ET Euroopa Liidu Teataja C 110/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “e-juurdepääsetavus””

KOM(2005) 425 (lõplik)

(2006/C 110/05)

13. septembril 2005 otsustas komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon, millele tehti ülesandeks komitee töö ettevalmistamine kõnealusel teemal, võttis oma arvamuse vastu 23. veebruaril 2005. Raportöör oli hr CABRA DE LUNA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15.–16. märtsil 2006 (15. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1. Põhjendused

1.1 On tekkinud tungiv ja kiireloomuline vajadus teha kõik selleks, et juurdepääsetavate info- ja sidetehnoloogiatoodete ja -teenuste turul oleks tagatud koostalitlusvõime ja ühilduvus nii Euroopa piirkonnas kui ka kogu maailmas.

1.2 Info- ja sidetehnoloogiatööstus on hakanud märkama puuetega tarbijate hõlvamata turgu ning eakamate tarbijate üha suurenevat hulka, kellele võiks olla märkimisväärselt kasulik, kui kõnealuse sektori toodete ja teenuste väljatöötamisel ja tootmisel peetaks silmas juurdepääsetavust.

1.3 ELi liikmesriigid teevad nii iseseisvalt kui ka ühiselt üha enam tööd selleks, et vähendada “digitaalset lõhet” ning edendada e-kaasatust (eInclusion) ja e-juurdepääsetavust (eAccessibility) nii seadusandlike kui ka vabatahtlike meetmete abil. Ülioluline on kooskõlastada kõnealuse küsimuse lahendamine ELi tasandil, et lõpetada praegune turu killustumine ja vältida edasist killustumist. Kõnealust kooskülastamist on vaja ka vanade vigade vältimiseks, mis seisnesid juurdepääsu puudumises tavapärasele info- ja sidetehnoloogiale ja tugitehnoloogiate ning tavatoodete ja -teenuste vahelises lahknevuses, millega tõkestati paljude potentsiaalsete tarbijate juurdepääs turule. Selliste vigadega kaasnenud negatiivne lisamõju üldisemas majanduslikus mõttes seisneb eelkõige paljude inimeste sotsiaalse tõrjutuse kinnistamises ja tööturule juurdepääsu pärssimises.

1.4 Komisjoni teatises e-juurdepääsetavuse kohta on välja toodud peamised prioriteedid, mida tuleks kaaluda ja käsitleda turu killustumise vältimiseks ning suurema ühtlustamise ja majanduskasvu edendamiseks kõnealuses sektoris.

2. E-juurdepääsetavust käsitleva teatise taust

2.1 E-juurdepääsetavust käsitleva teatise eesmärk on täiendada 2005. aasta juunis avaldatud teatises “i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (1) kehtestatud Euroopa infoühiskonna strateegilist raamistikku.

2.2 Teatise peamine eesmärk on edendada ühtsemat lähenemisviisi e-juurdepääsetavusega seotud algatustele liikmesriikides ja asjaomases tööstussektoris.

2.3 Teatises on nimetatud puuetega inimestele uute tehnoloogiate abil võimaldatavad hüved, aga ka selliste tehnoloogiate arendamisega seoses tekkivad probleemid ja uued takistused.

2.4 Teatises väljendatakse muret juurdepääsetavate tehnoloogiate turu killustatuse üle ning selle üle, et ühtlustatud lahenduste ja koostalitlusvõime puudumise tõttu kõnealusel turul võivad probleemid süveneda.

2.5 Probleemi käsitlemiseks määratletakse teatises kolm lähenemisviisi: — riigihangete tingimustes juurdepääsetavuse nõuete kehtestamise edendamine; — juurdepääsetavuse sertifitseerimine; — olemasolevate õigusaktide otstarbekam kasutamine.

3. Puuetega inimesed ja infoühiskond

3.1 Üha paremini saadakse aru, et “digitaalse lõhe” ja ühiskonna juurdunud kihistatuse probleemi lahendamiseks peab info- ja sidetehnoloogia arendamine hõlmama kõikide ühiskonnaliikmete vajadusi, eelkõige nende isikute vajadusi, kes on sotsiaalse tõrjutuse suhtes kõige tundlikumad.

3.2 Puuetega inimeste juurdepääsu teabele tuleb käsitleda eelkõige õigustega seotud küsimusena. Puuetega inimestel, kes moodustavad 10 % ELi rahvastikust, on puueteta inimestega samaväärne õigus tarbida tooteid ja kasutada teenuseid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia tooteid ja teenuseid.

