[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.7.2009

KOM(2009) 356 lõplik

KOMISJONI KUUES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE KEHTESTATUD KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST ÜHENDUSE SUHTES (STATISTILISED ANDMED SEISUGA 31. DETSEMBER 2008, MÄRKUSED JUHTUMITE JA DOKUMENTIDE KOHTA ON AJAKOHASTATUD SEISUGA MÄRTS 2009) {SEC(2009) 958}

KOMISJONI KUUES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE KEHTESTATUD KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST ÜHENDUSE SUHTES (STATISTILISED ANDMED SEISUGA 31. DETSEMBER 2008, MÄRKUSED JUHTUMITE JA DOKUMENTIDE KOHTA ON AJAKOHASTATUD SEISUGA MÄRTS 2009)

Kommenteeritud kokkuvõte

Eelmise aastaga võrreldes oli 2008. aasta lõpus Euroopa Ühenduse suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete arv pisut vähenenud. See on seotud asjaoluga, et 2001. aastal algatatud uurimiste tulemusel võeti 2002. ja 2003. aastal palju meetmeid, mille kehtivusaeg lõppes 2008. aastal. Võttes arvesse uute uurimiste algatamise aktiivsust 2008. aasta viimastel ja 2009. aasta esimestel kuudel, on oodata kaitsemeetmete arvu suurenemist. Selleks et toetada ELi asjaomaseid tootmisharusid ning vajaduse korral sekkuda, jätkas komisjon kõnealuse tegevuse hoolikat jälgimist. 2008. aastal saavutati positiivseid tulemusi. Üha rohkem kolmandaid riike on praeguses finants- ja majanduskriisis varmad võtma WTO nõuetega vastuolus olevaid meetmeid, mis ei aita kaasa avatud kaubanduse edendamisele. Selles kontekstis on otsustava tähtsusega komisjoni tegevus, mis hõlmab kolmandate riikide meetmete seire korraldamist, rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastamise toetamist ning tõhusama nõuetest kinnipidamise edendamist kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisel.

1. SISSEJUHATUS

Eelmise aasta aruandes väljendas komisjon heameelt ELi ja liikmesriikide vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmete arvu vähenemise üle ning jõudis järeldusele, et võttes arvesse pidevalt ilmnevaid puudusi seoses kolmandate riikide meetmetega, on kõnealuste meetmete üksikasjalik seire vajalik ka edaspidi.

Ülemaailmne majanduskriis oli 2008. aastal kindlasti määrava tähtsusega sündmus, mis mõjutas negatiivselt paljude ettevõtjate olukorda kõikjal maailmas. Seda arvesse võttes rõhutati G20 hiljutises deklaratsioonis, et on erakordselt tähtis loobuda protektsionismist ja hoiduda uute tõkete loomisest kaubavahetuse valdkonnas, kehtestades uusi ekspordipiiranguid või rakendades WTO nõuetega vastuolus olevaid meetmeid.

On huvipakkuv, et eelmise aasta viimastel kuudel suurenes märgatavalt kaubandustõkete uurimiste algatamiste arv, sama suundumus jätkus ka 2009. aasta esimestel kuudel – 2009. aasta veebruaris oli pooleli 49 kaubandustõketega seotud uurimist, mis võivad mõjutada ELi eksporti[1]. Eelmiste aastatega võrreldes on see väga suur arv, lisaks on ligikaudu pooled uutest uurimistest algatatud 2008. aasta nelja viimase kuu jooksul.

Dumpinguvastaseid või tasakaalustusmeetmeid ei saa käsitada protektsionistlike meetmetena, sest nende eesmärk on kõrvaldada moonutused rahvusvahelises kaubanduses ja tagada õiglane kaubavoog. See ei ole aga enam nii, kui uute uurimiste algatamine ja võimalikud tulenevad meetmed ei ole kooskõlas WTO standarditega.

