Üldine hinnang määruse praktilisele kohaldamisele on positiivne, eriti seoses selle asjakohasuse ja ELi lisaväärtusega, ning vajadust praegust süsteemi põhjalikult muuta ei ole. Komisjon on aga tuvastanud süsteemis mitmeid puudusi, mis kahjustavad määruse tulemuslikkust ja tõhusust ning sidusust teiste ELi poliitikavaldkondadega. Need puudused seonduvad alljärgnevaga: i) Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamine, ii) demokraatlikud väärtused, nähtavus ja sooline tasakaal, iii) jõustamis- ja karistusmeetmed ning iv) halduskoormus.

·Esimese muudatusega soovis Euroopa Parlament muuta Euroopa tasandi ja liikmesriikides asuvate erakondade vahelisi sidemeid läbipaistvamaks, tehes juurdepääsu ELi eelarvest eraldatavatele rahalistele vahenditele sõltuvaks sellest, kas ELi liikmeserakonnad on avaldanud selgelt nähtaval ja kasutajasõbralikul viisil asjaomase Euroopa tasandi erakonna poliitilise programmi ja logo. Lisaks karmistati muutmismäärusega Euroopa tasandi erakonnana registreerimise tingimusi, muutes selle sõltuvaks sellest, kas taotlejat toetab seitse erakonda, mis asuvad seitsmes erinevas liikmesriigis. Erinevalt varasemast ei saanud üksikud parlamendiliikmed seega enam registreerimistaotlust toetada. Selle tulemusena kustutas amet 2018. aastal registrist kaks Euroopa tasandi erakonda ja ühe seotud Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse, kuna nad ei esitanud tõendeid selle kohta, et nad vastavad rangematele esindatuse miinimumnõuetele. Muudeti ka ELi väärtuste järgimise kontrollimeedet, nii et Euroopa Parlament võib paluda ametil alustada kontrolli mitte ainult omal algatusel, vaid ka mingi kodanike rühma põhjendatud taotluse alusel. Lõpetuseks muudeti ka karistusi käsitlevat artiklit 27 tagamaks, et juhul, kui Euroopa tasandi erakond või poliitiline sihtasutus ei täida enam ühte või mitut registreerimistingimust, kustutatakse see registrist.

Määrus võeti vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 224. See jõustus 24. novembril 2014 ja seda hakati kohaldama 1. jaanuaril 2017. Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamist käsitlevad sätted jõustusid 2018. eelarveaastal. Samal ajal muudeti finantsmäärust, et lisada erisätted ELi eelarvest Euroopa tasandi erakondadele makstavate toetuste kohta. Need sätted sisalduvad nüüd finantsmääruse artiklites 221–232.

Need raskused kahandavad Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste sissetulekut, mis omakorda tähendab, et nad saavad korraldada vähem tegevusi, mille abil suurendada teadlikkust Euroopa poliitilisest arutelust. Seetõttu vähendab omavahendite praegune struktuur koos kaasrahastamise kohustusega määruse tulemuslikkust.

Euroopa tasandi erakondadel ja poliitilistel sihtasutustel on omavahendeid keeruline leida kahel põhjusel. Ühest küljest nähakse määrusega praegu ette ainult kahte liiki allikaid: toetused ja annetused. Sidusrühmad väidavad, et selline liigitamine on liiga lihtsustatud ja välistab võimaluse koguda omavahendeid muudest allikatest, nagu sponsorlus, avaldamistasud, osalustasud, müük jne. Teisest küljest võib määrust praegu tõlgendada nii, et see ei võimalda saada toetusi väljaspool ELi asuvatelt liikmeserakondadelt. Seda tõlgendust kinnitati Üldkohtu (edaspidi „ELK“) 25. novembri 2020. aasta kohtuotsuses T-107/19, milles leiti, et väljaspool ELi asuv erakond ei kuulu määruses nr 2004/2003 sätestatud mõiste „erakond“ alla, kuna teda ei ole „tunnustatud vähemalt ühe liikmesriigi õiguskorras ega moodustatud sellega kooskõlas“. Sellest tulenevalt otsustas Euroopa Liidu Kohus, et väljaspool ELi asuvate liikmeserakondade makseid ei saa käsitada toetustena, vaid üksnes annetustena. See on eriti oluline pärast Ühendkuningriigi väljaastumist EList. Lisaks sellele, et see mõjutab omavahendeid, leiavad Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused, et selline keeld takistab ka nende olulisi suhteid pikaajaliste partnerite ja endiste liikmetega, mistõttu nad tunnevad, et nende võimalused täita oma ülesannet demokraatlike väärtuste edendamisel väljaspool ELi piire on napid. Ka Euroopa Parlament pidas Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste määruse kitsendavat tõlgendamist seoses toetuste saamisega väljaspool ELi asuvatelt liikmetelt problemaatiliseks.

See tähendab, et kui Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused tahavad saada kasu suurematest eelarvevahenditest, peavad nad kindlustama aastate jooksul absoluutarvudes rohkem omavahendeid. See on aga osutunud problemaatiliseks mitte ainult väiksemate, vaid ka suuremate Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste jaoks (vt joonis 2).

