Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta /* KOM/2011/0772 lõplik - 2011/0356 (COD) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek on esitatud 2008. aastal vastu võetud kaupade paketi rakendamise raames. See on osa ettepanekute paketist, millega viiakse kümme tooteid käsitlevat direktiivi vastavusse otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Toodete vaba liikumist tagavad liidu (EL) ühtlustamisõigusaktid on oluliselt kaasa aidanud ühtse turu väljakujundamisele ja toimimisele. Nendes on sätestatud kaitse kõrge tase ning vahendid, millega ettevõtjatel on võimalik vastavust tõendada. See tagab toodete vaba liikumise, luues nende vastu usalduse. Direktiiv 94/9/EÜ (ATEX-i direktiiv) on üks liidu ühtlustamisõigusaktidest, millega tagatakse toodete vaba liikumine. Direktiivis on sätestatud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded, millele tooted peavad vastama, et need saaks ELi turul kättesaadavaks teha. Tootjad peavad tõendama, et toode on kavandatud ja valmistatud kooskõlas oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega ning kinnitama sellele CE-vastavusmärgise. Liidu ühtlustamisõigusaktide rakendamisega seotud kogemused on näidanud, et õigusaktide valdkondadeülesel rakendamisel ja jõustamisel on teatavad puudused ja vastuolud, mille tagajärjel on – turul nõuetele mittevastavaid või ohtlikke kaupu ning seetõttu võib täheldada teatavat umbusku CE-vastavusmärgise suhtes, – õigusaktide nõudeid järgivad ettevõtjad ebasoodsamas konkurentsiolukorras, kui eeskirjade eirajad, – kohtlemine mittevastavate toodete puhul ebavõrdne ning moonutatakse konkurentsi ettevõtjate vahel, sest täitemenetlused on erinevad, – riigi ametiasutuste tavad vastavushindamisasutuste määramisel erinevad ning – probleeme teatavate teavitatud asutuste töö kvaliteediga. Lisaks on õiguskeskkond muutunud üha keerulisemaks, sest sageli kohaldatakse sama toote suhtes mitut õigusakti. Vastuolud sellistes õigusaktides muudavad nende nõuetekohase tõlgendamise ja kohaldamise ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks keeruliseks. Et kõrvaldada liidu ühtlustamisõigusaktides sellised, mitme majandusharu puhul täheldatud horisontaalsed puudused, võeti 2008. aastal kaupade paketi raames vastu uus õigusraamistik. Selle eesmärk oli tugevdada ja täiendada kehtivaid eeskirju ja parandada nende rakendamise ja jõustamise praktilisi aspekte. Uus õigusraamistik koosneb kahest üksteist täiendavast õigusaktist: määrus (EÜ) nr 765/2008 akrediteerimise ja turujärelevalve kohta ja otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Uue õigusraamistiku määrusega kehtestati akrediteerimise eeskirjad (vastavushindamisasutuste pädevuse hindamise vahend) ning turujärelevalve korraldamise ja tulemuslikkuse ning kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise nõuded. Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse neid eeskirju vahetult kõigis liikmesriikides. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides enim kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid enimkasutatud sätteid on tugevdatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust. Uue õigusraamistiku otsus ja määrus täiendavad üksteist ning on omavahel tihedalt seotud. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud ettevõtjate ja teavitatud asutuste kohustused, mis võimaldavad turujärelevalveasutustel ja teavitatud asutuste eest vastutavatel ametiasutustel täita nõuetekohaselt ülesandeid, mis on neile pandud uue õigusraamistiku määrusega, ning tagada tooteid käsitlevate ELi õigusaktide tõhus ja järjekindel jõustamine. Erinevalt uue õigusraamistiku määrusest ei ole uue õigusraamistiku otsused vahetult kohaldatavad. Selleks et tagada, et kõik liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud majandussektorid saaksid kasu uue õigusraamistiku parandustest, peab uue õigusraamistiku otsuse sätted integreerima kehtivatesse tooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. 2008. aastal vastuvõetud kaupade paketi hilisem uuring näitas, et enamik tooteid käsitlevatest liidu ühtlustamisõigusaktidest tuleb kolme järgneva aasta jooksul läbi vaadata, mitte ainult selleks, et kõrvaldada valdkondadeüleseid puudusi, vaid ka valdkondlike põhjuste tõttu. Iga sellise läbivaatamisega kaasneb automaatselt uue õigusraamistiku otsusega seotud õigusaktide vastavusse viimine, sest parlament, nõukogu ja komisjon on võtnud kohustuse kasutada selle sätteid võimalikult sageli uutes tooteid käsitlevates õigusaktides, et suurendada niipalju kui võimalik reguleeriva raamistiku sidusust. Liidu mitme muu ühtlustamist käsitleva direktiivi (sh surveseadmete direktiivi 94/9/EÜ) läbivaatamist seoses valdkondlike probleemidega ei olnud sellesse ajavahemikku kavandatud. Selleks et mittevastavuse ja teavitatud asutustega seotud probleemid saaksid kõnealustes valdkondades siiski lahendatud ning selleks, et tagada tooteid käsitleva üldise õigusliku raamistiku järjepidevus, otsustati viia kaupade paketti kuuluvad direktiivid vastavusse uue õigusraamistiku otsuse sätetega. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu aktiga,[1] milles on tõstetud esile vajadust taastata tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi suhtes ning rõhutatud turujärelevalve tõhustamise tähtsust. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamisega. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega ATEX direktiivi 94/9/EÜ vastavusse viimist uue õigusraamistiku otsusega on arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise eest, teavitatud asutuste töörühma ja halduskoostöörühmaga ning tööstusühenduste esindajatega asjaomastes ekspertide töörühmades. 2010. aastal korraldati juunist kuni oktoobrini kestnud avalik arutelu, mis hõlmas kõiki kõnealuse algatusega seotud majandussektoreid. Arutelu hõlmas nelja küsimustikku, mis olid suunatud vastavalt ettevõtjatele, ametiasutustele, teavitatud asutustele ja tarbijatele ning komisjoni talitused said 300 vastust. Tulemused on kättesaadavad aadressil http://EÜ.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/uus-legislative-framework/index_en.htm. Lisaks üldistele aruteludele konsulteeriti ka VKEdega. Euroopa Ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) kaudu küsitleti 2010. aasta mais ja juunis 603 VKEd. Tulemused on kättesaadavad aadressil: http://EÜ.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/uus-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf. Konsultatsioonide käigus selgus, et algatusel on laiaulatuslik toetus. Ollakse üksmeelel, et turujärelevalvet ning teavitatud asutuste hindamis- ja järelevalvesüsteemi on vaja parandada. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandada koostööd ELi tasandil. Tootmisharu ootab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu suunatud meetmed tagavad võrdsemad tegevustingimused ning õigusaktide vastavusse viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate kohustusega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid, ning turujärelevalve paranemisega kaasnev tulu on ilmselt kuludest suurem. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesoleva rakenduspaketi mõjuhinnang toetub suures osas uue õigusraamistiku kohta koostatud mõjuhinnangule. Lisaks praegust konteksti käsitlevate eksperdiarvamuste kogumisele ja analüüsimisele konsulteeriti veel valdkondlike ekspertide ja huvirühmadega ning tehnilise ühtlustamise, vastavushindamise, akrediteerimise ja turujärelevalve valdkonnaüleste ekspertidega. Teatavate sektoritega seotud põhiandmete kogumisel kasutati välisekspertide abi: ATEX sektorite uuring „Turu kirjeldus ning plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate toodete ja kaitsesüsteemide konkurentsivõime analüüs” on kättesaadav veebiaadressil http://EÜ.europa.eu/enterprise/sEÜtors/mEÜhanical/files/atex/atexcomp_finalreport_en.pdf. Mõju hindamine Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut. 1. valik – praegune olukord ei muutu Selle valiku korral kehtivat direktiivi ei muudeta ning toetutakse ainult uue õigusraamistiku määrusest tulenevale olukorra teatavale paranemisele. 2. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub mittereguleerivate meetmete abil 2. valiku puhul kaalutakse võimalust soodustada vabatahtlikku vastavusseviimist uue õigusraamistiku otsuse sätetega, nt käsitledes seda juhendites kui parimat tava. 3. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub seadusandlike meetmete abil Selle valiku puhul integreeritakse uue õigusraamistiku otsuse sätted kehtivatesse direktiividesse. Eelistati 3. valikut, sest – see parandab oma kohustusi täitvate äriühingute ja teavitatud asutuste konkurentsivõimet võrreldes nendega, kes eeskirju ei järgi; – see parandab siseturu toimimist tagades võrdse kohtlemise kõikidele ettevõtjatele, eelkõige importijatele ja levitajatele, aga ka teavitatud asutustele; – see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; see ei põhjusta lisakulu (või on see kulu väga väike) juba vastutustundlikult toimivatele ettevõtjatele; – see on tõhusam kui 2. valik; kuna 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul tuleks positiivne mõju piisavalt esile; – 1. ja 2. valik ei vähenda õigusraamistiku vastuolusid ning seetõttu ei võimalda need reguleerivat keskkonda lihtsustada. 3. Ettepaneku põhielemendid 3.1. Horisontaalsed mõisted Ettepanekuga kehtestatakse ühtsed mõisted, mida kasutatakse tavaliselt kõigis liidu ühtlustamisõigusaktides, ning millele antakse seega asjaomastes õigusaktides järjepidev tähendus. 3.2. Ettevõtjate kohustused ja jälgitavusnõuded Ettepanekus täpsustatakse tootjate ja volitatud esindajate kohustusi ning kehtestatakse importijate ja levitajate kohustused. Importijad peavad kontrollima, et tootja on korraldanud asjakohase vastavushindamismenetluse ja koostanud tehnilise dokumentatsiooni. Lisaks peavad importijad koos tootjaga tagama, et kõnealune tehniline dokumentatsioon tehakse ametiasutustele nende nõudmisel kättesaadavaks. Samuti peavad importijad kontrollima, et tooted oleks nõuetekohaselt märgistatud ning et nendega oleks kaasas nõutavad dokumendid, juhendid ja ohutusteave. Nad peavad säilitama vastavusdeklaratsiooni koopia ning märkima tootele oma nime ja aadressi. Juhul kui see ei ole võimalik, märgivad nad nime ja aadressi pakendile või tootega kaasas olevatele dokumentidele. Levitajad peavad kontrollima, et toodetel oleks CE-vastavusmärgis, vajaduse korral tootja ja importija nimi ning et sellega oleksid kaasas nõutavad dokumendid ja juhised. Importijad ja levitajad peavad tegema koostööd turujärelevalveasutustega ning võtma asjakohaseid meetmeid, kui nad on tarninud mittevastavaid tooteid. Kõikidele ettevõtjatele kehtestatakse jälgitavuse parandamisega seotud kohustused. Toodetele tuleb märkida tootja nimi ja aadress ning number, mis võimaldab tooteid identifitseerida ja siduda neid tehnilise dokumentatsiooniga. Imporditud toodete puhul peab neile olema märgitud ka importija nimi ja aadress. Lisaks peab iga ettevõtja suutma nimetada ametiasutustele ettevõtja, kes on talle tooteid tarninud, või ettevõtja, kellele tema on tooteid tarninud. 