Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik või isikud, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

(3)Seepärast tuleks lepingule liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

9)Leping sisaldab põhjalikku ja uudset peatükki, milles käsitletakse VKEsid ning mille eesmärk on tagada, et nad saaksid ära kasutada kõik majanduspartnerluslepingust tulenevad võimalused.

8)Leping sisaldab kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevat põhjalikku peatükki, mille eesmärk on tagada, et kaubandus toetab keskkonnakaitset ja sotsiaalset arengut ning edendab metsade ja kalavarude säästvat majandamist. Peatükis on sätestatud ka see, kuidas kodanikuühiskond kaasatakse selle rakendamisse ja järelevalvesse. Samuti hõlmab see kohustust rakendada Pariisi kliimakokkulepet ning sätteid sihtotstarbelise läbivaatamismehhanismi kohta.

7)Tagatud on ELi geograafiliste tähiste kõrgetasemeline kaitse – majanduspartnerluslepingus on TRIPS-lepingu artikli 23 kohase kaitsega hõlmatud enam kui 200 toiduaine ning veini ja kange alkohoolse joogi geograafilised tähised.

5)Majanduspartnerlusleping on esimene ELi leping, mis sisaldab eraldi peatükki äriühingu üldjuhtimist käsitlevate sätete kohta. Need sätted lähtuvad OECD äriühingu üldjuhtimise põhimõtetest ja kajastavad ELi ning Jaapani parimaid tavasid ja norme kõnealuses valdkonnas.

4)Teenustega seoses hõlmab majanduspartnerlusleping peatükki, kus käsitletakse teenuskaubandust, investeeringute liberaliseerimist ja e-kaubandust ning asjaomaste kohustuste loetelu, millega mõlemad lepinguosalised võtavad WTO raames võetutega võrreldes märkimisväärselt suuremad kohustused. Peatükis on sätestatud horisontaalsed eeskirjad siseriiklike õigusnormide ja vastastikuse tunnustamise kohta ning sektoripõhised eeskirjad, mille eesmärk on tagada ELi ettevõtjatele võrdsed võimalused. Nagu kõigi oma kaubanduslepingutega, nii kaitseb EL ka kõnealuse lepinguga avalikke teenuseid. E-kaubanduse valdkonnas sisaldab peatükk kõige ambitsioonikamaid sätteid, mida EL on kunagi kaubanduslepingusse lisanud; need hõlmavad kogu elektroonilist kaubandust. Need sätted peegeldavad nii Euroopa kui ka Jaapani ettevõtete ja tarbijate huvi e-kaubanduse vastu ning tagavad samas õiguspäraste poliitiliste eesmärkide täieliku kaitse.

2)ELi pakkujatele avanevad uued hangetes osalemisega seotud võimalused, kusjuures märkimisväärne on, et Jaapan tagab ELi pakkujatele juurdepääsu keskvalitsusest madalamale tasandile, mis hõlmab 48 olulist linna (linnad, kus on üle 300 000 elaniku) ja ligikaudu 15 % Jaapani elanikkonnast; samuti nõustub Jaapan üks aasta pärast lepingu jõustumist tegema raudteeturul tegutsevatele ELi ettevõtetele erandi tööohutuse klausli kohaldamisest.

1)Jaapan liberaliseerib lepingu jõustumisel 91 % EList pärit impordist. Rakendamisperioodi lõpuks on liberaliseeritud 99 % EList pärinevast impordist, samas kui ülejäänud import (1 %) liberaliseeritakse osaliselt kvootide ja tollimaksu vähendamise kaudu (põllumajandustoodete puhul). Tariifiridadest liberaliseerib Jaapan lepingu jõustumisel täielikult 86 % ning 15 aasta jooksul kasvab see näitaja 97 %-ni. ELi jaoks on suur positiivne saavutus veinide ja vahuveinide ekspordi täielik liberaliseerimine lepingu jõustumisel ning muude oluliste põllumajanduslike toiduainete (kõvad laagerdunud juustud, pastatooted, šokolaad, kondiitritooted) ekspordi täielik liberaliseerimine üleminekuperioodi jooksul; väga oluline saavutus on sealiha ekspordi peaaegu täielik liberaliseerimine aja jooksul; märkimisväärselt parandatakse turule juurdepääsu tingimusi EList eksporditava veiseliha ja ülejäänud juustude puhul; lisaks liberaliseeritakse kõigi ELi tööstustoodete eksporti ka selliste pikaajaliselt prioriseeritud toodete puhul nagu jalatsid ja nahatooted.

See eesmärk saavutati täielikult: leping läheb olemasolevatest WTO raames võetud kohustustest kaugemale paljudes valdkondades, näiteks teenuste, hangete, mittetariifsete tõkete ja intellektuaalomandi õiguste kaitse, sealhulgas geograafiliste tähiste valdkonnas. Kõikides nendes valdkondades nõustus Jaapan võtma uusi kohustusi, mis on märkimisväärselt ulatuslikumad nendest, mida Jaapan on seni olnud valmis võtma.

Läbirääkimiste lõpetamisel tegid president Juncker ja peaminister Abe järgmise ühisavalduse: „ELi ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping on kõige suurem ja laiaulatuslikum majandusleping, mille EL või Jaapan on kunagi sõlminud. Lepinguga luuakse hiiglaslik majanduspiirkond, mis hõlmab 600 miljonit inimest ja annab ligikaudu 30 % kogu maailma SKPst, avab suurepärased kaubandus- ja investeerimisvõimalused ning aitab tugevdada mõlema riigi majandust ja ühiskonda. Lisaks tugevdab see ELi ja Jaapani majanduskoostööd ning suurendab meie väljakujunenud, kuid siiski innovaatiliste majanduste konkurentsivõimet.“

Nagu on rõhutatud teatises „Kaubandus kõigile“, pühendab komisjon üha rohkem ressursse kaubandus- ja investeerimislepingute tõhusale rakendamisele ja jõustamisele. 2017. aastal avaldas komisjon oma esimese aastaaruande vabakaubanduslepingute rakendamise kohta. Selle aruande peamine eesmärk on anda ELi vabakaubanduslepingute rakendamisest objektiivne ülevaade, tõstes esile tehtud edusammud ja lahendamist vajavad probleemid. Aruanne peaks olema seoses vabakaubanduslepingute ja nende rakendamisega aluseks avatud arutelule ja koostööle liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga laiemalt. Kuna aruanne esitatakse igal aastal, võimaldab see vabakaubanduslepingutega seotud arenguid regulaarselt jälgida ja dokumenteerida ka seda, kuidas on käsitletud prioriteetseid küsimusi. Aruanne käsitleb alates selle jõustumisest ka majanduspartnerluslepingut.

Ühiskomitee ülesanne on teha järelevalvet kõikide lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja töörühmade (sellega on hõlmatud kaubavahetuskomitee; teenuskaubanduse, investeeringute liberaliseerimise ja e-kaubanduse komitee; riigihankekomitee; kaubanduse ja kestliku arengu komitee; sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee; päritolureeglite ja tolliküsimuste komitee; intellektuaalomandi komitee; regulatiivse koostöö komitee; tehniliste kaubandustõkete komitee ja põllumajanduskoostöö komitee) tegevuse üle.

Majanduspartnerluslepingul on finantsmõju ELi eelarve tulude poolele. Majanduspartnerluslepingu jõustumisel jääb saamata hinnanguliselt 970 miljonit eurot tollimakse. Pärast majanduspartnerluslepingu täielikku rakendamist (kui selle jõustumisest on möödunud 15 aastat) on saamatajäänud tollimaksude hinnanguline maht 2,084 miljardit eurot. See hinnang põhineb kaubavahetuse arengu prognoosil, mis lähtub 15 aasta perspektiivist juhul, kui lepinguid ei sõlmita.

Majanduspartnerluslepingu sõlmimise ettepanek on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia visiooniga ning panustab ELi kaubandus- ja arengueesmärkide saavutamisse. Ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

Euroopa Liit kirjutab majanduspartnerluslepingule alla pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, ja Euroopa Liit sõlmib kõnealuse lepingu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6.

Juulis 2015 taotles komisjon Euroopa Kohtult ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 kohaselt arvamust selle kohta, kas liidul on vajalik pädevus, et allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping, mille üle oli Singapuriga läbirääkimisi peetud, või kas kõnealuse lepinguga hõlmatud teatavate küsimuste puhul on vajalik ELi liikmesriikide osalemine.

Pealegi, nagu kõik muud vabakaubanduslepingud, mille üle komisjon on läbirääkimisi pidanud, kaitseb ELi ja Jaapani majanduspartnerlusleping täiel määral avalikke teenuseid ning tagab, et lepinguosaliste valitsused säilitavad täielikult õiguse kehtestada avalikkuse huvides õigusnorme.

Majanduspartnerlusleping on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetega ning EL ei pea lepingust tulenevalt muutma oma eeskirju, määrusi või norme üheski reguleeritud valdkonnas; näiteks ei tule muuta tehnilisi eeskirju ja tootestandardeid, sanitaar- või fütosanitaareeskirju, toitu ja toiduohutust käsitlevaid määrusi, tervishoiu- ja ohutusstandardeid, eeskirju GMOde, keskkonnakaitse või tarbijakaitse kohta, välja arvatud erandi tegemine piiritusjookide määrusega reguleeritud pudelisuuruse suhtes, et võimaldada Jaapanist eksportida traditsioonilist piiritusjooki Shoshu, mida eksporditakse nelja go（合） või ühe sho（升) suurustes traditsioonilistes pudelites.

Majanduspartnerluslepingu üle peetud läbirääkimistega paralleelselt pidas Euroopa välisteenistus läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu üle. Strateegilise partnerluse lepingu üle peetavad läbirääkimised on nüüd jõudmas viimasesse etappi. Strateegilise partnerluse lepingu ja majanduspartnerluslepingu üle peetavad läbirääkimised toimuvad ühes ja samas kontekstis. Strateegilise partnerluse lepingu jõustumisel moodustab see õigusliku raamistiku ELi, selle liikmesriikide ning Jaapani pikaajalise ja tugeva partnerluse edasiseks arenguks mitmesugustes valdkondades, mis muu hulgas hõlmavad poliitilist dialoogi, energeetikat, transporti, inimõigusi, haridust, teadust ja tehnoloogiat, õigusalaseid küsimusi, varjupaika ja rännet. Lisaks nähakse strateegilise partnerluse lepinguga ette võimalus peatada kõnealuse lepingu kohaldamine juhul, kui rikutakse selle olulisi osi, st inimõiguste klauslit või massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslit. Lisaks märgivad strateegilise partnerluse lepingu osalised, et sellisel juhul võib lepinguosaline võtta rahvusvahelise õiguse kohaselt muid asjakohaseid meetmeid, mis ei ole hõlmatud strateegilise partnerluse lepingu raamistikuga.

Võttes aluseks nõukogu 2012. aastal vastuvõetud läbirääkimisjuhised, on komisjon pidanud Jaapaniga läbirääkimisi ambitsioonika ja laiaulatusliku majanduspartnerluslepingu üle, seades eesmärgiks uute võimaluste ja õiguskindluse loomise, et soodustada kaubandust ja investeeringuid kahe partneri vahel. Majanduspartnerluslepingu tekstid avaldati pärast läbirääkimiste lõpuleviimist 2017. aasta detsembris.

Jaapani majandus on SKPst lähtudes maailmas suuruselt kolmas (kui ELi mitte arvestada), kuid samas on Jaapan ELi jaoks alles suuruselt seitsmes kaubanduspartner. Jaapanis elab üle 127 miljoni inimese ja sealse elanikkonna ostujõud on väga suur. Jaapan on Euroopa Liidu eksportijate, teenuseosutajate ja investorite jaoks oluline turg.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.4.2018 COM(2018) 193 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Jaapani vahelisele majanduspartnerluslepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta



EUROOPA LIIDU JA JAAPANI VAHELINE MAJANDUSPARTNERLUSLEPING SISUKORD PREAMBUL 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED (artiklid 1.1–1.9) 2. PEATÜKK KAUBAVAHETUS A JAGU Üldsätted (artiklid 2.1–2.5) B JAGU Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs (artiklid 2.6–2.22) C JAGU Veinitoodete ekspordi lihtsustamine (artiklid 2.23–2.31) D JAGU Muud sätted (artiklid 2.32–2.35)

3. PEATÜKK PÄRITOLUREEGLID JA -MENETLUSED A JAGU Päritolureeglid (artiklid 3.1–3.15) B JAGU Päritolumenetlused (artiklid 3.16–3.26) C JAGU Mitmesugust (artiklid 3.27–3.29)

4. PEATÜKK TOLLIKÜSIMUSED JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMINE (artiklid 4.1–4.14) 5. PEATÜKK KAUBANDUSE KAITSEMEETMED A JAGU Üldsätted (artikkel 5.1) B JAGU Kahepoolsed kaitsemeetmed (artiklid 5.2–5.8) C JAGU Üleilmsed kaitsemeetmed (artiklid 5.9 ja 5.10) D JAGU Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed (artiklid 5.11–5.14)

6. PEATÜKK SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMED (artiklid 6.1–6.16) 7. PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED (ARTIKLID 7.1–7.14) 8. PEATÜKK TEENUSKAUBANDUS, INVESTEERINGUTE LIBERALISEERIMINE JA E-KAUBANDUS A JAGU Üldsätted (artiklid 8.1–8.5) B JAGU Investeeringute liberaliseerimine (artiklid 8.6–8.13)

