Rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteem (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation)

4. Lennundus

5. Turujärelevalve

5.1. ESMA aruande järeldused

5.1.1. ESMA poliitikasoovitused

6. Heitkoguste seire, aruandlus ja tõendamine

6.1. Heitkoguste seire

6.2. Akrediteerimine ja tõendamine

6.3. Pädevad asutused

6.4. Nõuete täitmine ja täitmise tagamine

7. ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vaheline seos

8. ELi HKS energiatõhususe direktiivi kontekstis

9. Järeldused ja väljavaated





1.Sissejuhatus

ELi heitkogustega kauplemise süsteem (HKS) on ELi kliimapoliitika üks nurgakive. Kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ kehtestatakse selle raames CO2 hind Euroopas elektri- ja soojusenergia tootmisest, energiamahukast tööstusest ja lennundusest tulenevatele heitkogustele. Turujõududele tuginedes loob ELi HKS stiimuli vähendada heitkoguseid seal, kus see on kõige vähem kulukas. Samal ajal teenib see süsteem tulu, mida saab investeerida kliimameetmetesse ja energiasüsteemi ümberkujundamisse.

Alates ELi HKSi käivitamisest 2005. aastal on see aidanud vähendada elektri- ja soojusenergia tootmisest ning tööstuslikust tootmisest tulenevaid heitkoguseid 34,6 %. Aastatel 2013–2021 teeniti ELi HKSi raames enam kui 100 miljardi euro ulatuses enampakkumistulu, mis jaotati liikmesriikidele. Sellest hoolimata on vaja heitkoguseid veelgi vähendada, et saavutada Euroopa kliimamääruses sätestatud kõrgemad kliimaeesmärgid. Selleks et saavutada sajandi keskpaigaks kliimaneutraalsus, on EL võtnud kohustuse vähendada 2030. aastaks heitkoguseid 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 55 %. ELi HKSil on selle eesmärgi saavutamisel kriitilise tähtsusega roll.

2021. aasta juulis esitas Euroopa Komisjon Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimiseks poliitikareformide paketi, mis muu hulgas sisaldab ELi HKSi muutmist. Komisjon tegi ettepaneku, et süsteemiga hõlmatud sektorites saavutataks heitkoguste vähenemine 2005. aastaga võrreldes 61 % võrra. Sel eesmärgil vähendatakse ettepanekuga heitkoguste piirmäära ja muudetakse piirmäära iga-aastane vähenemine järsemaks. Samuti muudetakse lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) tööstusele tasuta eraldamise eeskirju ja kaotatakse järk-järgult LHÜde tasuta eraldamine lennundusele. Samal ajal tegi komisjon ettepaneku laiendada ELi HKSi nii, et see hõlmaks meretranspordist tulenevaid heitkoguseid, ning luua uus süsteem maanteetranspordist ja hoonetest tulenevate heitkoguste vähendamiseks. Ettepaneku eesmärk on suunata rohkem vahendeid rohepöördesse, kohustades liikmesriike investeerima kogu enampakkumistulu kliima- ja energiaprojektidesse ning suurendades innovatsioonifondi ja moderniseerimisfondi vahendeid.

Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjoni ettepanekut kaalunud. 2022. aasta keskpaigaks võttis kumbki institutsioon vastu seisukoha ELi HKSi muutmise kohta, esitades mitmeid muudatusettepanekuid. See on andnud võimaluse institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis algasid 2022. aasta juulis.

Samal ajal toimib ELi HKS jätkuvalt nii, nagu on praegu õigusaktidega ette nähtud. 2021. aastal jõudis süsteem oma neljandasse etappi (2021–2030). Sellega seoses on süsteemi raamistikus jõustunud mitu muudatust. Heitkoguste piirmäär väheneb igal aastal kiiremini (2,2 % võrra). Tööstusele tasuta eraldatavate saastekvootide mahtu on kohandatud, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja muutusi tootmises. Innovatsioonifondi esimesed projektikonkursid viidi lõpule ja moderniseerimisfondi raames tehtavate investeeringute jaoks kiideti heaks esimesed väljamakseotsused. Samuti kohandati 2021. aastal süsteemi hõlmavust, et kajastada Ühendkuningriigi lahkumist EList.