LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3):

Punkt 2.3

Muuta järgmiselt:

2.3 Rahvusvahelisel Töökonverentsil vastu võetud hiljutises ILO sajanda aastapäeva deklaratsioonis töö tuleviku kohta määratletakse ILO jaoks mõned olulised tegevussuunad. Deklaratsioonis kutsuvad Rahvusvahelisel Töökonverentsil osalejad kõiki liikmeid samuti üles töötama riiklikke olusid arvesse võttes individuaalselt ja kollektiivselt ning kolmepoolsuse ja sotsiaalse dialoogi alusel ja ILO toetusel selle nimel, et arendada veelgi oma inimkeskset lähenemisviisi töö tulevikule. ning sätestatakse tööõigust uuendavad ja tõrjutust ennetavad meetmed, samuti nähakse ette investeerimine Deklaratsioonis käsitletakse selliseid teemasid nagu inimeste suutlikkusse, tööasutustesse suutlikkuse ning tööasutuste tugevdamine, püsiva, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamine, täieliku ja tulemusliku tööhõive ning kõigile inimväärse töö tagamine inimväärsetesse ja jätkusuutlikesse töökohtadesse, mis kujundaks parima keskkonna ettevõtete õitsenguks ning inimeste töö- ja elutingimuste parandamiseks , võttes arvesse liikmesriikides valitsevat olukorda ning sotsiaalpartnerite konkreetset rolli.

Motivatsioon

Kavandatava muudatuse eesmärk on tagada, et punkti tekst vastaks ILO sajanda aastapäeva deklaratsiooni sisule. Arvamuse eesmärki silmas pidades vt üldine tekst selle kohta, kuidas ILO liikmed peaksid (individuaalselt ja kollektiivselt) töötama, et toetada oma lähenemisviisi töö tulevikule.

Hääletuse tulemus

Poolt: 56 Vastu: 121 Erapooletuid: 3

Punkt 2.5

Muuta järgmiselt:

2.5 ELi tasandil rakendatakse sotsiaalõiguste sammast seni:

a) seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmetega, kus põhirõhk on olemasoleva ja vajaduse korral ajakohastatava sotsiaalõigustiku jõustamisel ja uurimisel;

b) spetsiaalsete rahaliste vahendite kaudu;

c) poolaasta protsessi tehtud mõne esialgse muudatuse kaudu.

Motivatsioon

Käesolevas punktis räägitakse, milliseid meetmeid on ELis seni võetud sotsiaalõiguste samba rakendamiseks. Seega ei ole loogiline viidata kehtiva õigustiku ajakohastamisele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 56 Vastu: 124 Erapooletuid: 2

Punkt 2.6

Muuta järgmiselt:

2.6 Üldised märkused ELi ja riigi tasandi seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed meetmete kohta

Motivatsioon

Selle osa pealkirja ja alapealkirja tuleb muuta nii, et see viitaks uuele tekstile, mille lisamine on kavandatud allpool olevatesse uutesse punktidesse.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 126 Erapooletuid: 8

Esimene uus punkt enne praegust punkti 2.6.1

Lisada praeguse punkti 2.6.1 ette uus punkt:

Rakendamise aluspõhimõte – üldine lähenemisviis

Motivatsioon

Selle osa pealkirja ja alapealkirja tuleb muuta nii, et see viitaks uuele tekstile, mille lisamine on kavandatud allpool olevatesse uutesse punktidesse.

Hääletuse tulemus

Poolt: 55 Vastu: 119 Erapooletuid: 5

Uus punkt pärast punkti 2.6.1

Lisada punkti 2.6.1 järele uus punkt:

Aluspõhimõte peab olema, et tööõigusega seotud teemasid, millel puudub selge rahvusvaheline mõõde, on asjakohasem käsitleda riigi tasandil. Vältida tuleb ELi õigusakte, mis tuginevad ühele ühtsele mudelile ja mille puhul ei võeta arvesse erinevusi ettevõtete olemuse ja suuruse, sektorite või liikmesriikide traditsioonide ja süsteemide vahel. Samuti nõrgendab see ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide võimalust pidada läbirääkimisi lepingute üle, mis on kohandatud eri tööstusharudele. See on iseäranis oluline riikides, kus sotsiaalpartneritel on suur vabadus reguleerida töö- ja tööhõivetingimusi nii iseseisvalt kui ka riiklike õigusaktide täiendusena.

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 51 Vastu: 116 Erapooletuid: 6

Punkt 2.6.4

Muuta järgmiselt:

2.6.4 Liikmesriigid , ja ELi institutsioonid , sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid jälgima sotsiaalõiguste samba rakendamist ja praeguste meetmete tõhusust Euroopa poolaasta raames, tagades sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise . ELi institutsioonid peaksid toetama sotsiaalõiguste samba rakendamisel liikmesriike ja sotsiaalseid sidusrühmi liikmesriigi tasandil.

Motivatsioon

Muudatusettepanek on esitatud selleks, et arvestada tõsiasjaga, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise järelevalves on ühelt poolt tegevad EL ja liikmesriigid ning teiselt poolt sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond.

Hääletuse tulemus

Poolt: 54 Vastu: 120 Erapooletuid: 1

Punkt 2.6.5

Punkt välja jätta:

2.6.5 ELi asjakohaste valdkondade õigusaktide abil tuleks sätestada selgete üld- ja ühiste standarditega raamistik, milles võetakse arvesse konkreetset riiklikku olukorda ning mis on kohandatav sotsiaalsüsteemide mitmekesisuse ja sidusrühmade rolliga, tunnustades kodanike kehtivaid ja täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi ELi ja riigi tasandil, ning õigusaktid peaksid hõlmama Euroopa lisaväärtust ( 1 ) . Sotsiaalõiguste samba eesmärke tuleks järgida kõigis ELi poliitikavaldkondades, muu hulgas kasutades horisontaalset sätet (ELi toimimise lepingu artikkel 9).

