[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 18.9.2006

KOM(2006) 516 lõplik

2004/0047 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta

2004/0047 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta

1. TAUSTTEAVE

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule (dokument KOM(2004) 0139 lõplik – 2004/0047 COD): | 4. märts 2004 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse esitamise kuupäev | 9. veebruar 2005 |

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel: | 28. september 2005 |

Ühise seisukoha vastuvõtmine: | 24. juuli 2006 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Käesoleva ettepanekuga ja kooskõlas valge raamatuga „Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada“, kavatseb komisjon jätkata raudteesektori reformimist, avades konkurentsile rahvusvahelise reisijateveo Euroopa Liidus .

See on üks neljast meetmest, mille komisjon pakkus välja kolmanda raudteepaketi raames (ülejäänud meetmete eesmärk on parandada rahvusvahelisi teenuseid kasutavate reisijate õigusi, luua vedurijuhtide sertifitseerimissüsteem ning parandada raudtee-kaubaveoteenuste kvaliteeti).

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette, et litsentsi ja nõutud ohutustunnistusi omavatele raudtee-ettevõtjatele tuleb alates 1. jaanuarist 2010 võimaldada ühendusesiseseks rahvusvaheliste reisijateveoteenuste osutamiseks juurdepääs infrastruktuurile.

Teenuste arendamiseks vajalike realistlike majandustingimuste loomiseks tehakse ettepanek lubada ettevõtjatel reisijaid peale võtta ja lubada neil maha minna rahvusvahelise rongiliini igas jaamas, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevates jaamades. See on kavandatud viisil, mis võimaldab kaitsta selliste avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu, mida turu avamine võib mõjutada, samal ajal seadmata ülemääraseid piiranguid rahvusvahelisi täieliku juurdepääsuga reisijateveoteenuseid osutavate raudtee-ettevõtjate tegutsemistingimustele.

3. MÄRKUSED ÜHIS E SEISUKOHA KOHTA

Nõukogus toimunud aruteludel seoses komisjoni ettepanekuga turu avamise kohta oli keskseks teemaks selle seos avalikku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel käsitleva muudetud ettepanekuga[1]. Seetõttu suudeti nõukogu 5. detsembri 2005. aasta istungil saavutada poliitiline kokkulepe raudteeturule juurdepääsu käsitleva ettepaneku suhtes ainult nimetatud kahe ettepaneku vaheliste seoste käsitlemise järel ning istungi protokolli lisati nõukogu ja komisjoni avaldus, milles antakse juhiseid avalikku reisijateveoteenuse osutamist käsitleva ettepaneku mitme aspekti kohta (vt I lisa).

Nõukogu tegi komisjoni ettepanekusse kvalifitseeritud häälteenamusega (Ungari ei hääletanud) mõned üldised muudatused, mis on vastuvõetavad, kuna need tagavad eesmärkide täitmise.

Esimene muudatus käsitleb õigust saada reisijateveoteenuste osutamiseks vaba juurdepääs infrastruktuurile . Nõukogu jättis rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turu avamise tähtajaks 2010. aasta, nagu pakkus komisjon. Ühise seisukoha järgi lükkub avamistähtaeg 2012. aastani nendes liikmesriikides, kus rahvusvaheline transport moodustab olulise osa kõigist raudteel osutatavatest reisijateveoteenustest. Sellest tulenevalt lükkas nõukogu tagasi Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud ettepanekud avada rahvusvaheliste teenuste turg 2008. aastal ja riigisiseste teenuste turg 2012. aastal. Nõukogu nõustus samas parlamendi ettepanekuga vastastikkuse klausli kohta, mida võiksid kohaldada liikmesriigid, kes avavad oma turu enne 2010. aastat. Komisjon toetab ühises seisukohas määratletud avamise ajakava, kuna see võimaldab kõigil turuosalistel valmistuda turu avamiseks. Komisjon nõustub vastastikkuse klausliga, kuna see on selgelt üleminekulist laadi ning selle sõnastus on ühenduse õigusega kooskõlas. Samuti nõustub komisjon ühises seisukohas sellega, et infrastruktuuri kasutusõigust võib anda vaid neile rahvusvahelistele teenustele, mille peamine eesmärk on vedada reisijaid eri liikmesriikide jaamade vahel. Seega välditakse olukorda, et rahvusvahelistele reisijateveoteenustele, sealhulgas kabotaažvedudele antud kasutusõigus põhjustaks kuritarvituse korral riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise.