3.3 Valitsused ja ettevõtted peavad kõnealusesse küsimusse tõsiselt suhtuma ka olulisi majanduslikke põhjuseid silmas pidades. Puuetega inimeste info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsuga seotud probleemide kindlakstegemine ja nendele lahenduste leidmine on kasulik kõikidele kasutajatele, eelkõige aga eakamate inimeste üha kasvavale hulgale, lastele ja ajutiste puuetega inimestele.

3.4 Puuetega inimesed moodustavad heterogeense inimrühma. Samal ajal tuleb tõdeda, et juurdepääsu saamisel info- ja sidetehnoloogiale on kõige suuremad probleemid vaimsete puuetega ja õpiraskustega inimestel, sensoorsete puuetega inimestel (kurdid, kuulmispuudega isikud, pimedad, nägemispuudega isikud, kurttummad ja kõnepuudega isikud) ning füüsiliste puuetega inimestel.

3.5 Puuetega inimesed on tänapäeva info- ja sidetehnoloogiast kasu saanud mitmel viisil, seda nii tava- kui ka tugitehnoloogiate osas. Näiteks: — lühisõnumiteenusega (SMS) kaasnevad võimalused kurtidele, ent tuleb arvestada, et see teenus ei võimalda endiselt suhtlemist reaalajas; — kõnetarkvara ja suurendamistarkvara pimedatele ja osalise nägemisvõimega arvutikasutajatele; — kõnetuvastussüsteemid.

3.6 Samal ajal on aga tekkimas uued takistused, näiteks: — Uue arvutitehnoloogia areng on oluliselt vähendanud pimedate inimeste võimalust personaalarvuteid kasutada — kui 1990. aastal oli pimedatel võimalik kasutada 99 % personaalarvutitest, siis praegu saavad nad kasutada ainult 1/3 personaalarvutitest, tingituna aastate jooksul suurenenud visuaalsete käskluste kasutamisest (2). — Mobiiltelefonide üha suurem keerukus ja ekraanikäskude suurenev hulk loovad takistusi nii puuetega kui ka puueteta kasutajatele. — Euroopas on kasutusel erinevad tekstitelefonisüsteemid ja ükski neist ei ühildu teistega. Kurtidel ja kuulmispuudega inimestel ei ole praegu võimalik Euroopas ega mujal maailmas sidesüsteeme kasutades reaalajas suhelda. — Digitaaltelevisioon kui üha olulisem interaktiivse side ja avaliku teabe edastamise tehnoloogia on analoogtelevisiooniga võrreldes puuetega inimestele vähem juurdepääsetav. Digitaaltelevisioon kujutab endast tehnoloogiat, mis tugineb suures osas visuaalsele teabele ja visuaalsetele käskudele; seda on väga keeruline kasutada ja väiksema juurdepääsetavuse tõttu võidakse sellega välja jätta veel 4,4 % televaatajaid (3). — Komisjoni teatises on toodud arvukalt näiteid küsimuste kohta, mis tuleb koostalitlusvõimeliste info- ja sidetehnoloogiaseadmete ja -süsteemidega seoses lahendada.

4. E-juurdepääsetavus ja e-kaasatus majanduslikust ja äriaspektist

4.1 Lissaboni strateegias rõhutatakse vajadust tagada kõikide inimeste sotsiaalne ja majanduslik kaasatus nende tööhõivevõimaluste kindlustamise kaudu. Kui aga info- ja sidetehnoloogiaid ei arendata viisil, mis tagab nende juurdepääsetavuse, tõrjutakse puuetega inimesi ka edaspidi ja üha suuremas ulatuses tavatööturult eemale. E-juurdepääsetavuse põhimõtete ja tegevuspraktika täielik ja tõhus rakendamine on puuetega inimese majandusliku ja sotsiaalse kaasatuse alus. E-juurdepääsetavuse põhimõtetest kinnipidamine tähendab ühtlasi ka kinnipidamist keskkonna turvalisuse nõuetest (nagu näiteks lahenduse leidmine kuuldeaparaate kandvate inimeste probleemile elektroonilise ja akustilise interferentsiga mobiiltelefonide kasutamisel). Puuetega inimeste osakaal ELi tööjõu hulgas on keskmiselt alla 35 %, samas kui puueteta inimesed moodustavad 70 % tööjõust. Komisjoni hinnangul oleks tööturule võimalik tuua ligikaudu 2–3,5 miljonit puuetega inimest, kui rakendada nende kaasamise takistuste kõrvaldamiseks positiivseid meetmeid (4). Puuetega inimeste majanduslik kaasatus oleks kasulik kogu Euroopa ühiskonnale ja majandusele, sest kaoks paljude puudega inimeste sõltuvus.

