Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 317/09)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1) annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„STELVIO“/„STILFSER“

ELi nr: PDO-IT-0255-AM02 – 10.1.2020

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio del Formaggio Stelvio, via Innsbruck, 43 - 39 100 Bolzano, ITAALIA.

Telefon +39 0474570113; faks +39 0474570177. Kõnealune assotsiatsioon vastab ministri 28. novembri 2017. aasta määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos

☐ Märgistus

☐ Muu [täpsustada]

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatused

Toote kirjeldus

Käesolev muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 3.2 ning sellega nähakse ette tükeldamiseks mõeldud toote valmistamise erieeskirjade lisamine.

Seetõttu lisatakse tootespetsifikaadi artikli 5 („Lõpptoote omadused“) lõppu ja koonddokumendi punkti 3.2 järgmine lõik.

„Et töötlemisel esinevad kaod oleks võimalikud väiksed ning tingimusel, et eespool osutatud nõuded juustu kaalu ja kõrguse osas oleks täidetud, on erandina ette nähtud, et eelpakendatud (viilutatud, kuubikutena, riivitud) toote puhul võib juust „Stelvio“/„Stilfser“ olla muu kui silindrilise kujuga.“

Seega puudutab muudatus toote kuju, mis ei pea juhul, kui toode on mõeldud tükeldamiseks, tingimata olema üksnes silindriline, ja tuleb KPNi saamiseks sedasi tähistada kohe tootmise alguses (vormi asetamise etapis) ning toodet ei tohi sellisel kujul (terve tootena) KPNi all müüki lasta, vaid tohib tarbimisse lubada üksnes pärast tükeldamist ja eelpakendamist.

Väljavaade võtta kasutusele otstarbekam kuju võimaldab jaotada toote tükkideks ja vältida raiskamist, mida ei saa põhjendada tehniliste või kvalitatiivsete kriteeriumitega, samuti võimaldab see optimeerida tootlikkust ja töötlemisvõimsust tootespetsifikaadi kohase laagerdumisprotsessi osas. Sedasi ei ole juustu „Stelvio“/„Stilfser“ tehnilisi-kvalitatiivseid omadusi vaja muuta.

Tootmismeetod

— Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 3 punkti 3.3.2 ja koonddokumendi punkti 3.3.

Veisesööta käsitleva osa lõppu lisati järgmine lause, nagu on nõutud komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 664/2014:

„Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda osakaal ei tohi mingil juhul ületada söödaratsioonis aasta lõikes 50 % (kuivaines väljendatuna).“

See muudatus kujutab endast selgitust.

Värske rohi ja kohalik sööt, mis moodustavad söödaratsiooni lihtsasti seeditavad kiudained, mõjutavad otsustaval määral tootmiseks kasutatava piima keemilisi, sensoorseid ja organoleptilisi omadusi ja seega kujutavad endast olulist osa söödaratsiooni kuivainest.

Nende veiste puhul, keda kasvatatakse traditsiooniliselt piimatootmiseks mägises piirkonnas, kus teravilja või õlikultuuride kasvatus pole levinud, tuleb söödaratsiooni koostises kasutada kontsentreeritud sööta ja väljaspool määratletud piirkonda toodetud sööta. Söödaratsiooni täiendamine on vajalik, et tagada veiste toitaine- ja füsioloogilised vajadused ning vältida terviseprobleemide tekkimist.

Nimetatud sööta on võimalik väga kiiresti omastada ning see annab veistele normaalseks toimimiseks vajaliku energia ja valgud. Selle roll piirdub nende funktsioonide psühholoogilise toetamisega ja see ei mõjuta piima organoleptilisi omadusi peaaegu üldse.

Seega võib kasutada määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevat silo, kunstlikult kuivatatud sööta, otra, rukist, tritikalet, nisu, kaera, maisi, nende saadusi ja kõrvalsaadusi ning ka odra, rukki, tritikale, nisu ja kaera õlgi. Lisaks võib kasutada õlikultuure (geneetiliselt muundamata soja, raps, lina, osaliselt kooritud päevalilleseemned), nende saadusi ja kõrvalsaadusi; kuivatatud suhkrupeedipulpi; õlleraba ja kuivatatud õunapulpi; loomapeeti; kartuleid; õllepärmi; melass; jaanikaunu; pulbrilisi piimatooteid; aminohappeid ja valke, mis ei ole saadud proteolüüsi käigus; taimseid rasvu.

