Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2012/0634 final - 2012/0300 (NLE) */





SELETUSKIRI 1) ETTEPANEKU TAUST · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. · Üldtaust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006 (OJ L 251, 14.9.2006, lk 1) kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla kuuluva seemisnaha impordile. · Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE · Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei ole olnud vaja kasutada. · Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetmete kokkuvõte 13. septembril 2011 algatas komisjon kahe liidu tootja põhjendatud taotluse alusel Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordile kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise. Läbivaatamisega seotud uurimisest ilmnes, et kui dumpinguvastaste meetmete kehtivusel lastakse lõppeda, on tõenäoline dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumine. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete säilitamine ei oleks vastuolus liidu huvidega. Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 12. detsembriks 2012. · Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. · Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi. 4) MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2012/0300 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2, võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: A. MENETLUS 1. Kehtivad meetmed (1) Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit, CN-koodide ex 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla kuuluva seemisnaha impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 58,9 %. 2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks (2) Pärast seda, kui avaldati teade[3] lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 14. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas UK Leather Federation (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu seemisnahatoodangust. (3) Esitatud taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. 3. Aegumise läbivaatamise algatamine (4) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 13. septembril 2011 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[4] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. 4. Uurimine 4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood (5) Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). 4.2. Uurimisega seotud isikud (6) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. (7) Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. (8) Liidu tootjate puhul võeti kasutusele väljavõtteline uuring ning kolmest teadaolevast liidu tootjast on kaks tootjate rühma uuringusse kaasatud. (9) Ühendust võeti HRV kuue teadaoleva eksportiva tootjaga. Kuid ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd. (10) Importijate puhul määrati liidus kindlaks 35 sõltumatut seemisnaha importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik. (11) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski HRV eksportivatest tootjatest ei osalenud läbivaatamises ning ükski tarbijate ühing ei esitanud komisjonile mingisugust teavet ega andnud endast uurimise käigus teada. (12) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse: Liidu tootjad: – Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Ühendkuningriik ning – Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Itaalia. B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (13) Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis on pärit Hiina RVst ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla. (14) Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning HRVs toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS (15) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist. 1. Sissejuhatavad märkused (16) Nagu märgitud põhjenduses 9, ei teinud uurimises koostööd mitte ükski kuuest Hiina eksportivast tootjast ning järeldused dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, ja statistika põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. 2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2.1. Võrdlusriik (17) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. (18) Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina USAd. Ainus esialgse uurimise ajal USAs tegutsev seemisnaha tootja oli tootmiskoha sulgenud. Sestpeale on seemisnahka imporditud Türgis asuvalt ühisettevõtjalt. Kuna USAs enam arvestatavat seemisnaha tootmist ei toimu, valiti käesoleva läbivaatamise algatamisteates võimalikeks võrdlusriikideks muud riigid, s.t Uus-Meremaa, Türgi ja India. Indias, Türgis ja Uus-Meremaal asuvate võimalike võrdlusriikide tootjatega võeti ühendust, kuid koostööd ei saavutatud. (19) Võrdlusriigi tootja poolse koostöö puudumise tõttu määrati normaalväärtus kindlaks teabe põhjal Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. (India oli see riik, millest imporditi liitu kõige rohkem seemisnahka). Ekspordihind määrati HRV eksportivate tootjate poolse koostöö puudumise tõttu kindlaks teabe põhjal Hiinast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. Sellest lähtuvalt määrati dumpingumarginaal kindlaks vastavalt Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna (mida kasutati normaalväärtusena) ja Hiina impordi keskmise hinna (mida kasutati ekspordihinnana) vahena. Dumpingu arvutamise tulemusena saadi dumpingumarginaaliks 64 %. 