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 48 Vastu: 123 Erapooletuid: 5

Punkt 2.6.5

Muuta järgmiselt:

2.6.5 ELi asjakohaste valdkondade õigusaktide abil tuleks sätestada selgete üld- ja ühiste standarditega teostatavate standardite poole pürgiv raamistik, milles võetakse arvesse konkreetset riiklikku olukorda ning mis on kohandatav sotsiaalsüsteemide mitmekesisuse ja sidusrühmade rolliga, tunnustades kodanike kehtivaid ja täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi ELi ja riigi tasandil, ning õigusaktid peaksid hõlmama Euroopa lisaväärtust ( 2 ). Sotsiaalõiguste samba eesmärke tuleks järgida kõigis ELi poliitikavaldkondades, muu hulgas kasutades horisontaalset sätet (ELi toimimise lepingu artikkel 9).

Motivatsioon

Kui eesmärk on austada liikmesriikide sotsiaalsüsteemide mitmekesisust, ei saa nõuda üldiste või ühiste standardite kehtestamist.

Hääletuse tulemus

Poolt: 48 Vastu: 120 Erapooletuid: 4

Punkt 2.6.6

Muuta järgmiselt:

2.6.6 Sotsiaalõiguste samba rakendamise eesmärk on tekitada ülespoole suunatud lähenemist tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste osas , parandada ja kohandada Euroopa töötajate ja kodanike sotsiaal- ja tööturutingimusi, edendada ja luua tõhusaid , jätkusuutlikke ja usaldusväärseid sotsiaalkaitsesüsteeme ( 3 ) ning ajakohaseid, teaduspõhiseid ja kvaliteedihindamise läbinud sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid, eriti avalikke ja mittetulunduslikke teenuseid, mille eesmärk on õiglaste töötingimuste saavutamine sätestada sotsiaalse dumpingu vastased miinimumstandardid, ning luua luues samal ajal võrdsed võimalused toimivale majandusele, tööhõivele ja jätkusuutlikele ettevõtjatele , ning tugevdades samas kodanike usaldust ELi vastu. Sotsiaalpoliitika strateegiad peaksid hõlmama VKEde huve ja tagama neile õiglased turutingimused. Oluline on kehtestada ja heaks kiita üldist huvi pakkuvate põhiteenuste, nt eluaseme, vee ja sotsiaalteenuste põhistandardid, mida peaksid korrapäraselt hindama muu hulgas sõltumatud hindajad (teadusasutused, akadeemiad jne), keda saab rahaliselt toètada ja kelle aruanded avalikustatakse. Prioriteedina tuleb käsitleda kodanike ja haavatavate rühmade põhivajadusi ning võimaluste, sissetulekute ja jõukuse ohtlikke erinevusi liikmesriikides ja nende vahel . Kõikides liikmesriikides tuleks edendada võrdsetel võimalustel ja õiglastel elutingimustel põhinevat sotsiaalset kaasatust.

Motivatsioon

Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tulemus peaks olema tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste ülespoole suunatud lähenemine, kuna need on tulemused, mis määravad kindlaks poliitiliste valikute edukuse. Nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulis (punkt 12): „Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on anda juhiseid heade tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega […]“. Tekstis tuleks mainida ka sotsiaal ja tööturutingimuste kohandamist (mitte üksnes parandamist), kuna sellised kohandused võivad osutuda vajalikuks meie ühiskonnas ja tööelus aset leidvate muutuste tulemusena. Sotsiaalkindlustussüsteemid peavad olema usaldusväärsed ja tõhusad, kuid ka jätkusuutlikud.

Euroopa sotsiaalõiguste samba mõte ei ole sotsiaalse dumpingu vastaste miinimumstandardite kehtestamine, nii et see lauseosa tuleks välja jätta.

Prioriteetidena käsitletavate küsimuste loetelu ei tohiks sisaldada teemasid, mis ei ole hõlmatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega (nt liikmesriikide sisemised või nende vahelised jõukuse ja sissetulekute erinevused).

Hääletuse tulemus

Poolt: 53 Vastu: 115 Erapooletuid: 3

Punkt 2.6.7

Muuta järgmiselt:

2.6.7 Erilist tähelepanu tuleks pöörata kollektiivläbirääkimiste erinevale rollile riigi tasandil ja kollektiivlepingutele, mis võivad eelneda või pakkuda alternatiivi õigusaktidele, reguleerides konkreetseid tööturu valdkondi ja töösuhteid. Seega saavad sotsiaalpartnerid rakendamisprotsessis osaleda , tõendades, et suudavad saavutada sama õigusliku tagajärje . Mõnes liikmesriigis ei ole kollektiivläbirääkimiste protsessid struktureeritud ja kollektiivläbirääkimiste osakaal on väga väike, mistõttu on sotsiaalõiguste sambas sätestatud sotsiaalsete õiguste andmisel jätkuvalt erinevusi. Sellistel juhtudel peaks sekkuma seadus. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles suurendama riiklike sotsiaalpartnerite suutlikkust.

Motivatsioon

Teeme ettepaneku jätta välja teise lause lõpp, sest ei ole selge, mida mõeldakse „sama õigusliku tagajärje“ saavutamisega. Riiklikud süsteemid erinevad selle poolest, milline on kollektiivläbirääkimiste ja tööturgu reguleerivate õigusaktide roll, millistel tasanditel läbirääkimised toimuvad (sektorite vaheline, sektoripõhine, ettevõtja ja töökoha vaheline, piirkondlik, kutsealane) ning kuidas eri tasandite läbirääkimised on omavahel seotud (suhestumine) [allikas: Eurofound].

Hääletuse tulemus

Poolt: 59 Vastu: 114 Erapooletuid: 2

Punkt 2.6.8

Muuta järgmiselt:

2.6.8 Kollektiivläbirääkimiste tõhustamist soodustab neljapoolne avaldus sotsiaaldialoogi uue alguse kohta. Sotsiaalpartnerite ühine pühendumine Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele kajastub Euroopa sotsiaalpartnerite 2019.–2021. aasta ühises tööprogrammis, mida rakendatakse ka liikmesriikide tasandil, andes panuse riiklikku reformiprotsessi. 2019.–2021. aasta tööprogrammis käsitletakse järgmist kuut prioriteeti: digiüleminek, tööturgude ja sotsiaalsüsteemide tulemuslikkuse parandamine; oskused; psühhosotsiaalsete aspektide ja riskidega tegelemine töökohal; suutlikkuse suurendamine sotsiaaldialoogi edendamiseks; ringmajandus esitatakse konkreetsed ettepanekud sotsiaalõiguste samba rakendamisega seotud teemadel, nagu läbirääkimised digiüleminekut käsitleva sõltumatu raamkokkuleppe üle, sealhulgas kättesaadav olemise ja mitteolemise võimalused ja viisid, samuti tööturgude ja sotsiaalsüsteemide parandamine ja oskuste arendamine ( 4 )

Motivatsioon

Oluline on, et arvamuse tekst oleks kooskõlas Euroopa sotsiaalpartnerite tööprogrammis kasutatud sõnastusega. (Näiteks on tööprogrammis mainitud kättesaadavust ja mittekättesaadavust seoses ühise teabekogumisseminari korraldamisega, kus uuritakse erinevaid kogemusi).