Praeguses olukorras on varasemast veelgi olulisem tagada ELi tootmisharudele õiguspärane turulepääs ning seepärast on eriti tähtis kaitsta ja tugevdada meetmete kohaldamise standardeid ning kontrollida, kas meetmete võtmine on õiguslikult põhjendatud.

Eelnevat arvesse võttes esitatakse järgnevas aruandes üldiste suundumuste, päevakajaliste probleemide ning komisjoni kolmandate riikide meetmete kontrollimisega seotud tegevuse üksikasjalik analüüs.

2. ÜLDISED SUUNDUMUSED

2008. aastal oli jõus 133 Euroopa Ühenduse või selle liikmesriikide vastu suunatud kaubanduse kaitsemeedet, eelmise aastaga võrreldes oli neid vähem (147 meedet). Vähenemine on seotud peamiselt paljude meetmete kehtetuks muutumisega pärast nende tavapärase viieaastase kehtivusaja lõppu ning meeles tuleb pidada, et 2004. aastal ulatus kehtivate kaitsemeetmete arv peaaegu 200ni.

Suurem osa, ligikaudu kaks kolmandikku kõikidest meetmetest, on dumpinguvastased meetmed. 2008. aastal jätkus tasakaalustusmeetmete arvu vähenemine. Vähenes ka kaitsemeetmete arv (2007. aastal 36 ja 2008. aastal 32), kuid need meetmed moodustavad ikka veel neljandiku kõigist kehtivatest meetmetest.

Nagu eespool kirjeldatud, paistab kehtivate meetmete arvu vähenemise taustal silma uute algatamiste arv. Uute algatamiste koguarv on suurenenud 19-lt 2007. aastal 33-ni 2008. aastal; see on murettekitav suundumus, eriti kui võtta arvesse, et ligikaudu pooled uutest uurimistest on algatatud eelmise aasta kahe viimase kuu jooksul ning see suundumus jätkus ka 2009. aasta esimestel kuudel. Lisaks tuleb märkida, et kõnealustest algatamistest pool on seotud kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse erga omnes põhimõttel, kuid mis ei ole alati seotud ELi tootmisharude eksporttoodanguga. Kui kõik uurimised päädivad meetmetega, on tulevikus oodata kehtivate meetmete arvu suurenemist.

Enamik uutest juhtudest on seotud terasetööstusega (kinnitid, kuum-/külmvaltslehtteras, terastorud), aga ka keemiatoodete, keraamiliste plaatide ja saagikäsitsemismasinatega. Enamasti kohaldavad meetmeid India, Venemaa, Hiina ja Brasiilia, aga lisandunud on ka riike, kes ei ole kunagi või peaaegu mitte kunagi varem meetmeid kohaldanud (näiteks Kasahstan 2008. aastal ja Iisrael 2009. aasta alguses).

Kokku kehtestati 2008. aastal 18 uut meedet (2 ajutist ja 16 lõplikku meedet). Kõige aktiivsemad olid Brasiilia (4 dumpinguvastast meedet) ja Türgi (4 kaitsemeedet) ning India ja USA (mõlemad 2 dumpinguvastase meetmega).

3. SUUNDUMUSED RIIKIDE LÕIKES

Kõige rohkem kohaldab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vastu suunatud meetmeid endiselt USA, kelle kehtestatud 25 meedet moodustavad 20 % kõikidest meetmetest. Muudest olulisematest riikidest võib nimetada Indiat (16 meedet), Brasiiliat ja Türgit (11 meedet), Hiinat (9 meedet), Ukrainat ja Mehhikot (mõlemal 8 meedet).

2007. aastaga võrreldes vähenes jätkuvalt India kohaldatavate meetmete arv (19 meedet 2007. aastal, 16 meedet 2008. aastal), mitme teise riigi kohaldatavate meetmete arv alles hakkas vähenema (Brasiilia ja Hiina) või jäi samale tasemele (USA). Rohkem kui poole meetmetest on kehtestanud viis suuremat meetmete kohaldajat.

