1HEITESUUNDUMUSED, POLIITIKAMEETMED JA SAAVUTUSED

Kasvuhoonegaaside heide ja ELi rahvusvahelised kohustused

Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) viimased aruanded kinnitavad, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas selleks, et hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 °C ja püüda piirata seda 1,5 °C-ga, tuleb võtta muutusi esilekutsuvaid ülemaailmseid meetmeid. Ülemaailmse kasvuhoonegaaside heite kõrgeim tase peab jääma aastatesse 2020–2025 ning seejärel alanema 2030. aastaks sedavõrd, et see on umbes 43 % madalam 2019. aasta tasemest, et ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus ei ületaks selle sajandi lõpuks 1,5 °C. Praeguse poliitika rakendamisega ei liigu maailm Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärgi saavutamise poole. Kõigi nende uute lubaduste täitmine, mille riigid andsid Glasgow’s ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul (COP26), parandaks meie väljavaateid, kuid sellest ei piisa.

2021. aastal saavutas ülemaailmne heide taas pandeemiaeelse taseme. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) esialgsetest andmetest on näha, et 2021. aastal, mil maailma majandus taastus pandeemiast, suurenes ülemaailmne kasvuhoonegaaside heide 4,2 %, kasvades 52,9 miljardi CO2 ekvivalenttonnini ehk tasemele, mis ületab veidi 2019. aasta taset. Energiasektori heide ja muu tööstuslike põletusprotsesside põhjustatud heide ületas pandeemiaeelset taset (vastavalt +1,3 % ja +2,1 % võrreldes 2019. aastaga), muu hulgas põlevkivi kasutamise suurenemise tõttu, samal ajal kui transpordi ja hoonete põhjustatud heite tase jäi sellest allapoole (vastavalt –5,2 % ja –3,7 %). Viimasel aastal oleme taas näha saanud kliima soojenemise laastavat mõju, mis annab kaalu juurde teadlaste hoiatustele.

Globaalse soojenemise piiramiseks peavad kõik riigid ja sektorid võtma enneolematuid meetmeid. Selleks, et saavutada 2050. aastaks netonullheide, peame vähendama kiiresti, põhjalikult ja püsivalt kasvuhoonegaaside heidet ning samal ajal suurendama planeedi suutlikkust siduda süsinikku, kasutades looduspõhiseid lahendusi ja süsiniku sidumise tehnoloogiat. IPCC järeldused tugevdavad ELi kindlat tahet saada 2050. aastaks kliimaneutraalseks ja saavutada vastupanuvõime kliimamuutuste suhtes – põhieesmärgid, mis on sätestatud nüüd ka Euroopa kliimamääruses.

EL ja selle liikmesriigid on võtnud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel kogu majandust hõlmava ühise eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes 20 % (Cancuni kohustus). Nagu on näha ELi 2022. aasta kasvuhoonegaaside inventuuriandmetest, on EL selle eesmärgi tublisti ületanud, nii et liikmesriigid ja Ühendkuningriik on täitnud raamkonventsiooni alusel võetud heite vähendamise kohustuse.Kasvuhoonegaaside koguheide, mis ei hõlma maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (LULUCF) tulenevat heidet, kuid hõlmab rahvusvahelise lennunduse põhjustatud heidet, kahanes 27 ELi liikmesriigis (EL 27) ja Ühendkuningriigis 1990. aastaga võrreldes 34 % (Ühendkuningriiki arvesse võtmata 32 %). See tähendab, et heide vähenes 2020. aastaks 1,94 miljardi CO2 ekvivalenttonni võrra (Ühendkuningriiki arvesse võtmata 1,55 miljardi CO2 ekvivalenttonni võrra). EL ja selle liikmesriigid saavutasid ühiselt oma eesmärgi, rakendades ELi 2020. aasta kliima- ja energiapaketti.

Paraku näitavad esialgsed andmed, et liidusisene kasvuhoonegaaside heide (ei hõlma rahvusvahelist lennundust) suurenes 2020. aasta pandeemiaaegse erakordselt madala tasemega võrreldes 2021. aastal 4,8 %, jäädes siiski allapoole 2019. aasta taset (–4,0 %). Paiksete käitiste heitkogused, mis on hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS), suurenesid 6,6 % ja HKSiga hõlmamata heitkogused suurenesid 3,5 %, mille põhjustas taastumine pandeemiast. Kõigi peamiste sektorite ja gaaside puhul (v.a hooned) eeldatakse, et heide jääb allapoole pandeemiaeelset taset ehk jätkub viimase 30 aasta üldine langustrend (joonis 1). 2021. aasta esialgsed andmed heite sidumise kohta LULUCFi sektoris ei näita paraku, et hiljutine muret tekitav sidumise vähenemine oleks võtnud vastupidise suuna. Enneolematu gaasihindade tõus alates 2021. aasta teisest poolest on avaldanud selget mõju elektri tootmisel tekkivale heitele seoses ajutise üleminekuga gaasilt kivisöele (tekstikast 1).