Hääletuse tulemus

Poolt: 53 Vastu: 115 Erapooletuid: 6

Punkt 2.6.10

Muuta järgmiselt:

2.6.10 märkinud, et on seisukohal, et selge tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks aitaks soodustada lähenemist ja saavutada selle eesmärke nõudnud selge ja kooskõlastatud tegevuskava ( 6 ) koostamist, milles sätestatakse samba rakendamise prioriteedid Komisjon on võtnud praktilisi meetmeid, et rakendada sotsiaalõiguste sammast ELi tasandil, ja avaldas hiljuti ajakohastatud teabelehe, mis sisaldab seni vastu võetud seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke algatusi ( 5 ) . Komitee on juba

Motivatsioon

Teeme ettepaneku kasutada täpselt sama sõnastust kui arvamuses SOC/564.

Hääletuse tulemus

Poolt: 50 Vastu: 113 Erapooletuid: 4

Punkt 2.6.11

Muuta järgmiselt:

2.6.11 Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise meetmed peaksid tuginema liikmesriikide ja ELi tasandi sotsiaal- ja tervishoiupoliitika praeguse õigusliku ja praktilise olukorra teaduslikule analüüsile ning kaasama sotsiaalseid sidusrühmi. Komiteel võiks siin olla vahendaja roll. Komitee teeb ettepaneku luua ELi sotsiaalpoliitika foorum: EL vajab alalist foorumit suhtlemiste peab julgustama teabevahetust , parimate tavade vahetamist , hindamis t e , ekspertide seminar id e, sotsiaalse id te programm id e, ELi ja liikmesriikide eeskirjade täitmist e ning liikmesriikide ja ELi poliitika reformiprojekt id e jaoks . Et kehtivate sotsiaalsete õiguste parem jõustamine valmistab jätkuvalt muret, peavad komisjon ja liikmesriigid parandama ELi eeskirjade täitmist. Uus foorum peaks olema tihedalt seotud komitee ja Euroopa poolaasta protsessiga.

Motivatsioon

Ei ole selge, mida mõeldakse ELi sotsiaalpoliitika foorumi loomise all. Uute vahendite/platvormide loomine ei ole vajalik ja viide foorumile tuleks välja jätta. Oluline on asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimine ja nende kaasamine Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse.

Hääletuse tulemus

Poolt: 52 Vastu: 114 Erapooletuid: 3

Punkt 2.7.2

Muuta järgmiselt:

2.7.2 ELi eelarve- ja võlaeeskirjad ( 7 ) tuleks läbi vaadata, et nendes järgitaks põhiõigusi ning aluslepingute ja Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärke. korduvalt varem märkinud sõltub sotsiaalõiguste samba rakendamise rahastamine tugevalt ka liikmesriikide tasandil saadaolevatest vahenditest. Riigieelarvest on vaja vahendeid investeeringuteks ja ka tegevuse jooksvate kulude katmiseks järgmisel paaril aastal. Seda võivad piirata ELi eelarve- ja võlaeeskirjad ( 9 ) . Komitee on juba korduvalt rõhutanud ( 10 ) , et kaaluda tuleb võimalusi nende vahendite puhul lubatud paindlikkuse suurendamiseks, näiteks kuldreegli abil, mis lubaks sotsiaalsel eesmärgil tehtavaid avaliku sektori investeeringuid kasutada sotsiaalsamba eesmärkide saavutamiseks. Selleks on eelkõige vaja suurendada sissetuleku taset, suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust ning selliste ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade tõrjutuse ennetamist, kes muidu ei saa ühiskonnas täielikult osaleda, tagades samas jätkusuutliku majanduskasvu. saab avaliku sektori investeeringute suurendamiseks liikmesriikides kasutada ka sotsiaalsete investeeringute kuldreeglit, mis annaks eelarvereeglitele suurema paindlikkuse. Sissetulekute taseme kasv, jätkusuutlik majanduskasv, suurem sotsiaalne ühtekuuluvus ja tõrjumise ennetamine on ühised eesmärgid, mida võiks kaaluda. Avaliku sektori investeeringuid saab edendada ka eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil, mida saab konkreetsemalt suunata Euroopa sotsiaalõiguste samba raames esile tõstetud eesmärkide täitmiseks . Täiendavate rahaliste vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks on vaja sotsiaalsamba rakendamise tegevusprogrammid ja -kavad ellu viia Euroopa poolaasta lahutamatu osana, eelkõige riiklike reformikavade ja lähenemisprogrammide väljatöötamise käigus ( 12 ) Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste eesmärk peaks olema tagada tööhõive- ja sotsiaalpoliitika nõuetekohane rahastamine.Toimiv majandus, võlakontroll ja sotsiaalsed eesmärgid peaksid olema nõuetekohases tasakaalus. Nagu komitee onmärkinud ( 8 ) Avaliku sektori investeeringuid saab edendada ka eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil, mida saab konkreetsemalt suunata Euroopa sotsiaalõiguste samba raames esile tõstetud eesmärkide täitmiseks ( 11 ) . Muu hulgas maksupettuste, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastasele tõhusale võitlusele keskenduv asjakohane maksupoliitika peaks võimaldama koguda lisavahendeid sotsiaalõiguste samba rahastamiseks

Motivatsioon

Oluline on kasutada viidatud arvamuse täpset sõnastust, et tagada teksti parem tasakaal, ja ühtlasi viidata varasemates arvamustes esitatud märkustele samba rakendamise kohta Euroopa poolaasta osana.

