[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.7.2009

KOM(2009) 384 lõplik

2009/0107 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega

SELETUSKIRI

1. ettepaneku taust

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Praegune finants- ja majanduskriis on tekitanud Euroopa Liidule suuri probleeme. Seepärast leppis Euroopa Liidu Nõukogu 11.–12. detsembril 2008 kokku Euroopa majanduse elavdamise kavas, millega nähakse ette selliste prioriteetsete meetmete algatamine, mille eesmärk on kiirendada liikmesriikide majanduste kohanemist praeguste väljakutsetega.

Kuigi nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil on juba võetud mitu olulist meedet (sealhulgas ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva ühenduse õigusraamistiku muudatused) kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks, hakkab finantskriisi tegelik mõju majandusele ja tööturgudele alles praegu laialdaselt tunda andma. 3. juunil esitles komisjon teatist „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, milles kavandati lisameetmeid, et hoogustada töökohtade loomist ja tasakaalustada kriisi mõju töökohtadele.

Surve liikmesriikide eelarvelistele vahenditele suureneb ning seda on vaja leevendada ühenduse vahendite paremaks kasutamiseks võetavate lisameetmete kaudu. Samuti on kriisi ohjamiseks vaja mobiliseerida kõik olemasolevad fondid ja kiirendada nende tegevust, eelkõige kasutada Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kiire elavdamise pakettide jaoks, nagu osutatud eespool nimetatud teatises.

Praeguse kriisi raames on ühtekuuluvusprogrammide sujuva rakendamise tagamine eriti tähtis, kuna need on reaalmajanduse toetamise kõige jõuliseim ja tähtsaim hoob. Rahalise kogumahuga 347 miljardit eurot ajavahemikuks 2007–2013 pakub ühtekuuluvuspoliitika märkimisväärset tuge eelarve stabiilsusele ja riiklikele investeeringutele liikmesriikides ja Euroopa Liidu piirkondades.

Kogemus näitab, et on vaja teha rohkem jõupingutusi ühenduse rahastamise lihtsustamiseks, et kiirendada vahendite jõudmist nende abisaajateni, keda majanduslangus on kõige rängemalt tabanud. Detsembris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu toetas ettepanekuid Ühtekuuluvusfondist, struktuurifondidest rahastatavate programmide menetluste lihtsustamise ja nende rakendamise kiirendamise kohta. Käesolev ettepanek hõlmab täiendavaid lihtsustamise elemente, mille eesmärk on kiirendada kaasrahastatavaid investeeringuid liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele tervikuna.

- Üldine taust

Praegune kriis mõjutab reaalmajandust märkimisväärselt, sest pangad on raskustes ja laenupoliitika karmistamine võib vähendada majapidamiste tarbimist ja ettevõtjate investeeringuid, samuti uuendustegevusse, tehnoloogia- ja tööstusarengusse tehtavaid investeeringuid, millel on negatiivne mõju SKPle ja tööhõivele.

Kriis avaldab negatiivset mõju ka liikmesriikide eelarvetele ning kasvav tööpuudus, mida on käsitletud allpool, mängib selles olulist rolli. Nende inimeste arvu kasv, kellel on õigus saada toetusi, võib automaatselt viia eelarveliste vahendite nappuseni. Samal ajal muutub aktiivsete tööturumeetmete rakendamine üha vajalikumaks, et hoida inimesi tööturul või tuua nad sinna tagasi. Võttes arvesse üldist pingelist eelarveolukorda, võivad liikmesriikidel tekkida tõsised raskused aktiivsete tööturumeetmete rakendamise rahastamisel. See võib omakorda viia olukorrani, kus meetmete võtmine hilineb just siis, kui neid on üha rohkem vaja, ning kodanikud kannatavad selle tõttu.

Komisjoni viimastes majandusprognoosides ennustatakse Euroopa Liidu majanduskasvu tugevat langust 1,4 %-le aastal 2008 (mis on pool 2007. aasta määrast), 0,2 %-le aastal 2009 ja 1,1 %-le aastal 2010. Need viletsad majandusprognoosid peegelduvad tõenäoliselt ka riigi rahanduses. Kui poliitika ei muutu, suureneb eelarvepuudujääk tõenäoliselt 2007. aasta vähem kui 1 %-lt SKPst 2,6 %-le SKPst 2010. aastal. Usaldusväärsete prognooside tegemine riigi rahanduse, eelkõige võlgade kohta on raske, kuna on teadmata, millist mõju avaldavad eelarvele valitsuste juba võetud hädaabimeetmed.

Selles kontekstis on komisjon püüdnud anda oma panust Euroopa Liidus ja selle rahvusvaheliste partneritega algatatud arutellu selle üle, milline oleks parim viis reageerida praegusele finantskriisile ja selle sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele. Komisjon tegi 2008. aasta detsembris eelkõige oma majanduse elavdamise paketi raames ettepaneku mitme regulatiivse muudatuse kohta ühtekuuluvpoliitika rakenduseeskirjade lihtsustamiseks ja eelrahastamise (ettemaksete) suurendamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja ESFi programmidest. Need täiendavad ettemaksed on iga liikmesriigi jaoks ajavahemikuks 2007–2013 kokkulepitud rahastamispaketi raames võimaldanud kiirete rahasüstide tegemist 6,25 miljardi euro ulatuses 2009. aastal, et eelrahastada investeeringuid. Tänu sellele muudatusele on 2009. aastal tehtud ettemakseid 11,25 miljardi euro ulatuses. Nõukogu kiitis komisjoni ettepaneku heaks 2009. aasta mais ning praeguseks on kõik ettemaksed liikmesriikidele välja makstud. Komisjon on liikmesriike korduvalt üles kutsunud suunama täiendavaid ettemakseid projektijuhtimisse kaasatud asutustele, et ühtekuuluvuspoliitika projektidega seotud kulutusi ajaliselt ettepoole tuua.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Praegused tõsised Euroopa majandusele tekitatud tagajärjed vähendavad tõenäoliselt keskpikas perspektiivis majanduse kasvuprognoose ning kahandavad aastatel 2009 ja 2010 märkimisväärselt reaalkasvu. Mitme liikmesriigi majanduskasv on viimaste prognooside kohaselt langemas. Niisugused halvad majanduslikud väljavaated avaldavad väga negatiivset mõju liikmesriikide rahandusele. Lisaks sellele on oht, et häiritakse sügavalt ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, kuna struktuurifondide kasutamine eeldab riigipoolset kaasrahastamist.

