Samuti on ettepanek kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes esitatud eesmärgiga saavutada Euroopas aastaks 2050 kliimaneutraalsus ning eesmärgiga rakendada uut ringmajanduse tegevuskava, et soodustada kliimaneutraalsete ja ringluspõhiste toodete juhtivate turgude arengut ELis ja mujal. Ettepanek on kooskõlas ka teatisega nullsaaste tegevuskava kohta, milles EL on määratlenud nullsaaste visiooni aastaks 2050, kusjuures õhu-, vee- ja pinnasereostust vähendatakse tasemeni, mida ei peeta enam tervisele ja looduslikele ökosüsteemidele kahjulikuks ja mis arvestab planeedi taluvuspiiridega.

Ettepanek on kooskõlas kestlikkust toetava kemikaalistrateegia eesmärgiga minimeerida nende kemikaalide kasutamist, millel on krooniline mõju inimeste tervisele ja keskkonnale (üks probleemsete ainete tüüp), ning võimaluse korral need kemikaalid asendada, samuti kõrvaldada kõige kahjulikumad neist järk-järgult kasutuselt ühiskonnale mitteolulistel kasutusaladel, eelkõige tarbekaupades.

Püsivate orgaaniliste saasteainete jäätmete käitlemine, sealhulgas nende ringlussevõtt, kui see on võimalik, peaks toimuma keskkonnahoidlikult ja minimaalne mõjuga inimeste tervisele ja keskkonnale. Saadavad teisesed materjalid peaksid alati olema ohutult kasutatavad ja otstarbekohased ning võimalikult suures ulatuses mürgiste aineteta. Samuti peaks see minimeerima mürgiste ainete keskkonda sattumise ulatust ja aitama saavutada nullsaaste eesmärki, vähendades nende mõju keskkonnale ja tervisele. Selle saavutamiseks peavad olemas olema sobivad tipptasemel sortimis- ja saastest puhastamise tehnoloogiad.

Konkreetsemalt on käesoleva algatuse eesmärk ajakohastada teatavate ainete ja ainerühmade sisalduse piirnorme, mis on esitatud püsivate orgaaniliste saasteainete määruse IV ja V lisas ja millega määratakse kindlaks, kuidas püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse, eelkõige see, kas neid on võimalik ringlusse võtta või tuleks need hävitada või pöördumatult muundada. Selle ajakohastamisega viiakse määruse IV ja V lisa kooskõlla Stockholmi konventsiooni ja püsivate saasteainete määruse I lisaga, ühtlustades nendes loetletud ained ja kehtestades nende jaoks sisalduse piirnormid. Samuti kohandatakse sellega teatavate juba loetletud ainete piirnorme teaduse ja tehnika arenguga.

Püsivate orgaaniliste saasteainete põhjustatud probleemid on seotud nende olemuslike füüsikaliste ja keemiliste omadustega, sellega, kuidas ja kus neid on kasutatud, ning nende järkjärgulise vabanemise kahjuliku mõjuga inimeste ja ökosüsteemide tervisele ning ökosüsteemide teenustele. Igal juhul on kõigil püsivatel orgaanilistel saasteainetel elusorganismidele kahjulik ja üldiselt pikaajaline mõju. Need püsivad keskkonnas ja inimese organismis kaua ja võivad muutumatul kujul liikuda peaaegu ükskõik millisesse maailma punkti, kaugele kohast, kus neid toodeti või kasutati.

Ettepaneku peamine eesmärk on rakendada konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate ainete suhtes ELi rahvusvahelisi kohustusi, mis on võetud Stockholmi konventsiooni raames, ning täpsemalt neid, mis tulenevad püsivate orgaaniliste saasteainete määrusest. Seega on ettepaneku peamine eesmärk kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete kahjuliku mõju eest ning kõrvaldada püsivate orgaaniliste saasteainete heide jäätmetest või seda vähendada. Seda arvesse võttes on käesoleva algatuse üldeesmärk samuti võimaluste piires tagada optimaalne tasakaal Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, et saavutada mürgivabad materjalitsüklid, suurendada ringlussevõttu ja ringlust ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „püsivate orgaaniliste saasteainete määrus“) rakendatakse liidu kohustusi, mis on võetud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „Stockholmi konventsioon”) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, ning kohustusi, mis tulenevad piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokollist püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „püsivate orgaaniliste saasteainete protokoll“), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/259/EÜ.

