[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 14.7.2006

KOM(2006) 391 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2005. aastal kolmandatele riikidele osutatud makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta {SEK(2006)938}

1. SISSEJUHATUS

Aruanne EÜ makromajandusliku finantsabi rakendamisest esitatakse vastavalt nõukogu otsustele ühenduse makromajanduslikust finantsabist ja erakorralisest finantsabist kolmandatele riikidele ja on eelmiste aastatel esitatud aruannete järg. Paralleelselt avaldatakse ka üksikasjalikum ülevaade (komisjoni talituste töödokument SEK (2006)938) abisaavate riikide majandus- ja finantsnäitajatest. Käesolevas teatises esitatakse üldine ülevaade EÜ makromajanduslikust finantsabist kolmandatele riikidele koos taustteabega ning 2005. aasta tegevuse ja abisaavate riikide majandusolukorra kokkuvõttega.

3. osas pööratakse erilist tähelepanu asjakohastele majandusliku stabiliseerimisprotsessi aspektidele ja struktuurireformide rakendamisele abisaavates riikides. Edusammud kõnealuses valdkonnas sõltuvad ka sellest, mil määral on täidetud EÜ makromajandusliku finantsabiga kaasnevad majanduspoliitilised tingimused. Talituste töödokumendis, mis on lisatud käesolevale dokumendile, on esitatud rohkem üksikasju riigi tasandil.

Vastavalt Euroopa Kontrollikoja ettepanekutele, mis on esitatud 2002. aasta märtsi eriaruandes finantsjuhtimise parandamisest abisaavates riikides, on komisjon 2004. aastal enne abi jagamist teostanud audiitorfirma abiga tegevushinnangud raharingluse ja kontrollorganite kohta, mis on seotud makromajandusliku finantsabiga igas abisaavas riigis. Nendes hinnangutes esitatud järeldused käsitlevad peamiselt eelarvemenetlust, riigikassa struktuuri ja avaliku sektori kulutuste kontrolli (üksikasjad on esitatud töödokumendis). Hinnangud sisaldavad soovitusi, mida võetakse nõuetekohaselt arvesse abi rakendamisega kaasnevate poliitikatingimuste väljatöötamisel.

Järelhindamine, mille eesmärgiks oli teha kindlaks makromajandusliku finantsabi mõju Armeenias, viidi lõpule 2005. aastal. Lisaks sellele on käimas kaks uut järelhindamist erialaspetsialistide abil Rumeenias ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Lõpparuanded peaks avaldatama 2006. aasta lõpus.

2. ÜLEVAADE

2.1. Taustteave

Makromajanduslik finantsabi toetab abisaavate riikide poliitilisi ja majanduslikke reforme ning seda rakendatakse koos IMFi ja Maailmapanga abiprogrammidega. See sisaldab jätkuvalt põhimõtteid, mida nõukogu kinnitas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes, kus rõhutatakse kõnealuse abi erakorralist iseloomu, asjaolu, et see täiendab rahvusvaheliste finantseerimisasutuste poolset rahastamist ning seab makromajanduslikke tingimusi. Ühenduse makromajanduslik finantsabi on toetanud abisaavate riikide jõupingutusi majandusreformide ja struktuuriliste muutuste elluviimisel. Tihedas koostöös IMFi ja Maailmapangaga on viidud ellu poliitikat, mis on kohandatud konkreetse riigi vajadustele, pidades üldeesmärgina silmas finantsolukorra stabiliseerimist ning üleminekut turumajandusele.

2.2. Makromajanduslik finantsabi 2005. aastal

Aastatel 2002–2005 on Balkani riigid (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Kosovo, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro ning Albaania) saanud abi nõukogu kaheteistkümne vastava otsusega. Seega on Balkani riigid peamised makromajandusliku finantsabi saajad kogusummas kuni 733 miljonit eurot.

2.2.1. Uued otsused

Nõukogu 2005. aastal uusi otsuseid vastu ei võtnud.

Tuleb siiski märkida, et komisjon võttis 14. novembril 2005 vastu ettepaneku osutada makromajanduslikku finantsabi Gruusiale 33,5 miljoni euro ulatuses (ainult abi vormis). Nõukogu võttis selle ettepaneku vastu jaanuaris 2006.

