Brüssel 26.4.2004

KOM(2004) 313 lõplik

2004/0099 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. TAUST

Käesoleva määrusega soovitakse suurendada ühenduse välisabi efektiivsust ning vähendada kulutusi selle rakendamisega seotud tehingutele.

1.1. Probleemi olemus

Ehkki täpseid andmeid on keeruline saada, on rahvusvahelisel pinnal jõutud üksmeelele, et abi andmise otsene või kaudne sidumine toodete või teenuste ostmisega nimetatud abi eest doonorriigis vähendab meetme tõhusust. Samuti on keeruline täpselt mõõta kasu, mida sellise seostamise kaotamine kaasa tooks, kuid Maailmapanga ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee hinnangul suureneb kasu märgatavalt tänu sellele, et tulu vastab paremini tehtud kulutustele.

Nagu teada, pole abi lahtisidumine eesmärk omaette, vaid sellega taotletakse suuremat efekti väiksemate kulutustega. Et kasutada meedet parimal võimalikul viisil, on tähtis mõista, milliseid võimalusi ja piiranguid toob kaasa hangete kättesaadavuse paranemine. Seetõttu peavad abi edasise lahtisidumisega kaasnema selle mõju hindamised ja uuringud.

Abi lahtisidumist on siiani käsitletud põhiliselt kui doonorriikide juhatusel toimuvat protsessi, mille käigus doonorriigid muudavad abi kättesaadavaks doonorriikidele. Diskussioonis tuleks lähtuda sellest, et arengumaad osalevad abi rakendamisel.

Tuntav osa EÜ abist rakendatakse läbi abistamisviiside, mida haldab otseselt abisaajariik ja mis hõlmab näiteks eelarvetoetust või sektoritoetust. Need vahendid ei nõua tegelikult EÜ hanke- või toetuslepingute konkursi korraldamist ja neid käesolev määrus ei puuduta.

1.2. Olukord Euroopa Liidus

Seoses liikmesriikidega

Ehkki liikmesriikide lähenemis- ja tegutsemisviisid on erinevad, ollakse üldiselt ühel meelel, et arenguabi hangete kättesaadavust tuleb parandada. Veelgi enam, kõik liikmesriigid on võtnud endale kohustuse järgida OECD arenguabikomitee soovitust lahtisidumise kohta ja annavad aru selle rakendamise kohta. Tänu ühisturule on arenguabi hangete konkursid kõigis liikmesriikides põhimõtteliselt avatud teistele liikmesriikidele. Lisaks on peaaegu pooled liikmesriigid sisse viinud meetmed, mis muudavad juurdepääsu nende arenguabile täiesti avatuks.

Seoses ühenduse abiga

Juurdepääs ühenduse abile on juba üle 25 aasta olnud suurel määral avatud. Euroopa Ühendusel on sellel alal tõepoolest väga pikk kogemus tänu oma erilisele suhtele liikmesriikidega ning, üha enam, abisaajariikidega. Mõned avatuse elemendid viidi ühenduse arenguprogrammidesse sisse juba esimese Yaoundé konventsiooniga aastal 1963. Lisaks suunatakse ühenduse abi järk-järgult maksebilansi tasakaalustamisse ja eelarvetoetusse, mis on oma olemuselt täielikult sidumata.

1.3. Barcelonas võetud kohustused

Monterrey konverentsi ettevalmistamise ja ametliku arenguabi efektiivsuse parandamisega seotud järelduste lõike 7 punktis c märgib paralleelselt Barcelona Euroopa Ülemkoguga toimunud üldasjade nõukogu 14. märtsil 2002. aastal, et Euroopa Liit “rakendab arenguabikomitee soovitusi vähimarenenud maade abi lahtisidumise kohta ja jätkab kõnelusi kahepoolse abi edasise lahtisidumise üle. Ühtlasi kaalub EL samme ühenduse abi edasise lahtisidumise suunas, säilitades samas EL-AKV raamistiku hinnasoodustuste süsteemi.”

Vastuseks sellele kohustusele võttis komisjon 2002. aasta novembris vastu teatise “abi lahtisidumiseks efektiivsuse parandamise eesmärgil”. Väljapakutud lähenemisviis põhines vajadusel muuta ühenduse abi kättesaadavamaks, säilitades samal ajal võtmeeesmärgi – partnerriigi juurdepääsu – ja edendades regionaalset lõimumist ja suutlikkuse tõstmist. Nimetatud teatisel on ühisjooni arenguabikomitee soovitustega, ent see on üksikasjalikum.

Nõukogu ja Euroopa Parlament toetasid väljapakutud lähenemisviisi ja palusid komisjonil ühenduse välisabi asjaomaste muudatuste ettepanekud sisse viia.

1.4. Komisjoni vastus

Euroopa Arengufondist ja EÜ eelarvest lähtuvate vahendite õiguslik olemus nõuab kahte paralleelset protsessi.

Esiteks, Cotonou lepingusse asjaomaste muudatuste sisseviimise mandaat esitati koos Cotonou lepingu 2005. aasta muudatusettepanekutega ning ELi üld- ja välisasjade nõukogu võttis selle vastu 23. veebruaril 2004. aastal.

Teiseks, käesolev ettepanek sisaldab ühte terviklikku määrust, mille alusel tuleb juurdepääs kogu ühenduse abile sisse viia kõigis põhiaktides, mis reguleerivad EÜ eelarvest lähtuvat välisabi. Tulevikus sisaldavad kõik dokumendid üksnes viidet käesolevale määrusele.

