Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta /* COM/2013/0773 final - 2013/0388 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] alustas Euroopa Komisjon Komoori Liiduga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 5. juulil 2013 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 13 kohaselt 1. jaanuar 2014. Lepingu protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Komoori Liidu püügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud järelhindamise tulemused. Partnerluslepingu üldine eesmärk on tõhustada koostööd Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. Eelkõige on protokolliga ette nähtud kalapüügivõimalused järgmiste kategooriate puhul: – 42 tuunipüügiseinerit; – 20 pinnaõngejadalaeva. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul uus protokoll oma otsusega vastu. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2011–2013 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Komoori Liidu kalandusprotokolli jätkumise vastu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli enda ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Protokollis sätestatud 600 000 euro suurune aastane rahaline toetus jaguneb järgmiselt: 300 000 euro suurune summa juurdepääsuks 6 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile ja b) 300 000 euro suurune eritoetus Komoori Liidu kalandussektori poliitika arendamiseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Komoori Liidu vajadustele võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. 2013/0388 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõikega 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) 5. oktoobril 2006 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1563/2006 (mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist)[3]. (2) Euroopa Ühendus ja Komoori Liit on teineteisele vastavalt 3. mail 2007. aastal ja 6. märtsil 2008. aastal teatanud Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustamiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpuleviimisest[4]. (3) Komisjon pidas Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Komoori Liiduga uue protokolli üle, millega nähakse ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Komoori Liidu suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (4) Otsusega …/2013/EL[5] andis nõukogu loa kõnealune protokoll allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, ilma et see piiraks selle hilisemat sõlmimist. (5) ELi huvides on kohaldada Komoori Liiduga sõlmitud kalandussektori partnerluslepingut protokolli abil, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja vastav rahaline toetus ning kehtestatakse vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamise tingimused Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. (6) Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise kalandussektori partnerluslepingu artikliga 9 on asutatud ühiskomitee, kelle ülesanne on lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine ning vajaduse korral protokolli artiklis 5 sätestatud muudatuste vastuvõtmine. Kõnealuste muudatuste vastuvõtmiseks tuleks anda komisjonile volitused need lihtsustatud korras heaks kiita. (7) Seega tuleks kõnealune protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vaheline protokoll (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama protokolli artikliga 14 ette nähtud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda. Artikkel 3 Euroopa Komisjon on volitatud kiitma heaks muudatused, mille ühiskomitee on võtnud vastu vastavalt protokolli artiklile 5 ja kooskõlas Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise kalandussektori partnerluslepingu artikliga 9. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA PROTOKOLL Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahel (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2014 on vastavalt kalanduslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised: Pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cethorinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus, – tuunipüügiseinerid: 42 laeva – pinnaõngejadalaevad: 20 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaselt. 3. Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad (edaspidi „Euroopa Liidu laevad”) võivad püüda kala Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames Komoori Liidu poolt väljaantud kehtiv kalapüügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – maksekord 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 1 800 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab (a) 6000 tonni suurusele viitetonnaažile vastavat 300 000 euro suurust aastast toetust juurdepääsuks Komoori Liidu kalapüügipiirkonnale; (b) 300 000 euro suurust aastast eritoetust Komoori Liidu kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7 ja 8 ning lepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit käesoleva protokolli rakendamise vältel 600 000 euro kaupa aastas, mis vastab lõike 2 punktides a ja b kirjeldatud aastastele kogumahtudele. 5. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse Euroopa Liidu laevade juurdepääsu eest Komoori Liidu kalavarudele maksab Euroopa Liit hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmistel aastatel hiljemalt 60 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva aastapäeva. 6. Lepinguosalised seavad sisse korrapärase järelevalve ELi laevade püügi üle Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. Selleks analüüsivad mõlemad lepinguosalised korrapäraselt kogu püügihooaja vältel ühiskomitee raames Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas kala püüdvate ELi kalalaevade väljapüügi ja püügikoormuse andmeid. 7. Kui Euroopa Liidu laevade aastane püügikogus Komoori Liidu püügipiirkonnas ületab punkti 2 alapunktis a osutatud viitetonnaaži, suurendatakse aastast rahalist kogutoetust 50 euro võrra iga asjaomasel aastal püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa (600 000 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 8. Lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Komooride ametiasutuste pädevusse. 9. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud rahaline toetus kantakse üle ühele Komooride Keskpangas (Banque Centrale des Comores) avatud riigikassa (Trésor Public) arvelduskontole. Nimetatud konto andmed edastab Komoori Liit igal aastal Euroopa Liidule. 10. Lõike 2 punktis b kirjeldatud rahalisele toetusele vastav summa kantakse sellelt ainsalt kontolt üle kontole TR 5006, mis avatakse Komooride Keskpangas kalandusministeeriumi poolt. Artikkel 3 Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Komooride vetes 1. Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: (a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise eritoetuse kasutamise kohta; (b) vastutustundliku ja säästva kalapüügi tingimuste tagamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Komoori Liidu riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügiga tegelemisega seotud poliitikasuundades väljendatud prioriteete; (c) kriteeriumides ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma. 3. Igal aastal teostavad lepinguosalised ühiskomisjoni raames mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemuste hindamise. Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised kõnealust jälgimist ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppu kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetuse täieliku ammendumiseni. 4. Vajaduse korral otsustab Komoori Liit igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase valdkondliku kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki selles piirkonnas kala püüdvate kalalaevastike võrdse kohtlemise ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust käsitleva põhimõtte alusel. 2. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad Euroopa Liit ja Komoori Liit jõupingutusi, et jälgida Komoori Liidu kalapüügipiirkonna kalavarude seisundit. 3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalapüügi vastutustundliku majandamise valdkonnas. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4, toetudes IOTC soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest konsulteerivad lepinguosalised omavahel lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees, et võtta vajaduse korral teaduskohtumise järgselt ja vastastikusel kokkuleppel Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldatavaid tehnilisi kaitsemeetmeid, millega tagada kalavarude jätkusuutlik majandamine.. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete vabatahtlik läbivaatamine ühiskomitees 1. Nagu on ette nähtud kalandussektori partnerluslepingu artikliga 9, võib ühiskomitee vaadata läbi artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalused ja neid vastastikusel kokkuleppel muuta niivõrd, kuivõrd need vastavad teaduslikele nõuannetele ja soovitustele ning IOTCi vastuvõetud resolutsioonidele. 2. Sellisel juhul kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda. 3. Ühiskomitee võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse kalapüügitingimusi ning käesoleva protokolli ja selle lisade kohaldamiseeskirju. Artikkel 6 Katsepüük ja uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad on huvitatud artikliga 1 hõlmamata püügitegevusest ja kui nad soovivad katsetada uut liiki püügitegevuse tehnilist teostatavust ja majanduslikku tasuvust, võidakse anda luba sellise tegevuse katseliseks teostamiseks vastavalt Komooride kehtivatele õigusaktidele. Võimaluse piires teostatakse nimetatud katsepüüki kohalike olemasolevate teaduslike ja tehniliste ekspertide abil. 2. Selleks edastab Euroopa Liit Komooride ametiasutustele katsepüügi lubade taotlused, mis põhinevad tehnilisel toimikul, milles on esitatud: – kavandatud liigid; – laeva tehnilised omadused; – laeva juhtkonna kogemused seoses asjaomase püügitegevusega; – püügireisi tehnilised näitajad (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne); – sellise teabe liik, mida kogutakse, et teaduslikult uurida kõnealuse püügitegevuse mõju kalavarudele ja ökosüsteemidele. 3. Katsepüügiload antakse välja kuni kaheteistkümneks kuuks. Püügireisi puhul tuleb maksta Komooride ametiasutuste kehtestatud loatasu. 4. Katsepüügi püügireisi jooksul püütud saak jääb laevaomaniku valdusse. 5. Püügireisi üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele analüüsimiseks. 6. Kui lepinguosalised täheldavad katsepüügi kampaaniate läbiviimisel positiivseid tagajärgi, võivad Komooride ametiasutused ühiskomitee koosolekul langetatud otsuste raames anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt käesoleva protokolli lisale. Artikkel 7 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmist võib läbi vaadata või peatada pärast ühiskomitees toimunud nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust: (a) püügitegevus Komooride kalapüügipiirkonnas on takistatud muudel kui looduslikel erakorralistel põhjustel; (b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; (c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artikliga 9 kindlaksmääratud inimõiguste oluliste elementide ja väärtuste rikkumisega. 2. Euroopa Liit võib läbi vaadata või peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud eritoetuse maksmise: (a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; (b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikkel 8 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada pärast ühiskomitees toimunud nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust: (a) püügitegevus Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas on takistatud muudel kui looduslikel erakorralistel põhjustel; (b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; (c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artikliga 9 kindlaksmääratud inimõiguste oluliste elementide ja väärtuste rikkumisega; (d) kui käesoleva protokolli artiklis 7 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; (e) lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes. 2. Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel kui lõike 1 punktis c osutatus põhjustel, peab huvitatud osaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokoll vahetult pärast peatamisotsuse vastuvõtmist. 3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Kohaldatavad õigusaktid 1. Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas tegutsevate Euroopa Liidu kalalaevade tegevust reguleerivad Komoori Liidus kohaldatavad õigusaktid, kui kalandusalases partnerluslepingus või käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti. 2. Lepinguosalised peavad teavitama teineteist kirjalikult mis tahes muudatusest nende kalandusalases poliitilises strateegias või õigusaktides. Artikkel 10 Elektrooniline teabevahetus 1. Komoori Liit ja Euroopa Liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektroonilisel teel. 2. Käesoleva protokolliga ettenähtud dokumentide elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. 3. Kui süsteem ei toimi, teavitavad Komoori Liit ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 11 Andmete konfidentsiaalsus Komoori Liit ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa Liidu laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. Artikkel 12 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teate saatmisega avatakse lepinguosaliste vahelised konsultatsioonid. Artikkel 13 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2014. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED I peatükk. Üldsätted 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Komoori Liidu all järgmisi pädevaid ametiasutusi: – Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Mauritiusel asuva delegatsiooni vahendusel; – Komoori Liit: Komooride kalandusministeerium. 2. Kalapüügi piirkond Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud kala püüda lähemal kui kümme meremiili iga saare kaldast. Lisaks sellele ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud püüki teostada kolme meremiili raadiuses peibutuspüügivahenditest, mis on paigaldatud Komoori Liidu kalandusministeeriumi poolt. Nimetatud ministeerium edastab ankurdatud peibutuspüügivahendite asukoha koordinaadid laevaomanikele kalapüügiloa väljastamisel. Piirkondadest, kus navigatsioon ja kalapüük on keelatud, samuti nende piirkondade piiride muutustest tuleb ELi teavitada hiljemalt kaks kuud enne navigatsiooni- ja püügikeelu kehtestamist. 3. Arvelduskonto Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Komoori Liit ELile selle Komooride Keskpangas avatud konto andmed, millele lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad kanda. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II peatükk. Kalapüügiload Käesoleva lisa sätete kohaldamisel käsitatakse mõistet „kalapüügiluba” õigusena püüda kala teatava ajavahemiku jooksul kindlaksmääratud piirkonnas või konkreetset kalaliiki. 1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus 1.1. Lepingu artiklis 7 osutatud kalapüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Komoori Liidu püügipiirkonnas ja on seotud Komooride kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud. 1.2. Iga püügiluba taotlevat liidu laeva võib esindada Komooridel elav volitatud esindaja. 2. Kalapüügilubade taotlemine 2.1. Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad pädevatele Komooride Liidu ametiasutustele loataotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa soovitud alguskuupäeva. 2.2. Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või asjaomase laeva tehnilise muutmise järgselt lisatakse taotlusele: i. tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; ii. järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed: – kalalaeva omanik, – kalalaeva käitaja, – laeva kohalik agent; iii. hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm x 10 cm; iv. laeva merekõlblikkuse tunnistus; v. laeva registreerimistunnistus; vi. VMSi transponderi andmed; vii. kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post jne). 2.3. Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, esitatakse koos uuendamistaotlusega üksnes loatasu ettemakse kinnitus. 3. Tasu 3.1. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: – 4235 eurot aastas tuunipüügiseineri kohta, mis vastab Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas püütud 77 tonni eest maksmisele kuuluvatele loatasudele, – 2475 eurot aastas pinnaõngejadalaeva kohta, mis vastab Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas püütud 45 tonni eest maksmisele kuuluvatele loatasudele. 3.2. Loatasu on 55 eurot iga Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas püütud tonni kohta. 4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri Pärast püügiloa taotluste ja ettemakse tasumise teate kättesaamist koostab Komoori Liit viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata Komoori Liidu riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Komoori Liit saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile. Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja kuni püügiloa väljastamiseni. Kuni püügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema ajutise nimekirja koopia. 5. Kalapüügiloa väljastamine Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 15 tööpäeva jooksul pärast pädevalt ametiasutuselt täieliku heakskiidu saamist. Pädev ametiasutus saadab kõnealuse püügiloa koopia viivitamata ELi Mauritiusel asuvale delegatsioonile. Kui püügiluba on väljastatud ja kätte saadud, tuleb seda hoida kogu aeg laeva pardal. 6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja. 7. Kalapüügiloa kehtivusaeg Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada. 8. Kalapüügiloa edasiandmine Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei saa edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule asendatava laevaga sama kategooria laevale antud uue kalapüügiloaga, tasumata selle eest uut ettemakset. 9. Abilaevad 9.1. Komooride seadustega sätestatud eeskirjad ja tingimused peavad nägema ette abilaevade lubamise võimaluse. 9.2. Abilaevade load maksustamisele ei kuulu. Abilaevad peavad olema registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või kuuluma mõnele Euroopa äriühingule. 9.3. Komooride asjaomased ametiasutused edastavad komisjonile ELi Mauritiusel asuva delegatsiooni vahendusel regulaarselt väljavõtte väljastatud lubadest. III peatükk. Püügiaruanded 1. Püügipäevik 1.1. Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mis peab vastama IOTC kohaldatavatele resolutsioonidele püügitegevusega seotud andmete kogumise ja edastamise kohta. 1.2. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. 1.3. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. 1.4. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2. Püügiaruanded 2.1. Kapten annab laeva püügist aru, esitades Komoori Liidule püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. 2.2. Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt: i. Komoori Liidu sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Komoori Liidu kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia esitatakse Komoori Liidu inspekteerimisrühmale; ii. kui Komoori Liidu kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Komoori Liidu sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 15 tööpäeva jooksul pärast Komoori Liidu püügipiirkonnast lahkumist: – e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile – või faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile – või kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele. 2.3. Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Komoori Liidu kalapüügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne. 2.4. Kapten saadab kõigi püügipäevikute koopia ELi Mauritiusel asuvale delegatsioonile, Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele ja ühele järgmistest teadusinstituutidest: i. IRD (Institut de recherche pour le développement); ii. IEO (Instituto Español de Oceanografía); iii. IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra). 