2.2.2. Väljamaksed

Makromajandusliku finantsabi väljamaksed ulatusid 66,5 miljoni euroni, millest 51,5 miljonit eurot oli abi vormis: 3 miljonit eurot Albaaniale, 1,5 miljonit eurot Armeeniale, 15 miljonit eurot Bosniale ja Hertsegoviinale, 25 miljonit eurot Serbiale ja Montenegrole, 7 miljonit eurot Tadžikistanile.

Laenudena välja makstud abi Serbiale ja Montenegrole ulatus 15 miljoni euroni.

2.3. Makromajandusliku finantsabi tendentsid ja geograafiline jaotumine

EÜ makromajandusliku finantsabi eesmärgiks on toetada abisaavate riikide makromajanduslikku stabiliseerumist ja kergendada nende raskusi maksebilansi (ja eelarve) tasakaalustamisel. See mängib ka väga kasulikku rolli struktuurireformi edendamisel. Aastatega on ühenduse abi saavate riikide arv kasvanud, kuivõrd järjest rohkem ELi naaberriike seisis silmitsi makseraskustega ja kohustusid viima ellu põhjalikke majandusreforme. See on muutnud abi geograafilist tasakaalu, võrreldes varasemate aastatega, mil enamik abisaavaid riike olid Kesk- ja Ida-Euroopast. Lääne-Balkani konfliktide, eriti 1999. aasta Kosovo konflikti ning Serbias ja Montenegros (endine Jugoslaavia Föderaalne Vabariik) aset leidnud poliitiliste muutuste tulemusel oli tänu nõukogu poolt aastatel 1999–2005 langetatud otsustele märgata selget makromajandusliku finantsabi suhtelise kasvu tendentsi Balkani riikides.

Aastatel 2000–2005 vastuvõetud otsuste omapäraks on abi oluline osakaal, mis on 41%, kui aastatel 1990–1999 oli see 6%. Abipakettide uus abi/laenu vahekord kajastab ELi asutuste koostatud hinnangut abisaavate riikide suhtelise vaesusastme ning võla teenindamise piiratud suutlikkuse kohta. Nagu on täheldatud juba eelmistel aastatel, ei ole makromajanduslik finantsabi suunatud ainult makromajanduslikule stabiliseerimisele, vaid selle eesmärk on toetada ka abisaavate riikide struktuurireformi programme. Makromajanduslikku finantsabi on järjekindlalt tulemuslikult kombineeritud PHARE/ISPA-, TACIS- või CARDS-programmidega, eesmärgiga tugevdada institutsionaalset suutlikkust, mis on oluline struktuurireformi edukuse seisukohalt.

EÜ makromajandusliku finantsabi erakorralist iseloomu rõhutavad tabelid 1 ja 2 ning nende juurde kuuluvad graafikud 1a ja 2a. Makromajandusliku finantsabi kõige suuremate summade kohta langetati otsused ja need maksti välja vahetult pärast Kesk- ja Ida-Euroopa riikide poliitilistes ja majanduslikes süsteemides aset leidnud muutusi. Sellest ajast kajastavad muutused makromajanduslikus finantsabis otsuseid, mis on langetatud üksikjuhtumite kaupa pärast võimaliku abisaajariigi makromajandusliku olukorra ja ülejäänud välisfinantseerimisvajaduse hindamist. Graafik 1a tegevuse netokulude kohta, mida käsitlevad otsused on langetatud ajavahemikus 1990–2005 (kogusummas üle 6,1 miljardi euro), ja graafik 2a tegelikult väljamakstud summade kohta (kogusummas üle 5,1 miljardi euro) näitavad abi olulist kontsentreerumist Kesk- ja Ida-Euroopasse (umbes 54% kogu makromajanduslikust finantsabist, mille kohta on otsused langetatud viimase 14 aasta jooksul). Makromajanduslik finantsabi neile riikidele on siiski pidevalt vähenenud paralleelselt nende edusammudega makromajanduslike ümberkorralduste ja reformide alal. Viimasel ajal on makromajanduslikku finantsabi osutatud peamiselt Lääne-Balkani riikidele (63,5% tehingutest, mille kohta langetati otsused 1999–2002, ja 84% ajavahemikus 2000–2005) ja mõnedele madala sissetulekuga uutele sõltumatutele riikidele. Vahemeremaade suhteliselt madalat esindatust (13% kõikidest heakskiidetud summadest, samas kui 1996. aastast ei ole uusi summasid heaks kiidetud) tuleb vaadelda neile riikidele muus vormis antava makromajandusliku abi taustal (eriti MEDA struktuurilise kohandamise vahendid).

