[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 10.9.2009

KOM(2009) 471 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Ühtse euromaksete piirkonna kujundamine: suuniskava ajavahemikuks 2009–2012

SISUKORD

KOMISJONI TEATIS Ühtse euromaksete piirkonna kujundamine: suuniskava ajavahemikuks 2009–2012 1

KOMISJONI TEATIS Ühtse euromaksete piirkonna kujundamine: suuniskava ajavahemikuks 2009–2012 3

1. Sissejuhatus 3

2. SEPA suuniskava prioriteedid 4

2.1. Esimene prioriteet: Aidata kaasa üleminekule 4

a) Riigiasutuste aktiivne roll 4

b) Tõhus üleminekuseire 5

c) Kokku tuleb leppida ülemineku lõpukuupäevas 5

2.2. Teine prioriteet: Suurendada SEPAga seoses teadlikkust ja tutvustada SEPA tooteid 6

a) Suurendada SEPAga seoses teadlikkust 6

b) Tutvustada SEPA tooteid 7

2.3. Kolmas prioriteet: Kehtestada SEPA kindel õiguskeskkond ja tagada SEPA nõuetele vastavus 7

a) SEPA õigusraamistiku koostamine 7

b) Konkurentsiküsimused 8

c) Nõuetele vastavuse küsimused 8

2.4. Neljas prioriteet: Edendada innovatsiooni 9

a) m-maksed ja e-maksed 9

b) e-arved 9

2.5. Viies prioriteet: Tagada vajalik standardimine, koostalitlusvõime ja turvalisus 10

2.6. Kuues prioriteet: Muuta SEPA projektijuhtimine selgemaks ja täiustada seda 12

a) Praegune SEPA juhtimine 12

b) SEPA juhtimisega seotud väljakutsed ELi tasandil 12

3. Kokkuvõte 13

KOMISJONI TEATIS

Ühtse euromaksete piirkonna kujundamine: suuniskava ajavahemikuks 2009–2012

(EMPs kohaldatav tekst)

SISSEJUHATUS

Ühtse euromaksete piirkonna (Single Euro Payments Area – SEPA) edu tagamine nõuab kõigilt osalistelt suurt pühendumust. Euroopa Maksenõukogu (European Payments Council – EPC) – Euroopa panganduse otsuselangetaja ja koordineerija seoses maksetega – on taganud SEPA kreeditkorraldusega makse ja SEPA otsekorralduste toimimise ning tegeleb praegu maksekaartide standardite väljatöötamisega, kuid sellele vaatamata on SEPAle üleminek aeglane. Mais 2009, peaaegu poolteist aastat pärast SEPA kreeditkorraldusega makse kasutuselevõttu, kasutati vaid 3,9 % puhul sellistest maksetest SEPA standardeid[1]. Praeguses raskes majandusolukorras võivad äriringkondadel olla kahtlused investeerimise suhtes, kuigi jaepangandus ja maksete valdkond on endiselt stabiilsed ja kasvavad tuluallikad. Integreeritud makseturgudel on pankade tuleviku kujundamisel otsustav roll, sest tänapäeva ühiskonnas levivad nad kõikjale.

Projekti põhiaspektidega seonduv ebakindlus võib pankade vähest entusiasmi veelgi kahandada. Kuigi SEPA on peamiselt turukeskne, on teatavat osa sellest ebakindlusest võimalik hajutada üksnes riigiasutuste abiga. Praegu on vaja tegutseda kõigil sidusrühmadel.

Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustes[2] „ tunnistati , et praegune finantskriis ja majanduslik surutis loob võimalused suureks tõhususe tõusuks ja kulude kokkuhoiuks, nõudes seega suuremat projektile pühendumist kõikidelt pooltelt, ja kutsuti üles komisjoni, EKPd ja Euroopa Keskpankade Süsteemi täitma jätkuvalt oma osa ühtse euromaksete piirkonna edukaks saavutamiseks vajalike tegevuste kindlaksmääramisel”.

SEPA suuniskavaga luuakse tegevusraamistik seatud eesmärkide saavutamiseks ning see on kooskõlas komisjoni kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud 4. märtsi 2009. aasta teatises tehtud avaldusega, mille kohaselt „komisjon teeb 2009. aasta keskpaigaks ettepanekud ühtse euromaksete piirkonna eeliste täieliku realiseerimise tagamiseks”[3].

Komisjonil ja Euroopa Keskpangal on SEPA kohta ühine nägemus[4] ning käesolev suuniskava kajastab tihedat koostööd, mida keskpank ja komisjon teevad selle arendamiseks. Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuendas SEPA eduaruandes määratleti samuti konkreetsed ülesanded SEPA eesmärkide elluviimiseks ja sellele süsteemile üleminekuks. Need kaks dokumenti on teineteist täiendavad.

