KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse 2011/734/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed (November 2012) /* COM/2012/0739 final */





KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse 2011/734/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed (November 2012) 1. Sissejuhatus Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis Kreeka on võtnud nõukogu otsuse 2011/734/EL järgimiseks, mida on muudetud 13. märtsi 2012. aasta otsusega 2012/211/EL[1]. Koos komisjoni talituste vastavusaruandega, mis koostati koostöös EKPga,[2] aitab teatis hinnata vastastikuse mõistmise memorandumi[3] järgimist seoses Kreeka rahastamisega euroala liikmesriikide poolt Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) raames. Käesolev hinnang põhineb komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosil ja majanduse kohandamiskava läbivaatamisel tehtud üksikasjalikul hinnangul, mille viisid läbi Euroopa Komisjoni talitused koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga. 2. Nõukogu 13. märtsi 2012. aasta otsus Nõukogu võttis 13. märtsil 2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks. Kõnealune otsusega muudeti 2011. aasta juuli otsust,[4] mis sõnastati uuesti 10. mai 2010. aasta otsuse 2010/320/EL mitme järjestikuse muutmise konsolideerimiseks. 2012. aasta märtsi otsus võeti vastu Kreekale suunatud teise kohandamiskava algatamisel. Otsuses nõuti, et Kreeka võtaks mitu konkreetset meedet, et valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületaks 1 % SKPst 2012. aastal ning esmane ülejääk oleks vähemalt 1,8 % SKPst 2013. aastal ja 4,5 % SKPst 2014. aastal. Erasektori osaluse võlavahetuse järel on kõnealused eesmärgid kooskõlas kogupuudujäägiga 7,3 % SKPst 2012. aastal, 4,7 % SKPst 2013. aastal ja 2,2 % SKPst 2014. aastal. Nende eesmärkide saavutamiseks peab struktuurne eelarvepuudujääk paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014. 3. Palju nõrgem makromajanduslik keskkond Praeguste prognooside kohaselt on majandus palju nõrgem, kui prognoositi otsuse 2012/734/EL vastuvõtmisel 2012. aasta märtsis. Kreeka majandus on viiendat aastat järjest languses. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 6,0 % 2012. aastal ja 4,2 % 2013. aastal (võrreldes nõukogu otsuses prognoositud langusega 4,7 % 2012. aastal ja seisakuga 0 % 2013. aastal), mille järel kasvab SKP 2014. aastal vaid 0,6 % ning 2015. ja 2016. aastal vastavalt 2,9 % ja 3,7 %. Võrdluseks võib tuua, et nõukogu 2012. aasta märtsi otsus tugines juba 2013. aastal algavale kasvule. 2013. aastal prognoositakse nominaalse SKP vähenemist 5,4 % (märtsis prognoositi vastavaks näitajaks ainult 0,4 %), mille järel peaks SKP 2014., 2015. ja 2016 aastal kasvama vastavalt 0,2 %, 3,2 % ja 4,9 %. Märtsis avaldatud prognoosiga võrreldes näitab komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoos märkimisväärselt suuremat ja püsivamat majandustegevuse langust, kus väheneva sisenõudluse probleemi süvendavad eelarvemeetmed, mida on vaja Kreeka eelarve jätkusuutlikkuse taastamiseks, ja nõrk kogueksport. Selline suundumus on tingitud mitmetest alusteguritest. Esiteks on usaldust kahjustanud teadmatus kava poliitilise vastutuse suhtes kevadiste kahtede parlamendivalimiste ajal, mille tulemusena viibis kava rakendamine. Kreeka olukorra ebakindlus mõjutas jätkuvalt usaldust ning takistas investeeringute ja ekspordi elavnemist. Teiseks on nõrgenenud maailmamajandus vähendanud kaupade ja teenuste eksporti. Kolmandaks on kava rakendamise viivituste ja sellega seotud väljamaksete ning pangandussektori olulisest raha väljavoolust tingitud rangemate krediiditingimuste ühismõjul erasektori juurdepääs krediidile piiratud, põhjustades nii eratarbimise kui ka investeeringute langust. Viimaks näitas hiljutine Kreeka rahvamajanduse arvepidamise läbivaatamine 2012. aasta oktoobris palju järsemat reaalse SKP langust (tegelik toodang vähenes 2010. aastal 4,9 % ja 2011. aastal 7,1 %), võrreldes nõukogu otsuse aluseks olevate andmetega (toodangu vähenemine samadel aastatel vastavalt 3,5 % ja 6,9 %). Tabel 1. Makromajandusliku stsenaariumi põhinäitajad (2011–2016) Allikas: Euroopa Komisjon 4. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine 4.1. Eelarvepoliitika 2012. aastal Kreekal soovitati 2014. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtta puudujääki vähendavaid meetmeid, parandades struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014. Kreeka on võtnud 2012. aastal tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL. Valitsemissektori eelarvepuudujääk on võrreldes 15,6 %ga SKPst 2009. aastal vähenenud märkimisväärselt 9,4 %ni SKPst 2011. aastal ning vastavusaruande põhjaliku hinnangu kohaselt väheneb see 2012. aastal 6,9 %ni SKPst ja esmane puudujääk (puudujääk ilma intressikuludeta) 1,5 %ni SKPst. Kogu aasta lõikes on 2012. aasta prognoositud ESA kohane kogupuudujääk seega 0,4 % võrra SKPst parem kui 2012. aastaks nõukogu otsusega määratud valitsemissektori eelarve puudujäägi ülempiir 7,3 % SKPst (ESA95 alusel). Nominaalväärtuses peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 13,4 miljardit eurot, võrreldes nõukogu otsuses kehtestatud ülempiiriga 14,8 miljardit eurot. Eelduste kohaselt on esmane puudujääk oodatust ulatuslikuma majanduslanguse tõttu veidi suurem kui eesmärgiks seatud 1,0 % SKPst. Prognooside kohaselt on Kreeka parandanud struktuurset puudujääki[5] 13,9 protsendipunkti võrra SKPst, st 14,7 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 1,5 %-le SKPst 2012. aastal. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk ainuüksi 2012. aastal 3,9 protsendipunkti võrra SKPst. 2009.–2012. aasta eelarvepingutus on suurem kui terveks ajavahemikuks 2009–2014 nõukogu otsusega soovitatud 10 % SKPst. Nõrgemat majandustegevust silmas pidades võttis valitsus vastu täiendavad konsolideerimismeetmed, millega piiratakse majanduslanguse mõju riigi rahandusele. Need hõlmavad eriametite (kohtunikud, politseinikud, sõjaväelased, õppejõud) töötasude kärpimist alates 2012. aasta augustist ja ülemäärase kulutamise vähendamist tervishoiuvaldkonnas. Lisaks sellele vähendati küllaltki palju avaliku sektori investeerimiseelarvet. Seda hõlbustas parem eelarveseisundi jälgimine ja juhtimine, keskpika perioodi eelarvestamise kehtestamine ning olulised struktuurireformid tervishoiuvaldkonnas. Oodatust väiksematel intressikuludel (ligi 1,0 % SKPst) oli selles samuti oma osa. Eelarve täitmisel maksevõlgnevus oluliselt ei suurenenud. Kuigi asjaomastel ministeeriumidel, haiglatel ja valitsemissektoril ei õnnestunud täita juuni ja septembri lõpuks seatud hindamiskriteeriumi ja soovituslikku eesmärki maksevõlgnevuste kuhjumise vältimise osas (vt tabel 2), on koguvõlgnevuse kasv aasta algusest (1,6 miljardit eurot) piiratud. Maksevõlgnevused kuhjusid peamiselt tervishoiu- ja kaitsevaldkonnas. Tabel 2. Kvantitatiivsed eelarve täitmise kriteeriumid (miljardit eurot) Allikas: Komisjoni talitused Vastavusaruande raames talituste esitatud põhjaliku hinnangu kohaselt peaks 2012. aastal valitsemissektori konsolideeritud võlg vähenema nõukogu otsusega määratud 26,957 miljardi euro asemel 11,1 miljardi euro võrra. Selle põhjuseks on oodatust väiksemad erastamistulud ja väiksem valitsemissektori võla konsolideerimine ning oodatust