2.5. Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Komoori Liit peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Komoori Liit püügiloa uuendamisest keelduda. Komoori Liit teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. 3. Üleminek elektroonilisele süsteemile Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügipäeviku ja püügitegevusega seotud andmete elektroonilise aruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”) kasutuselevõtus kooskõlas 3. liites esitatud suunistega. Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks kõnealuse süsteemi kasutuselevõtu korra, eesmärgiga saada süsteem kasutusvalmis 1. juuliks 2015. 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus 4.1. Kuni punktiga 3 ettenähtud elektroonilise süsteemi kasutuselevõtuni määrab EL, võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, iga tuunipüügilaeva ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. 4.2. EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Komoori Liidule ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. 4.3. Alates punktiga 3 ettenähtud elektroonilise süsteemi tegelikust kasutuselevõtust määrab EL lipuriigi kalapüügiseirekeskustes arhiveeritud püügipäevikute alusel iga tuunipüügilaeva ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. 4.4. EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Komoori Liidule ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. märtsi. 4.5. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. 4.6. Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis on makstud püügiloa saamiseks, tasuvad laevaomanikud Komoori Liidu pädevatele ametiasutustele täiendava makse käesoleva lisa I peatüki lõikes 3 osutatud kontole hiljemalt jooksva aasta 30. septembriks. IV peatükk. Ümberlaadimine ja lossimine 1. Ümberlaadimine merel keelatud. Kõik Euroopa Liidu laevad, mis soovivad saaki Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas ümber laadida või lossida, peavad seda tegema Komoori Liidu sadamate reidil. 2. Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten teatab vähemalt 24 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist nii Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele kui ka asjaomasele sadamaametile järgmised andmed: – ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi; – kaubavedaja nimi; – ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; – ümberlaadimise või lossimise kuupäev; – lossitava püügi uus omanik. 3. Ümberlaadimist ja lossimist käsitatakse lahkumisena Komoori Liidu kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama Komooride pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Komoori Liidu kalapüügipiirkonnast lahkuda. 4. Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas on keelatud kõik saagi ümberlaadimise või lossimisega seotud tegevused, mis ei sisaldu eespool osutatud punktides. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Komooride kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. V peatükk. Meremeeste töölevõtmine 1. Iga ELi laev võtab oma kulul pardale vähemalt ühe (1) Komooride kvalifitseeritud meremehe Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas toimuval püügihooajal. 2. Laevaomanikud valivad pädeva Komoori Liidu ametiasutuse esitatud nimekirjast välja laevale võetavad meremehed. 3. Laevaomanik või tema esindaja edastab pädevale Komoori Liidu ametiasutusele oma laevale tööle võetud kohalike meremeeste nimed, märkega nende tööülesannete kohta meeskonnas. 4. ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 5. Kohalike meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu pädevate Komoori Liidu ametiasutustega. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 6. AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate kokkuleppe alusel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 7. Iga ELi laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees ei ilmu ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva, langeb laevaomanikult automaatselt kohustus selle meremehe palkamiseks. 8. Kui laevaomanikud ei täida lõikes 1 osutatud kohustust mõnel muul kui eelmises punktis osutatud põhjusel, peavad nad iga päeva kohta, mil laev asub Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas maksma kindlaksmääratud summana 20 eurot päeva ja laeva kohta. Nimetatud summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva lisa III peatüki 4. jao punktis 6 sätestatud tähtaja jooksul. 9. Summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse arvelduskontole, mille pädevad Komooride ametiasutused teatavaks teevad. VI peatükk. Vaatlejad 1. Laevad, millel lubatakse lepingu alusel kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale Komooride ametiasutuste poolt määratud vaatlejad, kes on eelistatult piirkondlikul tasandil akrediteeritud. 1.1. Komoori Liidu kalandusministeeriumi nõudmisel võtavad tuunipüügilaevad pardale ministeeriumi poolt nimetatud vaatleja, kelle eesmärgiks on teostada järelevalvet Komooride vetes teostatava püügi üle. 1.2. Komoori Liidu pädev ametiasutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse ELile kohe pärast koostamist ja nende võimalikud muudatused edastatakse iga kolme kuu tagant. 1.3. Püügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev Komoori Liidu ametiasutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. Nimetatud ametiasutus määrab kindlaks ka vaatleja pardalviibimise aja. 2. Vaatleja pardalevõtmise tingimused lepitakse ühiselt laevaomaniku või tema esindaja ja Komooride ametiasutuste poolt kokku. 3. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku poolt valitud sadamas. Asjaomased laevaomanikud edastavad pädevatele asutustele kümme päeva varem vaatlejate pardalevõtmise kavandatava kuupäeva ja sadama. 4. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on Komooride vaatleja võetud, lahkub Komoori Liidu kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Komoori Liitu laevaomaniku kulul. 5. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 6. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: – jälgib laevade püügitegevust; – kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; – märgib üles kasutatavad püügivahendid; – kontrollib Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid; – kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, koorikloomade ja peajalgsete liikide koguseid; – edastab raadio teel püügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 7. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 8. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 9. Pardal olles peab vaatleja: – võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, – suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 10. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, edastab selle Komoori Liidu pädevatele ametiasutustele ja saadab koopia ELi Mauritiusel asuvale delegatsioonile. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohaseks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel aruandele alla. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile. 11. Laevaomanik tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused, kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik. 12. Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksavad Komoori Liidu pädevad asutused. VII peatükk. Kontroll ja inspektsioon 1. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine 1.1. Euroopa laevad, mis kavatsevad siseneda Komoori Liidu kalapüügipiirkonda või sealt lahkuda, teavitavad kalanduse kontrollimise eest vastutavat Komooride ametiasutust vähemalt kolm tundi enne vastavat tegevust. 1.2. Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige: i. kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; ii. iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. toodete liigi ja esitusviisi. 1.3. Teave edastatakse eelistatavalt e-posti teel või selle võimaluse puudumisel faksi teel. Komoori Liit saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate. 1.4. Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Komoori Liidu ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks. 2. Koostöö võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu Selleks et tõhustada järelevalvet püügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad Euroopa Liidu laevade kaptenid ära iga sellise laeva viibimise Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas, kes ei ole nende laevade nimekirjas, kellel on luba Komoori Liidus kala püüda. Kui ELi kalalaeva kapten märkab kalalaeva, kelle tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, võib ta koguda sellise vaatluse kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata vaatlust teostanud laeva lipuliikmesriigi pädevale asutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Liidule või viimase määratud asutusele. EL edastab nimetatud teabe Komoori Liidule. Komoori Liit edastab ELile võimalikult kiiresti oma käsutuses oleva kogu vaatlusaruande selle kalalaeva kohta, kelle tegevuses Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke. 3. Laevaseire satelliitsüsteem (VMS-süsteem) 3.1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Iga asukohateade peab sisaldama a. laeva tunnusandmeid; b. laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c. asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d. laeva kiirust ja kurssi. Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 2. liites osutatud vormingus. esimene Komoori Liidus kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht märgistatakse koodiga „ENT”; Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Komoori Liidu kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateateid registreeritakse turvaliselt ning neid säilitatakse kolme aasta jooksul. 3.2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral Kapten tagab, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Rikkis VMS-süsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Komoori Liidu kalapüügipiirkonda siseneda. Kui VMS-süsteem läheb rikki siis, kui laev on Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas juba kala püüdmas, parandatakse või asendatakse laeva VMS-süsteem võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul. Pärast kõnealust tähtaega ei lubata laeval enam Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele, lipuriigi kontrollikeskusele ja Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele e-postiga või faksi teel vähemalt iga kuue tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3.3. Asukohateadete turvaline edastamine Komoori Liidule Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Komooride Kalandusjärelevalve Keskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Komooride Kalandusjärelevalve Keskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. Komooride Kalandusjärelevalve Keskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügipiirkonnast lahkumisest. 3.4. Teabevahetussüsteemi tõrked Komoori Liit tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Komoori Liidus kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi. 3.5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui dokumentaalsete tõenditega õnnestub tõestada rikkumist, võib Komooride Kalandusjärelevalve Keskus taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Komooride Kalandusjärelevalve Keskus peab edastama dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust. Komooride Kalandusjärelevalve Keskus teavitab lipuriigi kontrollikeskust ja ELi viivitamata inspektsiooni lõppemisest. Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Komooride Kalandusjärelevalve Keskus lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest. 4. Inspekteerimine merel Püügiluba omavate ELi laevade inspekteerimist merel Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas teostavad Komoori Liidu inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt kindlakstehtav. Enne pardale tulekut teavitavad volitatud inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist esitama tõendi oma isiku, ameti ja inspekteerimisülesande kohta. Volitatud inspektorid jäävad ELi laeva pardale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „keeldus alla kirjutamast”. Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteate koopia VIII peatüki kohaselt ka ELile. 5. Inspekteerimine sadamas Saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Komooride sadamas teostavad Komooride inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt kindlakstehtav. Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid esitama tõendi oma isiku, ameti ja inspekteerimisülesande kohta. Komooride inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Komooride inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „keeldus alla kirjutamast”. Komooride inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteate koopia VIII peatüki kohaselt ka ELile. VIII peatükk. Rikkumised 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. 