Hääletuse tulemus

Poolt: 55 Vastu: 112 Erapooletuid: 4

Punkt 2.8.4

Muuta järgmiselt:

2.8.4 Uues Euroopa poolaasta s tsüklis tuleks sotsiaalsed eesmärgid saavutada sotsiaalse tasakaalustamatuse ulatusliku jälgimise raamistikus , et seada tasakaalu praegu valitsevad eelarvepoliitilised ja makromajanduslikud nõuded . Sotsiaalnäitajate tulemustabeli abil tuleks jälgida ja edendada kõiki sambas hõlmatud õiguseid ja põhimõtteid ning kasutusele tuleks võtta uued, parandatud ja mõõdetavad näitajad. Sellised näitajad võiksid hõlmata lisaks statistikale tegelikku juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele, täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi, rändajate sotsiaalset ja tööalast integratsiooni, kollektiivläbirääkimiste osakaalu, sotsiaalsete sidusrühmade osalemist poolaasta protsessis ning juurdepääsu praktikakohtadele ja kvaliteetsele kõrgharidusele. Komisjon peaks jälgima riiklike reformikavade elluviimist tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, edendades niiviisi riigipõhiseid sotsiaalseid soovitusi. Soovituste arv ja struktuur peaks olema asjakohane ja jälgima tegevuskavas esitatud prioriteetide osas tehtud edusamme.

Motivatsioon

Ei ole põhjust rääkida „uuest“ Euroopa poolaastast, sest poolaasta võeti kasutusele juba 2010. aastal. Lisaks puudub vajadus püüelda „uue“ Euroopa poolaasta poole, sellal kui kõik jõupingutused peaksid keskenduma olemasoleva Euroopa poolaasta tõhusa ja tulemustele suunatud toimimise tagamisele. Pigem tuleks viidata uuele Euroopa poolaasta tsüklile. Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kaasneb „sotsiaalvaldkonna tulemustabel“, mille abil jälgitakse suundumusi ja tulemusi kõigis ELi riikides kolmes valdkonnas, mis on seotud sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Tulemustabel toetab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastat ja selle eesmärk on hinnata edusamme, mis on tehtud sotsiaalvaldkonna AAA-reitingu saavutamiseks kogu ELis. See tähendab, et toimub ulatuslik jälgimine.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 117 Erapooletuid: 4

Uus punkt enne praegust punkti 3.1

Lisada praeguse punkti 3.1 ette uus punkt:

Komitee on juba antud teemaga seotud arvamuses rõhutanud (13), et sammas võib olla hea võimalus näidata, et ELi tasand on endiselt suuteline vajaduse korral asjakohaselt reageerima probleemidele, millega tavainimesed silmitsi seisavad, austades samas täiel määral pädevuste jaotust ja subsidiaarsuse põhimõtet.

Motivatsioon

Selles lauses kirjeldatakse, mida tuleb Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise ja järgmiste sammude puhul silmas pidada: sammas võiks olla hea võimalus näidata, et EL suudab vajaduse korral asjakohaselt reageerida. Samal ajal rõhutab komitee, kui oluline on täielikult austada pädevuste jaotust ja subsidiaarsuse põhimõtet.

Hääletuse tulemus

Poolt: 50 Vastu: 114 Erapooletuid: 4

Esimene punkt pärast praegust punkti 3.1

Lisada praeguse punkti 3.1 järele esimene uus punkt:

Oluline on sünergia ELi ja riikliku sotsiaalpoliitika ja vastavate meetmete vahel. Kuna ELi sotsiaalne mudel põhineb erinevatel riiklikel mudelitel, mis tuleb säilitada, peab EL austama riikide pädevust ja liikmesriikide erinevaid sotsiaalsüsteeme, mille aluseks on sügavalt juurdunud poliitilised valikud ja ühiskonnamudelid. Seepärast peaks ELi peamine ülesanne olema liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite jaoks parimate võimalike tingimuste loomine ning nende toetamine püüdlustes viia ellu kindlaks määratud reformid.

Motivatsioon

Ka soovituste ja järelduste tekstis tuleb rõhutada, kui oluline on sünergia ELi ja riikliku sotsiaalpoliitika ja vastavate meetmete vahel. Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulis on selgelt öeldud: „Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine on ühine poliitiline pühendumine ja vastutus. […].“ Lisaks viidatakse preambulis selgelt pädevuste jaotuse austamisele ja vajadusele võtta nõuetekohaselt arvesse eri sotsiaal-majanduslikke keskkondi ja riiklike süsteemide mitmekesisust, sh sotsiaalpartnerite rolli, ning kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 45 Vastu: 116 Erapooletuid: 4

Punkt 3.2.2

Muuta järgmiselt:

3.2.2 Töö- ja eraelu tasakaalustamist käsitleva direktiivi rakendamisel tuleks pöörata erilist tähelepanu elujõulistele , taskukohastele ja õiglastele lahendustele, millega on võimalik tagada piisav hüvitis lapsehoolduspuhkust kasutavatele töötajatele ja paindlikud töötingimused , mis on kohandatud töökoha vajadustele , ning tuleks hõlmata võimalus vaadata läbi Barcelona eesmärgid . Perede toetamiseks tuleks kaaluda taskukohaseid lapsehoiuteenuseid ja muid hooldusteenuseid.

Motivatsioon

Lahendused, mis on liikmesriikides vastu võetud töö- ja eraelu tasakaalu direktiivi rakendamisel seoses lapsehoolduspuhkusel viibivate töötajate asjakohase kompenseerimisega, peavad olema ka taskukohased. Mis tahes lahendustes paindlike töötingimuste osas tuleb arvesse võtta ka töökoha vajadusi.

