[ET] 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
13. jaanuar 2006, 
Eesti Panga taotlusel, määruse „Kohustusliku reservi nõude arvestuse ja täitmise korra 
kehtestamine“ eelnõu ja määruse „Eesti Pa nga presidendi 12. juuli 2002 määruse nr 12 
„Krediidiasutuste usaldatavusnormatiivid“ muutmine“ eelnõu kohta 
(CON/2006/3)  
 1. 30. detsembril 2005 sai Euroopa Keskpank (EKP) E esti Panga taotluse avaldada arvamust seoses 
määruse „Kohustusliku reservi nõude arvestuse ja täitmise korra kehtestamine“ eelnõuga ja 
määruse „Eesti Panga presidendi 12. juuli 2002 määruse nr 12 „Krediidiasutuste usaldatavusnormatiivid“ muutmine“ ee lnõuga (edaspidi määruste eelnõud). 
2. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb asutamislepingu artikli 105 lõikel 4 ning nõukogu 
29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (riikide asutuste Euroopa Keskpangaga konsulteerimise 
kohta seoses õigusaktide eelnõudega)
1 artikli 2 lõike 1 kuuendal taandel, kui õigusakti eelnõus on 
sätteid finantsasutuste suhtes kohaldatavate õigusnormi de kohta, kui need võivad oluliselt mõjutada 
finantsasutuste ja -turgude stabiilsust. Lisaks on mitteosalevate liikmesriikide asutused kohustatud 
konsulteerima EKPga rahapoliitika instrumente käsitlevate õigusaktide eelnõude sätete osas 
nõukogu otsuse 98/415/EÜ artikli 2 lõike 2 kohase lt. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu 
võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
3. Määruste eelnõude peamine eesmärk on võtta ette vaatusabinõuna finantssektori poliitika meetmeid 
seoses võimalike riskidega, mis tu lenevad laenukoormuse jätkuvast olulisest kasvust, eelkõige 
seoses hüpoteekidega tagatud eluasemelaenude hulga olulise suurenemisega. Eelkõige suurendatakse määruste eelnõudega  kapitali adekvaatsuse arvestamis el Eestis asuvate eluruumide 
jaoks antud kõikide hüpoteegiga tagatud elu asemelaenude riskikaal 50%-lt 100%-le. Pärast 
2. juuli 2002 määruse nr 12 „Krediidiasutust e usaldatavusnormatiivid“ sätte tühistamist ei 
kohaldata 50% riskikaalu (III kategooria) Eestis  asuvate eluruumide jaoks antud hüpoteegiga 
tagatud eluasemelaenu suhtes. Selle asemel liigita takse vastavad laenud IV  kategooria riskideks, 
mille kaal on 100%.  
4. Lisaks sätestatakse määruste eelnõudes, et kui esimese järjekoha hüpoteegiga tagatud 
eluasemelaenu riskikaal jääb kõikide krediid iasutuste, sealhulgas vä lismaa krediidiasutuste 
filiaalide kohustusliku reservinõude arvutamisel alla 100%, tuleb reservinõude arvutamisel aluseks 
                                                     
 
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42. 
 
