ET Euroopa Liidu Teataja C 228/69

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammis”

KOM(2008) 814 lõplik – 2008/0230 (COD)

2009/C 228/12

21. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 169 ja artikli 172 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammis”

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus tegi 13. jaanuaril 2009. aastal käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 452. istungjärgul (25. märtsi 2009. aasta istungil) pearaportööriks Antonello PEZZINI ja võttis vastu järgmise arvamuse ühehäälselt.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee peab ettepaneku eesmärke esmatähtsaks ja innustab komisjoni jätkama tööd ühise metroloogia süsteemiga, mis ulatub kaugemale riiklikest teadusuuringutest ja edusammudest, et saavutada Euroopa lisaväärtus, mis on kõigi jaoks ühine.

1.2 Komitee arvates on põhieesmärk saavutada rahvusvahelisel tasandil ühine positsioon, mille raames ei oleks ELi seisukoht teisejärgulise tähtsusega, vaid EL ise edendaks Euroopas arendatud materjalide, toodete ja protsesside jaoks asjaomaseid standardeid, mis vastavad ELi tööstuslikele ja kaubanduslikele huvidele.

1.3 Komitee on veendunud, et praeguses globaliseerunud majanduslikus ja sotsiaalses kontekstis võib tipptasemel Euroopa metroloogial olla üksnes positiivne mõju ELi majandusele.

1.4 Komitee on seisukohal, et Euroopa teadlasi tuleb üha enam kaasata selliste moodsate süsteemide arendamisse, mis võimaldavad metroloogiat kasutada kõige uuemete teadussaavutuste puhul füüsika, keemia, bioloogia, keskkonnateaduste, ökoloogilise jalajälje, nanotehnoloogia, toiduainete, tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

1.5 Komitee peab soovitud tulemuste saavutamiseks vajalikuks otsustavat tööd, et integreerida tööstus, kaubandus ja avalik sektori ulatuslikumalt Euroopa metroloogia teadusuuringute arendamisse, et määratleda rahvusvahelises kontekstis uued standardid.

1.6 Komitee arvates on eriti oluline, et metroloogia teadusuuringute valdkond ei oleks eraldiseisev ega enesele viitav.

1.7 Reguleerimine ja standardimine toimub mõõdetavate süsteemide kaudu, mis põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud ja rakendataval metroloogial. Seetõttu teeb komitee ettepaneku kaasata juba algusest uute süsteemide arendamisse Euroopa standardiorganisatsioonid (Euroopa Standardikomitee CEN, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee ENELEC ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut ETSI) ning riiklikud asutused ja akrediteerimisasutused.

1.8 Komitee leiab, et tuleb teha kõik võimalikud jõupingutused, et saavutada järgmiste valdkondade ulatuslik integratsioon: — teadusringkonnad, — tööstus, — ülikoolid, teadus- ja kõrgharidusasutused; — tehnoloogiaplatvormide tulemused, — organiseeritud kodanikuühiskond. Komitee arvates on üksnes selliselt, välistades igasugust killustamist, võimalik saavutada rahvusvaheliselt tunnustatud tulemusi Euroopa tasandil.

1.9 Komitee hindab ja kiidab heaks komisjoni ettepanekuid, milles toetatakse Euroopa metroloogia teadusprogrammi (1) algatust selliste meetmete kaudu, millega nähakse ulatuslik nn ühenduse tasandile viimine järgmistes valdkondades: — ühine programmitöö ja 7. raamprogrammis kehtestatud ühiste osalemiseeskirjade tunnustamine; — ressursside jaotamise hinnanguline tase, mis läheb kaugemale puhtalt riiklikust sekkumisest.

1.10 Komitee arvates peaks haldusstruktuurid olema paremini määratletud. Selge on see, et asjaomane ebakindlus võib mõjutada teadustegevuse arengut ja loodetud tulemusi.

1.11 Sellega seoses rõhutab komitee metroloogia teadusuuringute tulemustest otseselt huvitatud osapoolte suurema kaasamise vajadust nii prioriteetide kehtestamisel kui ka nende konkursikutsete väljatöötamisel ja hindamisel, mis avaldatakse CORDISe kaudu või Euroopa Liidu Teatajas (ELT), ning mis koostatakse ettepanekute jaoks, mille puhul tagatakse ettevõtete t, ülikoolide ning teadus- ja haridusasutuste osalemine rahastatud programmide ja projektide järelevalves ja kontrollis.

