Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikliga 11 teatama menetluse lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

Geograafilise tähisega tooteid käsitlev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike riigisiseste vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest. Kui see kuupäev on enne Brüsselis ... kuupäeval .... aastal ELi ja Islandi vahel kirjavahetuse vormis sõlmitava sellise lepingu jõustumist, milles käsitletakse EMP lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud põllumajandustoodetega kauplemise lisasoodustusi, jõustub geograafilise tähisega tooteid käsitlev leping alles viimati nimetatud lepinguga samal kuupäeval.

EL ja Island on allkirjastanud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud kaupade (v.a põllumajandus- ja kalandustooted) vaba liikumine. EMP lepingu artikkel 19 sisaldab sätteid, milles käsitletakse põllumajandustoodetega kauplemist. ELi ja Islandi 2007. aasta kahepoolset kaubandussoodustuste lepingut käsitlevate läbirääkimiste aluseks olnud EMP lepingu artikkel 19 sisaldab muu hulgas lepinguosaliste kohustust edendada geograafilise tähisega toodetega kauplemist.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.8.2016 COM(2016) 523 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:



NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta



LISA Euroopa Liidu ja Islandi vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitlev leping EUROOPA LIIT ühelt poolt, ning ISLAND teiselt poolt, edaspidi „lepinguosalised“, VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste soovi edendada põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste harmoonilist arengut, nagu on määratletud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) artikli 22 lõikes 1, ning soodustada lepinguosaliste territooriumilt pärit põllumajandustoodete ja toiduga kauplemist, VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) näeb ette veinide, aromatiseeritud veinitoodete ja piiritusjookide geograafiliste tähiste vastastikuse tunnustamise ja kaitse, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Kohaldamisala 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse lepinguosaliste territooriumilt pärit põllumajandustoodete ja toidu (v.a veinid, aromatiseeritud veinitooted, piiritusjoogid) geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse suhtes. 2. Käesoleva lepingu alusel kaitseb üks lepinguosaline teise lepinguosalise geograafilisi tähiseid üksnes juhul, kui kõnealused tähised on hõlmatud artiklis 2 osutatud õigusakti kohaldamisalaga. Artikkel 2 Kehtestatud geograafilised tähised

1. I lisa A osas loetletud Islandi õigusaktide läbivaatamise järel leiab Euroopa Liit, et kõnealused õigusaktid vastavad I lisa B osas sätestatud elementidele. 2. I lisa A osas loetletud Euroopa Liidu õigusaktide läbivaatamise järel leiab Island, et kõnealused õigusaktid vastavad I lisa B osas sätestatud elementidele. 3. Olles lõpule viinud I lisa C osa kohase vaidlustamismenetluse ja läbi vaadanud II lisas loetletud ELi põllumajandustoodete ja toidu geograafilised tähised, mis Euroopa Liit on registreerinud vastavalt lõikes 2 osutatud õigusaktidele, kaitseb Island kõnealuseid geograafilisi tähiseid vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kaitse tasemele. 4. Olles lõpule viinud I lisa C osa kohase vaidlustamismenetluse ja läbi vaadanud II lisas loetletud Islandi põllumajandustoodete ja toidu geograafilised tähised, mis Island on registreerinud vastavalt lõikes 1 osutatud õigusaktidele, kaitseb Euroopa Liit kõnealuseid geograafilisi tähiseid vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kaitse tasemele. Artikkel 3 Uute geograafiliste tähiste lisamine 1. Lepinguosalised näevad mõlema lepinguosalise jaoks sobival viisil ette võimaluse lisada II lisasse uusi kaitset vajavaid geograafilisi tähiseid vastavalt artikli 10 lõikele 3, olles lõpule viinud I lisa C osa kohase vaidlustamismenetluse ning läbi vaadanud artikli 2 lõigetes 3 ja 4 osutatud geograafilised tähised. 2. Lepinguosaliselt ei saa nõuda sellise geograafilise tähise kaitsmist, mis on vastuolus taimesordi või loomatõu nimega ning mis võib seetõttu eksitada tarbijaid toote tegeliku päritolu osas. Artikkel 4 Geograafiliste tähiste kaitse reguleerimisala 1. II lisas loetletud geograafilisi tähiseid ning artikli 3 kohaselt lisatud geograafilisi tähiseid kaitstakse: a) kaitstud nimetuse otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest: i) sarnastel toodetel, mis ei vasta kaitstud nimetuse tootespetsifikaadile või ii) kui sellise kasutusega kaasneb geograafilise tähise maine ärakasutamine; b) väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud, transkribeeritud või translitereeritud või sellele on lisatud märge „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitse“, „samasugune“ või muu samalaadne väljend; c) toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate muude valede või eksitavate märgete eest, mis esitatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust; d) mis tahes muu tegevuse eest, mis võib tarbijaile jätta vale mulje toote tegeliku päritolu kohta. 2. Kaitstud geograafilisi tähiseid ei muudeta lepinguosaliste territooriumidel üldnimedeks. 3. Kui geograafilised tähised on täielikult või osaliselt homonüümsed, tagatakse kaitse igale tähisele, kui seda on kasutatud heauskselt ning võttes arvesse kohalikku ja tavapärast kasutust ja segiajamise tegelikku ohtu. Lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel eristatakse homonüümseid geograafilisi tähiseid, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks. Ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi kui nimetus on sõnasõnaliselt võetuna kõnealuste toodete tegeliku päritoluterritooriumi, -piirkonna või -koha osas täpne. 4. Kui üks lepinguosaline teeb kolmanda riigiga läbirääkimiste kontekstis ettepaneku kõnealuse kolmanda riigi geograafilise tähise kaitsmiseks ning see nimetus on teise lepinguosalise geograafilise tähisega homonüümne, teatatakse sellest viimasele, andes talle võimaluse esitada märkusi enne nimetuse kaitse alla võtmist.