2008. aastal suurendasid meetmete arvu vaid kolm riiki (Türgi, Jaapan ja Moldova Vabariik). Türgi puhul tuleb rõhutada, et meetmete arvu suurenemine on seotud ainult uute kaitsemeetmete kehtestamisega 2008. aastal.

Kõnealuste suundumuste ja kõigi kolmandate riikide peamiste juhtumite üksikasjalikud kirjeldused on esitatud I lisas.

4. JÄTKUVAD PROBLEEMID

Komisjon seisis ikka silmitsi juba varem täheldatud probleemidega, s.o madalad algatamisnõuded, kahju ja põhjusliku seose puudulik analüüsimine, huvitatud isikute kaitseõiguse rikkumine ja kaitsemeetmete ulatuslik kasutamine.

Algatatud uurimiste arvu järsk suurenemine 2008. aasta viimastel kuudel (ja 2009. aasta esimestel kuudel), mis on ilmselt majanduskriisi otsene tulemus, on kindlasti süvendanud teatavaid täheldatud probleeme, eelkõige neid, mis on seotud algatamisnõuetega, huvitatud isikute õigusega kaitsele ning kaitsemeetmete ulatusliku kasutamisega.

4.1. Madalad algatamisnõuded

Sarnaselt eelmiste aastatega algatatakse uurimisi liiga sageli vaatamata sellele, et algatamiskriteeriumid ei ole täidetud, s.o paljudel juhtudel on tõendid kahju tekitamise kohta ebaselged ning puuduvad kindlad tõendid põhjusliku seose kohta. Eriti hakkas see silma 2008. aasta viimastel kuudel. On ilmselge, et finants- ja majanduskriis on mõjutanud negatiivselt mitut tootmisharu ning need püüavad end igati kaitsta. Seepärast on teatavad tootmisharud esitanud kaebuse, et kaitsta end kaubanduskaitse meetmetega. Tunnistades kolmandate riikide õigust kasutada kaubanduskaitse meetmeid, on mitme uurimise algatamisel siiski lähtutud piisavalt põhjendamata kaebustest, millel puuduvad esmapilgul usutavad tõendid. Esiteks ilmnes kriisi negatiivne mõju alles 2008. aasta lõpus, mis ei ole piisavalt tüüpiline periood dumpingu, kahju jms tõendamiseks. Teiseks süüdistatakse väidetava kahju tekitamises põhjendamatult sageli importi, kuigi probleemi tegelik põhjus on pigem üldine majandussurutis. Pealegi ei ole kaubanduskaitse meetmete eesmärk mitte tootmisharude protektsionistliku kaitse tagamine, vaid ebaõiglasest või kõikuva mahuga impordist põhjustatud kahju kõrvaldamine.

Praeguses olukorras on oluline, et uurivad ametiasutused tagaksid kohalike tootmisharude kaebuste täieliku vastavuse WTO standarditele ning nende toetumise objektiivsetele, adekvaatsetele ja piisavatele tõenditele. Uurivad ametiasutused peaksid loobuma liigsetest uurimistest, sest need takistavad kaubandust, on tavaliselt asjaosalistele ettevõtjatele väga koormavad ning viivad sageli põhjendamatute meetmete võtmiseni.

WTO eeskirjade kohaselt ei ole õigustatud uurimise algatamine kaebuse alusel, mis tugineb vaid väidetele ja millel puudub asjakohane tõendusmaterjal. Paraku tundub, et sageli on see nii.

4.2. Kaitsemeetmete liigkasutamine

Kaitsemeetmeid kasutatakse endiselt liiga sageli. Rohkem kui pooled 2008. aastal algatatud uurimised olid seotud kaitsemeetmetega ning viimased moodustavad ikka veel neljandiku kõigist Euroopa ühenduste vastu suunatud meetmetest. Isegi kui osa neist uurimistest või meetmetest ei mõjuta ELi tootmisharusid (mõnikord vaatlusalust toodet isegi ei ekspordita EList), on suundumus siiski murettekitav, sest kaitsemeetmeid võib kohaldada erandlike olukordade puhul. Lisaks võib kaitsemeetmete negatiivne mõju ELi ettevõtjatele olla nii otsene kui ka kaudne (protektsionism).