C JAGU Piiriülene teenuskaubandus (artiklid 8.14–8.19) D JAGU Füüsiliste isikute sisenemine lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibimine (artiklid 8.20–8.28) E JAGU Õigusraamistik 1. ALAJAGU Siseriiklikud õigusnormid (artiklid 8.29–8.32) 2. ALAJAGU Üldkohaldatavad sätted (artiklid 8.33–8.35)

3. ALAJAGU Posti- ja kulleriteenused (artiklid 8.36–8.40) 4. ALAJAGU Telekommunikatsiooniteenused (artiklid 8.41–8.57) 5. ALAJAGU Finantsteenused (artiklid 8.58–8.67) 6. ALAJAGU Rahvusvahelised meretransporditeenused (artiklid 8.68 ja 8.69) F JAGU E-kaubandus (artiklid 8.70–8.81)

9. PEATÜKK KAPITALI LIIKUMINE, MAKSED JA ÜLEKANDED NING AJUTISED KAITSEMEETMED (artiklid 9.1–9.4) 10. PEATÜKK RIIGIHANKED (artiklid 10.1–10.17) 11. PEATÜKK KONKURENTSIPOLIITIKA (artiklid 11.1–11.9) 12. PEATÜKK SUBSIIDIUMID (artiklid 12.1–12.10) 13. PEATÜKK RIIGI OSALUSEGA ETTEVÕTTED, ERI- VÕI EELISÕIGUSTEGA ETTEVÕTTED JA MÄÄRATUD MONOPOLID (artiklid 13.1–13.8)

14. PEATÜKK INTELLEKTUAALOMAND A JAGU Üldsätted (artiklid 14.1–14.7) B JAGU Intellektuaalomandit käsitlevad normid 1. ALAJAGU Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused (artiklid 14.8–14.17) 2. ALAJAGU Kaubamärgid (artiklid 14.18–14.21)

3. ALAJAGU Geograafilised tähised (artiklid 14.22–14.30) 4. ALAJAGU Tööstusdisainilahendused (artikkel 14.31) 5. ALAJAGU Toodete registreerimata välimus (artikkel 14.32) 6. ALAJAGU Patendid (artiklid 14.33–14.35) 7. ALAJAGU Ärisaladused ja avalikustamata uuringuandmed või muud andmed (artiklid 14.36 ja 14.37)

8. ALAJAGU Uued taimesordid (artikkel 14.38) 9. ALAJAGU Ebaaus konkurents (artikkel 14.39) C JAGU Õiguskaitse tagamine 1. ALAJAGU Üldsätted (artiklid 14.40–14.41) 2. ALAJAGU Õiguskaitse tagamine – tsiviilõiguslikud kaitsevahendid (artiklid 14.42–14.49)

3. ALAJAGU Ärisaladuste omastamise vastase kaitse tagamine (artikkel 14.50) 4. ALAJAGU Õiguskaitse tagamine – piiril võetavad meetmed (artikkel 14.51) D JAGU Koostöö ja institutsioonilised kokkulepped (artiklid 14.52–14.55) 15. PEATÜKK ÄRIÜHINGUTE ÜLDJUHTIMINE (artiklid 15.1–15.7) 16. PEATÜKK KAUBANDUS JA KESTLIK ARENG (artiklid 16.1–16.19)

17. PEATÜKK LÄBIPAISTVUS (artiklid 17.1–17.8) 18. PEATÜKK HEA REGULEERIMISTAVA JA REGULATIIVNE KOOSTÖÖ A JAGU Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö 1. ALAJAGU Üldsätted (artiklid 18.1–18.3) 2. ALAJAGU Hea reguleerimistava (artiklid 18.4–18.11) 3. ALAJAGU Regulatiivne koostöö (artiklid 18.12 ja 18.13)

4. ALAJAGU Institutsioonilised sätted (artiklid 18.14–18.16) B JAGU Loomade heaolu (artikkel 18.17) C JAGU Lõppsätted (artiklid 18.18 ja 18.19) 19. PEATÜKK PÕLLUMAJANDUSKOOSTÖÖ (artiklid 19.1–19.8)

20. PEATÜKK VÄIKESED JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJAD (artiklid 20.1–20.4) 21. PEATÜKK VAIDLUSTE LAHENDAMINE A JAGU Eemärk, kohaldamisala ja mõisted (artiklid 21.1–21.3) B JAGU Konsulteerimine ja vahendamine (artiklid 21.4–21.6) C JAGU Vahekohtumenetlus (artiklid 21.7–21.24) D JAGU Üldsätted (artiklid 21.25–21.30) 22. PEATÜKK LÕPPSÄTTED (artiklid 22.1–22.6) 23. PEATÜKK LÕPPSÄTTED (artiklid 23.1–23.8)

LISAD (loetletud on ainult olemasolevad lisad) 2-A LISA TOLLITARIIFIDE KAOTAMINE JA VÄHENDAMINE

2-B LISA ARTIKLITES 2.15 JA 2.17 OSUTATUD KAUPADE LOETELU 2-C LISA MOOTORSÕIDUKID JA NENDE OSAD 2-C-1 liide ÜRO normid, mida kohaldavad mõlemad lepinguosalised 2-C-2 liide ÜRO normid, mida üks lepinguosaline kohaldab, kuid mida teine lepinguosaline ei ole veel kaalunud 2-D LISA SHOCHU EKSPORDI LIHTSUSTAMINE 2-E LISA VEINITOODETE EKSPORDI LIHTSUSTAMINE 3-A LISA TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED 3-B LISA TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID 3-B-1 liide Teatavate sõidukite ja sõidukiosadega seotud sätted

3-C LISA ARTIKLIS 3.5 OSUTATUD TEAVE

3-D LISA PÄRITOLUKINNITUSE TEKST 3-E LISA ANDORRA VÜRSTIRIIK 3-F LISA SAN MARINO VABARIIK LISA 6 TOIDU LISAAINED 8-A LISA ÕIGUSKOOSTÖÖ SEOSES FINANTSREGULATSIOONIGA 8-B LISA 8. PEATÜKIS ESITATUD LOENDID I LISA KEHTIVATE MEETMETE RESERVATSIOONID II LISA TULEVASTE MEETMETEGA SEOTUD RESERVATSIOONID

III LISA ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ÄRIÜHINGUSISESELT ÜLEVIIDAVAD ISIKUD, INVESTORID JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD IV LISA LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID

IV liide Piirangud, mida Jaapanis kohaldatakse lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide äritegevuse suhtes 8-C LISA SEISUKOHT FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMISE KOHTA ÄRILISEL EESMÄRGIL 10. LISA RIIGIHANKED 14-A LISA LEPINGUOSALISTE GEOGRAAFILISI TÄHISEID KÄSITLEVAD ÕIGUSNORMID 14-B LISA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE LOEND 23. LISA ÜHISDEKLARATSIOON

PREAMBUL EUROOPA LIIT ja JAAPAN (edaspidi „lepinguosalised“), OLLES TEADLIKUD oma pikaajalisest ja kindlast partnerlusest, mis tugineb ühistele põhimõtetele ja väärtustele, ning oma olulistest majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhetest; TUNNISTADES, kui oluline on tugevdada oma majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga majanduslikes, sotsiaalsetes ja keskkonnaalastes aspektides ning edendada kaubandust ja investeeringuid, pidades silmas mõlema lepinguosalise äriringkondade, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi ning keskkonna- ja töökaitse kõrget taset asjakohaste rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja rahvusvaheliste lepingute kaudu, millega mõlemad lepinguosalised on ühinenud;

TUNNISTADES, et käesolev leping aitab suurendada tarbijate heaolu, rakendades poliitikasuundumusi, millega tagatakse tarbijakaitse kõrge tase ja majanduslik heaolu; MÕISTES, et üleilmastumise ja maailma riikide üha tihedama majandusliku integratsiooni tagajärjel tekkinud dünaamiline ning kiiresti muutuv globaalne keskkond tähendab mõlema lepinguosalise jaoks mitmesuguseid uusi majanduslikke väljakutseid ja võimalusi;

TUNNISTADES, et nende majandustingimused pakuvad võimaluse üksteist täiendada ja et see vastastikune täiendavus peaks parandama lepinguosaliste kaubandus- ja investeerimissuhteid nii, et kahepoolse kaubandus- ja investeerimistegevuse käigus võetakse arvesse kummagi majandussüsteemi tugevaid külgi; USKUDES, et selge ja turvalise kaubandus- ja investeerimisraamistiku loomine mõlemale lepinguosalisele soodsate kaubandus- ja investeerimiseeskirjade abil parandab nende majandussüsteemide konkurentsivõimet, muudab nende turud tõhusamaks ja elujõulisemaks ning tagab prognoositava ärikeskkonna, mis võimaldab nendevahelisi kaubandus- ja investeerimissuhteid veelgi laiendada; KINNITADES VEEL KORD oma tahet järgida Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ning võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsioonis sõnastatud põhimõtteid; TUNNUSTADES läbipaistvuse olulisust rahvusvahelises kaubandus- ja investeerimissuhetes kõigi osaliste jaoks; PÜÜDES kehtestada lepinguosaliste vahel selged ja vastastikku kasulikud kaubandus- ja investeerimiseeskirjad ning vähendada kaubandus- ja investeerimistõkkeid või need kaotada;

OLLES OTSUSTANUD aidata käesoleva lepinguga kaubandus- ja investeerimistõkkeid kaotades kaasa rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimissuhete harmoonilisele arengule ja laienemisele ning vältida lepinguosaliste vahel uute kaubandus- ja investeerimistõkete loomist, mis võivad vähendada käesolevast lepingust tulenevat kasu; TUGINEDES oma vastavatele õigustele ja kohustustele, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) asutamislepingust ning teistest mitmepoolsetest, piirkondlikest ja kahepoolsetest lepingutest, millega mõlemad lepinguosalised on ühinenud, ning OLLES KINDLALT OTSUSTANUD luua majanduspartnerluse tugevdamiseks õigusraamistik,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 1.1 Eesmärgid Käesoleva lepingu eesmärk on liberaliseerida ja lihtsustada lepinguosalistevahelisi kaubandus- ja investeerimissuhteid ning veelgi tihendada lepinguosalistevahelisi majandussuhteid. ARTIKKEL 1.2 Üldmõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: a) „põllumajandusleping “ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud põllumajandusleping;

b) „dumpinguvastane leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping; c) „impordi litsentsimise protseduuride leping” – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv impordi litsentsimise protseduuride leping; d) „kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud kaitsemeetmete leping; e) „ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (Statistical Papers, Series M, nr 77, Department of International Economic and Social Affairs, Statistical Office of the United Nations, New York, 1991); f) „tolliasutus“ – i) Euroopa Liidu puhul tolliküsimuste eest vastutavad Euroopa Komisjoni talitused ning kõik teised tolliasutused või mis tahes muud asutused, keda Euroopa Liidu liikmesriigid on volitanud kohaldama ja jõustama tollialaseid õigusakte, ning ii) Jaapani puhul rahandusministeerium;

g) „tollialased õigusaktid“ – Euroopa Liidu või Jaapani mis tahes õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas tolliasutuste pädevusvaldkonda kuuluvad keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed;

h) „tolliterritoorium“ – i) Euroopa Liidu puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklis 4 osutatud territoorium ja ii) Jaapani puhul territoorium, kus kehtivad Jaapani tollialased õigusaktid; i) „päev“ – kalendripäev; j) „vaidluste lahendamise käsituslepe“ – WTO asutamislepingu 2. lisas esitatud vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe; k) „GATS“ – WTO asutamislepingu 1B lisas esitatud teenustekaubanduse üldleping;

l) „GATT 1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe; käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmavad viited GATT 1994 artiklitele ka tõlgendusmärkusi; m) „riigihankeid käsitlev leping” – WTO asutamislepingu 4. lisas sisalduv leping riigihangete kohta; n) „harmoneeritud süsteem“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas selle tõlgendamise üldeeskirjad ning jaotiste, gruppide ja alamrubriikide märkused; o) „IMF“ – Rahvusvaheline Valuutafond;

p) „meede“ – lepinguosalise võetav meede seaduse, õigusakti, eeskirja, menetluse, otsuse, tava, haldusmeetme või mõnel muul kujul;

q) „lepinguosalise füüsiline isik“ – Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik ja Jaapani puhul Jaapani kodanik vastavalt kummagi lepinguosalise kohaldatavatele õigusnormidele; r) „isik“ – füüsiline või juriidiline isik; s) „subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping; t) „sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping; u) „tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud tehniliste kaubandustõkete leping; v) „territoorium“ – territoorium, mille suhtes käesolevat lepingut kohaldatakse vastavalt artiklile 1.3; w) „ELi toimimise leping“ – Euroopa Liidu toimimise leping;

x) „TRIPS-leping“ – WTO asutamislepingu 1C lisas esitatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping; y) „WIPO“ – Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon;

z) „WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon ja aa) „WTO asutamisleping“ – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon. ARTIKKEL 1.3 Territoriaalne kohaldamisala 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse järgmiste territooriumide suhtes: a) Euroopa Liidu puhul nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja ELi toimimise lepingut, neis lepingutes sätestatud tingimustel ja b) Jaapani puhul Jaapani territooriumi suhtes.

2. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut ka väljapoole lepinguosalise territoriaalmerd jäävate merealade suhtes (kaasa arvatud nende merealade all asuva merepõhja ja selle aluspinnase suhtes), mille üle lepinguosaline teostab suveräänseid õigusi või mis on lepinguosalise jurisdiktsiooni all vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas vastavalt 10. detsembril 1982. aastal Montego Bays koostatud ÜRO mereõiguse konventsioonile, ning rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusnormidele. 3. Käesoleva lepingu tariifset sooduskohtlemist käsitlevaid sätteid ning artikleid 2.9 ja 2.10 kohaldatakse ka nende Euroopa Liidu tolliterritooriumi piirkondade suhtes, mis ei ole hõlmatud lõike 1 punktiga a, ning lisades 3-E ja 3-F sätestatud piirkondade suhtes. 4. Lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud asjakohaste territoriaalsete kohaldamisalade muudatustest ning esitab teise lepinguosalise taotluse korral sellise muudatuse kohta viivitamata täiendavat teavet või selgitusi.



ARTIKKEL 1.4 Maksustamine 1. Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „elu- või asukoht“ – maksuresidentsus; b) „maksualane leping“ – topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud leping või mis tahes muu rahvusvaheline leping või kokkulepe, mis on täielikult või osaliselt maksustamisega seotud ja millega Euroopa Liit või Jaapan on ühinenud, ja c) „maksumeede“ – Euroopa Liidu, selle liikmesriikide või Jaapani poolt maksualaste õigusaktide kohaldamiseks võetud meede. 2. Käesolevat lepingut kohaldatakse maksumeetmete suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd see on vajalik käesoleva lepingu sätete jõustamiseks.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta Euroopa Liidu, selle liikmesriikide või Jaapani maksualaste lepingute kohaseid õigusi ja kohustusi. Käesoleva lepingu ja mõne eespool osutatud maksualase lepingu vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses asjaomast maksualast lepingut. Kui Euroopa Liit või selle liikmesriigid ja Jaapan on sõlminud maksualase lepingu, teevad käesoleva lepingu ja asjaomase maksualase lepingu kohased pädevad asutused ühiselt kindlaks, kas käesoleva lepingu ja asjaomase maksualase lepingu vahel on vastuolu või mitte. 4. Käesoleva lepingu kohaseid enamsoodustusrežiimiga seotud kohustusi ei kohaldata soodustuste suhtes, mille Euroopa Liit, selle liikmesriigid või Jaapan on andnud vastavalt maksualasele lepingule.

5. Artikli 22.1 kohaselt moodustatud ühiskomitee võib peatüki 21 kohase vaidluste lahendamise menetluse raames võtta vastu otsuse kasutada maksumeetmete puhul teistsugust kohaldamisala.

6. Vastavalt nõudele, et maksumeetmeid ei kohaldataks viisil, mis võib tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist maade vahel, kus valitsevad sarnased tingimused, või kaubandus- ja investeerimissuhete varjatud piirangut, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, et see takistaks Euroopa Liidul, selle liikmesriikidel või Jaapanil vastu võtta, säilitada või jõustada otseste maksude õiglase ja tõhusa kehtestamise või kogumise tagamiseks maksumeetmeid, mille eesmärk on: a) teha vahet maksumaksjate vahel, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha või selle koha poolest, kuhu nad on oma kapitali investeerinud, või b) vältida või takistada maksudest kõrvalehoidumist vastavalt maksualaste lepingute või siseriiklike maksualaste õigusaktide sätetele. ARTIKKEL 1.5 Julgeolekuerandid 1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see: a) kohustaks lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks;

b) takistaks lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks: i) seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse;

ii) seoses relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise ja nendega kauplemisega ning seoses muude kaupade ja ainetega kauplemisega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude varustamiseks; iii) seoses teenuste pakkumisega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude varustamiseks, või iv) sõja ajal või muus rahvusvaheliste suhete kriisiolukorras; või c) takistaks lepinguosalist võtmast mis tahes meetmeid, et täita oma kohustusi, mis ta on võtnud vastavalt ÜRO hartale rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise nimel. 2. Olenemata lõikest 1: a) kohaldatakse 10. peatüki puhul riigihankeid käsitleva lepingu artiklit III ja b) kohaldatakse 14. peatüki puhul artiklit 14.54.

ARTIKKEL 1.6 Konfidentsiaalne teave

1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, et see kohustaks lepinguosalist esitama konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õigusnormide jõustamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete riigi- või eraettevõtete seaduslikke ärihuve. 2. Kui lepinguosaline annab vastavalt käesolevale lepingule teisele lepinguosalisele teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, käsitab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud lepinguosaline nõustub vastupidisega. ARTIKKEL 1.7 Kohustuste täitmine ja volituste andmine 1. Lepinguosaline tagab, et ta võtab kõik meetmed, mis on vajalikud käesoleva lepingu sätete jõustamiseks.

2. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, tagab lepinguosaline, et kõik isikud või üksused, keda ta on volitanud täitma regulatiiv- või haldusfunktsioone käesoleva lepinguga võetud kohustuste täitmiseks, tegutsevad neid volitusi täites kooskõlas lepinguosalise kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus. 3. Suurema õiguskindluse huvides ei vabastata kumbagi lepinguosalist käesoleva lepinguga võetud kohustuste täitmisest, kui mõnel valitsemistasandil või valitsusväliste organite tasandil ei järgita lepinguosalise antud volitusi täites käesoleva lepingu sätteid. ARTIKKEL 1.8 Õigusnormid ja nende muudatused

Kui käesolevas lepingus osutatakse lepinguosalise õigusnormidele, hõlmab see ka kõiki asjaomase õigusnormi muudatusi, kui ei ole sätestatud teisiti. ARTIKKEL 1.9 Seos muude lepingutega 1. Käesoleva lepinguga ei asendata ega lõpetata Euroopa Liidu või selle liikmesriikide ja Jaapani vahel sõlmitud kehtivaid lepinguid.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustaks lepinguosalisi tegutsema vastuolus WTO asutamislepingu raames võetud kohustustega. 3. Kui käesolev leping on vastuolus mõne muu lepinguga, millega mõlemad lepinguosalised on ühinenud (v.a WTO asutamisleping), konsulteerivad lepinguosalised viivitamata omavahel, et leida vastastikku rahuldav lahendus. 4. Kui käesolevas lepingus osutatakse rahvusvahelistele lepingutele või kui rahvusvaheline leping on täielikult või osaliselt käesolevasse lepingusse inkorporeeritud, hõlmavad need lepingud või neile järgnevad lepingud ka kõiki asjaomastes lepingutes tehtud muudatusi, mis jõustuvad mõlema lepinguosalise suhtes käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval või pärast seda. Kui selliste lepingute või järgnevate lepingute sätete rakendamisel tekib eespool osutatud muudatuste tõttu probleeme, võivad lepinguosalised teise lepinguosalise taotluse korral omavahel konsulteerida, et leida vajaduse korral probleemile vastastikku rahuldav lahendus.

2. PEATÜKK KAUBAVAHETUS

A JAGU Üldsätted ARTIKKEL 2.1 Eesmärk Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada lepinguosalistevahelist kaubavahetust ja liberaliseerida järk-järgult kaubavahetus kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. ARTIKKEL 2.2 Kohaldamisala Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lepinguosalistevahelise kaubavahetuse suhtes käesoleva peatüki sätteid.



ARTIKKEL 2.3 Mõisted Käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „ekspordi litsentsimise kord“ – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse litsentsimiseks või mitte), mida lepinguosaline kasutab ekspordilitsentside väljastamise korra kohaldamiseks ja mille puhul eksportivalt lepinguosalisele nõutakse ekspordi eeltingimusena taotluse või muude dokumentide (lisaks tollivormistuseks vajalikele dokumentidele) esitamist asjaomasele haldusasutusele; b) „impordi või ekspordi mitteautomaatne litsentsimise kord“ – litsentsimiskord, kus ei kiideta heaks kõikide selliste juriidiliste ja füüsiliste isikute taotlusi, kes vastavad asjaomase lepinguosalise nõuetele seoses litsentsi vajava kauba impordi- ja eksporditoimingute tegemisega, ja c) „päritolustaatusega“ – kvalifitseerub lepinguosalise territooriumilt pärinevaks 3. peatüki sätete alusel.

ARTIKKEL 2.4 Tollimaks Lepinguosaline vähendab tollimakse või kaotab need vastavalt artikli 2.8 lõikele 1. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab tollimaks mis tahes maksu või tasu, mis on kehtestatud kaupade impordi suhtes või sellega seoses, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -tasu, mis on kehtestatud sellise impordi suhtes või sellega seoses, kuid mis ei hõlma: a) tasusid, mis on võrdväärsed riigisisese maksuga, mis on kehtestatud kooskõlas GATT 1994 III artikliga;

b) makse, mida kohaldatakse vastavalt GATT 1994 VI ja XIX artiklile, dumpinguvastasele lepingule, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, kaitsemeetmete lepingule ja vaidluste lahendamise käsitusleppe artiklile 22, ning c) lõive või tasusid, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 2.16.

ARTIKKEL 2.5 Põllumajanduse kaitsemeetmed 1. Lepinguosalise päritolustaatusega kaupadena käsitatavate põllumajandustoodete (edaspidi „päritolustaatusega põllumajandustooted“) eest ei tule tasuda tollimakse, mida teine lepinguosaline kohaldab põllumajanduslepingu kohaselt võetud spetsiaalsete kaitsemeetmete alusel. 2. Päritolustaatusega põllumajandustoodete suhtes võib käesoleva lepinguga ettenähtud põllumajanduse kaitsemeetmeid kohaldada kooskõlas 2-A lisa 3. osa C jaoga. B JAGU Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs

ARTIKKEL 2.6 Kaupade klassifitseerimine 1. Lepinguosalistevahelise kaubandusega hõlmatud tooteid klassifitseeritakse kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.

2. Lepinguosaline tagab, et ta kohaldab oma õigusnorme teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupade tariifse klassifikatsiooni suhtes järjepidevalt. ARTIKKEL 2.7 Võrdne kohtlemine Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise kooskõlas GATT 1994 III artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 III artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. ARTIKKEL 2.8 Imporditollimaksude vähendamine ja kaotamine

1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, vähendab lepinguosaline teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupade suhtes kohaldatavaid tollimakse või kaotab need kooskõlas 2-A lisaga.

2. Kui lepinguosaline vähendab kohaldatavaid enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärasid, kohaldatakse seda tollimaksumäära teise lepinguosalise päritolustaatusega kauba suhtes juhul kui ja seni, kuni see on madalam 2-A lisas esitatud tabeli kohaselt arvutatud tollimaksumäärast. 3. Lepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu 2-A lisa 2. osa B jaos esitatud Euroopa Liidu loendi ja 2-A lisa 3. osa D jaos esitatud Jaapani loendi veerus „Märkused“ märkega „S“ tähistatud tariifiridade alla klassifitseeritud päritolustaatusega kaupade suhtes kohaldatava režiimi läbi viiendal aastal pärast käesoleva lepingu jõustumist või mõnel muul lepinguosaliste kokkulepitud aastal, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Läbivaatamisel peetakse silmas turule juurdepääsutingimuste parandamist selliste meetmete abil nagu tollimaksude kiirem vähendamine või kaotamine, pakkumismenetluse lihtsustamine, kvoodikoguste suurendamine ja maksuprobleemide lahendamine. 4. Kui lepinguosaline vähendab mõne kolmanda riigiga sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel lõikega 3 hõlmatud kaupade tollitariife käesoleva lepinguga ettenähtust rohkem või kiiremini, suurendab kvoodiga eraldatud kogust käesoleva lepinguga ettenähtust enam või tagab kõnealusele kolmandale riigile muul viisil käesoleva lepinguga ettenähtust soodsamal kohtlemise, mis mõjutab asjaomase toote turutasakaalu Euroopa Liidu või Jaapani turul, alustavad lepinguosalised selleks, et tagada teisele lepinguosalisele vähemalt sama soodne kohtlemine, eespool nimetatud läbivaatamist kolme kuu jooksul alates Euroopa Liidu ja kõnealuse kolmanda riigi või Jaapani ja kõnealuse kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvahelise lepingu jõustumise kuupäevast ja teevad seda nii, et kõnealune läbivaatamine oleks lõpule viidud kuue kuu jooksul alates eespool nimetatud kuupäevast.

ARTIKKEL 2.9 Pärast parandamist ja muutmist uuesti sissetoodavad kaubad 1. Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kauba suhtes, mis tuuakse uuesti tema tolliterritooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt tema tolliterritooriumilt eksporditud teise lepinguosalise tolliterritooriumile remondiks või muutmiseks, olenemata sellest, kas sellist parandamist või muutmist saaks teha selle lepinguosalise tolliterritooriumil, kust kaup parandamiseks või muutmiseks eksporditi, tingimusel et kõnealune kaup tuuakse uuesti selle lepinguosalise tolliterritooriumile asjaomase lepinguosalise õigusnormides kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. 2. Lõiget 1 ei kohaldata sellise kauba suhtes, mis on lepinguosalise tolliterritooriumil tollikontrolli all ilma imporditollimaksude ja impordimaksude tasumiseta, mis on eksporditud parandamiseks või muutmiseks ja mida ei tooda uuesti tollikontrolli all olevale tolliterritooriumile ilma imporditollimaksude ja impordimaksude tasumiseta.

3. Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kauba suhtes, mis on teise lepinguosalise tolliterritooriumilt ajutiselt imporditud parandamiseks või muutmiseks, tingimusel et kõnealuse kauba reeksport importiva lepinguosalise territooriumilt toimub kõnealuse lepinguosalise õigusnormides kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ parandamine“ või „muutmine“ toote suhtes kohaldatavat toimingut või protsessi, mille eesmärk on parandada töödefekte või olulisi kahjustusi ja millega kaasneb toote algse funktsiooni taastamine, või tagada toote vastavus selle kasutamise tehnilistele nõuetele. Kauba parandamine või muutmine hõlmab restaureerimist ja hooldust, olenemata kauba väärtuse võimalikust suurenemisest, kuid ei hõlma sellist toimingut või protsessi, mis:

a) hävitab kauba põhiomadused või loob uue või kaubanduslikult erineva kauba; b) muudab lõpetamata toodangu valmistoodanguks või c) muudab kauba funktsiooni.

ARTIKKEL 2.10 Kaupade ajutine import Kooskõlas oma õigusnormidega lubab lepinguosaline ajutiselt ja tollimaksuvabalt importida oma tolliterritooriumile järgmisi kaupu, tingimusel et need säilivad muutmatul kujul, välja arvatud kasutamisest tingitud tavaline amortisatsioon, ja et need eksporditakse kummagi lepinguosalise poolt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul: a) näitustel, messidel, koosolekutel või sarnastel üritustel väljapandav või kasutatav kaup; b) professionaalsed töövahendid, sealhulgas ajakirjandus-, raadio-, televisiooni- või kinoseadmed, nende lisavarustus ja tarvikud; c) kaubanäidised ning reklaamfilmid ja -salvestised;

d) konteinerid ja kaubaalused, mida rahvusvahelises liikluses kasutatakse kaupade lähetamiseks, asjakohane lisavarustus ja seadmed;

e) meremeeste ajaviitevahendid; f) rangelt teaduslikel eesmärkidel imporditavad kaubad; g) rahvusvahelisteks spordivõistlusteks, demonstratsioonideks või koolituse eesmärgil imporditavad kaubad; h) riigis ajutiselt viibivate reisijate isiklikud asjad ja i) turismialane reklaammaterjal. ARTIKKEL 2.11 Tolliväärtuse määramine Lepinguosaliste vahel vahetatavate kaupade tolliväärtuse kindlakstegemisel kasutatakse mutatis mutandis WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu 1. osa sätteid.



ARTIKKEL 2.12 Ekspordimaksud Lepinguosaline ei tohi teisele lepinguosalisele eksporditavate kaupade suhtes kehtestada ega jätta kehtima tollimakse, makse, lõive ega muid tasusid või siseriiklikke makse või tasusid lisaks nendele, mida kohaldatakse riigisiseseks müügiks ettenähtud samasuguste kaupade suhtes. Käesoleva artikli kohaldamisel ei hõlma mis tahes lõivud või tasud selliseid lõive või tasusid, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 2.16 ja mille suurus vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele. ARTIKKEL 2.13 Peatamisklausel 1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, ei kohalda lepinguosaline teise lepinguosalise riigi päritolustaatusega kaupade suhtes suuremat tollimaksumäära, kui on ette nähtud 2-A lisas. 2. Suurema kindluse huvides võib lepinguosaline tõsta tollimaksu ühepoolse vähendamise aastale järgnevaks aastaks tasemele, mis on vastava aasta jaoks ette nähtud käesoleva lepingu 2-A lisa 2. osa B jaos sätestatud Euroopa Liidu loendis ning käesoleva lepingu 2-A lisa 3. osa D jaos sätestatud Jaapani loendis.

ARTIKKEL 2.14 Ekspordikonkurents

1. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad ekspordisubsiidiumid põllumajanduslepingu artikli 1 punktis e osutatud subsiidiume ning muid subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisas loetletud subsiidiume, mida võib kohaldada põllumajanduslepingu 1. lisas loetletud põllumajandustoodete suhtes. 2. Lepinguosalised kinnitavad WTO ministrite 19. detsembri 2015. aasta ekspordikonkurentsi käsitlevas otsuses WT/MIN(15)/45, WT/L/980 väljendatud kohustust suhtuda ekspordisubsiidiumidesse ja kõnealuses otsuse sätestatud meetmetega samaväärse mõjuga ekspordimeetmetesse ülimalt vaoshoitult. ARTIKKEL 2.15 Impordi- ja ekspordipiirangud 1. Lepinguosaline ei kehtesta ega jäta kehtima selliseid keelde või piiranguid, välja arvatud teise lepinguosalise kauba impordi või teise lepinguosalise tolliterritooriumile suunatud kauba ekspordi või ekspordiks müümise suhtes kohaldatavad tollimaksud, mis ei ole kooskõlas GATT 1994 XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Kui lepinguosaline kavatseb kehtestada käesoleva lepingu 2-B lisas loetletud kaupade ekspordi või ekspordiks müümise suhtes GATT 1994 XI artikli lõike 2 või XX artikli kohaseid keelde või piiranguid, peab ta tegema järgmist: a) tegema kõik selleks, et asjaomast keeldu või piirangut kohaldatakse üksnes vajalikul määral, võttes nõuetekohaselt arvesse selle võimalikku negatiivset mõju teisele lepinguosalisele; b) esitama teisele lepinguosalisele asjaomase keelu või piirangu kohta kirjaliku teate võimalikult aegsasti enne selle kohaldamist, või kui see ei ole võimalik, siis vähemalt 15 päeva jooksul pärast keelu või piirangu kehtestamist, pidades silmas, et kõnealune kirjalik teade peab sisaldama asjaomase kauba kirjeldust ning teavet kehtestatud keelu või piirangu iseärasuste, selle kehtestamise põhjuste, kuupäeva ja kavandatava kestuse kohta, ning c) andma teisele lepinguosalisele tema taotluse korral võimaluse pidada konsultatsioone kõikides asjaomase keelu või piiranguga seotud küsimustes.



ARTIKKEL 2.16 Importimise ja eksportimisega seotud lõivud ja formaalsused 1. Lepinguosaline tagab kooskõlas GATT 1994 VIII artikliga, et kõik lõivud ja tasud, olenemata nende laadist (v.a GATT 1994 III artikli kohased tollimaksud, eksporditollimaksud ja ekspordimaksud), mille asjaomane lepinguosaline on kehtestatud kaupade impordi või ekspordi suhtes või mis on nendega seotud, ei ole suuremad osutatud teenuste ligilähedasest maksumusest, mida ei arvutata ad valorem alusel, ega kujuta endast omamaiste kaupade kaudset kaitset ega fiskaalotstarbelist impordimaksu. 2. Lepinguosaline ei nõua konsulaartehinguid ega nendega seotud lõive ja tasusid. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendavad „konsulaartehingud“ menetlust, mille kaudu hangitakse eksportiva lepinguosalise territooriumil asuva importiva lepinguosalise konsulilt konsulaararve või konsulaarviisa faktuurarve, päritolusertifikaadi, kaubamanifesti, kaubasaatja ekspordideklaratsiooni või muu tollidokumendi jaoks, mida nõutakse kauba impordil või seoses impordiga.

ARTIKKEL 2.17 Impordi ja ekspordi litsentsimise kord 1. Lepinguosalised kinnitavad oma kehtivaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad impordi litsentsimise lepingust. 2. Lepinguosaline kehtestab ekspordi litsentsimise korra või jätkab selle kohaldamist kooskõlas impordi litsentsimise lepingu artikli 1 lõigetega 1–9 ja artikliga 3. Selleks inkorporeeritakse impordi litsentsimise lepingu sätted käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks ning lepinguosalised kohaldavad neid üksteise ekspordi litsentsimise korra suhtes. Lepinguosaline võib kehtestada ekspordi litsentsimise korra või jätkata selle kohaldamist kooskõlas impordi litsentsimise lepingu artikliga 2. Lõikeid 2–8 kohaldatakse kõikide 2-B lisas loetletud kaupade suhtes. 3. Lepinguosaline tagab, et ekspordi litsentsimise korda kohaldatakse erapooletult ja et seda hallatakse ausal, õiglasel, mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil. 4. Lepinguosaline kehtestab impordi või ekspordi litsentsimise korra või jätkab selle kohaldamist üksnes juhul, kui muud asjakohased menetlused halduseesmärgi saavutamiseks ei ole mõistlikult kättesaadavad.



5. Lepinguosaline ei kehtesta mitteautomaatset impordi või ekspordi litsentsimise korda ega jätka selle kohaldamist, välja arvatud juhul, kui see on vajalik käesoleva lepinguga kooskõlas oleva meetme võtmiseks. Lepinguosaline, kes kehtestab mitteautomaatse litsentsimiskorra, märgib selgelt ära meetme, mida sellise litsentsimiskorra kaudu rakendatakse. 6. Lepinguosaline vastab 60 päeva jooksul teise lepinguosalise päringutele impordi või ekspordi litsentsimise korra kohta, mille asjaomane lepinguosaline kavatseb kehtestada või on kehtestanud või mille ta on säilitanud, ja esitab impordi või ekspordi litsentside andmise või eraldamise kriteeriumid. 7. Kauba suhtes kvoodi vormis kohaldatavate ekspordipiirangute korral püüavad lepinguosalised korraldada asjaomase kaubaga kauplemist nii, et see oleks võimalikult sarnane olukorraga, mis eeldatavasti valitseks asjaomase piirangu puudumise korral. 8. Kui lepinguosaline kehtestab ekspordi litsentsimise korra või jätkab selle kohaldamist, konsulteerivad lepinguosalised teise lepinguosalise nõudmise korral kõikides asjaomase korra rakendamisega seotud küsimustes ja võtavad nõuetekohaselt arvesse selliste konsultatsioonide tulemusi.

ARTIKKEL 2.18 Ümbertöödeldud kaubad 1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohtleb lepinguosaline ümbertöödeldud kaupu samamoodi kui uusi kaupu. Lepinguosaline võib nõuda, et ümbertöödeldud kaubad oleksid turustamise või müügi korral vastavalt märgistatud. 2. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad „ümbertöödeldud kaubad“ kaupu, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi rubriiki 40.12, gruppidesse 84–90 või rubriiki 94.02 ja mis vastavad järgmistele nõuetele: a) need koosnevad täielikult või osaliselt osadest, mis on saadud varem kasutatud kaupadest;

b) neil on sarnase uue kaubaga samasuguse kasutusiga ja otstarve ja c) neile on antud samasugune tehasegarantii, mis antakse sarnasele uuele kaubale.

ARTIKKEL 2.19 Mittetariifsed meetmed 1. Konkreetsed kohustused, mille lepinguosalised on võtnud seoses kaupade suhtes kohaldatavate mittetariifsete meetmetega, on sätestatud lisades 2-C ja 2-D. 2. Lepinguosalised hindavad pärast kümne aasta möödumist käesoleva lepingu jõustumisest või lepinguosalise taotluse korral, kas kaupade suhtes kohaldatavate mittetariifsete meetmetega seotud probleeme on võimalik käesoleva lepingu raames tõhusalt lahendada. Selle hindamise põhjal alustavad lepinguosalised konsultatsioone, et kaaluda olemasolevate kohustuste laiendamist või täiendavate vastastikust huvi pakkuvate kohustuste võtmist kaupadega seotud mittetariifsete meetmete, sealhulgas koostööd käsitlevate meetmete valdkonnas. Lepinguosalised võivad kõnealuste konsultatsioonide põhjal kokku leppida, et nad alustavad vastastikust huvi pakkuvaid läbirääkimisi. Lepinguosalised võtavad käesoleva lõike rakendamisel arvesse käesoleva lepingu eelneva rakendusperioodi käigus saadud kogemusi.

ARTIKKEL 2.20 Piirangud maksebilansi kaitseks 1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalisel võtmast maksebilansiga seotud meetmeid. Lepinguosaline peab meetme võtmisel järgima tingimusi, mis on sätestatud GATT 1994 XII artiklis ja 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppe maksebilansisätete käsitusleppes, mis on esitatud WTO asutamislepingu 1A lisas.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see ei võimaldaks lepinguosalisel kasutada Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja kohaseid valuutakontrolle või -piiranguid. ARTIKKEL 2.21 Päritolu märkimine Selliste kaupade puhul, mis ei ole lepinguosalise õigusnormide kohaselt määratletud toiduained ja põllumajandus- või kalatooted, käsitatakse Euroopa Liidu puhul kohustusliku päritoluriigi märkimisel nõuetele vastavana kaupu, mis kannavad märget „Valmistatud Jaapanis“ või sellega sarnast märget importiva riigi kohalikus keeles, ning Jaapani puhul kaupu, mis kannavad märget „Valmistatud ELis“ või sellega sarnast märget jaapani keeles, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata 3. peatükki.

ARTIKKEL 2.22 Üldised erandid 1. Käesoleva peatüki kohaldamisel inkorporeeritakse GATT 1994 XX artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Kui lepinguosaline kavatseb võtta GATT 1994 XX artikli punktide i ja j kohaseid meetmeid, peab ta tegema järgmist: a) esitama teisele lepinguosalisele kogu asjakohase teabe ja

b) andma teisele lepinguosalisele tema taotluse korral piisava võimaluse pidada konsultatsioone kõikides asjaomase meetmega seotud küsimustes, et leida vastastikku rahuldav lahendus. 3. Lepinguosalised võivad kokku leppida kõigis meetmetes, mis on vajalikud selleks, et lahendada lõike 2 punktis b osutatud konsultatsioonide käigus käsitletud küsimused.

4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on teabe eelnev esitamine või läbivaatamine võimatu, võib meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks vajalikke meetmeid, ning ta teavitab sellest viivitamata teist lepinguosalist. C JAGU Veinitoodete ekspordi lihtsustamine ARTIKKEL 2.23 Kohaldamisala Käesoleva jao sätteid kohaldatakse ainult harmoneeritud süsteemi rubriiki 22.04 klassifitseeritud veinitoodete suhtes. ARTIKKEL 2.24

Üldpõhimõte Kui artiklites 2.25–2.28 ei ole sätestatud teisiti, kohaldavad lepinguosalised käesoleva jao kohase veinitoodete importimise ja müügi suhtes importiva lepinguosalise õigusnorme.