Suuniskavas keskendutakse eelkõige euro kasutusele võtnud liikmesriikidele. Ka enamik eurot veel mitte kasutavaid liikmesriike liigub euro kasutuselevõtu suunas ning eurol on nendevahelistes äri- ja kaubandussuhetes juba praegu oluline osa. Niisiis tuleks ka eurot mitte veel kasutavatel liikmesriikidel pöörata käesolevale suuniskavale asjakohast tähelepanu, kuigi SEPA-le ülemineku protsess kulgeb neil aeglasemalt.

S EPA SUUNISKAVA PRIORITEEDID

Suuniskavas määratletakse meetmed, mis tuleb kõigil sidusrühmadel (EL ja riiklikud asutused, pangasektor ja kasutajad) lõpetada järgmise kolme aasta jooksul, lähtudes kuuest prioriteedist:

1. aidata kaasa üleminekule;

2. suurendada SEPAga seoses teadlikkust ja tutvustada SEPA tooteid;

3. kehtestada kindel õiguskeskkond ja tagada nõuetele vastavus;

4. edendada innovatsiooni;

5. saavutada standarditele vastavus ja koostalitlusvõime ning

6. muuta SEPA projektijuhtimine selgemaks ja täiustada seda.

Esimene prioriteet: Aidata kaasa üleminekule

Üleminek algab siis, kui esimesed SEPA tooted turule jõuavad, ning lõppeb, kui SEPA toodetega on asendatud vastavad riiklikud maksetooted ja -standardid.

Üleminekuperioodil toimivad senised ja SEPA süsteemid paralleelselt. See on pankadele ja klientidele kulukas. Seetõttu ei tohiks üleminekuprotsess kesta kauem kui vaja. SEPA märkimisväärsed eelised saavad tuntavaks vaid siis, kui üleminek on kiire ja nii nõudluse kui ka pakkumise pool osalevad selles aktiivselt[5].

Kuigi on enesestmõistetav, et pangad peavad pakkuma kõrgekvaliteedilisi SEPA tooteid, sõltub kiire üleminek siiski ka järgmistest tingimustest:

a) Riigiasutuste aktiivne roll

SEPA-le ülemineku protsessis peaks juhtiv roll olema avalikul sektoril, sest talle langeb pool ELi SKPst ning 20 % kõigist sularahata maksetest. Koos teiste peamiste osapooltega, nagu avaliku teenuse pakkujad, telekommunikatsioonisektor ja kindlustusettevõtted, võivad riigiasutused luua ülemineku kiirendamiseks vajaliku kriitilise massi.

Euromaksete ühtlustatud menetlemine, tihedam konkurents, laiem valik makseteenuse osutajaid ning hinnad, mis kajastavad maksete töötlemise suuremat mastaabisäästu – need oleksid riikide haldusasutustele kiirest üleminekust tulenevad eelised. SEPA tuleks integreerida ka käimasolevatesse e-valitsuse teemalistesse projektidesse. Kuid see eeldaks, et pangandussektor on võimeline pakkuma kõrgetasemelisi ja konkurentsivõimelisi SEPA tooteid.

Riigiasutustel tuleks koostada integreeritud ja ajaliselt ühtlustatud riiklikud üleminekukavad, mis näitaksid nende valmisolekut saavutada kiiresti lai kandepind ja viia edasi üleminekuprotsessi. Nende poliitiline kohustus SEPAga seoses peaks kajastuma Euroopa tasandil.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Riiklike üleminekukavade koostamine riiklikele haldusasutustele[6] | Liikmesriigid | Oktoober 2009 |

Riiklike haldusasutuste üleminek SEPA standarditele, toodetele ja teenustele | Liikmesriigid | 2010. aasta lõpp |

Euroopa Liidu institutsioonide üleminek SEPA standarditele, toodetele ja teenustele | Komisjon / teised Euroopa Liidu institutsioonid | Juuni 2010[7] |

b) Tõhus üleminekuseire

Võimalike üleminekuga kaasnevate probleemide ennetamiseks ja lahendamiseks on vaja olukorda korrapäraselt ja selgelt hinnata. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kutsus oma 22. jaanuari 2008. aasta järeldustes komisjoni üles koostama koostöös Euroopa Keskpangaga SEPA-le ülemineku kohta iga-aastased eduaruanded, lisades vajaduse korral teabe SEPA instrumentide hinnakujunduse kohta ning SEPA piirkonna konkurentsi arengu kohta, samuti muude SEPAga seotud arengute kohta iga aasta lõpu seisuga, kuni on saavutatud valdava osa eri makseinstrumentide edukas üleminek (kuid igal juhul 2008., 2009. ja 2010. aasta lõpus)[8].