Kuna Barcelona eesmärk seati Euroopa Ülemkogu kohtumisel (2002. aastal), ei ole nende võimalik läbivaatamine seotud töö- ja eraelu tasakaalustamist käsitleva direktiivi rakendamisega – seega tuleks see osa tekstist välja jätta.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 109 Erapooletuid: 5

Punkt 3.2.3

Muuta järgmiselt:

Motivatsioon

See täiendus muudab teksti täpsemaks. Palgalõhe kaotamise meetmed peavad olema suunatud põhjendamatute palgaerinevuste vastu võitlemisele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 45 Vastu: 114 Erapooletuid: 5

Punkt 3.2.5

Muuta järgmiselt:

3.2.5 stabiilsete töölepingute kasutuselevõtu jätkusuutlike töökohtade suunas töötajate õigust saada töötajatele osutatavat abi töö otsimisel ning väljaõppe ja ümberõppe läbimisel. Komitee rõhutab veel kord, et osalemine tööturul ja töö kvaliteet võivad paraneda, kui suurendatakse investeeringuid aktiivsesse tööturupoliitikasse ja sätestatakse avalike tööturuasutuste tõhusa toimimise ühtsed standardid ( 17 ) . See kehtib ka mittetulunduslike tööturuasutuste puhul, et vähendada üleminekuks kuluvat aega, tagada omandatud oskuste kasutamine, toetada arvukamaid ja mitmekesisemaid karjäärivõimalusi ning liikudasuunas ( 18 ) . Hädasti on vaja sihipäraseid meetmeid ka pikaajalise töötuse vähendamiseks, rändajate integreerimiseks tööturule ning tööturul osalemist pelgavate inimeste taasintegreerimiseks, mis võib hõlmataabi töö otsimisel ning väljaõppe ja ümberõppe läbimisel.

Motivatsioon

Esimene muudatus lähtub viidatud arvamuse tekstist. Kiireloomulised sihipärased meetmed tuleks parem sõnastada „aktiivsel moel“. Eesmärk on pakkuda töötajatele toetust töö otsimisel ning väljaõppe ja ümberõppe läbimisel, mitte sõnastada seda „õiguse“ vormis.

Hääletuse tulemus

Poolt: 47 Vastu: 110 Erapooletuid: 2

Punkt 3.2.6

Muuta järgmiselt:

3.2.6 kõigi elanike õigus kõigile elanikele juurdepääs elukestvale õppele EL peaks tegutsema selle nimel, et tagadaelukestvale õppele ( 19 ) . Riiklikke haridus-, koolitus- ja praktikasüsteeme tuleks edasi arendada, keskendudes STEM-valdkondadele (teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika) ning duaalsete süsteemide arendamisele, mis võimaldab vastata paremini tööturu vajadustele.

Motivatsioon

Me peaksime keskenduma sellise poliitika edendamisele, mis tagaks kõigile juurdepääsu elukestvale õppele. Kuigi tsiteeritud arvamuses viidatakse elukestva õppe tähtsusele ja elukestvas õppes osalemise edendamisele, ei näi seal olevat märgitud, et õigus elukestvale õppele peaks olema ELi päevakorras.

Hääletuse tulemus

Poolt: 48 Vastu: 116 Erapooletuid: 2

Punkt 3.3.1

Muuta järgmiselt:

3.3.1 Lühiajalise keskse teemana tuleks jälgida võrdse kohtlemise põhimõtet kinnitava töötajate lähetamist käsitleva läbivaadatud direktiivi elluviimist , millega tagatakse lähetatud töötajate kaitse nende lähetuse ajal, mis on seotud teenuste osutamisega , ning läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi käsitleva ja kõigi töösuhete miinimumõigused sätestava direktiivi rakendamist. Lisaks tuleks asutada Euroopa Tööjõuamet, mille eesmärk on parandada ELi õigustiku jõustamist ja tööinspektsiooni tõhusust.

Motivatsioon

Muudetud sõnastuses kirjeldatakse töötajate lähetamise direktiivi eesmärki.

Hääletuse tulemus

Poolt: 43 Vastu: 118 Erapooletuid: 2

Punkt 3.3.2

Muuta järgmiselt:

3.3.2 Komitee soovitab suurendada innustab töötajate osalust ettevõtetes, eelkõige üldise eesmärgiga suurendada tootlikkust ja juhtida toetada uue tehnoloogia kasutuselevõttu ning kasutada ära sellise osaluse mõju töökorraldusele ja töötajate oskustele. Sellega seoses ootab komitee huviga, millistele tulemustele jõutakse Euroopa sotsiaalpartnerite läbirääkimistel digiüleminekut käsitleva raamkokkuleppe üle.

Motivatsioon

Kavandatavate muudatuste eesmärk on rõhutada, kui oluline on töötajate kaasamine seoses uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise soodustamisega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 46 Vastu: 118 Erapooletuid: 4

Punkt 3.3.3

Muuta järgmiselt:

3.3.3 ühelt poolt lihtsustada muutusi hallata, muuta ja teiselt poolt pakkuda töökohtade ümberkorraldamise või (tehnoloogia, demograafia, globaliseerumise, kliimamuutuste või ringmajandusega seotud) üleminekust tulenevate kollektiivsete koondamiste puhul piisavat kaitset kehtivat miinimumkaitset , mis hõlmab toetust õigust osaleda kollektiivläbirääkimistel e , et prognoosida muudatusi muudatuste prognoosimist ja toetust toetada mõjutatud töötaja tele id (kollektiivseid koondamisi käsitleva direktiivi edasiarendus ( 20 ) Komitee toetab sotsiaaldialoogi raamistikus piisavate „õiglase ülemineku“ meetmete väljatöötamist asjakohasel riiklikul ja Euroopa tasandil, võtmaks kasutusele meetmed, etjapakkuda töökohtade ümberkorraldamise või (tehnoloogia, demograafia, globaliseerumise, kliimamuutuste või ringmajandusega seotud) üleminekust tulenevate kollektiivsete koondamiste puhul, mis hõlmabkollektiivläbirääkimisteljamõjutatud töötaja. Lisaks ootab komitee huviga, et kaasseadusandjad kiidaksid heaks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.