1.12 Komitee arvates oleks mõttekas anda Euroopa metroloogia teadusprogrammi teadusnõukogule võimalus kontrollida Euroopa metroloogia teadusprogrammi komiteele suunatud siduvate arvamuste abil rahastatavate teadusuuringute liiki, iga-aastast tööprogrammi ja ettepanekuid käsitleva sõltumatutest hindajatest koosneva meeskonna valikut. Samuti peaks komisjoni vaatleja jälgima hindamispaneeli seitsmenda raamprogrammi eeskujul.

1.13 Komitee arvates oleks mõttekas näha teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kaheksanda raamprogrammi 2014–2020 kavandamise ettepanekutes ette tõeline ja alaline ELi programm metroloogia jaoks, mida koordineeriks ja juhiks komisjon ning mis põhineks asjaomaste sidusrühmade pideval osalusel. Programmi puhul tuleks eelkõige arvesse võtta tööstuse, ülikoolide, teadustegevuse ja standardimise nõudmisi ja metroloogia teadusuuringute rahvusvahelisi aspekte eriti suhete osas selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja teised kontrollasutused nagu IUAP (2).

2. Sissejuhatus

2.1 Tööstustoodangu, teenuste osutamise ja kaubanduse kasvav globaliseerumine eeldab kaubanduse ees seisvate tehniliste takistuste vähendamist miinimumini. See protsess põhineb kõigi poolt tunnustatud usaldusväärsel mõõtesüsteemil.

2.2 Eeskirjade arvu pidev kasv eelkõige sellistes valdkondades nagu:

— ohutus,

— toiduainete märgistamine,

— tervishoiusüsteemid,

— keskkond,

— biotehnoloogia,

— nanotehnoloogiad ja kõrgtehnoloogilised materjalid,

— energia,

— transport ja telekommunikatsioon ning turvasüsteemid,

eeldab rahvusvaheliselt tunnustatud jälgitavust ja võrreldavust.

2.3 Metroloogiaalased teadusuuringud on oma olemuselt suuresti avalik hüve ning peamine riiklikku reguleerimist ja standardimist toetav tegevus.

2.3.1 Euroopa metroloogia infrastruktuure toetavad sellised Euroopa organisatsioonid nagu Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsioon (EA), Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa metroloogia võrgustik EUROMET (3) mis kuulub praegu riiklike metroloogiainstituutide Euroopa ühendusse EURAMET e.V. ja Geelis (Belgia) asuv Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Etalonainete ja Mõõtmise Instituut (IRMM) koostöös Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Bürooga (BIPM).

2.4 Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo arvates nõuab areng sellistes mitut teadusharu hõlmavates valdkondades nagu nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja materjaliomadused, peagi tervet rida standardeid füüsikas ja keemia valdkonna uuteks võrdlusmõõtmisteks (4).

2.5 Jätkusuutlik konkurentsivõime ja uuendustegevus eeldavad Euroopa kõigis valdkondades täpseid mõõtmisi ja proove jälgitavate tulemustega, et kehtestada pikas perspektiivis standardid võrdlusmõõtmiste jaoks vastavalt rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) määratlusele.

2.6 Euroopa metroloogiaalast teadustegevust edendatakse nende riiklike metroloogiaalaste teadusprogrammide ja ERA-NET-projektide abil, mis kuuluvad kuuendasse raamprogrammi ja seitsmendas raamprogrammis sisalduvate ERA-NET Plus-projektide abil. Raamprogrammide raames arendati järgmisi projekte: iMERA (Implementing Metrology in the European Research Area); (5) iMERA Plus, (6) mis kujutas endast Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimest etappi; Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevused; (7) ja Euroopa metroloogia teadusprogrammi käesolev „muutuva geomeetria” ettepanek.

2.7 USAs eraldati 2009. eelarveaastal 634 miljoni USA dollari ulatuses riiklikke vahendeid riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (National Institute of Standards and Technology, NIST) teadusprogrammide jaoks.

2.8 Antud kontekstis peab komitee oluliseks suurendada Euroopa metroloogia teadusprogrammi jaoks ettenähtud vahendeid, ühendades liikmesriikide ja Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses oleva uurimisvõimsuse, et luua rahvusvahelisel tasandil piisav kriitiline mass. Vältida tuleb dubleerimist ja vahendite raiskamist. Nii on võimalik saavutada palju paremaid tulemusi, kui ERA-NET Plus-süsteemi koordineerimise abil seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames.

2.9 Komitee on seisukohal, et lähtuvalt metroloogiaalaste teadusuuringute olulisusest lähitulevikus, nagu seda on näidanud paljud uuringud, (8) tuleks seda uurimisvaldkonda käsitleda järgmise raamprogrammi (2014-2020) ühe temaatilise prioriteedina. Sellele tuleks omistada ELi alaliste teadusuuringute staatus ja struktuur koos riiklike algatuste koordineeritud ja pideva integreerimisega.

