P6_TA(2005)0216

Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rootsi Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Rootsi Kuningriigi algatust (10215/2004) [1];

- võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

- võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0153/2004);

- võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0162/2005);

1. kiidab Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

2. palub nõukogul oma teksti vastavalt muuta;

3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Rootsi Kuningriigi valitsusele.

Muudatusettepanek 24

Põhjendus 1

(1) Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal;

(1) Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, austades samas nende puutumatust;

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 6

6) Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist. Selline olukord on Euroopa Liidu kodanikele vastuvõetamatu ning nõuabsuuremat turvalisust ja tõhusamat õiguskaitset, samas inimõigusi kaitstes.

6) Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist. Sellise olukorraga tuleb arvestada seoses vajadusega suurema turvalisuse ja tõhusama õiguskaitse järele, samas inimõigusi kaitstes ning pöörates erilist tähelepanu Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8 ning põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 8 a (uus)

8 a) Tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja jälitusteabee vahetust. Usalduse loomiseks kasutatavad meetmed on järgmised:

- andmekaitse ühiste standardite kehtestamine kolmanda samba raames ja ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires;

- häid tavasid koondava käsiraamatu koostamine politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused;

- kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamine;

- Euroopa Kohtule üldise kohtualluvuse andmine kolmanda samba osas;

- täieliku parlamentaarse kontrolli tagaminee.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 9 a (uus)

9 a) (5 b) Käesoleva raamotsusega kohaldatakse mutatis mutandis samasugust andmekaitse määra, nagu on esimese samba raames ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta [2] ja luuakse kolmanda samba tasandil ühine järelevalveorgan, mis peab täitma oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja mis seda eripära silmas pidades peab andma nõu Euroopa institutsioonidele ning eelkõige aitama kaasa seoses käesoleva raamotsuse rakendamisega vastu võetud riiklike õigusaktide rakendamisele.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 12

12) Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldud isikuandmed on kaitstud vastavalt Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni põhimõtetele.

12) Käesoleva raamotsuse rakendamisel on töödeldud isikuandmed kaitstud politsei ja kohtute kriminaalasjadega seotud koostöö puhul vastavalt Euroopa Liidu isikuandmete kaitse ühisstandarditele ühtse isikuandmete kaitse järelevalveameti järelevalve all.

Muudatusettepanek 5

Artikli 1 lõige 1

1. Käesoleva raamkava eesmärk on kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt ja kiirelt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet eesmärgiga viia läbi eeluurimist või jälitusmenetlust, seda eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terrorismiaktide, korral. Raamotsus ei mõjuta siseriikliku õiguse, kahe- või mitmepoolsete lepingute või liikmesriikide vaheliste või liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingute soodsamaid sätteid ning ei piira Euroopa Liidu dokumente vastastikuse õigusabi või kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise kohta, samuti mitte sätteid ja õigusakte teabe ja jälitusteabe edastamise kohta Europolile ja Eurojustile.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 3

Muudatusettepanek 7

Artikli 4 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et teabe ja jälitusteabe avaldamisel teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele ei kohaldata rangemaid tingimusi kui teabe ja jälitusteabe taotlemisel ja esitamisel riiklikul tasandil.

2. Liikmesriigid tagavad, et teabe ja jälitusteabe avaldamisel teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele kohaldatakse samasuguseid tingimusi kui teabe ja jälitusteabe taotlemisel ja esitamisel riiklikul tasandil.

Muudatusettepanek 8

Artikli 4 lõige 3 a (uus)

3 a. Liikmesriigid tagavad, et teiste liikmesriikide õiguskaitseasutustele vastavalt lõikele 1 edastatud teave ja jälitusteave edastatakse ka Europolile ja Eurojustile kui informatsioonivahetus puudutab sellist kuritegu või karistatavat tegevust, mis kuulub Europoli või Eurojusti pädevusalasse.

Muudatusettepanek 9

Artikli 4 a lõige 1 (uus)

1. Teave ja jälitusteave avaldatakse viivitamata ja võimalikult ulatuslikult nõutud aja jooksul. Kui teavet või jälitusteavet ei saa avaldada nõutud aja jooksul, teatab teabe ja jälitusteabe taotluse saanud pädev õiguskaitseasutus tähtaja, mille jooksul see on võimalik. Vastav teade esitatakse viivitamata.

1. Iga liikmesriik tagab, et kõik asjaomane teabe ja asjaomane jälitusteave viivitamatult edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele, kes seda taotlevad.

Muudatusettepanek 10

Artikli 4 a lõige 1 a (uus)

1 a. Kui mõnda teabe või jälitusteabe osa ei saa viivitamatult edastada, annab teabe või jälitusteabe edastamise taotluse saanud pädev õiguskaitseasutus viivitamatult teada tähtaja, millal ta saab taotluse rahuldada.