Teiseks määratleb nõukogu oma ühises seisukohas selgemalt avalike transporditeenuste kaitsemehhanismid ja -menetlused . Nõukogu säilitab komisjoni pakutud üldpõhimõtte, et kasutusõigust võib piirata üksnes juhul, kui see kahjustab avaliku transporditeenuse majanduslikku tasakaalu. Nõukogu lisas komisjoni ettepanekule järgmised kolm elementi: a) läbipaistev menetlus, mille käigus on sõltumatu kontrolliasutuse põhiülesanne selgitada välja, kas raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turu avamine kahjustab avalikku transporditeenust; b) kasutusõiguse andmise või piiramise korra selgitus; ning c) säte, mis lubab liikmesriikidel raudteel osutatavaid rahvusvahelisi reisijateveoteenuseid läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil maksustada, et rahastada avalikku reisijateveoteenust. Komisjon nõustub nende lisaelementidega, sest need kas suurendavad sätete selgust või kinnitavad juba ühenduse õigusega lubatut.

Kolmas muudatus on jätkuks Euroopa Parlamendi ettepanekule aidata raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste (eelkõige spetsiaalset infrastruktuuri kasutavate teenuste) turu avamisele kaasa meetmetega, mis soodustavad investeeringute tegemiseks stabiilsema ja prognoositavama keskkonna loomist . Kui parlament tegi ettepaneku lubada spetsiaalset infrastruktuuri kasutavate ning olulisi ja pikaajalisi investeeringuid nõudvate teenuste puhul kümneaastase kestusega raamkokkuleppeid, siis nõukogu arvates oleks 15 aastat kohasem kestus. Komisjon toetab nõukogu seisukohta, mis kajastab asjakohaselt sellise spetsialiseeritud raudteeinfrastruktuuri üldiselt pikka amortisatsiooniperioodi.

Peale selle nähakse nõukogu ühises seisukohas ette mitmeid olulisi muudatusi võrreldes komisjoni ettepanekuga. Nõukogu selgitas , et direktiivi eesmärk on avada raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turg ühenduses ning et ettepaneku reguleerimisala ei hõlma kauba- ja reisijateveoteenuseid, mis algavad ja lõpevad kolmandates riikides ning läbivad ühenduse territooriumit. Lisaks võimaldab ühine seisukoht liikmesriikidele üleminekuperioodi, mille jooksul ei anta raudteel osutatavatele rahvusvahelistele reisijateveoteenustele infrastruktuuri täielikku kasutusõigust juhul, kui teatavate raudteeliinide kasutusõigus on näiteks kontsessioonilepingu kohaselt antud avatud pakkumismenetluse alusel. Nõukogu tegi ka ettepaneku, et liikmesriigid, kellel puudub raudteevõrk, näiteks Malta ja Küpros , oleks vabastatud käesolevalt muudetavate direktiivide rakendamise kohustusest. Komisjon nõustub kõigi nimetatud lisasätetega.

4 KOMISJONI ÜKSIKASJALIKUD SELGITUSED

Komisjon nõustus täielikult või osaliselt nelja muudatusega Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud kaheteistkümnest muudatusest. Neist kaheksa muudatust on nõukogu (sõna-sõnalt või põhimõtteliselt) lisanud oma ühisesse seisukohta.

4.1 Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon on heaks kiidetud ja mis sisalduvad ühises seisukohas täielikult või osaliselt

Allpool viidatakse ühise seisukoha põhjendustele ja artiklitele.

Muudatused 5 ja 13. Jätkuks Euroopa Parlamendi soovitusele teeb nõukogu artikli 2 lõikes 4 ettepaneku pikendada spetsialiseeritud infrastruktuuri kasutamise korral raamkokkulepete standardperioodi 15 aastale võrreldes Euroopa Parlamendi pakutud 10 aastaga. Nõukogu esitab ka soovitusliku loetelu läbilaskevõimsuse näitajatest, mis tuleb taotlejale raamkokkuleppe kestuse ajaks võimaldada.

Muudatus 7. Põhjenduses 21 soovitatakse muuta nii direktiivi 91/440/EMÜ kui ka direktiivi 2001/14/EÜ.

Muudatus 10. Põhjenduse 10 ja artikli 1 lõike 8 punkti 3b kohaselt võib täielikku kasutusõigust piirata üksnes juhul, kui kontrolliasutus järeldab põhjaliku majandusanalüüsi ja eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumide põhjal, et täielik kasutusõigus kahjustab avaliku transporditeenuse majanduslikku tasakaalu. Lisaks loetletakse ühises seisukohas osalejad, kes võivad sellist majandusanalüüsi nõuda, ning esitatakse hindamise ja otsuse tegemisega seonduvad menetlusküsimused.

4.2 Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon on tagasi lükanud ja mis ei sisaldu ühises seisukohas

Muudatused 2, 8 ja 9. Põhjenduses 6 ja artikli 1 lõike 8 punktiga 3a nähakse ette, et raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turg on asjakohane avada 1. jaanuaril 2010. See on vastuolus Euroopa Parlamendi ettepanekuga avada raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turg 2008. aastaks ning riigisiseste teenuste turg 2012. aastaks.