Mitmel juhul ei ole uurivad asutused pidanud kõnealuste meetmete kehtestamisel kinni WTO üsna rangetest standarditest ning seepärast võib neid pidada protektsionistlikeks meetmeteks, mis piiravad põhjendamatult ausat kaubandust.

Vaadates üksikasjalikumalt 2008. aastal algatatud uurimisi ja kehtestatud meetmeid, selgub, et mõned riigid eelistavad selgelt just seda liiki meetmeid, samas kui sageli tuleks ebaausa kaubanduse puhul kohaldada pigem konkreetsele riigile suunatud (dumpinguvastaseid) meetmeid.

Seepärast väljendab komisjon jätkuvalt muret kaitsemeetmete kasutamise ja mõju suhtes, soovitades tungivalt kolmandatele riikidele kõnealust meedet mitte kasutada. Kui kaitsemeetmete uurimist ei ole võimalik vältida, on komisjoni talituste roll sageli minimeerida nii palju kui võimalik kõnealuste meetmete mõju ELi ekspordile.

4.3. Menetluslikud aspektid, eriti huvitatud isikute õiguste kaitse

Vaatamata komisjoni jõupingutustele nimetatud probleemide lahendamisel, on kahjuks selgunud, et mõned kolmandad riigid eiravad ikka veel huvitatud isikute õigust kaitsele ning rakendavad uurimise käigus koormavaid ja mittevajalikke menetluslikke aspekte.

Eelkõige tõlgendatakse liiga sageli ebaadekvaatselt konfidentsiaalsuse nõudeid ning tegelikke andmeid ei tehta teatavaks ja/või neile isegi ei viidata ei sisukorras ega kokkuvõttes, kuigi tegelikult puudub igasugune oht konfidentsiaalse teabe avaldamiseks. Näiteks juhul, kui ei avaldata liidetud tegelikke kahjunäitajaid, kuigi need hõlmavad rohkem kui kolme ettevõtjat.

Samuti selgus, et mitu riiki nõuavad eksportijatelt väga spetsiifilise ja üksikasjaliku teabe esitamist, kuigi on selge, et teave ei ole vajalik ei dumpingu ega ka kahju kindlakstegemiseks, selle esitamine on koormav ja tarbetu ning hõlmab mõnikord väga tundlikku ettevõtja omandiga seotud teavet.

Selline olukord mõjutab negatiivselt eksportivate tootmisharude ja teiste huvitatud isikute õigust kaitsele. Seepärast jätkab komisjon nende teemade arutamist asjaomaste asutustega mitte ainult seoses konkreetsete juhtumitega, vaid ka üldisemalt kahepoolsete kohtumiste raames või kolmandate riikidega loodud töörühmades.

5. PEAMISED SAAVUTUSED

Seoses kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetega on komisjonil kolm tegevussuunda. Esimene neist on teavitada ja nõustada uurimisega otseselt seotud tootmisharusid. Teine tegevussuund hõlmab üldisemalt komisjoni seiretegevust kolmandate riikide korraldatavate uurimiste suhtes, et tagada standardite nõuetekohane kohaldamine, see hõlmab ka seminaride korraldamist ja töörühmade moodustamist parimate tavade edendamiseks. Viimane tegevussuund hõlmab otsest sekkumist käimasolevate uurimiste raames, et kõrvaldada avastatud puudused ja tagada asjaomaste ELi tootmisharude jaoks parim lahendus.

Kahe esimese tegevussuuna puhul on saavutatud tulemusi keeruline mõõta, kuid komisjon on saanud asjaomastelt tootmisharudelt ja liikmesriikidelt väga head tagasisidet, mis innustab tegevust jätkama ja võimaluse korral ka parandama. Võttes arvesse hiljutist finantskriisi ja sellest tulenevat kolmandate riikide meetmete arvu suurenemist, on komisjoni roll ELi tootmisharude nõustamisel ja suunamisel varasemast veelgi olulisem.

