Lühikokkuvõte 2020. aasta reformid, eelkõige kohtunike ametisse nimetamise ja distsiplinaarmenetluste süsteemi reform, on aidanud kaasa Malta kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamisele. Tajutav kohtusüsteemi sõltumatus on märkimisväärselt paranenud. Võetud on meetmeid ülemkohtuniku ametisse nimetamise depolitiseerimiseks, kuid selle menetluse teatavatele aspektidele tuleb suuremat tähelepanu pöörata. Edusamme tehakse süüdistuste üleandmisel politseilt peaprokurörile. Kuigi see üleandmine võtab aega, on oluline, et see hõlmaks ka kergemaid süütegusid. Praegu käivad arutelud erikohtute sõltumatuse suurendamiseks. Jätkuvalt on probleeme kohtusüsteemi tõhususega, eelkõige kohtumenetluste kestusega, kohtunike väikese arvu mõjuga ning õigusemõistmise digiteerimisega. Valitsus kiitis heaks uue sihipärase pettuste- ja korruptsioonivastase strateegia. Kuigi uurimisasutused ja prokuratuur on parandanud oma suutlikkust korruptsioonijuhtumeid menetleda, nagu näitab menetlusse võetud juhtumite arvu suurenemine, on uurimised nende keerukuse tõttu endiselt pikad ja suurkorruptsiooni juhtumite puhul tuleb süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel veel edusamme teha. Politseiülema ja korruptsiooni vastu võitlemise alalise komisjoni volinike ametisse nimetamise reformid ning politsei ja peaprokuröri vahelise koostöö ümberkorraldamine on hiljutised muutused ja nende tulemused selguvad hiljem. Kavas on teha veel muudatusi seoses riigiametnike, sealhulgas parlamendiliikmete ja ministrite ausust käsitlevate eeskirjadega. Kehtestatud on konkreetsed suunised, et vähendada COVID-19 pandeemia ajal korruptsiooniriski riigihangete valdkonnas. Uuriva ajakirjaniku Daphne Caruana Galizia mõrva avaliku uurimise käigus kuulati 2020. ja 2021. aastal endiselt tunnistusi ning töö lõpetati 15. juulil 2021. Selle juhtumiga seotud eraldi kriminaalmenetluses on tehtud edusamme. Ajakirjanikud seisavad ikka veel silmitsi takistustega juurdepääsu taotlemisel riigiasutuste valduses olevale teabele ning oma töö tegemisel üldisemalt. Malta ringhäälinguseaduse muudatused pole toonud kaasa muutusi, mis suurendaksid ringhäälinguameti tegelikku sõltumatust. Pidades silmas, et kahel peamisel erakonnal on oma tele- ja raadiojaamad, on esitatud põhiseadusega seotud hagi, millega vaidlustatakse Malta ringhäälinguseaduse asjaomane jagu ja selle sätte kohaldamine meediat reguleeriva asutuse poolt. 2020. aastal kehtestas Malta uudistemeedia ettevõtjate toetuskava, et korvata COVID-19 pandeemia kahjulikku mõju. Korraldatud on veel reforme kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi parandamiseks. Vastu on võetud tipptaseme tegevjuhtide ülesandeid täitvate isikute ametisse nimetamist ja teatavate sõltumatute komisjonide liikmete määramist käsitlevad reformid, mille kohta tehti ettepanekud 2020. aastal. Ülejäänud mureküsimusi seoses teatavate muude avalik-õiguslike isikute ametisse nimetamise protsessiga käsitletakse põhiseadusliku konvendi raames. COVID-19 pandeemia tõttu on selle konvendi aeg ja korraldus aga veel kindlaks määramata. Ombudsmani rolli on tugevdatud, kuigi ta märkis, et tema soovituste järgimisel puudub järjekindlus. Parlamendis arutatakse endiselt riikliku inimõiguste asutuse loomist käsitlevat seaduseelnõud. Jätkuvalt on probleeme seoses avalike konsultatsioonide piiratud kasutamisega õigusloome protsessis, sealhulgas struktuurireformide puhul. Kuigi kodanikuühiskonna organisatsioonid jätkavad aktiivset osalemist avalikus arutelus, on nad väljendanud teatavat muret seoses vabatahtlike organisatsioonide voliniku juurdepääsuga rahastamisele ja tema meetmetega.