Käesolevas määruses sätestatud ühenduse abi kättesaadavuse parandamist käsitlevat lähenemisviisi võetakse arvesse ka komisjoni edasistes ettepanekutes välissuhete ratsionaalsema korraldamise kohta kuue dokumendi abil. Edasised ettepanekud esitatakse komisjoni hiljutise teatise “Meie ühise tuleviku ehitamine. Laienenud ELi poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013”[1] raames.

2. ÕIGUSLIKU ALUSE VALIK

Õigusliku aluse valik vastab Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja selle XX jaotisele, millega pannakse alus Euroopa arengukoostööle, eriti artiklitele 179 ja 181A. Tekstid, mille õiguslikuks aluseks on artikkel 308, vastavad edaspidi Nice´i lepinguga sisse viidud uuele artiklile 181A. Kavandatav määrus tuleb vastu võtta kaasotsustamismenetluse alusel, nagu sätestatud asutamislepingu artiklis 251.

3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS: PÕHJENDATUS JA LISAVÄÄRTUS

Euroopa Komisjonile antud volitusi tuleb kasutada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 5, mis näeb ette, et kui liikmesriigid ei ole suutelised piisavalt hästi saavutama kavandatava meetme eesmärke, võib kavandatava meetme ulatust või mõju arvestades tegutseda pigem ühenduse tasandil. Kavandatav määrus täidab need kriteeriumid.

Subsidiaarsus

Kavandatava määruse põhieesmärk on määratleda isikute ja kaupade juurdepääsu põhimõte ja tingimused EÜ hallatavatele vahenditele. Tegelikkuses võib seda saavutada vaid ühenduse tasandil.

Proportsionaalsus

Ühenduse tegevus peab olema võimalikult lihtne ning lubama saavutada kavandatavat eesmärki ja seda efektiivselt rakendada. Seetõttu on õigusaktiks valitud horisontaalmäärus, mis muudab korraga kõiki asjaomaseid ühenduse dokumente.

KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPA

Artikkel 1

Käesoleva määruse eesmärk on tagada juurdepääs I lisas loetletud vahenditele, millega finantseeritakse ühenduse välisabi isikutele (artikkel 2) ja kaupadele (artikkel 3). See määrab kindlaks kriteeriumid (artikkel 4), erijuhtumid (artiklid 5 ja 7) ning erandid (artikkel 6). Määruse reguleerimisalasse ei kuulu kõik ühenduse välisabi vahendid, nagu näiteks makromajanduslik finantsabi, mida haldab vahetult abisaajariik.

Artikkel 2

Käesolev artikkel selgitab kasutatud terminite ja mõistete tähendust. Neid tuleb mõista finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades kasutatud tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev artikkel määratleb juriidiliste isikute juurdepääsu nende kodakondsuse põhjal. Tuuakse välja mitu erinevat kategooriat:

a) Arengu- ja üleminekuriikide kodanikud

- temaatilise rakendusalaga vahendid on kättesaadavad kõigile arengu- ja üleminekuriikidele lisaks erivahendites juba nimetatutele. Need vahendid on loetletud I lisa A osas;

- geograafilise rakendusalaga vahendid on kättesaadavad ainult vahendites määratletud piirkonna riikide kodanikele, sest nende vahendite üks eesmärke on tugevdada regionaalset lõimumist ja suutlikkuse tõstmist piirkondlikus kontekstis. Need vahendid on loetletud I lisa B osas.

b) Doonorriigid

- põhimõtteliselt on vahendid kättesaadavad liikmesriikide, (EÜ ametlike) kandidaatriikide ja EMP riikide kodanikele. Selliseid riike on kokku 30;

- vastastikkuse põhimõttel on vahendid kättesaadavad teiste arenguabikomitee liikmesriikide kodanikele. See puudutab Austraaliat, Jaapanit, Kanadat, Šveitsi, USA-d ja Uus-Meremaad.

Arengu- ja üleminekuriikide määratlus põhineb OECD arenguabikomitee nimekirjadel. OECD arenguabikomitee ajakohastab nimekirju iga aasta jaanuaris ja need põhinevad rahvusvaheliselt kokku lepitud kriteeriumitel. Nimekirjad on sätestatud II lisas. Käesoleva määruse regulaarseks ajakohastamiseks OECD arenguabikomitee nimekirjadega on ette nähtud erimenetlus.

Artikkel 4

Tarnete ja materjalide abikõlblikkus vastab samadele põhimõtetele, mis määratlevad juriidiliste isikute juurdepääsu. Tegelikult ei mainitud varem selgelt päritolureegleid. See olukord tekitas praktikas raskusi. Käesoleva lisanduse eesmärk on tagada õiguslik selgus.

Päritolureegleid mõistetakse nii nagu neid üldjuhul EÜ kontekstis määratakse kindlaks ja vastavalt kehtivatele asjaomastele ühenduse sätetele.

Artikkel 5

See artikkel seab vastastikkuse kriteeriumi eeltingimuseks EÜ vahendite kättesaadavuse tagamisel doonorriikidele, kellele pole antud otsest juurdepääsu.

Vastastikuse juurdepääsu andmine ei põhine ainult doonorriigi ametlikul kinnitusel kavatsusest tagada võrdne juurdepääs, vaid ka selle juurdepääsu tegelikul tagamisel. Vastastikkust ei tule mõista ainult juurdepääsu võrdsusena vaid ka selle abi võrreldavusena – kaasa arvatud mahult – millele juurdepääs tagatakse. Et analüüs toimiks, tuleb see läbi viia terviktasandil (sektori, abisaajariigi või doonorriigi tasandil).