3. Programmiettepanek vastavalt artiklile 169

3.1 Käesoleva, EÜ asutamislepingu artiklil 169 põhineva ettepaneku eesmärk on luua 22 riiklikku metroloogia teadusprogrammi ühendav Euroopa metroloogia teadusprogramm, et parandada avaliku sektori metroloogiauuringute tõhusust ja tulemuslikkust.

3.2 Seatud eesmärkide hulka kuulub samuti Euroopa teadusruumi kujundamine riiklike programmide parema kooskõlastamise kaudu, mis võimaldab tegeleda ühiste üleeuroopaliste probleemidega ning kõrvaldada riiklike programmide vahelised takistused.

3.3 Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärk on komisjoni arvates 22 liikmesriigi riiklike programmide ühendamine üheks ühiseks programmiks, et: — toetada eelkõige Euroopa riikide mõõtesüsteemide eesmärke, — kiirendada uute mõõtetehnikate väljatöötamist, kinnitamist ja kasutuselevõtmist; — toetada direktiivide ja määruste väljatöötamist ja rakendamist.

3.4 Kavandatav juhtimismudel põhineb kogemustel, mis on saadud esimesest artikli 169 kohasest kuuenda raamprogrammi ajal läbiviidud algatusest „Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlus” (EDCTP) (9).

3.5 Euroopa metroloogia teadusprogrammi algatuseks on ette nähtud 400 miljoni euro suurune eelarve, millest 200 miljonit eurot tuleb osalevate riikide maksetelt perioodiks 2009–2016 ja ülejäänud 200 miljonit eurot eraldab Euroopa Liit.

3.6 Algatuse koordineerimine tehakse ülesandeks riiklike metroloogiainstituutide Euroopa ühendusele EURAMET e.V.), mis rajati 2007. aastal mittetulundusühinguna Saksa õiguse alusel ning mille sekretariaat asub Alam-Saksimaal Braunschweigis, EURAMET e.V. tegutseb Euroopa piirkondliku metroloogiaorganisatsioonina ja Euroopa metroloogia teadusprogrammi täitevasutusena.

4. Komitee märkused

4.1 Komitee kiidab heaks ettepaneku põhieesmärgid ja toetab selles sisalduvaid meetodeid. Komitee rõhutab, et eesmärgid peavad praktikas viima järgmiste tulemusteni:

— metroloogia struktuuri tipptaseme saavutamine;

— ühised, konkurentsivõimelised ja avatud uurimisprojektid;

— ELi teadlaste suurem osalemine pädevuste arendamise kaudu;

— tõeline rahvusvaheline koostöö, mis annab lisaväärtust Euroopa süsteemile;

— ühine seisukoht maailma tasandil;

— eelkõige tööstuse (ettevõtjate ja töötajate ühendused), kaubanduse ja avaliku sektori suurem kaasamine Euroopa metroloogia teadusuuringute arengusse.

4.2 Komitee leiab, et Euroopa metroloogia teadusuuringute jaoks on esmatähtis mitte jääda eraldiseisvaks, vaid olla võimeline kaasama kasutajad programmi prioriteetide määratlemisse, projektide hindamise ja valiku süsteemi, ettepanekute tegemisse ja projektide tulemuste järelevalvesse. Seda tuleb tihedas koostöös standardiorganisatsioonide ja akrediteerimisasutustega. Komitee on igasuguse killustamise vastu.

4.2.1 Komitee arvates tuleb Euroopa metroloogia teadusprogrammi osalemiseeskirjades eelkõige täielikult järgida määrust (EÜ) nr 1906/2006, milles kehtestatakse seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjad, ning finantsmääruse rakendussätteid.

4.2.2 Euroopa metroloogia teadusprogrammis osalemise eeskirjad peavad looma sidusa ja läbipaistva raamistiku, et tagada võimalikult tõhus rakendamine, võttes arvesse lihtsustatud menetluste vajadust, et lihtsustada juurdepääsu kõigile osalejatele. Need eeskirjad peavad lihtsustama iga osaleja poolt arendatud intellektuaalomandi kasutamist ning samal ajal kaitsma teiste osalejate ja ühiskonna õigustatud huvisid.