Samuti näitavad viimased andmed 2009. aasta esimeste kuude kohta, et ELi tööturud reageerivad praegusele majanduslangusele oodatust tugevamalt: nii on ettevõtjad mitmes sektoris teatanud märkimisväärsest töökohtade vähendamisest ning ettevõtjate ja tarbijate usaldus langeb pidevalt. Enam kui 20 miljonit eurooplast on töötud, mis on 4 miljonit rohkem kui aasta tagasi ning see trend kulgeb tõusvas joones.

Selleks et programmide rakendamist kiirendada ja anda abi nimetatud raskustest ülesaamiseks, on kavandatud lisameede, mille eesmärk on leevendada praegust survet ja võimaldada nende ühenduse vahendite tõhusaimat kasutamist, mis on suunatud kriisiga võitlemise meetmetele just sellistes valdkondades, kus lisaväärtus eelkõige töötute ja kõrge töötuseriskiga kodanike jaoks on suurim. Selle meetme jaoks on vaja muuta nõukogu määrust nr 1083/2006 ühtekuuluvuspoliitika üldsätete kohta, sealhulgas muuta ajutiselt Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate programmide raames tehtavate vahemaksete arvutamist, nagu kavandatud teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”. See hõlmab sellise ajutise võimaluse kehtestamist liikmesriikidele, kel on raskusi kriisiga võitlemiseks vajalike tööturumeetmete rahastamisega ja kes on ESFist toetuse saamiseks abikõlblikud, mille alusel saab taotleda komisjonilt 100 % hüvitisi 2009. ja 2010. aasta jooksul ja millega samaks perioodiks peatatakse riikliku kaasrahastamise kohustus. Eesmärk on tõhustada eespool nimetatud teatises ESFile pandud olulist rolli aktiivsete tööturumeetmete (nt koolitus lühiajatöö kohaldamisel, ümberkorralduste prognoosimine ja juhtimine, oskuste täiendamine ja kvaliteetsete praktikakohtade loomine noorte jaoks 2010. aasta lõpuks) rakendamisel. Käesolev ettepanek esitatakse koos mitme lihtsustamismeetmega, mille jaoks on samuti vaja nõukogu määrust muuta.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Kavandatud meetmed, eelkõige lihtsustamisega seotud meetmed, on 2008. aastal loodud ja liikmesriikide sidusrühmi kaasavas eritöörühmas toimunud arutelude tulemus. Ka Euroopa Parlament ja kontrollikoda on korduvalt väljendanud oma soovi lihtsustada struktuurifondide määrusi.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõjuanalüüs

Käesolev ettepanek lõpetab õigusaktidest tulenevate ja muude kohanduste seeria, mille eesmärk on edendada ühtekuuluvusprogrammide rakendamist sihtpiirkondades.

Ettepanekuga pakkuda liikmesriikidele võimalust saada ESFist rahastatavate rakenduskavadega seotud vahemaksetaotluste korral 100 % hüvitist piiratud ajavahemikul (kuni 2010. aasta lõpuni), selle asemel, et kohaldada rakenduskavades sätestatud hüvitisemäära, tagatakse, et kõik tõendatud kulutused 2009. ja 2010. aastal hüvitatakse ilma riigi eelarvesse puudujääki tekitamata, pidades samal ajal täiel määral kinni riikliku kaasfinantseerimise kohustusest kava kogu kehtivusaja jooksul. Kõnealuse 100 % hüvitise puhul lähtutakse kava rakendamisest kohapeal aastatel 2009. ja 2010. Hüvitisemäära ajutine tõstmine ei muuda 2005. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud finantsraamistikku.

Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade jätkuv lihtsustamine ja nende selgemaks muutmine avaldab vaieldamatult positiivset mõju kava rakendamise kiirusele, eelkõige kuna riigi, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele nähakse ette selgemad ja vähem bürokraatlikud eeskirjad, mis võimaldavad suuremat paindlikkust kavade kohandamisel uute probleemidega.

3. Ettepaneku õiguslik külg

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatud muudatused võib jagada kahte rühma:

1. Finantsjuhtimise eeskirjadega seotud muudatused, mille eesmärk on kiirendada ESFist kaasrahastatavate kavade rakendamist kohapeal. See hõlmab järgmist:

2. Artikli 77 kavandatud muudatuse eesmärk seoses ESFist kaasrahastatavate rakenduskavade vahemaksete arvutamisega on kiirendada kohapeal kriisi vastu võitlemiseks võetavate meetmete rakendamist ja kiirendada kodanikele, eelkõige neile, kes seda kõige rohkem vajavad (töötud ja inimesed, kel on oht tööst ilma jääda), ette nähtud toetusi. See tähendab, et 2010. aasta lõpuni ehk selle perioodi lõpuni, mil riiklikud vahendid võivad olla kriisi tõttu eriti napid, hüvitatakse vahemaksetaotlused 100 % ulatuses prioriteetse suuna jaoks ettenähtud avaliku sektori toetusest, kui liikmesriik avaldab soovi seda võimalust kasutada. Sel viisil igale kavale makstavat lisasummat võetakse arvesse 95 % künnise arvutamisel ja kava lõpus. Seega ei muuda erand riikliku kaasrahastamise kohustust, mida kohaldatakse rakenduskavade suhtes programmiperioodi jooksul, ega ka rahastamisperioodi finantsraamistikku. Kuna on vaja leida tasakaal ühenduse eelarveliste piirangute ja vajaduse vahel suunata vahendid kriisist kõige rohkem mõjutatud kodanikeni, tehakse ettepanek, et kõnealune säte kehtib ainult ESFist kaasrahastatavate programmide suhtes, eelkõige nende suhtes, mis hõlmavad kriisi vastu võitlemise meetmeid. ESF on peamine kodanikesse investeerimise ja tööhõivele avalduva kriisi mõju vastu võitlemise vahend Euroopas: igal aastal saab ESFi toetust umbes 9 miljonit inimest. See toetus on peaaegu tervenisti suunatud Lissaboni strateegia ja Euroopa tööhõivestrateegia rakendamisse.