5. Vastavalt käesolevale lepingule ei ole lepinguosalisel kohustust kaitsta teise lepinguosalise geograafilist tähist, mida ei kaitsta või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis. Lepinguosalised teavitavad üksteist, kui geograafilist tähist selle päritoluriigis enam ei kaitsta. Selline teatamine toimub vastavalt artikli 10 lõikele 3. 6. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil. Artikkel 5 Geograafiliste tähiste kasutamise õigus 1. Käesoleva lepingu kohaselt kaitstud nimetust võivad kasutada kõik vastavale spetsifikaadile vastavaid põllumajandustooteid või toitu turustavad ettevõtjad. 2. Kui geograafiline tähis on käesoleva lepingu kohaselt kaitstud, ei saa kasutajad kaitstud nimetust enam registreerida ega selle suhtes muid piiranguid kasutada. Artikkel 6 Seos kaubamärkidega 1. Lepinguosalised keelduvad ex officio või mis tahes huvitatud isiku taotlusel kooskõlas lepinguosalise asjakohaste õigusaktidega registreerimast kaubamärki, mis vastab artikli 4 lõikes 1 seoses samaliigilise kauba kaitstud geograafilise tähisega osutatud olukorrale, või tühistavad sellise registreerimise, tingimusel et kaubamärgi registreerimise taotlus on esitatud hilisemal kuupäeval kui taotlus geograafilise tähise registreerimiseks asjaomasel territooriumil. 2. Artiklis 2 osutatud geograafiliste tähiste puhul on registreerimise taotluse esitamise kuupäev käesoleva lepingu jõustumiskuupäev. 3. Artiklis 3 osutatud geograafiliste tähiste puhul on registreerimise taotluse esitamise kuupäev teisele lepinguosalisele geograafilise tähise kaitse taotluse edastamise kuupäev. 4. Lepinguosalistel ei ole kohustust kaitsta geograafilist tähist vastavalt artiklile 3 juhul, kui see võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijaid toote tegeliku olemuse suhtes eksitada. 5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kaitsevad lepinguosalised ka geograafilisi tähiseid, mille puhul on olemas varasemad kaubamärgid. Varasem kaubamärk on kaubamärk, mille kasutus vastab ühele artikli 4 lõikes 1 osutatud olukorrale ning mis on taotletud, registreeritud või asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel ühe lepinguosalise territooriumil heauskselt kasutusele võetud enne geograafilise tähise kaitsetaotluse käesoleva lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele esitamise kuupäeva. Sellise kaubamärgi kasutamist võib jätkata ja seda uuendada, olenemata geograafilise tähise kaitsest, tingimusel et kaubamärgi kehtetuks tunnistamiseks või tühistamiseks ei ole lepinguosaliste kaubamärke käsitlevate õigusaktide kohaselt ühtegi põhjust. Artikkel 7 Täitmine Lepinguosaliste ametiasutused peavad nõuetekohaselt jõustama artiklites 4–6 sätestatud kaitse, et ennetada igasugust kaitstud geograafiliste tähiste ebaseaduslikku kasutamist ja vajaduse korral see peatada. Nad tagavad kõnealuse kaitse ka huvitatud isiku taotluse korral. Artikkel 8 Üldeeskirjad 1. Artiklites 2 ja 3 osutatud toodete import, eksport ja turustamine toimub kooskõlas õigusnormidega, mida kohaldatakse lepinguosalise territooriumil, kus tooted turule lastakse.