Kinnitame, et muudatusettepaneku eesmärk on täpsustada toiduga seotud punkti ja et see ei mõjuta seost ega toote kvaliteeti.

— Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.1 tooraine rasvasisalduse kohta ja koonddokumendi punkti 3.3.

Praegune tekst:

„4.2.1 Rasvasisalduse vähendamine. Vajaduse korral baktofuugi abil puhastatud piima võib osaliselt koorida, et rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,6 % vahele. Osalist koorimist tehakse separaatori abil.“

asendatakse järgmisega:

„4.2.1 Rasvasisalduse vähendamine. Vajaduse korral baktofuugi abil puhastatud piima võib kergelt koorida, et rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,8 % vahele. Osalist koorimist tehakse separaatori abil.“

Selle väikse muudatusega võetakse kasutusele rasvasisalduse realistlikum vahemik, mis vastab tegelikkuses tooraine olemasolevale rasvasisaldusele (3,45 %st 3,8 %ni 3,6 % asemel), mis on kooskõlas muude laagerdatud juustule kohalduvate nõuetega.

— Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.5 ja koonddokumendi punkti 3.3 kasutatava laabi tüübi kohta.

Praegune tekst:

„Töödeldavale piimale, millele on vajaduse korral lisatud piimhappebaktereid, lisatakse 85 minuti pärast vasikalaapi massi töötlemiseks temperatuuril 32–33 °C. Kalgendav ensüüm peab koosnema üksnes vedelast või pulbri kujul laabist. Laap toodetakse traditsioonilise meetodi kohaselt; selle kangus on ligikaudu 1/15 000 ja see sisaldab keskmiselt 75 % kümosiini ja 25 % pepsiini; see ei sisalda ühtki tüüpi koagulanti (nt mikroobset), ei ole geneetiliselt muundatud ega sisalda ühtki geneetiliselt muundatud kalgendavat ensüümi.“

asendatakse järgmisega:

„Töödeldavale piimale, millele on vajaduse korral lisatud piimhappebaktereid, lisatakse 85 minuti pärast vasikalaapi või muud päritolu, nimelt taimset laapi massi töötlemiseks temperatuuril 32–33 °C. Kalgendavat ensüümi võib kasutada üksnes vedelal või pulbri kujul. Vasikalaap toodetakse traditsioonilise meetodi kohaselt; selle kangus on ligikaudu 1/15 000 ja see sisaldab keskmiselt 75 % kümosiini ja 25 % pepsiini; see ei ole geneetiliselt muundatud ega sisalda ühtki geneetiliselt muundatud kalgendavat ensüümi.“

Kehtiva tootespetsifikaadi kohaselt on lubatud kasutada ainult vasikalaapi. See reegel tundub nüüdsest väga piirav ja takistab tehnoloogilisi arengusuundi, mis on määratletud piirkonnas tootmisele pikalt omased olnud ja mille puhul oli KPN praeguseni välistatud, olgugi et neil arengusuundadel olid nõuetekohased omadused ning need võimaldasid täita kõiki laagerdatud juustu keemilisi ja organoleptilisi kriteeriume.

Peale selle võimaldab see muudatus vastata tarbijate järjest mitmekesisematele nõudmistele.

KOONDDOKUMENT

„STELVIO“/„STILFSER“

ELi nr: PDO-IT-0255-AM02 -10.1.2020

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Stelvio“/„Stilfser“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Tarbimisvalmina on juust „Stelvio“/„Stilfser“ pärast vähemalt kuuekümnepäevast laagerdumist silindrikujuline lamedate või peaaegu lamedate külgedega ja sirge või kergelt nõgusa äärega. Juustu mõõtmed on järgmised: kaal 8–10 kg, diameeter 34–38 cm ning kõrgus 8–11 cm. Kuivaine rasvasisaldus on vähemalt 50 % ja niiskusesisaldus on kuni 44 %. Kooriku värvus on kollakasoranžist oranžikaspruunini. Juustu tekstuur on tihke, painduv ja elastne. Juust on kahvatu õlgkollase värvusega ja väikesest kuni keskmise suurusega korrapäratult paiknevate aukudega.

Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ müüakse kas tervete kerade või tükkidena ja see on tarbimiseks ringlusse lubatud päritolunimetust tähistava märgisetiga.

Et töötlemisel esinevad kaod oleks võimalikult väiksed ning tingimusel, et eespool osutatud nõuded juustu kaalu ja kõrguse osas oleks täidetud, on erandina ette nähtud, et eelpakendatud (viilutatud, kuubikutena, riivitud) toote puhul võib juust „Stelvio“/„Stilfser“ olla muu kui silindrilise kujuga.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Suvise karjatamisperioodi ajal toituvad veised peamiselt värskest rohust; laudas koosneb põhiratsioon piiramatult heinast ja silost, mis on pärit määratletud piirkonnast, maksimaalselt 15 kg looma kohta.

Värske rohi ja kohalik sööt, mis moodustavad söödaratsiooni lihtsasti seeditavad kiudained, mõjutavad otsustaval määral tootmiseks kasutatava piima keemilisi, sensoorseid ja organoleptilisi omadusi ja seega kujutavad endast olulist osa (vähemalt 50 %) söödaratsiooni kuivainest.

Nende veiste puhul, keda kasvatatakse traditsiooniliselt piimatootmiseks mägises piirkonnas, kus teravilja või õlikultuuride kasvatus pole levinud, tuleb söödaratsiooni koostises kasutada kontsentreeritud sööta ja väljaspool määratletud piirkonda toodetud sööta. Söödaratsiooni täiendamine on vajalik, et tagada veiste toitaine- ja füsioloogilised vajadused ning vältida terviseprobleemide tekkimist.

Nimetatud sööta on võimalik väga kiiresti omastada ning see annab veistele normaalseks toimimiseks vajaliku energia ja valgud. Selle roll piirdub nende funktsioonide psühholoogilise toetamisega ja see ei mõjuta piima organoleptilisi omadusi peaaegu üldse.

Seega võib kasutada määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevat silo, kunstlikult kuivatatud sööta, otra, rukist, tritikalet, nisu, kaera, maisi, nende saadusi ja kõrvalsaadusi ning ka odra, rukki, tritikale, nisu ja kaera õlgi. Lisaks võib kasutada õlikultuure (geneetiliselt muundamata soja, raps, lina, osaliselt kooritud päevalilleseemned), nende saadusi ja kõrvalsaadusi; kuivatatud suhkrupeedipulpi; õlleraba ja kuivatatud õunapulpi; loomapeeti; kartuleid; õllepärmi; melassi; jaanikaunu; pulbrilisi piimatooteid; aminohappeid ja valke, mis ei ole saadud proteolüüsi käigus; taimseid rasvu.

Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda osakaal ei tohi mingil juhul ületada söödaratsioonis aasta lõikes 50 % (kuivaines väljendatuna).

Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ valmistatakse piimast, mille valgusisaldus on üle 3,10 % ja mida saadakse määratletud geograafilisest piirkonnast pärit veistelt. Piim võib olla osaliselt kooritud, nii et selle rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,8 % vahele.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik spetsifikaadis ja käesolevas dokumendis kirjeldatud etapid – veiste karjatamine, lüpsmine, piima kogumine ja töötlemine, kalgendamine ja juustu laagerdamine – peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Terve juustukera lõigatakse tükkideks alles pärast päritolunimetusega märgise lisamist. Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ võib tükkidena pakendada ka väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ tükke müüakse päritolunimetust tähistava märgisega või isekleepuva märgisega ja/või eeltrükitud, päritolunimetusega ümbrises.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tervete keradena müüdav juust „Stelvio“/„Stilfser“ kannab päritolunimetuse etiketti, mis kinnitatakse alles pärast seda, kui juust on laagerdunud 60 päeva, ja pitserit, mis näitab partiid, tootmiskuupäeva ja tootja koodi. Müüki minevad tooted kannavad päritolunimetusele osutavat märgist. Päritolunimetuse märgis sisaldab punaste tähtedega kirjutatud sõnu „Stilfser-Stelvio“.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Karjatamise, lüpsmise, piima kogumise ja töötlemise, kalgendamise ja juustu „Stelvio“/„Stilfser“ laagerdumise protsessi jaoks ettenähtud määratletud geograafiline piirkond hõlmab Bolzano autonoomse provintsi järgmisi piirkondi: Val Venosta, Burgraviato, Salto-Sciliar, Val Pusteria, Val d'Isarco, Bolzano kommuuni territoorium. Nimetatud piirkonnad asuvad 84 katastrijärgse ja halduspiirkonna territooriumil.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Stelvio“/„Stilfser“, mida punktis 4 määratletud piirkonnas traditsiooniliselt toodetakse, on läbi aegade säilitanud oma eripära, mis tuleb „Stelvio“/„Stilfseri“ mägipargi alpikeskkonnast, kus toimub enamik tootmisest ja mis annab juustule nime. Alto-Adige alpipiirkonna kliima- ja mullastikutingimused mõjutavad karja peamise sööda ning seega piirkonnast saadud piimast toodetava juustu laadi.

Mõnes ajaloolises tekstis räägitakse alpikarjamaade rohust (marbl ja madaun), mis on aidanud parandada toodetava piima kvaliteeti. Määratletud piirkonna erilised keskkonna- ja kliimatingimused on seotud kõnealuse piirkonna mäestikulise keskkonnaga, mida on alati iseloomustanud 500–2 000 meetri kõrgusel asuvad loomakasvatusettevõtted (talud), ja kohaliku mikrofloora toimega laagerdumisprotsessile. Need konkreetsed ainulaadsed ja kordumatud keskkonnategurid koos tootmistraditsiooni arenguga annavad kaitstud päritolunimetusega juustule „Stelvio“/„Stilfser“ erijooned, mis teevad selle toote ainulaadseks, iseseisvaks ja täielikult kohalikele tingimustele vastavaks.

Peale punktis 3.2 kirjeldatu on tootel järgmised väga erilised ja ainulaadsed omadused:

— kooriku värvus: kollakasoranžist oranžikaspruunini;

— maitse: aromaatne ja märkimisväärne, teravate nüanssidega;

— rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 %.

Juustule annavad loomulikul teel laagerdumisest tulenevad ainulaadsed omadused ning kordumatu organoleptilise profiili järgmised tegurid: karjatamisperioodi jooksul söödetakse veiseid värske rohuga, laudas hoidmise ajal koosneb nende sööt peamiselt määratletud piirkonnast saadud heinast ja silost, kasutatav piim on samast, mäestikuliste ja mullastikutingimuste poolest ühetaolisest geograafilisest piirkonnast, olulisel kohal on ka alpitaimede eripära ning piima töötlemisel kasutatavate erinevate aeroobsete bakterite tüvedest koosneva mikrofloora omadused. Need tegurid määravad nii kooriku värvuse kui ka ainult sellele juustule iseloomulikud maitse- ja lõhnaomadused. Lisaks soodustab veiste sööt pigem suure rasvasisalduse kujunemist kuivaines.

Nimetatud teguritest on märkeid juba hiliskeskajast pärinevates allikates ning need on kinnistunud läbi kohalike iseloomulike tavade ning tootmisasutuste, sealhulgas talud, kuni toote ja selle tootmisprotsessi kirjelduseni Stilfi (Stelvio) juustukodades 1914. aastal. See mõjutas majanduslikult kogu kõnealust geograafilist piirkonda. Spetsifikaadiga muudeti need tegurid kohustuslikeks ja kehtestati nii karjakasvatajatele kui ka tootjatele nõuded, mis tuleb iga piirkonnas tegutseva tootja või karjakasvataja identifitseerimissüsteemis dokumenteerida spetsiaalsete sissekannete ja registritena ning hoida koos töötlemist, tootmist ja päritolunimetuse andmist puudutava dokumentatsiooniga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Prodotti DOP IGP“ („KPNi või KGTga tooted“), seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ („KPNi, KGT või GTTga tooted“) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid“).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.