3. Kava rakendamisega seotud meetmed, mille eesmärk on lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika eeskirju ja muuta need selgemaks. Need hõlmavad järgmisi sätteid:

4. Artiklite 39–41 kavandatud muudatused on kahesugused. Kuna igal fondil on erinevad eeskirjad, on ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul ning samuti ERFi siseselt lähenemis-, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkides „keskkonnaprojektid” ja „muud projektid”[1] erinevalt määratletud. Seetõttu on ka artiklis 39 sätestatud kaks erinevat künnist meelevaldsed: sõltuvalt fondist ja eesmärgist võib sama projekti suhtes kehtida kaks erinevat künnist. Seepärast tehakse ettepanek jätta artiklisse 39 üksainus künnis – 50 miljonit eurot –, mida kohaldatakse kõikide projektide puhul. Võttes aga arvesse, kui tähtsad on ühenduse jaoks investeeringud keskkonda, palub komisjon liikmesriikidel 1) tagada kõikide investeeringute asjakohane järelevalve, sealhulgas ka alla määruses sätestatud künnise jäävate projektide puhul ja 2) teavitada komisjoni rakendamise käigust igal aastal esitatavate rakenduskavade aruannete kaudu.

5. Teise muudatusega (artiklid 39, 40 ja artikli 41 lõiked 1 ja 2) nähakse ette võimalus, et üht ja sama põhiprojekti kaasrahastatakse mitmest erinevast programmist. See on eriti oluline üleriigilise või ühenduse tähtsusega projektide puhul, mis hõlmavaid mitmeid piirkondi ja mis kõnealuse võimaluse puudumisel tuleks kunstlikult jagada mitmeks erinevaks projektiks.

6. Artikli 44 kavandatud muudatus kajastab Euroopa majanduse elavdamise kavas rõhutatut: soodustada investeeringuid energiatõhususse ja edendada taastuvenergia kasutamist Euroopa Liidus. Sellega võimaldatakse sellise tegevuse jaoks luua konkreetseid finantskorraldusvahendeid lisaks juba muude valdkondade jaoks ettenähtud olemasolevatele vahenditele.

7. Artikli 48 kavandatud muudatusega selgitatakse, milliseid dokumente on vaja ja kui palju teavet tuleb esitada rakenduskava läbivaatamiseks, et vältida hinnangu andmise nõuet juhtudel, kui hinnangut vaja ei ole.

8. Tulusaid projekte käsitleva artikli 55 kavandatud muudatuste eesmärk on lihtsustada tulude seiret ja kohandada seda kavade kogu kehtivusajaga. Seepärast on tulude seiret käsitlevate sätete kestus nüüd piiratud kava lõpetamise dokumentide edastamise kuupäevaga. Ühelt poolt välditakse sellega olukorda, kus tulusid tuleb jälgida veel aastaid pärast kava lõppemist, ning seega väheneb liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni halduskoormus märkimisväärselt. Teiselt poolt tagatakse sellega, et rahad, mis oodatust suuremate tulude tõttu kavasse tagasi makstakse, ei ole lõplikult kadunud, vaid neid saab kava raames uuesti kasutada. Lisaks sellele tuletatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ja kohaldatavatest riiklikest eeskirjadest lähtudes meelde, et kõiki toimingutest saadud tulusid võetakse avaliku sektori toetuse arvutamisel arvesse.

9. Artikli 56 lõike 3 kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada, et ainult siis, kui uus kulukategooria lisatakse rakenduskava läbivaatamise ajal, kehtib selle kategooria suhtes uus abikõlblikkuse kuupäev, samas kui juba abikõlblikku kategooriasse võib uusi kulusid lisada igal ajal, ilma et kava oleks vaja muuta.

10. Artikli 57 kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada kõnealuse toimingute kestvust käsitleva artikli kohaldamisala. Artikli 57 lõike 1 praeguses sõnastuses on lõike lõpus (alapunkt b) märgitud, et sätet kohaldatakse infrastruktuuri ja tootmistegevuse suhtes. Tehakse ettepanek täpsustada kohaldamisala juba lõike alguses. ESFi puhul kavandatakse sätetes piirduda toimingutega, mida saab liigitada riigiabi eeskirjade alla, kohustusega säilitada investeeringud või loodud töökohad kohaldatavas riigiabi eeskirjas ette nähtud perioodiks. Lisaks sellele soovitatakse välistada selle sätte kohaldamine pankrotijuhtude suhtes, mis ei ole seotud pettusega. Seega jääksid artikli kohaldamisalast välja toimingud, mille puhul ei saa põhjendatult eeldada, et korraldusasutus või toetusesaaja saaks tagada toimingu kestvuse.

11. Artiklit 67 muudetakse, et selgitada ja lihtsustada teavet, mida tuleb esitada iga-aastastes rakenduskava vahendite kasutamise aruannetes. Ettepaneku eesmärk on ühitada rakenduskava iga-aastases rakendusaruandes nõutud finantsteave maksetaotlustes esitatava teabega ning muuta finantsteave võrreldavaks kava tegelike edusammude kohta esitatava teabega. See vähendab korraldusasutuste, vahendusasutuste ja toetusesaajate aruandluskoormust ning annab komisjonile paremini võrreldavad andmed kava rakendamise kohta.