Peamised saavutused 2008. aastal olid järgmised:

5.1. Nullimisjuhtumid – WTO positiivsed järeldused

Esimene nullimisjuhtum oli seotud WTO apellatsioonikogu 2006. aasta mais tehtud otsusega Ameerika Ühendriikide vastu. USA-le anti 2007. aasta aprillini aega, et oma tegevus apellatsioonikogu järeldustega kooskõlla viia. USA keeldus järelduste täielikust järgimisest ning EL pidi taotlema vastavuse töörühma kokkukutsumist, töörühm esitas oma aruande 2008. aasta detsembris. Töörühm kinnitas ELile, et USA ei tohi hoida kõrvale WTO raames võetud kohustustest, kohandades igal aastal tollimaksu aruandeid ja väites seejärel, et need asendavad eelmisi meetmeid ning et kohandatud aruandeid saab vaidlustada ainult uue menetluse raames. Sellest hoolimata otsustas EL kõnealuse aruande edasi kaevata, sest ei nõustunud töörühma täiendavate järelduste teatavate aspektidega. Kui vaidlusega seotud lõpliku otsuse kohaselt ei ole USA tegevus vastavuses WTO raames võetud kohustustega ning USA ei täida neid kohustusi, võib EL kohaldada survemeetmeid.

Teine nullimisjuhtum: WTO apellatsioonikogu toetas ELi esitatud kaebust, lükkas tagasi kõik USA kaebuse esitamise võimalused ja kiitis heaks vastavuse töörühma järeldused, mille kohaselt ei täida Ameerika Ühendriigid oma WTO raames võetud kohustusi kohaldades aastaaruannete korrigeerimisel nullimismeetodit. USA peab seega täitma kõnealuse vaidluste lahendamise menetluse käigus tehtud soovitusi ja otsuseid ning võib taotleda selleks mõistlikku tähtaega. Täitmine hõlmab ELi poolt kindlaks määratud 46 üksikmeetme dumpingumarginaalide ümberarvutamist ilma nullimismeetodit kasutamata.

5.2. Oliiviõli – Mehhiko – meetmete lõpetamine

WTO apellatsioonikogu jõudis ELi kaebuse suhtes järeldusele, et Mehhiko kehtestatud tasakaalustusmeetmed ELi oliiviõli impordi suhtes on vastuolus teatavate WTO sätetega. Meetmete kohaldamine lõpetati pärast Mehhiko siseriikliku kohtu otsust, mis toetas komisjoni WTO menetluse käigus esitatud seisukohti.

5.3. PVC profiilid – Ukraina –kaitsemeetmetega seotud uurimise lõpetamine

Võttes arvesse ELi tootmisharu majandushuvi (peamiselt Saksamaalt ja Poolast pärit aastase ekspordi väärtus ligikaudu 100 miljonit eurot) ja ilmnenud puudusi, jälgis komisjon nimetatud uurimist tähelepanelikult. Komisjon kooskõlastas oma tegevust ELi tootmisharudega ja osutas uurimisega seotud sellistele olulisematele puudustele nagu märgatava kahju ning impordi ja kodumaise tootmisharu väidetavate probleemide vahelise põhjusliku seose puudumine. Sekkumine oli edukas, sest kindlate tõendite puudumisel märgatava kahju kohta lõpetati uurimine ilma meetmeid võtmata.