3. KOKKUVÕTE MAJANDUSOLUKORRAST JA REFORMIDEST ABISAAVATES RIIKIDES

3.1. Lääne-Balkan

Majanduskasv Lääne-Balkanil jätkus 2005. aastal keskmiselt 5,2%se SKT kasvuga, välja arvatud Kosovos, kus IMFi andmetel oli kasv negatiivne (–1,5% SKTst). Inflatsioon oli mõõdukas, välja arvatud Serbias, kus jätkusid hinnapinged. Eelarve tasakaalustamine edenes, kuna valitsemissektori kulutuste puudujääk vähenes 1% võrra SKTst ja viidi peaaegu tasakaalu, kuid jäi Albaanias ja Kosovos siiski 3,5–4% tasemele SKTst. Nagu ka eelmistel aastatel, oli maksebilansi defitisiit ikka veel väljakutseks makromajanduslikule stabiilsusele. Piirkonnas tervikuna jäi kaubavahetusbilansi puudujääk suureks (ligikaudu 27% SKTst). Keskmine jooksevkonto defitsiit on 2005. aastal hinnanguliselt vähenenud 12%le SKTst (2004. aastal 12,5%). Jooksevkonto defitsiidi suurus võib osutuda probleemiks Bosnias ja Hertsegoviinas, kus see on hinnanguliselt 20% SKTst. Palgatasemed Lääne-Balkani maades on jätkuvalt probleemiks konkurentsivõime seisukohast, eelkõige täielikult eurol põhineva majandusega riikides, nagu Montenegros ja Kosovos, ning nõuavad turukorrigeerimismehhanismide paindlikkust.

Erastamisprotsess, mis on riigiti eri etappides, on Lääne-Balkanil kulgenud üldiselt ebaühtlases tempos. Toimus küll mitu suurt müügitehingut, kuid mõnedes riikides, eriti Albaanias ja Serbias, on erastamine hakanud oluliselt venima. Pikaleveninud otsustusprotsessi ja kehva juhtimise tõttu lükkus ettevõtete restruktureerimine kahjumiga tegutsevates riiklikes ettevõtetes taas edasi nagu eelmistelgi aastatel. Kohtute nõrkuse tõttu on omandiõiguse rakendamine ja omandilepingute jõustamine kogu piirkonnas jätkuvalt väga keeruline. Viimati nimetatud asjaolu põhjustas jätkuvalt laiaulatuslikke majanduslikke tagajärgi ning takistas ettevõtlusalaste otsuste tegemist (investeerimist) ja turult väljumist. Ebavõrdse konkurentsi ja maksudest kõrvalehoidumise põhjuseks on jätkuvalt suur varimajanduse osakaal.

Käimasolevate makromajandusliku finantsabi tehingute tingimusi täideti siiski korralikult, mis võimaldas teha väljamakseid Albaaniale, Bosniale ja Hertsegovinale ning Serbiale ja Montenegrole. Nendes riikides toimus reformides edasiminek riigihalduse alal, eelkõige finantskontrolli ja auditi valdkonnas. Üldisemalt võttes on täheldatud maksude kogumise paranemist käibemaksusüsteemi käivitamise, aga ka korruptsioonivastase strateegia ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise meetmete kaudu. Lõpuks tuleb mainida, et pangandussektori struktuurireform on laiaulatusliku erastamisprotsessi abil ellu viidud ning välispankade kohalolu on muutunud ülekaalukaks.

3.2. Uued sõltumatud riigid

Enamiku uute sõltumatute riikide majanduskasv püsis 2005. aastal väga hea, mis muutis piirkonna Ida-Aasia järel maailmas kiiruselt teise majanduskasvuga piirkonnaks. Uute sõltumatute riikide kogutoodang kasvas ligikaudu 7%. Põhilised kasvutegurid on kaupade kõrged hinnad ja suur siseriiklik nõudlus, millele aitasid kaasa eraülekanded, eelkõige töötajate rahaülekanded.