12. Artikli 78 lõike 2 punkti a kavandatud muudatuse eesmärk on selgitada, et riigiabi ettemaksete puhul kuuluvad lubatud tagatiste hulka panga- või muude finantsasutuste tagatised ja ka avalik-õiguslike asutuste või liikmesriikide selleks otstarbeks eraldatud tagatised. Sellega võetakse paremini arvesse erinevaid kasutatavaid tagatisvahendeid ja liikmesriikide erinevat institutsioonilist korraldust.

13. Artikli 78 lõigete 6 ja 7 kavandatud muudatus lähtub otseselt eespool nimetatud artikli 44 muudatusest energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud finantskorraldusvahendite lisamise kohta. Lisaks sellele võimaldab lõike 6 punkti d muudatus käsitada halduslõive abikõlblike kuludena. See kajastab paremini tegelikku olukorda, kuna finantskorraldusvahendite puhul moodustavad halduslõivud tavaliselt lepingu abikõlblike kulude osa.

14. Artiklis 88 käsitletakse kavade osalist lõpetamist, mis on juba iseenesest vahend, millega saaks korraldusasutuste, vahendusasutuste ja toetusesaajate halduskoormust oluliselt vähendada, kui piirata dokumentide säilitamisaega. Siiski on liikmesriikidel praegu vähe motivatsiooni osalise lõpetamise kasutamiseks: praegu on kõik toimingutega seotud finantskorrektsioonid, mille suhtes saab rakendada osalist lõpetamist, netokorrektsioonid, mis tähendab, et see summa läheb programmi jaoks kaduma. Selline toimimisviis on loogiline, kui korrektsioon tehakse komisjoni, OLAFi või kontrollikoha auditi tulemusena, kuna osalise lõpetamise kohaldamiseks peavad toimingud olema seaduslikud ja korrektsed. Samas oleks liikmesriikide endi avastatud vigade puhul asjakohasem (ja annaks ka stiimuli süsteemi kasutamiseks), kui neil lubataks uuesti kasutada summasid, mida nad on osalise lõpetamise raames korrigeerinud. Kavandatud muudatusega antaks liikmesriikidele võimalus eeskirjade eiramisega seotud summasid uuesti kasutada, kui liikmesriigid on osalise lõpetamisega hõlmatud toimingute puhul eeskirjade eiramise ise avastanud ja kõrvaldanud. Praegune olukord jääks samaks juhtudel, kui eeskirjade eiramise avastab ELi institutsioon.

15. Artikli 94 kavandatud muudatuse eesmärk on võimaldada kulukohustustest vabastamise reegli paindlikumat kohaldamist suurprojektide puhul. Selle asemel, et arvutada kulukohustustest vabastamise asjakohast ajavahemikku kuupäevast, mil komisjon selle suurprojekti kohta otsuse tegi, tehakse ettepanek kohaldada suurprojektide puhul automaatse kulukohustustest vabastamise reeglit kuupäevast, mil määruse kõigile nõuetele vastav projektitaotlus komisjonile esitati.

16. Õiguslik alus

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttest lähtudes, sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning uusi programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, kontrolli ja projektide hindamise korda.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuivõrd selle eesmärk on toetada liikmesriike praeguse finantskriisi mõjude vähendamisel muudatuste abil, mis tugevdavad liikmesriikide rolli fondide ühisel juhtimisel.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Finantsjuhtimise eeskirjade kavandatud muudatus on eesmärgipärane, kuna selle eesmärk on suurendada ESFi meetmete panust kriisi vastu võitlemises ja toetada seeläbi Euroopa majanduse taastumist, muutmata seejuures ühtekuuluvuspoliitika finantsjuhtimise põhimõtteid. Vahemaksete 100 % hüvitamine peaks olema ajaliselt piiratud, eeldusel, et kriisi kõrgpunkt on 2010. aasta lõpuks möödas.

Võimaldamaks liikmesriikidel lihtsustatud meetmetest kogu programmiperioodi jooksul kasu saada, tuleb teatavaid sätteid kohaldada tagasiulatuvalt. Võttes arvesse, et muudetud määruses 1080/2006[2] on sätestatud energiatõhususele tehtavate kulutuste abikõlblikkus ja taastuvenergia kasutamine olemasolevates eluasemetes kõikides liikmesriikides, on vaja kohaldada artikliga 44 ja artikli 78 lõikega 6 seotud muudatusi alates kõnealuse määruse jõustumiskuupäevast. Muid meetmeid tuleks kohaldada alates Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevast päevast, võttes arvesse, et need aitavad liikmesriikidel tasakaalustada kriisi negatiivset mõju.

- Vahendi valik

Kavandatud õigusakt(id): määrus.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.

Komisjon on uurinud õigusliku raamistiku pakutavat tegevusruumi, et kiirendada projekte ELi liikmesriikide majanduse ja kodanike toetamiseks, ning võimalust vähendada toetusesaajate halduskoormust. Lisaks üldmääruse ja erinevate fondide määruste hiljutistele muudatustele ning 26. novembri 2008. aasta ja 3. juuni 2009. aasta teatistes esitletud muudele kui seadusandlike muudatustele peab komisjon saadud kogemuste valguses vajalikuks viia üldmäärusesse sisse täiendavaid muudatusi. Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada ühenduse vahendite kasutamist projektide käivitamisel, et kiirendada nende rakendamist ja seega investeeringute mõju reaalmajandusele.

4. Mõju eelarvele

Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud ESFi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.

Kui liikmesriigid otsustavad kasutada 100 % hüvitise võimalust 2009. ja 2010. aasta jooksul, on sel mõju makseassigneeringutele.