I.Õigussüsteem

Malta kohtusüsteemi mõjutavad nii Mandri-Euroopa kui ka üldise õiguse (common law) õigustraditsioonid. Kohtud jagunevad kõrgema ja madalama astme kohtuteks. Kõrgema astme kohtud koosnevad kohtunikest ning nende hulka kuuluvad tsiviilkohus, kriminaalkohus, apellatsioonikohus, kriminaalasjade apellatsioonikohus ja konstitutsioonikohus. Madalama astme kohtud koosnevad magistraadikohtunikest ning nende hulka kuuluvad Malta magistraadikohus ja Gozo magistraadikohus. Kohtusüsteemi juhib ülemkohtunik, kes on ka konstitutsioonikohtu eesistuja. Kohtute tööd kontrollib õigusemõistmise komisjon. On hulk erikohtuid, kes teevad otsuseid konkreetsetes valdkondades. 2019. aastal loodi täiesti eraldiseisev prokuratuur. Malta osaleb Euroopa Prokuratuuri tegevuses. Advokatuur (advokaatide koda) on juristide sõltumatu ja eneseregulatsioonil põhinev kutseorganisatsioon.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on paranenud ja on nüüd kõrge. Üldsus tajub kohtute sõltumatust võrdlemisi või väga suurena (69 %), mis on märkimisväärne paranemine alates 2020. aastast (52 %) ja võrreldes 2016. aastaga (44 %). Ettevõtjad tajuvad kohtute sõltumatust võrdlemisi või väga suurena (67 %), mis on samuti märkimisväärne paranemine võrreldes 2020. aastaga (48 %) ja märgib varasema langussuundumuse ümberpöördumist.

Uus kohtunike ametisse nimetamise süsteem on tugevdanud kohtute sõltumatust. Uut kohtunike ametisse nimetamise süsteemi, mis võeti vastu 2020. aasta juulis, hindas Veneetsia komisjon oma 2020. oktoobri arvamuses. Veneetsia komisjon kiitis reformi heaks, andes positiivse hinnangu kohtunike ametisse nimetamise komisjoni uuele koosseisule, vabade kohtunikukohtade avaldamisele, asjaolule, et kohtunike ametisse nimetamise komisjon esitab ettepaneku kohtunikukandidaatide kohta otse Malta presidendile, esitab üksikasjalikke aruandeid kandidaatide kohta ning esitab kolm kõige sobivamat kandidaati ametisse nimetamiseks. Need reformid, milles võetakse arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi, aitavad kaasa kohtute sõltumatuse tugevdamisele. Advokaatide koda ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on need reformid heaks kiitnud. Veneetsia komisjon väljendas aga kahetsust, et menetlus, mida Malta valitsus järgis reformi vastuvõtmisel, ei võimaldanud ulatuslikumat konsulteerimist kodanikuühiskonnaga ega laiemat avalikku mõttevahetust, nagu märkisid ka kodanikuühiskonna esindajad. Veneetsia komisjon juhtis ühtlasi tähelepanu asjaolule, et võttes arvesse tema eelmisi soovitusi, tuleks kohtunike ametisse nimetamise komisjoni pakutud kolme kandidaadi nimed teha avalikuks enne seda, kui Malta president ametisse nimetamise kohta otsuse teeb, sest see tagaks protsessi läbipaistvuse; vastuvõetud reformi puhul polnud seda aga ette nähtud. Uut kohtunike ametisse nimetamise menetlust kohaldati nelja kohtuniku ja nelja magistraadikohtuniku värbamiseks vastavalt 2021. aasta aprillis ja juunis.