kehvemad viitlaekumised ja muud intresside kohandamised. Statistikaandmete läbivaatamisel ilmnenud madalama nominaalse SKP ja kehvemate makromajanduslike väljavaadete tõttu suureneb võla suhe SKPsse 2012. aastal 162,5 %ni. 4.2. Keskpika perioodi eelarve-eesmärkide kohandamine Ulatuslikumat ja oodatust pikemat majanduslangust arvesse võttes soovitab komisjon nõukogul pikendada eelarve kohandamise kava kahe aasta võrra ning kehtestada Kreeka eelarve-eesmärgid ajavahemikuks 2013–2016, mis tuleks kindlaks määrata nominaalse esmase eelarvepositsiooni alusel. Pärast 2,925 miljardi euro suurust esmast puudujääki 2012. aastal (1,5 % SKPst), peaks Kreeka esmane eelarvepositsioon jõudma tasakaalu 2013. aastal, misjärel peaks tekkima esmane ülejääk 2,775 miljardit eurot 2014. aastal (1,5 % SKPst), 5,700 miljardit eurot 2015. aastal (3,0 % SKPst) ja 9,000 miljardit eurot 2016. aastal (4,5 % SKPst). Ajakohastatud eesmärkide saavutamiseks tuleb võtta meetmeid mahus 9,2 miljardit eurot 2013. aastal ja 4,3 miljardit eurot 2014. aastal. Ajakohastatud kava kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema allapoole 3 % SKPst 2016. aastal. Tabel 3. Esmane eelarvepositsioon ja valitsemissektori eelarvepositsioon 2013–2016 Allikas: Komisjoni talitused Uus eelarvekava vastab tsükliliselt kohandatud esmase eelarvepositsiooni täiendavale paranemisele 2012. aasta 4,1 %-lt SKPst 6,2 %ni 2013. aastal, 6,4 %ni 2014. aastal ja vähemalt 6,4 %ni SKPst aastatel 2015 ja 2016[6]. Ametiasutused võtavad järgnevate aastate jooksul vastavaid meetmeid korrapäraste eelarvemenetluste käigus. Märkimist väärib aga asjaolu, et eelarvelõhe prognoosid on lõpuaastatel ebakindlad ning sõltuvad suurel määral taastumise tugevusest, samuti maksuhalduse ja sotsiaalkindluse valdkonna halduse parandamisest. 4.3. Keskpika perioodi eelarvestrateegia 2013–2016 kohased eelarve täitmise meetmed Selleks et võimalikult kiiresti kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL, on Kreeka ametiasutused võtnud otsustavaid meetmeid riigi rahanduse konsolideerimiseks 2013. ja 2014. aastal, võttes vastu 2013. aasta eelarve ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastateks 2013–2016. 11. novembril 2012 võttis Kreeka parlament vastu 2013. aasta eelarve, mis hõlmab tulude ja kulude konsolideerimise meetmeid mahus üle 9,2 miljardi euro (üle 5 % SKPst), mille eesmärk on 2013. aastal vähendada esmast puudujääki. 2013. aasta eelarve moodustab osa keskpika perioodi eelarvestrateegiast aastateks 2013–2016, mille võttis Kreeka parlament vastu mõned päevad varem, 7. novembril 2012. Keskpika perioodi eelarvestrateegia ja selle asjakohaste rakendusaktidega on ette nähtud väga mahukas ja kiire eelarve konsolideerimine, mida toetatakse laiaulatuslike struktuurimeetmetega. 2013.–2014. aasta üldine eelarve kohandamise maht moodustab umbes 7,2 % SKPst, kõnealusest konsolideerimisest moodustavad 2013. aasta meetmed 2/3. Selle tulemusel peaks olema võimalik saavutada 2016. aastaks esmane puudujääk 4,5 % SKPst ja valitsemissektori eelarve puudujääk 2,0 % SKPst. Kvaliteedi seisukohalt tehakse suurem osa kohandamisest kulumeetmete abil kava varases järgus. Kreeka ametiasutused arutasid koos komisjoni talitustega põhjalikult 2013. aasta eelarvet, keskpika perioodi eelarvestrateegiat ja konkreetseid meetmeid seoses majanduse kohandamise programmi ja Kreekale antava rahalise abiga. Kõnealustel aruteludel võeti arvesse konsolideerivaid fiskaalmeetmeid koostoimes asjaomaste reformidega, pidades silmas vajadust tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik kõrvaldamine ja võlasuundumuse jätkusuutlikkus, kuid võttes samas arvesse mõju majanduskasvule ja Kreeka elanikkonnale. Arutelude käigus võeti meetmete väljatöötamise ja rakendamise juures arvesse sotsiaalseid kaalutlusi ja sotsiaalpartnerite rolli (nt pensionireformidega üritatakse kaitsta madalaima sissetulekuga pensionäre). Konsolideerivad fiskaalmeetmed hõlmavad valitsuse kogu tegevust, sealhulgas järgmisi põhivaldkondasid: · Pensionisüsteemi suurenenud jätkusuutlikkus, mis saavutatakse pensionikulude vähendamise ja pensionireformi täieliku mõju kiirendamise abil. Prognooside kohaselt peaksid pensionimeetmed 2013.–2014. aastal säästma 5,3 miljardit eurot ehk umbes 2,8 % SKPst. See moodustab 2013.–2014. aasta kogupaketist umbes 2/5. Nende meetmetega viiakse lõpule 2010. aastal koos pensionireformiga algatatud mitmed reformid, millega korvatakse pensionide väga kiire suurenemine aastatel 2000–2009. Üldine pensioniiga tõuseb 65 aastalt 67 aastale koos vanusepiiri proportsionaalsete muudatustega pea kõigis pensionikategooriates, rakendades seega kiiremini 2010. aasta pensionireformi üht osa, mis pidi algselt käivituma 2015. aastal. Kaotatakse põhipensioni ja lisapensionide hooajalised lisamaksed ning iga toetusesaaja põhi- ja lisapensionide kuutasu vähendatakse progresseeruvalt (1 000–1 500 eurot 5 % võrra, 1 500–2 000 eurot 10 %, 2 000–3 000 eurot 15 % ja üle 3 000 euro 20 %). Lisaks vähendatakse avalike teenistujate ühekordseid hüvitisi kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul. Pärast palkade kärpimist ja automaatse palgatõusu kaotamist kahanevad ka tasustamise erikorra kohased pensionid. Ülejäänud meetmetega suurendatakse põllumajandusettevõtjate pensionimakseid, kärbitakse valitaval ametikohal töötavate isikute pensione, hinnatakse pensionide asjakohasust teatavat liiki pensionisaajate puhul, kaotatakse ametiühingutegelaste eripensionid ja teostatakse ristkontroll mittevastavate pensionide kaotamiseks. · Avaliku sektori palgakulude püsiv vähendamine. Pärast aastatel 2000–2009 täheldatud olulist palgatõusu ja sellele järgnenud märkimisväärseid palgakärpeid kavatseb valitsus 2013.–2014. aastal teha täiendavaid alalisi palgakärpeid ligikaudu 1,3 miljardi euro ulatuses (0,7 % SKPst). Kõnealune kokkuhoiukategooria moodustab 10 % 2013.–2014. aasta üldisest eelarvepaketist. Tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2012 kärbitakse järk-järgult selliste töötajate (kohtunikud, diplomaadid, arstid, õppejõud, sõjaväelased, politseinikud, lennujaamade töötajad, peasekretärid) kuupalka, kelle suhtes kohaldatakse tasustamise erikorda (järgitakse järgmist vähendamiskava: 2 %, kui kuupalk on alla 1 000 euro; 10 %, kui kuupalk on 1 000–1 500 eurot; 20 %, kui kuupalk on 1 500–2 500 eurot; 30 %, kui kuupalk on 2 500–4 000 eurot; ja 35 %, kui kuupalk on üle 4 000 euro). Lisaks kõnealustele kärbetele kaotatakse automaatne palgatõus sõjaväelaste puhul aastaks 2014, mis peaks andma aastas kokkuhoidu vähemalt 88 miljonit eurot. Veel üks oluline meede on riigi ja kohalike omavalitsuste ning avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste töötajate hooajaliste lisatasude kaotamine, millele lisandub ajavahemikul 2013–2016 tulemuspreemia kaotamine terves avalikus sektoris. · Muude palgaga seotud meetmete hulka kuuluvad valitsemissektori palgakulude (sealhulgas üldarstide palkade kärpimine ning uute töötajate töölevõtmise peatamine kodanikukaitseministeeriumis ja haridusministeeriumis) kärpimine, parlamendi töötajate suhtes riigiteenistujate ühtse palgaastmestiku kohaldamine ja 2011. aastal läbi viidud avaliku sektori palgaastmestiku reformi erandite kaotamine. Keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on ka kohalike omavalitsuste palgakulude vähendamine. Avaliku sektori tööjõu vähendamiseks piiratakse rakenduslike kõrgkoolide sisseastujate arvu, mittealaliste õpetajate arvu nii kesktasemel, ülikoolides kui ka tehnikakolledžites ning lisaks vähendatakse tähtajalisi töölepinguid täiendavalt 10 %. Viimaks kohaldatakse 27 000 avaliku sektor töötaja suhtes 2013. aasta novembriks liikuvuskava, kaotades teatavate palgatöötajate kategooriate või suletud/liidetud üksustega seotud ametikohad ning algatades distsiplinaarmenetlusi (sealhulgas vajaduse korral vallandades). Nende hulgast 2 000 töötaja suhtes kohaldatakse juba 2012. aasta novembri kava. · Sotsiaaltoetuste ümberkorraldamisest (v.a pensionid) tulenev kokkuhoid peaks 2013.