Majanduse kasvuhoonegaaside heitemahukus – heite ja SKP suhe – vähenes 2020. aastaga võrreldes 6,1 CO2 ekvivalentgrammi euro kohta. Liidusisene netoheide (sh LULUCFi sektori heide) jäi 2021. aastal 30 % allapoole 1990. aasta taset, mis on laias laastus kooskõlas trajektooriga, mida mööda liikudes saavutatakse 2030. aastaks ELi eesmärk vähendada heidet 55 %. Heite kahandamise tempot tuleb siiski oluliselt kiirendada (joonis 2). Euroopa Komisjon esitas 2021. aastal ettepanekute paketi, millega kohandada poliitikameetmeid, nii et nende abil oleks võimalik saavutada ELi ajakohastatud kliimaeesmärgid.

Lennuettevõtjate tekitatud tõendatud heitkoguste maht oli 2021. aastal ELis 26,87 miljonit CO2 ekvivalenttonni ehk 8,7 % suurem kui 2020. aastal teatatud 24,71 miljonit CO2 ekvivalenttonni, kuid siiski 61 % väiksem kui pandeemiaeelne 2019. aasta 68,2 miljonit CO2 ekvivalenttonni. Alates 2021. aastast ei hõlma ELi HKS enam lende Ühendkuningriigist. Ilma nendeta suurenesid lennunduse HKSiga hõlmatud heitkogused 2020. aastaga võrreldes umbes 30 % ja vähenesid 2019. aastaga võrreldes 50 % .

Tekstikast 1. 2021. aastal toimunud gaasihindade tõusu mõju kasvuhoonegaaside heitele 2021. aastal saavutas gaasi keskmine hulgimüügihind rekordilise taseme 49 eurot/MWh (megavatt-tund), kerkides mõnel päeval lausa tasemele 183 eurot/MWh. Võrdlusena olgu öeldud, et aastatel 2010–2019 jäid gaasihinnad vahemikku 15–25 eurot/MWh ning tõusid kiiresti sarnasele tasemele ka pärast erakordset madalat hinda 3–4 eurot/MWh 2020. aasta mais. Järsu hinnatõusu põhjustas mitme asjaolu kokkulangemine: külm ilm aasta alguses, ELi hoidlate tavapärasest madalam täituvuse tase, vähene tuule- ja päikeseenergia kättesaadavus suvel ning üha süvenevad geopoliitilised pinged ELi piiridel. Kõrgete gaasihindade tõttu mindi ELi energiasüsteemis ulatuslikult üle gaasilt kivisöele ja pruunsöele, suurendades kivisütt ja pruunsütt kasutavate elektrijaamade töötundi arvu gaasiküttel elektrijaamade arvelt. Võrreldes 2020. aastaga suurenes kivisöel ja pruunsöel põhinev elektritootmine 68 TWh, mis moodustas üle poole tootmise kogukasvust (+118 TWh),(a) samal ajal kui gaasipõhine elektritootmine vähenes (–16 TWh). Ülejäänud tootmise kasvu (+65 TWh) taga olid taastuvad energiaallikad ja tuumaenergia, ehkki maismaa tuulenergia tootmine vähenes. Seoses üleminekuga gaasilt kivisöele ja pruunsöele ületas energiasüsteemi CO2 heide 2021. aastal 2020. aasta taset (+8,3 %). Sellegipoolest oli CO2 heide selles sektoris 2021. aastal 7,3 % väiksem kui 2019. aastal(b) (joonis 3) kooskõlas ELi energiasüsteemi CO2 heite pikaajalise järkjärgulise vähenemisega(c). 2022. aastal püsisid gaasihinnad tavapäratult kõrged. Äärmiselt suurt ebakindlust hindade osas süvendas Venemaa sissetung Ukrainasse. Käesoleva aruande koostamise ajal ei ole ette näha, et hinda langeks turul varasema tasemeni. Paketiga „Eesmärk 55“ ja kavaga „REPowerEU“(e) püütakse vähendada ELi sõltuvust fossiilkütuste impordist ja saavutada 2030. aasta kliimaeesmärk, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu, mitmekesistades tarneid ja suurendades märkimisväärselt energiatõhusust. Tarnete mitmekesistamiseks investeeringuid tehes tuleks vältida tulevikus varade kasutuskõlbmatuks muutumist. (a)Euroopa Komisjoni kvartaliaruanne elektrituru kohta, 14. köide (hõlmab 2021. aasta neljandat kvartalit), joonis 18. (b) https://ec.europa.eu/clima/news-your-voice/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-73-2021-compared-2020-2022-04-25_en . (c)Heitesuundumused ELi 27 liikmesriigis IPCC sektoris 1.A.1.a – riiklik elektri- ja soojatootmine, Euroopa Keskkonnaameti andmed kasvuhoonegaaside kohta: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer . (d)2019.–2020. aasta puhul on CO2 heite kogus esitatud IPCC sektori 1.A.1.a andmete põhjal. 2021. aasta kogus on ekstrapoleeritud, eeldades sama suundumust, mida täheldati vastavates sektorites Euroopa Liidu tehingulogi heitkoguste puhul. (e)COM(2022) 230 final.

ELis kliimameetmete valdkonnas tehtud edusammud