5.4. Kaitsemeetmed – Türgi

Viimaste aastatega on Türgist saanud kaitsemeetmete suurim kohaldaja. Mõnel juhul kohaldatakse meetmeid ka ELi nende toodete suhtes, mille puhul on kindlaks tehtud, et need ei kahjusta Türgi tootjaid. Komisjoni eesmärk oli vältida selliste meetmete kohaldamist või kui see ei ole võimalik, siis vähendada teataval määral meetmete negatiivset majanduslikku mõju. Teatavate elektriseadmete puhul jäid ligikaudu pooled tooteliigid mis tahes meetmete kohaldamisalast välja ning puuvillase lõnga suhtes kehtestati maksimummäär, kokkuvõttes ELi ekspordi tegelik väärtuseline tollimaks vähenes. 2008. aasta teisel poolel ei algatanud Türgi ühtegi uut kaitsemeetmete uurimist ning komisjon jälgib olukorda endiselt väga valvsalt.

5.5. Klaasist seinaplokid – Tai – tollimaksumäära vähendamine

Uurimine algatati 2007. aastal ja lõpetati 2009. aasta jaanuaris. Tai kehtestas tollimaksu Tšehhi Vabariigist pärit klaasist seinaplokkide impordile, kuid pärast komisjoni taotlust kohaldada väiksema tollimaksu reeglit vähendati märgatavalt ELi eksportijate suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu.

5.6. Külmvaltsterasest tooted – Tai – tollimaksu kehtetuks tunnistamine

Kõnealuse tooteliigi suhtes ELi eksportijatele 2002. aastal kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud jäid vahemikku 10,02 % ja 25,57 %. 2008. aasta mais algatasid Tai uurivad ametiasutused ELi, Jaapani, Taiwani ja Korea vastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Esialgsete uurimistulemuste kohaselt otsustas Tai pikendada meetmeid kõikide asjaomaste riikide suhtes. Komisjon sekkus ja väitis, et uurimise tulemusel selgunud ELi ekspordi 41 % negatiivne dumpingumarginaal osutab selgelt asjaolule, et ELi eksportijate dumpingu jätkumine või kordumine ei ole tõenäoline. Komisjon pidas tihedat sidet teatavate ELi eksportivate tootjatega, kes tegid uurimise käigus koostööd. Uurimine osutas, et asjaomase toote eksport on piiratud ning et ELi eksporttoodangu kvaliteet on riigisisese toodanguga võrreldes kõrgem, seega ei tekitata Tai tootmisharule kahju.

5.7. Glükoosmonohüdraat – Indoneesia

Lähtudes esialgsest teatavakstegemise dokumendist ja tehes tihedat koostööd tootmisharuga, sekkus komisjon menetlusse ning saavutas, et enamiku EList eksporditavate tooteliikide suhtes ei kohaldata tollimaksu, sest need ei kahjusta Indoneesia riigisisest tootmisharu. See tulemus vajab veel kinnitamist lõplikes järeldustes.

5.8. Terastrossid (Lõuna-Aafrika) ja viskooskiud (Brasiilia) – positiivsed esialgsed tulemused

Nende kahe juhtumi puhul osutavad esialgsed tulemused, et komisjoni sekkumisega võivad kaasneda ELi asjaomaste eksportijate jaoks veelgi soodsamad tulemused, st väiksem tollimaks Brasiilias ja tollimaksu tühistamine Lõuna Aafrikas. See tulemus vajab veel kinnitamist lõplikes järeldustes.

5.9. Brasiilia – aegumise läbivaatamine seoses Kreekast pärit konserveeritud virsikutega

Kõnealune juhtum on hea näide tootmisharu ja komisjoni järjepidevate jõupingutuste positiivsest mõjust uurimise tulemusele. Eespool nimetatud läbivaatamine lõppes 2008. aasta aprillis ilma meetmete pikendamiseta. Kahjuks otsustas Brasiilia varsti pärast seda tõsta kõnealuse toote suhtes kohaldatavat tollimaksu seotud tollimaksumäära piires.