Motivatsioon

Tuleks välja jätta viited „kollektiivläbirääkimistel osalemise õigusele“ ja „kollektiivseid koondamisi käsitleva direktiivi edasiarendusele“, kuna mis tahes tekstis, mis käsitleb komitee seisukohti Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kohta, tuleks rõhutada teemasid, mida liikmesriigid peaksid oma tööturu ja/või sotsiaalkaitsesüsteemide arendamisel arvesse võtma.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 109 Erapooletuid: 1

Punkt 3.3.4

Muuta järgmiselt:

3.3.4 hinnata viia vastavusse muud kui finantsteavet puudutava uue õigusraamistiku ga ( 21 ) valguses , sealhulgas eesmärgiga käsitleda ettevõtete vastavusnõuetes ette nähtud hoolsuskohustust. Töötajate osalemine äriühingu üldjuhtimises, mis on osa nende õigusest olla ettevõttes informeeritud ja ära kuulatud, tuleksmuud kui finantsteavet puudutava uue õigusraamistiku

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on hoida teksti üldisemal tasemel. Veel on liiga vara rääkida muud kui finantsteavet puudutava uue õigusraamistiku kohandamisest.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 114 Erapooletuid: 1

Punkt 3.3.5

Muuta järgmiselt:

3.3.5 Komitee arvates on kasulik sätestada võrdlusalused, mis aitavad hinnata, kas madalatest palkadest piisab palgavaesuse ärahoidmiseks. Selleks tuleks muu hulgas edendada heade tavade analüüsimist ja vahetamist olemasolevate vastastikuse õppe protsesside kaudu ning viia sisse ühtsed standardid läbipaistvate ja prognoositavate miinimumpalkade kehtestamise kohta, kui neid on ja kui sotsiaalpartnerid neid soovivad .

Motivatsioon

Ühtsete miinimumstandardite kehtestamine miinimumpalga kehtestamiseks ei ole soovitav ega vastuvõetav, kuna töötasu on küsimus, mida tuleb arutada riiklikul tasandil.

Hääletuse tulemus

Poolt: 51 Vastu: 114 Erapooletuid: 2

Punkt 3.4.6

Muuta järgmiselt:

3.4.6 Ühtlasi on pakiliselt vaja suurendada liikmesriikide suutlikkust kasutada sotsiaalsiirdeid või teisi meetmeid , et täita elanike põhivajadused sünnist kõrge eani. See hõlmab järgmist:

— võtta vastu Euroopa raamdirektiiv toetada ja tõhustada ka Euroopa tasandil liikmesriikide jõupingutusi töötada välja ja ajakohastada miinimumsissetuleku süsteeme kohta, et vähendada vaesust ja edendada kaasavat tööturgu (22);

— kaaluda võimalust sätestada töötada ELi liikmesriikides välja ühtsed põhimõtted töötuskindlustuse valdkonnas miinimumstandardid (23) ;

— tagada puuetega inimestele juurdepääs sotsiaal- ja poliitilistele funktsioonidele;

— vaadata üle vananemise maksumuse mõiste ja asendada see väärika vananemise mõistega, mille puhul on majanduse juhtimise keskmes pensionide piisavus, tervishoiuteenused ja pikaajaline hooldus, jätmata tähelepanu alt välja pensionisüsteemide jätkusuutlikkust;

— luua sotsiaaleluaseme ja eluaseme kättesaadavuse eriprogrammid, millega toetatakse eelkõige väikese sissetulekuga leibkondi;

— investeerida lastehoiuasutustesse, mis on laste ja ebasoodsatest oludest pärit noorte otsestes huvides; komitee tunneb heameelt komisjoni ja Euroopa Parlamendi ettepaneku üle luua lastegarantiining

— tagada luua tõeline Euroopa õppimisruum, millega lihtsustatakse kõigi kõigile juurdepääs juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ning laiendada laiendatakse noortegarantiid.

Motivatsioon

Kuna Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on juhendada liikmesriike sotsiaalsüsteemide arendamisel, peaks see olema miinimumsissetulekut käsitleva taande keskmes. Samuti on mainitud arvamusel vastuarvamust sisaldav lisa, milles väljendatakse teistsugust seisukohta.

Kuna lastegarantii kohta ei ole komisjon konkreetset ettepanekut esitanud, on ennatlik seda toetada.

Viidata tuleks ka vajadusele tõelise Euroopa õppimisruumi järele.

Hääletuse tulemus

Poolt: 51 Vastu: 112 Erapooletuid: 2

Punkt 1.1

Muuta järgmiselt:

1.1 tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste osas ja tõhusamat sotsiaalpoliitikat nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil Uskudes, et Euroopa Liidu realistlik tulevik saab põhineda ainult kindla majandusliku aluse ühendamisel tugeva sotsiaalse mõõtmega ( 24 ) , on komitee järjekindlalt toetanud ülespoole lähenemistja tõhusamat sotsiaalpoliitikat nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil ( 25 ) . Samuti tuleks Euroopa sotsiaalset mudelit rahvusvahelise eeskujuna tugevdada ja ajakohastada. 2017. aastal välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tulemuslik rakendamine kinnitab uuesti ühist pühendumust Euroopa sotsiaalse mudeli elluviimisele uue sotsiaalse kaasatuse strateegia raames.

Motivatsioon

Tugeva sotsiaalse mõõtme seisukohalt on oluline tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste ülespoole suunatud lähenemine, kuna tulemused on need, mis määravad, kas poliitilised valikud on olnud edukad. Seda on selgitatud ka Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulis, mille punktis 12 öeldakse, et „Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on anda juhiseid heade tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega […]“.

Hääletuse tulemus

Poolt: 47 Vastu: 116 Erapooletuid: 1

Punkt 1.3

Punkt välja jätta:

1.3 ELi asjakohaste valdkondade õigusaktide abil tuleks sätestada ühiste üldstandarditega raamistik, milles võetakse arvesse konkreetset riiklikku olukorda ja sotsiaalsüsteeme ning tunnustatakse kodanike kehtivaid ja täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi ELi ja riigi tasandil. Sotsiaalõiguste samba eesmärke tuleks austada kõigis ELi poliitikavaldkondades, kasutades horisontaalset sätet ( 26 )

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 48 Vastu: 123 Erapooletuid: 5

Punkt 1.3

Muuta järgmiselt:

1.3 ühiste üldstandarditega raamistik , mille eesmärgiks on teostatavad standardid , milles võetakse arvesse konkreetset riiklikku olukorda ja sotsiaalsüsteeme ning tunnustatakse kodanike kehtivaid ja täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi ELi ja riigi tasandil. Sotsiaalõiguste samba eesmärke tuleks austada kõigis ELi poliitikavaldkondades, kasutades horisontaalset sätet ELi asjakohaste valdkondade õigusaktide abil tuleks sätestadaraamistik, milles võetakse arvesse konkreetset riiklikku olukorda ja sotsiaalsüsteeme ning tunnustatakse kodanike kehtivaid ja täitmisele pööratavaid sotsiaalseid õigusi ELi ja riigi tasandil. Sotsiaalõiguste samba eesmärke tuleks austada kõigis ELi poliitikavaldkondades, kasutades horisontaalset sätet ( 27 )

Motivatsioon

Kui eesmärk on austada liikmesriikide sotsiaalsüsteemide mitmekesisust, ei saa nõuda üldiste või ühiste standardite kehtestamist.

