Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Juhtum M.8436 – General Electric Company / LM Wind Power Holding (artikli 14 lõige 1)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 24/05)

Sissejuhatus ja taust

1. Aruanne puudutab otsuse eelnõu (edaspidi „otsuse eelnõu“) nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 ( 2 ) (edaspidi „ühinemismäärus“) artikli 14 lõike 1 kohaselt. Otsuse eelnõus leitakse, et General Electric Company („GE“) esitas hooletult ebaõiget teavet teatises (algne vorm CO), mis tehti ühinemismääruse artikli 4 kohaselt juhtumi M.8283 – General Electric Company / LM Wind Power Holding (edaspidi „loa andmise menetlus“) kontekstis.

2. Loa andmise menetlus puudutas koondumist (edaspidi „läbivaadatud koondumine“), mille puhul omandas GE ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli ettevõtte LM Wind Power Holding A/S üle. Läbivaadatud koondumisest teavitati 11. jaanuaril 2017. aastal algse vormiga CO.

3. 1. veebruaril 2017. aastal teavitas Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat (edaspidi „konkurentsi peadirektoraat“) kohtumisel GE-d sellest, et komisjon kaalub rikkumisuurimise alustamist GE suhtes algses vormis CO ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.

4. GE võttis 2. veebruaril 2017. aastal algse vormi CO tagasi ja asendas selle 13. veebruaril 2017. Komisjon andis läbivaadatud koondumisele heakskiidu 20. märtsil 2017.

Kõnealune menetlus

5. 9. märtsi 2017. aasta kirjas ütles komisjon GE-le, et ta on algatanud kõnealuse juhtumi (M.8436) puhul menetluse, mis võib viia ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 kohase trahvi määramiseni, kuna algses vormis CO ei esitatud õiget ja mitteeksitavat teavet. Selles kirjas kirjeldati dokumente, mis kõnealuse juhtumi uurimistoimikusse lisataks.

6. 6. juulil 2017 esitas komisjon GE-le adresseeritud vastuväited. Komisjoni esialgne järeldus vastuväidetes oli, et GE oli oma meretuulikute tootearenduskavadega seoses „tahtlikult või vähemalt ettevaatamatuse tõttu esitanud algses vormis CO ebaõiget või eksitavat teavet“.

7. 13. juulil 2017. aastal sai GE juurdepääsu komisjoni kõnealust juhtumit käsitleva uurimistoimiku materjalidele, mis ei olnud loa andmise menetluse raames juba GE omandis.

8. GE esialgne tähtaeg vastuväidetele kirjalikult vastamiseks oli 31. august 2017. Konkurentsi peadirektoraat muutis seda tähtaega mitu korda, esialgu selleks, et GE-l oleks võimalik uurida komisjoni hiljutises otsustuspraktikas kasutusele võetud menetlust, mida iseloomustab trahvi vähendamine vastutasuks tihedama koostöö eest.

9. Selline „koostöömenetlus“ kajastaks eelkõige – nagu kartellijuhtumite puhul olemas olevas komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 ( 3 ) artiklis 10a sätestatud kokkuleppemenetluses – menetluslikku tõhusust, mis tuleneb poole asjaolude ja vastutuse tunnustamisest, vähendades trahvi, mille komisjon muidu tavapärase menetluse lõpus võib määrata (kõnealusel juhul ELi ühinemismääruse artikli 14 kohaldamiseks). Selleks, et aidata asjaomasel poolel vabalt ja teadlikult otsustada, kas valida selline koostöömenetlus, võib komisjon avaldada sellele poolele tõenäolise trahvivahemiku, mida koostöömenetluse puhul kohaldataks.

10. Konkurentsi peadirektoraat arutas mitmel 2017. aasta kohtumisel GE-ga koostöömenetluse võimalust. Samuti 2017. aastal esitas GE (ilma et see piiraks mis tahes vastust vastuväidetele) dokumentide kavandid, milles esitas faktid ja kergendavad asjaolud, mida ta pidas asjakohaseks.