3.3. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. 1. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa standardimist käsitleva määruse kohta,[2] milles sätestatakse Euroopa standardimise horisontaalne õiguslik raamistik. Määruse ettepanek sisaldab muu hulgas sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite kohta ning huvirühmade osalemist standardimisprotsessis. Selleks et tagada õiguskindlus, kustutatakse käesoleva ettepanekuga direktiivist 94/9/EÜ sätted, mis käsitlevad samu aspekte. Sätteid, milles käsitletakse vastavuse eeldust harmoneeritud standarditele, on muudetud, et täpsustada vastavuse eelduse ulatust juhul, kui standard vastab olulistele nõuetele vaid osaliselt. 3.4. Vastavushindamine ja CE-vastavusmärgis Direktiiviga 94/9/EÜ on kehtestatud asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad kohaldama, et tõendada nende toodete vastavust olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Ettepanekus on kõnealused menetlused viidud vastavusse uue õigusraamistiku otsuses sätestatud ajakohastatud versiooniga. Sektorile eriomased menetluse osad on säilitatud. CE-vastavusmärgist käsitlevad põhimõtted on esitatud määruse 765/2008 artiklis 30, kuid üksikasjalikud sätted CE-vastavusmärgise ja plahvatuskaitse erimärke kinnitamiseks toodetele on lisatud käesolevasse ettepanekusse. 3.5. Teavitatud asutused Ettepanekuga täpsustatakse teavitatud asutuste suhtes kehtivaid teavitamiskriteeriume. Selles selgitatakse, et tütarettevõtjad või alltöövõtjad peavad samuti vastama teavitamise nõuetele ning kehtestatakse erinõuded teavitavatele ametiasutustele ja muudetakse teavitatud asutustest teavitamise menetlust. Teavitatud asutuse pädevust tuleb tõendada akrediteerimistunnistusega. Kui teavitatud asutuse pädevuse hindamisel ei ole väljastatud akrediteerimistunnistust, tuleb teavitamisel lisada dokumendid, milles kirjeldatakse, kuidas kõnealuse asutuse pädevust hinnati. Liikmesriigid võivad esitada vastuväiteid teavitamise kohta. 3.6. Turujärelevalve ja kaitseklausliga seotud menetlus Käesoleva ettepanekuga muudetakse kehtivat kaitseklausliga seotud menetlust. Sellega lisatakse liikmesriikide vahelise teabe vahetamise etapp ning täpsustatakse asjaomaste ametiasutuste tegevust mittevastavate toodete avastamisel. Kaitseklausliga seotud menetlus, mille puhul peab komisjon otsustama, kas meede on õigustatud või mitte, algatatakse juhul, kui mõni muu liikmesriik vaidlustab toodete suhtes võetud meetmed. Kui piiravate meetmete kohta vastuväiteid ei esitata, peavad kõik liikmesriigid kohaldama asjakohaseid meetmeid oma territooriumil. 3.7. Komiteemenetlus ja delegeeritud õigusaktid Alalise komitee tegevust käsitlevaid sätteid kohandati uute eeskirjadega, mis käsitlevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud delegeeritud õigusakte, ning uute sätetega, mis käsitlevad rakendusakte, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[3]. Alalise komitee tegevus on sätestatud direktiivis 94/9/EÜ. Kuna kõnealune komitee ei ole seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 nimetatud õigusaktide vastuvõtmisega ning uue direktiivi raames puudub vajadus rakendusakte vastu võtta, jäeti nimetatud säte ettepanekust välja. Kooskõlas presidendi poolt komisjonile esitatud teatisega „Komisjoni eksperdirühmade raamistik: eeskirjad ja avalik register” (K(2010) 7649 (lõplik)) moodustab komisjon ekspertide töörühma, mis täidab alalise komitee ülesandeid, mis on ette nähtud direktiiviga 94/9/EÜ, et uurida käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi. 4. Ettepaneku õiguslik külg Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Siseturuga seotud pädevus on jagatud liidu ja liikmesriikide vahel. Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eriti uusi lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 94/9/EÜ tulemuslikum jõustamine, eelkõige on need importijate ja levitajate kohustusi, jälgitavust, teavitatud asutuste hindamist ja nendest teavitamist ning muudetud turujärelevalve ja kaitsemenetlustest tulenevaid tugevdatud koostööga seotud kohustusi käsitlevad sätted. Õigusaktide jõustamise kogemused on näidanud, et riikide tasandil võetud meetmed on kaasa toonud erisuguse lähenemise ning ettevõtjate erineva kohtlemise Euroopa Liidus, mis kahjustab käesoleva direktiivi eesmärke. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riikide tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Võttes arvesse kaubanduse rahvusvahelisemaks muutumist suureneb pidevalt piiriüleste juhtumite arv. ELi tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad eesmärke paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid ELi tasandil. Direktiivis sisalduvaid vastuolusid saab lahendada vaid ELi tasandi seadusandja. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ja kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on variantide mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa olulisi uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Õigusloome tehnika valik Direktiivi 94/9/EÜ vastavusse viimine uue õigusraamistiku otsusega eeldab mitme sisulise muudatuse tegemist. Muudetud õigusakti loetavuse tagamiseks valiti uuesti sõnastamise tehnika, mis on kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta[4]. Direktiivis 94/9/EÜ tehtud muudatused hõlmavad mõisteid, ettevõtjate kohustusi, harmoneeritud standarditega seotud vastavuse eeldust, vastavusdeklaratsiooni, CE-vastavusmärgist, teavitatud asutusi ning kaitseklausli ja vastavushindamisega seotud menetlusi. Ettepanek ei muuda direktiivi reguleerimisala ega olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. 5. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 6. Lisateave Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 94/9/EÜ kehtetuks. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. ê 94/9/EÜ (kohandatud) 2011/0356 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut Ö Euroopa Liidu toimimise lepingut Õ, eelkõige eriti selle artiklit 100 a Ö 114 Õ, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[5] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ò uus (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[6] on oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)[7] on kehtestatud vastavushindamisasutuste akrediteerimise kord, kolmandatest riikidest pärit toodete turujärelevalve ja kontrollimise raamistik ning CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)[8] on kehtestatud üldpõhimõtete ja erisätete ühine raamistik, mis on ette nähtud kohaldamiseks tooteturustuse tingimusi ühtlustavates ühenduse õigusaktides, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Direktiivi 94/9/EÜ tuleks seetõttu kohandada vastavalt nimetatud otsusele. ê 94/9/EÜ põhjendus 1 (4) Liikmesriigid vastutavad inimeste ja teatud juhtudel koduloomade turvalisuse ja nende tervise kaitse eest oma territooriumil, eriti mis puutub töötajate kaitset plahvatusohtliku keskkonna eest kaitsvate seadmete ja süsteemide kasutamisest tulenevate ohtude puhul. ê 94/9/EÜ põhjendus 2 (kohandatud) liikmesriikide kohustuslikes sätetes määratakse kindlaks, missugune kaitsetase tuleb saavutada plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate kaitseseadmete ja -süsteemide abil; üldiselt on tegemist elektriliste ja mitteelektriliste spetsifikaatidega, mis mõjutavad plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatava seadme projekteerimist ja ehitust; ê 94/9/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) nõuded, millele sellised seadmed peavad vastama, on ulatuse ja kontrollimenetluse poolest liikmesriigiti erinevad; kõnealused erinevused võivad takistada ühendusesisest kaubandust; ê 94/9/EÜ põhjendus 4 (kohandatud) siseriiklike õigusaktide ühtlustamine on ainus viis niisuguste vaba kaubanduse tõkete kõrvaldamiseks; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki rahuldaval viisil saavutada; käesolevas direktiivis sätestatakse üksnes need nõuded, mis on vältimatud nende seadmete vaba liikumise tagamiseks, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse; ê 94/9/EÜ põhjendus 5 (kohandatud) eeskirjad, mille eesmärgiks on kõrvaldada tehnilised kaubandustõkked, peavad järgima nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis[9] sätestatud uut lähenemisviisi, millega nõutakse peamiste ohutusnõuete ja muude üldise huviga seotud nõudmiste määratlemist, alandamata seejuures olemasolevat põhjendatud turvalisuse taset liikmesriikides; selle resolutsiooniga nähakse ette, et ühes direktiivis tuleb käsitleda väga suurt tootehulka, et vältida sagedasi muudatusi ja direktiivide suurt arvu; ê 94/9/EÜ põhjendused 6 and 8 (kohandatud) (5) olemasolevad Direktiivid Ö 94/9/EÜ Õ plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate ühenduse õigusaktide ühtlustamise kohta on kaasa toonud positiivse arengu Ö tõhusa Õ plahvatuskaitse tagamisel osas selliste meetmete kaudu, mis on seotud kõnealuste seadmete ehitusega ning aidanud kõrvaldada kaubandustõkkeid selles valdkonnas; samal ajal on vaja olemasolevad direktiivid üle vaadata ja neid laiendada, sest eelkõige just üldises kontekstis tuleb võtta meetmeid, mis kaitseksid selliste seadmetega seotud võimalike ohtude eest. See tähendab eelkõige seda, et kasutajatele ja kolmandatele isikutele tõhusa kaitse tagamist peab silmas pidama juba projekteerimis- ja valmistamisjärgus; Ö nii kaevandusseadmete kui ka maapealsete seadmete puhul. Õ eespool nimetatud Neid kahte seadmerühma kasutatakse paljudes kaubandus- ja tööstussektorites ning need on märkimisväärse majandusliku tähtsusega. ê 94/9/EÜ põhjendus 7 (kohandatud) ohu olemus, kaitsemeetmed ja testimisviisid on kaevandusseadmete ja maapealsete seadmete puhul tihti väga sarnased või lausa ühesugused; seetõttu on vältimatult vajalik, et mõlemasse rühma kuuluvaid seadmeid ja süsteeme käsitletakse ühes direktiivis; ê 94/9/EÜ põhjendus 9 (kohandatud) (6) põhiliste tTervisekaitse- ja ohutusnõuete täitmine on oluline kaitseseadmete ja -süsteemide ohutuse tagamiseks.; Need nõuded on jaotatud üld- ja lisanõueteks, millele kaitseseadmed ja -süsteemid peavad vastama.; eelkõige Eriti lisanõuetes püütakse Ö tuleks Õ arvesse võtta olemasolevaid ja võimalikke ohte.; Seetõttu peavad kaitseseadmed ja -süsteemid vastama vähemalt ühele niisugusele nõudele, kui see on vajalik nende nõuetekohase toimimise seisukohast või on kohaldatav nende otstarbekohase kasutamise suhtes.; Otstarbekohase kasutamise mõiste on kaitseseadmete ja -süsteemide plahvatuskindlaks muutmisel esmase tähtsusega.; Oluline on, et tootjad esitaksid täielikud andmed.; Samuti on vajalik, et kõnealustel seadmetel oleks selge erimärgistus, millest ilmneb, et tegemist on plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmetega. ê 94/9/EÜ põhjendus 10 (kohandatud) kavas on ette valmistada artiklil 118a põhinev direktiiv plahvatusohtlikus keskkonnas töötamise kohta; see täiendav direktiiv keskendub eelkõige kasutamisest ja/või paigaldusliikidest ja -viisidest tulenevatele plahvatusohtudele; ê 94/9/EÜ põhjendus 11 (kohandatud) (7) põhiliste Oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete täitmine on seadmete ohutuse tagamiseks kohustuslik.; Nende nõuete täitmisel tuleb hoolikalt arvesse võtta valmistusaegset tehnoloogiat ning peamisi tehnilisi ja majanduslikke nõudeid. ê 94/9/EÜ põhjendus 12 (kohandatud) seepärast sisaldab käesolev direktiiv ainult olulisi nõudeid; et kergendada oluliste nõuete järgimise tõestamist, on vaja ühtlustatud Euroopa standardeid eriti plahvatuskaitse mitteelektriliste aspektide kohta ehk standardeid, mis on seotud seadmete projekteerimise, valmistamise ja testimisega, mille täitmine lubab eeldada, et toode vastab olulistele nõuetele; ühtlustatud Euroopa standardeid koostavad eraõiguslikud organisatsioonid ning need ei või olla kohustuslikud; selleks on tunnustatud Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEÜ) kui organeid, kes on pädevad vastu võtma ühtlustatud standardeid kooskõlas komisjoni ja nende kahe organi vahelist koostööd käsitlevate 13. novembril 1984 allakirjutatud üldsuunistega; käesoleva direktiivis tähendab ühtlustatud standard tehnilist kirjeldust (Euroopa standardit või ühtlustamisdokumenti), mille on vastu võtnud ükskõik kumb või mõlemad eespool nimetatud asutused komisjoni soovitusel vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, milles on sätestatud tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe esitamise kord,[10] ning vastavalt eespool nimetatud üldjuhistele; ê 94/9/EÜ põhjendus 13 (kohandatud) õigusraamistikku tuleks parandada, et tagada tööandjate ja töötajate tõhus ja asjakohane osalemine standardimistoimingutes; nimetatud parandused peaksid olema tehtud käesoleva direktiivi rakendamise ajaks; ê 94/9/EÜ põhjendus 14 (kohandatud) võttes arvesse plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate seadmetega seotud ohtude olemust, on vaja kehtestada asjakohased menetlused, mille alusel hinnata kõnealuste direktiivide põhinõudmiste täitmist; selliste menetluste koostamisel tuleb silmas pidada seadme võimalikku loomuomast ohutaset, mille eest süsteemid peavad kaitsma lähiümbruskonda; seetõttu tuleb igale tootevastavuskategooriale lisada asjakohane menetlus või valikuvõimalus mitme vastava menetluse vahel; vastuvõetud menetlused vastavad täielikult nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusele 93/465/EMÜ, mis käsitleb vastavushindamise menetluste eri järkude mooduleid, mis on mõeldud kasutamiseks tehnilist ühtlustamist käsitlevates direktiivides[11]; ê 94/9/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) nõukogu on näinud ette CE-märgise kinnitamise tootja või tema volitatud esindaja poolt ühenduses; see märgis näitab, et kõnealune toode vastab kõikidele selle toote suhtes kehtivate ühenduse õigusaktidega ettenähtud põhinõuetele ja vastavushindamise menetlustele; ê 94/9/EÜ põhjendus 16 (kohandatud) on asjakohane, et liikmesriigid võivad, nii nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 100a, võtta ajutisi meetmeid, millega piiratakse või keelatakse seadmete ja kaitsesüsteemide turuleviimine ja kasutamine, kui need kujutavad konkreetset ohtu inimestele ja teatud juhtudel koduloomadele või omandile, tingimusel et need meetmed vastavad ühenduse kontrollimenetlusele; ê 94/9/EÜ põhjendus 17 (kohandatud) iga käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud otsuse adressaatidele tuleb teatada niisuguse otsuse põhjused ja nende kasutuses olevad edasikaebamisvõimalused; ê 94/9/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) 18. detsembril 1985. aastal võttis nõukogu vastu raamdirektiivi plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate elektriseadmete kohta (76/117/EMÜ)[12] ja 15. veebruaril 1982 direktiivi kaevandusgaaside tekke tõenäosusega kaevandustes plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavate elektriseadmete kohta (82/130/EMÜ)[13]; ühtlustamistegevuse algusest saadik on kavandatud, et vabatahtlik ja osaline ühtlustamine, millel need direktiivid põhinevad, muudetakse täieulatuslikuks ühtlustamiseks; käesolev direktiiv hõlmab kogu eespool nimetatud direktiivide reguleerimisala ning seetõttu tuleb need direktiivid kehtetuks tunnistada; ê 94/9/EÜ põhjendus 19 (kohandatud) siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; ê 94/9/EÜ põhjendus 20 (kohandatud) on vaja sätestada üleminekukord, mis võimaldaks turustada ja kasutusele võtta seadmeid, mis on valmistatud vastavalt käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtinud siseriiklikele õigusaktidele, ò uus (8) Ettevõtjad peaksid vastutama toodete nõuetekohasuse eest vastavalt sellele, kus nad asuvad turustusahelas, et kindlustada avalike huvide, nagu näiteks tervisekaitse ja ohutuse ning tarbijate- ja keskkonnakaitse kõrge tase ning õiglase konkurentsi tagamine liidu turul. (9) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid tagamaks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiiviga vastavuses olevaid tooteid. Vaja on sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas. (10) Kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kellel on üksikasjalikud teadmised toote konstrueerimis- ja valmistamisprotsessist. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja ülesandeks. (11) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleks vastavuses kõigi käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleks nende toodete osas korraldanud nõuetekohased hindamismenetlused. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate toodete vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule tooteid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama, et vastavushindamismenetlus on läbi viidud ja et toote märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad. (12) Levitaja teeb toote turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja tegutseb hoolikalt tagamaks, et toote käitlemine tema poolt ei mõjuta negatiivselt toote nõuetekohasust. (13) Toote turule laskmisel peaks iga importija märkima tootele oma nime ja kontaktaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui toote suurus või iseloom seda ei võimalda. See hõlmab ka juhud, kui importija peaks avama pakendi, et lisada tootele oma nimi ja aadress. (14) Kui ettevõtja laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet selliselt, et see võiks mõjutada toote vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda käsitada tootjana ja talle peaks laienema tootja kohustused. (15) Kuna levitajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata riikide pädevate ametite poolt täidetavatesse turujärelevalve ülesannetesse ning nad peaksid olema valmis neis ülesannetes aktiivselt osalema, andes pädevatele asutustele asjaomase toote kohta kogu vajaliku teabe. (16) Toote jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimissüsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste tööd mittevastavuses oleva toote turul kättesaadavaks tegemise eest vastutava ettevõtja tuvastamisel. (17) Käesolev direktiiv peaks piirduma ainult oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete määratlemisega. Selleks et lihtsustada kõnealustele nõuetele vastavuse hindamist on vaja ette näha, et tooted, mis vastavad üksikasjalike tehniliste kirjelduste osas harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa parlamendi ja nõukogu […… aasta] määrusega (EL) nr [../..], mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ,[14] vastaksid ka kõnealustele nõuetele. (18) Määrusega (EL) nr [../..], mis käsitleb Euroopa standardimist, kehtestatakse menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standardite kohta, kui need ei vasta täielikult käesoleva direktiivi nõuetele. (19) Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused veenduda, et turul kättesaadavaks tehtud tooted vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, on vaja kehtestada vastavushindamismenetlus. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis hõlmavad vähem või rohkem rangeid menetlusi vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetlused valida kõnealuste moodulite hulgast. (20) Tootja peaks koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et esitada üksikasjalik teave toote vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele. (21) CE-vastavusmärgis, mis tõendab toote nõuetelevastavust, on kogu vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmava menetluse nähtav tulem. CE-vastavusmärgist käsitlevad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Käesolevas direktiivis tuleks sätestada eeskirjad tootele CE-vastavusmärgise kinnitamise kohta. (22) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetlused eeldavad liikmesriikide poolt komisjonile teavitatud vastavushindamisasutuste sekkumist. (23) Kogemus on näidanud, et direktiivis 94/9/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad, et tagada teavitatud asutuste ühtlaselt kõrgetasemeline toimimine kogu liidus. Samas on oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad, et neist teavitataks kui vastavushindamisteenuste osutajatest. (24) Vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada ka nõuded, mida peavad täitma teavitavad ametiasutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, neist teavitamisse ja nende jälgimisse kaasatud asutused. (25) Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada ka vastavust asjakohastes valdkondlikes õigusaktides sätestatud nõuetele. (26) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi täiendab määrusega (EÜ) nr 765/2008 ettenähtud akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, siis tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (27) Riiklikud ametiasutused kõikjal liidus peaksid käsitlema määruse (EÜ) nr 765/2008 kohast läbipaistvat akrediteerimist kui vastavussertifikaatide usaldusväärsuse vajaliku taseme tagamise eelisabinõud, et kinnitada vastavushindamisasutuse tehnilist pädevust. Samas võivad