4.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid asutusi üles tegema koostööd, et töötada välja LGBTI-inimeste põhiõiguste kaitse igakülgne mitmeaastane poliitika, st tegevuskava, strateegia või plaan, milles käsitletaks järgmisi teemasid ja eesmärke: A. Tegevuskava rakendamise horisontaalsed meetmed i) komisjon peaks tegema jõupingutusi, et kindlustada oma töös ja kõikides pädevusvaldkondades õiguste tagamine, edendades LGBTI-inimeste põhiõigustega seotud küsimusi kogu asjaomases tegevuses, näiteks tulevase poliitika ja ettepanekute kavandamisel või ELi õiguse rakendamise järelevalves; ii) komisjon peaks hõlbustama, koordineerima ja jälgima liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamist (avatud koordinatsiooni meetodi abil); iii) asjaomased Euroopa Liidu asutused, sh Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, Euroopa Politseikolledž, Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus, Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, peaksid edendama kogu oma töös seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga seotud küsimusi ning andma komisjonile ja liikmesriikidele jätkuvalt LGBTI-inimeste põhiõiguste teemal tõenditel põhinevat nõu; iv) komisjoni ja liikmesriike tuleks ergutada koguma koos asjaomaste asutuste ja Eurostatiga korrapäraselt asjakohaseid ja võrreldavaid andmeid LGBTI-inimeste olukorra kohta ELis, järgides täielikult ELi andmekaitse-eeskirju; v) komisjon ja liikmesriigid peaksid koos asjaomaste asutustega ergutama võrdõiguslikkusega tegelevate riiklike organite, inimõigustega tegelevate riiklike asutuste ja muude LGBTI-inimeste põhiõiguste edendamise ja kaitsega tegelevate organisatsioonide töötajate koolitamist ja suutlikkuse suurendamist; vi) komisjon ja liikmesriigid koos asjaomaste asutustega peaksid püüdma suurendada kodanike teadlikkust LGBTI-inimeste õigustest; B. Mittediskrimineerimise alased üldsätted i) liikmesriigid peaksid konsolideerima kehtivat ELi õigusraamistikku, tegutsedes selle nimel, et võtta vastu kavandatav direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, ning ühtlasi tuleks täpsustada selle sätete kohaldamisala ja nendega kaasnevaid kulusid; ii) komisjon, liikmesriigid ja asjaomased asutused peaksid pöörama erilist tähelepanu lesbide kogemustele seoses mitmekordse diskrimineerimise (nii soo kui ka seksuaalse sättumuse alusel) ja vägivallaga, töötama välja vastava diskrimineerimisvastase poliitika ja rakendama seda; C. Diskrimineerimine töökohal i) komisjon peaks pöörama direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (7) rakendamist kontrollides erilist tähelepanu seksuaalsele sättumusele ning direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (8) rakendamist kontrollides sooidentiteedile; ii) komisjon peaks koos asjaomaste asutustega andma välja suunised, milles täpsustatakse, et direktiivis 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) on mõistega „sugu“ hõlmatud ka trans- ja intersoolised inimesed; iii) võrdõiguslikkusega tegelevaid organeid tuleks ergutada teavitama LGBTI-inimesi (ning ka ametiühinguid ja tööandjate organisatsioone) nende õigustest; D. Diskrimineerimine hariduses i) komisjon peaks edendama võrdõiguslikkust ning seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel diskrimineerimise keeldu kõigis oma noorte- ja haridusprogrammides; ii) komisjon peaks mittesiduva avatud koordinatsiooni meetodi abil hõlbustama liikmesriikidevahelist heade tavade jagamist formaalhariduses, muu hulgas seoses õppematerjalide ning kiusamis- ja diskrimineerimisvastase poliitikaga; iii) komisjon peaks mittesiduva avatud koordinatsiooni meetodi abil hõlbustama liikmesriikidevahelist heade tavade jagamist liikmesriikide kõikides noorsootöö- ja haridusvaldkondades, sealhulgas noorte hoolekandeteenuste ja sotsiaaltöö alal; E. Diskrimineerimine tervishoius i) komisjon peaks käsitlema LGBTI-inimeste tervishoiuküsimusi laiema strateegilise tervishoiupoliitika raamistikus, hõlmates ka tervishoiuteenuste kättesaadavust, võrdõiguslikkust tervishoiu valdkonnas ja ELi ülemaailmset mõjuvõimu tervishoiualastes küsimustes; ii) komisjon peaks jätkama Maailma Terviseorganisatsiooni raames tööd selle nimel, et kõrvaldada sooidentiteedi küsimused vaimsete ja käitumishäirete nimekirjast ning tagada rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. versiooni üle käivatel läbirääkimistel nende ümberklassifitseerimine mittepatoloogiliseks; iii) komisjon peaks toetama liikmesriike tervishoiutöötajate koolitamisel; iv) komisjon ja liikmesriigid peaksid korraldama teadusuuringuid LGBTI-inimeste spetsiifiliste tervishoiuküsimuste teemal; v) liikmesriigid peaksid arvestama LGBTI-inimestega oma riiklikes tervishoiukavades ja -poliitikas ning tagama, et koolitusprogrammid, tervishoiupoliitika ja terviseuuringud hõlmavad ka LGBTI-inimeste spetsiifilisi tervishoiuküsimusi; vi) liikmesriigid peaksid kehtestama või läbi vaatama sootunnustamise õiguslikud menetlused, et võtta igakülgselt arvesse trans-inimeste õigust väärikusele ja kehalisele puutumatusele; F. Diskrimineerimine seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele i) komisjon peaks pöörama direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (9) rakendamist kontrollides erilist tähelepanu kaupade ja teenuste kättesaadavusele trans-inimeste jaoks; G. Trans-inimestele ja intersoolistele isikutele suunatud konkreetsed meetmed i) komisjon peaks tagama, et sooidentiteedi alusel diskrimineerimise keeld lisatakse kõikidesse tulevastesse võrdõiguslikkuse alastesse õigusaktidesse ja nende võimalikesse uuesti sõnastatavatesse