 1–3 kasutamine kombineeritult.  
4.2. Valikud, mille eesmärk on ühtlustada a uditeerimisstandardeid audiitorühingute 
kutsetegevuse, sõltumatuse ja sisekontrolli osas kogu ELis. 
0. Praegune olukord: auditeerimisstandardid võivad liikmesriigiti erineda. 
 
ET 8   ET 1. Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ke htestamine kogu ELis. Vajaduse korral 
oleksid lubatud ka siseriiklikud lisandused.  
2. Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ke htestamine, lubades liikmesriikidel teha 
teatavaid mööndusi. 
4.3. Valikud, mille eesmärk on tagada, et kohustus lik audit kohandatakse väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate vajadustele. 
0.  Praegune olukord: auditeerimisstandardid kehtivad olenemata auditeeritava üksuse 
suurusest. 
1. Paluda liikmesriikidel tagada, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 
oleks võimalik proportsionaal ne ja lihtsustatud audit.  
2. Kehtestada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes kohustu sliku auditi asemel 
piiratud ülevaatus. 
Konkreetne eesmärk 5: parandada avaliku huv i üksuste audiitorite reguleerimise ja 
järelevalve tulemuslikkust, sõltumatust ja üle-EList ühetaolisust. 
5.1. Valikud, mille eesmärk on tagada riikide vannutatud audiitorite ja audiitorühingute 
järelevalve sõltumatus ja tõhusus. 
0. Praegune olukord: elukutselised audiitori d on oma kutseala organite kaudu auditi 
järelevalve küsimuste ga tihedalt seotud. 
1. Luua sõltumatu ELi järelevalveasutus, mi s vastutab nende audiitorühingute järelevalve 
eest, kes auditeerivad sidusrühmadele piiriüle st mõju avaldavaid avaliku huvi üksusi. 
2. Tugevdada riiklikke auditi järelevalveasutusi. Auditi järelevalveasutuste suhtes 
kohaldatavad mandaadi, volituste ja sõ ltumatuse nõuded määr atakse kindlaks ELi 
tasandil, kuid järelevalvet teostatakse siseriiklikult.  
5.2. Valikud, mille eesmärk on luua kogu ELi hõlmav tulemuslik järelevalvealase koostöö 
mehhanism, mis tagaks ka rahvusvaheliste aud iitorühingute struktuuride  tõhusa järelevalve. 
0. Praegune olukord: audiitorite järelevalveas utuste Euroopa eksperdirühm (EGAOB), mis 
koosneb siseriiklike avalike järelevalveasutus te esindajatest ja mida juhib komisjon. 
1. Koostöö Lamfalussy tüüpi 3. tasandi komiteeg a. Sõltumatu õiguslik staatus audiitorite 
järelevalve Euroopa eksperdirühmale, mis otsu staks oma töö üle ise, nii et komisjon oleks 
ainult vaatleja. 
2. Kogu ELi hõlmav koostöö audiitorit e järelevalve küsimustes Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve (ESM A) raames (koostöös Euroopa 
Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroop a Kindlustus- ja Tööandjapensionide 
Järelevalvega (EIOPA)).  
3. Auditi järelevalveasutusi ühendava uue Euroopa asutuse loomine, mis keskenduks 
spetsiaalselt auditituru järelevalvele. 
5. MÕJUDE HINDAMINE  
Kumulatiivne mõju 
 