riiklikud ametiasutused otsustada, et nende valduses on sobivad vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Et tagada muude riiklike ametiasutuste läbiviidud hindamiste piisav usaldusväärsus, tuleks neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused täidavad asjaomaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid. (28) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti osa vastavushindamisega seotud toimingute täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Et tagada liidu turule lastavate toodete nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid seoses vastavushindamise ülesannete täitmisega samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste jälgimine hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate sooritatud toiminguid. (29) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb tõsta ning eelkõige kohandada seda uute tehnoloogiatega, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (30) Kuna teavitatud asutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu Euroopa Liidus, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuse pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (31) Konkurentsivõime tõstmise eesmärgil on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluste tehnilise kohaldamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu. (32) Õiguskindluse tagamiseks on vaja täpsustada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete suhtes kohaldatakse liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrollimise korda, mis on ettenähtud määrusega (EÜ) nr 765/2008. Käesolev direktiiv ei tohiks takistada liikmesriike kõnealuste ülesannete täitmiseks pädeva ametiasutuse valimisel. (33) Asjaomased kaitsemeetmed on juba ettenähtud direktiiviga 94/9/EÜ. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vajalik parandada olemasolevat kaitseklauslimenetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikides olemasolevatele kogemustele toetuvaks. (34) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud osapooltel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses inimeste tervisele ja ohutusele või muudele avaliku huvi kaitsele ohtu kujutavate toodetega. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete puhul varem reageerida. (35) Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, siis ei tohiks komisjon rohkem sekkuda, välja arvatud kui mittevastavus on põhjendatav puudustega harmoneeritud standardis. (36) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Kõnealused sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (37) On vaja näha ette üleminekukord, mis võimaldab liikmesriikidel teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele tooteid, mis on juba turule viidud kooskõlas direktiiviga 94/9/EÜ. (38) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt selle tagamist, et turul olevad tooted täidavad nõudeid, mis tagavad tervise ja ohutuse ja muude avalike huvide kõrgetasemelise kaitse, kindlustades samas siseturu toimimise, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (39) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on muutunud võrreldes direktiiviga 94/9/EÜ. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb direktiivist 94/9/EÜ. (40) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi seoses direktiivi 94/9/EÜ siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, mis on sätestatud X lisa B osas, ê 94/9/EÜ ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I PEATÜKK ê 94/9/EÜ (kohandatud) Reguleerimisala, turuleviimine ja vaba liikumine Ö Üldsätted Õ Artikkel 1 Ö Reguleerimisala Õ 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse Ö järgmiste toodete suhtes Õ: ê 94/9/EÜ a) plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavad seadmed ja kaitsesüsteemid; ê 94/9/EÜ (kohandatud) 2. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad ka direktiivid, mis käsitlevad b) ohutus-, kontroll- ja reguleerimisseadiseid, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool plahvatusohtlikke keskkondi, aga on plahvatusohtu silmas pidades vajalikud või aitavad kaasa seadmete ja kaitsesüsteemide ohutule toimimisele. 4. 2. Ö Käesolevat direktiivi ei kohaldata Õ Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on välja jäetud järgmine Ö järgmiste toodete suhtes Õ: ê 94/9/EÜ (kohandatud) – meditsiinilises keskkonnas kasutatavad meditsiiniseadmed; – seadmed ja kaitsesüsteemid juhtudeks, kus plahvatusohu põhjustab eranditult lõhkematerjali või ebastabiilsete keemiliste ainete lähedalolek; – seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks koduses majapidamises ja mitteärilises keskkonnas, kus plahvatusohtlik keskkond võib tekkida harva, üksnes küttegaasi juhusliku lekke tagajärjel; – nõukogu direktiivis 89/686/EMÜ[15] käsitletud isikukaitsevahendid; – meresõidukid ja avamere ujuvrajatised koos sellistel sõidukitel või rajatistel olevate seadmetega; – transpordivahendid, s.o sõidukid ja nende haagised, mis on mõeldud ainult inimeste veoks õhus, teedel, raudteel või veeteel, samuti transpordivahendid, mis on mõeldud kauba veoks õhus, avalikuks kasutamiseks määratud maanteel, raudteel või veeteel. Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavad sõidukid kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse; – Ö Euroopa Liidu toimimise lepingu Õ asutamislepingu artikli 223346 lõike 1 punktis b nimetatud seadmed. ê 94/9/EÜ (kohandatud) Artikkel 2 Ö Mõisted Õ 3. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: Plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavad seadmed ja kaitsesüsteemid ê 94/9/EÜ 1) „seadmed” – masinad, aparatuur, püsi- ja liikuvseadised, nende kontrollosad ja -riistad ning avastamis- ja ennetamissüsteemid, mis eraldi või koos on mõeldud energia tootmiseks, ülekandmiseks, salvestamiseks, mõõtmiseks, kontrollimiseks ja muundamiseks ja/või materjali töötlemiseks ning mis on oma sisemiste süüteallikate tõttu võimelised põhjustama plahvatusi.; ê 94/9/EÜ ð uus 2) (b) K„kaitsesüsteemid” – muud seadmed kui eespool määratletud seadme osad, mis on mõeldud tekkivate plahvatuste viivitamatuks seiskamiseks ja/või plahvatuse mõjuala piiramiseks ning mida võib viia turule ð turul kättesaadavaks teha ïeraldi iseseisvate süsteemidena. ; ê 94/9/EÜ (kohandatud) 3) c)K„komponent” – seadmete või kaitsesüsteemide töökindla toimimise jaoks olulise tähtsusega osa, mis iseseisvalt ei toimi.; Plahvatuskeskkond 4) Ö „plahvatuskeskkond” Õ – Ggaasi, auru, udu või tolmu kujul esinevad tuleohtlikud ained, mis kokkupuutes õhuga moodustavad segu, mille süttimise korral levib põlemine kogu ülejäänud segule.; Plahvatusohtlik keskkond 5) Ö „plahvatusohtlik keskkond” Õ – Kkeskkond, mis võib muutuda plahvatavaks kohalike olude ja ekspluatatsioonitingimuste tõttu.; Seadmerühmad ja -kategooriad ê 94/9/EÜ (kohandatud) 6) „I seadmerühma” kuuluvad seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks kaevanduste maa-alustes osades ja nende kaevanduste maapealsete rajatiste niisugustes osades, kus on kaevandusgaasi ja/või põlevtolmu tekkimise oht. Ö , sh I lisa kohaselt kategooriatesse M1 ja M2 kuuluvad seadmed; Õ ê 94/9/EÜ (kohandatud) 7) „II seadmerühma” kuuluvad seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks muudes kohtades, mida võib ohustada plahvatuskeskkond. Ö , sh I lisa kohaselt kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad seadmed; Õ 8) Ö „seadmekategooria” määratleb nõutava kaitsetaseme lähtudes I lisa sätetest Õ Nõutavat kaitsetaset määratlevad seadmekategooriad on esitatud I lisas.; Seadmeid ja kaitsesüsteeme võib konstrueerida kasutamiseks konkreetses plahvatuskeskkonnas. Sellisel juhul peavad need olema vastavalt märgistatud. Otstarbekohane kasutamine 9) Ö „otstarbekohane kasutamine” Õ – Seadmete, kaitsesüsteemide ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadiste Ö toodete Õ kasutamine vastavalt seadmerühmale ja -kategooriale ning vastavalt kõikidele valmistaja esitatud andmetele, mis on vajalik seadmete, kaitsesüsteemide ja seadiste Ö seadmete Õ ohutuks toimimiseks; ò uus [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R1] 10) „turul kättesaadavaks tegemine” – toote tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; 11) „turule laskmine” – toote esmakordne kättesaadavaks tegemine ELi turul; 12) „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; 13) „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega; 14) „importija” – ELis asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb ELi turule kolmandast riigist pärit toote; 15) „levitaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik (välja arvatud tootja või importija) kes teeb toote turul kättesaadavaks; 16) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; 17) „tehniline kirjeldus” – dokument, milles nähakse ette tootele, protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; 18) „harmoneeritud standard” – määruse (EL) nr [../..] [,mis käsitleb Euroopa standardimist,] artikli 2 lõike 1 punkti c kohane standard; 19) „akrediteerimine” – määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 10 määratletud akrediteerimine; 20) „riiklik akrediteerimisasutus” – määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 11 määratletud akrediteerimisasutus; 21) „vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas toote, protsessi, teenuse või süsteemiga seotud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud; 22) „vastavushindamisasutus” – asutus, mis teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, katsetamist, sertifitseerimist ja kontrolli; 23) „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi toode, mis on seal juba lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud; 24) „kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva toote turul kättesaadavaks tegemise vältimine; 25) „CE-vastavusmärgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et toode vastab märgise tootele paigaldamist käsitlevate ELi ühtlustamise õigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; 26) „ELi ühtlustamisõigusaktid” – toodete turustustingimusi ühtlustavad ELi õigusaktid. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 23 Ö Turul kättesaadavaks tegemine Õ 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 1 lõikes 2 nimetatud käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid seadmeid, kaitsesüsteeme ja seadiseid Ö tooteid Õ võib turule viia ð turul kättesaadavaks teha ï ja kasutusele võtta ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ja teatud juhtudel koduloomade tervist ja ohutust ega vara ohutust. Ö vastavad käesolevale direktiivile. Õ 2. Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust asutamislepingut nõuetekohaselt järgides sätestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks, et tagada inimeste ja eelkõige töötajate kaitstus kõnealuste seadmete, kaitsesüsteemide ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadiste Ö toodete Õ kasutamise korral, tingimusel et see ei tähenda nende seadmete, kaitsesüsteemide ja seadiste Ö toodete Õ muutmist käesolevas direktiivis määratlemata viisil. 3. Liikmesriigid ei takista käesoleva direktiivi sätetele mittevastavate seadmete, kaitsesüsteemide ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadiste Ö toodete Õ näitamist messidel, näitustel, Ö ja Õ esitlusteljm, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt osutatud, et kõnealused seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadised Ö tooted Õ ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele ja et neid ei müüda enne, kui tootja või tema ühenduses Ö ELis Õ registreeritud volitatud esindaja on need nõuetele vastavaks muutnud. Esitluste ajal võetakse piisavaid ohutusmeetmeid, et tagada inimeste kaitstus. ê 94/9/EÜ (kohandatud) Artikkel 34 Ö Olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded Õ Seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadised , mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, Ö Tooted Õ peavad vastama II lisas esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nende suhtes kohaldatakse, arvestades otstarbekohast kasutust. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 45 Ö Vaba liikumine Õ 1. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista oma territooriumil selliste seadmete, kaitsesüsteemide ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadiste Ö toodete Õ turuleviimist ð turul kättesaadavaks tegemist ï ja kasutuselevõtmist, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. 2. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista oma territooriumil selliste komponentide turuleviimist ð turul kättesaadavaks tegemist ï, millele on lisatud artikli 813 lõikes 3 osutatud kirjalik vastavustõend ja mis on mõeldud ühendamiseks käesolevas direktiivis käsitletavate Ö toodetega Õseadmete ja kaitsesüsteemidega. ê 94/9/EÜ Artikkel 5 1. Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi kõikidele sätetele, sealhulgas II peatükis sätestatud asjakohasele vastavushindamise menetlusele vastavaks järgmist: – seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadised, millele on lisatud X lisas nimetatud EÜ vastavusdeklaratsioon ja mis kannab artiklis 10 sätestatud CE-märgist, – artikli 4 lõikes 2 nimetatud komponendid, millele on lisatud artikli 8 lõikes 3 sätestatud vastavussertifikaat. Ühtlustatud standardite puudumise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikuks peetavad meetmed, et juhtida asjaomaste poolte tähelepanu kehtivatele siseriiklikele tehnilistele standarditele ja tehnospetsifikaatidele, mida peetakse II lisas toodud oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete nõuetekohase rakendamise seisukohast tähtsaks või asjakohaseks. 2. Kui siseriiklik standard, millega on võetud üle ühtlustatud standard, mille kohta käiv viide on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, reguleerib üht või enamat olulist tervisekaitse- ja ohutusnõuet, eeldatakse, et kooskõlas kõnealuse standardiga konstrueeritud seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadised või nende artikli 4 lõikes 2 nimetatud komponendid vastavad asjakohastele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Liikmesriigid avaldavad ühtlustatud standardi ülevõtnud siseriiklike standardite kohta käivad viited. 3. Liikmesriigid tagavad nõuetekohaste meetmete võtmise, et võimaldada töösuhte pooltel siseriiklikul tasandil mõjutada ühtlustatud standardite ettevalmistamist ja järelevalvet. Artikkel 6 1. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 2 nimetatud ühtlustatud standardid ei vasta täielikult artiklis 3 nimetatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse koos põhjendustega direktiivi 83/189/EMÜ alusel moodustatud komiteele (edaspidi "komitee"). Komitee teeb viivitamata oma arvamuse teatavaks. Komitee arvamuse kättesaamisel teatab komisjon liikmesriikidele, kas kõnealused standardid on vaja jätta välja artikli 5 lõikes 2 nimetatud avaldatud teabest. 2. Komisjon võib võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine praktikas vastavalt lõikes 3 sätestatud korrale. ê Määrus (EÜ) nr 1882/2003 3. Komisjoni abistab alaline komitee, edaspidi “komitee”. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/486/EÜ[16] artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. Komitee võtab vastu oma töökorra. ê 94/9/EÜ 4. Alaline komitee võib käsitleda ka kõiki käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi, mida komitee esimees tõstatab kas omal algatusel või mõne liikmesriigi taotlusel. Artikkel 7 ê 94/9/EÜ 1. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadised, mis kannavad CE-vastavusmärgist ja mida kasutatakse ettenähtud otstarbel, kalduvad ohustama inimesi ja teatud juhtudel koduloomi või vara, võtab ta kõik vajalikud meetmed, et sellised seadmed või kaitsesüsteemid turult kõrvaldada, nende turuleviimist, kasutuselevõtmist või kasutamist keelata või nende vaba liikumist piirata. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõikidest sellistest meetmetest, põhjendades oma otsust ja täpsustades, kas nõuetele mittevastavus tuleneb: a) artiklis 3 nimetatud oluliste nõuete mittetäitmisest; b) artikli 5 lõikes 2 nimetatud standardite ebaõigest kohaldamisest; (c) artikli 5 lõikes 2 nimetatud standardite puudustest. 2. Komisjon peab viivitamata nõu asjaomaste pooltega. Kui komisjon leiab pärast kõnealust nõupidamist, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast kõnealust nõupidamist, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale. Kui lõikes 1 nimetatud otsus tuleneb standardite puudustest ja kui otsuse teinud liikmesriik jääb oma arvamuse juurde, teatab komisjon sellest viivitamata komiteele, et algatada artikli 6 lõikes 1 nimetatud menetlus. 3. Kui mittevastaval seadmel, kaitsesüsteemil või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmel on CE-vastavusmärgis, võtab pädev liikmesriik vajalikke meetmeid märgise kinnitaja(te) vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 4. Komisjon tagab liikmesriikide teavitamise selle menetluse kulgemisest ja tulemusest. ò uus II PEATÜKK Ettevõtjate kohustused Artikkel 6 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused 1. Tootjad tagavad oma toodete turule laskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis II lisas sätestatud oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega. 2. Tootjad koostavad II lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 13 osutatud vastavushindamismenetluse. Kui nimetatud menetlusega on tõendatud toote vastavus asjakohastele nõuetele, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-vastavusmärgise ja plahvatuskaitse erimärke. 3. Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni vähemalt kümne aasta jooksul pärast toote turulelaskmist. 4. Tootjad tagavad menetlused seeriatoodangu vastavuse säilimiseks. Arvesse võetakse muudatusi toote disainis või omadustes ja muudatusi nendes harmoneeritud standardites või tehnilistes kirjeldustes, mille põhjal toote vastavust kinnitatakse. 5. Tootjad tagavad, et nende tooted kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada, või kui toote suurus või iseloom seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on pakendil või tootega kaasasolevas dokumendis. 6. Tootjad märgivad oma nime ja kontaktaadressi kas tootele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või tootega kaasasolevasse dokumenti. Aadress peab selgelt osutama kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. 7. Tootjad tagavad, et tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 8. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta. 9. Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutustele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 7 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad 1. Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 6 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. 2. Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: (a) hoida ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni liikmesriigi järelevalveasutusele kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul pärast seda, kui toode on turule lastud; (b) esitada pädevate riiklike ametiasutuste põhjendatud nõudmise korral neile kogu toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni; (c) teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmise korral koostööd kõikides volitatud esindaja volitustega hõlmatud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 8 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused 1. Importijad lasevad ELi turule üksnes nõuetele vastavaid tooteid. 2. Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et toode kannab nõutud CE-vastavusmärgist ja plahvatuskaitse erimärget, ning et tootega on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, siis ei lase ta toodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Peale selle teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode kujutab endast ohtu. 3. Importijad märgivad oma nime ja kontaktaadressi kas tootele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või tootega kaasasolevasse dokumenti. 4. Importijad tagavad, et tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei ohustaks selle ladustamise või transpordi tingimused toote vastavust II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. 6. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusseviimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta. 7. Importijad hoiavad vähemalt kümne aasta jooksul pärast toote turulelaskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmise korral neile kättesaadav. 8. Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentsatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 9 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused 1. Toodet turul kättesaadavaks tehes peavad levitajad arvestama käesoleva direktiivi nõuetega. 2. Enne toote kättesaadavaks tegemist turul või kasutusele võtmist kontrollivad levitajad, et toode kannab CE-vastavusmärgist ja plahvatuskaitse erimärget, et sellega oleks kaasas nõutud dokumendid ja juhendid keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul kõnealune toode kättesaavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, siis ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui toode kujutab endast ohtu. 3. Levitajad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei ohustaks selle ladustamise või transpordi tingimused toote vastavust II lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. 