versioonidesse; ii) komisjon peaks arvestama trans- ja intersooliste inimeste spetsiifiliste probleemidega kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades, lähtudes soolise võrdõiguslikkuse strateegias kasutusele võetud lähenemisviisist; iii) liikmesriigid peaksid tagama, et võrdõiguslikkusega tegelevate organite töötajad oleksid teadlikud trans- ja intersooliste inimeste õigustest ja spetsiifilistest probleemidest ning saaksid vastavat koolitust; iv) komisjon, liikmesriigid ja asjaomased asutused peaksid tegelema intersooliste inimeste inimõigusi puudutavate teadmiste, uuringute ja asjaomaste õigusaktide puudumise probleemiga; H. Kodakondsus, perekond ja liikumisvabadus i) komisjon peaks koostama suunised, et tagada direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (10) ja direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) (11) rakendamise viisil, mis võtaks arvesse kõiki liikmesriikide siseriiklike õigusaktide alusel juriidiliselt tunnustatud perekonnavorme; ii) komisjon peaks esitama ettepanekud kõigi perekonnaseisuaktide mõju vastastikuse tunnustamise kohta kogu ELis, et vähendada diskrimineerivate õiguslike ja haldustakistuste tekitamist oma vaba liikumise õigust kasutavate kodanike ja nende perekondade jaoks; iii) komisjon ja liikmesriigid peaksid uurima, kas praegu trans-inimeste perekonnaseisu ja isikut tõendavate dokumentide vahetamisel kehtivad piirangud takistavad vaba liikumise õiguse kasutamist; iv) liikmesriigid, kes on vastu võtnud samasooliste paaride kooselu, registreeritud partnerlust või abielu käsitlevad õigusaktid, peaksid tunnustama teiste liikmesriikide samasuguseid õigusnorme; I. Kogunemis- ja sõnavabadus i) liikmesriigid peaksid tagama sõna- ja kogunemisvabaduse õiguse, eelkõige seoses geiparaadide ja muude sarnaste üritustega, hoolitsedes selle eest, et need üritused toimuksid seadusega kooskõlas ja et tagatud oleks ka nendel osalejate tõhus kaitse; ii) liikmesriigid peaksid hoiduma selliste õigusaktide vastuvõtmisest ja vaatama läbi sellised kehtivad õigusaktid, millega piiratakse sõnavabadust seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi küsimuses; iii) komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu peaksid meeles pidama, et liikmesriigid, kes võtavad vastu õigusakte, millega piiratakse sõnavabadust seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi küsimuses, rikuvad Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, ja reageerima sellele vastavalt; J. Vihkamist õhutavad avaldused ja vihakuriteod i) komisjon peaks direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) (12) rakendamisel jälgima seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sooväljendusega seotud küsimusi ning pakkuma liikmesriikidele selles valdkonnas abi, eriti kui kuriteo ajendiks on eelarvamused või diskrimineerimine, mis võib olla seotud ohvri isikuomadustega; ii) komisjon peaks esitama ettepaneku sõnastada uuesti asjaomane nõukogu raamotsus (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega), et hõlmata ka muud liiki eelarvamuskuriteod ja viha õhutamine, sealhulgas seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel; iii) komisjon peaks koos asjaomaste asutustega hõlbustama liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamist politseitöötajate, riigiprokuratuuri personali, kohtunike ja ohvriabiteenuste osutajate koolituse ja väljaõppe alal; iv) Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet peaks aitama liikmesriikidel tõhustada võrreldavate andmete kogumist homofoobsete ja transfoobsete vihakuritegude kohta; v) liikmesriigid peaksid LGBTI-inimeste vastu suunatud vihakuriteod registreerima ja neid uurima ning võtma vastu kriminaalõigusaktid, millega keelatakse viha õhutamine seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel; K. Varjupaigaküsimused i) komisjon peaks koos Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja asjaomaste asutustega ning ELi kehtivate õigusaktide ja kohtupraktika raames arvestama seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga seonduvaid spetsiifilisi küsimusi nii varjupaigaalaste õigusaktide, sh direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) (13) ja direktiivi 2011/95/EL (mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks) (14) rakendamisel kui ka järelevalves; ii) komisjon ja liikmesriigid peaksid koos asjaomaste asutustega tagama, et varjupaigaküsimustega tegelevad ametnikud, sealhulgas vestluste läbiviijad ja tõlgid, saavad LGBTI-inimeste spetsiifiliste küsimustega tegelemiseks piisavat koolitust (kaasa arvatud juba pakutav koolitus); iii) komisjon ja liikmesriigid peaksid koos Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Euroopa välisteenistusega tagama LGBTI-inimeste õigusliku ja sotsiaalse seisundi süstemaatilise dokumenteerimise nende päritoluriigis ning sellise teabe kättesaadavaks tegemise varjupaigaotsuste tegijatele päritoluriiki käsitleva teabe raames; L. Laienemine ja välistegevus i) komisjon peaks jätkama seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga seotud küsimuste jälgimist läbirääkijariikides; ii) komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja ja liikmesriigid peaksid süstemaatiliselt kasutama nõukogu suuniseid LGBTI-inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks ning reageerima nende õiguste rikkumistele ühtselt; iii) komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid edastama Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile ja liikmesriikidele teavet, mida nad saavad ELi delegatsioonidelt LGBTI-inimeste olukorra kohta kolmandates riikides;