[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 7.5.2010

KOM(2010)220 lõplik

2010/0119 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut

SELETUSKIRI

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelisele kaubandus-, arengu- ja koostöölepingule kirjutati alla Pretorias 11. oktoobril 1999 ning see jõustus 1. mail 2004.

Kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu artiklitega 18 ja 103 on nähtud ette lepingu läbivaatamine viie aasta jooksul pärast selle jõustumist.

Koostöönõukogu määras 7. novembri 2005. aasta koosolekul kindlaks põhisuunad kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu tulevaseks läbivaatamiseks. Põhisuunad hõlmasid kaubanduse edasist liberaliseerimist, väikeste muudatuste tegemist arengukoostööd käsitlevas jaotises, majanduskoostööd ja muudes valdkondades tehtavat koostööd käsitlevate sätete sõnastuse ajakohastamist ning selliste uute sätete lisamist, milles käsitletakse terrorismi, Rahvusvahelist Kriminaalkohut, massihävitusrelvi, palgasõdureid ja väikerelvi.

Sellel alusel esitas komisjon 2006. aasta juunis ettepaneku läbirääkimisvolituste saamiseks.

17. novembril 2006 võttis nõukogu vastu kahetasandilise otsuse, millega anti komisjonile kaks volitust. Ühe volitusega anti komisjonile suunised kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu läbivaatamiseks sama lepingu artikli 106 lõike 1 alusel, millega on koostöönõukogule antud õigus otsustada iga lepinguosalise esitatud muudatuse üle. Teisega volitati alustama läbirääkimisi ühelt poolt ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel, eesmärgiga vaadata kõnealune leping läbi poliitilise mõõtmega seotud küsimustes ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimustes.

Läbirääkimiste käigus leppisid mõlemad lepinguosalised siiski järjepidevuse tagamise nimel kokku kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu artikli 106 lõikes 1 nimetatud lihtsama menetluse järgimisest loobumises ning läbirääkimiste pidamises ühtse lepingu üle, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut. Seepärast pidas komisjon läbirääkimisi kõnealuse ühtse lepingu üle nõukogu vastuvõetud kombineeritud läbirääkimissuuniste alusel ning konsulteerides nõukogu loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide töörühmaga ja Aafrika töörühmaga, kes olid talle oma pädevusele vastavalt selle ülesande täitmisel erikomiteedena abiks. Läbirääkimised kaubandus- ja kaubandusega seotud küsimuste üle kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu kontekstis peatati kuni majanduspartnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuni[1].

Läbirääkimiste ajal tagas komisjon Lõuna-Aafrika Vabariigi ja ELi vahelise strateegilise partnerluse rakendamise nõuetekohase arvessevõtmise. Läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt 10. oktoobril 2007.

1. aprillil 2008 võttis nõukogu vastu otsuse[2] kirjutada alla muutmislepingule. Nimetatud nõukogu otsuse kohaselt kirjutati muutmislepingule ühenduse ja liikmesriikide nimel alla Lõuna-Aafrikas Kleinmondis 11. septembril 2009.

Pärast Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist kiidab lepingu Euroopa Ühenduse asemel heaks Euroopa Liit. Nagu on sätestatud lepingu artiklis 3, teatavad lepinguosalised üksteisele oma heakskiidumenetluste lõpuleviimisest ja asjaomased ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Nagu on sätestatud artiklis 4, jõustub muutmisleping selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Käesolev ettepanek on nõukogu otsuse kohta, millega sõlmitakse muutmisleping.

Seepärast soovitab komisjon nõukogul võtta vastu lisatud otsus.

2010/0119 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

[kuupäev],

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu 1. aprilli 2008. aasta otsusele 7437/08 (ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut) kirjutati 11. septembril 2009 Lõuna-Aafrikas Kleinmondis ühenduse ja liikmesriikide nimel alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut.

(2) Muutmislepingu artiklis 3 sätestatakse, et muutmislepingu peaks heaks kiitma Euroopa Liit, liikmesriigid ja Lõuna-Aafrika Vabariik oma menetluste kohaselt.