4.2.3 Komitee rõhutab, et sellise metroloogiaalase teadustegevuse Euroopa integreeritud süsteemi käivitamine, mis on ühiselt kavandatud selles osalevate riiklike asutuste poolt, võib anda rahuldavaid tulemusi üksnes siis, kui sellesse on kaasatud teadusringkonnad, tööstus, kõrgkoolid, standardimis- ja akrediteerimisasutused ning struktureeritud dialoog Euroopa tehnoloogiaplatvormide (10) ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga.

4.3 Komitee rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikkel 169 annab ühendusele õiguse osaleda teadusuuringute programmides, mida viivad ühiselt läbi mitu liikmesriiki tingimusel, et eesmärgid on selgelt määratletud ning asjakohased ühenduse ja raamprogrammi seisukohalt annavad olulist lisaväärtust Euroopa tasandil ja tagavad kriitilise massi ning et ühine tegevuskava ja rakendus- ja haldusstruktuur on selgelt määratletud.

4.4 Komitee arvates tuleks eesmärgid paremini määratleda ning seda mitte üksnes riiklike mõõtesüsteemide toetamise, riiklike metroloogiainstituutide võrgustike ja määratud asutuste tugevdamise ja käimasolevate riiklike tegevuste kaasamise osas.

4.5 Komitee arvates jääb puudu tegevuse prioriteetide ja oodatud tulemuste selgest määratlusest, milles väljenduks:

— ettepaneku Euroopa lisaväärtus,

— integreeritud tegevuste ühise programmi selge ja põhjalik määratlus,

— haldusstruktuur.

4.6 Samal seisukohal on komitee tipptasemestipendiumite määramise osas teadlastele ja organisatsioonidele, riiklikele metroloogiainstituutidele või valitud asutustele.

4.7 Kavandatud haldussüsteemi võiks paremini määratleda. Rõhutades, et lisaks võrgustikule EURAMET e.V. tegutsevad Euroopa tasandil ka teised ühendused, sealhulgas EURACHEM, (11) soovib komitee esile tuua asjaolu, et suurt osa programmist hakkab „ajutise lahendusena” juhtima briti National Physical Laboratory, vaatamata sellele, et EURAMET e.V. nimetati Euroopa metroloogia teadusprogrammi läbi viivaks organisatsiooniks.

4.8 Lõpetuseks soovib komitee väljendada oma muret selle üle, et ei õigusakti ettepanekus ega selle lisades ei ole ette nähtud nende asjaosaliste aktiivset osalust, kellel on otsene huvi metroloogiaalaste teadusuuringute tulemuste vastu, nimelt tööstusel tervikuna, kaubandusel, standardimis- ja akrediteerimisasutustel, samuti avalikul sektoril.

4.9 Kokkuvõttes leiab komitee, et oleks parem valida Euroopa metroloogialase teadustegevuse jaoks ajaliselt piiratud pilootprojekt (kuni aastani 2013), mis oleks iMERA Plus-projekti jätkuks, ning analüüsida teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kaheksanda raamprogrammi 2014–2020 väljatöötamise raames võimalust sellise ELi tõelise alalise programmi väljatöötamiseks, millel oleks selgem ja läbiproovitud ülesehitus. Seda programmi peaks haldama komisjon koos kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega ning sellele tuleks määrata korralduskomitee ja nõuandekomitee, mis võimaldaks stabiilset nõustamis-, juhtimis- ja järelevalveprotsessi asjaomaste osapoolte jaoks, eesmärgiga vastata eelkõige tööstuse vajadustele.

5. Konkreetsed märkused

5.1 Komitee hindab komisjoni ettepanekut, milles toetatakse Euroopa metroloogia teadusprogrammi algatust, (12) tagades ulatusliku nn ühenduse tasandile viimise, mis peegeldub ühises programmi koostamises, ressursside kavandatud jaotamises, üksteiselt õppimise idees ning ettevõtete, kõrgkoolide ja teadusasutuste osalemise eeskirjades ning nende ettepanekute hindamises, milles komisjoni osaleb vaatlejana nagu seitsmenda raamprogrammi puhul.