Mõjuhinnangu IV lisas kirjeldatud piirnormide kehtestamise metoodika toetab niisuguste piirnormide väljatöötamist, mis on järgitavad ja kohaldatavad kõigi asjakohaste jäätmevoogude puhul. Kõige olulisemate ettevõtjate puhul, keda see mõjutab, hinnatakse kavandatud piirnormide järgimise tehnilist ja majanduslikku teostatavust; iga hindamine on juhtumipõhine ja tehakse kättesaadava teabe põhjal. Arvesse võetakse mitmesuguseid tahke, nagu mõjutatud sidusrühmade arv, suurus ja laad ning nende hinnanguline suutlikkus tulla toime lisakulude ja -investeeringutega, samuti jäätmekäitlejate olemasolev töötlemisvõimsus.

Ettepanekus esitatud meetmed piirduvad sellega, mis on vajalik ettepaneku eesmärkide saavutamiseks, ning nende juures võetakse arvesse Euroopa Liidu lepingu protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklit 5, milles on märgitud, et „seadusandlike aktide eelnõudes võetakse arvesse vajadust, et mis tahes finants- või halduskohustus, mis langeb liidule, riikide valitsustele, piirkondlikele või kohalikele asutustele, majandustegevuses osalejatele ja kodanikele, oleks minimaalne ja proportsionaalne taotletava eesmärgiga“.

Püsivate saasteainete määrus nõuab proportsionaalsuse arvestamist, nagu on osutatud määruse põhjenduses 34. Proportsionaalsuse põhimõtte eesmärk, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5, on seada ELi institutsioonide võetavatele meetmetele kindlaksmääratud piirid.

Keskkonna ja inimeste tervise kaitsmine süsteemi abil, mis tagab püsivate orgaaniliste saasteainete jäätmete usaldusväärse käitlemise, saab tõhus olla vaid juhul, kui on kindlaks määratud ja kehtestatud ühtsed õigusnormid ELi tasandil. Seega ei saa iga liikmesriigid üksi ettepaneku eesmärke saavutada, sest vaja on ühtlustatud lähenemisviisi, millega tagatakse, et liit Stockholmi konventsiooni osalisena täidab oma rahvusvahelisi kohustusi.

Püsivate orgaaniliste saasteainete määruse artikli 15 lõikes 2 on täpsustatud, et komisjon peab IV ja V lisa pidevalt läbi vaatama ja esitama asjakohasel juhul seadusandlikke ettepanekuid nende muutmiseks, et kohandada neid lähtuvalt konventsiooni või protokolli lisades esitatud ainete loetelus tehtavatest muudatustest või muuta kõnealuse määruse lisade kehtivaid kandeid või sätteid nende kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

Käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnanguga seoses konsulteeriti põhjalikult sidusrühmadega, et tagada sidusrühmade seisukohtade nõuetekohane esindatus ja arvessevõtmine. Kuna käesolev ettepanek on tehnilist laadi ja väga üksikasjalik, konsulteeriti eelkõige kutsealaste, akadeemiliste ja tööstuse/sektori sidusrühmadega, samuti kodanikuühiskonna esindajatega, nagu vabaühendused, tarbijaühendused ja ametiühingud.

Esialgse mõjuhinnangu tegevuskava avaldati 29. mail 2020 ja konsultatsiooniperiood lõppes 7. augustil 2020. Tagasisidet saadi 51 vastajalt. Nende vastuste analüüs näitas, et sidusrühmade vahel on nähtavaid lahkarvamusi selles, kuidas käsitleda püsivaid orgaanilisi saasteaineid ringmajanduses.

