EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.5.2015  
COM(2015) 268 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Madalmaade 2015. aasta ri iklikku reformikava ja esitatakse nõukogu 
arvamus Madalmaade 2015. aast a stabiilsusprogrammi kohta 
 
 
  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Madalmaade 2015. aasta r iiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu 
arvamus Madalmaade 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 
1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse  ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 eriti 
selle artikli 6 lõiget 1, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust, võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 h eaks komisjoni ettepaneku käivitada uus 
tööhõive ja majanduskasvu strat eegia „Euroopa 2020”, mis põhineb 
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele 
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja 
konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ette panekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta. 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. 
3 COM(2015) 268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 (1) Nõukogu võttis 8. juuli 2014 vastu soovitu se Madalmaade 2014. aasta riikliku 
reformikava kohta ja esitas arvamuse  Madalmaade 2014. aasta ajakohastatud 
stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõl as määrusega (EL) nr 473/20135 esitas komisjon 
28. novembril 2014 arvamuse Madalmaad e 2015. aasta eelarvekava kohta6. 
(2) 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,7 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal 
päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi 
aruande,8 milles nimetati Madalmaid liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult 
analüüsida. 
(3) Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid  investeeringute 
suurendamise, struktuurireformide kiir endamise ning vastutustundliku ja 
majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks. 
(4) 26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Madalmaade 2015. aasta riigiaruande9. 
Riigiaruandes hinnati Madalmaade e dusamme 8. juulil 2014 vastu võetud 
riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaru anne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) 
nr 1176/2011 artiklile 5 teht ud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma 
analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb  makromajanduslik tasakaalustamatus, 
millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Erasektori kõrgest võlatasemest tulenevad riskid  on püsivad ja väärivad tä helepanu, isegi kui hiljutised 
meetmed toetavad eluasemeturu elavnemist  ja aitavad piirata hüpoteeklaenude kasvu. 
Kuigi jooksevkonto suur ül ejääk kajastab osaliselt majanduse struktuurseid 
iseärasusi, võib pensioni- ja maks ustamissüsteem soosida ebatõhusat 
kapitalipaigutust. 
(5) 30. aprillil 2015 esitasid Madalmaad oma 2015. aasta riikliku re formikava ja 2015. 
aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võt ta arvesse kahe dokumendi omavahelisi 
seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(6) Madalmaade suhtes kohaldatakse stabiilsus e ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning 
võlareegliga seotud üleminekukorda. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 
kavatseb valitsus järk-järgult vähe ndada valitsemissektori nominaalset 
eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,8 %ni SK Pst ja 2018. aastaks 0,7 %ni SKPst. 
Valitsus plaanib täita kogu programmiperi oodi vältel keskpika perioodi eelarve-
eesmärgi, milleks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2015. aastal 
tipptaseme 68,8 % juures ja järk-järgul t vähenema kuni 66,1 %ni 2018. aastal. 
Eelarveprognooside alusek s olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 
Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt  peaks struktuurne eelarvepositsioon 
vastama keskpika perioodi eesmärgile, saavutades 2015. aastal -0,3 % SKPst ning 
2016. aastal -0,4 % SKPst. Nõukogu on stabiilsu sprogrammile antud hinnangu põhjal 
ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Madalmaad peaksid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma. Teadus- ja arendustegevusele 
tehtavad avaliku sektori kulutused moodustasid 2013. aast al 0,84 % SKPst ning on 
Madalmaade haridustaset, õpiedukust ja ma janduslikku arengut arvestades väikesed. 
Valitsemissektori kulutused kõnealuses valdkonnas on alates 2014. aastast pidevalt 
                                                
 
5 ELT L 140, 27.5.2013, lk 11. 
6 C(2014) 8810. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 38. 
 
 vähenenud ning ka avaliku sektori kulut used teadus- ja arendustegevusele on 
jätkuvalt väiksed. Avaliku sektori kul utuste suunamine innovatsiooni ja 
teadusuuringutesse, eelkõige alusuuringut esse, ning raammeetmete rakendamine 
teadus- ja arendustegevusse tehtavate erasektori inve steeringute soodustamiseks 
aitaksid suurendada Madalmaade maja nduse pikaajalist ka svupotentsiaali. 
(7) Oluline probleem peitub eluasemeturul, kus aastakümnete jooksul on suurenenud 
jäikus ja turgu moonutavad stiimulid, mis on mõjutanud rahastamist eluasemeturul ja 
sektoripõhist säästmist. Leibkonnad kal duvad kinnisvara väärtusele tuginedes 
hüpoteeklaene suurendama, mis suures osas  peegeldab pikaajalisi maksusoodustusi, 
eelkõige võimalust hüpoteeklaenude intressid maksustatavast tulust täielikult maha 
arvata. 2012. aastast alates on rakendatud mitmeid meetmeid, mis osaliselt neid 
soodustusi vähendavad. Mõned neist hõlmava d eluasemelaenude maksustamiskorra 
kohandamist. Järkjärguline liikumine hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise piiramise ning amortis eerimise stiimuli suurendamise suunas on 
põhjendatud. Kuid selle meetme järkjärgu line kasutuselevõtt toimub liiga aeglaselt, 
et amortiseerimistegevusele märkimisväärset mõju avaldada ning suur maksusoodustus vähetootlikesse varadesse investeerimiseks püsib. Laenusumma ja 
tagatisvara väärtuse 100 % suhtarv, milleni tuleb jõuda 2018. aastaks, on siiski kõrge. Üüriturgu piirab regulee rimine ning väga suur sotsiaalelamusektor, mis peab 
toime tulema pikkade ootejärjekordade ga. Sissetulekust rohkem sõltuv üüri 
diferentseerimine sotsiaalelamusektoris on samm õiges suunas, kuid selle mõju on vähene. Uue seaduse kohaselt peavad elamumajandusettevõtted hakkama eristama üldist majandushuvi pakkuvaid tegevusi (st sotsiaaleluasemete haldamist) ja muid 
tegevusi. Tulevik näitab, kas see toob plaanipäraselt kaasa sotsiaalkorterite 
ümbersuunamise hädasolijatele ja tagab so tsiaalkorterite kättesaadavuse ebasoodsas 
olukorras olijatele, kes ei ole võimeli sed turutingimustel eluaset soetama. 
(8) Parandatud on pensionisüsteemi pikaajalis t jätkusuutlikkust. Lisaks sellele, et 
esimese samba seadusjärgne pensioniiga tõstetakse järk-jär gult 65. eluaastalt 2012. 
aastal 67. eluaastale 2023. aastal ning see se otakse seejärel oodatava elueaga, on 
Madalmaad võtnud vastu ulatuslikud re formid eraviisiliselt rahastatava 
pensionisamba ning pikaajalise hool duse valdkonnas. Pensionifondide 
finantsjärelevalvet on parandatud ning sü steemi on kindlustatud finantsvapustuste 
vastu. Seda täiendavad edukad reformid, mille ga julgustatakse vanemaealisi töötajaid 
töötamist jätkama. Pikaajalise hoolduse re formidega on vastutus antud üle kohalikele 
omavalitsustele, mis on vähendanud kogukulus id ja suunanud tähelepanu tõhususe 
suurendamisele. Jälgida tuleb pikaajalis e hoolduse kvaliteeti ja kättesaadavust. 
(9) Lahendamist vajavate probleemide hulka  kuulub kulude ja riskide asjakohane 
jaotamine põlvkonnasiseselt ja põlvkondade vahel, minnes kaugemale indekseerimise ja ﬁnantspuhvrite vallas vastu võetud eeskirjadest (finantshindamise 
raamistik) ja eelkõige vähendades noorte makseid. Teise samba pensionimaksete 
aktuaarse õigluse suurendamine aitaks kodumajapidamistel jaotada oma rahalisi 
vahendeid majanduskasvu paremini toetaval viisil. 
(10) 2014. aastal algatatud tööhõive kaitset käsitl evate õigusaktide ulatusliku reformiga 
püütakse suurendada tööjõus osalemise m äära ja liikuvust tööturul. Vähendatud on 
fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad mitte töötama. Parlamendi vastu võetud õigusaktidega kehtestatakse tööandjate le puudega inimeste palkamise kvoot. 
Kõnealuste meetmete mõju saab täiel m ääral hinnata alles pärast rakendumist. 
Lisameetmeid on tarvis tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate, sealhulgas 
sisserändaja taustaga inimeste lõimimiseks. 
 
 (11) Kohustuslikke mittemaksulisi makseid arvestades on Madalmaade maksukiil ELi 
keskmisest märkimisväärselt kõrgem ning maksustamist on võimalik nihutada 
majanduskasvu vähem pärssivatele teguri tele. Kavandatud maksureform aitaks 
suurendada tööjõus osalemise määra. Re formi vastuvõtmisel tuleb hoolikalt jälgida 
selle mõju. 
(12) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Ma dalmaade majanduspolii tikat põhjalikult 
analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Madalmaadele esitatud soovituste järelm eetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse 
võtnud nende asjakohasust Madalmaade eel arve- ja sotsiaal -majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse se isukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise 
tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja 
suunistele, lisades ELi tasandi panuse tu levastesse riigi tasandil tehtavatesse 
otsustesse. Euroopa poolaasta raames koos tatud komisjoni soovitused kajastuvad 
allpool esitatud soovitustes 1–3. 
(13) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Madalmaade stabiilsusprogrammiga 
tutvunud ja on arvamusel,
10 et Madalmaad täidavad st abiilsuse ja kasvu pakti. 
(14) Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõn ealusest hindamisest lähtudes on nõukogu 
riikliku reformikava ja st abiilsusprogrammi läbi va adanud. Määruse (EL) nr 
1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitu sed kajastuvad allpool esitatud 
soovitustes 1–3. 
(15) Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku 
majanduspoliitikat. Sellele analüüsi le tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed 
soovitused liikmesriikidele, kelle vääri ng on euro. Madalmaad peaksid tagama ka 
nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise, 
SOOVITAB Madalmaadel võtta 2015. ja  2016. aastal järgmisi meetmeid: 
1. Suunata avaliku sektori kulutused te adus- ja arendustegevusse tehtavate 
investeeringute toetamisele ja töötad a välja raamtingimused, mis võimaldaksid 
suurendada avaliku sektori kulutusi teadus - ja arendustegevusele, et muuta avaliku 
sektori teadus- ja arendust egevuse kulutuste vähenemise  suundumust ja parandada 
majanduse kasvupotentsiaali. 
2. Vähendada kiiremini hüpoteeklaenu intressi de maksustatavast tulust mahaarvamise 
võimalusi, vähendades maksusoodustusi vähetootlikesse varadesse investeerimiseks. Näha üüriturul ette turupõhisem hi nnakujundamise mehhanism ning siduda 
sotsiaalelamusektoris üürihind seni sest enam leibkonna sissetulekuga. 
3. Vähendada tööelu algusaastatel pensionisü steemi teise samba pensionimaksete taset. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                
 
10 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.