Vastastikuse juurdepääsu andmise otsus võetakse vastu kohaldatava komiteemenetluse alusel. Uue komitee asutamist ei kavandata, pigem kasutatakse asjaomaste vahenditega töötavaid olemasolevaid komiteesid. Et süsteem toimiks, tuleb vastastikune juurdepääs anda terviktasandil (riigi või regiooni tasandil) ning vähemalt üheks aastaks.

Käesolev määrus peab olema kooskõlas kohustusega rakendada arenguabikomitee soovitust vähimarenenud riikidele antava abi lahtisidumise kohta. Kuna kõik arenguabikomitee doonorriigid on võtnud endale kohustuse seda soovitust järgida, kehtib vastastikkuse põhimõte tegelikult arenguabikomitee soovituse rakendusala suhtes. Seetõttu järgitakse vastastikkuse põhimõtet üldjuhul kõnealuse soovituse rakendusalal. See puudutab vähimarenenud riikidele (arenguabikomitee määratluse põhjal) antavat abi. Arenguabikomitee soovituse rakendusala määratlev soovituse osa on sätestatud IV lisas.

Omandi seisukohalt on oluline, et abisaavatel riikidel on võimalus avaldada oma seisukohad vastastikkuse põhimõtte kasutamise kohta ja et jäetakse ruumi nõustamiseks.

Artikkel 6

See artikkel on standardklausel ühenduse abi käsitlevates määrustes, sätestades põhjendatud ja erandlikud mööndused.

Artikkel 7

See artikkel selgitab olukorda läbi rahvusvaheliste või regionaalsete organisatsioonide suunatud ja kolmandate riikide kaasfinantseeritud meetmete osas. See artikkel ei ole uuenduslik ja vastab mitmeti praegusele tavale. Seetõttu üritatakse selle artikliga olukorda selgitada.

Artikkel 8

Finantsmäärus, selle rakenduseeskirjad ja humanitaarabi reguleeriv põhiakt sisaldavad spetsiaalseid erandlikke meetmeid hädaolukordade ja humanitaarkriiside korral reageerimiseks. Need erandid üldeeskirjades hanke- ja toetuslepingute kohta võimaldavad viivitamatult reageerida eelnevalt kindlaksmääratud viisil. Seetõttu on erimeetmeid vaja hangete parema kättesaadavuse tagamiseks humanitaarabi alal, samas kui säilitatakse toimivad olemasolevad mehhanismid. Kõnealune artikkel sisaldab neid meetmeid. Nende kohaselt on humanitaartoetuste saajad kohustatud kohaldama käesoleva määruse ettekirjutusi selliste toetustega finantseeritavate hangete läbiviimisel.

Artikkel 9

Kiirreageerimise kord nõuab erimeetmeid tsiviilkriisiga kaasneva hädaolukorra ohjamiseks. Ettepaneku kohaselt on mehhanism kättesaadav kõigile asjaosalistele, olenemata kodakondsusest.

Artikkel 10

Käesolev määrus on horisontaalmäärus, mis muudab I lisas sätestatud välisabi vahendit, mida finantseeritakse EÜ eelarvest. Kõik asjaomased vahendid ja igasse vahendisse sisse viidud muudatused on sätestatud I lisas.

Artikkel 11

Selles artiklis määratakse kindlaks määruse jõustumise kuupäev.

2004/0099 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 179 ja 181A,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[3]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[4]

tegutsedes vastavalt asutamislepingu[5] artiklis 251 kehtestatud korrale

ning arvestades järgmist:

(1) Abi andmise otsene või kaudne sidumine toodete või teenuste ostmisega nimetatud abi eest doonorriigis vähendab abi efektiivsust ning on vastuolus vaeste riikide arengut soosiva poliitikaga. Abi lahtisidumine ei ole eesmärk omaette, vaid seda tuleb kasutada teisi elemente – näiteks omandit, regionaalset lõimumist ja suutlikkuse tõstmist – toetava vahendina võitluses vaesuse vastu.

(2) 2001. aasta märtsis võttis Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee vastu “Soovituse vähemarenenud riikide ametliku arenguabi lahtisidumise kohta”[6]. Euroopa Ühenduse liikmesriigid võtsid need soovitused vastu ning Euroopa Komisjon tunnustas soovituse põhimõtteid ühenduse abi kasutamise juhistena.

(3) 14. märtsil 2002. aastal otsustas Barcelonas Euroopa Ülemkoguga samaaegselt kogunenud üldasjade nõukogu, mis valmistas ette Monterrey 18.–22. märtsi 2002. aasta arengufinantseerimise rahvusvahelist konverentsi, et Euroopa Liit “rakendab arenguabikomitee soovitust vähimarenenud riikidele antava abi lahtisidumise kohta ning jätkab kõnelusi kahepoolse abi edasise lahtisidumise üle. Lisaks kaalub EL samme ühenduse abi edasise lahtisidumise kohta, samal ajal säilitades EL-AKV raames toimivat hinnasoodustuste süsteemi."

(4) 18. novembril 2002. aastal võttis komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule: “Lahtisidumine: abi tõhustamine”[7]. Selles esitati komisjoni arvamus antud küsimuses ning võimalikud variandid eespool mainitud Barcelona kohustuse rakendamiseks ELi abisüsteemi raames.