Liikmesriikidele tehtavate väljamaksete prognoos ja 2009. aasta eelarves ja 2010. aasta eelarveprojektide makseassigneeringute analüüs näitab, et 2009. ja 2010 aastal tehtavad maksimaalsed täiendavad makseassigneeringud 100 % hüvitisemäära raames ESF programmide puhul moodustaksid ligikaudu 6,6 miljardit eurot. Seda tasakaalustab kahanev vajadus makseassigneeringute järele programmi hilisematel aastatel.

Komisjon loob järelevalvevahendi, et jälgida hoolega Euroopa Sotsiaalfondi lisalaenude kasutamist. Alates 1. jaanuarist 2011 esitatud maksetaotluste suhtes kohaldatakse programmi loomise otsuses kokku lepitud tavapärast kaasrahastamise määra.

Komisjon usub, et kavandatud rakendamise lihtsustamise meetmetega kiirendatakse kulutuste tegemist kohapeal märkimisväärselt ja seega kiirendatakse vahemaksete edastamist komisjonile.

2009/0107 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 161,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

(1) Praegune rahandus- ja majanduskriis on tekitanud ühendusele suuri probleeme. Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused, muutub finantskriisi tegelik mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele alles praegu laialdaselt tuntavaks. Surve liikmesriikide finantsvahenditele suureneb ja seega osutub vajalikuks võtta täiendavaid meetmeid, et leevendada seda survet ühenduse vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu.

(2) Selleks et lihtsustada ühenduse rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele, on vaja ühtekuuluvuspoliitika eeskirju veelgi lihtsustada.

(3) Võttes arvesse erinevusi fondide ja eesmärkide vahel seoses keskkonna mõiste määratlemisega, on ühtsuse ja järjepidevuse huvides asjakohane kohaldada suurprojektide määratlemisel ainult üht künnist. Võttes aga arvesse, kui tähtsad on investeeringud keskkonda, sealhulgas ka need, mis jäävad alla käesolevas määruses sätestatud künnise, peaksid liikmesriigid tagama nende investeeringute asjakohase järelevalve ja teavitama komisjoni iga-aastaste rakenduskavade aruannete kaudu.

(4) Samuti on oluline näha ette võimalus, et üks suurprojekt võib hõlmata mitut rakenduskava, et võimaldada sellise erinevaid piirkondi ja eesmärke hõlmava suurprojekti rakendamist. See on eriti oluline üleriigilise ja ühenduse tähtsusega investeeringute puhul.

(5) Vaja on teha kättesaadavaks finantskorraldusvahendid energiatõhususe ja taastuvenergia meetmete jaoks, võttes nende meetmete tähtsust arvesse ühenduse ja liikmesriikide prioriteetides.

(6) Selleks et lihtsustada praeguse finants- ja majanduskriisiga võitlemiseks ettenähtud rakenduskavade vastuvõtmist, peaksid liikmesriigid hindamise asemel esitama analüüsi, mis õigustaks rakenduskava läbivaatamist.

(7) Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja kohaldatavate riiklike eeskirjadega tuletatakse meelde, et kõiki toimingutest saadud tulusid võetakse avaliku sektori toetuse arvutamisel arvesse. Vaja on lihtsustada tulude seiret, et kohandada seda kava üldise kehtivusajaga.

(8) Õiguskindluse huvides on oluline selgitada, et kulutused muutuvad abikõlblikuks alates kuupäevast, mil rakenduskava läbivaatamise taotlus esitatakse komisjonile, üksnes juhul, kui kulutused kuuluvad uude kulukategooriasse, mis lisati rakenduskava läbivaatamise ajal.

(9) Selgitamist vajaks toimingute kestvust käsitleva sätte kohaldamisala. Eelkõige oleks asjakohane piirduda sätete puhul nende ESFist kaasrahastatavate toimingutega, mis kuuluvad riigiabi eeskirjade alla ja mis seega sisaldavad investeeringute säilitamise ja töökohtade loomise kohustust. Lisaks sellele on vaja välistada selle sätte kohaldamine nende toimingute suhtes, mille puhul toimub pärast nende lõpetamist oluline muutus, mis seisneb tootmistegevus lõpetamises pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega.

(10) Vaja on selgitada ja lihtsustada teavet, mida tuleb esitada iga-aastastes rakenduskava vahendite kasutamise aruannetes. Seepärast on asjakohane viia iga-aastastes rakenduskava täitmise aruannetes nõutud finantsteave kooskõlla kuluaruandes esitatava teabega ja muuta finantsnäitajate määratlused selgemaks.

(11) Nagu selgitatud komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, on vaja muuta piiratud ajaks vahemaksete arvutamist käsitlevaid sätteid, et leevendada majanduskriisist tulenevaid liikmesriikide makseprobleeme kriisi kõrgpunktis ja kiirendada aktiivsete tööturumeetmete rakendamist, mille eesmärk on toetada kodanikke, eelkõige töötuid ja neid, kel on oht töö kaotada. Seetõttu on asjakohane, et komisjon hüvitaks ESFist kaasrahastatud rakenduskavade puhul prioriteetsel suunal tehtud avaliku sektori toetusega seotud vahemaksetaotlused 100 % ulatuses, kui liikmesriik seda taotleb, muutmata seejuures rakenduskavade suhtes programmiperioodi jooksul kohaldatavat riikliku kaasrahastamise kohustust.

(12) Selleks et lihtsustada riigiabi saajatele tehtavate ettemaksete tegemist ja piirata selliste maksetega seotud finantsriske, tuleks lubatud tagatiste valik uuesti määratleda.

(13) Finantskorraldusvahenditega seotud kuluaruannete nõudeid tuleks lihtsustada. Eelkõige tuleks halduskulude kõrval käsitada ka halduslõive abikõlblike kuludena.

(14) Järjepidevuse huvides on asjakohane, et liikmesriigid kasutaksid uuesti summasid, mida on korrigeeritud toimingute puhul, mille suhtes rakendati osalist läbivaatamist, kui liikmesriik on ise eeskirjade eiramised avastanud.

