NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 8/2011

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta

Nõukogu poolt vastu võetud 17. märtsil 2011

2011/C 136 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 87 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju. Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toimepandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis olulisel määral kahjustavad liiklusohutust.

Vaatamata olemasolevatele võimalustele, mida pakuvad nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (2) ning nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK (otsuse 2008/615/JSK rakendamise kohta) (3) (nn „Prümi otsused”) jäävad teatavate liiklusalaste õigusrikkumiste eest määratud rahalised karistused tihti täitmata, kui kõnealune õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik, kuna selleks puudub asjakohane mehhanism. Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada, et ka sellistel juhtudel tagatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumiste uurimise tõhusus.

Selleks et parandada liiklusohutust kõikjal liidus ja tagada juhtide, nimelt residendist ja mitteresidendist õigusrikkujate võrdne kohtlemine, tuleks hõlbustada karistuste täitmist olenemata sellest, millises liikmesriigis sõiduk on registreeritud. Sel eesmärgil tuleks luua piiriülese teabevahetuse süsteem, mis hõlmab teatud kindlaksmääratud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi olenemata sellest, kas kõnealuses liikmesriigis karistatakse selliseid õigusrikkumisi kriminaal- või halduskorras, võimaldades õigusrikkumise toimumise liikmesriigile juurdepääsu registreerimiskohaks oleva liikmesriigi sõidukite riiklikele registreerimisandmetele.

Ära tuleks kasutada asjaolu, et Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik, võimaldab liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta. Käesoleva direktiivi kohaselt toimuv andmevahetus peaks seetõttu toimuma nimetatud rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile.

Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omanikuga, valdajaga või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, et hoida teda kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega. Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab aru temale edastatud teabest. See võimaldab kõnealusel isikul teabele adekvaatselt reageerida, eelkõige küsida lisateavet, tasuda trahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga. Edasisi menetlusi reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja liidu huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta, juhul kui õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta ning seeläbi karistuste täitmist, juhul kui need õigusrikkumised on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Direktiivi kohaldatakse järgmiste liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise korral:

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „sõiduk”– igasugune omal jõul liikuv sõiduk, sealhulgas mootorratas, mida tavaliselt kasutatakse inimeste või kaupade vedamiseks teedel;

b) „õigusrikkumise toimumise liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumine toime pandi;

c) „registreerimiskohaks olev liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumises osalenud sõiduk on registreeritud;

d) „lubatud sõidukiiruse ületamine”– õigusrikkumise toimumise liikmesriigis asjaomasel teel ja asjaomase sõidukitüübi puhul kehtiva lubatud suurima sõidukiiruse ületamine;

e) „turvavöö kinnitamata jätmine”– turvavöö kinnitamise või lapse turvasüsteemi kasutamise nõude eiramine vastavalt nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivile 91/671/EMÜ (turvavööde ja lapse turvasüsteemide kohustusliku kasutamise kohta sõidukites) (7) või õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidele;

f) „foori punase tule eiramine”– foori punase tule või muu peatumissignaali alt läbisõitmine vastavalt kõnealuse õigusrikkumise määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

g) „sõiduki juhtimine alkoholijoobes”– sõiduki juhtimine alkoholi mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

h) „sõiduki juhtimine narkojoobes”– sõiduki juhtimine narkootikumi või muu samaväärse mõjuga aine mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

i) „kiivri mittekasutamine”– kiivri mittekasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

j) „keelatud sõiduraja kasutamine”– tee osa (eriolukorras kasutatav rada, ühissõidukirada, liiklusummiku või teetööde tõttu suletud rada) ebaseaduslik kasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

k) „mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal”– mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;

l) „riiklik kontaktpunkt”– sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamiseks määratud pädev asutus;

m) „automatiseeritud otsing”– sidusjuurdepääs ühe, mitme või kõikide liikmesriikide või osalisriikide andmebaasidele otsingu sooritamiseks;

n) „sõiduki valdaja”– isik, kelle nimele sõiduk on registreeritud vastavalt määratlusele registreerimiskohaks oleva liikmesriigi õigusaktides.