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga sõlmitakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule andma lepingu artiklis 3 ettenähtud heakskiitmiskirja, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSEJA TEMA LIIKMESRIIKIDENING TEISELT POOLT LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI VAHELINELEPING,MILLEGA MUUDETAKSEKAUBANDUS-, ARENGU- JA KOOSTÖÖLEPINGUT

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

Saksamaa Liitvabariik,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

Kreeka Vabariik,

Hispaania KuningriiK,

Prantsuse Vabariik,

ITAALIA VABARIIK,

Küprose Vabariik,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

Luksemburgi Suurhertsogiriik,

Ungari Vabariik,

Malta VABARIIK,

Madalmaade Kuningriik,

Austria Vabariik,

Poola Vabariik,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

Soome Vabariik,

ROOTSI KUNINGRIIK,

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

kes on EUROOPA ÜHENDUSE asutamislepingu lepinguosalised,

edaspidi „liikmesriigid”, ja

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi „ühendus”,

ning

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelisele kaubandus-, arengu- ja koostöölepingule kirjutati alla Pretorias 11. oktoobril 1999 ning see jõustus 1. mail 2004,

VÕTTES ARVESSE, et kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu artiklitega 18 ja 103 on nähtud ette lepingu läbivaatamine viie aasta jooksul pärast selle jõustumist ning et 2004. aastal vaatasid lepinguosalised lepingu läbi ja leppisid koostöönõukogu 23. novembri 2004. aasta ühisavalduses kokku vajaduses teha kaubandus-, arengu- ja koostöölepingusse teatavaid muudatusi,

VÕTTES ARVESSE, et kaubandus- ja kaubandusega seotud küsimusi käsitlevad kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu sätted vaadatakse läbi Euroopa Liidu ja Aafrika lõunaosas asuvate riikide vahelistel läbirääkimistel majanduspartnerluslepingu üle,

VÕTTES ARVESSE, et ühine tegevuskava, millega rakendatakse Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelist strateegilist partnerlust, on sõlmitud ning sellega on nähtud ette lepinguosaliste vahelise koostöö laienemine paljudesse valdkondadesse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1

Kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut muudetakse järgmiselt:

1. Preambulisse lisatakse uus kuues põhjendus:

„TUNNUSTADES mitmepoolse desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingute süsteemi kõikide osade väga suurt tähtsust ning asjaolu, et kõikide sellest tulenevate kohustuste täitmises tuleks saavutada edu, soovivad lepinguosalised lisada käesolevasse lepingusse sätte, millega võimaldatakse neil nimetatud küsimustes teha koostööd ja pidada poliitilist dialoogi.”

2. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika sisepoliitika ja rahvusvaheline poliitika tuginevad inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlike põhimõtete, põhiliste inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisele ning artikli 91A lõigetes 1 ja 2 sätestatud desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevates küsimustes tehtavale koostööle, mis on ka käesoleva lepingu oluliseks osaks.”

3. Artikkel 55 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 55

Infoühiskond ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad

1. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises infoühiskonna arendamisel ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kui sotsiaalmajanduslikku arengut võimaldavate vahendite rakendamisel infoajastul. Koostöö eesmärgid on järgmised:

a) edendada avatud, arengule suunatud infoühiskonna arengut;

b) toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna, sealhulgas VKEde ja mikroettevõtjate[4] kasvu ja arengut;

c) toetada Lõuna-Aafrika piirkonna riikide vahelist koostööd kõnealuses valdkonnas ning üldisemalt mandri tasandil.

2. Koostöö hõlmab dialoogi, teabevahetust ja võimalikku tehnilist abi seoses infoühiskonna rajamise erinevate aspektidega. Siia kuulub järgmine:

a) poliitika ja reguleerivad raamistikud, innovatiivsed ja avatud rakendused ja teenused ning oskuste arendamine;

b) reguleerivate asutuste, avaliku sektori asutuste ning ettevõtlus- ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise suhtlemise hõlbustamine;

c) uued rajatised, sealhulgas teadusuuringute ja haridusvõrgustikud, mille eesmärk on parandada võrkude vastastikust sidusust ning rakenduste koostalitlusvõimet;

d) ühiste teadusuuringute ning selliste infoühiskonnaga seotud uue tehnoloogia valdkonna projektide edendamine ja rakendamine, mis on seotud tehnoloogiaarendusega.

Vastastikku kindlaks määratud projektide puhul, mis tulenevad eespool nimetatud küsimuste raames peetud arvamustevahetusest, tuleks kaaluda nende rakendamist arengukoostöö programmi kaudu.”

4. Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärgid on muu hulgas järgmised:”;

b) lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Koostöö eesmärgid on eelkõige järgmised:

a) toetada asjakohase energiapoliitika, selle reguleeriva raamistiku ja infrastruktuuri arengut Lõuna-Aafrikas;

b) tagada energiaallikate mitmekesistamise kaudu energiajulgeolek Lõuna-Aafrikas;

c) parandada energiaettevõtjate tegevusstandardeid tehnilisest, majanduslikust, keskkonna ja rahanduslikust seisukohast, eelkõige elektrienergia ja vedelkütuste sektoris;

d) hõlbustada kohalike ekspertide võimekuse suurendamist, eelkõige üldise ja tehnilise väljaõppe kaudu;

e) töötada välja uued ja taastuvad energiaallikad ning toetada riikliku ja maapiirkondade energiavajaduse ja elektrienergiavarustuse infrastruktuuri;

f) ratsionaliseerida energiakasutust hoonetes ja tööstuses, eelkõige energiatõhususe edendamise kaudu;

g) edendada keskkonnasäästlike ja puhtamate energiatehnoloogiate vastastikust siiret ja kasutamist;

h) edendada koostööd energiasektori reguleerimises Lõuna-Aafrika piirkonnas;

i) edendada Lõuna-Aafrikas piirkondlikku koostööd energia vallas.”;

c) artiklile 57 lisatakse järgmine lõik:

„3. Koostöö hõlmab Lõuna-Aafrika tegevust Euroopa Liidu vaesuse likvideerimise ja säästva arengu energeetikaalgatuse, Johannesburgi rakenduskava eesmärkide ja ÜRO säästva arengu komisjoni raames.”

5. Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 punktis a asendatakse sõnad „tervishoiu- ja ohutusstandardeid” sõnadega „tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnastandardeid”;

b) lõike 1 punktis b asendatakse teine lause lausega „Koostöö peaks hõlmama vastastikku kasuliku keskkonna loomist investeeringute meelitamiseks sellesse sektorisse, eelkõige VKEde[5] jaoks, ja koostöösse tuleks kaasata eelnevalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondi.”;

c) lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„d) toetada poliitikat ja programme, millega edendatakse mineraalide kohalikku rikastamist ning millega luuakse koostöövõimalusi mineraalide rikastamise valdkonna arendamiseks.”;

d) lõike 1 punkt d nummerdatakse ümber lõike 1 punktiks e;

e) lõike 2 lõppu lisatakse sõnad „ja Aafrika kaevanduspartnerluse raames”.

6. Artiklit 59 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkti b lisatakse pärast sõnu „vajaduste rahuldamiseks” sõnad „turvaline ja”;

b) lõike 2 punkti c lisatakse pärast sõna „õhu-” sõna „, raudtee-”;

c) lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:

„d) transpordi ohutus- ja turvalisusalast poliitikat ja tegevust käsitleva teabe vahetamine ning sellealase koostöö parandamine, eelkõige mere-, lennu- ja maismaatranspordi valdkonnas, sealhulgas intermodaalsed kaubavood;

e) transpordipoliitika ja reguleerivate raamistike ühtlustamine poliitilise dialoogi tugevdamise kaudu ning reguleerimist käsitleva ja operatiivse oskusteabe vahetamine pädevate ametiasutustega;

f) partnerluste arendamine globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide valdkonnas, sealhulgas teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, ning nende rakendamine säästva arengu nimel.”

7. Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 59A

Meretransport

1. Merekaubanduse arengu soodustamiseks julgustavad lepinguosalised oma pädevaid asutusi, laevandusettevõtjaid, sadamaid, asjakohaseid uurimisasutusi, meretranspordi ekspedeerimis- ja tollivormistusettevõtjaid, logistikaettevõtjaid, ülikoole ja kolledžeid tegema koostööd järgmistes valdkondades (loetelu pole ammendav):

a) vahetada seisukohti küsimustes, mis käsitlevad nende tegevust rahvusvahelistes mereorganisatsioonides;

b) töötada välja meretransporti ja turukorraldust käsitlevad õigusaktid ning täiustada neid;

c) teha jõupingutusi rahvusvahelise merekaubaveo teenuste tõhustamiseks lepinguosaliste sadamate ja laevastike tõhusa kasutamise ja haldamise teel;

d) jõustada rahvusvaheliselt siduvad meresõiduohutusstandardid ja õigusnormid ning tõkestada merereostust;

e) edendada merendusalast haridust ja koolitust, eelkõige meremeeste väljaõpet;

f) vahetada töötajaid, teadusinfot ja tehnoloogiat;

g) tõhustada jõupingutusi, et parandada meresõiduturvalisust.

2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet täita asjaomaseid ratifitseeritud rahvusvahelisi konventsioone, millega reguleeritakse ohtlike bioloogiliste, keemiliste ja tuumamaterjalide transporti, ning nõustuvad tegema nimetatud küsimustes nii kahepoolset kui ka mitmepoolset koostööd.

3. Kõnealune koostöö võiks toimuda turvalisuse ja keskkonnaga seotud valdkondades ühiselt välja töötatud suutlikkuse suurendamise programmide raames.”

8. Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:

a) punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c) edendada toodete ja turgude, inimressursside ja institutsionaalsete struktuuride arendamist;”;

b) lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e) teha koostööd kogukondliku turismi arendamisel ja edendamisel;”;

c) lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e) koostöö edendamine piirkondlikul ja mandri tasandil.”

9. Artiklit 65 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõnad „toimub poliitilise dialoogi ja partnerluse kontekstis” sõnadega „toimub poliitilise dialoogi, partnerluse ja abi tõhustamise kontekstis”;

b) lõike 3 lõppu lisatakse sõnad „ja eelkõige saavutada aastatuhande arengueesmärke”.

10. Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 65A

Aastatuhande arengueesmärgid

Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet saavutada aastatuhande arengueesmärgid 2015. aastaks. Lepinguosalised nõustuvad ka kahekordistama oma jõupingutusi, et täita Monterray arengu rahastamise kohustused[6] ning saavutada Johannesburgi rakenduskava eesmärgid (WSSD[7]). Lisaks avaldavad lepinguosalised toetust Aafrika Liidule ja tema sotsiaalmajanduslikule programmile ning eraldavad ühiselt vahendid selle rakendamiseks.”

11. Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Arengukoostöö valdkonnad määratakse kindlaks ühiselt kokkulepitud mitmeaastast programmitööd, sealhulgas ELi liikmesriikidega kokku lepitud ühist programmitööd käsitlevate dokumentidega, kooskõlas ELi asjakohaste koostöövahenditega.”;

b) lõikes 2 asendatakse sõnad „valitsusväliste arengupartnerite ja asjaosaliste” sõnadega „valitsusväliste osaliste”;

c) lõikest 3 jäetakse välja sõna „eelnevalt”.

12. Artikkel 67 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 67

Tingimustele vastavad abisaajad

Koostööpartnerid, kes vastavad rahalise ja tehnilise abi saamise tingimustele, on riigi-, maakonna- ja kohalikud asutused, avalik-õiguslikud asutused, valitsusvälised osalised ning piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ja institutsioonid.”

13. Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõnad „järelevalve- ja auditeerimistoiminguid” sõnadega „järelevalve-, auditeerimis- ja muid toiminguid”;

b) lõike 2 punktis c asendatakse sõnad „valitsusväline partner” sõnadega „valitsusväline osaline”;

c) lõikes 4 asendatakse sõnad „võib otsida” sõnaga „otsitakse”.

14. Artiklit 69 muudetakse järgmiselt:

a) lõikest 1 jäetakse välja sõnad „mis põhineb artiklis 66 esitatud prioriteetidest tuletatud konkreetsetel eesmärkidel ning”;

b) lõikes 2 asendatakse sõnad „Mitmeaastasele suunavale programmile lisatakse” sõnadega „Kokkulepetes ja/või lepingutes, milles käsitletakse üksikprojekte ja -programme, määratakse kindlaks”.

15. Artiklit 71 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõna „rahastamisettepanekus” sõnadega „iga-aastases tegevuskavas”;

b) lõikes 2 asendatakse sõna „rahastamisettepaneku” sõnadega „iga-aastase tegevuskava”.

16. Artiklit 73 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 1 asendatakse sõnad „Lõuna-Aafrika ning AKV riikide” sõnadega „Lõuna-Aafrika, AKV riikide ning EÜ abi lahtisidumise eeskirjade kohaselt abisaamise tingimustele vastavate riikide ja territooriumide”;

b) lõikes 2 asendatakse sõnad „Lõuna-Aafrikast või AKV riikidest” sõnadega „Lõuna-Aafrikast, AKV riikidest või EÜ abi lahtisidumise eeskirjade kohaselt abisaamise tingimustele vastavatest riikidest ja territooriumidelt.”

17. Artiklis 76 asendatakse sõna „koostöönõukogu” sõnadega „ELi Nõukogu”.

18. Artiklis 77 asendatakse sõna „koostöönõukogu” sõnadega „ELi Nõukogu”.

19. Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:

a) artikli pealkirjast jäetakse välja sõna „juhtiv”;

b) artikli tekstist jäetakse välja sõna „juhtiva”.

20. Artikli 82 lõike 2 esimene lause jäetakse välja.

21. Artikkel 83 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 83

Teadus ja tehnoloogia

1. Lepinguosalised loovad vastastikku kasulikke partnerlusi teaduse ja tehnoloogia vallas, edendades Euroopa Liidu raamprogrammide kohast koostööd 1997. aasta novembris sõlmitud teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu ning käesoleva lepingu ja muude asjakohaste vahendite kontekstis. Lepinguosalised pööravad Lõuna-Aafrika säästva majanduskasvu ja arengu toetamiseks erilist tähelepanu teaduse ja tehnoloogia rakendamisele kooskõlas käesoleva lepinguga, ülemaailmse säästva arengu kava edendamisele ning Aafrika teadus- ja tehnoloogilise potentsiaali tugevdamisele.