Muudatusettepanek 11

Artikli 4 a lõike 2 sissejuhatav osa

2. Liikmesriigid tagavad, et neil on menetlused kehtestatud selliselt, et nad saavad teabe ja jälitusteabe taotlusele vastata hiljemalt 12 tunni jooksul, kui taotluse esitanud riik märgib, et ta viib läbi kuriteo uurimist või jälitusmenetlust järgmiste rikkumiste korral, nagu need on määratletud taotluse esitanud riigi seadustes:

2. Liikmesriigid tagavad, et neil on menetlused kehtestatud selliselt, et nad saavad teabe ja jälitusteabe taotlusele vastata hiljemalt 12 tunni jooksul või sellise teabe või jälitusteabe osa puhul, mis nõuab formaalsusi või eelnevaid kontakte teiste ametivõimudega, neljakümne kaheksa tunni jooksul kiireloomuliste juhtumite puhul ja kümne tööpäeva jooksul teistel juhtudel kui taotluse esitanud riik märgib, et ta viib läbi kuriteo uurimist või jälitusmenetlust järgmiste rikkumiste korral, nagu need on määratletud taotluse esitanud riigi seadustes:

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 a lõige 2 a (uus)

2 a. Lõikes 2 kindlaks määratud tähtajad hakkavad lugema alates teabe või jälitusteabe edastamise taotluse kättesaamisest pädeva õiguskaitseasutuse poolt.

Muudatusettepanek 13

Artikli 5 lõige 1

1. Teavet ja jälitusteavet võib taotleda artiklis 3 viidatud rikkumise või sellist rikkumist sisaldava kuritegeliku tegevuse avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui on põhjust uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis kättesaadavad.

1. Teavet ja jälitusteavet võib taotleda artiklis 3 viidatud rikkumise või sellist rikkumist sisaldava kuritegeliku tegevuse avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui on põhjust uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis kättesaadavad, ning et juurdepääs neile on Euroopa Liidu andmekaitseekspertide arvates kooskõlas proportsionaalsuspõhimõttega.

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõige 3 a (uus)

3 a. Teavet edastaval riigil on õigus teatud inimõigustega ja riikliku õigusega seotud põhjustel keelduda teabe edastamisest kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8 ning põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 või kui see on kooskõlas füüsiliste isikute puutumatuse või ärisaladuste kaitsega.

Muudatusettepanek 15

Artikli 9 lõige 1

1. Kõik liikmesriigid tagavad, et artikli 7 lõikes 1 viidatud teabekanalite kasutamise korral sätestatud andmekaitse eeskirju ja standardeid kohaldatakse ka käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamismenetluse raames.

1. Kõik liikmesriigid tagavad, kooskõlas artiklites 9 a ja 9 b sätestatud põhimõtetele, et artikli 7 lõikes 1 viidatud teabekanalite kasutamise korral sätestatud andmekaitse eeskirju ja standardeid kohaldatakse ka käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamismenetluse raames.

Muudatusettepanek 16

Artikli 9 lõiked 2, 3 ja 4

2. Artikli 7 lõikes 2 viidatud teabekanalite kasutamise korral tagavad kõik liikmesriigid lõikes 1 osutatud andmekaitsestandarditele samaväärsete kohaldamise käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustatud korra raames.

3. Käesoleva raamotsuse alusel avaldatud teavet ja jälitusteavet, sealhulgas isikuandmeid, võivad kasutada liikmesriikide pädevad õiguskaitseasutused, kellele see on avaldatud:

a) menetlustes, mille suhtes käesolevat raamotsust kohaldatakse;

b) teiste punktis a viidatud menetlustega otseselt seotud õiguskaitsemenetlustes;

c) avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks;

d) mis tahes muudel põhjustel, sealhulgas kohtu alla andmine ja haldusmenetlused, üksnes teavet ja jälitusteavet avaldanud pädeva õiguskaitseasutuse eelneval selgesõnalisel nõusolekul.

4. Käesoleva raamotsuse alusel teavet ja jälitusteavet avaldades võib pädev õiguskaitseasutus vastavalt oma siseriiklikule õigusele esitada andmeid saavale pädevale õiguskaitseasutusele tingimusi teabe ja jälitusteabe kasutamise kohta. Tingimusi võib seada samuti eeluurimise või jälitusmenetluse, mille raames teabe ja jälitusteabe vahetamine toimus, tulemustest aruandmisele. Teavet ja jälitusteavet saavale pädevale õiguskaitseasutusele on need tingimused siduvad.