11. 7. veebruari 2018. aasta kohtumisel esitas komisjon GE-le koostöö puhul trahvi vähendamise protsendimäära ja vastava võimaliku trahvivahemiku, kui GE valib koostöömenetluse. Selle kohtumise jaoks oli Euroopa Komisjoni liikmete kolleegium („volinike kolleegium“ või „kolleegium“) selle vähendamise ja selle trahvivahemiku varem heaks kiitnud.

12. 12. märtsil 2018. aastal keeldus GE koostöömenetlusest. Vastavalt sellele jätkus menetlus tavamenetluse kohaselt.

13. GE esitas oma kirjaliku vastuse vastuväidetele kohaldataval muudetud tähtajal, 6. aprillil 2018. Selles vastuses („vastus vastuväidetele“) ei nõustutud vastuväidetes esitatud komisjoni esialgsete järeldustega. Samuti esitati selles kaks menetluslikku vastuväidet.

Vastuses vastuväidetele esitatud menetluslikud vastuväited

Väide juhtumiga tegeleva töörühma huvide konflikti kohta, mis põhjustab (näilise) erapoolikuse

14. GE märgib, et sisuliselt viis sama töörühm, mis konkurentsi peadirektoraadis selle juhtumiga tegeleb („juhtumiga tegelev töörühm“) läbi nii i) loa andmise menetluse, ii) eraldiseisva, kuid osaliselt samal ajal toimuva koondumise kontrolli menetluse juhtumi puhul, mis puudutab sama valdkonda kui loa andmise menetlus, kui ka iii) vastuväidete esitamiseni viinud uurimise. GE väitel tekitab see huvide konflikti, „mis põhjustab komisjoni vähemalt näilise erapoolikuse“. GE sõnul on selle põhjuseks asjaolu, et GE juhtumi lahutamatu osa käesoleva menetluse puhul on „kriitika selle kohta, et [juhtumiga tegelev töörühm] ei kasutanud õigesti teavet“, mille GE esitas loa andmise menetluses ja muudes ühinemiskontrolli menetlustes. GE jaoks tähendaks selle kriitika põhjendatust käsitlev otsus „seda, et töörühm peaks võtma seisukoha omaenda tegevuse hoolsuse ja nõuetekohasuse kohta“. GE väljendab seega kartust, „et [juhtumiga tegeleval] töörühmal puudub erapooletus, mis on vastuolus hea halduse põhimõttega ja kahjustab õiglase otsustusprotsessi välisilmet“. Samuti väidab GE, et ta leidis, et „suulise ärakuulamise võimaluse kasutamine oleks tulutu ettevõtmine“.

15. ELi institutsioonina järgib komisjon hea halduse põhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 41. See põhimõte hõlmab muu hulgas pädeva institutsiooni kohustust uurida hoolsalt ja erapooletult konkreetse juhtumi kõiki olulisi asjaolusid ( 4 ) . Harta artikli 41 lõikes 1 kinnitatud õigus sellele, et tema vaidlusküsimust käsitletaks erapooletult, hõlmab esiteks subjektiivset erapooletust, mis tähendab, et asjassepuutuva institutsiooni ükski liige, kes küsimusega tegeleb, ei tohi väljendada oma erapoolikust või isiklikke eelarvamusi, ning teiseks objektiivset erapooletust, mis tähendab, et institutsioon peab pakkuma piisavaid tagatisi, et välistada selles suhtes põhjendatud kahtlusi ( 5 ) . Kohtupraktikast järeldub, et kui ei tõestata vastupidist, eeldatakse subjektiivset erapooletust ( 6 )

16. Kuigi GE väidab, et juhtumiga tegelev töörühm ja laiemalt ka komisjon on subjektiivselt erapoolikud, ei ole GE esitanud ühtegi tõendit selle väite toetuseks. Üksnes juhtumiga tegeleva töörühma puhul väidab GE lihtsalt, et on olemas huvide konflikt. Selline väide ei tõenda, et juhtumiga tegeleval töörühmal või komisjonil puudus selles menetluses objektiivsus ( 7 ) . Seetõttu võib kooskõlas eelnimetatud kohtupraktikaga eeldada, et kõnealuse menetluse puhul ei eksisteeri subjektiivset erapoolikust. Igal juhul, nagu ilmneb eespool esitatud lõigetest 17 kuni 21 (eriti lõikest 21), siis isegi kui GE oleks näidanud, et üks või mitu juhtumiga tegeleva töörühma liiget on subjektiivselt erapoolikud, ei oleks see piisav näitamaks, et komisjon kui institutsioon on subjektiivselt erapoolik, nagu GE näib väitvat ( 8 )

17. Mis puutub GE väitesse, et kõnealuses menetluses eksisteerib objektiivne erapoolikus, siis jäetakse selle puhul tähelepanuta i) asjaolu, et lõplik otsus selles menetluses ei kuulu juhtumiga tegelevale töörühmale, vaid komisjonile kui institutsioonile, kes tegutseb kolleegiumi kaudu, mis menetluse lõpuks hõlmab paljusid osalejaid peale juhtumiga tegeleva töörühma, ja ii) sellega seotud sisemine kontrolli- ja tasakaalustussüsteem ühinemismääruse artikli 14 kohaldamist käsitlevates menetlustes.

18. Isegi enne, kui kolleegiumis arutatakse ühinemismääruse artikli 14 alusel kõnealuse juhtumi otsuse eelnõu (vt lõiget 21 allpool), on peale juhtumiga tegeleva töörühma hõlmatud muud asjassepuutuvad osalised, kes menetlevad juhtumit konkurentsi peadirektoraadis: — konkurentsivolinik, keda abistavad tema kabineti liikmed; — konkurentsi peadirektoraadi kõrgem juhtkond, sealhulgas konkurentsi peadirektoraadi peadirektor; — konkurentsi peadirektoraadi asjaomane horisontaalne koordineerimisüksus; — peaökonomisti meeskond (vajaduse korral) (9); — komisjoni õigustalitus (10); — komisjoni „seotud talitused“ (11); — ärakuulamise eest vastutav ametnik (12) ning — ettevõtjate koondumist käsitlev nõuandekomitee (13).

19. Kohaldatav kontrolli- ja tasakaalustussüsteem sisaldab muu hulgas vastuväidete adressaadi õigust esitada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel. Suuline ärakuulamine ei oleks olnud kaugeltki tulutu ettevõtmine nagu väidab GE, see oleks kõnealuse juhtumi puhul muu hulgas aidanud kõrvaldada GE muljet, mis ilmneb vastuväidetele esitatud vastusest, et kõnealuse menetluse käigu ja tulemuse määras eranditult või isegi peamiselt juhtumiga tegelev töörühm. Sellisel ärakuulamisel oleks olnud esindatud enamik, kui mitte kõik eespool nimetatud asjaosalised.

20. See süsteem sisaldab ka vastastikuse hindamise võimalust komisjonis ( 14 ) . Konkurentsi peadirektoraadis ei ole tavaks avalikustada konkreetsete juhtumite puhul vastastikuse hindamise komisjonide korraldamist ( 15 ) . Kuid praeguse juhtumi puhul tasub erandkorras märkida, et konkurentsi peadirektoraat kutsus kõnealuses menetluses kokku vastastikuse hindamise komisjoni, milles osalesime mina ja õigustalitus. Ma avalikustan selle vastastikuse hindamise korraldamise siin ettevaatusabinõuna, vältimaks seda, et GE vaatenurgast võib jääda mulje, et komisjon on erapoolik, mis tuleneb GE kaudsest kriitikast juhtumiga tegeleva töörühma suhtes, nagu on kirjeldatud eespool esitatud lõikes 14.

21. Ühinemismääruse artikli 14 kohase otsuse vastuvõtmise menetluse lõpus reguleerib komisjoni tegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 250 tulenev kollegiaalsuse põhimõte ( 16 ) . See põhimõte põhineb volinike võrdsel osalusel otsuste vastuvõtmisel, millest järeldub eelkõige, et otsused on kollektiivse arutelu objektiks ( 17 ) . Seetõttu nähtub kohtupraktikast, et konkurentsiküsimuste eest vastutava voliniku või juhtumiga tegeleva töörühma liikme avaldused, mida asjaomane pool tajub tõendusmaterjalina erapoolikuse kohta, ei muuda iseenesest lõplikku otsust õigusvastaseks, kuna sellist otsust ei võta vastu volinik ega asjaomane ametnik, vaid kolleegium ( 18 )

22. Kõike eelnevat arvesse võttes ei ole GE väited erapoolikuse kohta veenvad.

23. Lisaks on tähelepanuväärne – kuigi see ei ole osa ülaltoodud järeldust toetavatest argumentidest –, et otsuse eelnõus pakutud trahv on märkimisväärselt väiksem kui trahvivahemiku alumine ots, mille kolleegium on võimaliku koostöömenetluse jaoks heaks kiitnud (vt lõiget 11 eespool).

Väide, et volinike kolleegium hindas seda juhtumit enne GE ärakuulamist

24. GE leiab, et talle oleks tulnud anda võimalus avaldada oma seisukohti enne, kui kolleegium kiitis heaks võimaliku koostöömenetluse jaoks trahvivahemiku, mis vastab trahvisumma vähendamise protsendimäärale (vt lõiget 11 eespool). GE järeldab, et kuna kolleegium ei kuulnud esmalt GE seisukohti, mis käsitlesid eriti raskusastet ja kergendavaid asjaolusid, näib kolleegium „olevat sisuliselt hinnanud eelnevalt sobivat karistustaset“.

25. Selle vastuväite puhul ei arvestata asjaoluga, et kolleegium kiitis trahvivahemiku heaks üksnes selleks, et eespool lõikes 9 nimetatud koostöömenetluse raames saaks otsuse vastu võtta. Kuna trahvide määramise üle otsustab kolleegium, ei saanud konkurentsi peadirektoraat ise kolleegiumi nõusolekuta sellist vahemikku märkida. Kolleegiumi heakskiidul ei olnud siiski mingit mõju trahvide summale, mis võidakse määrata ELi ühinemismääruse artikli 14 kohaldamiseks tavamenetluse kohaselt.

26. Lõpuks otsustas GE kasutada tavamenetlust, mitte koostöömenetlust. See tähendas, et kolleegiumi kinnitatud trahvivahemik ei olnud enam vajalik. Koostöömenetluse võimalusest loobumine tähendas seda, et tavamenetluse kohaselt alustati n-ö puhtalt lehelt, mille puhul vastutus oli veel määratlemata ( 19 ) . GE-l oli seega võimalik vastuväited täielikult vaidlustada ning täielikult kasutada neid menetlusõigusi, mis tulenevad vastuväidete esitamisest, eriti õigust toimikule juurde pääseda ja õigust vastata vastuväidetele kirjalikult ja ametliku suulise ärakuulamise käigus.

27. Nagu kirjeldatakse harta artikli 41 lõike 2 punktis a, tekib õigus olla ära kuulatud enne meetmete võtmist, mis kahjustaksid selle meetme adressaati. GE ei olnud kolleegiumi heakskiidu adressaat. Mis veelgi tähtsam – see heakskiit ei mõjunud GE-le kahjustavalt. Vastupidi, see heakskiit avaldas GE-le positiivset mõju, kuna andis lisaks vastuväidete tavamenetluse kohaselt vaidlustamise võimalusele (mida see ei muutnud) ka koostöömenetluse võimaluse. Seega ei olnud GE-d vaja ära kuulata enne, kui kolleegium oli heaks kiitnud trahvivahemiku, mille aluseks oli hüpotees, et GE valib koostöömenetluse alusel vastu võetud otsuse.

28. Nendel põhjustel on eespool lõikes 24 esitatud GE vastuväide ebaveenev.

Kokkuvõtvad märkused

29. Võrreldes komisjoni vastuväidetes esitatud esialgsete järeldustega ei järeldata otsuse eelnõus, et GE esitas algses vormis CO ebaõiget või eksitavalt teavet „tahtlikult või vähemalt ettevaatamatuse tõttu“. Pigem leitakse otsuse eelnõus, et GE esitas ebaõiget teavet ettevaatamatuse tõttu. Lisaks ei võeta otsuse eelnõus arvesse selle ebaõige teabe mõju muudele juhtumitele peale loa andmise menetluse. Eelkõige seda asjaolu silmas pidades jääb otsuse eelnõus kavandatud trahv väiksemaks kui trahvivahemik, mille kolleegium oli võimaliku koostöömenetluse jaoks varem heaks kiitnud (vt lõiget 11 eespool).

30. Ma ei ole kõnealuse menetlusega seoses saanud ühtki taotlust ega kaebust. Otsuse 2011/695/EL artikli 16 alusel olen kontrollinud, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta GE on saanud oma seisukohti väljendada. Minu hinnangul on see nii. Kokkuvõttes leian, et käesoleva menetluse käigus on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 1. aprill 2019 Wouter WILS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29)) (edaspidi „otsus 2011/695/EL“) artiklitele 16 ja 17.

(2) Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(3) Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(4) Vt otsuseid kohtuasjades Technische Universität München, C-269/90, EU:C:1991:438, punkt 14, ja Teva vs. komisjon, T-679/14, EU:T:2018:919, punkt 54.

(5) Vt otsuseid kohtasjades Ziegler vs. komisjon, C-439/11 P, EU:C:2013:513, punkt 155; ICAP vs. komisjon, T-180/15, EU:T:2017:795, punkt 272; KF vs. SatCen T-286/15, EU:T:2018:718, punkt 176; Teva vs. komisjon, T-679/14, EU:T:2018:919, punkt 54, ja Servier vs. komisjon, T-691/14, EU:T:2018:922, punkt 119.

(6) Vt selle kohta otsuseid kohtuasjades Chronopost ja La Poste vs. UFEX jt, C-341/06 P ja C-342/06 P, EU:C:2008:375, punkt 54; IDDE vs. parlament, T-118/17, EU:T:2018:76, punkt 27.

(7) Vt analoogia alusel otsuseid kohtuasjades Volkswagen vs. komisjon, T-62/98, EU:T:2000:180, punkt 272; Teva vs. komisjon, T-679/14, EU:T:2018:919, punkt 58, ja Servier vs. komisjon, T-691/14, EU:T:2018:922, punkt 137.

(8) Vt analoogia alusel otsust kohtuasjas ABB Asea Brown Boveri vs. komisjon, T-31/99, EU:T:2002:77, punkt 104.

(9) Arvestades teemat, ei olnud peaökonomisti meeskond kõnealusesse menetlusse kaasatud.

(10) Õigustalitusel, mis on konkurentsi peadirektoraadist sõltumatu ja annab aru otse komisjoni presidendile, on oluline nõuandev ja läbivaatav roll, mis on ette nähtud selleks, et tagada komisjoni tegevuste ja otsuste õiguskindlus. Kooskõlas komisjoni sise-eeskirjade ja tavadega konsulteeriti kõnealuse menetluse raames regulaarselt õigustalitusega.

(11) Olenevalt asjaomasest teemast konsulteeritakse kolleegiumile esitatava otsuse eelnõu koostamise käigus lisaks konkurentsi peadirektoraadile ka muude peadirektoraatidega kui „seotud talitustega“. Kõnealuse menetluse puhul konsulteeriti energeetika peadirektoraadi ning siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga.

(12) Ärakuulamise eest vastutava ametniku peamine roll on seista menetlusõiguste tõhusa kasutamise eest komisjonis toimuva konkurentsimenetluse kohaselt (vt otsuse 2011/695/EL artikli 1 lõiget 2), kuid sellist ametnikku GE kõnealuse menetluse puhul ei nõudnud. Selle rolliga kaasneb sisemine aruandev ja nõuandev roll komisjonis. Näiteks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik esitada pädevale komisjoni liikmele tähelepanekuid mis tahes küsimuses, mis on seotud komisjoni mis tahes konkurentsimenetlusega (otsuse 2011/695/EL artikli 3 lõige 5). Sellised tähelepanekud ei ole tingimata piiratud nõuetekohase menetluse küsimustega. Otsuse 2011/695/EL artikli 3 lõike 7 kohaselt võib, kui menetlusõiguste tõhusa kasutamisega seotud küsimust konkurentsi peadirektoraadis ei lahendata, selle edastada ärakuulamise eest vastutavale ametnikule sõltumatuks läbivaatamiseks. Kui toimub suuline ärakuulamine, esitab ärakuulamise eest vastutav ametnik pädevale komisjoni liikmele sisemise vahearuande ning võib lisaks esitada eraldi sisearuande menetluse edasise käigu ja erapooletuse kohta (vt otsuse 2011/695/EL artikli 14 lõikeid 1 ja 2). Otsuse 2011/695/[…]* artiklite 16 ja 17 kohaselt uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik muu hulgas seda, kas nõuandekomiteele või kolleegiumile esitatud otsuse eelnõus käsitletakse üksnes vastuväiteid, mille suhtes on asjaomasele poolele antud võimalus esitada oma seisukohad. Otsuse 2011/695/EL artikli 3 lõike 1 kohaselt tegutseb ärakuulamise eest vastutav ametnik sõltumatult.

* Peaks olema: „EL“.

(13) Kooskõlas ühinemismääruse artikli 19 lõigetega 3 kuni 7.

(14) Mõnel juhul otsustab konkurentsi peadirektoraat voliniku nõusolekul teha vastastikuse hindamise. Konkurentsi peadirektoraadi töötajatest koosnev vastastikuse hindamise töörühm, kes ei kuulu konkreetse juhtumiga tegelevasse töörühma, kontrollib üksikasjalikult selle juhtumiga tegeleva töörühma esialgset tööhinnangut. Hiljem kutsutakse kokku vastastikuse hindamise komisjon, mida juhib kontrolliametnik, et juhtumit avalikult komisjonis arutada. Muu hulgas on võimalik vastastikuse hindamise käigus tuvastada valdkondi, kus on vaja täiendavat tööd teha, tuvastada vastuväited, mis tuleks tagasi lükata, või soovitada juhtumit edasi mitte uurida (vt teksti pealkirjaga „Proceedings for the application of Articles 101 and 102 TFEU: Key actors and checks and balances“ („Menetlus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamiseks: põhitegurid ning kontrollid ja tasakaal“), mille konkurentsi peadirektoraat avaldas 2011. aasta septembris, saadaval aadressil http://ec.europa.eu/competition/antitrust/key_actors_en.pdf).

(15) Nagu on märgitud otsuses kohtuasjas Servier vs. komisjon, T-691/14, EU:T:2018:922, punkt 138.

(16) Otsus kohtuasjas Servier vs. komisjon, T-691/14, EU:T:2018:922, punkt 127.

(17) Vt muu hulgas otsuseid kohtuasjades Vlaamse Televisie[…]* vs. komisjon, T-266/97, EU:T:1999:144, punkt 49; BASF vs. komisjon, T-15/02, EU:T:2006:74, punkt 611, ja Imperial Chemical Industries vs. komisjon, T-66/01, EU:T:2010:255, punktid 175, 176 ja 178.

(18) Vt selle kohta otsuseid kohtuasjades Vlaamse Televisie[…]* vs. komisjon, T-266/97, EU:T:1999:144, punkt 49, ja ABB Asea Brown Boveri vs. komisjon, T-31/99, EU:T:2002:77, punkt 104.

* Peaks olema: „Maatschappij“.

(19) Vt analoogia alusel otsuseid kohtuasjades Timab Industries ja CFPR vs. komisjon, T-456/10, EU:T:2015:296, punktid 104 ja 105, mis kinnitati apellatsiooniastmes otsusega kohtuasjas Timab Industries ja CFPR vs. komisjon, C-411/15 P, EU:C:2017:11, punktid 120 kuni 122.