Kohtunike ja magistraadikohtunike ametist vabastamise menetluse reform on samuti kohtute sõltumatust tugevdanud. Kohtunike ja magistraadikohtunike ametist vabastamise menetlust on muudetud. Uue süsteemi kohaselt vastutab ametist vabastamise menetluse eest õigusemõistmise komisjon, mis enamikus koosneb kohtusüsteemi liikmetest, mitte parlament, kes vastutas selle menetluse eest eelmise süsteemi kohaselt. Oma 2020. aasta oktoobri arvamuses leidis Veneetsia komisjon, et reform on üldjoontes kooskõlas kehtivate nõuetega.

Võetud on meetmeid ülemkohtuniku ametisse nimetamise depolitiseerimiseks. Oma 2020. aasta oktoobri arvamuses rõhutas Veneetsia komisjon vajadust ülemkohtuniku ametisse nimetamine võimalikult suures osas depolitiseerida. Samas arvamuses leiti, et nõue saavutada ülemkohtuniku ametisse nimetamiseks parlamendis kahekolmandikuline häälteenamus tooks kaasa depolitiseerimise, aga avaldati kahetsust, et sellega seoses pole ette nähtud ummikseisu tõkestamise mehhanismi. Üldisemalt tuleb pöörata rohkem tähelepanu ülemkohtuniku ametisse nimetamisele parlamendis, ilma et kaasatud oleks kohtunikud, võttes arvesse võimalust, et ülemkohtunikuks määratakse isik, kes ei ole kohtunik. Advokaatide koda oli seisukohal, et ülemkohtunik tuleks ametisse nimetada vanemkohtunike hulgast, välistades seega võimaluse, et ülemkohtunikuks võidakse otse nimetada isik, kes ei ole kohtunik; samuti leidis koda, et ülemkohtuniku peaksid nimetama ametisse kohtunikud, ilma et sellesse sekkuks ükski poliitiline jõud.

Teatavate süüdistuste üleandmine politseilt peaprokurörile edeneb vastavalt ajakavale, aga kergemate kuritegude üleandmise suhtes pole ajakava kehtestatud. Kuni viimase ajani viis madalama astme kohtutes (magistraadikohtutes) kõik uurimised ellu politsei, samal ajal kui peaprokuratuur menetles asju kõrgema astme kohtutes (kriminaalkohus ja kriminaalasjade apellatsioonikohus nii selle madalama kui ka kõrgema astme pädevuses). Üleandmisega alustati 2020. aasta alguses, värvates peaprokuratuuri 20 uut juristi, et võimaldada prokuratuuril töökoormusega tõhusamalt toime tulla. 1. oktoobril 2020 lõppes üleminekuperioodi esimene etapp ja peaprokurör oli võtnud üle otsuste tegemise süüdistuste esitamise kohta ning süüdistuste esitamise konkreetsete raskete kuritegude (sh korruptsioon) puhul. Valitsus kavatseb jätkata 1. oktoobrini 2024 iga aasta täiendava arvu süütegude üleandmist peaprokurörile. See plaan ei hõlma aga selliste rikkumiste või kuritegude üleandmist, mis on karistatavad rahatrahviga või kuni kahe aastase vangistusega (väärteod). Praegu pole selgelt märgitud, kas ka need juhtumid antaks üle. Kuigi selliseks üleandmiseks on vaja piisavalt aega, oleks oluline anda peaprokurörile üle kõik süüdistused, sealhulgas väärtegude eest, ja teha seda võimalikult kiiresti.

Kaitsemeetmeid seoses peaprokuröri ametisse nimetamise ja ametist kõrvaldamise menetlusega saaks veel tugevdada. Kooskõlas 2020. aasta juulis vastu võetud muudatusega põhiseaduses võib peaprokuröri ametist kõrvaldada Malta president, kes tegutseb vastavalt parlamendi kahekolmandikulise häälteenamusega vastuvõetud otsusele. Sarnased muudatused on tehtud riigiadvokaadi puhul. Oma 2020. aasta oktoobri arvamuses esitas Veneetsia komisjon soovituse, et ametist kõrvaldamise aluste üle peaks otsustama ekspertide kogu või et parlamendikomisjoni otsust peaks olema võimalik vaidlustada konstitutsioonikohtus, enne kui parlamendi täiskogu teeb lõpliku otsuse ametist kõrvaldamise kohta. Kuigi ametisse nimetamise menetluse puhul lisati pärast 2019. aasta reformi kaitsemeetmeid, kuulub peaprokuröri ametisse nimetamine praktikas endiselt peamiselt peaministri volituste hulka ning selle pärast on väljendatud muret.