ARTIKKEL 2.25 Veinivalmistustavade lubamine – esimene etapp 1. Euroopa Liit lubab alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Euroopa Liitu importida ja seal müüa Jaapanist pärit inimtoiduks ette nähtud veinitooteid, mis on valmistatud kooskõlas järgmisega: a) 2-E lisa 2. osa A jaos osutatud tootemääratlused ning veinivalmistustavad ja piirangud, mida Jaapan kohaldab Jaapani veinide müügi suhtes, tingimusel et need on kooskõlas 2-E lisa 1. osa A jaos osutatud tootemääratluste ning veinivalmistustavade ja piirangutega ning b) 2-E lisa 2. osa B jaos osutatud veinivalmistustavadega. 2. Jaapan lubab alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Jaapanisse importida ja seal müüa Euroopa Liidust pärit inimtoiduks ette nähtud veinitooteid, mis on valmistatud kooskõlas järgmisega: a) Euroopa Liidus kohaldatavad tootemääratlused ning veinivalmistustavad, millele on osutatud 2-E lisa 1. osa A jaos, tingimusel et need on kooskõlas 2-E lisa 2. osa A jaos osutatud tootemääratluste, veinivalmistustavade ja piirangutega ja

b) 2-E lisa 1. osa B jaos osutatud veinivalmistustavadega.

3. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vahetavad lepinguosalised teated, milles kinnitatakse, et nad on lõpule viinud vastavalt 2-E lisa 1. osa B jaos osutatud veinivalmistustavade lubamisega seotud menetlused ning 2-E lisa 2. osa B jaos osutatud veinivalmistustavade lubamisega seotud menetlused. ARTIKKEL 2.26 Veinivalmistustavade lubamine – teine etapp 1. Euroopa Liit võtab kiiresti vajalikud meetmed selleks, et anda luba käesoleva lepingu 2-E lisa 2. osa C jaos osutatud veinivalmistustavade kasutamiseks ning teatab Jaapanile kõnealuse loaandmismenetluse lõpuleviimisest. 2. Jaapan võtab kiiresti vajalikud meetmed selleks, et anda luba käesoleva lepingu 2-E lisa 1. osa C jaos osutatud veinivalmistustavade kasutamiseks ning teatab Euroopa Liidule kõnealuse loaandmismenetluse lõpuleviimisest. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud load jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosaline esitab asjakohase teate.

ARTIKKEL 2.27 Veinivalmistustavade lubamine – kolmas etapp 1. Euroopa Liit võtab vajalikud meetmed selleks, et anda luba käesoleva lepingu 2-E lisa 2. osa D jaos osutatud veinivalmistustavade kasutamiseks ning teatab Jaapanile kõnealuse loaandmismenetluse lõpuleviimisest.

2. Jaapan võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et anda luba käesoleva lepingu 2-E lisa 1. osa D jaos osutatud veinivalmistustavade kasutamiseks ning teatab Euroopa Liidule kõnealuse loaandmismenetluse lõpuleviimisest. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud load jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised asjakohase teate esitasid. ARTIKKEL 2.28 Enesesertifitseerimine 1. Selle tõendamiseks, et artiklites 2.25, 2.26 või 2.27 osutatud Jaapanist pärit veinitooted vastavad Euroopa Liitu importimise ja seal toimuva müügi suhtes kehtestatud nõuetele, piisab Jaapani õigusnormide kohaselt tõendatud sertifikaadist, mis muu hulgas hõlmab Jaapani pädevalt asutuselt enesesertifitseerimisvolitused saanud tootja omakäelist kinnitust.

2. Käesoleva lepingu jõustumisel võtab artikli 22.4 kohaselt moodustatud veinide töörühm oma otsusega vastu eeskirjad seoses järgmisega: a) lõike 1 rakendamine, eelkõige näidisvormid, mida kasutada, ja sertifikaadile kantav teave ning b) koostöö Euroopa Liidu poolt iga liikmesriigi jaoks määratud kontaktpunktide ja Jaapani poolt määratud kontaktpunktide vahel. 3. Selle tõendamiseks, et artiklites 2.25, 2.26 või 2.27 osutatud Euroopa Liidust pärit veinitoodete Jaapanisse importimise ja seal toimuva müügi suhtes kohaldatavad nõuded on täidetud, ei ole vaja esitada sertifikaati ega muud sellega samaväärset dokumenti.

ARTIKKEL 2.29 Enesesertifitseerimise läbivaatamine, sellega seotud konsultatsioonid ja ajutine peatamine 1. Lepinguosalised teevad järgmist: a) käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva kahe aasta jooksul vaatavad nad vähemalt üks kord aastas korrapäraselt läbi artikli 2.26 rakendamise ning

b) hiljemalt käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva kolme aasta jooksul vaatavad nad läbi artikli 2.27 rakendamise. 2. Kui lepinguosalised teevad artikli 2.26 rakendamist läbi vaadates kindlaks, et artiklis 2.26 sätestatud teateid ei ole vahetatud kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, alustavad lepinguosalised konsultatsioone, et leppida kokku praktilises lahenduses. 3. Kui artikli 2.26 lõike 2 kohast teadet ei ole kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva saadetud, kuid artikli 2.26 lõikes 1 osutatud teade on saadetud, võib Euroopa Liit ajutiselt peatada artikli 2.28 kohase veinitoodetega seotud enesesertifitseerimise, kui kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud konsultatsioonide alustamist ei ole lõikes 2 osutatud praktilises lahenduses kokkuleppele jõutud. 4. Enesesertifitseerimise tunnustamise ajutine peatamine vastavalt lõikele 3 lõpetatakse kohe, kui Jaapan saadab Euroopa Liidule artikli 2.26 lõikes 2 sätestatud teate. 5. Kui lepinguosalised teevad artikli 2.27 rakendamist käesoleva artikli lõike 1 kohaselt läbi vaadates kindlaks, et artiklis 2.27 sätestatud teateid ei ole vahetatud viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, alustavad lepinguosalised konsultatsioone.

6. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingust.

ARTIKKEL 2.30 Peatamisklausel 1. Lepinguosalised ei kohalda artiklitega 2.25–2.28 hõlmatud küsimuste suhtes tingimusi, mis oleksid vähem soodsad käesolevas jaos sätestatud tingimustest või asjaomase lepinguosalise õigusnormidest, mis kehtisid käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval. 2. Lõige 1 ei mõjuta lepinguosaliste õigust kohaldada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud õigusnorme, mis on vajalikud inimeste, loomade ja taimede elu ning tervise kaitsmiseks, tingimusel et need meetmed on kooskõlas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga. ARTIKKEL 2.31 Muudatused Artikli 22.1 kohaselt moodustatud ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid 2-E lisa muutmiseks, et lisada, kustutada või muuta veinivalmistustavadega seotud viiteid, piiranguid või muid elemente vastavalt artikli 23.2 lõikele 3.

D JAGU

Muud sätted ARTIKKEL 2.32 Teabevahetus 1. Selleks et kontrollida käesoleva lepingu toimimist, vahetavad lepinguosalised kümne aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist igal aastal kättesaadavat impordistatistikat kõige hiljutisema kalendriaasta kohta. Artikli 22.3 kohaselt moodustatud kaubavahetuskomitee võib seda ajavahemikku veel viie aasta võrra pikendada. 2. Lõikes 1 osutatud impordistatistika vahetamine hõlmab võimalikult palju kõige viimase kalendriaasta kohta esitatud kättesaadavaid andmeid nii selliste asjaomase lepinguosalise nomenklatuuri alusel teise lepinguosalise territooriumilt imporditavate kaupade väärtuse ja koguste kohta, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu kohaselt tariifset sooduskohtlemist, kui ka selliste teise lepinguosalise territooriumilt pärit kaupade väärtuse ja koguste kohta, mille suhtes tariifset sooduskohtlemist ei kohaldata.

ARTIKKEL 2.33 Tariifse sooduskohtlemise haldamist käsitlevad erimeetmed 1. Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepingu kohaste tariifse sooduskohtlemisega seotud meetmeid käsitlevate siseriiklike tollialaste õigusaktide rikkumine võib kahjulikult mõjutada omamaist tootmisharu, ning lepivad kokku, et nad teevad selliste rikkumiste vältimiseks, kindlakstegemiseks ja nende vastu võitlemiseks koostööd vastavalt 3. peatüki ning Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tollikoostööd ja tolliküsimustes antavat vastastikust haldusabi käsitleva lepingu (allkirjastati 30. jaanuaril 2008 Brüsselis, edaspidi „tollikoostööd ja tolliküsimustes antavat vastastikust haldusabi käsitlev leping“) asjakohastele sätetele. 2. Lepinguosaline võib kooskõlas lõigetes 4–7 sätestatud menetlusega ajutiselt peatada käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise selliste asjaomaste kaupade suhtes, mis on seotud punktis a osutatud süstemaatiliste rikkumistega, kui lepinguosaline teeb objektiivse, kaaluka ja kontrollitava teabe põhjal järelduse, et:

a) tema tollialaseid õigusakte on käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise kohaldamisel teatava kauba suhtes süstemaatiliselt rikutud ning b) teine lepinguosaline on süstemaatiliselt ja põhjendamatult keeldunud tegemast lõikes 1 osutatud koostööd punktis a osutatud süstemaatiliste rikkumistega seotud küsimustes või sellise koostöö tegemisest kõrvale hoidnud.

3. Olenemata lõikest 2 ei kohaldata ajutist peatamise selliste kauplejate suhtes, kes täidavad lepinguosaliste poolt lõikes 4 osutatud konsultatsioonide käigus kokku lepitud vastavuskriteeriume. 4. Lepinguosaline, kes on kindlaks teinud lõikes 2 osutatud puuduse, teatab sellest põhjendamatu viivituseta teisele lepinguosalisele, lisades piisava teabe, mis õigustaks konsultatsioonide alustamist, sealhulgas kokkuvõtte lõike 2 alapunktidega a ja b seotud olulistest asjaoludest, ning alustab teise lepinguosalisega kaubavahetuskomitees konsulteerimist, et leida mõlemale lepinguosalisele vastuvõetav lahendus ning leppida kokku käesoleva lepingu nõuete ja asjakohaste tollialaste õigusaktidega seotud vastavuskriteeriumid. 5. Lepinguosaline, kes on kindlaks teinud lõikes 2 osutatud puuduse, teatab enne lõpliku otsuse tegemist kõikidele huvitatud isikutele oma kavatusest kohaldada ajutist peatamist ning tagab neile kõik võimalused oma huvide kaitsmiseks. Huvitatud isikute suhtes ei kohaldata ajutist peatamist juhul, kui nad tõendavad puuduse kindlaksteinud lepinguosalisele objektiivsel ja nõuetekohasel viisil, et nad ei ole seotud lõike 2 punktis a osutatud süstemaatiliste rikkumistega.

6. Kui lepinguosalised ei ole pärast lõigetes 4 ja 5 osutatud menetlusi kuue kuu jooksul vastuvõetavas lahenduses kokku leppinud, võib puuduse kindlaks teinud lepinguosaline ajutiselt peatada käesoleva lepingu kohase sooduskohtlemise asjaomaste kaupade suhtes, võttes nõuetekohaselt arvesse lõikes 3 sätestatud erandit. Ajutisest peatamisest teatatakse põhjendamatu viivituseta teisele lepinguosalisele. 7. Ajutist peatamist kohaldatakse ainult nii pika aja jooksul, kui on vaja rikkumise kõrvaldamiseks, ning mitte kauem kui kuus kuud. Kui lepinguosaline leiab, et esialgse peatamise põhjustanud asjaolud ei ole pärast ajutist peatamist kõrvaldatud, võib ta otsustada uuendada ajutist peatamist pärast seda, kui ta on teist lepinguosalist sellest teavitatud ja esitanud piisavalt teavet, et uuendamist põhjendada. Ajutine peatamine lõpetatakse hiljemalt kaks aastat pärast esialgse peatamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui kaubavahetuskomiteele esitatakse tõendid selle kohta, et esialgse peatamise põhjustanud asjaolud ei ole iga uuendamisperioodi lõpuks kõrvaldatud. 8. Kaubavahetuskomitees konsulteeritakse korrapäraselt ajutise peatamise kohaldamise üle. 9. Lepinguosaline, kes on kindlaks teinud lõigetes 2 või 7 osutatud puuduse, avaldab importijatele oma siseriiklike menetluste kohaselt teadaanded kõikide ajutise peatamisega seotud teadete ja otsuste kohta, millele on osutatud lõigetes 4–7.

10. Ajutist peatamist ei kohaldata muude kui lõikes 3 osutatud kauplejate ja lõikes 5 osutatud huvitatud isikute suhtes, kui nad esitavad lõigetes 2 või 7 osutatud puuduse kindlaksteinud lepinguosalisele objektiivsed ja rahuldavad tõendid selle kohta, et nad ei ole seotud lõike 2 punktis a osutatud süstemaatiliste rikkumistega.