Kasvutempo piirkonna suurimas rahvamajanduses, Venemaal, oli jätkuvalt kiire, kuigi oli näha aeglustumise märke. 2005. aastal tõusis reaalne SKT 6,4% võrra võrreldes 7,2%ga eelneval aastal. Mõnevõrra väiksemat kasvutempot võib vaatamata Venemaa peamiste ekspordiartiklite jätkuvale hinnatõusule (Venemaa on maailma suuruselt teine nafta eksportija ja suurim maagaasi eksportija) seletada sellega, et tootmiskulud kasvasid kiiremini kui tööviljakus, ning väheste investeeringute ja tootmisvõimsuse piirangutega. Vaatamata sellele pidurdus 2005. aasta teisel poolel riigisiseste ja välisinvesteeringute aeglustumine. Ukrainas põhjustasid negatiivse kaubavahetuse šokk (energia sisseveo hinnad tõusid, samas kui metalli maailmaturuhinnad kukkusid) ja loid investeerimine ebakindlas poliitilises keskkonnas järsu languse, võrreldes 2004. aasta erakordse tulemusega. 2005. aastal oli tegeliku SKT tase vaid 2,4% võrreldes 2004. aasta 12,1%ga.

Muudest piirkonna riikidest täheldati 2005. aastal kõige muljetavaldavamat majanduskasvu maavarade poolt rikkas Aserbaidžaanis, kus SKT tõusis üle 26% pärast naftatootmise arendamist (enamasti tänu väliskapitalile) ja Türgi Vahemere sadamasse Ceyhanisse viiva uue torujuhtme avamist. Märkimisväärset tõusu täheldati ka Armeenias (+13,9% 2005. aastal), kus majanduskasv on tingitud peamiselt siseriiklikust nõudlusest, mida toetavad välisinvesteeringud, rahaülekanded ja eraülekanded. Piirkonna kõigi teiste riikide majanduskasv oli Venemaa omast suurem: vähemalt 9% Kasahstanis, Valgevenes ja Gruusias, Moldovas, Tadžikistanis ja tõenäoliselt Türkmenistanis (mille ametliku statistika kohane 20% majanduskasv on usutavati suuresti liialdatud).

Enamikus piirkonna riikides on eelarvepoliitika jäänud rangeks ja inflatsioonisurve oli üldiselt kontrolli all. Mitmetes riikides täheldati olulist eelarveülejääki, kuna energia ekspordist või tarbekaupade impordist saadi suurt maksutulu. Jooksevkonto areng on olnud erinev. Maavarade poolest rikastes riikides on täheldatud väliskaubanduse ülejäägi suurt kasvu, mida mõnikord kompenseerib kasvav tulu- ja teenustekonto puudujääk. Samal ajal on energiat importivates riikides täheldatud kaubanduspuudujäägi kasvu; see ei ole siiski jooksevkonto puudujääki suurendanud, kuna kaubanduspuudujäägi kasvu kompenseeris tavaliselt kas erasektori või avaliku sektori ülekannete või sagedamini rahaülekannete kasv. Ainuke erand on Ukraina, kus jooksevkonto ülejääk vähenes rekordiliselt 10,5%lt SKTst 2004. aastal ligikaudu 5%le 2005. aastal. Välisvõla suhe vähenes enamikus uutes sõltumatutes riikides, peegeldades nominaalset SKT kasvu. Samuti vähendasid Pariisi Klubi võlausaldajad ühe riigi (Kõrgõzstani) võlga. Mitmed uued sõltumatud riigid sõltuvad jätkuvalt suurel määral mitme- või kahepoolsete rahastajate poolsest välisest rahastamisest ning on veel kaugel rahanduslikust jätkusuutlikkusest.

Üleminekuprotsess kõnealuses piirkonnas on olnud väga ebaühtlane ning turge ja eraettevõtjaid toetavate teise etapi institutsiooniliste reformide elluviimine on mitmes uues sõltumatus riigis alles algusjärgus. Ühenduse makromajandusliku finantsabi saajatest on üldise majanduskasvu ja vaesuse vähendamise strateegia kontekstis teinud struktuurireformides kõige suuremaid edusamme tõenäoliselt Moldova. Kuigi piirkonna arenenumatele riikidele järelejõudmiseks on veel palju teha, on see teretulnud muutus pärast aastaid kestnud riigipoolset sekkumist ja halba valitsemistava. Ukrainas ei suudetud 2005. aasta alguses võimule tulnud uute poliitiliste jõudude tegelikku reformidele pühendumist poliitilise ebakindluse tõttu täielikult ellu rakendada. Armeenia, Gruusia ja Tadžikistan jätkasid rahvusvaheliste finantseerimisasutuste toetusel kohandamis- ja reformiprogrammide elluviimist.

TECHNICAL ANNEX

[pic]

[pic][pic][pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]