4.2 Arvestades, et info- ja sidetehnoloogiatööstus tuleb panna mõistma eeliseid, mis kaasnevad puuetega inimeste ja eakamate kasutajate vajaduste rahuldamisega toodete ja teenuste väljatöötamisel, tuleb neid eeliseid aktiivsemalt ja ulatuslikumalt kogu kõnealuses tööstussektoris teadvustada. Kasvavate vajaduste paremat rahuldamist silmas pidades tuleks eriti kõnealuses tööstussektoris töötavate inimeste seas — nii juhtkonna tasandil kui ka tehniliste töötajate ja klienditeenindajate hulgas — suurendada teadlikkust juurdepääsetavusega seotud nõuete ja võimaluste kohta.

4.3 Puuetega inimesed moodustavad 10–12 % Euroopa rahvastikust. Lisaks seisavad Euroopas ees olulised demograafilised muutused, millest kõige olulisem on vananeva rahvastiku osakaalu suurenemine. 2050. aastaks on 34,5 % Euroopas elavatest inimestest üle 60 aasta vanad.

4.4 Puuetega inimesed, ajutiste puuetega inimesed ja eakamad inimesed moodustavad kokku 30 % Euroopa rahvastikust (5). Lisaks oleks juurdepääsetav tehnoloogia kasulik laiemale tarbijaskonnale, sealhulgas lastele ja nendele isikutele, kellel on raskusi uute tehnoloogiate kasutamisel, aga ka laiematele sotsiaalselt tõrjutud rühmadele. Üheks näiteks on reaalajas toimuv tekstiside, millel on arenguruumi puuetega inimeste turust märksa suuremal turul.

4.5 Puuetega inimesed ja eakamad inimesed kujutavad endast hõlvamata turgu, mida asjaomane tööstussektor peaks paremini ära kasutama. Nimetatud tarbijatele tuleb tooteid turustada senisest erineval viisil. Saksamaal tehtud uurimusest selgus, et 48 % üle 50 aasta vanustest inimestest arvas, et nendeealistele pole info- ja sidetehnoloogia tooted ja teenused piisavalt kättesaadavad (6). Näiteks tehti hiljuti Microsofti läbiviidud uuringu käigus kindlaks, et 50 %-le üle 59 aasta vanustest inimestest oleks info- ja sidetehnoloogiate juurdepääsetavus märkimisväärselt kasulik. Juurdepääsetavate ja universaalsete tehnoloogiate arendamine on võimaldanud luua töökohti kõnealuse sektori piires, ennekõike väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, sillutades teed juurdepääsetavate tehnoloogiate uuendamisele ja arendamisele uutes valdkondades ja uutel ametialadel.

5. Üldised märkused

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist e-juurdepääsetavuse kohta, milles tuuakse välja olulised ettepanekud ja eesmärgid riigihangete, sertifitseerimise ja õigusaktide valdkonnas. Kõnealune teatis kinnitab teatises “i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” toodud põhimõtteid.

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi institutsioone üles tooma e-juurdepääsetavust käsitlevas teatises soovitatud meetmed Euroopa infoühiskonna strateegilise raamistiku keskmesse. E-juurdepääsetavuse ja e-kaasatuse edendamisele suunatud eesmärkidele pööratakse i2010 meetmete elluviimisel palju suuremat tähelepanu.

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee möönab, et on palju inimesi ja perekondi, kellele keeldutakse tagamast püsivat juurdepääsu telefoniteenustele madala sissetuleku tõttu. Lisaks võivad info- ja sidetehnoloogia vahendid ja -teenused (nagu näiteks juurdepääs internetile) olla nende inimeste, kaasa arvatud puuetega ja vanemate inimeste jaoks tõkestavalt kalli hinnaga; EMSK kutsub liikmesriikide valitsusi üles pakkuma haavatavatele ja sotsiaalselt tõrjutud ühiskonnarühmadele majanduslikku tuge, hõlbustamaks nende juurdepääsu info- ja sidetehnoloogia toodetele ja teenustele.

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik komisjoni juhtimisel tegutseva kaasava kommunikatsiooni töörühma (Inclusive Communications Committee, INCOM) ning telekommunikatsiooniseadmete nõuetekohasuse hindamise ja turujärelevalve komitee (TCAM) (7) tööst seoses puuetega inimestega ja tunnustab seda tööd. Kõnealuste töörühmade tegevusse on kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, et panna paika peamised toodete ja teenuste e-juurdepääsetavusega seonduvad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad.