–2014. aastal olema umbes 300 miljonit eurot (0,2 % SKPst). Vastuvõetud meetmetega korraldatakse muu hulgas ümber kindlustamata isikute toetused, kehtestatakse peretoetuste vajaduse hindamine, vähendatakse põllumajandusettevõtjate toetusi, tõstetakse madalate pensionide tuluga seotud lisatasu saajate (EKAS) vanusepiirangut, kärbitakse spetsiaalset töötushüvitist, korraldatakse ümber teatavate patsiendikategooriate transporditoetused, millega loodetakse parandada sotsiaaltoetuste suunamist ja tegelikku mõju väiksema sissetulekuga majapidamistele vastavalt tehnilise abi partnerite (OECD) soovitustele. Kõnealused meetmed tugevdavad sotsiaalabi saamise nõudeid, suunates abi ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Lisaks kehtestatakse paketiga kaks uut sotsiaalprogrammi, mille eesmärk on leevendada kõrge tööpuuduse taseme ja vähenenud netosissetuleku mõju elanikkonnale. · Tervishoiuvaldkonna ja ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine ja tõhustamine. Ravimikulutuste kokkuhoid moodustab umbes 2/3 kõigist tervishoiuvaldkonna kärbetest, ulatudes 2013.–2014. aastal umbes 1 miljardi euroni (0,6 % SKPst). Kokkuhoid tuleneb väljatöötatud stiimulitest ja kohustusest kasutada geneerilisi ravimeid, ajakohastatud ravimite kaasrahastamise süsteemi, millega tehakse erand ainult teatavaks raviks kasutatavate piiratud arvu ravimite suhtes, lisaks vaadatakse läbi ravimite hind, võttes aluseks kolme madalaimate hindadega ELi liikmesriigi hinnad ja kohaldatakse ravimitootjate suhtes tagastusmehhanismi. Viimasega tagatakse see, et ambulatoorsed ravimikulud ei ületa 2013. aastal 2,44 miljardit eurot ja 2014. aastal 2 miljardit eurot, st oleksid kooskõlas üldeesmärgiga 1 % SKPst 2014. aastaks, säilitades samas vahendid patsientide ravimiseks. Kulusid aitab vähendada haiglate kulutuste kärpimine, haiglate ja retseptiravimite omaosalustasude suurendamine alates 2014. aastast ja haiglavõrgustiku lihtsustamine. · Valitsuse tegevuskulude vähendamine. Meetmetega, mille maht on umbes 239 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 225 miljonit eurot 2014. aastal ning mis moodustavad umbes 0,5 miljardit eurot (0,3 % SKPst), rakendatakse kogu avalikus sektoris järk-järgult e-riigihankesüsteemi, vähendatakse 25 % määramata mittepalgalisi kulusid, kärbitakse riigisisesele parvlaevaliiklusele ja valitsemissektori- ja eelarvevälistele vahenditele antavaid toetusi ning lõpetatakse põllumajandusettevõtjatele toetuste andmine seoses ELi finantsabi taotlemisega ja rohelise fondi kulutuste piiramisega. · Kaitsealaste tegevuskulude vähendamine ja reprofileerimine. 2013.–2014. aastal on sõjaliste hangete kärbete suurus hinnanguliselt umbes 340 miljonit, millega täiendatakse juba varasemat sõjaväevarustuse hangete vähendamist. Muude meetmete hulka kuulub tegevuskulude vähendamine, milleks suletakse sõjaväelaagreid ja vähendatakse sõjaväeakadeemiatesse vastuvõetavate arvu. 2013.–2014. aastaks prognoositakse 400 miljoni eurost (0,2 % SKPst) kokkuhoidu. · Säästmise soodustamine riigi omanduses olevates ettevõtetes ja nende tõhusam järgimine, milleks suurendatakse tulusid ning vähendatakse valitsemissektorivälistele riigi omanduses olevatele ettevõtetele tehtavaid ülekandeid, samuti kärbitakse tegevus- ja personalikulusid (ühtlustades kõigi riigi omanduses olevate avalik-õiguslike ettevõtete palgaastmestiku sellega, mis kehtib ülejäänud avalikus sektoris), mis moodustavad 2013.–2014. aastal kokku üle 350 miljoni euro (0,2 % SKPst). Kõnealuse kokkuhoiu tagamiseks võetakse 2013. aastaks kasutusele uus järgimis- ja jõustamisraamistik, millega määratakse igale riigi omanduses olevale ettevõttele konkreetsed majandustulemuste eesmärgid ning kehtestatakse sanktsioonid nende jõustamiseks ja eesmärgist kõrvalekaldumise ärahoidmiseks. · Haridusvaldkonna kulutuste vähendamine ja tõhustamine 2013. aastal vähemalt 86 miljoni euro võrra ja täiendavalt 37 miljoni euro võrra alates 2014. aastast, milleks tuleb vähendada valitsemissektoriväliste üksuste hariduseelarve rahastamist, ümber korraldada kõrgkoolide võrgustik ja kärpida kesk- ja piirkondlike haridusasutuste kulusid. Kulukärped peavad olema kooskõlas haridussüsteemi efektiivsuse ja tõhususe parandamisele suunatud tegevuskavaga, mida valitsus on kohustunud rakendama, ning ei tohiks negatiivselt mõjutada ELi struktuurifondide kaasrahastatud haridusreformide jätkamist. · Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete vähendamine kohalikele omavalitsustele tavapärasteks kulutusteks ja investeeringuteks tehtavate ülekannete kärpimise teel 220 miljoni euro võrra 2013.–2014. aastal. Kõnealuse kokkuhoiu saavutamiseks tugevdatakse tasakaalus eelarvel põhinevat sisemajanduse stabiilsuse pakti, kehtestades süsteemi kohalike omavalitsuste kulude seireks, nähes ette majanduslikud takistavad asjaolud aasta eesmärkidest kõrvalekaldumise ärahoidmiseks ja välistades kõik võimalused eelarvepuudujäägi katmiseks laenuvahendite arvel. Prognoositud kokkuhoid on 2013. aastal vähemalt 100 miljonit eurot ja täiendavalt 120 miljonit eurot alates 2014. aastast (0,1 % SKPst ajavahemikul 2013–2014). · Kapitalikulude vähendamine (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) 2013.–2014. aastal kokku 300 miljoni euro ulatuses (0,2 % SKPst). Selleks et vähendada nende kärbete negatiivset mõju SKP-le, on valitsus otsustanud vähendada selliste projektide mahtu, mis on väiksema lisaväärtusega, ja eelkõige projekte, mis ei ole piisavalt kapitalimahukad. · Otsese maksustamise ja maksuhalduse terviklik reform ning maksude suurendamine, et kõrvaldada olemasolevad moonutused. Kõnealuste meetmete maht on ligikaudu ¼ kogumahust, kuna eesmärk on saada maksutulu 1 668 miljonit eurot 2013. aastal ja 1 820 miljonit eurot alates 2014. aastast (1,9 % SKPst). Valmistatakse ette laiaulatuslikku maksureformi, mis peaks tagama 2014. aastal kulude kokkuhoidu peaaegu 1,6 miljardit eurot. Maksuhalduse reform peaks tagama ka tõhusama maksude kogumise. Muude maksumeetmetega suurendatakse kohtulõivusid ja laevaomanike varade maksustamist, vähendatakse käibemaksutagastusi põllumajandusettevõtjatele, vähendatakse põllumajandusettevõtjatele antavaid diislikütuse aktsiisisoodustusi, ühtlustatakse veeldatud naftagaasi ja diislikütuse aktsiis, tõstes veeldatud naftagaasi aktsiisimäära, ühtlustatakse sotsiaalkindlustusmaksed (tõstes enne 1993. aastat esimest korda tööle võetud isikute maksed samale tasemele pärast 1993. aastat esimest korda tööle võetud isikute maksetega), viiakse läbi tubakaaktsiisi reform, maksustades OPAPi kogu hasartmängutulu 30 % määraga ja