2.2. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (20) Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Kuna ükski HRV eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejalt saadud andmete ning Eurostatilt saadud andmete põhjal. (21) Analüüsiti järgmisi elemente: HRVst pärit impordi areng, eksportivate tootjate toodang ja kasutamata tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus hindade ja mahtude seisukohast. (22) Nagu märgitud põhjenduses 32, ilmneb HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Liidu turg on nii hinna kui mahtudega seoses Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. Seda asjaolu täiendab fakt, et HRVs on meetmete kehtestamisest alates (mil HRVst pärit importi vähendati) olemas märkimisväärne tootmisvõimsus. Juba enne meetmete kehtestamist kolmekordistas HRV asjaomase toote turuosa liidu turul – 10,7 %lt 2001. aastal 31,7 %ni 2004. aastal. Lisaks on Hiinast liitu suunduva ekspordi hinnad endiselt kõrgemad kui teatavate muude kolmandate riikide turgudel, mis muudab liidu turu Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks. (23) Eelnev analüüs näitab, et Hiina ekspordi sisenemine liidu turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige liidu hinnatasemete analüüsi ning olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. D. KAHJU 1. Liidu tootmisharu (24) Euroopa Liidus toodab samasugust toodet kolm ettevõtete rühma. Kaht neist esindab taotleja ning need asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, lisaks on neil mõned töötlemiskohad Poolas ja Rumeenias. Kolmas tootja asub Itaalias ning ta toetab taotlust. Kõik muud seemisnaha tootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati. (25) Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustike vastuste põhjal, samuti põhiliste makroandmete põhjal, mille kolmas tootja väljavõttelises uuringus esitas. Kõnealused ettevõtted moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kaks valimisse kaasatud tootjat hõlmavad 80 % liidu toodangust. (26) Kuna mikromajanduslikud kahjunäitajad põhinevad ainult kahe ettevõtte andmetel, on need esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19. 2. Tarbimine liidu turul (27) Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal. (28) Märgitakse ka, et alates 2010. aastast on Hispaania kaudu mujale liitu eksporditud märkimisväärselt suurtes kogustes madala hinnaga seemisnahka (umbes 31 % turuosast). Märgitakse, et Hispaania ei tooda enam samasugust toodet ja Hispaaniast mujale liitu toimuv seemisnaha müük ületab importi. Kõnealused mahud on lisatud tarbimisnäitajale. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 26 %, kusjuures suurim kasv toimus 2009. aasta ja 2010. aasta vahel. Tabel 1 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu kogutarbimine (`000 ruutjalga) * || 22 107 || 22 300 || 28 434 || 27 827 Indeks (2008=100) || 100 || 101 || 129 || 126 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed 3. Import HRVst a) Maht ja turuosa (29) Pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 %le turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellele vaatamata on HRVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud 9 protsendipunkti võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutanud 1 103 330 ruutjala taseme. Kuid Hiina import ei suurenenud sama palju kui liidu tarbimine ning Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil. Tabel 2 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Asjaomasest riigist pärit impordi maht (`000 ruutjalga) * || 1 010,00 || 786,67 || 883,33 || 1 103,33 Indeks (2008=100) || 100 || 78 || 87 || 109 Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa * || 5 % || 4 % || 3 % || 4 % * Eurostati andmed b) Hinnad i) Hinna kujunemine (30) Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil kõikunud. 2008. aastaga võrreldes hind 2009. aastal alguses tõusis ja langes seejärel 13 % 2010. aastal, pärast mida saavutas see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2008. aasta taseme. Tabel 3 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/ruutjalg) * || 0,45 || 0,61 || 0,39 || 0,46 Indeks (2008=100) || 100 || 136 || 87 || 102 * Eurostati andmed ii) Hinna allalöömine (31) Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul HRV eksportijate vastavate kaalutud keskmiste CIF-hindadega. Sellepärast on liidu tootmisharu müügihindu kohandatud tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega. HRV ekspordi CIF-hinnad on saadud Eurostatist ja neid on kohandatud nii, et need kataksid kõik tolliprotseduuridega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud (kauba hind mahalaadimisel). (32) Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 51,6 %. 