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et üldist e-juurdepääsetavust ning puuetega inimeste juurdepääsu toodetele ja teenustele on käsitletud ja toetatud Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmetes resolutsioonides, eelkõige: — komitee arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus “Euroopa puuetega inimeste aasta 2003”, KOM(2001) 271 (lõplik) — 2001/0116 (CNS), CES 1064/2001, — komitee arvamuses komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “e-Euroopa 2002: avalike veebisaitide ja nende sisu juurdepääsetavus” KOM(2001) 529 (lõplik), CES 1546/2001, — komitee arvamuses teemal “Puuetega inimeste integreerimine ühiskonda” (CES 853/2002), — komitee arvamuses komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava” KOM(2003) 650 lõplik, CESE 311/2004. — komitee arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureiside puhul (CESE 730/2005).

6. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üldised märkused teatises sisalduvate peamiste ettepanekute kohta

6.1 Ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime

6.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni muret ühtlustatud lahenduste puudumise pärast e-juurdepääsetavuse valdkonnas. Arvestades info- ja sidetehnoloogiatööstuse globaalsust, on väga oluline tõkestada Euroopa turu killustumist, mis tuleneb eri liikmesriikides kasutusel olevatest ja arendatavatest erisugustest lahendustest. Siiski on suurima võimaliku ulatusega majanduse ja tarbijatele parima valiku pakkumiseks oluline vältida globaalset killustumist, kehtestades ainulaadsed piirkondlikud nõuded.

6.1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates muutub info- ja sidetehnoloogiatööstus üha teadlikumaks puuetega ja eakamate inimeste hõlvamata turust Euroopas ja mujal maailmas, ent seda teadlikkust tuleb aktiivsemalt edendada ja toetada.

6.1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult selliste juurdepääsetavuse Euroopa standardite väljatöötamist ja rakendamist, mis on avatud, üksmeelsed ja objektiivsed ning need peavad samuti arvesse võtma ülemaailmset olukorda ja täiendama rahvusvahelisi standardeid. Euroopa ja rahvusvaheliste standardite vastastikuse täiendamise puudumine tekitab segadust ja pettumust nii puuetega tarbijate hulgas kui ka asjaomases tööstussektoris endas.

6.1.4 Standardimisprotsessi tuleb aktiivselt kaasata ka kasutajad. Samuti tuleb puuetega inimesi esindavatele organisatsioonidele võimaldada toetust, et tagada nende osalemine otsuste tegemisel Euroopa juurdepääsetavuse standardite koostamise käigus.

6.1.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et Euroopa standardimisorganisatsioonidelt peab kõikide standardite väljatöötamisel nõudma E-juurdepääsetavuse küsimustega arvestamist.

6.2 Riigihanked

6.2.1 Juurdepääsetavuse nõuete lisamine riigihangete tingimustele on osutunud äärmiselt tõhusaks meetmeks universaaldisaini ja juurdepääsetavate tehnoloogiate süvalaiendamisel ning tööhõive ja majanduskasvu edendamisel. Riigihangete kasutamine juurdepääsetavust silmas pidava lähenemisviisi edendamiseks on vahend, mis tõeliselt motiveerib asjaomast tööstussektorit selle lähenemisviisi oma tegevuse keskmesse seadma. Lisaks kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles komisjoni uue, on-line ostmist edendava algatuse e-hanke (eProcurement) muutma täielikult kättesaadavaks puuetega inimestele (kooskõlas e-juurdepääsetavuse eesmärkide ja sihtidega) ja hoiduma väärkasutusest või korruptsioonist.

6.2.2 Riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide muutmine ja täiendamine aitab kaasa juurdepääsetavuse kriteeriumi lisamisele info- ja sidetehnoloogiaseadmete ja -teenuste riigihangete tingimustele. On oluline meeles pidada, et riigihanked moodustavad 16 % ELi sisemajanduse kogutoodangust, st 1 500 miljardit eurot. Info- ja sidetehnoloogia sektori osakaal moodustab ELi sisemajanduse kogutoodangust 6 %. Euroopa avaliku sektori keskmised kulutused info- ja sidetehnoloogiale moodustavad 0,8 % sisemajanduse kogutoodangust ehk 76 miljardit eurot. Arvestades nimetatud investeeringute suurust, on oluline, et riigihangete puhul oleks tagatud pikaajaline jätkusuutlik ostupoliitika, millega sätestatakse, et kõikidel ühiskonnaliikmetel peab olema juurdepääs pakutavatele toodetele ja teenustele. Selline e-kaasatuse poliitika on kohaliku majanduse tõhusa toimimise ning ühiskonnaliikmete heaolu ja sõltumatuse edendamise oluline eeldus.