Muudatus 4. Muudatuses viidatakse nõukogu arutelule komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb avalikku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel. Selline viide on tarbetu, kuna nõukogu saavutas nimetatud ettepaneku suhtes poliitilise kokkuleppe 9. juunil 2006.

4.3 Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon on tagasi lükanud ning mis sisalduvad ühises seisukohas täielikult või osaliselt

Muudatused 6 ja 12. Põhjenduses 17 ning artikli 1 lõigetes 9 ja 10 nõutakse, et komisjon esitaks 2009. aastal aruande direktiivi 91/440/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2001/12/EÜ, rakendamise kohta. Samuti peab komisjon nimetatud direktiivi rakendamise kohta esitama aruande kaks aastat pärast rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turu avamise kuupäeva. Parlamendi muudatustega nõutakse, et komisjon annaks kaks korda aru nimetatud direktiivi rakendamise kohta, esiteks kaks aastat pärast rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turu avamise kuupäeva, nagu pakkus Euroopa Parlament, ning teiseks kaks aastat pärast riigisiseste teenuste turu avamiseks pakutud kuupäeva.

Muudatused 3 ja 11. Jätkuks Euroopa Parlamendi sarnasele ettepanekule ei nõua põhjendus 11 ega artikli 1 lõike 8 punkt 3d, et liikmesriigid, kes on avanud oma turu raudteel osutatavatele rahvusvahelistele reisijateveoteenustele, peavad enne ühenduse õigusaktides ettenähtud tähtaega andma kasutusõiguse raudtee-ettevõtjatele või nende otseselt või kaudselt juhitud tütarettevõtjatele, kes on saanud tegevusloa liikmesriigis, kus samalaadset kasutusõigust ei anta.

Komisjon nõustub nimetatud muudatustega, mille ta pärast Euroopa Parlamendi esimest lugemist tagasi lükkas.

5. JÄRELDUS

Komisjon leiab, et 24. juulil 2006 kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud ühine seisukoht ei kahjusta ettepaneku peamisi eesmärke ning toetab seega seda seisukohta.

I LISA

Nõukogu istungi protokolli lisatav nõukogu ja komisjoni avaldus

Saavutades poliitilise kokkuleppe ühise seisukoha suhtes, milles käsitletakse direktiivi, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta, leppis nõukogu kokku ka järgmistes punktides.

1. Raudteeturu avamist ühenduses on võimalik saavutada vaid järk-järgult ja kooskõlas avalike teenuste nõudlusega.

2. See tähendab, et reisijateveo puhul on turu avamine kehtivate seadusandlike ettepanekute alusel seotud ainult raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenustega, sealhulgas kabotaažiga, ega hõlma riigisiseseid reisijateveoteenuseid.

3. Edaspidi väljaantav raudteel ja maanteel osutatavaid avalikke reisijateveoteenuseid käsitlev määrus, mille peaeesmärk on luua avalike teenuste lepingute hüvitamise õiguslik raamistik, mitte raudteeteenuste turu avamine, peaks võimaldama avaliku teenindamise lepingute pakkumismenetluseta sõlmimist raudteeteenuste osutamiseks; selline lepingute pakkumismenetluseta sõlmimine ei peaks nõudma raudteel osutatavate rahvusvaheliste reisijateveoteenuste turu avamist suuremas ulatuses kui on kokku lepitud direktiivi 91/440 muutvas direktiivis.

4. Samuti on nõukogu jaoks tähtis jätta ametiasutustele võimalus integreeritud raudteevõrkude käigushoidmiseks, mis võib tähendada, et avaliku teenindamise kohustuste määrusega tuleb selliste võrkude jaoks ette näha lepingute pakkumismenetluseta sõlmimine.

5. Edasiste määrust käsitlevate arutelude raames on õigusselguse parandamiseks vaja tagada direktiivi 91/440 muutva direktiivi ja avaliku teenindamise kohustuste määruse vaheline sidusus.

6. Avaliku teenindamise kohustuste määruse suhtes kokkuleppele jõudmiseks on vaja täpsustada eelkõige järgmisi küsimusi:

7. kaug-, linna- ja piirkondliku raudteetranspordi määratlemine kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna erinevad pädevad asutused tegutsevad erinevates tingimustes;

8. rahvusvaheliste avaliku teenindamise lepingute rahastamise kohustuse kindlaksmääramine;

9. investeeringute suurus avaliku teenindamise lepingute kestuse arvutamisel.

10. Nõukogu võtab endale kohustuse püüda leida poliitiline kokkulepe avaliku teenindamise kohustuste määruse suhtes võimalikult kiiresti 2006. aastal. Järgmise kuue kuu jooksul tuleb saavutada märkimisväärne edasiminek, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvuse, subsidiaarsuse ja õigusselguse üldpõhimõtetele.

[1] Komisjon esitas muudetud ettepaneku 20. juulil 2005, vt KOM(2005)319.