11. Suurema kindluse huvides ei tõlgendata ühtki käesoleva artikli sätet nii, et see takistaks kauplejatel või huvitatud isikutel nõuda lõikes 6 osutatud meetmete õigusevastase kohaldamise tulemusel tekitatud kahjude korvamist lepinguosaliselt, kes on kindlaks teinud lõigetes 2 või 7 osutatud puudused, vastavalt asjaomase lepinguosalise õigusnormidele. ARTIKKEL 2.34 Kaubavahetuskomitee 1. Artikli 22.3 kohaselt moodustatud kaubavahetuskomitee (edaspidi käesolevas artiklis „komitee“) vastutab käesoleva peatüki tõhusa rakendamise ja toimimise eest. 2. Komitee funktsioonid on järgmised: a) vaadata läbi käesoleva peatüki rakendamine ja toimimine ning seda kontrollida;

b) teavitada ühiskomiteed komitee kindlakstehtud puudustest ning c) täita muid funktsioone, mida ühiskomitee talle artikli 22.1 lõike 5 punkti b kohaselt võib delegeerida. 3. Komitee peab koosolekuid sellistel aegadel, sellistes kohtades või selliste vahenditega, milles lepinguosaliste esindajad võivad olla kokku leppinud.

ARTIKKEL 2.35 Veinide töörühm 1. Artikli 22.4 lõike 1 kohaselt moodustatud veinide töörühm vastutab C jao ja 2-E lisa tõhusa rakendamise ja toimimise eest. 2. Veinide töörühma funktsioonid on järgmised: a) võtta vastu artikli 2.28 lõikes 2 osutatud enesesertifitseerimisega seotud üksikasjad;

b) kontrollida artiklite 2.25–2.29 rakendamist, mis muu hulgas hõlmab artikli 2.29 kohast läbivaatamist ja konsulteerimist; ning c) kaaluda 2-E lisa muutmist ja anda ühiskomiteele soovitusi neid muudatusi käsitleva otsuse vastuvõtmise kohta. 3. Veinide töörühm korraldab oma esimese koosoleku käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

3. PEATÜKK PÄRITOLUREEGLID JA -MENETLUSED

A JAGU Päritolureeglid ARTIKKEL 3.1 Mõisted Käesolevas peatüki kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „vesiviljelus“ – veeorganismide, sealhulgas kalade, molluskite, koorikloomade ja muude veeselgrootute ja veetaimede kasvatamine seemnevarust, nagu munad, kalavastsed, maimud, vastsed, tähnikud ja noorlõhed või muud suguküpsuse-eelses ja vastsejärgses arenguetapis olevad kalad, sekkudes seejuures tootmise suurendamiseks kasvatusprotsessi korrapärase varude täiendamise, toitmise ja röövloomade eest kaitsmise jms teel;

b) „kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumise korral üheainsa kaubaarve alusel; c) „eksportija“ – lepinguosalise territooriumil asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas asjaomase lepinguosalise õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes koostab päritolukinnituse; d) „importija“ – isik, kes impordib päritolustaatusega toodet ja kes taotleb selleks tariifset sooduskohtlemist;

e) „materjal“ – kõik ained, sealhulgas komponendid, koostisosad, tooraine või osad, mida on kasutatud toote valmistamisel; f) „päritolustaatuseta materjal“ – materjal, mis käesoleva peatüki kohaselt ei ole päritolustaatusega materjal, sealhulgas materjal, mille päritolustaatust ei ole võimalik kindlaks teha; g) „tariifne sooduskohtlemine“ – artikli 2.8 lõike 1 kohase tollimaksumäära kohaldamine päritolustaatusega kauba suhtes;

h) „toode“ – tootmise tulemusel tekkiv aine või materjal (isegi juhul, kui see on ette nähtud hiljem mõne teise toote valmistamisel materjalina kasutamiseks), mida käsitatakse 2. peatükis osutatud kaubana, ning i) „tootmine“ – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine. ARTIKKEL 3.2 Päritolustaatusega toodete suhtes kohaldatavad nõuded 1. Kui lepinguosaline kohaldab teise lepinguosalise päritolustaatusega kauba suhtes artikli 2.8 lõike 1 kohast tariifset sooduskohtlemist, käsitatakse teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupadena, tingimusel et need vastavad kõikidele muudele käesoleva peatüki kohaldatavatele nõuetele, järgmisi tooteid: a) täielikult lepinguosalise territooriumil saadud või toodetud tooted, nagu on sätestatud artiklis 3.3; b) tooted, mille tootmiseks on kasutatud vaid asjaomase lepinguosalise territooriumilt pärit materjale, või

c) päritolustaatuseta materjalist toodetud tooteid, tingimusel et need vastavad kõikidele 3-B lisa kohaldatavatele nõuetele;

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel ei hõlma lepinguosalise territoorium lepinguosalise territoriaalmerest väljapoole jäävat merd, merepõhja ja selle aluspinnast. 3. Kui tootele on antud päritolustaatus, ei käsitata toote tootmiseks kasutatud päritolustaatuseta materjale päritolustaatuseta materjalidena, kui asjaomast toodet on kasutatud materjalina teise toote tootmisel. 4. Käesolevas peatükis sätestatud päritolustaatuse saamise nõuded peavad olema lepinguosalise territooriumil katkestusteta täidetud. ARTIKKEL 3.3 Täielikult saadud tooted 1. Artikli 3.2 kohaldamisel käsitatakse täielikult lepinguosalise territooriumil saadud toodetena järgmisi tooteid: a) asjaomasel territooriumil kasvanud, kasvatatud, koristatud, korjatud või kogutud taimed või taimsed saadused; b) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

c) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

d) seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted; e) seal toimunud küttimise, püünisjahi, kalapüügi, korje või püüdmise käigus saadud loomad; f) seal vesiviljeluse teel saadud tooted; g) seal kaevandatud või saadud mineraalid või muud looduslikud ained, mida ei ole nimetatud punktides a–f; h) kalad, koorikloomad või muu mereelustik, mille lepinguosalise laev on püüdnud kummagi lepinguosalise territoriaalmerest väljapoole jäävast merest, merepõhjast või selle aluspinnasest ja, vastavalt rahvusvahelisele õigusele, kolmandate riikide territoriaalmerest väljapoole jäävast merest, merepõhjast või selle aluspinnasest; i) toode, mis on toodetud üksnes punktis h osutatud toodetest lepinguosalise kalatöötlemislaeval, mis asub kummagi lepinguosalise territoriaalmerest väljapoole jäävas meres ja vastavalt rahvusvahelisele õigusele, kolmandate riikide territoriaalmerest väljapoole jäävast meres; j) muud tooted kui kalad, koorikloomad ja muu mereelustik, mille lepinguosaline või lepinguosalise juriidiline isik on välja toonud kummagi lepinguosalise territoriaalmerest väljapoole jäävast merepõhjast või selle aluspinnasest ja kolmandate riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest aladest väljapoole jäävatelt aladelt, tingimusel et asjaomasel lepinguosalisel või lepinguosalise juriidilisel isikul on vastavalt rahvusvahelisele õigusele selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise õigus;

k) järgmised tooted: i) seal tootmisprotsessis saadud jäägid või jäätmed või

ii) seal kogutud kasutatud toodetest saadud jäägid või jäätmed, tingimusel et neid tooted sobivad ainult toorainete taaskasutamiseks või l) seal toodetud toode, mis on valmistatud üksnes punktides a–k osutatud toodetest või nende derivaatidest. 2. Lõike 1 punkti h kohane „lepinguosalise laev“ ja lõike 1 punkti i kohane „lepinguosalise kalatöötlemislaev“ tähendavad vastavalt sellist laeva või kalatöötlemislaeva, mis: a) on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või Jaapanis või b) sõidab Euroopa Liidu liikmesriigi või Jaapani lipu all ning c) vastab ühele järgmistest nõuetest: i) vähemalt 50 % sellest on lepinguosalise ühe või mitme füüsilise isiku omanduses või

ii) see on ühe või mitme sellise juriidilise isiku omanduses: A) mille peakontor ja peamine tegevuskoht asub lepinguosalise territooriumil; ning B) millest vähemalt 50 % on lepinguosalise füüsiliste või juriidiliste isikute omanduses.

ARTIKKEL 3.4 Ebapiisav töö või töötlus 1. Olenemata artikli 3.2 lõike 1 punktist c ei käsitata toodet lepinguosalise territooriumilt pärinevana, kui kõnealuse lepinguosalise territooriumil on tootmise käigus ühe või mitme allpool loetletud toimingu tegemiseks kasutatud päritolustaatuseta materjali: a) sellised toimingud nagu kuivatamine, külmutamine, soolvees hoidmine jms toimingud, mille ainus eesmärk on tagada toote seisundi säilimine selle transportimisel ja ladustamisel;

b) pakendi muutmine; c) pakkeüksuste osadeks jagamine või koondamine; d) pesemine, puhastamine, tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide eemaldamine; e) tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine; f) lihtsad värvimis- või poleerimistööd; g) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine või glaseerimine;

h) suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; tahke suhkru osaline või täielik jahvatamine; i) puuviljade, pähklite või köögiviljade koorimine, kividest või seemnetest puhastamine või lüdimine; j) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; k) tuulamine, sõelumine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine või sobitamine, sh kaupade komplekteerimine;

l) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse või kastidesse pakkimine, lihtne alustele jms kinnitamine ning igasugune muu lihtne pakendamine; m) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; n) ühte või mitut sorti toodete lihtne segamine; o) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; p) toote osade lihtne kogumine või kokkupanemine, et saada komplektne või valmistoode või selline toode, mis klassifitseeritakse komplektse või valmistootena vastavalt harmoneeritud süsteemi tõlgendamise üldeeskirjade reegli 2 punktile a; toodete osadeks lammutamine või q) loomade tapmine.



2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsatena, kui selliste toimingute tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt valmistada või paigaldada masinaid, aparaate või tööriistu. ARTIKKEL 3.5 Akumulatsioon 1. Ühe lepinguosalise päritolustaatusega toodet käsitatakse teisest lepinguosalise territooriumilt pärit tootena, kui teine lepinguosaline kasutab seda materjalina teise toote valmistamisel. 2. Päritolustaatuseta materjalist toodete valmistamist lepinguosalise territooriumil võib arvesse võtta selle kindlakstegemisel, kas asjaomase toote puhul on tegemist teise lepinguosalise territooriumilt pärit tootega või mitte. 3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui teine lepinguosaline ei teosta rohkem kui üht või mitut artikli 3.4 lõike 1 punktides a–q osutatud toimingut. 4. Selleks et eksportija saaks lõikes 2 osutatud tootele anda artikli 3.16 lõike 2 punktis a osutatud päritolukinnituse, peab eksportija taotlema toote tarnijalt 3-C lisa kohast teavet.

5. Lõikes 4 osutatud teave kehtib vaid ühe saadetise või mitme ühest ja samast materjalist koosnevat saadetise puhul, mida tarnitakse kuni 12 kuu jooksul alates teabe esitamise kuupäevast. ARTIKKEL 3.6

Lubatud kõrvalekalle 1. Kui toote tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjal ei vasta 3-B lisas sätestatud nõuetele, käsitatakse toodet lepinguosalise päritolustaatusega tootena tingimusel, et: a) harmoneeritud süsteemi gruppide 1–49 või 64–97 alla klassifitseeritavate toodete puhul ei ületa selliste päritolustaatuseta materjalide väärtus 10 protsenti toote tehasehinnast või toote FOB-hinnast; b) harmoneeritud süsteemi gruppide 50–63 alla klassifitseeritavate toodete puhul kohaldatakse 3-A lisa märkustes 6–8 sätestatud kõrvalekaldeid.

2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui toote tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ületab mõnd päritolustaatuseta materjalide väärtuse suhtes kehtestatud maksimummäära, mis on kindlaks määratud 3-B lisas sätestatud nõuetes. 3. Lõiget 1 ei kohaldata toodete suhtes, mis on artikli 3.3 tähenduses täielikult ühe lepinguosalise territooriumil saadud. Kui 3-B lisas nõutakse, et toote tootmiseks kasutatud materjalid on täielikult ühe lepinguosalise territooriumil saadud, kohaldatakse lõikeid 1 ja 2. ARTIKKEL 3.7 Kvalifikatsiooniühik 1. Käesoleva peatüki sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida käsitatakse harmoneeritud süsteemi järgi klassifitseerimisel põhiüksusena.

2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesoleva peatüki sätete kohaldamisel iga toodet arvesse.

ARTIKKEL 3.8 Arvestuslik eraldamine 1. Päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärsed materjalid tuleb ladustamise ajaks päritolu järgi füüsiliselt eraldada, et säilitada nende päritolustaatus. 2. Käesoleva artikli kohaldamisel on samaväärsed materjalid sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud. 3. Olenemata lõikest 1 võib toote tootmiseks kasutada päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale ilma neid ladustamise ajal päritolu järgi füüsiliselt eraldamata, tingimusel et kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit. 4. Lõikes 3 osutatud arvestusliku eraldamise meetodit kohaldatakse kooskõlas varude haldamise meetodiga, järgides lepinguosalise territooriumil üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtteid.

5. Lepinguosaline võib oma õigusnormides sätestatud tingimuste kohaselt nõuda, et tema tolliasutus peab arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks eelnevalt loa andma. Asjaomase lepinguosalise tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle igal ajal ära võtta, kui loa saaja kasutab arvestusliku eraldamise meetodit vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas peatükis sätestatud tingimust. 6. Arvestusliku eraldamise meetod on mis tahes meetod, millega tagatakse, et kunagi ei saa päritolustaatust rohkem materjale kui siis, kui samaväärsed materjalid või samaväärsed tooted oleks füüsiliselt eraldatud.