6.2.3 Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult komisjoni ettepanekut jätkata koos Euroopa standardimisasutustega tööd Euroopa juurdepääsetavuse nõuete väljatöötamisel toodete ja teenuste riigihangete jaoks info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. Siiski on oluline, et kõnealused nõuded oleksid tasakaalus tarbijate vajaduste ja tööstuslike nõudmiste vahel ning et riiklikel võimudel oleks võimalik neid kasutada ja kõnealuste nõuetega ei kaasneks killustumine Euroopas ja kindlasti ka ülemaailmsel turul.

6.2.4 Riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide edaspidise muutmise ja täiendamise korral tervitaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ka direktiivide sätete tugevdamist riigihangete korral kohustuslike juurdepääsetavuse nõuete lisamise teel.

6.3 Sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile

6.3.1 Info- ja sidetehnoloogiatööstus peab tarbijale oma tavatoodete ja -teenuste juurdepääsetavusest ja universaalsusest selgemalt teada andma.

6.3.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on komisjon teinud huvitava ettepaneku uurida sertifitseerimist ja iseseisvalt deklaratsioonide täitmise süsteeme ning edendada e-juurdepääsetavuse läbipaistvust ja paremat arusaadavust piisavate sertifitseerimissüsteemide tunnustamisega “e-juurdepääsetavuse märgi” loomiseks e-juurdepääsetavuse standarditele vastavate toodete ja teenuste jaoks.

6.3.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates aitab eelseisev alternatiive käsitlev uurimistöö ja andmete kogumine selgitada välja edasiliikumiseks parim viis. Eriti tervitab komitee Euroopa Liidu tulevast konverentsi (tulevasi konverentse) ja algatusi kõnealuses küsimuses.

6.4 Õigusaktide kasutamine

6.4.1 Komisjon on õigustatult juhtinud tähelepanu ELi olemasolevatele õigusaktidele, mida on võimalik kasutada e-juurdepääsetavuse edendamiseks ja rakendamiseks.

6.4.2 Tervitada ja julgustada tuleb kohustusi, mida asjaomane tööstussektor ise vabatahtlikult võtab. Sellised vabatahtlikud kohustused näitavad kõnealuse tööstussektori huvi ja tähelepanu juurdepääsetavuse probleemi lahendamise vastu toodete ja teenuste väljatöötamisel. Teisalt on ilmnenud, et ainuüksi vabatahtlikult võetavad kohustused ei ole küllaldased, et tagada juurdepääsetavuse nõude piisav rakendamine puuetega inimeste ees tavatehnoloogiate kasutamisel seisvate takistuste kõrvaldamiseks. Samuti tuleks vabatahtlikke kohustusi täiendada seadusandlike algatustega riigihangete valdkonnas.

6.4.3 Oluline on, et ELi pühendumist e-kaasatusele ja e-juurdepääsetavusele üheselt tunnustataks ning et e-kaasatus ja e-juurdepääsetavus viidaks horisontaalselt sisse kõikidesse asjakohastesse ELi algatustesse.

6.4.4 Näiteks riigihangete ja elektroonilise side valdkonnas vastu võetud õigusakte toetavad olulisel määral ka tööhõive valdkonnas diskrimineerimise tõkestamisele suunatud ELi õigusaktid, millega nähakse ette märkimisväärsed võimalused puuetega inimeste juurdepääsuvajaduste rahuldamiseks. — Nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil tuleb regulaarselt ja kõikehõlmavalt jälgida, kui tõhusalt e-juurdepääsetavuse valdkonnas seadusandlikke kohustusi kohapeal täidetakse. — Tuleks uurida, kuidas olemasolevaid õigusakte edaspidi õigusaktide läbivaatamise käigus parandada, et tugevdada e-juurdepääsetavust käsitlevaid sätteid ja laiendada nende kohaldamisala. E-juurdepääsetavust tuleb üheselt toetada ja edendada ELi struktuurifonde käsitlevates määrustes ning ELi teadusuuringute raamprogrammis (2007–2013). — Euroopa institutsioonid peavad tarvitusele võtma rangemad ja ulatuslikumad õigusaktid, mis käsitlevad puuete inimeste juurdepääsu kaupadele ja teenustele ning samuti info-ja kommunikatsioonitehnoloogia osas, tagamaks lugupidava suhtumise puuetega inimeste sotsiaalsetesse ja inimõigustesse ja õigusesse võrdsele juurdepääsule kaupadele ja teenustele. — Samuti tuleb tugevdada ELi elektroonilise side direktiivide juurdepääsetavust käsitlevaid sätteid ning suurendada nende kohaldamisala.