2. Geograafiliste tähisega registreeritud toodete spetsifikaatidest tulenevate küsimustega tegeleb artikli 10 alusel moodustatud geograafiliste tähiste ühiskomitee. 3. Käesoleva lepingu kohaselt kaitstava registreeritud geograafilise tähise võib tühistada üksnes lepinguosaline, kelle territooriumilt toode on pärit. 4. Käesolevas lepingus osutatud toote spetsifikaat on spetsifikaat (sealhulgas selle heakskiidetud muudatused), mille on heaks kiitnud selle lepinguosalise ametiasutused, kelle territooriumilt toode on pärit. Artikkel 9 Koostöö ja läbipaistvus 1. Lepinguosalised peavad kas otse või artikli 10 kohaselt loodud ühiskomitee kaudu ühendust kõigis käesoleva lepingu rakendamise ja toimimisega seotud küsimustes. Eelkõige võib üks lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt teavet tootespetsifikaatide ja nende muudatuste kohta ning teavet kontrollisätetega seotud kontaktpunktide kohta. 2. Lepinguosaline avalikustab teise lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaselt kaitstavate geograafiliste tähiste olemasolevad tootespetsifikaadid või nende kokkuvõtted ning kontrollisätetega seotud kontaktpunktid. Artikkel 10 Ühiskomitee 1. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad moodustama ühiskomitee, mis koosneb Euroopa Liidu ja Islandi esindajatest, et jälgida käesoleva lepingu rakendamist ning süvendada koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas. 2. Ühiskomitee võtab oma otsused vastu konsensuse alusel. Ühiskomitee määrab kindlaks oma kodukorra. Ühiskomitee tuleb kokku ühe lepinguosalise taotlusel vaheldumisi Euroopa Liidus ja Islandil lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil (sealhulgas videokonverentsi vahendusel), ent hiljemalt 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest. 3. Samuti jälgib ühiskomitee käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist ja võib arutada kõiki selle rakendamise ja toimimisega seotud küsimusi. Ühiskomitee ülesanded on eelkõige järgmised: a) I lisa A osa muutmine seoses viidetega lepinguosaliste territooriumil kohaldatavale õigusele; b) I lisa B osa muutmine seoses geograafiliste tähiste registreerimise ja kontrollimise nõuete muutmisega; c) II lisa muutmine seoses geograafiliste tähistega; d) teabevahetus geograafiliste tähistega seonduvate õigusloome- ja poliitikaalaste muudatuste kohta ning muudes vastastikust huvi pakkuvates küsimustes geograafiliste tähiste valdkonnas; e) teabevahetus geograafiliste tähiste kohta, et kaaluda nende kaitsmist vastavalt käesolevale lepingule. Artikkel 11 Jõustumine

1. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks vastavalt oma sisemenetlusele. 2. Lõike 3 kohaldamisel jõustub käesolev leping sellise esimese kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et lõikes 1 nimetatud menetlused on lõpule viidud. 3. Kui see kuupäev on enne Brüsselis ...aasta ...kuu ....päeval Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitava sellise lepingu jõustumist, milles käsitletakse EMP lepingu artikli 19 alusel kokku lepitud põllumajandustoodetega kauplemise lisasoodustusi, jõustub käesolev leping alles viimati nimetatud lepinguga samal kuupäeval. Sõlmitud ... aasta ... kuu ... päeval Brüsselis. Euroopa Liidu nimel Islandi nimel

I LISA A osa Lepinguosaliste õigusaktid Euroopa Liidu õigusaktid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 664/2014, 18. detsember 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad Islandi õigusaktid Tootenimede päritolunimetusena, geograafilise tähise või traditsioonilise tootena kaitsmise akt, 2014, nr 130, 22. detsember B osa Geograafiliste tähiste registreerimise ja kontrolli nõuded, millele on osutatud artikli 2 lõigetes 1 ja 2

1. Territooriumil kaitstavate geograafiliste tähiste register. 2. Haldusmenetlus, millega tõendatakse, et geograafilised tähised näitavad, et kaup on pärit kummagi lepinguosalise territooriumilt, piirkonnast või paikkonnast, kui kauba kvaliteet, maine või muu omadus on põhimõtteliselt seostatav kauba geograafilise päritoluga. 3. Nõue, mille kohaselt registreeritud nimetus peab vastama konkreetsele tootele või konkreetsetele toodetele, mille kohta on koostatud tootekirjeldus, mida võib muuta üksnes nõuetekohast haldusmenetlust rakendades. 4. Tootmise suhtes kohaldatavad kontrollisätted. 5. Õigus, mille kohaselt võib geograafilises piirkonnas tegutsev ja kontrollisüsteemi järgiv tootja toota kaitstud nimetusega märgistatud tooteid, juhul kui tema tooted vastavad kehtivale spetsifikaadile. 6. Vastuväite esitamise menetlus, mis võimaldab arvesse võtta nimetuste varasemate omanike seaduslikke huve, olenemata sellest, kas kõnealused nimetused on intellektuaalomandina kaitstud või mitte. 7. Nõue, et kaitstud nimetused ei või muutuda üldnimedeks. 8. Registreerimist käsitlevad sätted, mis võivad hõlmata registreeritud nimetustega osaliselt või täielikult kattuvate nimetuste registreerimisest keeldumist, kaupade tavapäraseid nimesid tavakeeles ning taimesordi või loomatõu nimede koostisosa kasutamist. Selliste sätete puhul võetakse arvesse asjaomaste poolte seaduslikke huve. C osa Vastuväite esitamise menetlusse lisatavad kriteeriumid, millele on osutatud artiklis 2 1. Nimetuste loetelu koos vastava transkriptsiooniga ladina tähestikus, kui see on vajalik. 2. Andmed tooteklasside kohta. 3. Liikmesriike (Euroopa Liidu puhul) või kolmandaid riike või liikmesriikides (Euroopa Liidu puhul), Islandis või kolmandates riikides tegutsevaid või asuvaid füüsilisi või juriidilisi isikuid, kellel on õigustatud huvi, kutsutakse üles esitama vastuväiteid sellise kaitse suhtes, esitades nõuetekohaselt põhjendatud avalduse. 4. Vastuväide peab Euroopa Komisjonini või Islandi valitsuseni (Islandi toidu- ja veterinaariaamet (MAST)) jõudma kahe kuu jooksul alates teadaande avaldamisest. 5. Vastuvõetavad on üksnes vastuväited, mis saadakse punktis 4 sätestatud tähtaja jooksul, ning millest nähtub, et: a) vastav kaitstav nimetus oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas; b) vastav kaitstav nimetus on vastuolus homonüümse nimetusega, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt; c) vastav nimetuse kaitse võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat tegeliku tootesamasuse suhtes eksitada; d) vastav nimetus ohustaks täiesti või osaliselt identset nimetust või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne teatise avaldamist; e) vastav kaitstav nimetus oleks vastuolus nimetusega, mida peetakse üldnimetuseks.