Lepinguosalised peavad korrapärast dialoogi, et määrata ühiselt kindlaks teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö prioriteedid.

2. Koostöösuhe hõlmab muu hulgas küsimusi, mis on seotud teaduse ja tehnoloogiaga, mis on kavandatud vaesuse vähendamise programmide jaoks, teadus- ja tehnoloogiapoliitiliste kogemuste vahetamisega, teadusuuringute ja innovatsioonialaste partnerlustega, mis toetavad majanduskoostööd ja töökohtade loomist, koostööga ülemaailmsetes eesliiniuuringu programmides ja ülemaailmsetes teadusuuringute infrastruktuurides, toetusega Aafrika mandri ja piirkondlikele teadus- ja tehnoloogiaprogrammidele, teadus- ja tehnoloogiaalase mitmepoolse dialoogi ja partnerluse toetamisega, mitmepoolsest ja kahepoolsest teadus- ja tehnoloogiaalasest koostööst tuleneva sünergia kasutamisega, inimkapitali arendamise ja teadlaste ülemaailmse liikuvusega ning kooskõlastatud ja suunatud koostööga konkreetsetes teadus- ja tehnoloogiaalastes valdkondades, mille lepinguosalised on ühiselt kindlaks määranud.”

22. Artiklit 84 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 lõppu lisatakse sõnad „, sealhulgas ÜRO ja teiste mitmepoolsete foorumite kontekstis.”;

b) lõikes 3 lisatakse sõnade „veekvaliteedi kontrollimisega” järele sõnad „õhu kvaliteediga” ning sõnad „kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega” asendatakse sõnadega „kliimamuutuse põhjuste ja mõjuga”.

23. Artikkel 85 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 85

Kultuur

1. Üldsäte, poliitiline dialoog

a) Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd kultuuri valdkonnas, et edendada üksteisemõistmist ning Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu liikmesriikide kultuuri(de) tundmist.

b) Lepinguosalised püüavad kultuuri valdkonnas luua poliitilise dialoogi, eelkõige seoses Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu konkurentsivõimelise kultuuritööstuse tugevdamise ja arendamisega.

2. Kultuuriline mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd asjakohaste rahvusvaheliste foorumite raames (nt UNESCO), et parandada kultuurilise mitmekesisuse kaitset ja edendamist ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi rahvusvahelisel tasandil.

3. Kultuurialane koostöö ja kultuurivahetus

Lepinguosalised soodustavad koostööd kultuuritegevuses, osalemist üritustel ning kultuurivahetust Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu kultuurivallas tegutsejate vahel.”

24. Artikli 86 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Lepinguosalised loovad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas. See hõlmab muu hulgas küsimusi, mis on seotud apartheidijärgse ühiskonna sotsiaalsete probleemide, vaesuse leevendamise, inimväärse tööga kõigile, sotsiaalkaitse, tööpuuduse, sugudevahelise võrdsuse, naiste vastu suunatud vägivalla, laste õiguste, puuetega inimeste, eakate inimeste, noorte, töösuhete, rahvatervise, tööohutuse ja rahvastikuga.”

25. Artikkel 90 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 90

Koostöö ebaseaduslike uimastite valdkonnas

1. Lepinguosalised teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd, et tagada tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviis uimastiprobleemi käsitlemiseks. Uimastipoliitika ja sellealaste meetmete eesmärk on vähendada ebaseaduslike uimastite tarnimist, nende salakaubandust ja nõudlust selliste uimastite järele, samuti tõkestada lähteainete kuritarvitamist.

2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamisel tehtava koostöö vahendites. Meetmed peavad põhinema 1998. aastal uimastite vastu võitlemisele pühendatud ÜRO Peaassamblee eriistungjärgul kokku lepitud põhimõtetel ning põhiliste inimõiguste täielikul austamisel.”

26. Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:

a) pealkiri asendatakse järgmisega:

„Isikuandmete kaitse”;

b) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada isikuandmete kaitse taset ja viia see vastavusse kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega, nagu isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise suunised, mida ÜRO Peaassamblee on 20. novembril 1990. aastal muutnud, ning hõlbustada andmete vahetamist kooskõlas kohaldatavate riiklike õigusaktidega, järgides seejuures kõige kõrgemaid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas põhiõiguste kaitset.”;

c) lõige 3 jäetakse välja.

27. Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 91A

Massihävitusrelvad ja nende kandevahendid

1. Pidades silmas kõnealuste küsimuste tähtsust rahvusvahelise stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast, lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja tegutsevad desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise mitmepoolse süsteemi tugevdamise ning selles kontekstis kõikide massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise nimel asjakohastest lepingutest ja kokkulepetest tulenevate kehtivate kohustuste ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täieliku järgimise ja riiklikul tasandil täitmise kaudu.

2. Lisaks lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja tegutsevad kõnealuste eesmärkide saavutamise nimel järgmiselt:

a) võtavad meetmeid, et vajaduse korral kirjutada alla muudele asjakohastele rahvusvahelistele desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise vahenditele, ratifitseerida need või ühineda nendega, ning rakendavad ja järgivad täielikult kõiki rahvusvahelisi õiguslikult siduvaid vahendeid;

b) loovad ja/või säilitavad tõhusa riikliku ekspordikontrollisüsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi kui ka transiidi üle, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse üle, ning võtavad ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise puhul tõhusaid meetmeid, sealhulgas selliseid, mis tuginevad kriminaalõigusele.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 moodustavad käesoleva lepingu olulise osa. Lepinguosalised lepivad kokku luua korrapärase poliitilise dialoogi, mille raames täiendatakse ja tugevdatakse nende koostööd kõnealuses valdkonnas preambulis sätestatud põhimõtete alusel.

Artikkel 91B

Terrorismivastane võitlus

1. Lepinguosalised mõistavad kindlalt hukka kõik terroristlikud aktid, meetodid ja tavad kõigis nende vormides ja ilmingutes ning peavad neid kuritegelikuks ja õigustamatuks, sõltumata toimumiskohast ja toimepanijast.

2. Lisaks tunnistavad lepinguosalised kindlalt, et terrorismi ohjeldamiseks on vaja põhjalikult tegeleda ka terrorismi levikut soodustavate tingimustega. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet töötada välja ulatuslikud tegevusprogrammid, mille eesmärk on kõrvaldada nimetatud tingimused, ning rakendada neid. Lepinguosalised rõhutavad, et terrorismivastases võitluses tuleb täielikult austada rahvusvahelist õigust, inimõigusi ja pagulasõigust ning kõik meetmed peavad tuginema kindlalt õigusriigi põhimõtetele. Lepinguosalised toonitavad, et tõhusad terrorismivastased meetmed ja inimõiguste kaitse ei ole vastuolulised eesmärgid, vaid need täiendavad ja tugevdavad üksteist.

3. Lepinguosalised rõhutavad ÜRO ülemaailmse terrorismivastase strateegia rakendamise tähtsust ning oma soovi töötada selle eesmärgi nimel. Nad jätkavad pühendumist võimalikult kiiresti kokkuleppe saavutamiseks rahvusvahelise terrorismivastase võitluse tervikliku konventsiooni suhtes.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel vastavalt ÜRO põhikirjale, rahvusvahelisele õigusele, asjakohastele konventsioonidele ja vahenditele ning oma vastavatele õigusaktidele ja eeskirjadele. Koostööd tehakse eelkõige järgmises vormis:

a) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 (2001) ja teiste asjakohaste ÜRO resolutsioonide vastastikuse rakendamise ning kohaldavate rahvusvaheliste konventsioonide ja vahendite kontekstis;

b) terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike alase teabevahetuse kaudu, mis toimub vastastikuse kokkuleppe alusel ning kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja riiklike õigusaktidega;

c) arvamuste vahetamise kaudu terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite kohta, sealhulgas tehnilises plaanis ja koolitusvaldkonnas, ning terrorismi ennetamise alal saadud kogemuste vahetamise kaudu.

Artikkel 91C

Rahapesu ja terrorismi rahastamine

1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses teha igakülgseid jõupingutusi ja igakülgset koostööd, et takistada oma rahandussüsteemide kasutamist rahapesuks seoses kuritegelikul teel, eeskätt ebaseaduslike uimastite ja psühhotroopsete ainetega seotud kuritegudest saadud tuludega.

2. Selles valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tehnilist ja haldusabi, eesmärgiga edendada eeskirjade rakendamist ning selliste rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastaseks võitluseks sobivate standardite ja mehhanismide tõhusat toimimist, mis on samaväärsed rahvusvaheliste standardite ja eelkõige rahapesuvastase töökonna (FATF) soovitustega.