Määruse artikli 17 lõikes 4 sätestatud kaasrahastamise kohustuse tõttu vähendatakse juhul, kui Euroopa tasandi erakondadel ja poliitilistel sihtasutustel ei õnnestu koguda vastavas ulatuses omavahendeid, ELi vahendeid nii, et need moodustavad erakondade puhul 90 % ja poliitiliste sihtasutuste puhul 95 % kogukuludest.

Kõigi komisjoni korraldatud konsultatsioonide käigus ilmnes määruse asjakohasuse suhtes laialdane üksmeel ning kinnitati, et määruse eesmärk on endiselt aktuaalne, et sellega on Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste tegevuseks ette nähtud vajalik õigusraamistik ning et määrus vajab piiratud ulatuses sihipäraseid parandusi.

b)Annetuste läbipaistvus

Määruse artikliga 20 keelatakse teatavat liiki annetused; nimelt annetused ELi mittekuuluvatest riikidest, anonüümsed annetused ja annetused, mis ületavad 18 000 eurot.

Määruses esinevate lünkade tõttu võib välismaistel osalejatel siiski olla võimalik kehtivatest sätetest ELi liikmesriikides asuvate vahendajate kaudu mööda hiilida, kasutades kolmandatest riikidest pärit vahendeid. Lisaks ei kaasne nende keeldudega vastavaid täitevvolitusi ametile, kes praegu ei saa annetajatelt täiendavat teavet nõuda.

Lisaks väljendasid mõned valitsusvälised organisatsioonid ja OSCE/ODIHR muret viivituste pärast, mis puudutavad annetustega seotud teabe avaldamist. Nad nõuavad sellise teabe reaalajas avaldamist, eriti valimisperioodidel, et vältida välisriikide sekkumist valimistesse, nii et valijad saaksid anda oma hääle teadlikult. Euroopa Parlament märkis oma Euroopa tasandi erakondi ja poliitilisi sihtasutusi käsitleva määruse artikli 38 kohases aruandes, et parandamisruumi leidub ka rahastamise ja annetuste läbipaistvuse vallas, eelkõige määruses endas.

Seega ei peeta praegust läbipaistvussüsteemi välismaise sekkumise ennetamisel, avastamisel ja/või selle vastu võitlemisel piisavalt tulemuslikuks.

2.Demokraatlikud väärtused, nähtavus ja sooline tasakaal

a)Asjaolud, mis takistavad Euroopa tasandi erakondadel ja poliitilistel sihtasutustel täitmast ELi lepingu artikli 10 lõike 4 kohaseid ülesandeid

Konsultatsioonide käigus tõid Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused esile takistused, millega nad puutuvad kokku oma nähtavuse suurendamisel riiklikul tasandil. Need takistused ei võimalda neil täita oma ülesannet aidata kaasa „euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“ ning kahandavad seetõttu määruse tulemuslikkust. Ka Euroopa Parlament nimetas neid takistusi oma aruandes, mille ta esitas vastavalt Euroopa tasandi erakondi ja poliitilisi sihtasutusi käsitleva määruse artiklile 38.

Ühte neist takistustest võib seostada praeguse keeluga rahastada otseselt või kaudselt riigi tasandi valimisi, erakondi, kandidaate või sihtasutusi. Selleks et kaotada väljendi „kaudne rahastamine“ mitmetimõistetavus, töötasid amet ja Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja 2019. aasta valimiste eel välja viis Euroopa Parlamendi valimiskampaaniate suhtes kehtivat põhimõtet, mille järgimine tähendaks võimalust saada ELilt rahastamiseks vahendeid. Kuigi see on teataval määral suurendanud õiguskindlust, ei ole see aidanud suurendada Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste otsest osalemist liikmesriikides tehtavates kampaaniates. Lisaks keelatakse Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste määrusega praegu ELi vahendite kasutamine riiklikes referendumikampaaniates, isegi kui need puudutavad Euroopa Liiduga seotud küsimusi; see takistab Euroopa tasandi erakondadel ja poliitilistel sihtasutustel edendamast sellekohaste arutelude Euroopa mõõdet. Ka Euroopa Kohus viitab sellele keelule Üldkohtu 25. novembri 2020. aasta otsuses T-107/19.