(5) 20. mai 2003. aasta järelduses abi lahtisidumise kohta[8] toonitas nõukogu vajadust ühenduse abi veelgi rohkem lahti siduda. Nõukogu nõustus eespool nimetatud teatises loetletud üksikasjadega ning tegi otsuse väljapakutud variantide kohta.

(6) 4. septembril 2003. aastal viidati Euroopa Parlamendi resolutsioonis abi lahtisidumise kohta[9] vajadusele ühenduse abi laialdasema lahtisidumise järele. See toetas nimetatud teatises loetletud üksikasju ja nõustus väljapakutud variantidega. Resolutsioonis rõhutati vajadust jätkata arutelu abi edasise lahtisidumise üle, lähtudes täiendavatest uuringutest ja dokumenteeritud ettepanekutest.

(7) Ühenduse välisabi kättesaadavuse kindlaksmääramiseks tuleb võtta arvesse mitmeid elemente. Artiklis 3 sätestatud abikõlblikkuse eeskirjadega määratakse kindlaks isikud, kellel on juurdepääs abile. Artiklis 4 esitatud päritolureeglitega määratakse kindlaks juurdepääs tarnetele ja materjalidele, mille abikõlblik isik on ostnud. Erikategooria isikute juurdepääs on lubatud artiklis 3 tingimisel, et järgitakse vastastikkuse põhimõtet. Artiklis 5 on sätestatud vastastikkuse põhimõtte määratlus ja rakendamise viisid. Artiklis 6 sätestatakse erandid ja nende rakendamine. Erisätted, mis puudutavad rahvusvaheliste või regionaalsete organisatsioonide kaudu või kolmanda riigiga kaasfinantseeritud toiminguid, on määratud kindlaks artiklis 7. Artiklis 8 määratakse kindlaks erisätted humanitaarabi kohta.

(8) Välisabi reguleerivad põhiaktid määravad koos EÜ finantsmääruse sätetega kindlaks ühenduse välisabi kättesaadavuse. Soovitud muudatused ühenduse abi kättesaadavuse parandamiseks toovad kaasa muudatusi kõikidesse neisse dokumentidesse. Muudatuste sisseviimiseks ratsionaalsel ja sidusal viisil esitatakse vajalikud parandused ühe horisontaalmäärusena. Kõik parandused kõigisse asjaomastesse põhiaktidesse on loetletud käesoleva määruse lisas.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolev määrus kehtestab huvitatud osapoolte juurdepääsu tingimused I lisas loetletud ühenduse välisabi vahenditele, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatud mõistete tõlgendamisel on lähtutud nõukogu määrusest (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi “finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad[10].

Artikkel 3

Abikõlblikkuse eeskirjad

Ühenduse vahenditest finantseeritavate hanke- või toetuslepingute konkursil võivad osaleda kõik juriidilised isikud, kes on registreeritud Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Euroopa Ühenduse tunnustatud ametlikus kandidaatriigis, või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis.

I lisa A osas nimetatud ühenduse temaatilise rakendusalaga vahenditest finantseeritavate hanke- või toetuslepingute konkursil võivad osaleda kõik juriidilised isikud, kes on registreeritud arengu- või üleminekuriikides, nagu need on määratletud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee nimekirjades, mis on sätestatud II lisas, ja need juriidilised isikud, kes on juba asjaomase vahendi olemusest lähtudes abikõlblikud.

I lisa B osas nimetatud ühenduse geograafilise rakendusalaga vahenditest finantseeritavate hanke- või toetuslepingute konkursil võivad osaleda kõik juriidilised isikud, kes on registreeritud arengu- või üleminekuriikides, nagu need on määratletud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee nimekirjades, mis on sätestatud II lisas, ja mida selgelt nimetatakse abikõlblikeks, ning need juriidilised isikud, kes on juba asjaomase vahendi olemusest lähtudes abikõlblikud.

Ühenduse vahenditest finantseeritavate hanke- või toetuslepingute konkursil võivad osaleda kõik juriidilised isikud, kes on registreeritud mis tahes riikides, mis pole nimetatud käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3, juhul kui artikli 5 alusel on kindlaks määratud vastastikune juurdepääs nende välisabile.

Käesoleva artikli abikõlblikkuse eeskirju ei kohaldata hankelepingute konkursil osalevate pakkujate väljapakutud ekspertide suhtes. Ekspertidel võib olla mis tahes riigi kodakondsus.

Ühenduse vahenditest finantseeritavate hanke- või toetuslepingute konkursil võivad osaleda rahvusvahelised organisatsioonid.

Eespool sätestatu ei sea piiranguid mis tahes lepingu puhul abikõlblike organisatsioonide liikidele ega finantsmääruse artikli 114 lõikes 1 ettenähtud mööndussätete kohaldamisele.

Artikkel 4

Päritolureeglid

Kõik tarned ja materjalid, mis ostetakse ühenduse vahenditest finantseeritava lepingu alusel, peavad olema pärit ühendusest või käesoleva määruse artiklis 3 määratletud abikõlblikust riigist. Päritolu on käesoleva määruse tähenduses määratletud ühenduse asjaomastes tollialastes õigusaktides päritolureeglite kohta.

Artikkel 5

Vastastikkuse põhimõte suhetes kolmandate riikidega

Vastastikune juurdepääs EÜ välisabile antakse riigile, mis kuulub artikli 3 lõike 4 reguleerimisalasse, juhul kui see riik annab võrdväärse abikõlblikkuse Euroopa Liidu liikmesriikidele.