SEPA mõju jälgimiseks tarbijatele algatati 2007. aastal SEPA võrdlusanalüüs, mis võimaldab võrdlusi edaspidiste uurimistulemustega siis, kui SEPA tooted on täielikult kättesaadavad. Kui SEPA-l peaks olema negatiivne mõju hinnadünaamikale, ilma et see mõju oleks seotud muude asjaoludega – nt kõrgel tasemel ja varjatud hinnakujunduse asendumine madalama ja läbipaistvama hinnakujundusega makseteenuste direktiivi jõustumise tagajärjel – on komisjon valmis võtma asjakohaseid parandusmeetmeid.

Samuti jälgitakse komisjoni tulemustabeli[9] abil tähelepanelikult riigiasutuste üleminekut, hinnates selgete näitajate alusel riiklike haldusasutuste edu seoses üleminekuga SEPA-le.

Meede | Tegutsejad | Tähtaeg |

Iga-aastane ülemineku eduaruanne majandus- ja rahandusministrite nõukogule | Komisjon koos EKPga | Avaldatakse 2009 |

Euroopa Keskpankade Süsteemi SEPA eduaruanded | Euroopa Keskpankade Süsteem | Korrapäraste vaheaegadega (viimane aruanne novembris 2008) |

SEPA näitajate avaldamine | EKP | Kogu üleminekuperioodi vältel |

Kaheaastase tulemustabeli avaldamine riiklike haldusasutuste ülemineku kohta | Komisjon | Alates 2009. aastast üleminekuperioodi vältel |

Teine SEPA võrdlusanalüüs | Komisjon | 2011. aasta keskpaik |

c) Kokku tuleb leppida ülemineku lõpukuupäevas

Eurole üleminekuga seoses tagab SEPA kreeditkorraldusega maksele ja otsekorraldusele ülemineku lõpukuupäeva määramine kindlustunde ja prognoositavuse ning on nii pangandussektori kui ka tarbijate jaoks tugev stiimul ülemineku kiirendamiseks. Praeguses faasis oleks lõpukuupäeva kinnitamine kaardimaksetega seoses enneaegne, sest paljud standardid on veel lõpuni välja töötamata.

Üleminekuaeg peaks olema nii lühike kui võimalik, et minimeerida riiklike ja SEPA süsteemide paralleelsest kasutusest tulenevad kulud, kuid nii pikk kui vaja, et võimaldada klientidele ja pankadele oma toimemehhanismide sujuv kohandamine. See eeldab, et analüüsitakse põhjalikult nii lõpukuupäeva määramise mõju kui ka selle mittemääramise negatiivset mõju. Kaaluda tuleks erinevaid võimalusi ja hinnata ka mõju euroalavälistele riikidele.

Niisiis on käivitatud kompleksne konsultatsiooniprotsess[10]. Selle tulemuseks võib olla lõpukuupäeva määramise korralduse ja ajakava poliitiline kinnitamine ning see võimaldaks komisjonil otsustada, kas SEPA kreeditkorraldusega maksele ja otsekorraldusele ülemineku lõpukuupäeva siduv määramine on vajalik. Euroopa Parlament on juba palunud[11] komisjoni määrata „selge, asjakohane ja siduv lõpukuupäev SEPA toodetele üleminekuks, mis ei tohiks olla hilisem kui 31. detsember 2012.”

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Sidusrühmadega konsulteerimine, lähtudes aruteludokumendist | Komisjon | 3. august 2009 |

Poliitiline kinnitus | Majandus- ja rahandusministrite nõukogu | Detsember 2009 |

Mõju hindamise lõpetamine | Komisjon | Veebruar 2010 |

Teine prioriteet: Suurendada SEPAga seoses teadlikkust ja tutvustada SEPA tooteid

SEPA edu tagamiseks peavad kõik SEPA-le üleminekuga seotud pooled olema täiel määral teadlikud selle eelistest ja headest külgedest. Seepärast on väga oluline

a) Suurendada SEPAga seoses teadlikkust

Kiiresti on vaja alustada sihtrühmale kohandatud teavitamisega. Ilmselgelt peaksid kõige rohkem panustama uued SEPA tooted turule toovad makseteenuse pakkujad. Ka riigiasutustel tuleb tagada asjakohaste teavituskampaaniate käivitamine. Riiklikul tasandil peaksid liikmesriigid toetama pangandussektoripoolset teavitustööd, kasutades selleks riiklikke SEPA koordineerimiskomisjone ja kasutajate esindajaid. Euroopa tasandil on tihedas koostöös Euroopa Maksenõukoguga vaja koostada kooskõlastatud teavitusstrateegia.

Hõlbustamaks teabe ja heade tavade vahetust riikide vahel ning praktilistele üleminekuprobleemidele ühiste lahenduste leidmist, on komisjon sisse seadnud SEPA koordineerimiskomisjonide ELi foorumi[12].

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Toetada pangandussektorit SEPA tutvustamisel | Liikmesriigid | 2009. aasta lõpp |

Täiendada sektori- ja riikidepoolset SEPA tutvustamist ELi tasandi algatustega | Komisjon, EKP, EMN | 2009. aasta lõpp |

SEPA riiklike koordineerimiskomisjonide ELi foorumi korrapärased kohtumised | Komisjon | Alates 2008. aasta oktoobrist üleminekuperioodi vältel |

b) Tutvustada SEPA tooteid

Kasutajad tavaliselt SEPAst ei tea ning vajavad neile suunatud teavet SEPA toodete eeliste kohta. Makseteenuste pakkujad peaksid olulisel määral oma teavitustegevust intensiivistama, mis on esimene samm klientide veenmisel uuele süsteemile üle minema. Selle eelduseks on makseteenuse pakkujate valmisolek korraldada SEPA toodete eripakkumisi ning anda klientidele käegakatsutavaid eeliseid.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

SEPA toodete aktiivne turundamine erinevatele kasutajarühmadele; SEPA toodete eripakkumised tarbijatele | Makseteenuse pakkujad | Kreeditkorraldusega makse puhul kohe ja otsekorralduse puhul 1. november 2009 |

Kolmas prioriteet: Kehtestada SEPA kindel õiguskeskkond ja tagada SEPA nõuetele vastavus

Õiguslike takistuste kõrvaldamine oli SEPA projekti käivitamise eeltingimus. Makseteenuste direktiivi[13] vastuvõtmisega loodi SEPAle ja eelkõige otsekorralduste kasutamisele õiguslik alus. Uus määrus välismaksete kohta ühenduses,[14] millega 1. novembril 2009 asendatakse määrus (EÜ) nr 2560/2001, tagab kooskõla SEPA eesmärkidega ja laiendab võrdse kohtlemise otsearveldustele.

Konkurentsieeskirjade jõustamine on veel üks oluline tingimus SEPA eeldatava konkurentsi soodustava mõju avaldumiseks. SEPA on üles ehitatud ja käivitatud tänu Euroopa Maksenõukogu vahendusel saavutatud kokkulepetele potentsiaalsete konkurentide vahel ja nendevahelisele tihedale koostööle ning seega on vaja konkurentsi toimimist tähelepanelikult jälgida. Et koostöö võib ka konkurentsi piirata, on selline koostöö põhjendatud üksnes juhul, kui see loob eeliseid kasutajate (sealhulgas kliendid) jaoks.

Nõuetele vastavus vajab eritähelepanu, eriti iseregulatsiooni kontekstis. Sobivate mehhanismide kasutamine peaks tagama, et pangandussektor ja kasutajad järgivad eeskirju ja vastavuskriteeriume.

a) SEPA õigusraamistiku koostamine

Komisjon teeb riigiasutuste ja teiste sidusrühmadega tihedat koostööd, et SEPA õigusaluseks olev makseteenuste direktiiv rakendataks täielikult, järjekindlalt ja siduvalt. Mõned kuud enne seatud tähtaega on peaaegu kõik liikmesriigid ülevõtmisega graafikus. Suutmatus direktiiv õigeaegselt üle võtta põhjustab nii kodanike kui ka maksesektori puhul õiguslikku ebakindlust. Komisjon võib EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel kõhklemata alustada rikkumismenetlust.

Otsekorralduste uuele süsteemile üleminek ei tohiks nõuda miljonite volituste allkirjade uuendamist. See oleks äärmiselt koormav ja kulukas, eriti liikmesriikidele, kus otsekorraldusi on palju. Kui pangandussektor sobivat lahendust ei leia, peavad liikmesriigid leidma viisi vanade volituste juriidilise kehtivuse pikendamiseks, nt makseteenuste direktiivi ülevõtmise ajaks.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Tagada täielik, järjekindel ja siduv makseteenuste direktiivi ülevõtmine | Liikmesriigid | 1. november 2009 |

Leida võimalus olemasolevate otsekorraldusvolituste juriidilise kehtivuse pikendamiseks SEPA otsekorraldusele ülemineku ajaks | Liikmesriigid | Lahendus 1. novembriks 2009 |

b) Konkurentsiküsimused

SEPA edu üks peamine alus on õigete üleminekut soodustavate stiimulite väljatöötamine, kasutades ELi ja liikmesriikide konkurentsiõigusega ühilduvaid ärimudeleid. See on eriti oluline SEPA otsekorralduste ja kaarditehingute puhul.

Otsekorraldustega seoses tagab 31. oktoobril 2012 lõppevaks kolmeaastaseks ajavahemikuks juriidilise selguse uus piiriüleseid makseid käsitlev määrus. Komisjon ja Euroopa Keskpank on oma 24. märtsi 2009. aasta ühisavalduses[15] andnud suuniseid teatavate põhimõtete kohta, millel hakkab põhinema SEPA otsekorralduste ärimudel pärast 31. oktoobrit 2012. Vahepealsel perioodil on komisjon ja keskpank valmis arutama kõigi sidusrühmadega võimalusi, kuidas luua õiglane ja asjakohane ärimudel, mis on kooskõlas konkurentsieeskirjadega.

Kaarditehingutega seoses loodavad komisjon ja keskpank väga, et kerkib esile uusi Euroopa mõõtmega süsteeme[16].

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Selgitada üksikasjalikumalt otsekorralduste pikaajaliste ärimudelite vastavust ELi konkurentsiõigusele | Komisjon | November 2009, kui turuosalised on selleks ajaks oma panuse andnud |

Otsekorralduste pikaajaliste ärimudelite väljatöötamine ja rakendamine vastavalt konkurentsieeskirjadele | Euroopa Maksenõukogu | 1. november 2012 |

c) Nõuetele vastavuse küsimused

SEPA kreeditkorraldusega maksete ja otsekorralduste, kaarditehingute ning kliiring- ja arveldustehingute raamistiku puhul tuleb kõigil sidusrühmadel järgida algselt Euroopa Maksenõukogu väljatöötatud SEPA vastavusnõude põhimõtet. Euroopa Keskpankade Süsteem on avaldanud oma SEPA projektiga seotud ootused[17] ning samuti konkreetsed juhised[18] sidusrühmadele. Kaardimaksete puhul peaks „SEPA kaardimakseraamistikule vastav” tähendama „vastab Euroopa Maksenõukogu egiidi all väljatöötatavatele koostalitlusvõime standarditele”[19].

Täieliku vastavuse tagamiseks tuleb luua tõhusad seire-,[20] jõustamis- ja erimeelsuste lahendamise mehhanismid. Sellega tagatakse turule sisenemist võimaldavad võrdsed võimalused ja tugevam konkurents. Nende meetmetega tuleb tegeleda eelisjärjekorras, kui on kehtestatud lõplik SEPA haldusstruktuur.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Rakendada EKPSi SEPA pädevusjuhised |

1) kaardisüsteemidele | kaardisüsteemid | Juuni 2009 |

2) infrastruktuuridele | infrastruktuurid | 2010. aasta lõpp |

ning ootused |

1) pankadele ja makseasutustele | makseteenuste pakkujad | 2010. aasta lõpp |

2) kasutajatele | äriühingud, VKEd, riigiasutused, makseteenuste osutajad, kaubandus, jaekliendid/kasutajad | 2010. aasta lõpp |

Neljas prioriteet: Edendada innovatsiooni

SEPA peaks edendama ka jaemakseturu ajakohastamist, ühtlustades Interneti ja mobiiltelefoni turvalist kasutamist alates makse alustamisest kuni tehingu lõpetamiseni.

a) m-maksed ja e-maksed

Euroopa Maksenõukogu töötab välja mobiilset üldvõrku SEPA kreeditkorraldusega maksetel ja kaardimaksetel põhinevate maksete alustamiseks ja vastuvõtmiseks. Tihedas koostöös teiste teenusepakkujatega töötab maksenõukogu välja põhinõuded, eeskirjad ja standardid, mis on vajalikud maksete tegemiseks SEPA riikides mobiiltelefoni vahendusel, tagades sellega koostalitlusvõime muude mobiilimakseturul pakutavate teenustega. Raamistik peaks valmima 2010. aasta lõpuks.

Samuti arendab maksenõukogu e-maksete[21] raamistikku. SEPA e-maksete süsteemiga seotud olemasolevad või uued e-maksete süsteemid võimaldavad tarbijatel teha makseid igale võrgusolevale kaubandusettevõttele 31s SEPA riigis.

b) e-arved

Elektroonilised arved suurendavad märkimisväärselt finantslogistika tõhusust, ühitades ettevõtete makse- ja tasaarveldusprotsessid. E-arved aitavad seega luua lihtsamat ja ettevõtetele soodsamat keskkonda. Kuue aastaga võib e-arvetega kaasnev võimalik majanduskasu ulatuda 240 miljardi euroni[22]. Komisjon moodustas 2007. aasta lõpus eksperdirühma, et töötada 2009. aasta lõpuks välja Euroopa e-arvelduste raamistik ning toetada sellega elektrooniliste arveldusteenuste pakkumist avatud ja koostalitlusvõimelisel viisil kogu Euroopas. Samal ajal tegi komisjon ettepaneku muuta käibemaksudirektiivi,[23] mille eesmärk on võrdsustada elektroonilised arved paberarvetega. Tiheda seoses tõttu arvete esitamise ja maksete tasumise protsesside vahel võivad e-arvete Euroopa raamistik ja SEPA vastastikku kasulikuks osutuda.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Kujundada m-maksete raamistik[24] | Euroopa Maksenõukogu, GSMA (mobiilsideoperaatorite ühendus) | August 2010 |

Kujundada e-maksete raamistik[25] | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp |

Lõpetada Euroopa e-arvelduste raamistiku väljatöötamine | E-arvete eksperdirühm | 2009. aasta lõpp |

Viies prioriteet: Tagada vajalik standardimine, koostalitlusvõime ja turvalisus

Standardimine ja koostalitlusvõime on SEPA projekti olulised nurgakivid ning otsustava tähtsusega võrgutööstuses, selleks et SEPA tulemused oleksid maksimaalsed. SEPA standardid peaksid olema avatud, rakendatud kõige kõrgemal turvalisustasandil, need ei tohi olla seotud omandiõigusega ega takistada tootearendust. Kaardimaksete puhul peaksid standardid võimaldama täielikku koostalitlusvõimet, turvalisust ja vaba juurdepääsu ning hõlbustama üle-euroopaliste kaardisüsteemide kasutuselevõttu.

Standardimine peaks võimaldama täielikku ja läbivat otsetöötlemist nii klient–pank kui ka pank–klient suunal kreeditkorraldusega maksete ja otsekorralduste puhul, samuti kaardimaksete puhul,[26] ning tagama kõrge turvalisustaseme (sealhulgas turvalisuse hindamine ja sertifitseerimine). Kuigi maksetoote kasulike omaduste säilitamiseks või innovatsiooni stimuleerimiseks võib vaja minna täiendavaid valikteenuseid, tuleb vältida turu taaskillustumise ohtu.

Meetmed | Tegutsejad | Tähtaeg |

Jõuda konsensusele standardite kasutamise suhtes struktureerimata ülekandeteabe ülesehituse puhul (SEPA kreeditkorraldusega maksed) | EACT koostöös kasutajatega | Juuni 2009 |

Kreeditkorraldusega maksete rakendussuuniste aktiivne tutvustamine ja kasutamine klient–pank suunal[27]*) | Makseteenuste pakkujad, ettevõtted, VKEd, riigiasutused, tarbijad, müüjad | 2009. aasta lõpp |

Otsekorralduste peamiste ja ettevõtetevaheliste rakendussuuniste aktiivne tutvustamine ja kasutamine klient–pank suunal*) | Makseteenuste pakkujad, ettevõtted, VKEd, riigiasutused, tarbijad, müüjad | November 2010 |

SEPA kreeditkorraldusega maksete ja otsekorralduste (peamised ja ettevõtetevahelised) rakendussuunised pank–klient suunal | Euroopa Maksenõukogu | September 2009 |

SEPA kreeditkorraldusega maksete ja otsekorralduste rakendussuuniste aktiivne tutvustamine ja kasutamine pank–klient suunal*) | Makseteenuste pakkujad, ettevõtted, VKEd, riigiasutused, tarbijad, müüjad | Juuni 2010 |

Peamise SEPA otsekorraldussüsteemi järgimine[28] | Makseteenuse pakkujad | 1. november 2010 |

SEPA kaarditehingute raamistiku väljatöötamine, mis võimaldab määratleda konkreetsed tehnilised rakendusspetsifikatsioonid kaartide standarditele | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp |

Kaardistandardite tehniliste rakendusspetsifikatsioonide kasutuselevõtmine | Pangakaarditööstus | 2009. aasta lõpp, kasutuselevõtmise kuupäev tuleb määrata |

Töötada välja parimad võimalused SEPA tehingute turvalisuse tagamiseks[29] | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp |

Kujundada raamistik kaarditehingute töötlemiseks | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp |

Kujundada raamistik prioriteetsete SEPA kreeditkorraldusega maksete süsteemile | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp |

Prioriteetsete SEPA kreeditkorraldusega maksete süsteemi raamistiku kasutuselevõtmine[30] | Makseteenuse pakkujad | 2012. aasta lõpp |

Kuues prioriteet: Muuta SEPA projektijuhtimine selgemaks ja täiustada seda

a) Praegune SEPA juhtimine

SEPA ühendab endas finantsteenustesektori iseregulatsiooni ja toetavaid õiguslikke meetmeid. Arvestades SEPA pakutavaid arvestatavaid eeliseid, on avaliku sektori huvi SEPA tõhusa juhtimise vastu ilmne. Ebakindel majanduskeskkond eeldab ka selgemat poliitilist suunamist, et tagada SEPA õigeaegne käivitumine täie vastutusega ja kasutajatele paremat teenust pakkuvana.

SEPA juhtimine toimub praegu kahel tasandil:

ELi tasandil on Euroopa Maksenõukogu poolne juhtimine keskendunud peamiselt kahele funktsioonile: maksesüsteemide välja- ja edasiarendamine ning süsteemide haldamine ja nende nõuetele vastavus.

Komisjon toetab SEPA kujunemisprotsessi, jälgides tähelepanelikult SEPA rakendumist ning arutades arenguid liikmesriikide ja sidusrühmadega[31]. See lisab SEPA-le Euroopa tasandil ka poliitilist kaalu. Euroopa Keskpank täidab sarnast rolli, toimides SEPA käivitumise katalüsaatorina. Euroopa Keskpank osaleb maksenõukogu plenaaristungitel ja töörühmades vaatlejana ning koordineerib Euroopa Keskpankade Süsteemi tööd. Samuti korraldab EKP mitmesuguseid foorumeid, nt SEPA kõrgetasemeline kogu, et pidada SEPA-teemalisi arutelusid ja seda edendada.

Riikide tasandil on kõigis euroga liitunud liikmesriikides (ja peaaegu kõigis teistes) kokku kutsutud SEPA koordineerimiskomisjonid, milles liikmesriikide keskpangad aktiivselt osalevad ning mis koordineerivad ja jälgivad SEPA rakendamist. Komisjonide roll, koosseis, ülesanded ja töömeetodid on vägagi erinevad, kuid kõigi ühine eesmärk on aidata kaasa SEPA-le üleminekule riikide tasandil. Et ka maksetega seotud traditsioonid ja tavad on riigiti erinevad, tuleb SEPA käivitamisel lähtuda riiklikust kontekstist. Seega on liikmesriikide SEPA koordineerimiskomisjonide osa eriti oluline.

b) SEPA juhtimisega seotud väljakutsed ELi tasandil

Euroopa Komisjoni arvamuse kohaselt on ELi tasandil vaja üldhõlmavat SEPA juhtimismudelit, mis hõlbustaks euro jaemakseturu integreerimist lõppkasutaja vajadusi rahuldaval viisil.

Seega seab komisjon koostöös kõigi SEPA projektis osalejatega ning eelkõige Euroopa Keskpangaga eesmärgiks kehtestada enne 2009. aasta lõppu ELi tasandil efektiivne SEPA juhtimisstruktuur. See võiks olla ELi SEPA nõukogu kujul ning töötada kolm aastat. Komisjon ja keskpank annaksid hiljemalt 2011. aasta lõpuks selle tulemuslikkusele ja toimimisele hinnangu.

Sellise struktuuri peamised ülesanded oleksid järgmised:

- sõnastada selge strateegiline nägemus SEPAst, mis oleks innovatiivne, tulevikule orienteeritud ja kasutajasõbralik;

- jälgida ja toetada SEPA-le üleminekut, sealhulgas SEPA suuniskava rakendamist, ning võtta parandusmeetmeid;

- tagada laiemal majandustaustal läbipaistvus ja vastutusvõimelisus.

Uus ELi tasandi juhtimisstruktuur nõuab nii pakkumis- kui ka nõudluspoole kõrgetasemelist esindatust. Pidades silmas projekti ühiskondlikku tähtsust, oleks seal juhtiv osa komisjonil ja Euroopa Keskpangal. Äärmiselt oluline on nõuetekohane koordineerimine teiste Euroopa institutsioonide (Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament) ja liikmesriikide keskpankadega, samuti riiklike SEPA koordineerimiskomisjonidega.

Euroopa Maksenõukogu eeskirjade ja raamistikega seotud individuaalsete SEPA vastavusjuhtumitega uus struktuur ei tegeleks. See ei tegeleks ka ülesannetega, mille lahendamine oleks tõhusam riikide tasandil või turuosaliste poolt, nt SEPA maksetoodete väljatöötamine, või mida saaks rahuldavalt lahendada maksenõukogu täiustatud juhtimiskorraldusega. Uus juhtimisstruktuur ei mõjutaks oma liikmete vastavat pädevust. Eelkõige ei piiraks selle seisukohad ja suundumused konkurentsieeskirjade kohaldamist ELi ja riikide tasandil.

Arvestades Euroopa Maksenõukogu otsustavat osa SEPA projektis, väärib eritähelepanu ka maksenõukogu praegune juhtimiskorraldus. Maksenõukogu on olnud edukas erinevate sidusrühmade huvide tasakaalustamisel, kuid ta peaks toimima avatumal viisil, et vältida võimalikku väljatõrjuvat mõju ning võtta arvesse kõigi sidusrühmade huve, sealhulgas pangandusvälised sidusrühmad, makseasutused ja kasutajad. Tagada tuleb suurem läbipaistvus, piisav aeg konsultatsioonideks ja kõigi sidusrühmade, eriti kasutajate varajane kaasamine edaspidiste algatuste planeerimisse ja väljatöötamisse.

Meede | Tegutsejad | Tähtaeg |

Tõhusa SEPA juhtimisstruktuuri kehtestamine ELi tasandil | Komisjon/EKP | 2009. aasta lõpp |

Kaheaastase tsükliga eduaruanded SEPA tegevusraamistiku rakendamise kohta | SEPA juhtimisstruktuur | Alates uue SEPA juhtimisstruktuuri ametliku kehtestamise kuupäevast |

Meetmed maksenõukogu praeguse juhtimismudeli täiendamiseks: 1) suurendada sidusrühmade osalust ja laiendada konsultatsioone; 2) suurendada läbipaistvust; 3) võtta liikmeks makseasutusi. | Euroopa Maksenõukogu | 2009. aasta lõpp 2009. aasta lõpp November 2009 |

SEPA juhtimisstruktuuri hindamine | Komisjon/EKP | 2011. aasta lõpp |

Kokkuvõte

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kaaluma ja kinnitama käesolevat suuniskava. Kõigil sidusrühmadel palutakse teha kõik võimalik nimetatud konkreetsete meetmete kiire rakendamise tagamiseks.

Komisjon jälgib käesoleva suuniskava elluviimist tähelepanelikult ja avaldab eduaruandeid iga kahe aasta tagant.

[1] http://www.ecb.int/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html

[2] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf

[3] Teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule Euroopa majanduse elavdamine , I lisa; http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090304_annx_en.pdf.

[4] http://www.ecb.int/paym/sepa/html/vision.en.html

[5] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[6] http://www.ecb.eu/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html#migration

[7] EKP oli jaanuariks 2008 juba SEPAle täielikult üle läinud.

[8] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/98276.pdf

[9] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf

[10] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/sepa_en.htm

[11] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+B6-2009-0111+0+DOC+XML+V0//EN.

[12] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/ec_en.htm

[13] Direktiiv 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul, ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

[14] KOM(2008) 640 (lõplik).

[15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/468&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en;

[16] http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811en.pdf

[17] Vt http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eurosystemsepaexpectations200903en.pdf.

[18] Vt http://www.ecb.europa.eu/paym/sepa/components/infrastructures/html/tor.en.html pädevus seoses infastruktuuride SEPA-vastavusega ja http://www.ecb.int/paym/sepa/pdf/ToR_SEPA_compliant_card_schemes.pdf?1915cf8db5ec194b2c9e9070ebeb2ff7 pädevus seoses kaardisüsteemide SEPA-vastavusega

[19] http://ec.europa.eu/competition/speeches/text/sp2008_03_en.pdf

[20] sealhulgas eriti maksete ja asjaomaste isikute hea jälgitavus

[21] E-makse on määratletud kui makse, mille puhul Interneti-ostu sooritanud kliendi arve debiteeritakse kohe ja võrgusolevat kaubandusettevõtet teavitatakse sellest kohe, olenemata ostja ja kaubandusettevõtte asukohast.

[22] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[23] KOM (2009) 21.

[24] Raamistik ei ole kohustuslik makseteenuste osutajatele.

[25] Raamistik ei ole kohustuslik makseteenuste osutajatele.

[26] Kaart–terminal, terminal–aktsepteerija ja aktsepteerija–väljaandja, samuti sertifitseerimine ja liigi kinnitus.

[27] Euroopa Maksenõukogu soovituslikud suunised ei ole kohustuslikud. Kuid turu lõhenemise vältimiseks peavad kõik pangad olema võimelised maksenõukogu soovituslikud standardid üle võtma. Vastasel juhul ei toimi SEPA eelised ettevõtete puhul (kes peaksid seetõttu suuniste ettevalmistamises aktiivselt osalema).

[28] Tähtaega kohaldatakse üksnes euroala liikmesriikide suhtes. Teistele liikmesriikidele on tähtaeg 1. november 2014.

[29] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf

[30] Kõnealuse süsteemi rakendamine peaks olema vabatahtlik.

[31] Nende ülesannete täitmisel konsulteerib komisjon kahe töörühmaga (maksete komisjon, mis asendab maksesüsteemidega tegelevat valitsuste ekspertrühma, ja maksesüsteemide tururühm) ning kasutab nende asjatundlikkust.