Artikkel 91D

Organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus

Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd organiseeritud ja finantskuritegevuse vastases võitluses, sealhulgas korruptsioonivastases võitluses. Sellise koostöö eesmärk on eelkõige rakendada ja edendada asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid ja vahendeid, nagu ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioon ja selle lisaprotokollid ning ÜRO korruptsioonivastane konventsioon.

Artikkel 91E

Väike- ja kergrelvad

Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, varumine, omamine ja kaubandus ning nende liigne kogunemine ja järelevalveta levik on ikka veel peamine ebastabiilsust põhjustav tegur ning seab ohtu ohutuse, julgeoleku ja säästva arengu. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku jätkata ja arendada edasi tihedat koostööd väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel, nagu see on sätestatud ÜRO tegevusprogrammis, ning pöörata tähelepanu väike- ja kergrelvade liigse kogunemise probleemile. Lepinguosalised lepivad kokku rahvusvahelisest õigusest ja asjakohastest konventsioonidest, samuti asjakohastest mitmepoolsetest vahenditest tulenevate kohustuste ranges järgimises ning nende täielikus täitmises.

Artikkel 91F

Palgasõdurid

Lepinguosalised kohustuvad algatama korrapärase poliitilise dialoogi ning tegema koostööd palgasõdurite tegevuse ennetamiseks kooskõlas rahvusvahelistest konventsioonidest ja vahenditest tulenevate kohustuste ning oma vastavate õigusaktide ja eeskirjadega, millega täidetakse kõnealuseid kohustusi.

Artikkel 91G

Rahvusvaheline Kriminaalkohus

Soovides otsustavalt lõpetada karistamatus, edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning austada rahvusvahelist õigusemõistmist, avaldavad lepinguosalised veel kord toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja tema tööle. Lisaks lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd, et edendada Rooma statuudi ja sellega seotud vahendite üldkehtivust ja kõikehõlmavust, ning tugevdada oma koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ja aidata kaasa tema tööle.

Artikkel 91H

Rändealane koostöö

1. Rändega seotud küsimusi arutatakse põhjaliku poliitilise dialoogi raames, millest nähtub selle teema olulisus lepinguosaliste jaoks.

Lepinguosalised kinnitavad veel kord nende kehtivate kohustuste täitmist, mis tulenevad rändega seotud rahvusvahelisest õigusest ning millega tagatakse inimõiguste austamine ja kaotatakse igasugune diskrimineerimine päritolu, soo, rassi, keele ja usu alusel.

2. Lepinguosaliste vahelise koostöö tugevdamiseks hõlmab nimetatud dialoog laiaulatuslikku ja terviklikku tegevuskava, sealhulgas järgmist:

a) kohelda lepinguosaliste territooriumil seaduslikult elavaid välisriigi kodanikke õiglaselt, rakendada integratsioonipoliitikat, mille eesmärk on anda nimetatud välisriigi kodanikele lepinguosaliste kodanike õigustega võrreldavad õigused ja panna neile lepinguosaliste kodanike kohustustega võrreldavad kohustused, edendada võrdset kohtlemist majandus-, ühiskondlikus ja kultuurielus ning arendada kaitsemeetmeid rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse ja vägivalla vastu;

b) ELi liikmesriigid peaksid kohtlema nende territooriumil seaduslikult töötavaid lõunaaafriklasi seoses töö-, palga- ja töölt vabastamise tingimustega samaväärselt oma kodanikega. Samal moel ei tohi Lõuna-Aafrika diskrimineerida ELi töötajaid, kes töötavad seaduslikult tema territooriumil;

c) vastastikust huvi pakkuvad viisaküsimused, sealhulgas riiki sisenemise korra lihtsustamine nii Lõuna-Aafrika kodanikele, kes külastavad ELi, kui ka ELi liikmesriikide kodanikele, kes külastavad Lõuna-Aafrikat;

d) reisidokumendi turvalisuse ja identimisega seotud küsimused;

e) rände ja arengu vahelised seosed, sealhulgas:

- strateegiad, mille eesmärk on vähendada vaesust, parandada elu- ja töötingimusi, luua töökohti ning arendada asjakohaseid oskusi;

- hõlbustada migrantide osalemist oma koduriigi arengus;

- teha koostööd, et suurendada eelkõige tervishoiu ja hariduse valdkonnas suutlikkust korvata oskustööliste äravoolust tingitud negatiivset mõju Lõuna-Aafrika säästvale arengule, ning

- võimalused soodustada õiguslikke, kiireid ja kulupõhiseid rahaülekandeid;

f) töötada välja rahvusvahelise kaitse alased riiklikud õigusaktid ja tavad ning rakendada neid, et täita ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ning tagada mittetagasisaatmise põhimõtte austamine;

g) töötada välja tõhus ja ennetav poliitika ebaseadusliku sisserände, migrantide ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks, sealhulgas võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike vastu ning kaitsta ohvriks langenud inimesi;

h) piirikontrolli, sealhulgas suutlikkuse suurendamise, koolituse, hea tava jagamise ning tehnilise abiga seotud asjakohased küsimused;

i) kõik tagasipöördumise ja tagasivõtmisega seotud küsimused, sealhulgas vajadus korraldada tagasipöördumine inimlikul ja väärikal moel ning täielikult inimõigusi austades, ning vabatahtliku tagasipöördumise soodustamine.

