Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1.Sissejuhatus

2016. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 6 sisuks on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmine mahus 31 475 125 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Vahendid võetakse kasutusele seoses üleujutustega Saksamaal.

2.Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2016. aasta augusti lõpus esitati komisjonile taotlus rahalise abi saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist seoses Saksamaal aset leidnud looduskatastroofiga (üleujutused 2016. aasta mais/juunis).

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta) (edaspidi „määrus“), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4.

Allpool on esitatud kokkuvõte hinnangute kõige olulisematest osadest.

2.1Suvised üleujutused Saksamaal

(1)Ajavahemikus 2016. aasta maist juunini leidsid Alam-Baieri ringkonnas, Rottal-Inni kreisis aset mitmed äärmiselt tugevad ja lühiajalised üleujutused/äkktulvad, mis põhjustasid purustusi riiklikule ja erataristule, kodudele ja põllumajandusele.

(2)Üleujutus on looduskatastroof ja kuulub seega solidaarsusfondi peamisse kohaldamisalasse.

(3)Komisjon sai Saksamaa taotluse 19. augustil 2016, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 28. mail 2016.

(4)Saksamaa ei taotlenud ettemaksu.

(5)Saksamaa ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 1 259,005 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 38 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Saksamaa suhtes 2016. aastal kohaldatud suure katastroofi künnisest, mis oli 3 312,242 miljonit eurot (s.o 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades).

(6)Kuna kogu otsene kahju on madalam solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest katastroofi korral, esitati ja käsitleti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3, kus määratletakse „piirkondlik katastroof“ looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Saksamaa taotlus on seotud üksiku NUTS 2. tasandi piirkonnaga, milleks on „Niederbayern (DE22)“. Teatatud otsene kahju 1 259,005 miljonit eurot on 3,03 % selle piirkonna SKPst (41 522 miljonit eurot 2014. aasta andmetel) ja ületab seega määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Saksamaa taotlus kõlblik solidaarsusfondist abi saamiseks.

(7)Katastroofi mõju ja tagajärjed olid kõige tõsisemad Alam-Baieri halduspiirkonnas, Rottal-Inni kreisis. 1. juunil purustas üleujutus Simbach am Inni linna peaaegu täielikult. Rottal-Inni kreisis oli üle ujutatud ligikaudu 430 km2 suurune ala koos 5000 koduga. Taotluse esitamise hetkel ei saanud üle 2000 inimese ikka veel oma kodudesse naasta ning pidid otsima ajutisi majutusvõimalusi. Juunisündmused mõjutasid ka Walkircheni piirkonda Freyung-Grafenau kreisis, kus üleujutus tabas 90 majapidamist. Osa kohaliku haigla tööst seiskus. Kokku mõjutasid üleujutused Alam-Baieris enam kui 47 000 inimest. Seitse inimest hukkus. Toimunu põhjustas märkimisväärset kahju ettevõtlusele ja põllumajandusele. Lisaks sellele sai tõsiselt kahjustada põhitaristu: läbimatuks muutusid erinevad liiklusteed, nagu raudteeliinid ning kohalikud ja riigimaanteed, mis tekitas tõsiseid liiklusprobleeme. Veevarustus- ja kanalisatsiooniteenused katkesid ning kahjustusi sai ka elektrivõrk. Simbach am Inni linnas ei toiminud munitsipaalne veevarustus kolm nädalat. Lisaks mitmete abiorganisatsioonide jõupingutustele tuli appi kokku üle 12 000 inimese, nende seas ligikaudu 5 700 tuletõrjujat ja 1000 Baieri liidumaa politseinikku.

(8)Saksamaa ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 94 196 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 52 227 miljoni euro) on seotud taastustöödega transpordi valdkonnas. Sellele järgnevad kulud koristusmeetmetele (21 083 miljonit eurot).

(9)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enimarenenud piirkondade kategooriasse. Saksamaa ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

(10)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Lisaks sellele esitatakse Saksamaa taotluses üksikasjalik ülevaade olemasolevatest ennetusmeetmetest. Baieri liidumaa sise-, ehitus- ja transpordiministeerium töötas 2014. aastal koostöös kõigi sidusrühmadega välja spetsiaalse üleujutuste tõrjeks mõeldud investeerimisprogrammi, mis kestab neli aastat (2015–2018) ning mille koguinvesteeringute maht ulatub 25 miljoni euroni. Kohaliku üleujutuste häiresüsteemi ja evakueerimiskavadega seoses esitas ministeerium kodanikukaitse asutustele ja omavalitsustele suunised, kuidas oma üleujutuste häiresüsteeme ja evakueerimiskavasid laiendada. Samuti korraldati mitmeid teavitus- ja koolitusüritusi.

(11)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Saksamaa suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust katastroofi liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

(12)Saksamaa ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet, välja arvatud juba nende poolt kindlaks tehtud kulud, mis ulatusid 0,131 miljoni euroni.