Vastastikuse juurdepääsu tagamine EÜ välisabile põhineb ELi ja teiste doonorriikide võrdlusel ning viiakse läbi kogu sektori tasandil, nagu määratletud OECD arenguabikomitee kategooriates, või kogu riigi tasandil, olgu selleks siis doonor- või abisaajariik. Otsus anda doonorriigile vastastikune juurdepääs sõltub asjaomase doonorriigi antud abi läbipaistvusest, järjepidevusest ja proportsionaalsusest, sealhulgas selle kvaliteedist ja mahust.

Vastastikune juurdepääs EÜ välisabile tagatakse spetsiaalse otsusega asjaomase riigi või asjaomaste riikide regionaalse rühma kohta. Selline otsus võetakse vastu nõukogu otsuse 1999/468/EC[11] tingimuste kohaselt, järgides asjaomase vahendi suhtes kehtestatud korda ja asjaomase komitee otsuseid. Taoline otsus kehtib vähemalt ühe aasta.

Vastavalt IV lisas mainitud OECD arenguabikomitee 2001. aasta soovituste (vähimarenenud riikidele antava ametliku arenguabi lahtisidumise kohta) II punkti alapunktile a antakse automaatselt vastastikune juurdepääs EÜ välisabile III lisas loetletud kolmandatele riikidele.

Abisaajariikidega konsulteeritakse võimalikult laialdaselt lõigetes 1–3 kirjeldatud protsessi käigus.

Artikkel 6

Erandid abikõlblikkuse eeskirjadest ja päritolureeglitest

Piisavalt põhjendatud erandjuhtumeil võib komisjon laiendada abikõlblikkust artikli 3 põhjal mitteabikõlblike riikide kodanikele.

Piisavalt põhjendatud erandjuhtumeil võib komisjon lubada selliste tarnete ja materjalide ostmist, mis pärinevad artikli 3 põhjal mitteabikõlblikust riigist.

Lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandeid võib põhjendada toodete ja teenuste puudumisega asjaomaste riikide turul, äärmiselt kiire vajadusega või sellega, et abikõlblikkuse eeskirjad muudavad projekti, programmi või tegevuse elluviimise võimatuks või üleliia keeruliseks.

Artikkel 7

Rahvusvahelisi institutsioone või kolmandaid riike hõlmav tegevus

Juhul kui ühendus rahastab läbi rahvusvahelise organisatsiooni läbiviidavat tegevust, on osalemine asjaomastes lepingulistes toimingutes vaba kõigile artikli 3 kohaselt abikõlblikele juriidilistele isikutele, ning kõigile sellise organisatsiooni abikõlblikkuse eeskirjadele vastavatele juriidilistele isikutele, kusjuures kõigile doonorriikidele tagatakse võrdne kohtlemine. Samad reeglid kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.

Juhul kui ühendus rahastab kolmanda riigi kaasfinantseeritavat tegevust, millele kohaldub artiklis 5 määratletud vastastikkuse põhimõte, või regionaalse organisatsiooni kaasfinantseeritavat tegevust, on osalemine asjaomastes lepingulistes toimingutes vaba kõigile juriidilistele isikutele, kes on artikli 3 kohaselt abikõlblikud, ja ka neile, kes on registreeritud sellises kolmandas riigis või asjaomase regionaalse organisatsiooni liikmesriigis. Samad reeglid kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.

Käesolevas artiklis sätestatud abikõlblikkuseeskirju ei kohaldata hankelepingute konkursil osalevate pakkujate väljapakutud ekspertide suhtes. Ekspertidel võib olla mis tahes riigi kodakondsus.

Artikkel 8

Humanitaarabi

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96[12] kohase humanitaarabi korral ei kohaldata käesoleva määruse artikli 3 sätteid abisaajate valikuks kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumite suhtes.

Kui abi saanud humanitaartegevus nõuab hankelepingute konkursi korraldamist, järgivad selliste abirahade saajad käesoleva määrusega kehtestatud eeskirju.

Artikkel 9

Kiirreageerimis e kord

Tsiviilkriisi ohjamise puhul kiirreageerimise korra loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 381/2001[13] tähenduses võivad abikõlblikud partnerid pärineda ükskõik millisest riigist.

Nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 381/2001 artikli 6 lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega: “nende peakorter peab olema ühenduse liikmesriigis või mis tahes muus riigis”.

Artikkel 10

Määruse rakendamine

Käesolev määrus muudab ja asendab kõikide I lisas loetletud olemasolevate ühenduse dokumentide asjaomased osad. Arvestamaks OECD tekstidesse tehtavate parandustega, muudab komisjon jooksvalt käesoleva määruse II–IV lisa.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I LISA

Käesolevas lisas loetletud ühenduse dokumentidesse viiakse sisse järgmised muudatused.

A OSA. Temaatilise rakendusalaga ühenduse vahendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta.[14]

Artikli 5 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2003. aasta määrus nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta.[15]

Artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1724/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust arengumaades.[16]

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega: „Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõikele 2 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1725/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, mis ei ole arengumaad.[17]

Artikli 4 lõiget 2 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 7 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi.[18]

Artikli 8 lõige 8 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 9 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 5 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete kohta.[19]

Artikli 9 lõige 8 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 9 lõige 9 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 6 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi.[20]

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus toetuslepingu saamiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ja nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 976/1999, millega nähakse ette nõuded selliste ühenduse meetmete (välja arvatud arengukoostöömeetmete) rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata ühenduse koostööpoliitika raames kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi kolmandates riikides.[21]

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele määratakse abikõlblikkus toetuslepingu saamiseks kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ja neisse tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artiklit 6 täiendatakse järgmiselt: “Et artikli 5 lõikes 1 nimetatud partnerid oleksid ühenduse abi puhul abikõlblikud, peab nende peakorter asuma käesoleva määruse ja EÜ määruse nr XXXX kohaselt abikõlblikus riigis. See peakorter peab olema tegelik otsuste tegemise keskus kõigi käesoleva määruse kohaselt finantseeritavate meetmete puhul. Erandjuhul võib peakorter olla muus kolmandas riigis.”