Endiselt tegutseb märkimisväärne arv erikohtuid. Paljud nende kohtute liikmetest määratakse menetlustega, millesse on kaasatud täidesaatev võim. Veneetsia komisjon on nende erikohtute toimimise pärast muret tundnud, leides, et neil ei ole samaväärset sõltumatust kui üldkohtutel, ning kordas 2020. oktoobris oma soovitusi seoses sellega. Ka sidusrühmad, sealhulgas advokaatide koda, on muret väljendanud. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames toimuvad arutelud nende erikohtute sõltumatuse läbivaatamise üle.

Kvaliteet

Kohtusüsteemi digiteerimises esineb olulisi puudusi, mille kõrvaldamisele võib kaasa aidata tulevase digitaalse strateegia rakendamine. 2020. aastal teatati digitaalset strateegiat ja tegevuskava käsitlevast avalikust konsultatsioonist, mille üle teeb järelevalvet Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ) ja mida rahastatakse struktuurireformi tugiprogrammist. Pärast konsultatsiooniprotsessi esitatakse digitaalse strateegia ja tegevuskava projektid 2021. aasta keskpaigas justiitsministeeriumile. Strateegia rakendamine on vajalik, et tegeleda kohtusüsteemi digiteerimises praegu esinevate oluliste puudustega, millele sidusrühmad on tähelepanu juhtinud, eelkõige seoses piiratud võimalusega menetlusi elektrooniliselt algatada ja jälgida. Valdkonnad, kus saaks tegevust tugevdada, on digitehnoloogia kasutamine kohtutes ja prokuratuurides, elektroonilise side vahendite kasutamine kohtutes ja prokuratuurides ning digilahendused kriminaalasjade kohtumenetluste elluviimiseks ja jälgimiseks. 2021. aasta veebruaris vastu võetud seadus võimaldab justiitsministril võtta vastu eeskirju, mille alusel oleks võimalik esitada kriminaalmenetluste dokumente elektrooniliselt, esitada teateid elektrooniliselt ning viia kriminaalmenetlusi ellu veebis. COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks võeti 2020. aasta novembris vastu kohtukorralduse ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku muudatused, et tsiviilkohtumenetlusi oleks võimalik ellu viia veebis.

Tehtud on ettepanek muudatuste kohta, mis võimaldaksid haldusasutustel määrata rikkumiste eest karistusi, mille üle praegu otsustavad kohtud. 2021. aasta veebruaris tehti ettepanek seadusemuudatuste kohta, millega reguleeritaks erinevaid kuritegelikuks peetavaid rikkumisi olukordades, kus avalik-õiguslik asutus määrab tsiviilkaristuse, haldustrahvi või muu tsiviil- või halduskaristuse või -meetme. Muudatusettepanekute kohaselt oleks haldusasutustel õigus määrata kuritegelikku laadi rikkumiste eest teatavaid karistusi, mille üle saavad praegu otsustada ainult kohtud. Sidusrühmad on väljendanud sellega seoses muret, võttes arvesse, et nende muudatustega võidakse rikkuda õigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna nendega kaasneks selliste juhtumite arvu suurenemine, mida menetlevad haldusasutused, mitte kohtud, ning kuna kavandatud muudatused oleks võimalik kehtestada üksnes põhiseaduse muutmisega, mitte õigusaktidega, nagu pakkus valitsus. Oma 1. juuni 2021. aasta kiireloomulises arvamuses leidis Veneetsia komisjon, et kavandatud reform tuleks saavutada põhiseaduse muutmisega, tagades samas lisaselgitused selle seoste kohta Euroopa inimõiguste harta artikliga 6.

Tõhusus