loteriivõite 10 % määraga, ning suurendatakse hoiuste intresside maksumäära 10 %-lt 15 %-le. Keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ette nähtud meetmete üldine kvaliteet on kõrge. Keskpika perioodi eelarvestrateegiaga on ette nähtud selliste kulutuste alaline kärpimine, mis on alates 2000. aastast ülemäära suurenenud. Keskpika perioodi eelarvestrateegia kohaselt väheneb oluliselt hüvitiste ja palkade osakaal kulutustes, kuna pensionide ja avaliku sektori palkade kärped moodustavad ligikaudu 2/3 meetmete kogumahust. Tegevuskulude vähendamist toetatakse struktuurimeetmetega, nt nähakse ette e-riigihankesüsteem ja töötajate liikuvus ning vaadatakse põhjalikult läbi keskvalitsuse toimimine. Lisaks pensionide ja palkade kohandamisele hõlmab meetmepakett ka realistlikku, kuid vähem usaldusväärset poliitikat, nagu riigisiseste investeeringute kärpimine. Hoolimata kõnealustest kärbetest peaksid riigisiseselt rahastatavad investeeringud keskpikas perspektiivis märkimisväärselt suurenema. Samuti tuleks märkida, et keskpika perioodi eelarvestrateegia ei hõlma kokkuhoidu, mida võib saada paljude haldusmeetmetega, kuna nende rakendamine on keerulisem ja seega seotud suuremate riskidega. Kõnealuste meetmete rakendamine on sellest hoolimata esmatähtis, et suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust, ja need meetmed on osa rahandusministeeriumi ja muude ministeeriumide vahelisest koostöömemorandumist. Tabel 4. Keskpika perioodi eelarvestrateegia 2013–2014 kohased eelarvemeetmed Allikas:komisjoni talitused. 4.4. Eelarvet mõjutavad struktuurimeetmed Lisaks eelmises punktis kirjeldatud eelarvepoliitilistele meetmetele on Kreeka võtnud mitmeid eelarvet mõjutavaid struktuurimeetmeid. Erastamiskava kohaselt võib saada märkimisväärseid tulusid võlataseme vähendamiseks, kuid seni ei ole oodatud tulu saadud. Kava järgimist on seganud kahed valimised, kuid alates 2012. aasta septembrist on täheldada teatavat elavnemist. Prognooside kohaselt peaks 2012. aasta detsembriks laekuma tulusid kokku ainult 1,7 miljardit eurot, samas peaksid mitmed varad olema valmis müügiks 2013. aasta esimesel poolel. Parlament tühistas hiljuti nn kuldaktsiate reegli (25 %) selliste riigi omanduses olevate ettevõtete puhul, mis erastatakse järgmisel aastal, ja sellega seoses peaks suurenema mõne vara müügist saadav tulu. Erastamisest saadav kogutulu peaks olema 3,4 miljardit eurot 2013. aasta lõpuks ja suurenema 10,4 miljardi euroni 2016. aasta lõpuks. Samas on jätkuvalt kahtlusi erastamisprotsessi juhtimise tõhususes ja sellega seoses tuleb seada paremad stiimulid suuremate tulude tagamiseks, edendades asjaomastes sektorites parimaid tavasid, investeeringuid ja töökohtade loomist. Tabel 5. Prognoositavad erastamistulud aasta lõpuks || Tulud kokku alates 2011. aasta juunist (miljardit eurot) 2012 || 1,7 2013 || 4,1 2014 || 6,0 2015 || 8,0 2016 || 10,4 Terviklik tulumaksureform laiendab maksubaasi ja aitab seega jagada võrdsemalt maksukoormust. Reform peaks jõustuma 2013. aasta jaanuaris ja selle täielik mõju eelarvele peaks avalduma 2014. aastal. Algselt 2011. aasta augustis vastu võetud reform on praeguseks kohandatud konkreetseks algatuseks, mis peaks suurendama tulusid (mitte olema tuluneutraalne, nagu algselt kavandatud). Reformi mõju maksutuludele on võetud arvesse keskpika perioodi eelarvestrateegias. Maksureformiga keskendutakse füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavale uuele maksusüsteemile, millega ei nähta enam ette maksusoodustusi, ja ettevõtete tulumaksu reformile, mille kohaselt hakatakse dividendide asemel maksustama kasumit. Samuti on maksureformi eesmärk kaotada maksustamise erikord ja eri maksukulud, et jagada maksukoormust laiemalt. Reformi lõpuleviimisel on teatavad ohud, kuna on oodata vabakutseliste ja füüsilisest isikust ettevõtjate vastuseisu. Jätkatakse pensionisüsteemi reformimist. Ametiasutused on juba võtnud meetmeid, võttes hiljuti vastu seaduse täiendava pensionisüsteemi läbivaatamiseks. Seaduse kohaselt on loodud üks uus fond (ETEA), millega liidetakse [peaaegu] kõik arvukad fondid. Samuti on kehtestatud uus valem, mis põhineb pensionihüvitiste kindlustusmatemaatiliselt neutraalset arvutamisel (tinglikud määratud sissemaksega pensioniskeemid) ja mida täiendatakse jätkusuutlikkuse teguriga, et tagada skeemi jätkusuutlikkus tulevikus. Uut kehtivat valemit kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2001. aastast kogunenud pensioniõiguste suhtes ja see mõjutab alates 2015. aastast makstavaid pensione. Liiga suurt pensionile minekul ühekordse summana väljamakstavat pensionit on märkimisväärselt kärbitud ning valitsus on välja töötamas uut kindlustusmatemaatiliselt neutraalset valemit tulevase ühekordse summana väljamakstava pensioni arvutamiseks. Järgmistel kuudel tuleb teha reformi rakendamiseks suuri jõupingutusi, eelkõige seoses ETEA korralduslike aspektidega ja individuaalsete pensionitoimikute sisseseadmisega, milleks võib olla vaja teiste liikmesriikide tehnilist abi. Täiendavalt lihtsustatakse tervishoiusektorit. Reformi läbiviimine jätkub ning oluline poliitiline tõuge leidis aset 2012. aasta märtsis, mil võeti vastu uus tervishoiuseadus (seadus 4052/2012) ja mitmed ministri dekreedid. Vastuvõetud õigusaktide eesmärk on 1) vähendada ja seejärel kontrollida kulutusi farmaatsiasektoris; 2) luua üks üldine ravikindlustusorganisatsioon – EOPYY (National Organisation for the Provision of Health Services) ja 3) reformida haiglasektorit. Seni rakendatud meetmed on juba hakanud kandma vilja. Näiteks on digiretseptide osakaal kõigist retseptidest praegu 90 % ning süsteemi kaudu saab reaalajas teavet pidevaks jälgimiseks ja hindamiseks. Pärast vähest edu teatavate meetmete (nt ravimite hinnakirja ja hüvitamistingimuste ajakohastamine, geneeriliste ravimite väljakirjutamine, tagasinõudmine) rakendamisel valimiseelsel ja -järgsel perioodil kinnitasid ametiasutused oma pühendumust vastuvõetud reformikavade rakendamisel ja panid ette mitmed uued poliitikameetmed. Jätkatakse muude struktuurireformidega · Võetakse muid meetmeid, et edendada maksuhaldusreformi ja tugevdada korruptsioonivastast võitlust. Arvestusraamatute ja registrite seadustiku asendamine, mille kohta tehti otsus 7. novembril 2012, ja ajakohastatud maksutoimingute koodeksi vastuvõtmine eeldatavalt 2013. aasta keskpaigaks on esmatähtis maksuhaldusreformi rakendamise hõlbustamiseks ja maksupoliitika kohaldamisala parandamiseks. Maksukogumise parandamiseks rakendatakse mitmeid muid meetmeid. Need hõlmavad suuremat keskendumist kogutavale maksutulule ja uusi õigusakte lootusetute võlgade mahakandmiseks, samuti sularahamaksete keelustamist maksuameti kontorites. Seoses korruptsiooniga kavatseb valitsus hakata rakendama korruptsioonivastast tegevuskava ja tugevdada korruptsioonijuhtumitest teatajate kaitset, tsentraliseerides samas otsused sisemiste distsiplinaarmeetmete kohta. · Valitsus on kindlalt otsustanud tagada tugevam kontroll kõigi valitsemissektori kulutuste üle ja on selles valdkonnas võtnud olulisi meetmeid. Rahandusministeerium on aidanud tugevdada kohustuste täitmise seiret, nähes ette kuluüksuste kohustusteregistrid. Hoolimata algsetest viivitustest riigi rahanduse tõhusa institutsionaalse haldusraamistiku kehtestamisel, esitas 72 % valitsemissektori