Muudatusettepanek 17

Artikli 9 lõige 2 a (uus)

2 a. Käesoleva raamotsuse alusel edastatud teavet ja jälitusteavet võib kasutada vaid selle kuriteo menetlemisel, milleks seda taotleti. Lisateavet jälitusmenetluses kasutada ei või.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a

Andmete kogumist ja töötlemist puudutavad põhimõtted

1. Teave ja jälitusteave, sealhulgas isikuandmed, mida käesoleva raamotsuse alusel vahetatakse või edastatakse, peavad:

a) olema õiged, adekvaatsed ja asjakohased nende eesmärkide suhtes, mille tarbeks neid kogutakse ning järgnevalt töödeldakse;

b) olema kogutud ning töödeldud ainult seaduslike ülesannete täitmiseks.

Andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult juhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides;

2. Käesoleva raamotsuse alusel edastatud andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus on tagatud kõigis andmevahetuse ja -töötluse staadiumides.

Teabeallikad on kaitstud.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 9 b (uus)

Artikkel 9 b

Asjassepuutuvate isikute andmetele juurdepääsu õigus

Eraisikul, keda kogutud andmed puudutavad, on õigus:

a) saada teavet teda puudutavate andmete olemasolust, välja arvatud mõne olulise takistuse korral;

b) pääseda tasuta juurde teda puudutavatele andmetele ning parandada ebatäpseid andmeid, välja arvatud juhul, kui see ligipääs võib ohustada avalikku julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib juurdlust takistada;

c) andmete kuritahtliku kasutamise korral seoses käesoleva artikliga esitada vaie õiguslikkuse taastamiseks ning saada käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtete rikkumise korral võimalikult kiiresti hüvitist.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 9 c (uus)

Artikkel 9 c

Ühtne isikuandmete kaitse järelevalveamet

1. Luuakse ühtne isikuandmete kaitse järelevalveamet, edaspidi "amet".

Amet on nõuandva iseloomuga ja sõltumatu.

2. Ameti koosseisu kuuluvad iga liikmesriigi poolt määratud järelevalveameti või -ametite esindaja, institutsioonide, Euroopa andmekaitse järelevalveametniku ja ühenduse organite jaoks loodud asutuse või asutuste esindaja ja komisjoni esindaja.

Ameti iga liige määratakse ametisse selle institutsiooni, asutuse või asutuste poolt, keda ta esindab. Kui liikmesriik on määranud rohkem kui ühe järelevalveameti, määravad viimased oma ühise esindaja. Sama kehtib ühenduse institutsioonide ja organite asutuste kohta.

3. Amet langetab otsuseid järelevalveametite esindajate lihthäälteenamusega.

4. Amet valib endale esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat. Üks inimene võib sellel kohal olla mitu ametiaega järjest.

5. Ametit abistab nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsusega 2000/641/JAI [4] loodud andmekaitse ühiste järelevalveorganite sekretariaat.

Sekretariaat viiakse võimalikult kiiresti üle komisjoni alluvusse.

Muudatusettepanek 21

Artikkel 9 d (uus)

Artikkel 9 d

Ühtse isikuandmete kaitse järelevalveameti võimupiirkond

1. Ameti võimupiirkonda kuuluvad:

a) käesoleva raamotsuse kohaldamisel vastu võetud siseriiklike sätete rakendamise küsimuste uurimine;

b) arvamuse esitamine komisjonile kaitse taseme kohta Euroopa Liidus;

c) nõuandmine kõigi käesoleva raamotsuse kavandatud muudatuste kohta, erimeetmete kohta, mis on mõeldud füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks isikuandmete töötlemisel, ja kõikide teiste ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa õigusakte, mis mõjutavad neid õigusi ja vabadusi;

d) arvamuse avaldamine Euroopa tasandil koostatud käitumiseeskirjade kohta.

2. Kui amet tuvastab lahknevuse liikmeriikide õigusaktide ja tegevuse vahel, mis ohustab isikute kaitstuse võrdsust isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidus, teavitab ta sellest komisjoni.

3. Amet võib väljastada omaalgatuslikke soovitusi kõige kohta, mis puudutab isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega kolmanda samba alusel.

4. Ameti arvamused ja soovitused edastatakse komisjonile.

Muudatusettepanek 22

Artikli 11 punkt c

c) juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on selgelt ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti.

c) juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti.

Muudatusettepanek 25

Artikli 11 lõige 1 a (uus)

Muudatusettepanek 23

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Euroopa Kohtu pädevus

Iga liikmesriik tunnistab Euroopa Ühenduste Kohtu pädevust anda eelotsuseid käesoleva raamotsuse kehtivuse ja tõlgendamise kohta vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 35 lõikele 2.

[1] ELT C 281, 18.11.2004, lk. 5.

[2] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[3] EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

[4] EÜT L 271, 24.10.2000, lk 1

--------------------------------------------------