6.4.5 Universaalteenuse direktiiv (8) hõlmab praegu juurdepääsu üldkasutatavatele taksofonidele ja üldkasutatavatele telefoniteenustele, näiteks hädaabiteenustele ja numbriinfoteenustele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahetseb, et kõnealune direktiiv ei hõlma mobiiltelefone ega lairibasidet. Universaalteenuse direktiivi kohaldamisala tuleks laiendada nii mobiilsidele kui ka lairibatehnoloogiatele (9). Lisaks peaks võrdne juurdepääs võrkudele ja teenustele olema tagatud õiglaste tariifide ja vajadusel ka sotsiaalsetel põhjustel kehtestatud tariifide abil.

6.4.6 Paljud puuetega inimesed tunnevad mobiilside valdkonnas kasutatavuse ja juurdepääsetavusega seoses endiselt suuri raskusi. Kurdid ja kuulmispuudega inimesed, kõnehäiretega ja kurttummad inimesed vajavad interaktiivset reaalajas toimuvat mobiilsidet. Mobiilside kaudu toimuv interaktiivne suhtlus peab kasutatavuse, teenuse ja seadmete kvaliteedi, valiku, kättesaadavuse ja hinna osas olema puuetega inimestele tagatud puueteta inimestega võrdsetel tingimustel.

6.4.7 Samuti on vaja tegelda sensoorsete puuetega inimeste kasutatavate olemasolevate süsteemide koostalitlusvõime probleemiga. Puuetega inimestel peab olema võimalik teha takistamatult reaalajas telefonikõnesid nii Euroopas kui ka mujal maailmas.

6.4.8 Internet on muutub üha enam avalike teenuste ja suhtlemise vahendiks, ent puuetega inimeste ees seisavad Interneti kasutamisel endiselt märkimisväärsed juurdepääsuprobleemid. Üks näide lairibasidega seotud juurdepääsuprobleemidest: uusi kõneteenuseid, näiteks IP-kõnet (Voice Over Internet Protocol), pakutakse juba lairibasidel põhineva “telefoniteenusena”. Tegemist on odava ja kasutajatele väga atraktiivse teenusega, eriti rahvusvaheliste kõnede puhul. Samas ei ole mingit garantiid, et nimetatud teenuse abil on võimalik saada juurdepääs hädaabi- või numbriinfoteenustele. Selle küsimusega tuleb tegelda.

7. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konkreetsed ettepanekud

Eespool kirjeldatud eesmärke ja küsimusi arvestades on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusel, et järgmised konkreetsed ettepanekud aitaksid kaasa üldiste eesmärkide saavutamisele.

7.1 Ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime

7.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa standardimisorganisatsioonide üles arvestama kõikide info- ja sidetehnoloogia standardite väljatöötamisel e-juurdepääsetavuse küsimustega.

7.1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab ELi standardite ja seadusandlike kohustuste vastuvõtmist, et tagada puuetega inimeste juurdepääsuvajaduste rahuldamine, ennekõike järgmistes valdkondades: — hädaabiteenustele juurdepääsu sisseviimine IP-võrkudesse; — reaalajas toimuva side arendamine eelkõige kurtide ja kuulmispuudega inimeste jaoks; — juurdepääs interaktiivsele digitaaltelevisioonile; — juurdepääsetavate teenuste osutamise sidumine seadmete juurdepääsetavuse ja kasutatavusega.

7.2 Sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile

7.2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni ettepanekut tutvuda ideega, mis käsitleb sertifitseerimissüsteemi loomist, toodete märgistamist ning sertifitseerimist kolmandate isikute poolt ühes kõnealuste protsesside kohustusliku või vabatahtliku iseloomu määratlemisega, kaasates vastavatesse aruteludesse kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas puuetega inimesi esindavad organisatsioonid. Euroopa Komisjon peab saadud tulemused Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele edastama 2007. aasta jooksul.