Hääletuse tulemus

Poolt: 48 Vastu: 120 Erapooletuid: 4

Punkt 1.4

Muuta järgmiselt:

1.4 Sotsiaalõiguste sammast rakendatakse praegu seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete, spetsiaalsete rahaliste vahendite ning Euroopa poolaasta protsessis tehtavate muudatuste kaudu, mille eesmärk peaks olema innustada ülespoole suunatud lähenemist tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste osas ning jõuda samas teostatavate standarditeni, et , kehtestades sotsiaalsed miinimumstandardid, et luua ühtsed võrdsed võimalused.

Motivatsioon

Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tulemus peaks olema tööhõive ja sotsiaalsete tulemuste ülespoole suunatud lähenemine, kuna need on tulemused, mis määravad kindlaks poliitiliste valikute edukuse. Seda on selgitatud ka Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulis, mille punktis 12 öeldakse, et „Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on anda juhiseid heade tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega […]“.

Hääletuse tulemus

Poolt: 47 Vastu: 116 Erapooletuid: 1

Lisada praeguse punkti 1.4 järele uus punkt:

Lisada punkti 1.4 järele uus punkt:

Aluspõhimõte peab olema, et teemasid, millel puudub selge rahvusvaheline mõõde, tuleb käsitleda riigi tasandil. ELi esmane ülesanne peaks olema pakkuda stiimuleid, teavet ja oskusteadmisi, mis võimaldavad liikmesriikidel ja sotsiaalpartneritel kavandada, rakendada ja hinnata poliitikat, mis on suunatud nende ees seisvate tööturu struktuursete probleemide lahendamisele.

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 113 Erapooletuid: 3

Lisada praeguse punkti 1.4 järele uus punkt:

Lisada punkti 1.4 järele uus punkt:

Oluline on sünergia ELi ja riikliku sotsiaalpoliitika ja vastavate meetmete vahel. Kuna ELi sotsiaalne mudel põhineb erinevatel riiklikel mudelitel, mis tuleb säilitada, peab EL austama riikide pädevust ja liikmesriikide erinevaid sotsiaalsüsteeme, mille aluseks on sügavalt juurdunud poliitilised valikud ja ühiskonnamudelid. Seepärast peaks ELi peamine ülesanne olema liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite jaoks parimate võimalike tingimuste loomine ning nende toetamine püüdlustes viia ellu kindlaks määratud reformid.

Motivatsioon

Ka soovituste ja järelduste tekstis tuleb rõhutada, kui oluline on sünergia ELi ja riikliku sotsiaalpoliitika ja vastavate meetmete vahel. Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulis on selgelt öeldud: „Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine on ühine poliitiline pühendumine ja vastutus. […].“ Lisaks viidatakse preambulis selgelt pädevuste jaotuse austamisele ja vajadusele võtta nõuetekohaselt arvesse eri sotsiaal-majanduslikke keskkondi ja riiklike süsteemide mitmekesisust, sh sotsiaalpartnerite rolli, ning kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 45 Vastu: 116 Erapooletuid: 4

Punkt 1.7

Muuta järgmiselt:

1.7 kasutades sotsiaalsel eesmärgil tehtavate avaliku sektori investeeringute puhul sotsiaalsete investeeringute kuldreeglit, ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde investeerimisfondide kaudu, mida saab konkreetsemalt suunata sotsiaalõiguste samba ja kohase maksupoliitika täitmiseks Nagu komitee on varasemalt märkinud, sõltub sotsiaalõiguste samba rakendamise rahastamine tugevalt ka liikmesriikide tasandil saadaolevatest vahenditest. Riigieelarvest on vaja vahendeid investeeringuteks ja ka tegevuse jooksvate kulude katmiseks järgmisel paaril aastal. Seda võivad piirata ELi eelarve- ja võlaeeskirjad. Komitee on juba korduvalt rõhutanud, et kaaluda tuleb võimalusi nende vahendite puhul lubatud paindlikkuse suurendamiseks, näiteks kuldreegli abil, mis lubaks sotsiaalsel eesmärgil tehtavaid avaliku sektori investeeringuid kasutada sotsiaalsamba eesmärkide saavutamiseks ( 29 ) Sotsiaalõiguste samba rakendamine eeldab kindlat eelarvebaasi ja investeeringuid ELi ja liikmesriikide tasandil nõuetekohase rahastamise kaudu mitmeaastases finantsraamistikus,ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde investeerimisfondide kaudu, mida saab konkreetsemalt suunata sotsiaalõiguste samba ja kohase maksupoliitika täitmiseks ( 28 )

Motivatsioon

Oluline on kasutada viidatud arvamuse täpset sõnastust, et tagada teksti parem tasakaal.

Hääletuse tulemus

Poolt: 55 Vastu: 112 Erapooletuid: 4

Punkt 1.9

Muuta järgmiselt:

1.9 Uue Euroopa poolaasta tsükliga protsessiga tuleks sotsiaalse tasakaalustamatuse protsessi osana elluviidava ulatusliku jälgimise raames saavutada sotsiaalsed eesmärgid ning võtta kasutusele uued, mõõdetavad näitajad koos sotsiaalvaldkonna konkreetsete riigipõhiste soovitustega.