5.10. Uued liikmesriigid ja nende turumajanduslik staatus

2007. aastal ilmnes, et dumpinguvastase uurimismenetluse raames kohtlevad Brasiilia ja Argentiina ELi uusi liikmesriike jätkuvalt kui riike, kellele ei ole antud täielikku ja tingimusteta turumajanduslikku staatust. Pärast mitut sekkumist eri tasanditel sai kõnealune probleem 2008. aastal peaaegu lahendatud. Kuna olukord oli lubamatu, on kahju, et lahenduse leidmine võttis nii kaua aega, kuid veelgi rohkem teeb muret asjaolu, et Brasiiliaga ei ole Rumeenia ja Bulgaaria suhtes veel lõplikku lahendust leitud. Komisjon jätkab jõupingutusi ning loodab saavutada lõpliku tulemuse 2009. aastal.

6. KOKKUVÕTE

Kuigi ELi või selle liikmesriikide vastu suunatud kaitsemeetmete arv 2008. aastal vähenes, on järgmisel aastal oodata selle arvu suurenemist. Vastupidiselt eespool nimetatud vähenemisele oli kaubanduse kaitsemeetmetega seotud tegevus 2008. aastal, eelkõige aasta lõpus, väga aktiivne. Algatati 33 uut uurimist, millest ligikaudu pooled algatati aasta viimase nelja kuu jooksul. Sama suundumus jätkus ka 2009. aasta alguses.

Suundumus on murettekitav eelkõige seetõttu, et komisjoni tähelepanekute kohaselt ei ole uurimise algatamine mitmel juhul õiguslikult põhjendatud, enamasti ei ole esitatud piisaval määral esmapilgul usutavaid tõendeid tekitatud kahju kohta või esitatakse need tõendid väga lühikese ajavahemiku kohta. Lisaks ei tagata alati täies ulatuses huvitatud isikute õigust kaitsele.

Kindlasti mõjutab üleilmne majandussurutis negatiivselt paljude äriühingute majandusolukorda kogu maailmas ning on loomulik, et paljud äriühingud soovivad sellises olukorras saada toetust. Paraku ei ole see piisav, et õigustada kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste algatamist, sest meetmete eesmärk on pigem kõrvaldada turul tekkivad moonutused ja tagada õiglane kaubavoog, kui kaitsta tootmisharu ausa konkurentsi eest. Seepärast peavad kolmandate riikide ametiasutused olema neile esitatud kaebuste puhul eriti tähelepanelikud ja järgima oma rahvusvahelisi kohustusi, st mitte algatama uurimisi ja/või kehtestama kaubanduse kaitsemeetmeid, kui need ei ole õiguslikult põhjendatud.

Seda arvesse võttes jälgib komisjon teraselt kolmandate riikide tegevust kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas, sekkub aktiivselt käimasolevate uurimiste raames ning toetab igati äriühinguid, kelle vastu selline tegevus on suunatud. Sellel aastal saavutatud tulemused rõhutavad komisjoni tegevuse õigsust, koostöö tähtsust tootmisharude ja liikmesriikidega ning kahepoolsete kontaktide edendamise vajadust kolmandate riikidega. Kahjuks ei ole jõupingutuste tulemused alati positiivsed ning mitmel juhul tuleb ikkagi nentida, et uurimine ei olnud piisavalt objektiivne ning huvitatud isikute õigus kaitsele ei olnud piisavalt tagatud.

Raskes majanduslikus olukorras on ELi tootmisharude õigusliku turulepääsu tagamine eriti tähtis ning seepärast toetab komisjon eksportijaid ka edaspidi ning edendab kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste kõrgeid standardeid, et vältida meetme kuritarvitamist.

Lisaks otsesele sekkumisele käimasolevate uurimiste raames jätkab komisjon kahepoolseid arutelusid (näiteks kaubanduse kaitsemeetmete ad hoc töörühmades) paljude kaubanduspartneritega, nagu India, Ukraina ja Korea, ning korraldab kolmandate riikide ametnikele koolitusi, mis võimaldab edendada kõrgeid standardeid kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas.

[1] 29 dumpinguvastast uurimist (neist 9 aegumise läbivaatamist), 19 kaitsemeetmete uurimist (millest 8 on seotud ELi ekspordiga) ja 1 tasakaalustusmeetmete uurimine (aegumise läbivaatamine).