ARTIKKEL 3.9 Komplektid Harmoneeritud süsteemi tõlgendamise üldeeskirjade reegli 3 punktide b ja c kohaselt klassifitseeritud komplekti loetakse lepinguosalise päritolustaatusega komplektiks, kui kõikidel selle komponentidel on käesoleva peatüki kohane päritolustaatus. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, käsitatakse komplekti tervikuna siiski lepinguosalise päritolustaatusega komplektina, kui päritolustaatuseta komponentide väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast või FOB-hinnast.

ARTIKKEL 3.10 Mittemuutmise reegel 1. Lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud päritolustaatusega tooteid ei tohi olla pärast eksportimist ja enne vabasse ringlusse laskmiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mida on vaja kõnealuste toodete seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite või muude dokumentide lisamine eesmärgiga tagada importiva lepinguosaliste konkreetsete siseriiklike nõuete täitmine. 2. Toodet võib kolmandas riigis ladustada või näidata juhul, kui see jääb asjaomase kolmanda riigi tollijärelevalve alla. 3. Ilma et see mõjutaks B jao kohaldamist, on eksportijal või tema vastutuse all lubatud jagada kaubasaadetisi osadeks, kui kaubasaadetised jäävad asjaomases kolmandas riigis, kus nad osadeks jagati, tollijärelevalve alla. 4. Kui tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud, võib importiva lepinguosalise tolliasutus paluda importijal nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri, või faktiliste või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või toote endaga seotud tõenditega.



ARTIKKEL 3.11 Toodete tagasisaatmine Kui lepinguosalise poolt lepinguosalise territooriumilt kolmandasse riiki eksporditud päritolustaatusega toode tagasi saadetakse, tuleb seda käsitada päritolustaatuseta tootena, välja arvatud juhul, kui asjaomase lepinguosalise tolliasutust rahuldaval viisil on võimalik tõendada, et tagasisaadetud toode: a) on täpselt sama toode kui eksporditud toode ning b) ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja selle seisundi säilitamiseks asjaomases kolmandas riigis oleku või eksportimise ajal. ARTIKKEL 3.12 Tootega kaasas olevad tarvikud, varuosad, tööriistad ja kasutusjuhend või muu teabematerjal 1. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmavad tarvikud, varuosad, tööriistad ja kasutusjuhend või muu teabematerjal järgmist: a) tootega kaasas olevad tarvikud, varuosad, tööriistad ja kasutusjuhend või muu teabematerjal, mis klassifitseeritakse ja tarnitakse koos tootega, kuid nende eest ei esitata eraldi arvet, ning



b) asjaomaste tarvikute, varuosade, tööriistade ja kasutusjuhendi või muu teabematerjali liik, kogus ja väärtus on kõnealuse toote puhul tavapärased. 2. Tarvikuid, varuosi, tööriistu ja kasutusjuhendit või muud teabematerjali ei võeta arvesse selle kindlaksmääramisel, kas tegemist on täielikult lepinguosalise territooriumil saadud tootega või kas toode vastab tootmisprotsessi või tariifse klassifikatsiooni muutmise suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud 3-B lisas. 3. Selle kindlakstegemiseks, kas toode vastab 3-B lisas sätestatud väärtusenõudele, võetakse tarvikute, varuosade, tööriistade ja kasutusjuhendi või muu teabematerjali kui päritolustaatusega või päritolustaatuseta materjali (vastavalt vajadusele) väärtust arvesse valemis, mida kasutatakse väärtusenõude kohaldamiseks asjaomase toote suhtes. 4. Tootega kaasas olevatel tarvikutel, varuosadel, tööriistadel ja kasutusjuhendil või muul teabematerjalil on asjaomase tootega sama päritolustaatus.

ARTIKKEL 3.13 Kõrvalised elemendid Selle kindlakstegemiseks, kas toode on pärit lepinguosalise territooriumilt, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste elementide päritolustaatust: a) kütus, energiaallikad, katalüsaatorid ja lahustid; b) toote katsetamiseks või kontrollimiseks kasutatavad seadmed, seadised ja varustus; c) kindad, prillid, jalatsid, rõivad, turvaseadmed ja -varustus;

d) masinad, tööriistad, värvid ja vormid; e) seadmete ja hoonete hooldamiseks kasutatavad varuosad ja materjalid; f) määrdeained, määrded, kompaundimismaterjalid ning muud tootmisel ja seadmete või hoonete käitamisel kasutatavad materjalid ning g) kõik muud materjalid, mis ei ole tootesse paigaldatud, kuid mille kasutamine toote tootmisel võimaldab põhjendatult tõendada, et tegemist on asjaomase tootmise osaga.

ARTIKKEL 3.14 Pakkematerjal ja transporditaara Pakkematerjali ja transporditaarat, mida kasutatakse toote kaitsmiseks selle veo käigus, ei võeta toote päritolustaatuse kindlakstegemisel arvesse. ARTIKKEL 3.15 Pakkematerjal ja jaemüügitaara

1. Kui tootega koos klassifitseeritakse pakkematerjal ja taara, millesse toode jaemüügiks pakendatakse, ei võeta neid arvesse selle kindlakstegemisel, kas kõigi toote tootmiseks kasutatud päritolustaatuseta materjalide tariifne klassifikatsioon muutub või kas nad on läbinud 3-B lisas sätestatud tootmisprotsessi või kas toode on täielikult lepinguosalise territooriumil saadud. 2. Kui toote suhtes kohaldatakse 3-B lisas sätestatud väärtusenõuet ja tootega koos klassifitseeritakse pakkematerjalid ja taara, millesse toode jaemüügiks pakendatakse, võetakse asjaomase pakkematerjali ja taara päritolustaatust või selle puudumist (vastavalt vajadusele) arvesse valemis, mida kasutatakse väärtusenõude kohaldamiseks asjaomase toote suhtes.

B JAGU Päritolumenetlused ARTIKKEL 3.16 Tariifse sooduskohtlemise taotlus 1. Importiv lepinguosaline kohaldab teise lepinguosalise territooriumilt pärit toote importimisel importija esitatud tariifse sooduskohtlemise taotluse põhjal tariifset sooduskohtlemist. Importija vastutab tariifse sooduskohtlemise taotluse õigsuse ja käesolevas peatükis sätestatud nõuetele vastavuse eest. 2. Tariifse sooduskohtlemise taotluse aluseks on järgmine: a) eksportija koostatud päritolukinnitus toote päritolustaatuse kohta või

b) importija teadmine, et tootel on päritolustaatus.

3. Tariifse sooduskohtlemise taotlus ja selle esitamise alused, millele on osutatud lõike 2 punktis a või b, lisatakse impordideklaratsioonile, järgides importiva lepinguosalise õigusnorme. Importiva lepinguosalise tolliasutus võib nõuda, et importija esitaks impordideklaratsioonis või selle lisas selgitusi selle kohta, et toode vastab käesoleva peatüki nõuetele, niivõrd, kuivõrd importija suudab sellekohaseid selgitusi anda. 4. Importija, kes esitab tariifse sooduskohtlemise taotluse, mis põhineb lõike 2 punktis a osutatud päritolukinnitusel, säilitab päritolukinnituse ja kui importiva lepinguosalise tolliasutus seda nõuab, esitab asjaomasele asutusele päritolukinnituse koopia. 5. Lõikeid 2–4 ei kohaldata artiklis 3.20 kirjeldatud juhtude suhtes.

ARTIKKEL 3.17 Päritolukinnitus 1. Päritolukinnituse võib koostada toote eksportija, kasutades toote päritolustaatust tõendavat teavet, mis muu hulgas hõlmab teavet toote tootmiseks kasutatud materjalide päritolustaatuse kohta. Eksportija vastutab päritolukinnituse ja selles esitatud teabe õigsuse eest. 2. Päritolukinnitus koostatakse ühes 3-D lisas sätestatud teksti keeleversioonis ja esitatakse kaubaarvel või mõnes muus äridokumendis, kus asjaomast toodet on kirjeldatud piisavalt täpselt, et seda oleks võimalik identifitseerida. Importiv lepinguosaline ei nõua importijalt päritolukinnituse tõlgitud versiooni esitamist. 3. Importiva lepinguosalise tolliasutus ei lükka tariifse sooduskohtlemist taotlust tagasi selles esinevate pisivigade või ebatäpsuste tõttu või üksnes seetõttu, et kaubaarve anti välja kolmandas riigis.

4. Päritolukinnitus kehtib 12 kuud alates selle koostamise kuupäevast.

5. Päritolukinnitust võib kohaldada järgmise suhtes: a) ühest või mitmest tootest koosnev ühekordne saadetis, mis imporditakse lepinguosalise territooriumile, või b) identsetest toodetest koosnevad mitmekordsed saadetised, mis imporditakse lepinguosalise territooriumile päritolukinnituses märgitud ajavahemikus, mis ei ületa 12 kuud. 6. Kui importija taotluse korral imporditakse harmoneeritud süsteemi XV–XXI jaotise alla kuuluvaid, harmoneeritud süsteemi tõlgendamise üldeeskirjade reegli 2 punkti a tähenduses kokku panemata või lahti võetud tooteid eraldi saadetistena, võib selliste toodete kohta koostatud päritolukinnitust kasutada kooskõlas importiva lepinguosalise tolliasutuse kehtestatud nõuetega. ARTIKKEL 3.18 Importija teadmine Importija teadmine, et toode on pärit eksportiva lepinguosalise territooriumilt, põhineb teabel, mis tõendab toote päritolustaatust ja vastab käesolevas peatükis esitatud nõuetele.

ARTIKKEL 3.19

Dokumentide säilitamise nõuded 1. Importija, kes esitab importiva lepinguosalise territooriumile imporditava toote kohta tariifse sooduskohtlemise taotluse, säilitab vähemalt kolm aastat pärast asjaomase toote importimist järgmisi dokumente: a) kui taotlus põhines päritolukinnitusel, siis eksportija koostatud päritolukinnitust või b) kui taotlus põhines importija teadmisel, siis kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab päritolustaatuse saamise nõuetele. 2. Päritolukinnituse koostanud eksportija säilitab vähemalt neli aastat pärast päritolukinnituse välja andmist päritolukinnituse koopiat ja kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab päritolustaatuse saamise nõuetele. 3. Käesoleva artikli kohaselt säilitatavad dokumendid võivad hõlmata elektroonilisi dokumente. 4. Lõikeid 1–3 ei kohaldata artiklis 3.20 kirjeldatud juhtude suhtes.

ARTIKKEL 3.20 Väikesed kaubasaadetised ja erandid 1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning tooted on deklareeritud käesoleva peatüki nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses.

2. Tingimusel et import ei ole osa impordist, mida võib põhjendatult käsitada teostatuna eraldi selleks, et vältida päritolukinnituse nõude täitmist, ei või lõikes 1 osutatud toodete koguväärtus olla suurem kui: a) Euroopa Liidus 500 eurot väikepakendite puhul või 1 200 eurot reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul. Euroopa Liidu liikmesriigi omavääringus kasutatud summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega iga aasta oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Omavääringu arvutamisel kohaldatakse Euroopa Keskpanga samal päeval avaldatud kurssi, välja arvatud juhul, kui Euroopa Komisjon on sama aasta 15. oktoobriks teatanud Euroopa Keskpanga avaldatud kursist erineva kursi, ja seda hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab asjaomased kursid Jaapanile;

b) Jaapanis 100 000 jeeni või mõni muu summa, mille Jaapan kehtestab. 3. Lepinguosaline võib ette näha, et artikli 3.16 lõikes 2 osutatud taotluse esitamise alust ei ole vaja märkida sellise toote importimisel, mille puhul importiv lepinguosaline on loobunud nõuete kohaldamisest. ARTIKKEL 3.21 Kontrollimine 1. Selleks et kontrollida, kas lepinguosalise territooriumile imporditav toode on pärit teise lepinguosalise territooriumilt või kas muud käesolevas peatükis esitatud nõuded on täidetud, võib importiva lepinguosalise tolliasutus korraldada riskihindamismeetoditel põhineva kontrolli, mis võib hõlmata juhuslikku valikut, esitades artiklis 3.16 osutatud kinnituse esitanud importijale teabenõude. Importiva lepinguosalise tolliasutus võib kontrolli korraldada kas impordi tollideklaratsiooni esitamise ajal enne toodete vabastamist või pärast toodete vabastamist.

2. Lõike 1 kohaselt nõutav teave peab piirduma järgmisega: a) kui artikli 3.16 lõike 2 punktis a osutatud taotluse esitamise alus oli päritolukinnitus, siis asjaomane päritolukinnitus;

b) toote tariifse klassifitseerimise number harmoneeritud süsteemis ja kasutatud päritolukriteeriumid; c) tootmisprotsessi lühikirjeldus; d) kui päritolukriteerium põhines konkreetsel tootmisprotsessil, asjaomase protsessi üksikasjalik kirjeldus; e) vajaduse korral tootmisprotsessis kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide kirjeldus; f) kui päritolukriteerium põhines nõudel, et toode on täielikult lepinguosalise territooriumil saadud, kohaldatav kategooria (nt kogumine, kaevandamine, kalapüük ja tootmiskoht); g) kui päritolukriteerium põhines väärtuse arvutamise meetodil, toote väärtus, kõikide tootmise käigus kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ja vajaduse korral päritolustaatusega materjalide väärtus, et teha kindlaks vastavus väärtusenõudele;

h) kui päritolukriteerium põhines toote kaalul, toote ja asjakohaste päritolustaatuseta materjalide kaal ning vajaduse korral tootes kasutatud päritolustaatusega materjalide kaal, et teha kindlaks vastavus kaalunõudele; i) kui päritolukriteerium põhines tariifse klassifikatsiooni muutmisel, kõikide päritolustaatuseta materjalide loetelu koos harmoneeritud süsteemi kohase tariifse klassifikatsiooni numbriga (sõltuvalt päritolukriteeriumist kas kahe-, nelja- või kuuenumbrilise vorminguna) või j) teave kooskõla kohta artiklis 3.10 osutatud mittemuutmist käsitleva sättega. 3. Nõutava teabe esitamise korral võib importija lisada muud teavet, mida ta peab kontrollimise seisukohalt vajalikuks.

4. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus esitati artikli 3.16 lõike 2 punktis a osutatud päritolukinnituse alusel, teatab importija importiva lepinguosalise tolliasutusele, kui nõutav teave tuleb esitada täies mahus või otse eksportijalt saadud ühe või mitme andmeelemendi kohta.

5. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus esitati artikli 3.16 lõike 2 punktis b osutatud importija teadmiste alusel pärast käesoleva artikli lõike 1 kohase teabenõude esitamist, võib importiva lepinguosalise tolliasutus, kes kontrolli teostab, nõuda importijalt teavet, kui ta leiab, et seda täiendavat teavet on vaja toote päritolustaatuse kontrollimiseks. Importiva lepinguosalise tolliasutus võib vajaduse korral nõuda importijalt konkreetseid dokumente ja teavet. 6. Kui importiva lepinguosalise tolliasutus otsustab kuni kontrollitulemuste saamiseni asjaomase toote sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud asjakohased ettevaatusmeetmed, sealhulgas tagatised. Tariifse sooduskohtlemise peatamine lõpetatakse võimalikult kiiresti pärast seda, kui importiva lepinguosalise tolliasutus saab kinnituse asjaomase toote päritolustaatuse või muude käesoleva peatüki nõuete täitmise kohta.

ARTIKKEL 3.22 Halduskoostöö 1. Selleks et tagada käesoleva peatüki sätete nõuetekohane kohaldamine, teevad lepinguosalised mõlema lepinguosalise tolliasutuse kaudu koostööd selle kontrollimiseks, kas toode on päritolustaatusega ja vastab käesolevas peatükis sätestatud muudele nõuetele. 2. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus esitati artikli 3.16 lõike 2 punktis a osutatud päritolukinnituse alusel päras artikli 3.21 lõike 1 kohase teabenõude esitamist, võib importiva lepinguosalise tolliasutus, kes kontrolli teostab, nõuda kahe aasta jooksul pärast toodete importimist teavet ka eksportiva lepinguosalise tolliasutuselt, kui importiva lepinguosalise tolliasutus, kes kontrolli teostab, leiab, et toote päritolustaatuse kontrollimiseks on vaja täiendavat teavet. Teabenõue peaks sisaldama järgmist: a) päritolukinnitus; b) taotluse esitanud tolliasutuse andmed, c) eksportija nimi;



d) kontrollimise objekt ja ulatus ning e) vajaduse korral kõik vajalikud dokumendid. Lisaks eespool nimetatud teabele võib importiva lepinguosalise tolliasutus vajaduse korral nõuda eksportiva lepinguosalise tolliasutuselt konkreetseid dokumente ja teavet. 3. Eksportiva lepinguosalise tolliasutus võib kooskõlas oma õigusnormidega nõuda tõendite kogumiseks dokumente või uurimist või kontrollkäigu korraldamist eksportija valdustesse, et vaadata läbi andmed ja tutvuda vahenditega, mida kasutatakse toote tootmiseks. 4. Ilma et see mõjutaks lõike 5 kohaldamist, esitab eksportiva lepinguosalise tolliasutus pärast lõikes 2 osutatud nõude kättesaamist importiva lepinguosalise tolliasutusele järgmise teabe: a) nõutavad dokumendid, kui need on kättesaadavad; b) arvamus toote päritolustaatuse kohta; c) kontrollitava toote kirjeldus ning käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalik tariifne klassifikatsioon; d) tootmisprotsessi kirjeldus ja selgitus, mis toetab toote päritolustaatust piisaval määral;

e) teave selle kohta, kuidas kontrollimine läbi viidi, ja

f) tõendavad dokumendid, kui need on vajalikud. 5. Eksportiva lepinguosalise tolliasutus ei esita importiva lepinguosalise tolliasutusele lõikes 4 osutatud teavet, kui eksportija käsitab seda konfidentsiaalse teabena. 6. Lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele oma tolliasutuse kontaktandmed, sealhulgas posti- ja e-posti aadressi ning telefoni- ja faksinumbrid ning teatab talle kõikidest eespool nimetatud teabe muudatustest 30 päeva jooksul alates asjaomase muudatuse tegemise kuupäevast. ARTIKKEL 3.23 Vastastikune abistamine pettusevastases võitluses Käesoleva peatüki sätete arvatava rikkumise korral annavad lepinguosalised üksteisele vastastikust abi kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tollikoostööd ja tolliküsimustes antavat vastastikust haldusabi käsitleva lepinguga.

ARTIKKEL 3.24 Tariifsest sooduskohtlemisest keeldumine 1. Ilma et see mõjutakse lõike 3 kohaldamist, võivad lepinguosalised tariifsest sooduskohtlemisest keelduda järgmistel juhtudel:

a) kui pärast kolme kuu möödumist artikli 3.21 lõike 1 kohase teabenõude esitamise kuupäevast: i) ei ole vastust saadud või ii) tariifse sooduskohtlemise taotlus esitati artikli 3.16 lõike 2 punktis b osutatud importija teadmise alusel ja esitatud teabest ei piisa toote päritolustaatuse kinnitamiseks; b) kui pärast kolme kuu möödumist artikli 3.21 lõike 5 kohase teabenõude esitamise kuupäevast: i) ei ole vastust saadud või ii) esitatud teabest ei piisa toote päritolustaatuse kinnitamiseks;

c) kui pärast kümne kuu möödumist artikli 3.22 lõike 2 kohase teabenõude esitamise kuupäevast i) ei ole vastust saadud või ii) esitatud teabest ei piisa toote päritolustaatuse kinnitamiseks; või d) kui pärast artikli 3.23 kohase abitaotluse esitamist seoses toodetega, mille suhtes on esitatud artikli 3.16 lõikes 1 osutatud taotlus, ja pärast vastastikku kokkulepitud ajavahemiku möödumist:

i) ei ole eksportiva lepinguosalise tolliasutus abi andnud või ii) antud abist ei piisa toote päritolustaatuse kinnitamiseks. 2. Importiva lepinguosalise tolliasutus võib keelduda sellise toote tariifsest sooduskohtlemisest, mida taotleb importija, kes rikub muid käesoleva peatüki nõudeid kui toodete päritolustaatusega seotud nõuded.

3. Kui importiva lepinguosalise tolliasutusel on piisav põhjus keelduda vastavalt lõikele 1 tariifse sooduskorra kohaldamisest juhul, kui eksportiva lepinguosalise tolliasutus on esitanud artikli 3.22 lõike 4 punkti b kohase arvamuse, millega kinnitatakse toote päritolustaatust, teatab importiva lepinguosalise tolliasutus kahe kuu jooksul pärast eespool nimetatud arvamuse kättesaamist eksportiva lepinguosalise tolliasutusele oma kavatsusest keelduda tariifse sooduskorra kohaldamisest. Kui selline teade avaldatakse, korraldatakse lepinguosalise taotluse korral konsultatsioonid kolme kuu jooksul pärast asjaomase teate avaldamist. Konsultatsiooniperioodi võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel juhtumipõhiselt pikendada. Konsultatsioonid võivad toimuda kooskõlas artikli 22.3 kohaselt moodustatud päritolureeglite ja tolliküsimuste komitee kehtestatud menetlusega. Pärast konsultatsiooniperioodi möödumist võivad importiva lepinguosalise tolliasutused keelduda tariifsest sooduskohtlemisest vaid piisava põhjuse korral pärast seda, kui importijale on antud võimalus kasutada ärakuulamisõigust. ARTIKKEL 3.25 Konfidentsiaalsus 1. Lepinguosaline tagab kooskõlas oma õigusnormidega teise lepinguosalise poolt käesoleva peatüki kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsuse ning kaitseb seda teavet avalikustamise eest.

2. Importiva lepinguosalise tolliasutused võivad käesoleva peatüki kohaselt saadud teavet kasutada ainult käesoleva peatüki kohaldamiseks. 3. Konfidentsiaalset äriteavet, mille eksportiva või importiva lepinguosalise tolliasutus on saanud eksportijalt artiklite 3.21 ja 3.22 kohaldamise käigus, ei avalikustata, välja arvatud juhul, kui käesolevas peatükis on sätestatud teisiti.

4. Importiv lepinguosaline ei kasuta oma tolliasutuse poolt käesoleva peatüki alusel saadud teavet üheski kohtu või kohtuniku korraldatud kriminaalmenetluses, välja arvatud juhul, kui eksportiv lepinguosaline on andnud sellise teabe kasutamiseks loa kooskõlas oma õigusnormidega. ARTIKKEL 3.26 Haldusmeetmed ja -karistused Lepinguosaline kehtestab kooskõlas oma õigusnormidega haldusmeetmed ja vajaduse korral karistused, mida kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes koostavad või lasevad koostada dokumendi, mis sisaldab ebaõiget teavet, et tagada tariifne sooduskohtlemine tootele, mis ei vasta artiklis 3.19 sätestatud nõuetele, milles ei esitata tõendeid või milles keeldutakse artikli 3.22 lõikes 3 osutatud kontrollkäigust.

C JAGU Muud ARTIKKEL 3.27 Käesoleva peatüki kohaldamine Ceuta ja Melilla suhtes 1. Käesoleva peatüki kohaldamisel ei hõlma mõiste „lepinguosaline“ Euroopa Liidu puhul Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse või Melillasse imporditavate Jaapanist pärit toodete suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale lepingule sama tollikäitlust, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Jaapan kohaldab käesoleva lepinguga hõlmatud ning Ceutast ja Melillast pärit toodete importimisel vastavalt käesolevale lepingule sama tollikäitlust, mida kohaldatakse Euroopa Liidust imporditavate ja sealt pärit toodete suhtes. 3. Käesoleva peatüki kohased päritolureegleid ja -menetlusi kohaldatakse mutatis mutandis Jaapanist Ceutasse ja Melillase eksporditavate toodete ning Ceutast ja Melillast Jaapanisse eksporditavate toodete suhtes.

4. Artiklit 3.5 kohaldatakse toodete impordi ja ekspordi suhtes Euroopa Liidu, Jaapani ning Ceuta ja Melilla vahel. 5. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina. 6. Hispaania Kuningriigi toll vastutab käesoleva artikli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas. ARTIKKEL 3.28 Päritolureeglite ja tolliküsimuste komitee 1. Artikli 22.3 kohaselt moodustatud päritolureeglite ja tolliküsimuste komitee (käesolevas peatükis edaspidi „komitee“) vastutab lisaks artikli 4.14 lõikes 1 kindlaksmääratud muude kohustuste täitmisele käesoleva peatüki tõhusa rakendamise ja toimimise eest.

2. Komitee täidab käesoleva peatüki kohaldamisel järgmisi funktsioone:

a) vaatab läbi ja esitab artikli 22.1 kohaselt moodustatud ühiskomiteele vajaduse korral asjakohaseid ettepanekuid seoses järgmisega: i) käesoleva peatüki rakendamine ja toimimine ning ii) lepinguosalise ettepanekud käesoleva peatüki sätete muutmiseks; b) võtab vastu selgitavad märkused, mille eesmärk on hõlbustada käesoleva peatüki sätete rakendamist; c) kehtestab artikli 3.24 lõikes 3 osutatud konsultatsioonimenetluse ning d) käsitleb kõiki muid käesoleva peatükiga seotud küsimusi, milles lepinguosaliste esindajad on kokku leppinud.

ARTIKKEL 3.29 Üleminekusätted transiit- ja ladustatud toodete kohta Käesoleva lepingu sätteid võib kohaldada toodete suhtes, mis vastavad käesoleva peatüki nõuetele ja mis on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kas teel eksportiva lepinguosalise territooriumilt importiva lepinguosalise territooriumile või importiva lepinguosalise tollikontrolli all ilma imporditollimaksude ja impordimaksude tasumiseta seni, kuni nende kohta esitatakse importiva lepinguosalise tollile artiklis 3.16 osutatud tariifse sooduskohtlemise taotlus, 12 kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

4. PEATÜKK TOLLIKÜSIMUSED JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMINE ARTIKKEL 4.1 Eesmärgid Käesoleva peatüki eesmärgid on järgmised: a) veelgi lihtsustada lepinguosaliste vahelist kaubandust ja tagada samal ajal tõhus tollikontroll, võttes arvesse kaubandustavade arengut;

b) tagada lepinguosaliste tollialaste õigusaktide ja muude kaubandusega seotud õigusnormide läbipaistvus ja nende kooskõla kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega; c) tagada, et lepinguosalised kohaldavad oma tollialaseid õigusakte ja muid kaubandusega seotud õigusnorme prognoositaval, järjepideval ja mittediskrimineerival viisil; d) aidata lihtsustada ja ajakohastada lepinguosaliste tolliprotseduure ja -tavasid; e) arendada edasi riskijuhtimismeetodeid, et lihtsustada seaduslikku kaubandust ja tagada kauba turvaline liikumine rahvusvahelises tar