Motivatsioon

Ei ole vaja rääkida „uuest“ Euroopa poolaastast, sest Euroopa poolaasta võeti kasutusele juba 2010. aastal. Pigem tuleks viidata uuele Euroopa poolaasta tsüklile. Uuele Euroopa poolaastale ei ole vaja osutada ka seepärast, et kõik jõupingutused peaksid olema suunatud olemasoleva Euroopa poolaasta tõhusa ja tulemusliku toimimise tagamisele. Euroopa sotsiaalõiguste sammast täiendab sotsiaalvaldkonna tulemustabel, mille abil jälgitakse suundumusi ja tulemuslikkust kõigis ELi riikides kolmes valdkonnas, mis on seotud sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Tulemustabel toetab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastat ja selle eesmärk on hinnata edusamme, mis on tehtud sotsiaalvaldkonna AAA-reitingu saavutamiseks kogu ELis. See tähendab, et toimub ulatuslik jälgimine.

Hääletuse tulemus

Poolt: 49 Vastu: 117 Erapooletuid: 4

Punkt 1.10

Muuta järgmiselt:

1.10 Tuleks edendada sotsiaalõiguste samba rakendamise regulaarset jälgimist koos kohustusega konsulteerida sotsiaalsete sidusrühmade korrapärase konsulteerimisega, mida saaks komitee soodustada sidusrühmadega. Komitee teeb ettepaneku luua ELi sotsiaalpoliitika foorum, mis oleks seotud poolaasta protsessiga .

Motivatsioon

[Tõlkija märkus: Motivatsiooni esimene lause ei puuduta eestikeelset versiooni.] Ei ole selge, mida mõeldakse ELi sotsiaalpoliitika foorumi loomise all. Uute vahendite/platvormide loomine ei ole vajalik ja viide foorumile tuleks välja jätta. Oluline on asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimine ja nende kaasamine Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse.

Hääletuse tulemus

Poolt: 52 Vastu: 114 Erapooletuid: 3

Punkt 1.11

Muuta järgmiselt:

1.11 märkinud, et on seisukohal, et selge tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks aitaks soodustada lähenemist ja saavutada selle eesmärke ( 30 ) . Komitee on ka selget ja kooskõlastatud tegevuskava, milles sätestatakse samba rakendamise prioriteedid ning kehtivate sotsiaalsete õiguste ja põhimõtete jõustamist normide jõustamine . Esmajärjekorras tuleb käsitleda eelkõige haavatavate rühmade vajadusi ja õigusi , võimaluste, sissetulekute ja jõukuse erinevusi liikmesriikides ja nende vahel , kaasatuspoliitikat ning asjakohaseid tingimusi avalike ja mittetulunduslike teenuste ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks. Komitee on jubanõudnudkehtivate sotsiaalsete õiguste ja. Esmajärjekorras tuleb käsitleda eelkõige haavatavate rühmade vajadusi ja õigusi, kaasatuspoliitikat ning asjakohaseid tingimusi avalike ja mittetulunduslike teenuste ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks.

Motivatsioon

Teeme ettepaneku kasutada täpselt sama sõnastust kui arvamuses SOC/564. Prioriteetidena käsitletavate küsimuste loetelu ei tohiks sisaldada teemasid, mis ei ole hõlmatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega (nt liikmesriikide sisemised või nende vahelised jõukuse ja sissetulekute erinevused).

Hääletuse tulemus

Poolt: 50 Vastu: 113 Erapooletuid: 4

(1) ELT C 440, 6.12.2018, lk 28 , punkt 3.3.

(2) ELT C 440, 6.12.2018, lk 28, punkt 3.3.

(3) ELT C 13, 15.1.2016, lk 40.

(4) Euroopa sotsiaaldialoog, 2019.–2021. aasta tööprogramm.

(5) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf

(6) ELT C 81, 2.3.2018, lk 145 , punktid 8.3 ja 1.3.

(7) ELT C 177, 18.5.2016, lk 35.

(8) ELT C 227, 28.6.2018, lk 1, punktid 1.8 ja 3.6; ELT C 327, 12.11.2013, lk 11; 2018. aasta majanduskasvu analüüs punkt 1.4, veel avaldamata; ELT C 226, 16.7.2014, lk 21 ja ELT C 262, 25.7.2018, lk 1 , punkt 3.14 ja ELT C 190, 5.6.2019, lk 24, punkt 1.8.

(9) ELT C 177, 18.5.2016, lk 35 .

(10) ELT C 227, 28.6.2018, p. 1, punkt 1.6; „Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta“, punkt 1.8 ja 3.6; ELT C 327, 12.11.2013, lk 11, punkt 1.4, ELT C 226, 16.7.2014, lk 21 .

(11) ELT C 262, 25.7.2018, lk 1, punkt 1.5.

(12) ELT C 262, 25.7.2018, lk 1, punkt 1.6.

(13) ELT C 125, 21.4.2017, lk 10–26.

(14) ELT C 240, 16.7.2019, lk 3, punkt 1.3.

(15) Soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite 12. oktoobri 2018. aasta mitteametlikul kohtumisel Viinis allkirjastatud ühisavaldus „Gender Equality as a Priority of the European Union today and in the future“ (Sooline võrdõiguslikkus kui Euroopa Liidu prioriteet praegu ja tulevikus).

(16) ELT C 110, 22.3.2019, lk 26 , punktid 3.1.1 ja 3.1.3.

(17) Komitee on võtnud avalike tööturuasutuste kohta vastu arvamuse, ELT C 353, 18.10.2019, lk 46 .

(18) ELT C 353, 18.10.2019, lk 46.

(19) ELT C 237, 6.7.2018, lk 8, punkt 4.10.

(20) Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt.

(22) ELT C 190, 5.6.2019, lk 1 .

(23) Komitee valmistab ette arvamust SOC/583„Ühtsed töötuskindlustuse miinimumstandardid ELi liikmesriikides“.

(24) ELT C 81, 2.3.2018, lk 145, punktid 1.2 ja 2.2.

(25) Nt arvamused ELT C 13, 15.1.2016, lk 40, ELT C 81, 2.3.2018, lk 145 ja ELT C 440, 6.12.2018, lk 135 .

(26) ELi toimimise lepingu artikkel 9.

(27) ELi toimimise lepingu artikkel 9.

(28) ELT C 262, 25.7.2018, lk 1, punktid 1.5 ja 1.6.

(29) ELT C 262, 25.7.2018, lk 1, punkt 3.1.4 (ja selles esitatud viited).

(30) ELT C 81, 2.3.2018, lk 145, punkt 8.3.