7.3 Riigihanked

7.3.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võtaksid riigihankeid käsitlevad direktiivid oma õigusaktidesse täies ulatuses üle viivitamatult ja tagaksid puuetega inimeste juurdepääsu käsitlevate tugevate sätete sisseviimise riikliku õiguse raamistikku.

7.3.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub kõiki riigiasutusi üles lisama juurdepääsetavuse kriteeriumid oma pakkumismenetlustesse.

7.3.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab, et riigihankeid käsitlevate direktiivide ülevaatamise käigus vaadataks üle info- ja sidetehnoloogiatoodete ja -teenuste juurdepääsetavust puudutavad kohustuslikud sätted. Nende sätetega peaks riigiasutustel õigusaktidest tulenevalt olema keelatud kasutada tarkvara, riistvara ning teisi info- ja sidetehnoloogiatooteid ja -teenuseid, mis ei vasta olemasolevatele juurdepääsetavuse standarditele.

7.3.4 Seoses Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudile (ETSI) info- ja sidetehnoloogiatoodete ja -teenuste riigihangete osas juurdepääsetavuse nõuete kehtestamise tagamiseks antava standardimisvolitusega kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ELi liikmesriike üles koostama tegevuskava Euroopa standardi võimalikult tõhusaks rakendamiseks riiklikul tasandil, mis oleks kooskõlas ühtse ja järjekindla lähenemisviisiga.

7.4 Süvalaiendamine

7.4.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab e-juurdepääsetavuse ning universaalsusel põhineva info- ja sidetehnoloogiale ergonoomilise lähenemise olulisuse ühest tunnustamist kõikides asjakohastes ELi seadusandlikes ja mitteseadusandlikes ettepanekutes, eelkõige ELi peamistes infoühiskonda ja struktuurifondide määruseid käsitlevates dokumentides, uute ühinevate riikide rahastamist käsitlevates dokumentides ja seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis.

7.5 Veebi kättesaadavus

7.5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub kõiki ELi liikmesriike üles võtma veebi kättesaadavuse algatuse suuniste (Web Accessibility Initiative Guidelines) muutusteta teine versioon ametlikult vastu ja tagama nende suuniste järgimine kõikidel avalikel veebisaitidel.

7.5.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles esitama taotlust teise tasandi nõusoleku kohta W3C-WAI veebisisu kättesaadavuse suuniste teise versiooni osas, mis tähendab kõrgema juurdepääsetavuse tasandi kohaldamist kõikidele võrguressurssidele.

7.5.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu tungivale vajadusele töötada välja ja teha hõlpsasti kättesaadavaks juurdepääsetavusega seotud loomevahendid (10), mida veebikujundajad saaksid kasutada W3C-WAI WCAG 2.0 suuniste täitmise tagamiseks oma veebisaitidel. Kõnealused vahendid peavad vastama W3C-WAI loomevahendite juurdepääsetavuse suuniste ATAG teisele versioonile.

7.6 Õigusaktid

7.6.1 Komisjon peab asuma tugevamate meetmete rakendamisele, et tagada liikmesriikide kohustuste täitmine puuetega kasutajate ees olemasolevate elektroonilist sidet käsitlevate direktiivide alusel. Komisjonile laekunud vastustest INCOMi koostatud küsimustikule elektroonilist sidet käsitlevate õigusaktide kohta ilmneb, et liikmesriigid ei ole neid kohustusi piisavalt täitnud.

7.6.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei täida ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi, tagamaks kõnealuste kohustuste täielikku järgimist.

7.6.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab elektroonilist sidet käsitlevate ELi õigusaktide peatset läbivaatamist, et märkimisväärselt tugevdada juurdepääsetavust puudutavaid sätteid ja muuta need kohustuslikuks.

7.6.4 Samuti nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et komisjon avaldaks võrdleva raporti liikmesriikide tegevuse kohta e-juurdepääsetavuse tagamisel ja alustaks kohtumenetlust juhtudel, mil liikmesriigid ei ole täitnud oma kohustusi vastavate elektroonilist sidet käsitlevate direktiivide alusel.

7.6.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab elektroonilise side teenuseid ja seadmeid käsitlevates ELi direktiivides sisalduvate juurdepääsetavust puudutavate sätete tugevdamist ning nende sätete kohaldamisala laiendamist. Täpsemalt: — tuleks laiendada universaalteenuse direktiivi kohaldamisala mobiilsidele ja lairibatehnoloogiatele; — tuleks täiendada raadioseadmeid ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid käsitlevat direktiivi, lisades sellele kohustuslikud nõuded elektroonilistele seadmetele juurdepääsetavuse kohta.