(15) Kogemustest lähtudes on asjakohane vähendada neid summasid, mille suhtes kohaldatakse automaatset kulukohustustest vabastamise reeglit, suurprojektidega seotud summade võrra alates kuupäevast, mil määruse kõigile nõuetele vastava suurprojekti taotlus komisjonile esitati.

(16) Selleks et liikmesriigid saaksid kogu programmiperioodi ajal osa lihtsustamismeetmetest ja et tagada võrdne kohtlemine, on vaja kohaldada artikli 48 lõikesse 3, artikli 56 lõikesse 2, artiklisse 57, artikli 78 lõigetesse 2 ja 3 ning artikli 78 lõike 6 punkti d tehtud muudatusi tagasiulatuvalt.

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999,[3] muudeti määrusega (EÜ) nr 397/2009[4], millega sätestati kõikides liikmesriikides olemasolevates eluasemetes energiatõhususele tehtavate kulutuste ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkus. Seega on asjakohane kohaldada energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamisega seotud muudatusi alates määruse (EÜ) nr 397/2009 jõustumiskuupäevast.

(18) Kui kõikidele määruse nõuetele vastava projekti taotlus on esitatud, peaksid taotlusega seotud summad olema automaatselt kulukohustustest vabastatud. Seda kaitset tuleks kohaldada kõikide suurprojektide taotluste suhtes, mis on esitatud programmiperioodi algusest alates ja teha seda praegust finantskriisi arvestades tagasiulatuvalt.

(19) Rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, ning seetõttu peaksid ülejäänud muudatused jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

(20) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999,[5] tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.

(1) Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 39

Sisu

Rakenduskava või rakenduskavade osana võib ERFist ja Ühtekuuluvusfondist rahastada kulusid, mis seisnevad ehitustöödes, meetmetes ja teenustes, mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku ja tehnilise olemusega ühtne ülesanne, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja mille kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot (edaspidi „suurprojektid”).

(2) Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriik või korraldusasutused esitavad komisjonile suurprojektide kohta järgmise teabe:

b) punkt d asendatakse järgmisega:

„d) suurprojekti rakendamise ajakava ja eeldatavalt programmiperioodist pikema rakendamisperioodi korral etapid, mille jaoks programmiperioodil 2007–2013 taotletakse ühenduse kaasrahastamist;”

(3) Artikli 41 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1. Konsulteerides vajaduse korral välisekspertidega, sealhulgas EIPga, annab komisjon suurprojektile hinnangu, pidades silmas artiklis 40 osutatud tegureid, projekti kooskõla asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetidega, selle panust nimetatud prioriteetide eesmärkide saavutamisel ja ühtsust muude ühenduse poliitikatega.

2. Komisjon võtab vastu otsuse niipea kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast suurprojekti esitamist liikmesriigi või korraldusasutuse poolt, tingimusel et projekt on esitatud kooskõlas artikliga 40. Kõnealuses otsuses määratletakse füüsiline objekt, summa, mille suhtes kohaldatakse asjaomas(t)e rakenduskava(de) prioriteetse suuna kaasfinantseerimise määra, ja ERFi või Ühtekuuluvusfondi rahaliste toetuste aastane kava või aastased kavad.”

(4) Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a) esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Osana rakenduskavast võib struktuurifondidest rahastada selliste toimingute kulusid, mille eesmärk on toetada:

a) peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud finantskorraldusvahendeid, nagu riskikapitalifondid, tagatisfondid ja laenufondid;

b) linnaarendusfonde, see tähendab fonde, mis investeerivad avaliku ja erasektori partnerlusse ja muudesse projektidesse, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtses kavas, ja

c) fonde või muid motivatsioonisüsteeme, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, või samaväärseid vahendeid energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes. ”;

b) teises lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Kui selliseid toiminguid korraldatakse haldusfondide (s.t fondid, mis on loodud investeerimiseks erinevatesse riskikapitali-, tagatis- ja laenufondidesse ning linnaarendusfondidesse), fondide või muude motivatsioonisüsteemide kaudu, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, või energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes, ettenähtud samaväärsete vahendite kaudu, viib liikmesriik või korraldusasutus neid ellu ühel või mitmel järgmisel viisil:”.

(5) Artikli 48 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Programmiperioodil viivad liikmesriigid läbi rakenduskavade seirega seotud hindamise, eelkõige siis, kui sellise seire tulemusena ilmneb märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest. Kui tehakse ettepanekud rakenduskavade läbivaatamiseks, nagu osutatud artiklis 33, esitatakse analüüs läbivaatamise põhjuste, sealhulgas rakendamisprobleemide, ja läbivaatamise oodatava mõju, sealhulgas rakenduskava strateegiale avalduva mõju kohta. Hindamise või analüüsi tulemused saadetakse rakenduskava järelevalvekomiteele ja komisjonile.”

(6) Artikli 55 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3. Kui tulusid ei ole võimalik eelnevalt objektiivselt hinnata, tuleb puhastulu, mis on saadud viie aasta jooksul pärast toimingu lõpetamist, maha arvata komisjonile deklareeritud kuludest.

4. Kui tehakse kindlaks, et toimingult on teenitud puhaskasumit, mida ei ole lõigete 2 ja 3 kohaselt arvesse võetud, arvab sertifitseerimisasutus selle puhaskasumi maha hiljemalt artikli 89 lõike 1 punktis a osutatud rakenduskava dokumentide edastamise ajal. Lõpliku summa tasumise taotlust korrigeeritakse vastavalt sellele.”

(7) Artikli 56 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui uus kulukategooria on lisatud artiklis 33 osutatud rakenduskava läbivaatamise ajal, on selle kategooria alla kuuluvad kulud abikõlblikud alates kuupäevast, mil rakenduskava läbivaatamise taotlus komisjonile esitatakse.”