2 võtta ka laenud, mis on antud eluaseme ostmise või renoveerimise eesmärgil, määral, mille võrra 
tegelikult kohaldatav riskikaal jääb alla 100%.  
5. Krediidiasutuste kohustusliku reservi nõue on üks E esti Panga peamisi poliitik ainstrumente. Eestis 
kasutatakse valuutakomitee süsteemi, mille kohasel t on Eesti krooni vahetuskurss fikseeritud euro 
suhtes. Tulenevalt valuutakomitee süsteemist ei teosta Eesti Pank vabaturutehinguid. 
6. Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi õigus lik alus on sätestatud: (i) Euroopa Keskpankade 
Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artik lis 19; ja (ii) nõukogu 23. novembri 1998. aasta 
määruses (EÜ) nr 2531/98 kohustusliku reservi  nõuete kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga 
poolt2; ja (iii) 12. septembri 2003. aasta määrus es EKP/2003/9 kohustusliku reservi kohaldamise 
kohta3; ja (iv) reservibaasi mõiste ja arvutamise osas 22. novembri 2001. aasta määruses 
EKP/2001/13 rahaloomeasutuste  sektori koondbilansi kohta4. Nende otsekohalduvate ja euroala 
krediidiasutustele kohustuslike õi gusaktide eesmärgiks on tagada, et eurosüsteemi kohustusliku 
reservi süsteemi tingimused on ühtsed kogu euroal al. Eurosüsteemi raames on kohustusliku reservi 
nõude põhiliseks eesmärgiks stabilisee rida rahaturuintresse ja tekita da või suurendada likviidsuse 
puudujääki. Lisaks arvutatakse kohustusliku reser vi nõuded pankade kohu stustest, eelkõige 
deposiitidest ja emiteeritud võlakirjadest. 
7. Seega erineb kehtiv Eesti kohustusliku reservi sü steem küllalt oluliselt eurosüsteemi kohustusliku 
reservi nõude raamistikust. EKP märkis 2004. aasta lä henemisaruandes, et Eesti õiguses ei ole ette 
nähtud Eesti Panga õiguslikku in tegreerimist eurosüsteemiga5. Määruse „Kohustusliku reservi 
nõude arvestuse ja täitmise korra kehtestamine“ eel nõu suurendaks veelgi nende kahe lahknevust. 
Määruse eelnõu kohaselt tagavad kohustusliku reservi nõuded fina ntsstabiilsust, kuna nõuavad 
pankadelt likviidsuspuhvrite hoidmist. Määruse eelnõuga muudetakse Eesti kohustusliku reservi 
süsteemi lisades sellesse pankade vara s.t. Ees tis asuvate eluruumide jaoks antud hüpoteegiga 
tagatud eluasemelaenud ning kaldudes sellega kõrva le puhtalt kohustustel põhinevast reservinõude 
arvutamisest.  
8. Eesti peab need olulised erinevused võrre ldes eurosüsteemi õigusliku raamistikuga euro 
kasutuselevõtmisel kõrvaldama. Peale selle võib E estis euro kasutuselevõt misel osutuda vajalikuks 
EKP poolt üleminekukorra rakendamine eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi kohaldamiseks, nagu see toimus euro kasutuselevõt misel Kreekas 1. jaanuaril 2001. aastal. See 
võib tähendada Eestis asuvatele krediidiasutust ele reservide hoidmise üleminekuperioodi ning 
samuti üleminekusätteid teistes osalevates liik mesriikides asuvatele krediidiasutustele.  
9. Määruse „Kohustusliku reservi nõude arvestuse ja  täitmise korra kehtestamine“ eelnõu aluseks on 
Eesti Panga seaduse paragrahvi 14 lõige 4. Sa mas on sama valdkonda käsitlev kehtiv määrus 
                                                     
 
2  EÜT L 318, 27.11.1998, lk. 1. 
3  EÜT L 250, 2.10.2003, lk. 10.  
4  EÜT L 333, 17.12.2001, lk. 1.  
5  Lähenemisaruanne 2004, lk. 36.  
 
3 kehtestatud Eesti Panga seaduse paragrahvi 14 lõik e 4 ja krediidiasutuste seaduse paragrahvi 80 
lõike 5 alusel, milles on sätestatud, et „Eesti Pa ngas hoitavate likviidsete vahendite ühtse määra ja 
kasutamise korra kehtestab Eesti Pank“. Seetõttu  pooldaks EKP selgitust määruse eelnõu õigusliku 
aluse ja seose kohta krediidiasutust e seaduse paragrahvi 80 lõikega 5. 
10. EKP märgib, et määruse „Kohustusliku reservi nõude  arvestuse ja täitmise korra kehtestamine“ 
eelnõu 1. lisa punktis 9.3 puudub kõigi EL liikmesriiki de loetelu. Lisaks, punkti 9.4 kohaselt tohib 
likviidsusportfell sisaldada vaid selliseid võlakirju, mis vastavad punkti 9.4 allpunktides sätestatud nõuetele. Selles kontekstis koheldakse määruse eel nõus minimaalse krediidireitingu osas euroala 
liikmesriikide valitsuste emissioone erinevalt võrre ldes teiste EL liikmesriikide valitsuste eurodes 
emissioonidega. 
11. EKP toetaks ühenduse õigusest tulenevate mõiste te ja kontseptsioonide kasutamist määruste 
eelnõudes. Muu hulgas kasutatakse määruse „Kohus tusliku reservi nõude arvestuse ja täitmise 
korra kehtestamine“ eelnõu 1. lisa punktis 9.3 ning  punktides 9.3.1, 9.4.1 ja 9.4.2 mõisteid „EÜ 
supranatsionaalsed emitendid“ ja „eurotsooni riigid “ mõistete „supranatsionaalsed võlakirjad’ ja 
„euroala liikmesriigid“ asemel.  
12. Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel. 
  
Frankfurt Maini ääres, 13. jaanuar 2006  
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET