Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus ühtse sotsiaalse kaitse statistika Euroopa süsteemi (ESSPROS) kohta /* KOM/2006/0011 lõplik - COD 2006/0004 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.1.2006 KOM(2006) 11 lõplik 2006/0004 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse sotsiaalse kaitse statistika Euroopa süsteemi (ESSPROS) kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil algatati ELi liikmesriikide vaheline sotsiaalse kaitse süsteeme käsitlev kogemuste vahetamise protsess. Komisjoni 2003. aasta mai teatis (2003) 261 pealkirjaga „Strengthening the social dimension of the Lisbon strategy: Streamlining open coordination in the field of social protection” („Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine – avatud koordineerimise lihtsustamine sotsiaalkaitse valdkonnas”) sisaldab märkust vajaduse kohta näitajate järele. ESSPROSi nimetatakse ühe põhivahendina. ESSPROSi (ühtne sotsiaalse kaitse statistika Euroopa süsteem) õigusliku raamistiku loomise ettepanekuga parandatakse olemasoleva andmekogumise kasulikkust nii andmete ajakohasuse, katvuse kui ka võrreldavuse osas. | 120 | Üldine taust Nagu Euroopa Ülemkogu 2003. aasta oktoobri kohtumisel seoses avatud koordineerimismeetodi lihtsustamisega otsustati, saab põhiliseks aruandlusvahendiks sotsiaalse hõlvamise ja sotsiaalse kaitse ühine aastaaruanne. Avatud koordineerimismeetodi jaoks on nii sotsiaalse hõlvamise kui ka pensionite valdkonnas vaja ESSPROSi andmeid; seega on sotsiaalpoliitika valdkonnas vajadus võrreldavate, ajakohaste ja usaldusväärsete andmete järele. Praegused ESSPROSi andmed moodustavad madalaima statistilise ühise nimetaja, milleni riigisiseste hoolekandesüsteemide arvukaid erinevusi vähendada saab. Praegu toimub aastane andmekogumine sotsiaalse kaitse kohta vabatahtlikult (suuline kokkulepe) ning see põhineb ühisel laiaulatuslikul metoodikal (ESSPROSi käsiraamat 1996). Varem põhines andmekogumine 1981. aasta metoodikal, mis asendas 1963. aastal kuue liikmesriigi jaoks loodud sotsiaalaruannet (Social Accounts). Vaja on parandada andmekogumise ajakohasust, mida saab teha vaid võrgustiku loomisega riigisiseste väga erinevatest allikatest andmeid koguvate andmepakkujate vahel. Katvuse laiendamine kvalitatiivsete andmete hõlmamiseks, et täiendada ja parandada kulude ja tulude kvantitatiivseid andmeid kavade kaupa, võimaldab saada laiaulatuslikke teadmisi erinevate süsteemide kohta ja võimaldab seega võrdlevat analüüsi. Katvuse laiendamine, täiendades toetuste brutosummasid toetuste netosummadega ja tehes kindlaks maksusüsteemi mõju sotsiaalsele kaitsele, võimaldab liikmesriikidevaheliste võrreldavamate andmete kättesaadavust, eriti sotsiaaltoetuste summa osas, mida toetuste saajad tegelikult saavad. Pensionite avatud koordineerimismeetodi jaoks on vaja teavet nende toetusesaajate kohta. Ainulaadse andmeallikana muudab pensionisaajate mooduli teave võimalikuks pensionisüsteemide arengu hindamise. | 130 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu soovitus 92/442/EMÜ sotsiaalse kaitse eesmärkide ja poliitika lähenemise kohta 27. juuli 1992 | 141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | 219 | Ei ole asjakohane. | Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine | 221 | Asjaomased teadus-/ekspertiisivaldkonnad Konsulteeriti riiklike statistikasüsteemide ekspertidega, kes esindasid riiklikke statistikainstituute, sotsiaalministeeriume ja muid ESSPROSi andmekogumises osalevaid asutusi. | 222 | Kasutatud metoodika Kirjalik konsulteerimine ja arutlus töörühma koosolekutel. | 223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Ettepaneku teksti esimene eelnõu esitati sotsiaalse kaitse statistika töögrupile 12. ja 13. aprillil 2005. aastal. Liikmesriike kutsuti üles saatma Eurostatile ettepaneku eelnõu kohta üksikasjalikke märkusi. Seejärel koostati teine eelnõu ja saadeti kirjalike märkuste esitamise teisele ringile 20. juunil 2005. aastal. Läbivaadatud ettepanek esitati sotsiaalstatistika direktorite koosolekul arvamuse saamiseks 28. ja 29. septembril 2005. aastal. | 2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. | 225 | Enamikku selle protsessi jooksul saadud märkustest võeti arvesse ning need aitasid ettepaneku teksti selgemaks muuta, täpsustada ja lihtsustada. | 226 | Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ekspertidega toimunud esimeste arutluste tulemused lisati sotsiaalse kaitse statistika töögrupi koosoleku protokollile ja sotsiaalstatistika direktorite koosoleku protokollile. | 230 | Mõju hindamine Võimalus oleks jätkata sotsiaalse kaitse statistika koostamise tööd suulise kokkuleppe alusel. See ei tagaks aga ELi tasandil toimuvaks poliitikakujundamiseks vajamineva kogu statistika ja kõigi näitajate kättesaadavust. Teine võimalus oleks see, et ettepanek ei sisaldaks mooduleid. See tähendaks, et iga moodul tuleks esitada nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühe või mitme erineva määrusena. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | 305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva määruse eesmärk on luua raamistik olemasoleva ja prognoositava tegevuse jaoks sotsiaalse kaitse statistika valdkonnas. Praegune iga-aastane andmekogumine sotsiaalse kaitse kohta (suuline kokkulepe) hõlmab andmeid sotsiaalse kaitse kava kulude ja tulude kohta (nn EESPROSi põhisüsteem) ning alates 2004. aastast ka andmeid pensionisaajate kohta. Läbi viiakse katsetuslik andmekogumine sotsiaaltoetuste netosummade kohta. Määruse ettepanekut täiendavad komisjoni rakendusmäärused: esiteks sisaldab põhisüsteem nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet; teine on pensionisaajate moodul. Kui otstarbekusuuringute ja katsetuslike andmekogumiste tulemused on positiivsed, käsitletakse komisjoni määruses sotsiaalse kaitse toetuste netosummade moodulit. | 310 | Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu peab kaasotsustamismenetluse põhimõtet järgides võtma vastu meetmed statistika koostamiseks, kui seda on vaja ühenduse tegevuseks. Nimetatud artikliga sätestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded ning vastavus erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. | 320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. | Liikmesriigid üksi ei saa täiel määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. | 321 | EÜ asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes täielikult saavutada kavandatava meetme eesmärki, mis on ühenduse sotsiaalse kaitse statistika ühtlustatud andmete süstemaatiline esitamine, ning seega on eesmärk kergemini saavutatav ühenduse tasandil. | 323 | Kogemused on näidanud, et liikmesriigid koguvad küll sotsiaalse kaitse kohta andmeid, kuid kasutavad erinevaid mõisteid ja määratlusi, mille tulemuseks on andmete võrreldamatus ELi tasandil ja nende kasulikkuse oluline vähenemine ELi sotsiaalse kaitse süsteemide analüüsimisel. | Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. | 324 | Määruses sätestatakse sotsiaalse kaitse andmete kooskõlastamine ja ühtlustamine ELi tasandil. Kuigi komisjon suudaks ühenduse statistika kogumist kõige paremini korraldada, vastutavad riigisiseste statistikasüsteemide korraldamise ja töötamise eest siiski liikmesriigid. Käsitletav statistika põhineb suuresti Eurostati olemasoleval iga-aastasel sotsiaalse kaitse andmete kogumisel ja hiljutisel pensionisaajate andmete kogumisel. Määrusega jäetakse siiski võimalus muude allikate kasutamiseks ja täiendavate statistikavahendite väljatöötamiseks, kui peaks tekkima tarvidus selgelt tuvastatud tekkivate teabevajaduste katmiseks. | 325 | On ülimalt oluline, et kogu ELi teave on kättesaadav, et toetada avatud koordineerimismeetodit sotsiaalse hõlvamise ja pensionite valdkondades. | 327 | Ühenduse sotsiaalse kaitse statistika analüüs tuleb teha ELi tasandil, kasutades ühtlustatud ja võrreldavaid andmeid. | Seepärast vastab ettepanek subsidiaarsuse põhimõttele. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | 331 | Liikmesriikide sotsiaalse kaitse süsteemide struktuurides on suuri erinevusi ning sellest tulenevalt on erinevad ka riiklike asutuste ülesanded sotsiaalse kaitse andmete kogumisel ja statistika koostamisel. Seega võivad riiklikud asutused andmekogumiseks kasutada viisi, mis sobib nende süsteemiga kõige paremini. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega esitatakse käesoleva määrusega vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. | 332 | Määrusega kehtestatakse täpselt määratletud raamistik ühenduse sotsiaalse kaitse statistika koostamiseks ja parandatakse niimoodi ressursside kättesaadavust, kavandamist ja tõhusat kasutust nii ühenduse kui ka teistel asjaomastel (riiklikel, piirkondlikel, kohalikel) tasanditel. | Õigusakti valik | 341 | Kavandatud õigusakt: määrus. | 342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti õige kategooria valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada põhiaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrus on eelistatavam, sest sellega kehtestatakse samasugune õigus kogu ühenduse sees ning liikmesriikidele ei jää võimalust kohaldada seda mittetäielikult või valikuliselt; see on otseselt kohaldatav, mis tähendab, et seda ei pea riiklikku õigusesse üle võtma. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlustamine riiklikul tasandil, oma eesmärkide osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riikide asutustele võimaluse valida ühenduse tasandil kokku lepitud eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid; need tuleb riiklikku õigusesse üle võtta. | MÕJU EELARVELE | 409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | TÄIENDAV TEAVE | 560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusaktis käsitletakse EMP küsimust, mistõttu peaks see kehtima Euroopa Majanduspiirkonna kohta. | 1. 2006/0004 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse sotsiaalse kaitse statistika Euroopa süsteemi (ESSPROS) kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2] toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühenduste asutamislepingu artiklis 2 loetletakse ühe Euroopa Ühenduse ülesandena sotsiaalkaitse kõrge taseme edendamine. (2) 2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil algatati liikmesriikide vaheline sotsiaalse kaitse süsteeme käsitlev kogemuste vahetamise protsess. (3) Nõukogu 29. juuni 2000. aasta otsusega (2000/436/EÜ) loodi sotsiaalkaitsekomitee, mis pidi saama Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriikide vahelise sotsiaalse kaitse süsteemide ajakohastamise ja parandamise alase teabevahetuse vahendiks. (4) Komisjoni 2003. aasta mai teatises (2003)261 kirjeldati strateegiat sotsiaalpoliitika valdkonna avatud koordineerimise protsessi lihtsustamiseks, pidades silmas sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise positsiooni tugevdamist Lissaboni strateegia raames. Vastavalt nõukogu 2003. aasta oktoobri kokkuleppele jõustub lihtsustamine alates 2006. aastast. Selle taustal saab põhiliseks aruandlusvahendiks ühine aruanne, mille ülesandeks on koondada peamised analüütilised tulemused ja poliitilised sõnumid, mis kuuluvad nii avatud koordineerimismeetodi erinevate kohaldamisalade kui ka sotsiaalse kaitse valdkondadevaheliste küsimuste juurde. (5) Avatud koordineerimismeetodiga on taas rõhutatud vajadust võrreldava, ajakohase ja usaldusväärse statistika järele sotsiaalpoliitika valdkonnas. Eelkõige kasutatakse sotsiaalse kaitse võrreldavat statistikat ühistes aastaaruannetes. (6) Komisjon (Eurostat) kogub juba liikmesriikidelt sotsiaalse kaitse andmeid vabatahtlikul alusel. Sellest tegevusest on saanud liikmesriikide väljakujunenud tava ning see põhineb ühistel metoodilistel põhimõtetel, mis on kujundatud andmete võrreldavuse tagamiseks. (7) Ühenduse statistika koostamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta. (8) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (9) Pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühtne sotsiaalse kaitse statistika Euroopa süsteem (edaspidi „ESSPROS”), sätestades: 2. metoodilise raamistiku (mis põhineb ühistel standarditel, määratlustel, klassifikatsioonidel ja raamatupidamiseeskirjadel), mida kasutatakse statistika koostamiseks võrreldavatel alustel ühenduse heaks; 3. ajalised piirangud ESSPROSiga kooskõlas koostatud statistika edastamiseks. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 4. ühenduse statistika – mõiste, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2; 5. sotsiaalne kaitse – hõlmab kõikide riiklike ja eraasutuste sekkumisi eesmärgiga leevendada kodumajapidamiste ja üksikisikute riskide või vajaduste määratletud kogumist tulenevat koormat, tingimusel et asjaga ei ole seotud samaaegseid vastastikuseid ega individuaalseid korraldusi. Sotsiaalset kaitset põhjustavate riskide või vajaduste nimekiri on tavapäraselt järgmine: haigus/tervishoid; invaliidsus; vanadus; toitja kaotus; perekond/lapsed; töötus; eluase; mujal klassifitseerimata sotsiaalne tõrjutus; 6. sotsiaalse kaitse kava – eraldiseisev eeskirjade kogum, mida toetab üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalse kaitse toetusi ja nende rahastamist; 7. sotsiaalse kaitse toetused – sotsiaalse kaitse kavade rahalised ja mitterahalised ülekanded leibkondadele ja üksikisikutele, et leevendada nende riskide või vajaduste määratletud kogumist tulenevat koormat. Artikkel 3 Süsteemi reguleerimisala 1. ESSPROSi põhisüsteemiga seotud statistika hõlmab sotsiaalse kaitse kulude ja tulude finantsvooge. Need andmed edastatakse sotsiaalse kaitse kavade tasandil. Iga kava kohta esitatakse ESSPROSi klassifikatsiooni järgi üksikasjalikud kulud ja tulud. Andmed, mis edastatakse nii kvantitatiivse teabe osas seoses üldise klassifikatsiooni ning andmeesituse ja -leviga kui ka kvalitatiivse teabe osas seoses teema, ajakohastamise ja andmeleviga kavade ja üksikasjalike toetuste kaupa, sätestatakse I lisas. 2. Lisaks põhisüsteemile lisatakse moodulid, mis hõlmavad täiendavat statistilist teavet sotsiaalse kaitse teatavate aspektide kohta. Artikkel 4 Pensionisaajate moodul Pensionisaajate moodul lisatakse igal aastal alates käesoleva määruse alusel toimuva andmekogumise esimesest aastast. Teemad, andmeesitus ja andmelevi sätestatakse II lisas. Artikkel 5 Lisamoodulid 1. Sotsiaalse kaitse toetuste netosummade mooduli jaoks viiakse kõikides liikmesriikides 2008. aasta lõpuks läbi katsetuslik andmekogumine 2005. aasta kohta. Teemad, andmeesitus ja -levi sätestatakse III lisas. 2. Nende riigisiseste katsetuslike andmekogumiste kokkuvõtte põhjal tehakse artiklis 8 sätestatud korras otsus võtta kõnealune moodul kasutusele ja käivitada täielik andmekogumine, kuid mitte enne aastat 2010. Artikkel 6 Teabeallikad Statistika põhineb järgmistel teabeallikatel olenevalt nende kättesaadavusest liikmesriikides ja kooskõlas riigi seaduste ja tavadega: 8. registrid ja muud haldusallikad; 9. uuringud; 10. hinnangud. Artikkel 7 Rakendamise kord Käesoleva määruse rakendamise kord seoses kaetud andmete üksikasjaliku klassifikatsiooni, kasutatavate mõistete, andmete edastamise vormi, edastavate tulemuste, kvaliteedi mõõtmise kriteeriumide ning andmelevi eeskirjade ajakohastamisega sätestatakse kooskõlas artiklis 8 sätestatud regulatiivkomitee menetlusega, eriti järgmiste osade jaoks: 11. ESSPROSi põhisüsteem; 12. pensionisaajate moodul; 13. sotsiaalse kaitse toetuste netosummade moodul. Artikkel 8 Menetlus 1. Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom moodustatud statistikaprogrammi komitee (SPC). 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. 3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Artikkel 9 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja I LISA ESSPROSi põhisüsteem 1. Kvantitatiivsed andmed 1.1. Edastatud andmed Seoses üldise klassifikatsiooniga hõlmab edastatud teave järgmisi andmeid: 1.1.1. Kulud 1.1.1.1. Sotsiaalse kaitse toetused, mida klassifitseeritakse: 14. eesmärkide järgi (vastavalt igale riskile või vajadusele) ja 15. iga eesmärgi osas kahe jaotuse järgi: majandusliku seisundi uuringuga ja majandusliku seisundi uuringuta ning rahalised toetused (jaotus regulaarseteks ja ühekordseteks toetusteks) ja mitterahalised toetused; 1.1.1.2. Halduskulud 1.1.1.3. Siirded muudesse kavadesse 1.1.1.4. Muud kulud 1.1.2. Tulud 1.1.2.1. Sotsiaalmaksud 1.1.2.2. Riiklikud toetused 1.1.2.3. Siirded muudest kavadest 1.1.2.4. Muud tulud Andmed (seoses üksikasjaliku klassifikatsiooniga) esitatakse artiklis 8 sätestatud korras. 1.2. Andmeesitus Statistikat esitatakse igal aastal. Andmed on kalendriaasta kohta vastavalt riiklikele tavadele. Andmete edastamise tähtaeg on N+18 kuud, s.t andmed kalendriaasta N kohta koos eelmiste aastate kõikide parandustega edastatakse hiljemalt aasta N+2 juunis. 1.3. Andmelevi Komisjon (Eurostat) avaldab sotsiaalse kaitse kulude andmed kavade kohta kokkuvõtlikult N+22 kuu lõpuks (aasta N+2 oktoober), võttes aluseks andmed, mis viitavad finantsaastale N. Samal ajal levitab komisjon (Eurostat) üksikasjalikud andmed kavade kaupa konkreetsetele kasutajatele (riigiasutused, kes koguvad ESSPROSi andmeid, komisjoni osakonnad ja rahvusvahelised asutused). Need konkreetsed kasutajad tohivad kavade andmeid avaldada vaid rühmades. 2. Kvalitatiivne teave kavade ja üksikasjalike toetuste kaupa 2.1. Teemad Iga kava osas sisaldab kvalitatiivne teave kava kirjeldust, toetuste üksikasjalikku kirjeldust ja teavet hiljutiste muutuste ja reformide kohta. 2.2. Andmeesitus ja kvalitatiivse teabe ajakohastamine Juba esitatud kvalitatiivse teabe täielik iga-aastane ajakohastamine piirdub sotsiaalse kaitse süsteemi muutustega ning see edastatakse koos kvantitatiivsete andmetega. 2.3. Andmelevi Komisjon (Eurostat) levitab kvalitatiivse teabe kavade tasandil N+22 kuu lõpuks (aasta N+2 oktoober). II LISA Pensionisaajate moodul 1. Teemad See moodul hõlmab andmeid pensionisaajate kohta, keda määratletakse mõne sotsiaalse kaitse kava ühe või mitme järgnevalt loetletud regulaarse rahalise toetuse saajatena: 16. invaliidsuspension; 17. vähenenud töövõimest tuleneva ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus; 18. vanaduspension; 19. enneaegne vanaduspension; 20. osaline pension; 21. toitjakaotuspension; 22. tööturutingimustest tuleneva ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus. 2. Andmeesitus Statistikat esitatakse igal aastal. Andmed viitavad aasta lõpu varade seisule (31.12./1.1). Aasta N andmete edastamise tähtaeg on aasta N+2 mai lõpp ning andmed jaotuvad järgmiselt: 23. sotsiaalse kaitse kava järgi; 24. kavade kohta kokkuvõtlikult soo järgi; 25. kava haldamise tüübi järgi (otstarbekusuuringute positiivsete tulemuste korral). 3. Andmelevi Komisjon (Eurostat) avaldab andmed kõikide kavade kohta N+22 kuu lõpuks (aasta N+2 oktoober), võttes aluseks andmed, mis viitavad finantsaastale N. Samal ajal levitab komisjon (Eurostat) üksikasjalikud andmed kavade kaupa konkreetsetele kasutajatele (riigiasutused, kes koguvad ESSPROSi andmeid, komisjoni osakonnad ja rahvusvahelised asutused). Need konkreetsed kasutajad tohivad kavade andmeid avaldada vaid rühmades. III LISA Katsetuslik andmekogumine sotsiaalse kaitse toetuste netosummade kohta 1. Teemad Andmekogumine katab sotsiaalse kaitse toetuste netosummade arvutused. Sotsiaalse kaitse toetuste netosummat määratletakse kui sotsiaalse kaitse toetuse väärtust, millest on maha arvatud maksud ja toetusesaajate sotsiaalmaksed ning millele lisandub „maksusoodustuste” väärtus. „Maksusoodustust” määratletakse maksuvabastuse vormis pakutava sotsiaalse kaitsena, mida määratletaks sotsiaalse kaitse toetusena, juhul kui see oleks rahaline toetus. Maksuvabastused, mis soodustavad sotsiaalse kaitse pakkumist või eraallikatest rahastatavaid kindlustusskeeme, ei kuulu siia alla. 2. Andmeesitus Asjakohane osa 2005. aasta füüsilise isiku tulumaksust ja sotsiaalmaksetest, mida sotsiaalse kaitse toetuste pealt makstakse, tuleb välja tuua vastavalt rahaliste sotsiaalse kaitse toetuste erinevatele liikidele, soovitavalt omakorda jaotatud ühesuguselt maksustatud kavade rühmadeks. Keerulistel juhtudel võib tulemused esitada toetuste sobivate rühmade kaupa, nt II lisas loetletud seitsme pensionikategooria kokkuvõttena või teatava eesmärgiga rahaliste toetuste kokkuvõttena. Maksusoodustused tuleb iga kirje kohta esitada eraldi, kasutades selleks saamata jääva tulu meetodit. [1] ELT C , , lk . [2] ELT C , , lk . [3] ELT C , , lk .