(8) Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriik või korraldusasutus tagab infrastruktuuri investeerimises või tootlikus investeerimises seisnevale toimingule fondide toetusesäilitamise ainult siis, kui viie aasta jooksul alates toimingu lõpetamisest ei tehta kõnealuse toimingu suhtes märkimisväärseid muudatusi, mis tulenevad kas infrastruktuuri omandisuhetes toimunud muutustest või tootmistegevuse lõpetamisest ja mis mõjutavad toimingu olemust või rakendamistingimusi või annavad mõnele ettevõtjale või avalik-õiguslikule asutusele põhjendamatuid eeliseid.

ESFist toetust saavaid toiminguid käsitatakse nii, nagu nad ei oleks toetust säilitanud, ainult siis, kui nende suhtes kohaldatakse investeeringute säilitamise kohustust asutamislepingu artiklis 87 määratletud tähenduses riigiabi eeskirjade alusel ja kui nende puhul toimuvad märkimisväärsed muudatused, mis on põhjustatud tootmistegevuse lõpetamisest nendes eeskirjades kindlaks määratud ajavahemiku jooksul.

Liikmesriigid võivad lühendada lõikes 1 sätestatud tähtaega väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate investeeringu või nende loodud töökohtade säilitamiseks.”

b) lisatakse lõige 5:

„5. Lõikeid 1–4 ei kohaldata toimingute suhtes, mille puhul toimub märkimisväärne muutus tootmistegevuse lõpetamise tõttu pankroti tagajärjel, mis ei ole seotud pettusega.”.

(9) Artikli 67 lõikes 2 asendatakse punkt b järgmisega:

„b) artikli 66 lõikes 2 osutatud finantsnäitajate kvantifitseerimine, mis väljendavad rakenduskava kumulatiivset rahastamist, esitades üksikasjalikult iga prioriteetse suuna kohta järgmised andmed:

i) toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude kogusumma ja vastav avaliku sektori toetus;

ii) toetusesaajate tõendatud abikõlblike kulude osakaal kava rahastamise kogusummast, sealhulgas ühenduse ja liikmesriigi poolne rahastamine;

Vajaduse korral esitatakse üleminekutoetust saavate piirkondade rahastamisandmed iga rakenduskava kohta eraldi;”

(10) Artikkel 77 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 77

Vahemakse ja lõppmakse arvutamise üldeeskirjad

1. Vahemaksete ja lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud rakenduskava käsitlevas otsuses, abikõlblike kulude suhtes, mida on kõnealuse prioriteetse suunaga seoses nimetatud igas sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes.

Ühenduse toetus vahemaksete ja lõppmaksete näol ei tohi siiski olla suurem kui avaliku sektori toetus ja fondidest saadav maksimaalne toetus iga prioriteetse suuna jaoks vastavalt komisjoni otsusele rakenduskava heakskiitmise kohta.

2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib ESFist kaasrahastatavate rakenduskavade puhul liikmesriikide enne 31. detsembrit 2010 saadetud kuluaruannete põhjal tehtud komisjoni vahemaksed liikmesriigi taotlusel ja kriisivastaste meetmete rakendamise hõlbustamise eesmärgil teha 100 % ulatuses prioriteetse suuna jaoks ettenähtud avaliku sektori toetusest, mida on asjaomase prioriteetse suuna puhul täpsustatud igas sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes. Kui liikmesriik selle võimaluse valib, kohaldab komisjon seda süsteemi kõigi asjaomase rakenduskava kuni 31. detsembrini 2010 saadetud vahemaksetaotluste puhul.

Pärast 31. detsembrit 2010 saadetud kuluaruannete põhjal tehtavate vahemaksete arvutamisel ei võeta enam arvesse esimese lõigu alusel makstud kogusumma ja lõike 1 esimese lõigu alusel arvutatud summa vahet. Siiski võetakse seda vahet arvesse artikli 79 lõike 1 kohaldamisel ja lõppmakse arvutamisel.”

(11) Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:

a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i) punkt a asendatakse järgmisega:

„a) neile peab olema antud panga- või mõne muu ühes liikmesriikidest asuva finantsasutuse tagatis;”

ii) lisatakse järgmine lõik:

„Avalik-õigusliku asutuse või liikmesriigi enda antud tagatist käsitatakse samaväärsena punkti a esimeses lõigus osutatud tagatisega.”

b) lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i) punkt d asendatakse järgmisega:

„d) abikõlblikud halduskulud ja -lõivud, ja”

ii) lisatakse järgmine punkt e:

„e) laenud ja tagastatavate investeeringute tagatised, mille on andnud fondid või muud motivatsioonisüsteemid, mis annavad laene või tagastatavate investeeringute tagatisi, või samaväärsed vahendid energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”;

c) lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7. Rakenduskavadest artiklis 44 määratletud fondidele tehtud maksetelt kogunenud intresse kasutatakse linnaarendusfondide korral linnaarendusprojektide rahastamiseks või fondide ja muude motivatsioonisüsteemide, mis annavad laene, tagastatavate investeeringute tagatisi, ning samaväärsete vahendite korral selleks, et rahastada väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskorraldusvahendeid või energiatõhususe suurendamist ja taastuvenergia kasutamist hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.

Artiklis 44 määratletud fondide poolt tehtud investeeringutest toimingute jaoks tagastatud või tagatiste maksmisest järele jäänud vahendeid kasutatakse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste poolt linnaarendusprojektide või väikese ja keskmise suurusega ettevõtete või energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise tarbeks hoonetes, sealhulgas olemasolevates eluasemetes.”

(12) Artikli 88 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Siiski kohaldatakse artikli 98 lõikeid 2 ja 3 juhtudel, kui eeskirjade eiramised toimingutes, mille suhtes on kohaldatud osalist lõpetamist, on avastatud liikmesriigi läbi viidud kontrolli käigus. Käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud kuluaruannet kohandatakse vastavalt.”

(13) Artikli 94 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„Kui liikmesriik edastab kõigile artiklis 40 sätestatud nõuetele vastava suurprojekti taotluse, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid selliste suurprojektidega seotud iga-aastaste summade võrra.