2. Laeva kinnipidamine Komoori Liidu kehtivate õigusaktide kohaselt võib täheldatud rikkumise korral sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma teda tagasi Komoori Liidu sadamasse. Komoori Liit teatab ELile elektroonilisel teel 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teatises esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Komooride Kalandusjärelevalve Keskus on korraldanud ühe tööpäeva jooksul pärast laeva kinnipidamise teatamisest nõupidamise, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel osalevad laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid – menetlusprotseduur Täheldatud rikkumise eest kohaldatava sanktsiooni määrab Komoori Liit kehtivate siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt. Enne kohtumenetluse alustamist teostatakse Komooride ametiasutuste ja ELi laeva vahel kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – pangatagatis Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Komoori Liit, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule a. täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; b. summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Komoori Liit teavitab ELi õigusmenetluse tulemustest 8 päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. Liited 1. Kalapüügiloa taotluse vorm 2. VMS-teadete edastamine Komooridele – asukohateade 3. Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised 1. liide VÄLISMAA KALALAEVA KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM I TAOTLEJA 1. Laevaomaniku nimi: ..................................................................................................................................................................................... 2. Laevaomaniku aadress: ..................................................................................................................................................................................... 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ..................................................................................................................................................................................... 4. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ..................................................................................................................................................................................... 4. Telefon:............................................ Faks: ........................ E-post: …………………………….… 6. Kapteni nimi: ............................... Kodakondsus: ...................... E-post: ………………...…………….. II LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi: ................................................................................................................................................. 2. Lipuriik: .................................................................................................................................... 3. Pardatähis: .................................................................................................................. 4. Registreerimissadam: ……………... MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: ……………….… IMO number……………….…………. 5. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ........../........./........ Varasem lipuriik (vajaduse korral): ……………. 6. Ehitusaasta ja -koht: ....../......./............ …………….... Raadiokutsung: ........................... 7. Raadiokutsungi sagedus: ……………………………….. Satelliittelefoni number: ……………..…... 8. Laevakere materjal: teras ¨ - puit ¨ - polüester ¨ - muu ¨ :……………………………………………. III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS 1. Kogupikkus: ................................................................. Laius: ................................................................ 2. Brutotonnaaž (GT): ..................................... Netotonnaaž: ……………………………….. 3. Peamasina võimsus (KW): ............................ Mark: ........................... Tüüp: .......................... 4. Laeva tüüp: ¨ Tuunipüügiseinerid ¨ Ritvõngedega tuunipüügilaevad ¨ Abilaev (*) 5. Püügivarustus: ............................................................................................................................................... 6. Kalapüügi piirkond: ………………………………………… Püügiliigid: ………………………………….. 7. Lossimistegevuseks määratud sadam: ………………………………………………………….. 8. Pardal olevate meeskonnaliikmete koguarv: .................................................................................................................... 9. Püügi säilitusviis laeva pardal: värske ¨ - jahutatud ¨ - sega ¨ - külmutatud ¨ 10. Külmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): ......... Lasti mahtuvus: ......................... Arv: ...... 11. VMSi transponder: Tootja: ……………………………………… Mudel : …………………. Seerianumber: ………. Tarkvara versioon: ........................................................... Satelliidioperaator: ………………………… (*) Nimetatud abilaeva haldusalasse kuuluvate kalalaevade loetelu peab olema vormile lisatud. Loetelu peab sisaldama piirkondliku kalandusorganisatsiooni (IOTC) nime ja numbrit. Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev info on tõene ja antud heauskselt. [koht] ….. [kuupäev] Taotleja allkiri ................................................................... 2. liide VMS-TEATE EDASTAMINE KOMOORIDELE ASUKOHATEADE Andmeelement || Kood || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust Saaja || AD || K || Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Saatja || FS || K || Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Sõnumi liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed– sõnumi tüüp „POS” Raadiokutsung || RC || K || Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise siseviitenumber || IR || V || Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO kolmetäheline kood, millele järgneb number) Laeva pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number Lipuriik || FS || V || Lipuriigiga seotud andmed Laiuskraad || LA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) Pikkuskraad || LO || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS–84) Kuupäev || DA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) Registreerimise lõpetamine || ER || K || Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise lõppu Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; andmepaarid eraldatakse tühikuga; väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu. Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „registreerimise algus” ja „registreerimise lõpp” vahel. 3. liide Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised Üldsätted 1. Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (edaspidi „ERS”, Electronic Reporting System), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. 2. Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Komoori Liidu kalapüügipiirkonda siseneda. 3. ERSi andmed edastatakse vastavalt käesolevatele suunistele lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes teeb nimetatud andmed automaatselt Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele kättesaadavaks. 4. Lipuliikmesriik ja Komoori Liit tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. 5. Punktis 3 osutatud vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel. 6. ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway). 7. Lipuriik ja Komoori Liit määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisik. (a) ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks. (b) Lipuriigi ja Komoori Liidu kalapüügiseirekeskused edastavad teineteisele oma VMSi korrespondendi andmed (nimed, aadress, telefon, teleks, e-post). (c) ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada. ERSi andmete koostamine ja edastamine 1. ELi kalalaev peab: (a) edastama iga päev iga Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas viibitud päeva ERSi andmed; (b) registreerima iga nooda või õngejadaga püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; (c) registreerima iga Komoori Liidu väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; (d) iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; (e) esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (f) registreerima iga Komoori Liidu väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused; (g) registreerima iga Komoori Liidu kalapüügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Komoori Liidu väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal kalapüügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel; (h) edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 3 osutatud vormingus. 2. Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. 3. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele. 4. Komoori Liidu kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalselt. Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel 1. Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. 2. Lipuriik teavitab Komoori Liitu avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. 3. Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Komoori Liidu väljastatud eriloa puhul. 4. Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, (a) kui tema ERS on lipuriigi ja Komoori Liidu vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või (b) kui laev saab lipuriigilt loa, juhul kui laev ei kavatse uuesti alustada püügitegevust Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Komoori Liitu oma otsusest enne laeva lahkumist. 5. Iga rikkis ERSiga Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs. 6. ERSi andmed, mida ei ole võimalik Komoori Liidule ERSi abil edastada lõikes 12 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik kohaldada. 7. Kui Komoori Liidu kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Komoori Liit anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Komoori Liidu määratud sadamasse. Kalapüügiseirekeskuse rike – Komoori Liidu kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte 1. Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. 2. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Komoori Liidu kalapüügiseirekeskus lepivad kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest. 3. Kui Komoori Liidu kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Komoori Liidu kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. 4. Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. 5. Komoori Liit teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei riku ERSi andmeid Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele edastamata jättes seadust, vaid tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses. Kalapüügiseirekeskuse hooldus 1. Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. 2. Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. 3. Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. 4. Komoori Liit teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Komoori Liidu kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid tegemist on hooldustöödega ühes kontrollikeskuses. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[6] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[7] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega partnerluslepinguid kooskõlas teiste Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude kalandusalaste partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ajavahemikku 2011–2013 hõlmav protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013. Uut protokolli hakatakse kava kohaselt ajutiselt kohaldama alates 1. jaanuarist 2014. Et tagada kalapüügitegevuse jätkumine, alustati käesoleva menetlusega paralleelselt menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse paremaks korraldamiseks Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas ja võimaldab Euroopa laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks Komoori Liidu kalapüügipiirkonnas. Peale selle tõhustab uus protokoll ELi ja Komoori Liidu vahelist koostööd eesmärgiga edendada jätkusuutliku kalapüügi arengut. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektroonilisel teel. Tõhustatud on valdkondlikku abi, et aidata Komoori Liidul tulla toime sadamariigi kontrolli alaste rahvusvaheliste kohustustega. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga jätkusuutliku püügi jätkumist. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Komoori Liit veelgi tõhusamat koostööd ELiga, eriti ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Eelmise protokolliga ette nähtud võimaluste alakasutamise tõttu otsustasid lepinguosalised kalapüügivõimalusi vähendada. Valdkondlik abi säilitati, võttes arvesse Komoori Liidu vajadusi seoses kalapüügi haldamisega. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014 kuni 31.12.2016. – X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2016. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[8] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt. ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[9] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Mauritiusel asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Mauritiuse delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane kohtumine, kus komisjon ja kolmas riik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine). Komoori Liidu puhul kõnealuseid probleeme protokolli kohaldamisel aastatel 2011–2013 ei täheldatud. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Ette on nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka artiklis 3 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon kohustub pidama Komoori Liiduga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepingu haldamist ja tugevdada ELi osalust kalavarude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase protokolli puhul on artikli 2 lõikega 9 ette nähtud, et kogu rahaline toetus tuleb tervikuna maksta Komoori Liidu riigikassa arveldusarvele. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...] || Liigendatud/liigendamata ([10]) || EFTA riigid[11] || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 2 || 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || JAH · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[13] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || Eelarverida nr 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 0,600 || 0,600 || 0,600 || 1,800 Maksed || (2) || 0,600 || 0,600 || 0,600 || 1,800 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || Maksed || (2a) || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || || || || Eelarverida nr 11.010401 || || (3) || 0,024 || 0,024 || 0,074 || 0,122 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,624 || 0,624 || 0,674 || 1,922 Maksed || =2+2a +3 || 0,624 || 0,624 || 0,674 || 1,922  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,600 || 0,600 || 0,600 || 1,800 Maksed || (5) || 0,600 || 0,600 || 0,600 || 1,800  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,024 || 0,024 || 0,074 || 0,922 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,624 || 0,624 || 0,674 || 1,922 Maksed || =5+ 6 || 0,624 || 0,624 || 0,674 || 1,922 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata)  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 4. || || || || Maksed || 5. || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || 6. || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[15] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat  Personalikulud || 0,060 || 0,060 || 0,060 || 0,180  Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,030 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,210 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,210 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[16] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,694 || 0,694 || 0,744 || 2,132 Maksed || 0,694 || 0,694 || 0,744 || 2,132 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[17] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[18]... || || || || || || || || Tuunipüügilitsentsid || Maht (tonnides) || 50 eurot/tonn || 6000 || 0,300 || 6000 || 0,300 || 6000 || 0,300 || 18 000 || 0.900 Valdkondlik toetus || || 0,300 || 1 || 0,300 || 1 || 0,300 || 1 || 0,300 || 3 || 0,900 Erieesmärk nr 1 kokku || || 0,600 || || 0,600 || || 0,600 || || 1,800 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 0,600 || || 0,600 || || 0,600 || || 1,800 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N [19] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK nr 5 || || || || Personalikulud || 0,060 || 0,060 || 0,060 || 0,180 Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,030 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK nr 5 kokku || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,210 Mitmeaastase finantsraamistiku[20] RUBRIIGIST nr 5 välja jäävad kulud || || || || Personalikulud || 0,018 || 0,018 || 0,018 || 0,054 Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,056 || 0,068 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST nr 5 välja jäävad kulud kokku || 0,024 || 0,024 || 0,074 || 0,122 KOKKU || 0,094 || 0,094 || 0,144 || 0,332 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse raames, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || || || || 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,45 || 0,45 || 0,45 11 01 01 02 (delegatsioonides) || || || 11 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[21] || || || 11 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || 11 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || 11 01 04 01 [22] || peakorteris[23] || || || delegatsioonis || 0,25 || 0,25 || 0,25 11 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || KOKKU || 0,7 || 0,7 || 0,7 11 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Kalandusalase partnerluslepingu (uue) läbirääkimisprotsessi haldamine ja järelevalve, läbirääkimiste tulemuste institutsioonidepoolse heakskiitmisprotsessi haldamine ja järelevalve; kehtiva kalandusalase partnerluslepingu haldamine, sealhulgas pidev rahandus- ja tegevusalane järelevalve; kalapüügilubade haldamine. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht / üksuse juhi abi = 0,30 täistööajale taandatud töötajat aastas Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi sekretariaat 0,15 täistööajale taandatud töötajat aastas Kulude arvestamine: 0,30 täistööajale taandatud töötajat aastas x 132 000 eurot aastas = 39 600 eurot aastas => 0,040 miljonit eurot/aastas 0,15 täistööajale taandatud töötajat aastas x 132 000 eurot aastas = 19 800 eurot aastas => 0,020 miljonit eurot aastas Koosseisuvälised töötajad || Järelevalve valdkondliku toetuse andmise üle – lepinguline töötaja delegatsioonis (Mauritius): üldise hinnangu kohaselt 0,25 täistööajale taandatud töötajat aastas. Kulude arvestamine: 0,25 täistööajale taandatud töötajat aastas x 70 000 eurot aastas = 17 500 eurot aastas => 0,018 miljonit eurot aastas 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[24]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[25] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel ….. || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetod. [1] Vastu võetud 18. märtsil 2013 põllumajandus- ja kalandusnõukogu poolt. [2] ELT C ... [3] ELT L 290, 20.10.2006. [4] ELT L 125, 9.5.2008. [5] ELT C ... [6] ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB − tegevuspõhine eelarvestamine. [7] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [8] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [9] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [10] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [11] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [12] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [15] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [18] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [21] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [22] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate alam-ülempiir (endised B.A read). [23] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [24] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [25] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.