7.7 Euroopa infoühiskonna uus strateegiline raamistik

7.7.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et komisjoni strateegia Euroopa infoühiskonna (11) kohta nõuab, et liikmesriigid annaksid igal aastal aru oma saavutustest ja riiklike reformikavade elluviimise viisidest.

7.7.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub liikmesriike üles lisama oma iga-aastastesse raportitesse e-juurdepääsetavust ja e-kaasatust käsitleva eraldi jaotise. Samuti kutsub Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles seda nõuet toetama.

7.7.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub liikmesriike üles kehtestama selged ja ühesed eesmärgid ja ajakavad e-juurdepääsetavust käsitlevate sätete rakendamiseks riiklike tegevuskavade raames.

7.8 Kasutajate kaasamine

7.8.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub ELi tasandil otsuste tegijaid üles tagama täielik ja võrdsetel alustel toimuv konsulteerimine puuetega inimesi esindavate organisatsioonide liikmetega ning puuetega kasutajate süstemaatiline kaasamine toodete, teenuste ja standardite väljatöötamisse ja arendamisse. ELi institutsioonid peavad võimaldama lisavahendeid, et tagada puuetega kasutajatele võimalus osaleda kõnealuses protsessis piisavas ulatuses.

7.9 Haridus ja koolitus ning universaaldisaini õppekava

7.9.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub valitsusi ja asjaomast tööstussektorit üles töötama välja meetmed puuetega ja teatud eakamate inimeste ning muude hõlvamata kasutajarühmade info- ja sidetehnoloogiaalase hariduse ja koolituse edendamiseks elukestva õppe raames ning neid meetmeid toetama, et kõnealustel inimestel oleks parem, hõlpsam ja odavam juurdepääs sellistele tehnoloogiatele.

7.9.2 Teadlikkuse suurendamise meetmetel, näiteks Euroopa universaaldisaini õppekava edendamisel, on suur potentsiaal info- ja sidetehnoloogiate juurdepääsetavuse olulisuse mõistmise ning nendesse tehnoloogiatesse juurdepääsetavuse funktsioonide sisseviimise tagamisel.

7.9.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni, kõiki liikmesriike ja asjaomast tööstussektorit üles universaaldisaini õppekava aktiivselt edendama ning viima see sisse kõikidesse info- ja sidetehnoloogia valdkonna haridus- ja koolitusprogrammidesse.

7.9.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub asjaomast tööstussektorit üles viima läbi oma personali süstemaatilist ettevõttesisest või -välist koolitust juurdepääsetavuse valdkonnas.

7.10 Komiteesisene tegevus

7.10.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seadnud enesele ülesandeks “luua kord oma majas” ning tagada, et komitee järgiks oma riigihangetealases tegevuses juurdepääsetavuse põhimõtet ja tegevuspraktikat.

7.10.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb kindlaks, mida tuleb teha puuetega inimeste täieliku ja võrdväärse juurdepääsu tagamiseks komitee veebisaidile, tarkvarasüsteemidele ning info- ja sidetehnoloogiaseadmetele.

7.10.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rakendab vajalikke sisemenetlusi, tagamaks kõikide dokumentide väljaandmine juurdepääsetavas formaadis.

Brüssel, 15. märts 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) KOM(2005) 229 lõplik.

(2) Allikas: Euroopa Pimedate Liit.

(3) “Digital Television For All – A report on usability and accessible design.”, koostanud Generics Groups Ühendkuningriigi digitaaltelevisiooni projekti jaoks.

(4) Euroopa Komisjoni raport “Aktiivsed tööturuprogrammid puuetega inimestele” (2002).

(5) OECD-ECMT uurimus “Transpordivõimaluste parandamine liikumispuuetega inimestele” 1999; andmed pärinevad ajast, mil EL ei olnud veel kasvanud 15-liikmeliseks.

(6) Uurimust aadressil www.seniorwatch.de.

(7) Telecommunications Conformity Assessment and Market Surveillance Committee.

(8) Direktiiv 2002/22/EÜ.

(9) EMSK märgib, et ettemakstavate kõnekaartide kasutusele võtmine mobiiltelefonides (“pay as you go”) on andnud olulise panuse madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu suurendamiseks telefoniteenustele ja see on väidetavalt osutunud tõhusamaks kui riiklike telefonifirmade panus.

(10) Mõiste “loomevahendid” all mõeldakse mitmesugust veebisisu loomiseks kasutatavat tarkvara.

(11) KOM(2005) 229 lõplik.