Kui komisjon otsustab abikavale loa anda, vähendatakse võimalikke automaatsest kulukohustustest vabastamisega seotud summasid sellise abikavaga seotud iga-aastaste summade võrra.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikli 1 punkte 5 ja 7 kohaldatakse alates 1. augustist 2006, artikli 1 punkti 8, punkti 11 alapunkti a ja alapunkti b alapunkti i ning punkti 13 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 ning artikli 1 punkti 4, punkti 11 alapunkti b alapunkti ii ja punkti 11 alapunkti c kohaldatakse alates 10. juunist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, seoses teatavate nõuete lihtsustamise ja finantsjuhtimise teatavate sätetega.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Regionaalpoliitika: tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.03

Tööhõive ja sotsiaalküsimused: tegevuspõhise eelarvestamise meede 04.02

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)):

Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse 2009. ja 2010. aastal järgmiste eelarveridade alusel:

- 04.0217 Lähenemiseesmärk (ESF)

- 04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF)

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

Selleks et soodustada ühtekuuluvusprogrammide rakendamist, tehakse ettepanek menetlusi veelgi lihtsustada, mis võimaldaks ühenduse vahenditele võimalikult head juurdepääsu, järgides samal ajal usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

Kavandatud meetmete hulgast on eelarvelistele vahenditele otsene mõju vahemaksetaotluste rahuldamisel 100 % ulatuses piiratud ajavahemikul (kuni 2010. aasta lõpuni) ESF programmide puhul, selle asemel et kohaldada rakenduskavadega kehtestatud (madalamaid) hüvitisemäärasid.

Sellel meetmel oleks finantsmõju 2009. ja 2010. aasta eelarvele, kuna vaja on täiendavaid maksete assigneeringuid. Rahavoo suurenemine hüvitisemäärade tõstmise läbi aitaks kiirendada kulutuste tegemist projektidele, mis on suunatud kriisiga võitlemiseks ja kriisist rängimalt tabatud kodanike toetuseks kogu Euroopa Liidus.

2009. aasta eelarve ja 2010. aasta eelarveprojektide makseassigneeringute analüüs näitab, et 2009. ja 2010 aastal ESF programmide puhul tehtavad täiendavad makseassigneeringud 100 % hüvitisemäära raames moodustaksid ligikaudu 6,6 miljonit eurot.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

04.0217 | Mitte-kohust | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.0219 | Mitte-kohust | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Järgmistes tabelites on näidatud 2009. ja 2010. aastaks kavandatavate meetmete hinnangulist mõju.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 jj | Kokku |

Tegevuskulud[6] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeritud | b | 2,500 | 4,100 | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | -6,600 | 0,000 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud | b+c | 2,500 | 4,100 | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | -6,600 | 0,000 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Kaasrahastamise andmed

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 jj | Kokku |

…………………… | f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Võttes arvesse, et see on seotud toetusesaajate tegelike kulutustega, suurendaks 100% hüvitisemäär ESFi rakenduskavade puhul rahavoogu riigi, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele ja toetusesaajatele, soodustades meetmete võtmist kriisi vastu võitlemiseks ja kriisist enim mõjutatud kodanike toetuseks 100% kaasrahastamise eeskirja järgi makstud kogusumma ja rakenduskava käsitlevas otsuses sätestatud kaasrahastamise määra järgi arvutatud summa vahet ei võeta arvesse, kui komisjon võtab arvutuste aluseks uuesti 2011. aasta kava jaoks sätestatud kaasrahastamise määra. Siiski võetakse seda vahet arvesse lõppmaksete arvutamisel ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 79 lõike 1 kohaldamisel.

5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime

Suurem paindlikkus ja likviidsuse suurendamine võimaldavad rakenduskavade elluviimisel pidada paremini vastu praeguse majanduslanguse negatiivsetele mõjudele ning aitavad kaasa majanduskasvu ja tööhõive taaselustamisele.

Ettepanek suurendada hüvitisemäärasid aastatel 2009 ja 2010 aitab saavutada Euroopa majanduse elavdamise kava eesmärke, st majanduskasvu soodustamist ELi piirkondades töökohtade loomise ja tulevikus vajalike oskuste arendamise toetamise kaudu.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade edasine lihtsustamine avaldab positiivset mõju programmi rakendamisele sihtpiirkondades. Suurem paindlikkus vastab hästi liikmesriikide praegusele suurema tegevusruumi vajadusele.

5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).

(Tsentraliseeritud haldamine

ٱ otse, haldaja on komisjon

ٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:

ٱ täitevasutustele

ٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Komisjon loob järelevalvevahendi, et jälgida hoolega Euroopa Sotsiaalfondist antavate lisalaenude kasutamist. Alates 1. jaanuarist 2011 esitatud maksetaotluste suhtes kohaldatakse programmi loomise otsuses kokku lepitud tavapärast kaasrahastamise määra.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Väga kiiret reageerimist nõudva kiireloomulise olukorra tõttu kõnealust eelhindamist ei toimunud.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Ei kohaldata.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Ei kohaldata.

7. Pettusevastased meetmed

EI KOHALDATA

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

B*, C*/AST | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

KOKKU | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Ei kohaldata.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

sise- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

välis- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Tehniline ja haldusabi kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

ei kohaldata

Arvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

ei kohaldata

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 03 – Komiteed | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

ei kohaldata

[1] ERFi määruse nr 1080/2006 artiklid 4 ja 5 ning Ühtekuuluvusfondi määruse nr 1084/2006 artikkel 2.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega; ELT L 126/3, 21.5.2009.

[3] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

[4] ELT L 126, 21.5.2009, lk 3.

[5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[9] Vt institutsioonidevahelis[10]!"YZxyz{£ Ä R_*U›"»"‘&Ð&';'N(w(¨(´(›-¹-é-€.E4Ü4Ý4h×.Ñh7)‰e kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[11] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.