Teine takistus Euroopa tasandi erakondade nähtavusele riiklikul tasandil on selgusetus ja ebapiisavad karistused, mis seonduvad liikmesriigis asuvate siduserakondade kohustusega avaldada selle Euroopa tasandi erakonna logo, mille liikmed nad on. Konsultatsiooniettevõte European Democracy Consulting leidis, et hoolimata määruse artikli 18 lõikes 2a sätestatud kohustusest, on kõigil Euroopa tasandi erakondadel peale Euroopa Demokraatide Partei liikmesriikides erakondi, kes Euroopa tasandi erakonna logo oma veebilehel ei avalda. Lisaks ei avalda 85 % liikmesriikide erakondadest oma seotud Euroopa tasandi erakonna logo „selgelt nähtaval ja kasutajasõbralikul viisil“, kui selleks lugeda liikmesriikide erakondade veebilehtede ülaosa. Euroopa tasandi erakondade logod on ülekaalukalt ekraani allosas, sest ligi 58 % logodest leiab sealt. Valdav enamik logosid on selgelt „nähtamatud“ (60 %, isegi üle 69 %, kui arvestada veebisaite, millel pole ühtki logo). Kui keskenduda ainult „selgelt nähtavatele“ või „mõõdukalt nähtavatele“ logodele, ei vasta nõuetele 71 % logodest, ja kui võtta arvesse ka veebisaite, millel ei ole ühtki logo, siis on neid kuni 78 %.

b)Sooline tasakaal

Praegu ei sisalda määrus soolise võrdsusega seotud läbipaistvuse kohustust. Kui määrust 2019. aastal muudeti, nõustusid kaasseadusandjad vabatahtlikku meedet põhjenduses 5 üksnes mainima.

Maailma Majandusfoorumi ülemaailmse soolise ebavõrdsuse aruandes leiti, et sooline ebavõrdsus poliitilises mõjuvõimus on maailmas neljast jälgitavast lõhest endiselt suurim, ja seda on õnnestunud praeguseks vähendada vaid 22 %. Kuigi Euroopa Parlamendis on aastate jooksul täheldatud positiivset suundumust suurema soolise tasakaalu poole, on vabatahtlikud meetmed osutunud soolise võrdsuse tagamisel ebapiisavaks. 2021. aasta jaanuaris oli Euroopa Parlamendi naissoost liikmete osakaal 38,9 %. Esimese otsevalitud parlamendi koosseisus 1979. aastal oli see näitaja 16,6 %. See ületab riikide parlamentide maailma keskmist ja ka Euroopa keskmist, mis on 30,5 %. Euroopa Parlamendi uuringuteenistus juhib siiski tähelepanu suurtele erinevustele liikmesriikide vahel ning märgib, et riikides, kust Euroopa Parlamenti valitud naisparlamendiliikmete osakaal on väike, on selle peamine põhjus naiste väike osakaal kandidaatide hulgas. See võib omakorda olla tingitud erakonnasisestest protsessidest. Näib, et Euroopa tasandi erakonnad on jätnud kasutamata võimaluse julgustada oma liikmesriikides asuvaid liikmeserakondi edendama parteinimekirjades soolist tasakaalu. Soolist võrdsust ei ole saavutatud ka Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste juhatustes. Seega ei ole määrusega suudetud soolist tasakaalu tulemuslikult edendada.

c)ELi väärtuste järgimine

Määruse artikli 3 lõigetega 1 ja 2 kohustatakse Euroopa tasandi erakondi ja poliitilisi sihtasutusi, kuid mitte nende liikmeserakondi, järgima ELi lepingu artiklis 2 määratletud ELi põhiväärtusi. Selleks et suurendada põhiväärtuste kaitset, peaksid ka liidus asuvad liikmeserakonnad neid väärtusi järgima ning Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused peavad tagama, et nende väljaspool liitu asuvad liikmed järgivad samaväärseid väärtusi. Määruse artikli 38 kohases Euroopa Parlamendi hindamisaruandes soovitatakse muuta artiklit 3, täpsustamaks, et ELi põhiväärtusi peaks austama nii Euroopa tasandi erakond ise kui ka selle liikmeserakonnad.

3.Nõuete täitmise tagamine

a)Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti volituste suurendamine

Määrusega loodi esmakordselt sõltumatu järelevalveasutus – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet –, et tagada Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste tegevuse erapooletu järelevalve. Siiski on kehtivates sätetes mõned lüngad, mis piiravad ameti suutlikkust teha tulemuslikke kontrolle.

Määrusega ei anta ametile annetustega seoses piisavaid uurimisvolitusi. Praegu ei ole Euroopa Liidus asuvatel annetajatel (nii füüsilistel kui ka juriidilistel isikutel), kes võivad tegutseda variisikutena rahaliste vahendite suunamisel Euroopa tasandi erakondadele ja poliitilistele sihtasutustele, õiguslikku kohustust teha ametiga koostööd. Lisaks ei ole määruses annetuste vastuvõtmiseks sätestatud minimaalseid dokumenteerimisnõudeid ega sisekontrollimeetmeid. Seega võib kergesti tekkida olukord, kus ametil puuduvad vajalikud tõendid annetuste tulemuslikuks kontrollimiseks ja ka vahendid nende hankimiseks.

Teiseks on amet hoiatanud, et tema piiratud ressursid võivad vähendada tema tegevuse tulemuslikkust „erakorralistes või ühekordsetes töösuundades, nagu ametlikud uurimised, kohtuvaidlused liidu kohtutes ja võimalik, et ka kontrollimenetlused Euroopa Parlamendi valimistega seotud küsimustes või küsimustes, mis mõjutavad liidu põhiväärtuste austamist Euroopa tasandi erakondade või Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste poolt“.