Artikli 9 lõiget 1 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 9 lõiget 2 täiendatakse järgmiselt: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele määratakse käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 22. detsembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2836/98 soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arengukoostöösse integreerimise kohta.[22]

Artikli 5 lõikesse 4 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 7 lõige 6 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades.[23]

Artikli 3 lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega: “Nende peakorter peab asuma abikõlblikus riigis ning olema peamine kaasfinantseerimisalaste otsuste tegemise keskus EÜ määruse nr XXXX mõistes”.

Artikli 3 lõike 1 kolmas taane asendatakse järgmisega: “Suurem osa nende finantseeringutest peab pärinema EÜ määruse nr XXXX mõistes abikõlblikust riigist”.

Artikli 3 lõikesse 3 lisatakse järgmine: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Komisjoni 16. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2519/97, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1292/96 kohaselt ühenduse toiduabina tarnitavate toodete varumise üldeeskirjad.[24]

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 4 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 4 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.

Nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2046/97 Põhja–Lõuna koostöö kohta uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses.[25]

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse kohaselt on finantsabikõlblikud järgmised koostööpartnerid: piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid, eriti UNDCP, valitsusvälised organisatsioonid, üleriigiliste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste talitused ja asutused, kogukondlikud organisatsioonid, instituudid ning avaliku ja erasektori ettevõtted. Abikõlblikkus toetuslepingu saamiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglite ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 6 lõikesse 5 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX° ”.

Artikli 9 lõige 7 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 9 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades. [26]

Artikli 4 lõikele 4 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 6 lõige 7 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXXXX”.

Artikli 6 lõige 8 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise tugimeetmete kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/2001, millega muudetakse toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise tugimeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/96 artiklit 21.[27]

Artikkel 9 asendatakse järgmisega “1. Riigid, mis on kõlblikud saama ühenduse abi käesolevas määruses nimetatud meetmete osas, on loetletud lisas. Seoses sellega eelistatakse elanikkonna kõige vaesemaid kihte ja madala sissetulekuga riike, kus on tõsine toidupuudus.

Nõukogu võib komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega seda nimekirja muuta.

Abikõlblikkus toetuslepingu saamiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX.2. Mittetulunduslikud valitsusvälised organisatsioonid on abikõlblikud ühenduse otsese või kaudse finantseerimise saamiseks käesolevas määruses nimetatud meetmete rakendamiseks juhul, kui nad vastavad järgmistele kriteeriumitele:(a) kui need on valitsusvälised organisatsioonid, peavad need olema autonoomsed organisatsioonid abikõlblikus riigis selles riigis kehtivate seaduste alusel;(b) nende peakorter peab asuma abikõlblikus riigis. Peakorter peab olema tegelik otsuste tegemise keskus kõigi kaasfinantseeritavate meetmete osas;(c) need peavad näitama, et nad suudavad edukalt ellu viia toiduabimeetmeid, eelkõige:- haldus- ja finantsjuhtimissuutlikkusega,- tehnilise ja logistilise suutlikkusega kavandatud meetmega tegelemisel,- varasemate tulemustega, mida on andnud vastavate valitsusväliste organisatsioonide rakendatud meetmed, mida on ellu viidud ühenduse või liikmesriikide finantseerimisel,- oma kogemustega toiduabi ja toiduainetega kindlustamisel,- oma kohalolekuga abisaajariigis ning teadmistega asjaomase riigi või arengumaade kohta;(d) kohustuvad vastama tingimustele, mis komisjon on sätestanud toiduabi eraldamise suhtes.”

Artikli 10 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 11 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmisega: “Tooted hangitakse abisaajariigis või mõnes arenguriigis (loetletud lisas), mis võimalusel kuulub abisaajariigi või -riikidega samasse geograafilisse piirkonda. Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 11 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.

Artikli 11 lõige 4 muudetakse artikli 11 lõikeks 3.

Artikli 17 esimene taane asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

B OSA. Geograafilise rakendusalaga ühenduse vahendid

Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3906/89, määrust (EÜ) nr 1267/1999, määrust (EÜ) nr 1268/1999 ja määrust (EÜ) nr 555/2000.[28]

Artikli 8 lõike 7 esimest ja teist taanet täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõike 7 kolmandat taanet täiendatakse järgmisega: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 8 lõiget 8 täiendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 257/2001 Türgi majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamismeetmete rakendamise kohta.[29]

Artikli 5 lõikesse 5 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 6 lõiget 7 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 6 lõiget 8 täiendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades.[30]

Artikli 7 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artikli 10 lõiget 2 täiendatakse järgmisega: “Ühenduse abi on kättesaadav partneritele, kelle peakorter asub käesoleva määruse ja EÜ määruse nr XXXX mõistes abikõlblikus riigis, tingimusel, et see peakorter on tegelik keskus, kust juhatatakse nende äritegevusega seotud tegevust. Erandjuhtudel võib see peakorter asuda muus kolmandas riigis”.