Artikkel 4

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse kord

1. Artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele sõidukite riiklikele registreerimisandmetele koos õigusega sooritada automatiseeritud otsingut järgmise kohta:

Punktides a ja b osutatud andmekategooriates sisalduv teave, mis on vajalik otsingu sooritamiseks, vastab otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punktis 1.2.2 sätestatule.

2. Väljamineva taotluse alusel sooritatava otsingu viib läbi õigusrikkumise toimumise liikmesriigi riiklik kontaktpunkt, kasutades täielikku registreerimisnumbrit.

Otsingud tuleb sooritada otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatükis kirjeldatud korra kohaselt.

Vastavalt käesolevale direktiivile kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadud andmeid selleks, et välja selgitada isik, kes on vastutav artiklites 2 ja 3 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise eest.

3. Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust.

4. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada teabevahetuse toimimine koostalitlusvõimeliste elektrooniliste vahendite kaudu ning tagada, et teabevahetus toimub kulutõhusal ja turvalisel viisil, kasutades maksimaalselt ära olemasolevat rakendustarkvara, näiteks otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaselt väljatöötatud tarkvara, ja selle tarkvara muudetud versioone.

5. Iga liikmesriik kannab ise lõikes 4 osutatud süsteemi rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.

Artikkel 5

Teatis liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta

1. Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes, teavitab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, sellise teo õiguslikest tagajärgedest õigusrikkumise toimumise liikmesriigis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.

2. Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadab sõiduki omanikule, valdajale või muule tuvastatud isikule, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, teatise, lisab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sellele kogu asjakohase teabe, näiteks artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumine, õigusrikkumise toimumise koht, kuupäev ja kellaaeg, ning vajaduse korral teabe selle kohta, millise seadmega tuvastati õigusrikkumine.

Sel puhul võib õigusrikkumise toimumise liikmesriik kasutada lisas esitatud vormi.

3. Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes, saadab õigusrikkumise toimumise liikmesriik põhiõiguste austamise tagamiseks teatise keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument (kui see on teada) või registreerimiskohaks oleva liikmesriigi ühes ametlikus keeles.

Artikkel 6

Liikmesriikide aruandlus komisjonile

Liikmesriigid saadavad hiljemalt … (8) ja seejärel iga kahe aasta tagant komisjonile aruande. Aruandes märgitakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt tema territooriumil toimunud õigusrikkumiste järel sooritatud ja registreerimiskohaks oleva liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile saadetud automatiseeritud otsingute arv, ning samuti täitmata jäänud taotluste arv ja selliste taotluste laad.

Artikkel 7

Andmekaitse

Käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (9) andmekaitset käsitlevaid sätteid.

Samuti kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kõiki Prümi otsustes esitatud asjakohaseid andmekaitset käsitlevaid sätteid.

Artikkel 8

Teave juhtidele liidus

Komisjon teeb oma veebilehel kõigis liidu institutsioonide ametlikes keeltes kättesaadavaks ülevaate liikmesriikides kehtivatest eeskirjadest käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas. Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe niisuguste eeskirjade kohta.

Artikkel 9

Direktiivi läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt … (10) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides, andes hinnangu, kas artiklisse 2 tuleks lisada muid liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi, ja teeb vajaduse korral ettepaneku.

Artikkel 10

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt … (11). Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

(1) Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta seisukoht (ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 149) ja nõukogu … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu … otsus.

(2) ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(3) ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

(4) ELT L 280, 26.10.2010, lk 1.

(5) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(6) ELT C 310, 5.12.2008, lk 9.

(7) EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26.

(8) 54 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(9) ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(10) 60 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(11) 24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I. SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 19. märtsil 2008 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas.

Prantsusmaa eesistumise ajal 2008. aasta teisel poolel toimusid põhjalikud arutelud. Enamik delegatsioone toetas ettepanekut, kuid väljendas muret direktiivi õigusliku aluse suhtes. Transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu istungil 2008. aasta oktoobris eelistas 15 ministrit kolmanda samba lähenemist. Seetõttu ei jõudnud transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 9. detsembril 2008 kokkuleppele ja lepiti kokku, et nõukogu ettevalmistavad organid jätkavad tööd lahenduse leidmiseks.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 17. detsembril 2008.

Nõukogu jätkas ettepaneku läbivaatamist 2010. aasta juulis, võttes aluseks eesistujariik Belgia uued ettepanekud, mis eelkõige puudutavad õiguslikku alust (ELi toimimise lepingu artikli 87 lõige 2 – politseikoostöö). Nõukogu võttis 2. detsembril 2010 ühehäälselt vastu järeldused direktiivi ettepanekut käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta. Sellega seoses tegi komisjon avalduse, milles märgiti, et nõukogu on eesistujariigi kompromissteksti eelnõuga ühehäälselt nõus, muu hulgas selles osas, mis puudutab komisjoni ettepaneku kohase õigusliku aluse, ELi toimimise lepingu artikli 71 lõike 1 punkti c asendamist ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikega 2. Komisjon jagas nõukogu arvamust, et kavandatava direktiivi eesmärkide saavutamine on liiklusohutuse parandamiseks oluline, kuid leidis siiski, et õiguslikust ja institutsioonilisest seisukohast ei ole ELi toimimise lepingu artikli 87 lõige 2 sobiv õiguslik alus.

Nõukogu võttis 17. märtsil 2011 oma esimese lugemise seisukoha vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

II. NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldteave

Komisjon esitas 19. märtsil 2008 ettepaneku, mille eesmärk on luua süsteem asjakohaste andmete vahetamiseks liikmesriikide vahel, et hõlbustada karistamist teatavate liiklusnõuete rikkumiste eest, mis on toime pandud ühes liikmesriigis sõidukiga, mis on registreeritud teises liikmesriigis. Komisjoni ettepanek hõlmas nelja liiklusohutusega seotud rikkumist: lubatud sõidukiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmine ja foori punase tule eiramine, võttes arvesse, et need õiguserikkumised põhjustavad Euroopa teedel kõige rohkem õnnetusi ja surmajuhtumeid. Ettepanekuga kehtestataks ELi elektrooniline andmevahetusvõrgustik sõiduki omaniku kindlakstegemiseks, et selle liikmesriigi ametiasutused, kus rikkumine toimus, saaksid edastada teatise selle sõiduki omanikule, millega rikkumine toime pandi.

Nõukogu märkis oma esimese lugemise seisukohas, et jagab komisjoni ettepaneku eesmärke ja aluspõhimõtteid. Ka nõukogu eesmärk on parandada liiklusohutust ja tagada juhtide võrdne kohtlemine, olenemata nende elukohariigist. Nõukogu esimese lugemise seisukoha puhul aga on kasutatud teistsugust õiguslikku alust ja nähakse ette lihtsam rakendamissüsteem kui komisjoni ettepaneku puhul. Lisaks pakub nõukogu lähenemine paremat direktiivi alusel vahetatavate isikuandmete kaitset ning selle reguleerimisalasse kuulub lisaks neli rikkumist, mida komisjoni ettepanekus ette ei nähtud.

2. Põhiteemad

i) Õiguslik alus

Komisjoni ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu (transport) artikli 71 lõike 1 punkt c (1).

Võttes arvesse ELi toimimise lepinguga sätestatud õiguslikke võimalusi, valis nõukogu teistsuguse õigusliku aluse (ELi toimimise lepingu artikli 87 lõige 2 – politseikoostöö).

Euroopa Parlament, kes võttis oma arvamuse vastu enne Lissaboni lepingu jõustumist, järgis selles küsimuses komisjoni ettepanekut.

Nagu eespool märgitud, ei ole komisjon õigusliku aluse muutmist kinnitanud ja seetõttu on liikmesriikide kokkuleppe vormistamiseks nõutav ühehäälsus.

ii) Kohaldamisala

Komisjon tegi ettepaneku, et direktiivi reguleerimisalasse kuuluks neli õiguserikkumist (lubatud sõidukiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmine ja foori punase tule eiramine).

Nõukogu lisas oma esimese lugemise seisukohas veel neli õiguserikkumist: sõiduki juhtimine narkojoobes, kiivri mittekasutamine, keelatud sõiduraja kasutamine ning mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal. Nõukogu nägi ette, et seda nimekirja võib tulevikus laiendada direktiivi muutmise teel, pärast seda, kui komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt viis aastat pärast direktiivi jõustumist.

Euroopa Parlament järgis direktiivi reguleerimisala osas komisjoni ettepanekut. Parlament tegi ettepaneku, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande direktiivi rakendamise ja tõhususe kohta, mille järel võidakse direktiivi reguleerimisala laiendada – sisuliselt samal viisil kui on sätestatud nõukogu esimese lugemise seisukohas (selle vahega, et parlament soovitas selleks kaheaastast tähtaega). Samuti märgitakse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekus, et nimetatud aruanne võiks sisaldada komisjoni ettepanekuid kontrolliseadmete ühtlustamise kohta ning hinnangut liiklusohutust käsitlevate suuniste rakendamisele.

iii) Mõisted

Komisjon pakkus välja mõistete loetelu, mis kajastab komisjoni ettepaneku tekstis kasutatud sõnastust.

Nõukogu kohandas komisjoni ettepanekut selliselt, et mõistete loetelu vastaks nõukogu esimese lugemise seisukohas kasutatud sõnastusele.

Euroopa Parlament järgis suurel määral komisjoni ettepanekut, kuid lisas neli mõistet:

— parlament laiendas mõistet „omanik” nii, et direktiiviga on hõlmatud ka mootorrattad. Põhimõtteliselt sisaldub see muudatus nõukogu esimese lugemise seisukohas, kuna üks õiguserikkumistest, mida direktiiv hõlmab, on „kiivri mittekasutamine”;

— parlament täpsustas, et „pädev asutus” on ühtne kontaktpunkt. Seda muudatust nõukogu esimese lugemise seisukohas üle ei võetud, kuna mõnes liikmesriigis on mitu sõidukeid registreerivat asutust;

— ülejäänud kahte mõistet („keskasutus” ja „lõplik haldusotsus”) heaks ei kiidetud, kuna nõukogu esimese lugemise seisukoha tekstis sellist sõnastust ei kasutata.

iv) Teatis

Komisjoni ettepanek sisaldas sõiduki registreerimistunnistuse omanikule saadetava rikkumisteatise vormi. Selles küsitakse omanikult andmeid isiku kohta, kes sõidukit õigusrikkumise tuvastamise ajal juhtis, juhul kui sõiduki omanik keeldub trahvi maksmast. Õigusrikkumise toimumise liikmesriigi otsustada jäeti, kas alustada menetlust sõiduki juhi karistamiseks või mitte.

Rikkumisteatis sisaldab vajalikku teavet tasumisele kuuluva summa maksmiseks ning teatise vaidlustamise ja selle peale kaebuse esitamise võimaluste kohta. Kui õigusrikkuja keeldub maksmast, saab viimase abinõuna kohaldada nõukogu raamotsust 2005/214/JSK.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab teatise vormi, mis on sisult väga sarnane komisjoni ettepanekus sisalduvale rikkumisteatisele. Võttes arvesse seda, et teatis on (erinevalt rikkumisteatisest) mittekohustav, teatises ainult soovitatakse rikkujal täita lisatud vastusevorm.