5.2 Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhtimise ettepanekute osas on komiteel järgmised seisukohad: a) Euroopa metroloogia teaduskomitee, mis koosneb üksnes riiklikest metroloogiasutustest ja kus IRMM instituut (13) on üksnes vaatleja rollis, vastutaks eelkõige programmi järgmiste aspektide elluviimise eest: — otsused Euroopa metroloogia teadusprogrammi arendamine ja ajakohastamine; — alaprogrammide jaoks vajalike komiteede loomine ja nende tegevuse lõpetamine; — otsuste väljatöötamine ja otsused Euroopa metroloogia teadusprogrammide elluviimise tingimuste kohta, kaasa arvatud valiku- ja hindamiskriteeriumid; — hindajate meeskonna koosseisu kinnitamine; — otsused teadusuuringute programmide ja projektide kohta rahastamistingimuste põhjal, sel määral, mida võimaldavad Euroopa Komisjoni võrgustikule EURAMET e.V antud volitused; — Euroopa metroloogia teadusprogrammi jaoks ettenähtud eelarveosa kinnitamine järgmiseks eelarveaastaks; — Euroopa metroloogia teadusprogrammi puudutavate hankemenetluste ja konkursikutsete väljatöötamine ja avaldamine; — Euroopa metroloogia teadusprogrammi sekretariaadi ülesannete asjakohase ja süstemaatilise aruandluse järelevalve; — rahastatud programmide ja projektide edusammude järelevalve ja kontroll ning otsused vajalike parandusmeetmete kohta (14). b) Euroopa metroloogia teadusprogrammi teadusnõukogu, mis koosneb 16 liikmest, sealhulgas: — 1 Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo esindaja, — 1 Euroopa Komisjoni esindaja, — 1 Euroopa teadusnõukogu esindaja, — 1 Euroopa Parlamendi esindaja, — 1 EUROLABi esindaja, — 1 Euroopa standardimisasutuse esindaja, — 1 Euroopa Legaalmetroloogia organisatsiooni Welmec (15) esindaja, — 9 tööstuse, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajad, omab üksnes nõuandvat rolli Euroopa metroloogia teaduprogrammi strateegiliste aspektide ning eriprogrammide otsustusprotsesside valdkonnas (16).

5.3 Komitee soovib veelkord rõhutada vajadust kaasata Euroopa metroloogia teadusprogrammi teadusnõukogu siduva arvamusega ja anda sellele võrdne koostööpositsioon eelkõige järgmistes valdkondades: Euroopa metroloogia teadusprogrammi arendamine ja ajakohastamine, alaprogrammide jaoks vajalikud komiteed, hindajate meeskonna valik ja koosseis, otsused teadusuuringute programmide ja projektide rahastamise kohta, hankemenetluste ja avaldamine pakkumiskutsete jaoks ja ettepanekud, mis avaldatakse CORDISes ja ELTs ning rahastatud programmide ja projektide edusammude kontroll ja järelevalve.

Brüssel, 25. märts 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 169.

(2) International Union of Pure and Applied Physics.

(3) Koosneb 32 riigi riiklikest metroloogiainstituutidest ja Geelis (Belgia) asuvast Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Etalonainete ja Mõõtmise Instituudist (IRMM).

(4) Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo (BIPM). „Metroloogia arenevad vajadused kaubanduses, tööstuses ja ühiskonnas ning BIMP roll” (Évolution des besoins dans le domaine de la métrologie pour le commerce, l’industrie et la société et le rôle du BIPM), aruanne 2007. Pariis, 2008.

(5) iMERA projekt hõlmab 20 partnerit 14. riigist ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskust (CCR-CE) projektile IRMM.

(6) iMERA Plus-projekt hõlmab lisaks Euroopa Komisjonile 45 partnerit 20 riigist

(7) Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus metroloogia valdkonnas on määratletud järgmiselt: ELi konkurentsivõime ning siseturu ja kaubanduse läbipaistvuse toetamine rahvusvaheliselt tunnustatud võrdlusaluste väljatöötamise ja levitamise ning Euroopa ühise mõõtesüsteemi edendamise kaudu.

(8) Vrd. U.S. National Science and Technology Council, Instrumentation and metrology in nanotechnology. 2006; ja BIPM. 2007. aasta aruanne

(9) Tegemist on programmiga European-Developing Countries Clinical Trials Program (Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlus).

(10) Näiteks microarrays või kõrgelt arenenud mass-spektromeetria.

(11) EURACHEM on Euroopa organisatsioonide võrgustik, mille eesmärk on luua keemiliste mõõtmiste rahvusvahelise jälgitavuse süsteem ja edendada häid tavasid. Euroopa EURACHEMisse kuulub 35 riiki.

(12) Vastavalt asutamislepingu artiklile 169.

(13) Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Etalonainete ja Mõõtmise Instituut (IRMM, Institute for Reference Materials and Measurements).

(14) Vt .EURAMET e.V. põhikiri 11.01.2007, artikkel 14 punkt 5.

(15) WELMEC: Western European Legal Metrology Cooperation. - Euroopa Legaalmetroloogia organisatsioon.

(16) Vt EURAMET E.V. Byelaws 11.01.2007, Rules and procedures parte B punkt III.