4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldatakse see või võetakse see tagasi. Lisaks, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta. 5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 10 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes Käesolevas direktiivis käsitletakse tootjana importijat või levitajat, kes laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud toodet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, ja tema suhtes kohaldatakse tootja kohustusi artikli 6 alusel. Artikkel 11 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad nimetavad turujärelevalveasutustele viimaste nõudmise korral vähemalt kümne aasta jooksul pärast toote turulelaskmist: (a) iga ettevõtja, kes on neile tooteid tarninud; (b) iga ettevõtja, kellele nemad on tooteid tarninud. Ettevõtjad peavad suutma esitada esimeses lõigus nimetatud teavet 10 aasta jooksul pärast seda, kui neile toodet tarniti, ja 10 aasta jooksul pärast seda, kui nemad toodet tarnisid. III PEATÜKK toote nõuetelevastavus Artikkel 12 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Vastavuse eeldus 1. Tooted, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud II lisas. [Kui harmoneeritud standard rahuldab nõudeid, mida ta hõlmab ja mis on sätestatud II lisas või artiklis 21, avaldab komisjon Euroopa Liidu teatajas viite sellele standardile.] ê 94/9/EÜ 2. Harmoneeritud Ühtlustatud standardite puudumise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikuks peetavad meetmed, et juhtida asjaomaste poolte tähelepanu kehtivatele siseriiklikele tehnilistele standarditele ja tehnospetsifikaatidele tehnilistele kirjeldustele, mida peetakse II lisas toodud osutatud oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete nõuetekohase rakendamise seisukohast tähtsaks või asjakohaseks. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 813 Ö Vastavushindamismenetlused Õ 1. Seadmete ja vajaduse korral artikli 1 lõikes 2 nimetatud seadiste Ö Toodete Õ vastavushindamismenetlus on järgmine: a) I ja II seadmerühm, seadmekategooriad M 1 ja 1 Ö : Õ Tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab CE-märgise kinnitamiseks järgima kohaldataksEÜE tüübihindamiskorda ð ELi tüübihindamiskorda ï (esitatud III lisas) koos Ö ühega järgmisest menetlusest Õ: – tootmiskvaliteedi ð tootmiskvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavus ï korraga (esitatud IV lisas); või – tootetõestuse ð tootetõendamisel põhinev tüübivastavus ï korraga (esitatud V lisas); b) I ja II seadmerühm, seadmekategooriad M 2 ja 2: i) nende rühmade ja kategooriate sisepõlemismootorite ja elektriseadmete puhul kohaldatakse peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja CE-märgise kinnitamiseks järgima CE tüübihindamiskorda ð ELi tüübihindamiskorda ï (esitatud III lisas) koos Ö ühega järgmisest menetlusest Õ: – IV lisas nimetatud tüübivastavuse ð tüübivastavus, mis põhineb tootmise sisekontrollil koos kontrollitava toote katsetamisega ï korraga (esitatud VI lisas); või – VII lisas nimetatud tootekvaliteedi tagamise ð tootekvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavus ï korraga (esitatud VII lisas); ii) nende rühmade ja kategooriate muude seadmete puhul kohaldatakse peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja CE-märgise kinnitamiseks järgima toote sisekontrolli ð tootmise sisekontrolli ï (esitatud VIII lisas) ning edastatakse edastama VIII lisa lõikes 32 sätestatud toimiku määratud asutusele, kes kinnitab niipea kui võimalik selle kättesaamist ja säilitab selle. (c) II seadmerühm, seadmekategooria 3: Tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab CE-märgise kinnitamiseks järgima VIII lisas nimetatud kohaldatakse toote sisekontrolli ð tootmise sisekontrolli ï (esitatud VIII lisas); d) I ja II seadmerühm: Llisaks lõike 1 Ö käesoleva lõike Õ punktides a, b ja c nimetatud menetlustele võib tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja CE-märgise kinnitamiseks järgida CE üksiktoote taatluse ð üksiktoote tõendamisel põhinevat vastavust ï (esitatud IX lisas). 2. Iseseisvate kaitsesüsteemide vastavushindamiseks kasutatakse lõike 1 punktis a või d Ö nimetatud korda Õ sätteid. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus 3. Lõikes 1 nimetatud korda kohaldatakse artikli 45 lõikes 2 nimetatud komponentide suhtes, välja arvatud CE-vastavusmärgise kinnitamine. Tootja või tema ühenduses Ö liidus Õ registreeritud volitatud esindaja väljastab kirjaliku ð vastavustõendi ïtõendi, mis kinnitab komponentide vastavust nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi sätetele, märgib nende omadused ja kirjeldab, kuidas neid ühendada seadmete või kaitsesüsteemidega Ö toodetega Õ nii, et see aitaks kaasa valmisseadmete või -kaitsesüsteemide Ö valmistoodete Õ suhtes kohaldatavate oluliste nõuete Ö tervisekaitse- ja ohutusnõuete Õ täitmisele. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus 4. Lisaks sellele võib II lisa punktis 1.2.7 esitatud ohutusaspektide osas tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja CE-märgise kinnitamiseks järgida kohaldada toote sisekontrolli ð tootmise sisekontrolli ï (esitatud VIII lisas). II lisa punktis 1.2.7 esitatud ohutusaspektide osas. 5. Eelmistest lõigetest olenemata Ö Erandina lõigetest 1–4 Õ võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta või kasutusele võtta seadmeid, kaitsesüsteeme ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud üksikseadiseid Ö tooteid Õ, mille suhtes eelmistes lõigetes Ö 1–4 Õ osutatud menetlusi ei kohaldatud ja mille kasutamine on kaitse seisukohast tähtis. 6. Eespool nimetatudlLõigetes Ö 1–4 Õ märgitud osutatud menetlusi käsitlevad dokumendid ja kirjad koostatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus kavatsetakse nimetatud menetlusi kohaldada, või määratud asutuse poolt heakskiidetud keeles Ö asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav Õ. ê 94/9/EÜ 7. a) Kui seadmed, kaitsesüsteemid ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmed kuuluvad teisi aspekte käsitlevate ühenduse direktiivide reguleerimisalasse, mis näevad samuti ette artiklis 10 sätestatud CE-märgise kinnitamist, näitab see märgis, et eeldatakse seadmete, kaitsesüsteemide ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmete vastavust ka nende direktiivide sätetele. b) Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust siiski ainult nendele direktiividele, mida tootja on kohaldanud. Sellisel juhul tuleb kõnealuste direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud kujul asjakohastele seadmetele, kaitsesüsteemidele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmetele lisatavates kõnealuste direktiividega ettenähtud dokumentides, märkustes ja juhendites. ò uus Artikkel 14 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R10] ELi vastavusdeklaratsioon 1. ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et II lisas sätestatud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud. 2. ELi vastavusdeklaratsioon järgib otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab käesoleva direktiivi III–IX lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kelle turul toode kättesaadavaks tehakse. 3. Kui toote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta üks ühine ELi vastavusdeklaratsioon. Kõnealune deklaratsioon peab sisaldama asjaomaste õigusaktide kindlakstegemiseks vajalikke andmeid, sealhulgas avaldamisandmeid. 4. ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse toote vastavuse eest. Artikkel 15 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R11] CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted CE-vastavusmärgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. Artikkel 16 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R12] CE-vastavusmärgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused 1. CE-vastavusmärgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil tootele või selle andmeplaadile. Kui toote laadist tingituna ei ole võimalik või otstarbekas märgist tootele kinnitada, siis kinnitatakse märgis pakendile või tootega kaasas olevatesse dokumentidesse. 2. CE-vastavusmärgis kinnitatakse tootele enne selle turule laskmist. CE-vastavusmärgisele lisatakse plahvatuskaitse erimärge , millele järgneb seadmerühma ja -kategooria tähis, vastavalt II lisa punkti 1.0.5. sätetele. 3. CE-vastavusmärgise ning lõikes 2 osutatud erimärke ja sümboli järel märgitakse teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kui nimetatud asutus on tootmise kontrollifaasi kaasatud. Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri kinnitab kas asutus ise või tema juhiste järgi tootja või tema volitatud esindaja. 4. Lõikes 2 osutatud CE-vastavusmärgise, erimärke ja sümboli ning vajaduse korral lõikes 3 osutatud identifitseerimisnumbri järel võib märkida piktogrammi või muu märgise, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile. 5. Käesolevas direktiivis määratletud piktogramme või muid märkeid võib kasutada ainult koos CE-vastavusmärgisega. 6. ê 94/9/EÜ (kohandatud) Seadmeid ja kaitsesüsteeme võib Ö Tooted, mis on Õ konstrueerida konstrueeritud kasutamiseks konkreetses plahvatuskeskkonnas,. Sellisel juhul peavad need olema vastavalt märgistatud. ò uus IV PEATÜKK vastavushindamisasutustest teavitamine Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R13] Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud täitma kolmandate osapooltena vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel. Artikkel 18 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R14] Teavitavad ametiasutused 1. Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ja ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, ning nende vastavuse eest artikli 23 sätetele. 2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 nimetatud hindamist ja jälgimist teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. 3. Kui teavitav ametiasutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 19 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks peavad kõnealusel asutusel olema korraldused oma tegevustest tulenevate kulude katmiseks. 4. Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 19 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R15] Nõuded teavitavatele ametiasutustele 1. Teavitav ametiasutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. 2. Teavitav ametiasutus on korraldatud ja juhitud nii, et kindlustada tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus. 3. Teavitav ametiasutus on korraldatud nii, et kõik vastavushindamisasutuse teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud. 4. Teavitav ametiasutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. 5. Teavitav ametiasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. 6. Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R16] Teavitavate ametiasutuste teabekohustus Liikmesriigid annavad komisjonile teada oma menetlustest vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks ning nende menetluste muudatustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R17] Nõuded teavitatud asutustele 1. Teavitamise eesmärgil vastab vastavushindamisasutus lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele. 2. Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik. 3. Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või tootest, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ja igasugune huvide konflikti puudumine. 4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla hinnatava toote projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindaja. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatavate toodete kasutamist ega nende toodete kasutamist isiklikul otstarbel. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otsesel viisil seotud nimetatud toodete projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi osalist, kes nimetatud tegevustega tegeleb. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamisest neid on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta nende vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust. 5. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning on vabad igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti seoses isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. 6. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma temale III–IX lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning iga teavitatud toodete tüübi või kategooria jaoks vajalikud (a) tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; (b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, milles eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muid tegevusi; (c) menetlused tegevuste teostamiseks, mis võtavad arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Tal on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele või vahenditele. 7. Vastavushindamistoimingute teostamise eest vastutavatel töötajatel on järgmised pädevused: (a) usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud; (b) rahuldavad teadmised nende teostatavate hindamiste nõuete kohta ning piisav pädevus nimetatud hindamiste teostamiseks; (c) II lisas sätestatud oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; (d) võime koostada hindamise teostamist tõestavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid. 8. Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest. 9. Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav. 10. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud III–IX lisa või nende jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate ametiasutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse. 11. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajad on teavitatud asjakohastest standardimistegevustest ja asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktide alusel loodud teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevustest ning kohaldab nimetatud grupi töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R18] Vastavuse eeldus Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 21 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R20] Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad 1. Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 21 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele. 2. Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, hoolimata nende asukohast. 3. Tegevusi võib lasta teha allhanke korras või kasutada nende teostamiseks tütarettevõtjat ainult kliendi nõusolekul. 4. Teavitatud asutused hoiavad teavitavale ametiasutusele kättesaadavana dokumente, mis on seotud alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamisega ja nende poolt III–IX lisa alusel tehtud tööga. Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R22] Teavitamise taotlus 1. Vastavushindamisasutus esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta asub. 2. Kõnealuse taotlusega koos esitab ta vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja toote või toodete kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse (viimase olemasolu korral), mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 21 sätestatud nõuetele. 3. Kui asjaomane vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale ametiasutusele kogu dokumentaalse tõenduse, mis on vajalik, et kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklis 21 sätestatud nõuetele. Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R23] Teavitamiskord 1. Teavitavad ametiasutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklis 21 sätestatud nõuetele. 2. Nad kasutavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit. 3. Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja tootest või toodetest ning asjakohast pädevuse tõendamist. 4. Kui teavitus ei põhine artiklis 24 osutatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis tõendavad vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklis 21 sätestatud nõuetele. 5. Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse tegevust teostada ainult siis, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul alates teavitamisest juhul, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul alates teavitamisest juhul, kui akrediteerimist ei kasutata. Käesoleva direktiivi mõistes käsitletakse akrediteeritud asutusena ainult sellist asutust. 6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses. Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R24] Identifitseerimisnumber ja teavitatud asutuste loetelud 1. Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Ta määrab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva ELi õigusakti alusel. 2. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja tegevust, mille teostamiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab kõnealuse nimekirja ajakohastamise. Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R25] Muudatused teavituses 1. Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 21 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav ametiasutus teavituse sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. 2. Kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, siis võtab teavitav liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmise korral kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele. Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R26] Teavitatud asutuste pädevus 1. Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja ülesandeid. 2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmise korral kogu teabe seoses teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega. 3. Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandanud, käsitletakse konfidentsiaalselt. 4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või enam ei täida teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teavitab ta sellest teavitavat liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral tühistaks teavituse. Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R27] Teavitatud asutuste tegevusealased kohustused 1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas III–IX lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. 2. Vastavushindamist teostatakse proportsionaalselt, vältides ettevõtjate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmisel arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures peavad nad siiski silmas rangust ja kaitse ulatust, mida käesoleva direktiivi sätete kohaselt toodete vastavuse tagamiseks nõutakse. 3. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud II lisas sätestatud olulistest tervisekaitse- ja ohutusnõuetest või vastavatest harmoneeritud standarditest või tehnilistest kirjeldustest, siis nõuab ta kõnealuselt tootjalt sobivate parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta vastavussetrifikaati. 4. Kui pärast vastavussertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus vastavuse kontrollimisel, et toode ei vasta enam käesoleva direktiivi nõuetele, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajadusel peatab või tühistab sertifikaadi. 5. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis teavitatud asutus piirab, peatab või tunnistab vastavussertifikaadi kehtetuks vastavalt vajadusele. Artikkel 30 Teavitatud asutuse otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse otsuse vaidlustamiseks nähakse ette edasikaebekord. Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R28] Teavitatud asutuste teabekohustus 1. Teavitatud asutus informeerib teavitavat ametiasutust järgnevast: (a) sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine; (b) kõik teavitamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud; (c) kõik turujärelevalveasutustelt vastavushindamistoimingute kohta saadud teabenõuded; (d) nõudmise korral nende tegevusalas teostatud vastavushindamistoimingud ja muud tehtud toimingud, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt. 2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnaste vastavushindamistoimingute ja samade toodetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmise korral positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 32 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R29] Kogemuste vahetamine Komisjon korraldab liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel kogemustevahetuse. Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R30] Teavitatud asutuste koordineerimine Komisjon tagab käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerituse ja koostöö ning selle toimimise teavitatud asutuste valdkondliku rühma kujul. Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös kas otse või määratud esindajate kaudu. V PEATÜKK Euroopa Liidu turujärelevalve, Euroopa Liidu turule sisenevate toodete kontroll ning kaitsemeetmete menetlus Artikkel 34 ELi turujärelevalve ning ELi turule sisenevate toodete kontroll Toodete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ja artikleid 16–29. Artikkel 35 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R31] Menetlus nende toodete jaoks, mis kujutavad endast ohtu riiklikul tasandil 1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 kohaseid meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode kujutab ohtu inimeste tervisele või ohutusele või muudele käesolevas direktiivis käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis viivad nad läbi asjaomase toote hindamise lähtudes kõigist käesolevas direktiivis sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd. Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamata, et asjakohane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaksid toote turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust. Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjakohast teavitatud asutust. Teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. 2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud. 3. Ettevõtja tagab, et kõikide tema poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud vastavate toodete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. 4. Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et siseriiklikul turul toote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, toode turult kõrvaldada või tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest. 5. Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski iseloomu, riiklike võetud meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest: (a) toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, mis käsitlevad inimeste tervist ja ohutust või muid avaliku huvi kaitse aspekte, või (b) esinevad puudused II lisas viidatud harmoneeritud standardites, mis annavad vastavuse eelduse. 6. Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase toote nõuetele mittevastavusega ning juhul, kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, oma vastuväidetest. 7. Kui kahe kuu jooksul alates lõikes 4 nimetatud teabe kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, loetakse meede põhjendatuks. 8. Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamata kõik vajalikud piiravad meetmed. Artikkel 36 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R32] Liidu kaitsemenetlus 1. Kui artikli 35 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et siseriiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja asjakohase ettevõtja või asjakohaste ettevõtjatega ja hindab siseriiklikku meedet. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas siseriiklik meede on põhjendatud või mitte. Komisjoni otsus adresseeritakse kõikidele liikmesriikidele ning see edastatakse viivitamata neile ja asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele. 2. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava toote kõrvaldamine oma turult, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui liikmesriigi meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks. 3. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja toote mittevastavus viitab puudustele käesoleva direktiivi artikli 35 lõike 5 punktis b osutatud harmoneeritud standardites, kohaldab komisjon Euroopa standardimist käsitleva määruse (EL) nr [../..] artiklis 8 sätestatud menetlust. Artikkel 37 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R33] Vastavuses olevad tooted, mis kujutavad endast ohtu tervisele ja ohutusele 1. Kui liikmesriik leiab pärast artikli 35 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi toode on käesoleva direktiivi nõuetega kooskõlas, kujutab see ikkagi ohtu inimeste tervisele või ohutusele või muudele käesolevas direktiivis sätestatud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis nõuab ta, et asjakohane ettevõtja võtaks kohaseid meetmeid tagamaks, et asjaomane toode ei kujutaks turule laskmisel enam ohtu, et ettevõtja kõrvaldaks selle turult või võtaks selle tagasi liikmesriigi poolt määratud mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule. 2. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud toodete suhtes võetakse parandusmeede. 3. Liikmesriik teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. Teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, turustusahelat, ohu iseloomu, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust. 4. Komisjon alustab viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtjaga või asjaomaste ettevõtjatega, et hinnata liikmesriigi meedet. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte, ning vajadusel teeb komisjon ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks. 5. Komisjoni otsus adresseeritakse kõikidele liikmesriikidele ning see edastatakse viivitamata neile ja asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele. Artikkel 38 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R34] Vormiline mittevastavus 1. Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt mittevastavuse kõrvaldamist pärast seda, kui ta on avastanud ühe järgmisest: (a) CE-vastavusmärgise või plahvatuskaitse erimärke kinnitamisel tootele on rikutud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 30 või käesoleva direktiivi artiklit 16; (b) CE-vastavusmärgist või plahvatuskaitse erimärget ei ole tootele kinnitatud; (c) ELi vastavusdeklaratsiooni ei ole koostatud; (d) ELi vastavusdeklaratsioon ei ole koostatud nõuetekohaselt; (e) tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik. 2. Kui lõikes 1 osutatud mittevastavust ei kõrvaldata, siis võtab asjaomane liikmesriik asjakohaseid meetmeid toote turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagab, et see oleks turult kõrvaldatud või tagasi võetud. ê 94/9/EÜ Artikkel 9 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutuste nimed, kelle nad on määranud artiklis 8 märgitud menetluste läbiviimiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt omistatud tunnuskoodid. Komisjon avaldab volitatud asutuste nimekirja, tunnuskoodid ja volitustejärgsed ülesanded Euroopa Ühenduste Teatajas. Komisjon tagab selle nimekirja ajakohastamise. 2. Niisuguses teatises nimetatavate asutuste hindamisel kohaldavad liikmesriigid XI lisas sätestatud kriteeriume. Eeldatakse, et asutused, kes vastavad asjakohastes ühtlustatud standardites sätestatud hindamiskriteeriumidele, vastavad XI lisas sätestatud kriteeriumidele. 3. Asutuse volitanud liikmesriik peab oma määramise tühistama, kui ta leiab, et asutus ei vasta enam XI lisas nimetatud kriteeriumidele. Ta teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. III PEATÜKK CE-vastavusmärgis Artikkel 10 1. CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest CE. Kasutatava märgise näidis esitatakse X lisas. CE-märgisele järgneb määratud asutuse tunnuskood, kui kõnealune asutus on seotud toote järelevalvefaasiga. 2. CE-märgis kinnitatakse seadmetele, kaitsesüsteemidele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmetele selgelt eristatavalt, nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult, täiendavalt II lisa punkti 1.0.5 sätetele. 3. Keelatud on kinnitada seadmetele, kaitsesüsteemidele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmetele selliseid märgiseid, mida kolmandad isikud võivad nende tähenduse ja kuju tõttu segamini ajada CE-märgisega. Muid märgiseid võib kinnitada seadmele, kaitsesüsteemile või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadmele tingimusel, et nendega ei halvendata CE-märgise nähtavust ja loetavust. Artikkel 11 Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist: a) kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja kohustatud muutma toote CE-märgise asjakohastele sätetele vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi kehtestatud tingimustel; b) kui mittevastavus jätkub, peab liikmesriik võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva toote turuleviimist, turuleviimine keelata või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 7 sätestatud korras. VI PEATÜKK ê 94/9/EÜ (kohandatud) Lõpp- Ö ja üleminekusätted Õ sätted ê 94/9/EÜ Artikkel 12 Kõik vastavalt käesolevale direktiivile tehtud otsused, mis piiravad või keelavad seadmete, kaitsesüsteemide või artikli 1 lõikes 2 nimetatud vahendite turuleviimist ja/või kasutuselevõtmist või nõuavad nende turult kõrvaldamist, peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele poolele, kellele teatatakse samas ka kõnealuses liikmesriigis kehtivate õigusaktide alusel talle võimaldatavatest õiguskaitsevahenditest ja tähtaegadest, mida selliste õiguskaitsevahendite suhtes kohaldatakse. Artikkel 13 Liikmesriigid tagavad, et kõik käesoleva direktiivi kohaldamises osalevad pooled hoiavad oma ülesannete täitmisel saadud teavet konfidentsiaalsena. See ei mõjuta liikmesriikide ja määratud asutuste kohustusi vastastikuse teavitamise ja hoiatuste edastamise suhtes. ò uus Artikkel 39 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest [artikli 40 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevaks] ning teatavad viivitamata nende kõigist järgnevatest muudatustest. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 1440 Ö Üleminekusätted Õ 1. Direktiivid 76/117/EMÜ, 79/196/EMÜ[17] ja 82/130/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2003. ð 1. Liikmesriigid ei tõkesta selliste direktiivi 94/9/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate toodete turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga ning mis lasti turule enne [artikli 41 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäeva].ï 2. EÜ Vastavussertifikaat, mis kinnitavad vastavust ühtlustatud standarditele ja on saadud lõikes 1 nimetatud direktiivides sätestatud menetluste Ö on välja antud vastavalt direktiivi 94/9/EÜ artiklile 8 Õ kohaselt, kehtib Ö käesoleva direktiivi kohaselt Õ. kuni 30. juunini 2003, kui nende kehtivusaeg ei lõpe varem. Vastavussertifikaadid kehtivad üksnes eespool nimetatud direktiivides märgitud ühtlustatud harmoneeritud standardite osas. 3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et määratud asutused, kes artikli 13 8 lõigete 1–4 kohaselt vastutavad enne 1. juulit 2003 ð [kuupäev] ï turule lastud elektriseadmete Ö toodete Õ vastavushindamise eest, võtavad arvesse lõikes 1 nimetatud direktiivide Ö 94/9/EÜ Õ alusel juba korraldatud testimiste ja kontrollimiste tulemusi. ê 94/9/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 1541 Ö Ülevõtmine Õ 1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad artikli 2 lõike 2 ja lõigete 10–26, artikli 3, artiklite 5–40 ning III–IX lisa täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid Ö hiljemalt Õ ð [lisada kuupäev: kaks aastat pärast vastuvõtmist] ï 1. septembriks 1995. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. märtsist 1996 [üks päev pärast esimeses lõigus nimetatud kuupäev]. Kui liikmesriigid Ö need sätted vastu Õ võtavad esimeses lõigus osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete Ö sätetesse või nende sätete ametliku Õ avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Ö Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud