Sissejuhatus

1.Euroopa on üks maailma kõige linnastunumaid piirkondi, kus on väga mitmesuguseid suuremaid ja väiksemaid linnu, mis on olulised majandus- ja ühiskonnaelu keskused. Mis puudutab linnaplaneerimist ja elukvaliteeti, siis ülejäänud maailm näeb Euroopa linnades sageli eeskuju võtmist väärivaid atraktiivseid kohti, mida külastada ning kus elada, õppida, töötada ja ettevõtlusega tegeleda, kusjuures liikuvus ja transport on peamised tegurid, mis selleks eeldusi loovad. Peamiste ühenduspunktidena on linnad olulised komponendid üleeuroopalises transpordivõrgus (TEN-T), mis on Euroopa ühtse transpordipiirkonna tuumikvõrk, ja nad on ka hädavajalikud ühtse turu hea toimimise seisukohast. Paljud Euroopa linnad on transpordi uuendamisel, säästva linnalise liikumiskeskkonna kavandamisel ning kaugelevaatavate kliima- ja liiklusohutuseesmärkide rakendamisel maailmas esirinnas.

2.Kõigele sellele vaatamata on linnades liikuvuse ja transpordisüsteemi edasiseks täiustamiseks veel palju vaja ära teha. Samal ajal tuleb pöörata täit tähelepanu negatiivsetele tagajärgedele, mida transport avaldab ühiskonnale, tervisele ja keskkonnale kasvuhoonegaaside heite, õhu- ja mürasaaste ning ummikute ja liiklussurmade näol. Need probleemid, aga ka edasise arengu visioon, on välja toodud Euroopa rohelises kokkuleppes, säästva ja aruka liikuvuse strateegias, paketis „Eesmärk 55“, nullsaaste tegevuskavas ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas.

3.Pariisi kliimakokkuleppe osaliste konverents (COP26) Glasgow’s tõi tähelepanu keskpunkti rahvusvaheliste kliimakohustuste täitmise, mida liit teeb Euroopa rohelise kokkuleppe raames. Linnaliikuvus võib anda olulise panuse – ja mitte ainult linnaliikuvusest tingitud märkimisväärse hulga kasvuhoonegaaside heite vähendamisega, vaid ka saaste ja ummikute vähendamise ning ohutuse suurendamise kaudu. Nagu kinnitatakse liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas, täidab heiteta sõidukite kasutuselevõtmine linnakeskkonnas vaid osa neist eesmärkidest. Riigi ja kohalikul tasandil tuleks selgelt seada esmatähtsaks eesmärgiks edendada ühistransporti, jalgsi käimist ja rattasõitu ning jagatud liikuvuse teenuseid, mis on omavahel ühendatud.

4.Liikuvus on sotsiaalse kaasatuse ülitähtis aspekt ja inimeste heaolu oluline tegur, eriti ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul. Transport, mida Euroopa sotsiaalõiguste samba raames käsitatakse esmatähtsa teenusena, täidab üht elementaarset vajadust, võimaldades kodanikel integreeruda ühiskonda ja tööturule; samal ajal langeb transpordi arvele ka märkimisväärne osa leibkondade kuludest. Parem ühendatus ja turu avamine on aidanud siduda transpordivõrke ja seeläbi ühendada Euroopa Liitu ning muuta see reisijatele käegakatsutavamaks ja juurdepääsetavamaks. Neid eesmärke on rõhutatud ka komisjoni ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus kliimaneutraalsusele õiglase ülemineku tagamise kohta, milles esitatakse ühtne raamistik ja ühine arusaam terviklikust poliitikast ja investeeringutest, mida on vaja õiglase ülemineku tagamiseks, sealhulgas transpordi valdkonnas.

5.Ühest küljest on COVID-19 pandeemia liikuvust ja transporti häirinud. Teisalt – ja eriti linnades – on pandeemia ajendanud aktiivse liikuvuse taristut parendama. Seega on nüüd vaja kriisist väljuda vastupidavama, arukama ja säästvama linnaliikuvusega, mis on äärmiselt oluline ka transpordisüsteemi ja majanduse üldise vastupidavuse seisukohast. Nende küsimuste lahendamine võimaldab luua kestlikumaid linnatranspordisõlmi, kus on parem elukvaliteet ning kus linnapiirkondade ja ümberkaudsete maapiirkondade liikuvusteenuseid iseloomustab parem ühendatus, taskukohasus ja kättesaadavus. Linnaliikuvuses ulatusliku muutuse saavutamine eeldab märkimisväärseid kiireid meetmeid ja investeeringuid ELi, riikide, piirkondade ja eelkõige kohalikul tasandil.

6.2013. aasta linnaliikuvuspaketis keskenduti nendele ühiskondlike sõlmküsimuste lahendamiseks ühiste kohalike, riigisiseste ja Euroopa tasandi meetmete hoogustamisele. Paketi hindamisel toodi välja mitu probleemi, eelkõige asjaolu, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, mis on lähenemisviisi keskne element, ei ole kõikjal ELis kasutusele võetud. Muud probleemid hõlmasid linnaliikuvusandmete järjepideva kogumise puudumist ja vajadust ELi parema juhtimisraamistiku järele, millesse liikmesriigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused oleksid rohkem kaasatud. Kohalikele omavalitsustele tuleks pakkuda toetust piiriülese transpordi strateegiate paremaks sidumiseks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadega, suutlikkuse suurendamiseks ja koolituseks ning paremaks linnaplaneerimiseks. Selleks et Euroopa linnadel õnnestuks vähendada kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heidet, ummikuid ja liiklusõnnetusi, on niisiis vaja teha suuremaid jõupingutusi.

7.Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) tugineb linnalisele liikumiskeskkonnale nii reisijate- kui ka kaubaveo „esimese ja viimase kilomeetri“ ühenduste osas. Liikuvuse ja transpordivoogude parandamiseks peavad linnad ja piirkonnad edaspidi etendama TEN-Ts veelgi suuremat rolli. Selle saavutamiseks tuleb tagada linnatranspordisõlmede parem toimimine üldises raamistikus ja kohalike omavalitsuste parem kaasamine TEN-T juhtimisse.

8.ELi üha ambitsioonikamate kliima-, keskkonna-, digipöörde-, tervishoiu- ja sotsiaaleesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks tuleb ELis linnaliikuvuse valdkonnas võtta otsustavamaid meetmeid, et minna praeguselt liiklusvoogudel põhinevalt lähenemisviisilt üle inimeste ja kaupade säästvamal transportimisel põhinevale lähenemisviisile. See tähendab tugevamat alust kollektiivse/ühistranspordi näol, ulatuslikumat aktiivset liikuvust (nt jalgsi käimine, rattasõit) ning tõhusamaid heitevaba linnalogistika ja viimase kilomeetri lahendusi. Kui selline mitmeliigilisus peaks olema meie linnaliikuvuse juhtpõhimõte, siis kliimaneutraalsele linnatulevikule ülemineku keskne komponent on heitevaba ning ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, mis võimaldab ka linnalähi- ja maapiirkondi linnadega kestlikult ühendada. Kogu süsteemi tõhustamiseks on vaja transporti ja liikuvust paremini hallata, kasutades mitmeliigilise transpordi sõlmi ja digilahendusi.

ELi uus linnaliikuvuse raamistik

9.Ohutu, juurdepääsetava, kaasava, aruka, vastupidava ja heitevaba linnaliikuvuse saavutamine eeldab kindlat keskendumist aktiivsele, kollektiivsele ja jagatud liikuvusele, mille aluseks on vähese heitega ja heiteta lahendused. Seetõttu on vaja võtta rohkem ja kiiremini meetmeid ning teha uusi investeeringuid, pöörates erilist tähelepanu ühistranspordile, mitmeliigilise transpordi ja aktiivse liikuvuse taristule. Selleks tuleb tugevdada olemasolevaid vahendeid ja täiendada neid uute vahenditega. Põhjaliku analüüsi põhjal esitatakse käesolevas teatises ELi uus linnaliikuvuse raamistik, mille eesmärk on toetada liikmesriike, piirkondi, linnu ja teisi sidusrühmi vajalike muutuste esilekutsumisel.

1.1Tugevdatud lähenemisviis TEN-T linnatranspordisõlmedele

10.Linnad on hästitoimiva TEN-T võrgu olulised elemendid. Linnatranspordisõlmede TEN-T võrku integreerimisel tekitavad aga endiselt suuri probleeme võrgu kitsaskohad ning puuduvad ja kehvad ühendused.

Reisijad

11.Linnatranspordisõlmed ei ole olulised üksnes linnaelanike jaoks. Umbes kolmandik elanikkonnast elab külades, väikelinnades ja linnalähedastes piirkondades ning on sageli sunnitud kasutama isiklikku autot, et jõuda lähedal asuvasse linnatranspordisõlme, et minna tööle või kooli, suhelda, reisida või sisseoste teha. See omakorda tähendab, et linnades jätkuvad ummikud ja saastamine, sest iga päev saabub ja lahkub suur hulk autosid; sellel on negatiivne mõju ka liiklusohutusele. Samuti on ühistranspordil tipptundidel keeruline tulla toime suure nõudlusega, ning ülekoormatud raudtee- ja maanteevõrke, ronge, tramme, busse ja metroosid võivad mõjutada piirangud, mis ei takista liiklusvooge üksnes linnatranspordisõlmes, vaid kogu TEN-T võrgus.

12.ELi tasandil on tunnistatud vajadust tõhusa ja kaasava ühendatuse järele maa-, linnalähi- ja linnapiirkondade vahel säästva liikuvuse võimaluste kaudu. See hõlmab TEN-T võrgu planeerimisel maa-, linnalähi- ja linnapiirkondade vahel integreeritud ühenduste kavandamist ning nende piirkondade ja linnade vaheliste ühenduste rajamist. Ühistranspordi osakaalu suurendamiseks on vaja rohkem sobivat taristut. See tähendab näiteks mitmeliigilise transpordi sõlmi, kus jaamad/peatused on tõhusalt ühendatud linna raudtee-, metroo-, trammi- ja bussitranspordiga, kus saab kasutada jagatud liikuvuse teenuseid ning süsteemi „Pargi ja sõida“ paremaid ja suuremaid rajatisi ning mis on paremini varustatud sobivate rattaparklate ning üldkasutatavate laadimispunktide ja tanklatega vähese heitega ja heiteta sõidukite jaoks. Kõigi nende rajatiste kavandamisel tuleb pöörata ka rohkem tähelepanu puuetega inimeste vajadustele.

Kaup

13.TEN-T sujuvaks toimimiseks on oluline tagada tõhusa kaubaveo jaoks vajalikud pikamaaühendused ning „esimese ja viimase kilomeetri“ ühendused ning see peaks paremini kajastuma linna- ja regionaalplaneerimises. Näiteks selleks, et toetada kiiremat ja tõhusamat heitevaba logistikat linnatranspordisõlmedes, on vaja piisaval arvul mitmeliigilise transpordi terminale ja veoste koondamise keskusi.

14.Vähese heitega ja heiteta sõidukite laadimise ja tankimise taristu kasutuselevõtmine veoste koondamise keskustes ja logistikakeskustes on eriti oluline tarnesõidukite ja pikamaaveokite puhul. Linnalogistikas tuleks kaaluda ja paremini kasutada ka alternatiivseid tarnelahendusi, nagu kaubaveorattad ja siseveeteed, ning tulevikus kasutatakse võimaluse korral rohkem ka automatiseeritud tarneid ja droone (mehitamata õhusõidukeid).