Paljud vastajad, eriti vabaühenduste seas, leiavad, et püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete ringlussevõtt on vastuolus ohutu ringmajandusega. Nad väidavad, et püsivate orgaaniliste saasteainete kõrvaldamist tarneahelast tuleb eelistada selliste toodete ringlussevõtust saadavale võimalikule kasule. Tööstuse esindajate vastused annavad nüansirikkama pildi ja juhivad tähelepanu sellele, et ELi poliitikavaldkonnad, millega pürgitakse mürgivaba keskkonna ja samas ka ringlussevõtu suurendamise poole, on suunalt vastupidised, mille tulemusena satuvad jäätmekäitlejad olukorda, kus eeskirjad ei ole prognoositavad ja mitte alati ka praktiliselt teostatavad. Kaks ühendust märkisid, et uued investeeringud jäätmete sortimisse ja saastest puhastamisse vajaksid rohkem avaliku sektori toetust, sest see võimaldaks rohkem ja paremat ringlussevõttu.

Peale selle konsulteeriti konkreetsete sidusrühmadega toetava uuringu raames, mis koosnes kõigist mõju hindamisel olulistest aspektidest, kaasa arvatud sotsiaal-majanduslikud elemendid. See toimus elektroonilise küsimustiku abil ja intervjuudena olulisi sektoreid ja organisatsioone esindavate sidusrühmadega. Käesolevat ettepanekut toetavas mõjuhinnangus kasutatakse ka teavet, mis koguti kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelist seost käsitleva avaliku konsultatsiooni käigus sidusrühmade ja kogu ühiskonna seisukohtade kohta seoses probleemsete ainetega ringlussevõetud materjalides. Selle 2018. aastal toimunud konsultatsiooni käigus käsitleti käesoleva meetmega seotud laiemaid ja vähem tehnilisi aspekte, mistõttu see teave oli juba kättesaadav ja seda sai kasutada meetme toetamiseks. Kõnealuse konsultatsiooni kokkuvõttev aruanne avaldati 28. veebruaril 2019.

Üksikasjalik ülevaade sidusrühmadega peetud konsultatsioonidest ja nende tulemustest on esitatud mõjuhinnangu 2. lisas.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Mõjuhinnangu raames tehtud analüüsi toetamiseks sõlmis komisjon lepingu väliskonsultantidega: „Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021“ (määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas loetletud, jäätmetes sisalduvate püsivate orgaaniliste saasteainete piirnormide läbivaatamisega seotud mõjuhinnangut toetav uuring) (RPA/INERIS, 2021). Samuti toetuti hinnangus uuringule, mis oli läbi viidud püsivate orgaaniliste saasteainete määruse IV ja V lisa eelmise muutmise toetamiseks. Muudatus tehti eelkõige seoses ainete ja jäätmete massivoogudega määruse (EÜ) nr 850/2004 uuestisõnastamise puhul: „Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004“ (määruse (EÜ) 850/2004 IV ja V lisas jäätmetega seotud küsimuste läbivaatamist toetav uuring) (Ramboll Environment & Health GmbH, jaanuar 2019).

Lisaks neile kahele uuringule võeti arvesse ka asjaomaseid aineid käsitlevat teavet, mis leidus püsivate orgaaniliste saasteainete määruse varasemate muudatuste toetuseks tehtud vanemates uuringutes:

·„Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs“ (hiljuti loetellu kantud püsivate orgaaniliste saasteainete ja võimalike püsivate orgaaniliste saasteainetega seotud jäätmeprobleemide uuring), ESWI Consortium, aprill 2011;

·„Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs)“ (uuring püsivate orgaaniliste saasteainete määruse teatavate jäätmeid käsitlevate sätete rakendamise hõlbustamiseks), BiPRO, august 2005.

Ettepanekut toetava mõjuhinnangu koostamisel oli abiks ka talitustevaheline mõju hindamise juhtrühm. Rühma moodustas keskkonna peadirektoraat ja see tuli kokku neli korda alates 2020. aasta juulist kuni 2021. aasta juunini.