4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord (33) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. (34) Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil: – makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud ettevõtete küsimustike vastustest saadud teabele ning liidu kolmanda tootja esitatud makroandmetele; – mikromajanduslikke näitajaid (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud ettevõtete esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustike vastustest saadud teabe alusel. Teavet käsitatakse esinduslikuna kogu liidu tootmisharu suhtes. Arvestades, et nimetatud näitajad on seotud vaid kahe ettevõttega, ei ole absoluutväärtusi algmääruse artikli 19 kohaste konfidentsiaalsusnõuete tõttu võimalik avaldada ja allpool esitatakse üksnes indeksid. a) Makromajanduslikud näitajad 4.1. Tootmine (35) 2008. aastast vähenes liidu toodang pidevalt ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 % võrra allapoole 2008. aasta tasemest, vaatamata sellele, et tarbimine kasvas samal ajal 26 %. Tabel 4 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Toodang (`000 ruutjalga) * || 7 659 || 7 223 || 7 100 || 6 753 Indeks (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed (36) Tootmisvõimsus oli 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Kuigi tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2008. aastal, viis toodangu vähenemine 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendusastme märkimisväärse vähenemiseni samal perioodil (seitsme protsendipunkti võrra). Tabel 5 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmisvõimsus (`000 ruutjalga) * || 13 290 || 13 290 || 13 290 || 13 290 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100 Tootmisvõimsuse rakendamine* || 58 % || 54 % || 53 % || 51 % Indeks (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.3. Müügimaht (37) Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul kasvas 5 % 2008. ja 2009. aasta vahel enne 2 %list langust 2010. aastal ning uut kasvu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 9 %. Tabel 6 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu müük sõltumatutele klientidele (’000 ruutjalga) * || 5 144 || 5 393 || 5 324 || 5 627 Indeks (2008=100) || 100 || 105 || 103 || 109 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.4. Turuosa (38) 2008. ja 2009. aasta vahel suutis liidu tootmisharu tagasi saada 1 % niigi madalast 23 %lisest turuosast 2008. aastal, enne kui see turuosa vähenes nelja protsendipunkti võrra kõigest 20 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tabel 7 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu tootmisharu turuosa* || 23 % || 24 % || 19 % || 20 % Indeks (2008=100) || 100 || 104 || 80 || 87 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed 4.5. Kasv (39) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine suurenes 26 %, suurenes liidu tootjate müügimaht ELi turul kõigest 9 % ja liidu tootjate turuosa vähenes 3 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust peaaegu mingit kasu. 4.6. Tööhõive (40) Pärast tööhõive esimest märkimisväärset 9 %list langust 2008. ja 2009. aasta vahel jätkus liidu tootmisharu tööhõive taseme langus. 2008. aasta 74st töötajast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järel vaid 59, mis tähendab üldist 19 %list langust. Tabel 8 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)* || 74 || 67 || 62 || 59 Indeks (2008=100) || 100 || 91 || 84 || 81 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.7. Tootlikkus (41) Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, kasvas 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 % võrra. Selles kajastub asjaolu, et tööhõive vähenes kiiremini kui toodang. Tabel 9 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootlikkus (ruutjalgades töötaja kohta) || 104 031 || 107 536 || 114 512 || 113 655 Indeks (2008=100) || 100 || 103 || 110 || 109 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.8. Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid (42) Liidu tootmisharu ühiku müügihind on 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel olnud stabiilne. Nagu eespool nenditud, löödi liidu tootmisharu hinnad Hiina dumpinguhinnaga impordi poolt tähelepanuväärselt alla. Hinnataseme säilitamine on aga toimunud liidu tootmisharu turuosa arvelt. Tabel 10 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Ühiku hind liidu turul (eurot/ruutjalg)* || 1,01 || 0,97 || 1,01 || 1,01 Indeks (2008=100) || 100 || 96 || 100 || 100 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.9. Dumpingumarginaali suurusjärk (43) Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. 4.10. Taastumine varasema dumpingu mõjudest (44) Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2006. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks ja kahjumlikuks. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. b) Mikromajanduslikud näitajad 4.11. Varud (45) Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt, 31 % võrra. Edasine analüüs aitas täpsemalt hinnata varudes hoitava toodangu kogust (kuudes arvutatuna). 2008. aastal hoidsid valimisse kaasatud tootjad varudes umbes viie kuu toodangut (43 %), kuid dumpinguhinnaga impordi surve sundis neid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurendama varusid rohkem kui seitsme kuu toodanguni (mis vastas 63 %le aasta kogutoodangust). Sellega kinnitatakse järeldus, et varude muutused näitavad kahjustava mõju olemasolu. Tabel 11 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Lõppvarud (ruutjalgades)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || 100 || 116 || 135 || 131 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.12. Töötasud (46) Keskmine töötasu töötaja kohta oli 2008. ja 2009. aasta vahel stabiilne, nagu ka 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Järsk 20 %line tõus 2009. ja 2010. aasta vahel toimus tööjõukulude märkimisväärse kasvu tõttu kahes