üksustest 2012. aasta juunis andmed kohustusteregistrite kaudu, mis võimaldas täita juuniks seatud struktuurse võrdlusaluse eesmärgid. Kõnealune näitaja peaks suurenema 2012. aasta detsembris 90 %ni, kuna peamine tervishoiuteenuseid osutav üksus (EOPYY) hakkab andmeid esitama e-portaali kaudu 2012. aasta oktoobris. EOPYY peab täielikult täitma eeskirjad seoses kohustusteregistri kohase aruandlusega e-portaali kaudu. Tõhustada tuleb eelarve järelevalvet sotsiaalkindlustuse ja tervishoiu valdkonnas. · Edendatakse eelarve täitmist ja usaldusväärset eelarvehaldust, sealhulgas rahandusministeeriumi rolli tugevdamise teel. Ministrite nõukogu võttis 17. novembril 2012 vastu õigusakti (mis muudeti 18. novembril seaduseks), millega nähakse ette: i) koostöömemorandum rahandusministeeriumi ja muude ministeeriumide vahel või ministeeriumide ja järelevalve all olevate valitsemissektori üksuste juhtide vahel, mis kirjutatakse alla iga aasta 31. detsembriks; ii) sisemajanduse stabiilsuse pakt kohalike omavalitsuste jaoks, mis põhineb tasakaalus eelarve piirangul ning parandus- ja karistusmehhanismidel, mille kohaselt reeglina kohaldatakse automaatseid kärpeid võimaliku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumise korral; iii) tugevdatud süsteem riigi omanduses olevate ettevõtete eelarve igakuise täitmise jälgimiseks ning karistuste kohaldamine nende riigi omanduses olevate ettevõtete suhtes, kes ei järgi kokkulepitud eesmärke; ning iv) kesksem eelarve kavandamine ja täitmine, mille raames tugevdatakse riikliku raamatupidamisasutuse (GAO) koordineerimisvolitusi ministeeriumide peadirektoraatide finantstalituste suhtes. Samuti nähakse seadusega ette eelarve täitmise kava ja eelarve tegelikku täitmist kajastavate andmete igakuine esitamine järelevalve eest vastutavale finantstalituste peadirektorile ja riiklikule raamatupidamisasutusele (sõltuvalt eelarve suurusest). Samuti nähakse seadusega ette, et rahandusministeerium võib kogu aasta jooksul võtta parandusmeetmeid kõigi üksuste (välja arvatud riigi omanduses olevad ettevõtted ja kohalikud omavalitsused) suhtes, kes ei täida oma eelarvekohustusi, sealhulgas viia sellised üksused rahandusministeeriumi otsese järelevalve alla. 5. Kokkuvõte Kreeka on võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL. Kreeka on aastatel 2010–2012 parandanud struktuurset eelarvepositsiooni juba rohkem, kui on soovitanud nõukogu, st vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014. Prognooside kohaselt on Kreeka parandanud struktuurset puudujääki 13,9 protsendipunkti võrra SKPst, st 14,7 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 1,5 %-le SKPst 2012. aastal. Valitsemissektori eelarve puudujääk on vähenenud 15,6 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 6,9 %-le SKPst 2012. aastal. Kreeka on võtnud meetmeid puudujäägi vähendamiseks 2012. aastal. Selleks et võimalikult kiiresti kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL, on Kreeka ametiasutused võtnud otsustavaid meetmeid riigi rahanduse konsolideerimiseks 2013. ja 2014. aastal, võttes vastu 2013. aasta eelarve ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastateks 2013–2016. Parlamendi poolt vastu võetud 2013. aasta eelarve hõlmab täiendavaid tulu- ja kulumeetmeid mahus üle 9,2 miljardi euro (üle 5 % SKPst). Keskpika perioodi eelarvestrateegia ja selle asjakohaste rakendusaktidega on ette nähtud väga mahukas ja kiire eelarve konsolideerimine koos laiaulatuslike struktuurimeetmetega, millega toetatakse eelarve märkimisväärset konsolideerimist. Selle tulemusel peaks olema võimalik saavutada 2016. aastaks esmane puudujääk 4,5 % SKPst ja valitsemissektori eelarve puudujääk 2,0 % SKPst. Praeguste prognooside kohaselt on majandus palju nõrgem, kui prognoositi otsuse 2012/734/EL vastuvõtmisel 2012. aasta märtsis. Reaalne SKP peaks prognooside kohaselt vähenema 2012. aastal 6,0 % ja 2013. aastal 4,2 %, kusjuures eelmises nõukogu otsuses prognoositi vastavateks näitajateks 4,7 % ja 0,0 %. Võrreldes märtsis tehtud prognoosidega näitavad praegused prognoosid märkimisväärselt suuremat ja püsivamat majandustegevuse langust. Majandusolukorra märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega kahe aasta võrra aastani 2016, et vaadata läbi aastateks 2013–2014 Kreekale seatud eelarve-eesmärgid ja näha ette uued eesmärgid aastateks 2015–2016. Kõnealused eesmärgid tuleks määrata valitsemissektori eelarve nominaalse esmase eelarvepositsiooni alusel. Esmane puudujääk peaks olema 2,925 miljardit eurot 2012. aastal (1,5 % SKPst), 0 eurot 2013. aastal (0,0 % SKPst), 2,775 miljardit eurot 2014. aastal (1,5 % SKPst), 5,700 miljardit eurot 2015. aastal (3,0 % SKPst) ja 9,000 miljardit eurot 2016. aastal (4,5 % SKPst). Uus eelarvekava vastab tsükliliselt kohandatud esmase eelarvepositsiooni täiendavale paranemisele 4,1 %-lt SKPst 2012. aastal 6,2 %-le 2013. aastal ja vähemalt 6,4 %-le SKPst aastatel 2014–2016. Esmase eelarvepositsiooni eesmärgid osutavad üldpuudujäägile 5,4 % SKPst 2013. aastal, 4,5 % SKPst 2014. aastal, 3,4 % SKPst 2015. aastal ja 2,0 % SKPst 2016. aastal. Valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni vastavad näitajad peaksid olema 2012. aastal -1,3 % SKPst, 2013. aastal 0,7 % SKPst ja 2014. aastal 0,4 % SKPst. Valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujäägi suhe SKPsse peaks olema 2012. aastal -1,3 % SKPst, 2013. aastal 0,7 % SKPst, 2014. aastal 0,4 % SKPst, 2015. aastal 0,0 % SKPst ja 2016. aastal -0,4 % SKPst, kajastades intressimaksete suundumusi. Eelarvekohustuste täitmise tagamise tervikliku lähenemisviisi raames edendatakse eelkõige parandus- ja karistusmehhanisme, läbipaistvust, aruandekohustust ja järelevalvet. Sellega seoses võetakse meetmeid institutsioonide töö parandamiseks. Need hõlmavad muu hulgas järgmist: tugevdatakse Kreeka Vabariigi varade arendamise fondi (HRADF) juhtimist ja sõltumatust erastamisprotsessi kvartaalse automaatse parandamise mehhanismi abil eesmärgist kõrvalekallete korral ning taaskäivitatakse olemasoleva parlamendi eelarveasutuse töö, tugevdades tema mainet, sõltumatust ja tehnilist pädevust, et muuta see täiesti iseseisvaks eelarvenõukoguks (nt prognooside tegemine või kinnitamine eelarve koostamisel, eelarve-eesmärkide ja -eeskirjade järgimise seire, sõltumatute hinnangute andmine eelarvesuundumiste ja -probleemide kohta), võttes arvesse parimaid rahvusvahelisi tavasid. Valitsus tagab tõhusa ja õigeaegse võlateeninduse ning jälgib rahavoogusid, rakendades rangelt seadusega 4063/2012 (millega on ette nähtud eraldi konto Kreeka Pangas) kehtestatud võlateeninduskontot. Seaduse kohaselt ei tohi sellelt kontolt tehtavaid väljamakseid kasutada muuks kui laenu teenindamiseks, sealhulgas kõigi Kreeka Vabariigi laenude, võlahaldustehingute ja tuletisinstrumentide amortiseerimiseks ja intressikulude katmiseks, samuti mis tahes selliste lisakulude (tasud ja muud kulud) katmiseks, mis on seotud võla teenindamisega ja mida avaliku sektori võla haldamise raames üldiselt makstakse. Kõnealuse konto laekumised hõlmavad EFSFi heakskiidetud laenuväljamakseid, samuti Kreeka Vabariigi poolt võla teenindamiseks eraldatud vahendeid, sealhulgas riigivara erastamisest saadavat kogutulu ja vähemalt 30 % ootamatutest tuludest. Kõigi sellelt kontolt tehtavate väljamaksete kohta esitatakse eelnevalt üksikasjalik aruanne EFSF/ESMile ning kontoomanik esitab kõigi tehtud väljamaksete kohta hiljem kinnituse. LISA: NÕUKOGU 13. MÄRTSI 2012. AASTA OTSUSEGA 2011/734/EL ETTE NÄHTUD MEETMED Artikli 1 lõige 1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks. || TÄITMATA – uus soovitus pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega 2016. aastani. Artikli 1 lõige 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarve esmane puudujääk (puudujääk ilma intressikuludeta), mis ei ületa 2,037 miljardit eurot (1,0 % SKPst) aastal 2012, ning esmane ülejääk vähemalt 3,652 miljardit eurot (1,8 % SKPst) 2013. aastal ja 9,352 miljardit eurot (4,5 % SKPst) 2014. aastal. Võlavahetuse järel on kõnealused esmase puudujäägi/ülejäägi eesmärgid kooskõlas kogupuudujäägiga, mis on 14,811 miljardit eurot (7,3 % SKPst) 2012. aastal, 9,462 miljardit eurot (4,7 % SKPst) 2013. aastal ja 4,499 miljardit eurot (2,2 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon aastatel 2009–2014 paranema vähemalt 10 % SKPst. Varade (finants-ja mittefinantsvarad) privatiseerimisest saadav tulu ning kõik ülekanded, mis on seotud eurorühma 21. veebruari 2012. aasta otsusega, mis käsitleb euroala liikmesriikide keskpankade, sealhulgas Bank of Greece’i tulusid, mis tulenevad nende investeerimisportfellis olevatest Kreeka võlakirjadest, ei vähenda eelarve konsolideerimise vajadust ning neid ei võeta kõnealuste eesmärkide hindamisel arvesse. || OSALISELT TÄIDETUD. Vastavusaruande põhjaliku hinnangu kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 6,9 % SKPst ja esmane puudujääk 1,5 % SKPst. ESA kohane kogupuudujääk peaks seega olema 2012. aastal 0,4 % võrra SKPst parem kui 2012. aastaks nõukogu otsusega määratud valitsemissektori eelarve puudujäägi ülempiir 7,3 % SKPst (ESA95 alusel). Esmane puudujääk on oodatust ulatuslikuma majanduslanguse tõttu eelduste kohaselt veidi suurem, kui eesmärgiks seatud 1,0 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon peaks aastatel 2009–2012 paranema kokku 13,9 % SKPst, võrreldes aastateks 2009–2014 eesmärgiks seatud vastava näitajaga 10 %. Artikli 1 lõige 3. Lõikes 2 osutatud kohandamiskava on kooskõlas valitsemissektori konsolideeritud võla muutusega 2012. aastal 26,954 miljardit eurot, 2013. aastal 6,775 miljardit eurot ja 2014. aastal 1,492 miljardit eurot. || TÄITMATA. Prognooside kohaselt peaks 2012. aastal valitsemissektori konsolideeritud võlg vähenema nõukogu otsusega määratud 26,957 miljardi euro asemel 11,1 miljardi euro võrra. Selle põhjuseks on oodatust väiksemad erastamistulud ja väiksem valitsemissektori võla konsolideerimine ning prognoositust kehvemad viitlaekumised ja muud intresside kohandamised. Artikli 2 lõige 7a. Kreeka võtab viivitamata järgmised meetmed: || a) ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine vähemalt 1,076 miljardi euro võrra 2012. aastal; || TÄIDETUD - seadus 4052/2012, ametlik väljaanne 41/A/01.03.2012. - ravimite hinna vähendamine: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - patendikaitseta ravimite hinna vähendamine: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - geneeriliste ravimite hinna vähendamine: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - kaubamärgita ravimite hinna vähendamine: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - kaasrahastamise suurendamine: ministrite ühisotsus F42000oik2555/353/28.02.2012, ametlik väljaanne 497/B/28.02.2012. - apteekide ja hulgimüüjate kasumimarginaalide vähendamine: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - elektroonilise ordineerimissüsteemi kohustuslik kasutamine: ministri otsus YG/148/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - kohustuslikud protokollid: ministri otsus Y4a/29.02.2012 , ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - apteekidele hüvitamine ainult elektroonilise retsepti alusel: ministri otsus YG/148/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - allahindlus heaks kiidetud loendi puhul: ministri otsus YG/151/29.02.2012, ametlik väljaanne 545/B/01.03.2012. - ringkirjad, millega on ette nähtud haiglate ja sotsiaalkindlustusfondide eelarvete ajakohastamine: F.80000/5368/1108/06.03.2012 ja 22435/06.03.2012 ning ministrite ühisotsus Y10/G.P. oik GY156/01.03.2012. - tagastamine: ministri otsus GY/150/01.03.2012, ametlik väljaanne 681/B/08.03.2012. b) haiglaarstide ületunniöö tasustamisele kuluva summa vähendamine vähemalt 50 miljoni euro võrra 2012. aastal; || TÄIDETUD - arstide ületunniöö tasustamise vähendamine: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. - rakendusringkiri 2/17589/022/29.02.2012. c) sõjaliste materjalide hangete vähendamine 300 miljoni euro võrra (sularaha ja tarned) 2012. aastal; || TÄIDETUD Sõjaliste materjalide hangete vähendamine: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. d) kohaliku tasandi valitavate ametikohtade ja nendega seotud töötajate tasustamise vähendamine 10 % võrra 2012. aastal ning abilinnapeade ja nendega seotud töötajate arvu vähendamine 2013. aastal eesmärgiga hoida kokku vähemalt 9 miljonit eurot 2012. aastal ja täiendavalt 28 miljonit eurot 2013. aastal; || TÄIDETUD kohaliku tasandi valitavate ametikohtade ja nendega seotud töötajate tasustamise vähendamine 10 %: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. Tasustamist vähendatakse viivitamata. Kuid abilinnapeade ja nendega seotud töötajate arvu vähendatakse alles 1. jaanuarist 2013. e) keskvalitsuse tegevuskulude ja valimistega seotud kulutuste vähendamine vähemalt 370 miljoni euro võrra (võrreldes 2012. aasta eelarvega), millest vähemalt 100 miljonit eurot moodustavad kaitsekuludega seotud tegevuskulud ja 70 miljonit valimistega seotud kulud; || TÄIDETUD Keskvalitsuse tegevuskulude ja valimistega seotud kulutuste vähendamine: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. Kuigi õiguslikke muudatusi on tehtud, on mõne kategooria kulutuste kärpimine osutunud algselt kavandatust väiksemaks, kuna mõned ootamatud kulutused ei ole piisavalt tasakaalustatud muu kokkuhoiuga (seega tuleb suurendada eraldisi ettenägematute kulude reservist). f) kohaliku omavalitsuse tegevuskulude vähendamine eesmärgiga hoida 2012. aastal kokku vähemalt 50 miljonit eurot; || TÄIDETUD Toetuste kärped: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. g) ääreala elanikele makstavate toetuste kärpimine ning ministeeriumide järelevalve all tegutsevatele mitmetele üksustele antavate toetuste kärpimine eesmärgiga vähendada kulutusi 2012. aastal vähemalt 190 miljoni euro võrra; || TÄIDETUD -Äärealad: Ministrite ühisotsus 1411/25952/05.03.2012. -Toetused: Ministri otsus, millega muudetakse haridusministeeriumi eelarvet F.1/A/137/23741/IB/06.03.2012 ja millega muudetakse rakenduseelarvet F.a/A9017022/16.02.2012 seoses toetustega ülikoolidele lepinguliste töötajatega seotud kulude katmiseks F.a/G23736/IB/06.03.2012, toetustega ülikoolidele tegevuskulude katmiseks 1/A/23740/IB/06.03.2012, toetustega ülikoolidele üliõpilaste toitlustamise kulude katmiseks F.1/B 23738/IB/06.03.2012, toetustega rakenduslikele kõrgkoolidele lepinguliste töötajatega seotud kulude, tegevuskulude ja üliõpilaste toitlustamise kulude katmiseks 23734/IB/06.03.2012. - Seoses kultuuri- ja turismiministeeriumi paranduseelarvega YPPOT/OIKON/A1/19924/05.03.2012. h) avaliku sektori investeeringute eelarve vähendamine 400 miljoni euro võrra 2012. aastal. Avaliku sektori investeeringute eelarve selline vähendamine ei mõjuta struktuurifondidest kaasrahastatavaid projekte (sealhulgas TEN-T projektid); || TÄIDETUD Avaliku sektori investeeringute eelarve vähendamine: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. i) muudatuste tegemine täiendavates pensionifondides ja pensionifondides, kus keskmine pension on suur või mis saavad eelarvest suurt toetust, ning muude suurte pensionide vähendamine, et säästa 2012. aastal vähemalt 450 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist); || TÄIDETUD - täiendavate pensionide kohandamine: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. - ministrite ühisotsus NATi kohta, ametlik väljaanne 499/B/28.02.2012. j) suure sissetulekuga leibkondadele antavate peretoetuste kärpimine eesmärgiga hoida 2012. aastal kokku 43 miljonit eurot; || TÄIDETUD - peretoetuste kärpimine: seadus 4052/2012, ametlik väljaanne 41/A/01.03.2012. k) ministrite otsused, et viia lõpule uue palgaastmestiku täielik rakendamine kõigis asjakohastes üksustes, ning õigusaktid alates 2011. aasta novembrist ülemääraselt makstud palkade tagasinõudmise kohta; || TÄIDETUD -palgaastmestik: seadus 4051/2012, ametlik väljaanne 40/A/29.02.2012. - ministrite ühisotsus ministeeriumide töötajate kohta 2-16306/0022/23.02.2012, ametlik väljaanne 78/Yo/24.02.2012. - ministrite ühisotsus tähtajaliste töölepingute kohta 2-391/0022/17.02.2012, ametlik väljaanne B 414/23.02.2012. - ministrite ühisotsus raskete tööde kohta, ametlik väljaanne 465/B/24.02.2012. - ministrite ühisotsus juristide kohta, ametlik väljaanne 498/B/28.02.2012. - ministrite ühisotsus sõltumatute asutuste eriteadlaste kohta, ametlik väljaanne 498/B/28.02.2012. l) seaduse nr 4038/2012 artiklite 3 ja 21 muutmine nii, et vaadatakse läbi maksmata maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete maksegraafikute pikendamise tingimused: maksegraafikuid kohaldatakse üksnes selliste maksmata maksude suhtes, mille kogusumma jääb eraisikute puhul alla 10 000 euro ja äriühingute puhul alla 75 000 euro. Maksegraafiku pikendamist taotlevad maksumaksjad peavad maksuhaldurile esitama kõik oma finantsaruanded; || TÄIDETUD m) raamseadus, milles vaadatakse põhjalikult läbi riiklikud teisesed/täiendavad pensionifondid, et stabiliseerida pensionikulutused, tagada kõnealuste skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. || TÄIDETUD Artikli 2 lõige 8. Kreeka võtab 2012. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed: || a) teiseste/täiendavate pensioniskeemide reform, mis kavandatakse Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga konsulteerides ning mille hinnangulise mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele kinnitab majanduspoliitika komitee. Uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi näitajad tagavad pikaajalise kindlustusmatemaatilise tasakaalu, mida hindab riiklik aktuaarasutus. || TÄIDETUD b) apteekide kasumimarginaalide kohandamine ja vähenevate kasumimarginaalide kehtestamine, et üldine kasumimarginaal jääks alla 15%. || TÄIDETUD JA TÄITMISEL Parlament on võtnud vastu seaduse 4052/2012. Vastavalt seadusele 4052/2012 on ametiasutused vähendanud septembri lõpuks apteekide 6, 7 ja 8 % kasumimarginaali ravimite puhul, mille hind on üle 200 euro. Selle tulemusel kohaldatakse üle 200 euro maksvate ravimite puhul ülempiiri 30 eurot. c) sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamise teise etapi teostamine, mis hõlmab konkreetsete programmide üksikasjalikumat läbivaatamist eesmärgiga vähendada liigset killustumist, hoida kokku kulusid ja suurendada tõhusust; || TÄITMISEL OECD aruanne sotsiaalprogrammide kohta ei ole veel valmis ega kokku lepitud Kreeka ametiasutustega. Sellest hoolimata kasutati mõningaid läbivaatamise tulemusi sotsiaalprogrammide põhimõtete muutmiseks. d) kõigi meditsiinitoimingute (ravimid, saatekirjad, diagnostika, ravi) hõlmamine elektroonilise süsteemiga nii riikliku tervishoiusüsteemi asutuste puhul kui ka EOPYYga ja sotsiaalkindlustusfondidega lepingu sõlminud teenusepakkujate puhul; riikliku tervishoiusüsteemi asutuste ja teenusepakkujate igakuiste üksikasjalike auditeerimisaruannete koostamine; madalama omaosaluse määra kehtestamine geneeriliste ravimite puhul, mille hind on võrdlushinnast oluliselt madalam (vähem kui 60 % võrdlushinnast), lähtudes teiste liikmesriikide kogemusest; ravimite ordineerimist käsitleva aastaaruande avaldamine sotsiaalkindlustusfondide poolt; kohustusteregistrite sisseseadmine kõigis haiglates; || TÄIDETUD JA TÄITMISEL Vastu on võetud seadus 4052/2012 ja vastavad ministri dekreedid. Digiretseptide osa kõigist ravimite retseptidest on üle 90 %. Saatekirjade ja diagnostiliste testide elektrooniline süsteem on olemas, kuid selle kasutamine on piiratud ja see ei ole veel integreeritud muu elektroonilise ordineerimissüsteemiga. Ametiasutused teevad Rootsi ametiasutustega koostööd elektroonilise ordineerimissüsteemi parandamiseks. Ametiasutused ühendavad diagnostiliste testide elektroonilise süsteemi ravimite ordineerimise elektroonilise süsteemiga novembri keskpaigaks. TÄIDETUD JA TÄITMISEL EOPYY-l on igapäevane juurdepääs elektroonilise ordineerimissüsteemi andmetele ja ta saab koostada asjaomaseid aruandeid. Ametiasutused esitasid oktoobri algul esimese väga lihtsa aruende. TÄIDETUD JA TÄITMISEL Sisuliselt on kulude jagamine väiksem odavamate ravimite puhul, kuna seadusega 4052/2012 ja ministri otsusega on ette nähtud, et hüvitatakse ainult iga INN-rühma odavaim ravim ja muude ravimite puhul maksab patsient hinnavahe. Seega on hüvitamise aluseks odavaima geneerilise ravimi hind. Ametiasutused on kehtestanud sisemise võrdlushinnasüsteemi ATC-4 tasemel ja avaldanud heakskiidetud loendi novembri keskpaigas. TÄIDETUD JA TÄITMISEL Ametiasutused koguvad ja analüüsivad andmeid. Ametiasutused esitasid septembri lõpus esimese esialgse aruande. Aruande vormi ja sisu tuleb oluliselt parandada. TÄIDETUD JA TÄITMISEL Enamik haiglaid on määranud sisekontrolli. Aruanne nende tegevuse kohta esitatakse komisjonile novembri lõpuks. e) riikliku tervishoiusüsteemi jaoks ravimite ja meditsiinitarvete hankimise puhul uue tsentraliseeritud hankemenetluse kasutuselevõtt, mille puhul hanked toimuvad hangete koordineerimise komitee kaudu ja spetsifikatsioonide komitee toel, kasutades ravimite ja meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; || TÄITMISEL Algatatud on haiglates kasutatavate meditsiinitarvete ja ravimite jaoks mitu pakkumismenetlust, mis võivad anda märkimisväärset kokkuhoidu. f) kulutuste kontrolli tugevdamiseks õigusaktide vastuvõtmine, millega ühtlustatakse lisaeelarvete esitamise ja heakskiitmise menetlust; kogu valitsemissektorit hõlmavate kohustusteregistrite loomise jätkamine; || OSALISELT TÄIDETUD Keskpika perioodi eelarvestrateegia ajakohastamise ajakava kehtestati esimeses kvartalis. Keskpika perioodi eelarvestrateegia on vastu võetud. Ametiasutustega on arutlusel selliste õigusaktide vastuvõtmine, millega lihtsustatakse lisaeelarve esitamise ja heakskiitmise korda. TÄIDETUD JA TÄITMISEL Märtsis anti välja ringkiri investeeringute eelarve kohustusteregistrite kohta. 72 % kuluüksustest esitasid juulis andmed kuluregistrite kaudu, täites seega asjakohase struktuurse võrdlusaluse (napilt jäi täitmata teine võrdlusalus, mis käsitleb uuringute raames saadud andmete ja kohustusteregistrite andmete erinevust). g) sotsiaalprogrammide toimimise käimasoleva läbivaatamise lõpuleviimine; || TÄITMISEL OECD aruanne sotsiaalprogrammide kohta ei ole veel valmis ega kokku lepitud Kreeka ametiasutustega. Sellest hoolimata kasutati mõningaid läbivaatamise tulemusi sotsiaalprogrammide põhimõtete muutmiseks. h) ühtse riigihankeasutuse (SPPA) liikmete ametisse nimetamine; || TÄIDETUD i) selliste skeemide kindlakstegemine, mille puhul pensionile jäämisel makstav kindlasummaline summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, ja maksete kohandamine; || TÄITMATA. Tehniline töö lisapensionide arvutamiseks kasutatava kindlustusmatemaatilise valemi kehtestamiseks viiakse lõpuni novembris. Ministri otsus võetakse vastu detsembris. j) ravimite hulgimüüjate kasumimarginaalide vähendamine, nii et need ei ületaks 5 %; || TÄIDETUD Parlament on võtnud vastu seaduse 4052/2012. k) hankemenetlused, mis on vajalikud ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervishoiu süsteem) rakendamiseks; || TÄIDETUD JA TÄITMISEL Hankemenetlused on algatatud, kuid ei ole veel lõpule viidud. l) 2012. ja 2013. aastaks kavandatud erastamise juriidiliste, tehniliste ja finantsnõustajate ametissemääramine. || OSALISELT TÄIDETUD EASi nõustajate ametissemääramine on veel käimas. Artikli 2 lõige 9. Kreeka võtab järgmised meetmed 2012. aasta juuni lõpuks: || a) avaliku sektori kulutuste programmide läbivaatamise lõpuleviimine. Kõnealusel läbivaatamisel tuginetakse välisele tehnilisele abile ning keskendutakse pensionidele ja sotsiaalsiiretele (viisil, mis tagab põhilise sotsiaalkaitse säilimise); kaitsekulutuste kärpimine, vähendamata samal ajal riigi kaitsevõimet; ning keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine; ravimikulutuste ja haiglate tegevuskulude otstarbekuse suurendamine ning ka rahaliste sotsiaaltoetuste täpsem kindaksmääramine; || TÄITMISEL Majandusuuringute ja planeerimise keskus (KEPE) vaatas läbi avaliku sektori kulutused ja esitas konkreetsed tulemused, mida võttis valitsus arvesse eelarvepaketi meetmete väljatöötamisel. b) sellise maksureformi kehtestamine, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi, kaotada maksuvabastused ja -soodustused ning laiendada maksubaasi, mistõttu maksumäärad järk-järgult vähenevad ja tulud suurenevad. See reform hõlmab füüsilise isiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksu, varamakse ning sotsiaalkindlustusmakseid, aga suhteline kaudsetest maksudest tingitud maksukoormus jääb samaks; || TÄITMATA. TEHTUD EDUSAMME. Peetud on põhjalikke arutelusid üksikisiku tulumaksu ja ettevõtete tulumaksu reformi põhinäitajate ja eelarvemõju kohta. Õigusakti eelnõu üksikisiku tulumaksu, ettevõtete tulumaksu, karistuste jms kohta on välja töötatud ja võetakse tõenäoliselt vastu 2012. aasta detsembriks. c) kinnisvara juriidilise väärtuse uuesti hindamine, et see vastaks paremini turuhindadele; || TÄITMATA. TEHTUD EDUSAMME. Kreeka Panga kohaselt vähendas kinnisvarahindade langus aastatel 2011–2012 tegelikult hindade ja juriidilise väärtuse erinevust 80 %. Seepärast on ametiasutused tegemas jõupingutusi, et töötada välja kord, mille kohaselt juriidiline väärtus viikase õigel ajal vastavusse turuhindadega. Rahandusministeerium välja töötamas juriidilise väärtuse läbivaatamise standardmenetlust ja selle rakendamise korda. Koostatud on muudatusettepanek, et määrata selle eest vastutavaks kapitali maksustamise direktoraat. Uue protsessiga vähendatakse poliitilist mõju kinnisvarahindade kindlaksmääramisel maksustamise eesmärgil. d) maksuameti kontorites sularaha- ja tšekimaksete tegemise lõpetamine, mis tuleb asendada pangaülekannetega, nii et personalil jääks rohkem aega tegeleda suurema lisaväärtusega tööga (audit, maksunõuete täitmisele pööramine ja maksumaksjate nõustamine); || TÄITMATA. TEHTUD EDUSAMME. Nõutavad institutsioonilised muudatused on kindlaks tehtud ja võetakse meetmeid selle ülesande täitmiseks. Viiakse lõpule 2012. aasta detsembriks. Oktoobri lõpuks viikase lõpule töö kindlaks tehtud võlgade maksmiseks pangasüsteemi kaudu. See hõlmab maksegraafikute alusel makstavat võlga (kriisi tõttu makstaksegi enamikku võlgadest maksegraafiku alusel). e) avaliku sektori selliste eritasude, mille suhtes uut palgaastmestikku ei kohaldata, vähendamine keskmiselt 12 %. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012 ning sellega säästetakse vähemalt 205 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist); || TÄIDETUD. Valitsus kiitis novembris heaks tasustamise erikorra kärped; need on lisatud koondakti (paragrahv C.1/13-39). Kuigi kõnealused kärped oleksid pidanud jõustuma novembri asemel juunis, kohaldatakse neid tagasiulatuvalt 1. augustist 2012. f) otsused, millega nähakse ette SPPA rakendusmäärus; ühtne riigihankeasutus alustab tegevust ühtse riigihankeasutuse seaduses ja Euroopa Komisjoniga 2010. aasta novembris kokku lepitud tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks. || TÄITMATA. TEHTUD EDUSAMME. Vastu on võetud otsused SPPA juhatuse liikmete määramise ja SPPA ametikohtade loomise kohta, samuti presidendi dekreedid SPPA tegevuskorra kohta (PD122/2012); FEK A 215/5.11.2012) ja SPPA struktuuri kohta (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012). Presidendi dekreet SPPA finantsraamistiku kohta antakse välja novembris. TÄIDETUD Määratud on juhatuse liikmed ning Kreeka avaliku sektori eri asutustest on ühtsesse riigihankeasutusse üle viidud 7 töötajat (5 juristi ja 2 inseneri) (2012. aasta septembri keskpaiga seisuga). Vastavalt presidendi dekreedile SPPA struktuuri kohta, tuleb SPPA koosseisu lähetada tööle rohkem töötajaid, et tagada SPPA täielik toimimine. SPPA jagab praegu ruume Kreeka kaubanduse peasekretariaadiga ja viiakse üle uude hoonesse 2012. aastal. Kreeka ametiasutused peaksid tagama SPPA õigeaegse üleviimise uutesse ruumidesse. Alates septembri keskpaigast on SPPA võtnud vastu 27 negatiivset otsust väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kohta tervishoiusektoris. Artikli 2 lõige 10. Kreeka võtab järgmised meetmed 2012. aasta septembri lõpuks: || a) 2013. aasta eelarve projekt kooskõlas artikli 1 lõikega 2 kehtestatud esmase ülejäägi eesmärgiga; || TÄIDETUD b) eeskirjad ja menetlused keskvalitsuse tasandil kesksete ostu- ja raamlepingute sõlmimiseks sageli ostetavate tarvikute ja teenuste jaoks, pannes ministeeriumidele ja keskvalitsuse organitele kohustuse kasutada hankimisel neid lepinguid ja nähes piirkondlike asutuste jaoks ette sellise võimaluse. || TÄITMATA [1] ELT 113, 25.4.2012, lk 8. [2] „Kreeka majanduse kohandamise programm – november 2012”, European Economy–Occasional Paper. Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele. [3] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, märts 2012. [4] Nõukogu otsus 2011/734/EL (uuesti sõnastatud) (ELT L 296, 15.11.2011, lk 38). [5] Struktuurne eelarvepositsioon on iga-aastane tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta. [6] Valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni prognoositud vastavad näitajad on 2012. aastal -1,3 % SKPst, 2013. aastal 0,7 % SKPst ja 2014. aastal 0,4 % SKPst.