Euroopa Parlament järgis komisjoni ettepanekut, tehes mõned muudatused, mille eesmärk on lisada rikkumisteatisele teavet. Juhul kui sõiduki registreerimistunnistuse omanik ei juhtinud sõidukit õigusrikkumise tuvastamise ajal, võiks sõiduki registreerimistunnistuse omanik juhi isiku avaldada, kuid ei pea seda tegema.

v) Andmekaitse

Komisjon tegi ettepaneku kasutada andmekaitse tagamiseks käesoleva direktiivi raames direktiivi 95/46/EÜ ning sätestas õiguse asjaomasete isikute andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada.

Nõukogu leidis, et käesoleva direktiivi puhul oleks uut õiguslikku alust arvesse võttes asjakohasem viidata nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK ning nõukogu otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK andmekaitset käsitlevatele sätetele.

Euroopa Parlament järgis suurel määral komisjoni ettepanekut, kuid nõudis range andmekaitsesüsteemi kehtestamist, et:

— tagada edastatud andmete konfidentsiaalsus;

— tagada, et andmesubjekt on teadlik oma õigusest oma isikuandmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada;

— hoida ära käesoleva direktiivi kohaselt kogutavate isikuandmete kasutamine muudel kui konkreetselt liiklusohutusega seotud eesmärkidel.

Need Euroopa Parlamendi nõutud kaitsemeetmed sisalduvad üldjoontes seadusandlikes aktides, millele viidatakse nõukogu esimese lugemise seisukohas (nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, nõukogu otsused 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK).

vi) Teave ELi kodanikele

Komisjoni ettepanek ei sisaldanud liikluseeskirju käsitlevat teavet Euroopa sõidukijuhtidele.

Nõukogu tegi oma esimese lugemise seisukohas komisjonile kohustuseks teha oma veebilehel kõigis ELi ametlikes keeltes kättesaadavaks ülevaate liikmesriikides kehtivatest liiklusohutusega seotud eeskirjadest.

Euroopa Parlament rõhutas, et liiklusohutuspoliitika alase teabe andmine juhtidele on oluline; vajalikku teavet edastatakse ELi kodanikele liikmesriikide ja komisjoni kaudu. Üks Euroopa Parlamendi kavandatud vahendeid on komisjoni veebileht, mida nimetatakse ka nõukogu esimese lugemise seisukohas.

3. Muud Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatusettepanekud

Muud muudatusettepanekud, mida ei ole nõukogu esimese lugemise seisukohas üle võetud, käsitlevad eelkõige järgmist:

— ühtlustatud kindlaksmääratud karistuste kehtestamine liiklusalaste süütegude eest;

— liiklusohutuse kontrollimeetodite ja kasutatava tehnilise varustuse ühtlustamine (kogu ELi hõlmavate liiklusohutust käsitlevate suuniste vastuvõtmisega);

— süsteemi kehtestamine liikluseeskirja rikkumiste menetlemiseks, karistuste tunnustamiseks ja sissenõudmiseks ning teabe edastamiseks rikkumiste kohta käivate otsuste kohta, kui rahalist karistust ei ole täidetud;

— komiteemenetlus;

— õiguse üldpõhimõtted (mittediskrimineeriv rahaliste karistuste määramine õigusrikkumise toimumise riigi õigusaktides; tagasiulatuva jõu puudumine).

III. KOKKUVÕTE

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust.

Kuna nõukogu poolt 2010. aasta detsembris kokku lepitud tekst erineb oluliselt komisjoni 2008. aasta ettepanekust, millel põhinevad Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, ei pidanud nõukogu asjakohaseks analüüsida iga muudatusettepanekut eraldi. Lissaboni lepingu jõustumise ja õigusliku aluse muutumise tõttu on nõukogu sunnitud ümber sõnastama enamiku komisjoni ettepaneku sätetest.

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

Seetõttu tuleks läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga alustada teisest lugemisest, võttes aluseks pigem nõukogu poolt 2010. aasta detsembris kokkulepitud teksti, mitte komisjoni ettepaneku.

(1) Nüüd ELi toimimise lepingu artikli 91 lõike 1 punkt c.