valimisse kaasatud ettevõttes, vaatamata asjaolule, et tööhõive oli vähenenud. Tabel 12 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 120 || 120 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.13. Investeeringud (47) Valimisse kaasatud ettevõtete aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse tehti peamiselt tootmise säilitamise eesmärgil ja need kasvasid 21 % võrra 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Järsk kasv 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tuleneb mõningate seadmete ostust, mille üks valimisse kaasatud ettevõtetest sooritas 2011. aastal. Tabel 13 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Netoinvesteeringud (eurodes)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || 100 || 102 || 72 || 121 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.14. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus (48) Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes kahjum (nii absoluutnäitajate poolest kui ka väljendatuna protsendina käibest) enam kui kaks korda. (49) Ka investeeringute tasuvus oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel -131 protsendipunkti võrra. Tabel 14 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -203 Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -231 * küsimustiku vastustest saadud andmed 4.15. Rahavood ja kapitali kaasamise võime (50) Äritegevuse puhaskäive oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu -300 protsendipunkti võrra. Tabel 15 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Rahavoog (eurodes)* || Ärisaladus Indeks (2008=100) || -100 || -115 || -77 || -398 * küsimustiku vastustest saadud andmed (51) Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega. c) Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju 4.16. Dumpinguhinnaga impordi mõju (52) Pärast meetmete kehtestamist vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 %le turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest ilmneb aga märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Arvestades, et seemisnahk on standardne toode, tootemääratlus on väga kitsas ning Hiina kaupade kvaliteet on Euroopa omadega sarnane, viitab Hiina impordi suhteliselt väike turuosa kombinatsioonis märkimisväärse hindade allalöömisega olulisele mõjule, mida Hiina import liidu tootmisharule avaldab. 4.17. Muudest riikidest pärit import (53) Indiast, Türgist ja Uus-Meremaalt pärit import on märkimisväärne ning mõningal määral imporditakse ka muudest riikidest; kokku oli sellise impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % (60 % 2008. aastal). (54) Seoses Indiast pärit impordiga märgitakse, et selle maht on suur ja India import on kasvatanud oma turuosa 11 %lt 2008. aastal 16 %le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal on India impordi keskmised hinnad veidi madalamad kui liidu tootjate keskmised hinnad. Arvestades suurt mahtu ja hinnaerinevusi, leitakse, et India import süvendab mõningal määral liidu tootmisharu negatiivset majanduslikku olukorda. Samal ajal märgitakse, et India impordi hinnad on üle 60 % kõrgemad kui Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnad. Sellepärast leitakse, et liidu toomisharu praeguse olukorra niivõrd vähene mõjutamine ei katkesta tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks. Tabel 16 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Indiast pärit impordi maht (`000 ruutjalga)* || 2 330,00 || 2 123,33 || 4 276,67 || 4 436,67 India impordi turuosa* || 11 % || 10 % || 15 % || 16 % Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)* || 0,79 || 0,82 || 0,66 || 0,75 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed (55) Ka Türgist pärit impordi maht on märkimisväärne, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 10 % (18 % 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Türgi impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et see ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu halveneks. Tabel 17 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Türgist pärit impordi maht (`000 ruutjalga)* || 4 063,33 || 2 623,33 || 2 933,33 || 2 700,00 Türgist pärit impordi turuosa* || 18 % || 12 % || 10 % || 10 % Türgist pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)* || 0,77 || 0,89 || 1,05 || 1,20 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed (56) Ka Uus-Meremaalt pärit impordi maht on märkimisväärne ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 7 % ( 2008. aastal 3 %). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind siiski palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning ületab isegi liidu tootmisharu hinnataset. Uus-Meremaa suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks. Tabel 18 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Uus-Meremaalt pärit impordi maht (`000 ruutjalga)* || 716,67 || 2 426,67 || 1 966,67 || 1 883,33 Uus-Meremaalt pärit impordi turuosa* || 3 % || 11 % || 7 % || 7 % Uus-Meremaalt pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)* || 1,29 || 1,43 || 1,43 || 1,48 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed (57) Ülejäänud riikidest pärit impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 %line turuosa (langes 27 %lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Ülejäänud riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle HRVst pärit