•Mõju hindamine

Käesoleva ettepaneku koostamisel on arvesse võetud mõjuhinnangut. Pärast õiguskontrollikomitee esimeses, 5. märtsi 2021. aasta arvamuses esitatud märkuste käsitlemist sai mõjuhinnang 29. juunil 2021 reservatsioonidega positiivse arvamuse. Lõplikus arvamuses küsis komitee täiendavaid üksikasju metoodika kohta, mida kasutati ettepaneku reguleerimisalasse kuuluvate püsivate orgaaniliste saasteainete erinevate soovitatavate piirnormide leidmiseks.

Mõjuhinnangus kaalutud poliitikavariandid osutavad selliste piirnormide vahemikule, mis on kavandatud IV lisa kohasteks piirnormideks ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvate eri ainete jaoks. IV lisa kohased piirnormid (püsivate orgaaniliste saasteainete sisalduse väikesed piirnormid) on määratletud püsivate orgaaniliste saasteainete määruse artikli 7 lõike 4 punktis a. Seal on sätestatud jäätmetes leiduvate püsivate orgaaniliste saasteainete sisalduse piirnorm, millega võrdse või millest suurema sisalduse korral tuleb need tuleb hävitada või pöördumatult muundada. Praktikas tähendab see, et jäätmeid, milles püsivate orgaaniliste ainete sisaldus jääb alla piirnormi, saab käidelda teisiti, sealhulgas ringlusse võtta.

Iga ettepaneku kohaldamisalasse kuuluva aine puhul kirjeldab 1. poliitikavariant hetkel kehtivat lähtestsenaariumi ja suurimat kaalumisel olevat väärtust (või loetellu veel kandmata ainete puhul piirnormi puudumist). Lähtestsenaariumi puhul eeldatakse, et püsivate orgaaniliste saasteainete määruse IV ja V lisas muudatusi ei tehta. See tähendab, et hiljuti konventsiooni loetellu kantud aineid ei kanta asjaomastesse lisadesse. Sama kehtib ka ainete kohta, mille puhul piirnormid on püsivate orgaaniliste saasteainete määruses juba sätestatud ja mille puhul teaduse ja tehnika arengust tulenevalt on soovitatav piirnormid läbi vaadata.

2. poliitikavariant kirjeldab väärtusi vaadeldava vahemiku keskel. Selle variandi kohaselt tehakse ettepanek kehtestada uute ainete jaoks uued IV lisas esitatud piirnormid ning karmistada teatavate loetellu kantud püsivate orgaaniliste saasteainete piirnorme, kui see on põhjendatud. Esimesena nimetatu kehtib hiljuti loetellu kantud aine PFOA, selle soolade ja PFOAga seotud ühendite puhul. Dikofooli ja pentaklorofenooli puhul ei kaalutud vahepealseid, 2. variandi kohaseid väärtusi. Ülejäänud käesoleva ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvate ainete – PBDEd, heksabromotsüklododekaan, SCCPd ning dioksiinid ja furaanid (sealhulgas dioksiinitaolised PCBd) – puhul kaaluti mõjuhinnangus piirnormi vahemiku keskel.

3. poliitikavariandi kohaselt tehakse ettepanek kehtestada kaheksale ainele IV lisas rangemad piirnormid. PBDEde puhul analüüsitakse 3. varianti kahe allvariandina, millest üks toob kaasa madalama piirnormi kohese kehtestamise ja teine näeb ette selle kehtestamise hiljem, 5 aastat pärast meetme jõustumist (vahepeal rakendataks 2. poliitikavarianti).

4. poliitikavarianti, mille kohaselt piirnorm on veelgi väiksem, kaaluti dioksiinide ja furaanide (PCDDd ja PCDFid) puhul. See lisavariant töötati välja, et hinnata võimalust kehtestada nende ainete jaoks madalam IV lisa kohane piirnorm ja kontrollida täiendavat allvarianti kehtestada piirnormi madalam eriväärtus ainult selliste töötlemata jäätmete jaoks, mis vahetult maapinnaga kokku puutuvad (nt põllumajanduses).