Artikli 13 lõiget 1 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 13 lõiget 2 täiendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2666/2000 (CARDS), mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist ja millega tühistatakse määrus (EÜ) nr 1628/96 ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89 ja (EMÜ) nr 1360/90 ning otsuseid 97/256/EÜ ja 1999/311/EÜ.[31]

Artikli 7 lõiget 3 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 7 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmisega: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö kohta.[32]

Artikli 7 lõige 6 asendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega: “Käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 29. detsembri 1999 määrus (EÜ, Euratom) nr 99/2000 (TACIS) abi andmise kohta partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias.[33]

Artikli 11 lõiget 3 täiendatakse järgmisega: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele määratakse käesoleva määruse alusel ostetud tarnete ja materjalide päritolu kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 11 lõiget 4 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 11 lõikesse 5 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1267/1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend.[34]

Artikli 6a lõiget 1 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 6a lõiget 2 täiendatakse järgmisega: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil.[35]

Artikli 3 lõiget 3 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrus (EMÜ) nr 1488/96 Euroopa–Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta.[36]

Artikli 8 lõiget 1 täiendatakse järgmisega: “Abikõlblikkus käesolevas määruses reguleeritud pakkumismenetluses osalemiseks määratakse kindlaks vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

Artikli 8 lõiget 8 täiendatakse järgmisega: “Osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, on reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 11. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1734/94 finants- ja tehnilise koostöö kohta okupeeritud aladega, mida on muudetud nõukogu 21. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2840/98.[37]

Artikli 2 lõikesse 4 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 29. juuni 1992 määrus (EMÜ) nr 1762/92 (MEDA) ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide rakendamise kohta.[38]

Artikli 2 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 (ALA) Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta.[39]

Artiklile 9 lisatakse järgmine lause: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasfinantseeritakse koos kolmanda riigiga, reguleeritud EÜ määrusega nr XXXX”.

Artiklit 13 täiendatakse järgmisega: “Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on abikõlblikkus pakkumismenetluses osalemiseks käesoleva määruse alusel täpsemalt määratletud vastavalt kodakondsus- ja päritolureeglitele ning nende suhtes tehtud eranditele, nagu sätestatud EÜ määruses nr XXXX”.

II LISA

Arenguabikomitee abi saanud riikide nimekiri 1. jaanuari 2003. aasta seisuga |

I osa: Arengumaad ja -territooriumid (ametlik arenguabi) | II osa: Üleminekumaad ja -territooriumid (ametlik abi) |

Vähimarenenud maad | Teised madala rahvamajanduse kogutuluga maad (RKT <745 USD elaniku kohta aastal 2001) | Madalama keskmise rahvamajanduse kogutuluga maad (RKT 746-2975 USD elaniku kohta aastal 2001) | Kõrgema keskmise rahvamajanduse kogutuluga maad (RKT 2976-9205 USD elaniku kohta aastal 2001) | Suure rahvamajanduse kogutuluga maad (RKT <9206 USD elaniku kohta aastal 2001) | Kesk- ja Ida-Euroopa maad ja iseseisvunud endised nõukogude vabariigid | Arenenud arengumaad ja -territooriumid |

Afganistan Angola Bangladesh Benin Bhutan Burkina Faso Burundi Cabo Verde Djibouti Ekvatoriaal-Guinea Eritrea Etioopia Gambia Guinea Guinea-Bissau Haiiti Ida-Timor Jeemen Kambodža Kesk-Aafrika VR Kiribati Komoorid Kongo DV Laos Lesotho Libeeria Madagaskar Malawi Maldiivid Mali Mauritaania Mosambiik Myanmar Nepal Ruanda Sambia Samoa Saalomoni saared São Tomé ja Principe Senegal Sierra Leone Somaalia Sudaan Tansaania Togo Tšaad Tuvalu Uganda Vanuatu | *Armeenia *Aserbaidžaan Côte d’Ivoire Ghana *Gruusia India Indoneesia Kamerun Keenia Kongo VR Korea DV *Kõrgõzstan *Moldova Mongoolia Nigeeria Nicaragua Paapua Uus-Guinea Pakistan Zimbabwe *Tadžikistan *Usbekistan Vietnam | Albaania Alžeeria Belize Boliivia Bosnia ja Hertsegoviina Dominikaani VR Ecuador Egiptus El Salvador Fidži Filipiinid Guatemala Guyana Hiina Honduras Iraak Iraan Jamaica Jordaania Kasahstan Kolumbia Kuuba Lõuna-Aafrika Makedoonia (EJV) Maroko Marshalli saared Mikroneesia (Liiduriigid) Namiibia Niue Palestiina (Omavalitsus) Paraguay Peruu Serbia ja Montenegro Sri Lanka St Vincent & Grenadiinid Suriname Svaasimaa Süüria Tai #Tokelau Tonga Tuneesia Türgi *Türkmenistan #Wallis ja Futuna | Botswana Brasiilia Cooki saared Costa Rica Dominica Gabon Grenada Horvaatia Liibanon Malaisia Mauritius #Mayotte Nauru Panama #Saint Helena Saint Lucia Tšiili Venetsueela Maailmapanga laenukõlblikkuse lävi (5185 USD aastal 2001) #Anguilla Antigua ja Barbuda Argentiina Barbados Mehhiko #Montserrat Omaan Palau saared Saudi-Araabia Seišellid St Kitts ja Nevis Trinidad ja Tobago #Turks ja Caicos Uruguay | Bahrein | *Bulgaaria *Eesti *Leedu *Läti *Poola *Rumeenia *Slovakkia *Tšehhi *Ukraina *Ungari *Valgevene *Venemaa | #Aomen Araabia Ühendemiraadid #Aruba Bahama saared #Bermuda Brunei #Kaimanisaared #Falklandi saared #Gibraltar Hiina Taibei #Hongkong (Hiina) Iisrael Katar Korea Kuveit Küpros Liibüa #Hollandi Antillid Malta #Prantsuse Polüneesia #Briti Neitsisaared Singapur Sloveenia #Uus-Kaledoonia |

*Kesk- ja Ida-Euroopa maad ja iseseisvunud endised nõukogude vabariigid.

#Territooriumid.

III LISA

OECD arenguabikomitee liikmed

Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Austria, Belgia, Euroopa Komisjon, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Jaapan, Kanada, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Norra, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Šveits, Taani, Uus-Meremaa, Ühendkuningriik.

IV LISA

Väljavõtted

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee 2001. aasta märtsi soovitusest vähimarenenud riikidele antava ametliku arenguabi lahtisidumise kohta

II. Rakendamine

a) Rakendusala

7. Toetuse lahtisidumine on keeruline protsess. Ametliku arenguabi erinevatele kategooriatele tuleb läheneda erinevalt ning liikmesriikide meetmed soovituste rakendamisel on erineva rakendusala ja ajastusega. Seda arvestades seovad arenguabikomitee liikmesriigid oma ametliku arenguabi vähimarenenud riikidele lahti võimalikult suurel määral ja kooskõlas käesolevas soovituses kindlaksmääratud kriteeriumitele ja korrale:

i) Arenguabikomitee liikmesriigid nõustuvad 1. jaanuariks 2002 lahti siduma oma ametliku arenguabi vähimarenenud riikidele järgmistes valdkondades: maksebilansi tasakaalustamine ja struktuuride kohandamise toetus; võlgade kustutamine; abi sektori ja multisektori programmidele; abi investeerimisprojektidele; impordi- ja kaubatoetus; kaubandusteenuste lepingud ja ametlik arenguabi valitsusvälistele organisatsioonidele hangetega seotud tegevuse tarbeks.

ii) Investeeringutega seotud tehnilise koostöö ja iseseisva tehnilise koostöö osas mööndakse, et arenguabikomitee liikmete poliitika juhtmõtteks võib olla riikliku osalemise säilitamise tähtsus doonorriikides, koos eesmärgiga kasutada partnerriikide teadmisi ja järgides käesoleva soovituse eesmärke ja põhimõtteid. Iseseisev tehniline koostöö ei kuulu käesoleva soovituse rakendusalasse.

iii) Toiduabi alal tunnistatakse, et arenguabikomitee liikmesriikide poliitika võib juhinduda arutlustest ja kokkulepetest teistel rahvusvahelistel foorumitel, mis reguleerivad toiduabi andmist, järgides käesoleva soovituse eesmärke ja põhimõtteid.

8. Käesolevat soovitust ei kohaldata meetmete suhtes, mille maksumus jääb allapoole 700 000 SDR (130 000 SDR investeeringutega seotud tehnilise koostöö puhul).

[1] KOM(2004) 101 lõplik, 10.2.2004.

[2] ELT C , , lk. .

[3] ELT C , , lk. .

[4] ELT C , , lk. .

[5] EÜT C , , lk. .

[6] OECD arenguabikomitee 2001. aasta aruanne, 2002, 3. köide, nr 1, lk 46.

[7] KOM(2002)/639 lõplik.

[8] SEC(91)2273 lõplik.

[9] A5/2003/190, bülletään/2003/9, 1.6.1964.

[10] EÜT L 357/1, 31.12.2002.

[11] EÜT L 231, 29.8.2001.

[12] EÜT, L 248/1, 16.9.2002.

[13] EÜT, L 57/5, 27.2.2001.

[14] ELT L 224/7, 6.9.2003.

[15] ELT L 224/1, 6.9.2003.

[16] EÜT, L 234/1, 1.9.2001.

[17] EÜT, L 234/6, 1.9.2001.

[18] EÜT, L 288/1, 15.11.2000.

[19] EÜT, L 288/6, 15.11.2000.

[20] EÜT, L 120/1, 8.5.1999.

[21] EÜT, L 120/8, 8.5.1999.

[22] EÜT, L 354/5, 30.12.1998.

[23] EÜT L 213/1, 30.7.1998.

[24] EÜT, L 346, 17.12.1997.

[25] EÜT, L 287, 21.10.1997.

[26] EÜT L 306, 28.11.1996.

[27] EÜT L 166, 5.7.1996.

[28] EÜT, L 342/1, 27.12.2001.

[29] EÜT L 39/1, 9.2.2001.

[30] EÜT, L 287/3, 31.10.2001.

[31] EÜT, L 306/1, 7.12.2000.

[32] EÜT, L 198/1, 4.8.2000.

[33] EÜT, L 12/1, 18.1.2000.

[34] EÜT, L 161/73, 26.6.1999.

[35] EÜT, L 331/51, 23.12.1999.

[36] EÜT, L 189, 30.7.1996.

[37] EÜT, L 182, 16.7.1994.

[38] EÜT, L 181, 1.7.1992.

[39] EÜT, L 052, 27.2.1992.