ET 9   ET Eelistatud poliitikavalikud koos aitavad kaasa finantsstabiilsusele, tagades usaldusväärse 
auditi ja sisukate auditiarua nnete kaudu finantsteabe tõesuse.  Täielik sõltumatus, mis on 
usaldusväärse auditi jaoks võtmetähtsusega  nõue, tagatakse rea meetmete abil, nagu 
audiitorühingute kohustuslik rotatsioon, keelam ine audiitoritel osut ada auditeeritavale 
üksusele kutsetegevusväliseid teenuseid (sealhulgas audiitorite restruktureerimine 
puhtakujulisteks audiitorühinguteks). Lisaks loovad need meetmed aluse elutervemale turule, kus suurem hulk ühinguid pääseb auditeerima suuri avaliku huvi üksusi  ja endale seeläbi 
mainet kujundama. Rahvusvaheliselt tunnustatu d auditeerimisstandardite kohaldamise ning 
audititeenuste piiriülest osutam ist pärssivate takistuste kõrval damise tulemuseks peaks olema 
paremini integreeritud Euroopa  audititurg. Kohustusliku audi ti kõigi täiustustega peaks 
kaasnema sõltumatum ja tulemuslikum järele valve kogu ELis, sealhulga s korrapärane dialoog 
järelevalveasutuste endi vahel ning järelevalveasutuste ja audiitorite vahel. 
Majanduslik mõju 
Paremad auditid ja rohkem teavet sisaldavad  auditiaruanded suurendavad usaldust turgude 
suhtes, teavitades ühtlasi sidu srühmi kõigist probleemidest se oses mis tahes konkreetsete 
üksustega. Suuremast usaldusest saavad otsest kasu mitte ainult investorid ja võlausaldajad, vaid ka ettevõtja ise (ning ka tema töötaj ad). Samuti oleks auditeeritavate üksuste poolt 
esitatav finantsteave selle kval iteedi ja usaldusväärsu se lõikes rohkem eris tatud. See mõjutaks 
äritehingu kulusid, näiteks ettevõtetele seatavai d käibekapitali nõudeid: võlausaldaja oleks 
rohkem valmis võimaldama usaldusväärsemale üksusele paremaid tingimusi. 
Kulud ja kasud 
Selliste meetmetega nagu auditikomiteede tugevdamine, ulatuslikumad auditiaruanded ja 
ametlik sisearuanne, hankemenetluste korraldamine audititeenuste ostmiseks ning audiitorühingute rotatsioon kaasnevad nii audi teeritavatele üksustele  kui audiitorühingutele 
täiendavad kulud. Vaatamata sellele, et usal dusväärset kulude kogusummat on raske esitada, 
näitab mõjude hindamine, et nii auditeeritav ad üksused kui audiit orühingud suudavad need 
täiendavad kulud protsendina oma üldkuludest katta. 
Kasude osas, mida on samuti raske arvudes väljendada, võimaldavad need ettepanekud 
kvaliteetsemat auditit ning suuremat usaldust.  Rohkem teavet sisaldavad auditiaruanded 
võivad vähendada kapitali hinda. Auditi tasud võivad samuti väheneda, sest turu tipuossa 
tekib rohkem teenusosutajaid. 
Piirangud kutsetegevusväliste teenuste osut amisele audiitorite poolt loovad võrdsed 
tingimused teistele teenuseosutajatele – enamasti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, näiteks  juristidele, konsultantidele, IT-teenus te osutajatele, ma ksunõustajatele jt. 
Sellises konkurentsitihedamas keskkonnas peaksid hinnad neid teenuseid ostvate ettevõtjate 
jaoks alanema. 
Samuti tekiksid otsesed korduvad puhaskasud ELi majandusele tervikuna seoses ühtsete 
auditeerimisstandardite keht estamisega ELi tasandil. 
Sotsiaalsed ja keskkonnamõjud 
Arutelude käigus Euroopa Majandus- ja Sots iaalkomitees tõsteti esile usaldusväärse 
finantsteabe tähtsust seoses üks use usaldatavusega töötajate vaat enurgast. Kuigi auditil ei ole 
otsest keskkonnamõju, on see vä ga kasulik kindlustunde l oomiseks, et võimalikud 
 
ET 10   ET keskkonnakahjude heastamise tööde või nõuete ga seotud kohustused on asjakohaselt kindlaks 
määratud ja arvudesse teisendatud. 
Halduskoormus 
Seoses hankemenetluste, rotatsiooni ja ühisaudititega tekivad täiendavad kulud nii 
auditeeritavatele üksustele kui ka audiitoritele. Teisest küljest vähendab piiriüleste takistuste kõrvaldamine ja kogu ELis ühtsete standardite kehtestamine praegust halduskoormust seoses 
audititeenuste osutamisega teistes liikmesriikides. Samuti väheneb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormu s, eriti kuna liikmesriigid pe avad tagama väikestele ja 
keskmise suurusega ettevõtjatele pro portsionaalse ja lihtsustatud auditi. 
Õigusaktid, ülevõtmine ning nõuete täitmise aspektid 
Direktiivi ja määrusega ühendatakse parendus ed olemasolevatesse õigusaktidesse ning 
luuakse oluliste muudatuste jaoks ühtlustatud raamistik. 
Jälgimine ja hindamine 
Eelistatud poliitikavalikute jälgimine ja hindamine viiakse läbi kolmes etapis: 
1) ülevõtmise/ülemineku periood; 2) jälgimin e komisjoni, riikide ametiasutuste ja ESMA 
poolt ning 3) poliitika hindamine pikemas ajalises raamistikus.