seemisnaha impordiga võrreldes suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks. Tabel 19 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Ülejäänud riikidest pärit impordi maht (`000 ruutjalga)* || 5 896,67 || 4 013,33 || 4 480,00 || 3 556,67 Ülejäänud riikidest pärit impordi turuosa* || 27 % || 18 % || 16 % || 13 % Ülejäänud riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg) || 0,63 || 0,84 || 0,81 || 0,84 * küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed (58) Kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit import kokku moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 %lise turuosa (langes 60 %lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Kolmandatest riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et tervikuna ei katkestaks ka see põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks. Tabel 20 || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Muudest riikidest pärit impordi maht (ruutjalga)* || 13 006,67 || 11 186,67 || 13 656,67 || 12 576,67 Indeks (2008=100) || 100 || 86 || 105 || 97 Muudest riikidest pärit impordi turuosa* || 60 % || 51 % || 49 % || 46 % || || || || Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)* || 0,74 || 0,98 || 0,91 || 0,98 5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta (59) Liidus tegutseb praegu vaid kolm tootjat (kõik VKEd). Kõik muud seemisnahatootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati. Võib arvata, et selline olukord on tulenenud Hiina dumpinguhinnaga impordi survest Euroopa Liidu turule ja seda isegi kasvava tarbimise tingimustes. (60) Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes tootmine umbes 12 % ning kuigi müük suurenes vähesel määral, kasvas tarbimine siiski enam ning seetõttu kahanes liidu tootjate turuosa 3 protsendipunkti võrra. (61) Samal ajal näitab mikromajanduslike näitajate analüüs, et liidu tootmisharu kasumlikkus, investeeringute tootlikkus ja sularahavood olid vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivsed ning jätkasid langustendentsi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. (62) Analüüsitud on ka India, Türgi, Uus-Meremaa ja ülejäänud riikide importi. Iga nimetatud impordivoogu eraldi ja koos arvestades nenditakse, et need ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks. (63) Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral. (64) Samuti järeldatakse, et liidu tootmisharu kahjumlik seis tuleneb peamiselt HRVst pärit dumpinguhinnaga ja odava impordi jätkuvast olemasolust (isegi väiksemate koguste tingimustes) . E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS 1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral (65) Kuigi HRVst pärit impordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal, leitakse, et HRV kasutamata tootmisvõimsus on endiselt märkimisväärne (vt punkti 22). Kasutamata tootmisvõimsust on lihtne liidu turule suunata juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. (66) Leitakse, et juhul, kui meetmed tühistataks, püüaksid Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt kaotatud turuosa liidus tagasi saada. Uurimisega kindlaks tehtud märkimisväärne hinna allalöömine näitab, et liidu hindade tase muudab selle turu Hiina impordi jaoks väga huvipakkuvaks (vt põhjendust 22). 2. Järeldus kahju jätkumise kohta (67) Eelnevast lähtuvalt järeldatakse, et HRV suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise. F. LIIDU HUVID 1. Sissejuhatus (68) Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest. (69) Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele. (70) Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides. 2. Liidu tootmisharu huvid (71) Liidu tootmisharu, mis koosneb VKEdest, on pidevalt oma turuosa kaotanud ning kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, satuks liidu tootmisharu ilmselt veel halvemasse olukorda. 3. Importijate huvid (72) Kaks sõltumatut liidu importijat tegi uurimisel koostööd. Seemisnahaga seotud äri moodustab vaid piiratud osa nende käibest. Miski ei viita sellele, et meetmete jätkumine avaldaks kõnealuste importijate tegevusele mistahes märkimisväärset mõju. 4. Kasutajate ja tarbijate huvid (73) Ükski kasutaja või tarbijate ühing ei andnud endast algatamisteates määratletud ajavahemikul märku, nagu ka esialgse uurimise puhul. Lähtuvalt esialgse uurimise käigus tehtud otsusest, et kõnealused meetmed ei kahjustaks põhjendamatult nimetatud isikute huve ning arvestades nende jätkuvat koostöösoovimatust võib järeldada, et nende huve meetmete säilitamine ei kahjusta. Tõepoolest, muudest allikatest pärit konkurentsivõimeliste hindadega impordi olemasolu kindlustab kasutajatele ja tarbijatele laia valiku kõnealuse toote eri tarnijate vahel ja mõistlikud hinnad. 5. Järeldus (74) Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist. G. DUMPINGUVASTASED MEETMED (75) Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. (76) Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed kujutavad endast väärtuselist tollimaksu, mille määr on 58,9 %, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas kuivatatud kujul seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes. 2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %. 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] ELT L 251, 14.9.2006, lk 1. [3] ELT C 19, 20.1.2011, lk 9. [4] ELT C 270, 13.9.2011, lk 6.