3. a) Ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja vähendamiseks tehtava koostöö raames lepivad lepinguosalised kokku võtta tagasi oma ebaseaduslikud migrandid. Selleks:

- peab iga ELi liikmesriik olema nõus kõikide oma ebaseaduslikult Lõuna-Aafrika territooriumil viibivate kodanike tagasisaatmise ja -võtmisega Lõuna-Aafrika nõudel ja täiendavate formaalsusteta;

- peab Lõuna-Aafrika olema nõus kõikide oma ebaseaduslikult ELi liikmesriikide territooriumil viibivate kodanike tagasisaatmise ja -võtmisega vastava ELi liikmesriigi nõudel ja täiendavate formaalsusteta.

- ELi liikmesriigid ja Lõuna-Aafrika annavad selleks oma kodanikele vajalikud isikut tõendavad dokumendid. Kui isiku kodakondsus või isikuandmed ei ole selged, lepivad lepinguosalised kokku oma väidetavate kodanike identimises.

b) Lepinguosaliste taotlusel alustatakse läbirääkimisi, et heas usus ja asjakohaseid rahvusvahelise õiguse eeskirju vajalikul viisil arvesse võttes sõlmida kahepoolne leping, milles käsitletakse lepinguosaliste kodanike tagasivõtmise ja -saatmisega seotud erikohustusi. Kui lepinguosalised seda vajalikuks peavad, võib nimetatud lepinguga hõlmata ka kolmanda riigi kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise korda. Sellise lepinguga sätestatakse nimetatud korra kohaldamisalasse kuuluvate isikute kategooriaid käsitlevad üksikasjad ning nende tagasivõtmise ja -saatmise kord.”

28. Artikkel 94 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 94

Toetused

Toetuste vormis antav rahaline abi kaetakse rahalistest vahenditest, mis on eraldatud ühenduse eelarveridadest arengu- ja rahvusvahelise koostööga seotud tegevusteks, mida rahastatakse nendelt eelarveridadelt. Taotluste esitamise ja heakskiitmise, rakendamise ning järelevalve/hindamise menetlus toimub asjaomase eelarvereaga seotud üldtingimuste kohaselt.”

29. Protokolli nr 1 IV lisas muudetakse Lõuna-Aafrika keelte versioone järgmiselt:

Sõnad „Die uitvoerder van die produkte gedek deur hierdie dokument (doeanemagtiging No ...(1)) verklaar dat, uitgesonderd waar andersins duidelik aangedui, hierdie produkte van ... voorkeuroorsprong (2) is” asendatakse sõnadega „Die uitvoerder van die produkte gedek deur hierdie dokument (doeanemagtigingsno. ...(1)) verklaar dat, behalwe waar duidelik anders aangedui word, hierdie produkte van ... voorkeuroorsprong(2) is”.

ARTIKKEL 2

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning Lõuna-Aafrika Vabariigi ametlikes keeltes, välja arvatud inglise keel, täpsemalt pedi, sotho, tsvana, svaasi, venda, tsonga, afrikaani, ndebele, koosa ja suulu keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

ARTIKKEL 3

1. Ühendus, liikmesriigid ja Lõuna-Aafrika Vabariik kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

2. Lepinguosalised teatavad üksteisele lõikes 1 osutatud asjakohaste menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

ARTIKKEL 4

Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest.

[1] Tuleb märkida, et komisjon võttis 23. veebruaril 2010 vastu eraldi ettepaneku (KOM(2010) 57), milles käsitletakse ühenduse seisukohta ELi ja Lõuna-Aafrika ühises koostöönõukogus seoses kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu tariifilisade muutmisega. Nimetatud muudatuse eesmärk on ühtlustada kaubandus-, arengu- ja koostöölepingus kehtestatud, Lõuna-Aafrika poolt kohaldatavad tariifid nende tariifidega, mis on kehtestatud Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga läbiräägitud majanduspartnerluse vahelepinguga ning mida peaksid kohaldama teised Lõuna-Aafrika tolliliitu (SACU) kuuluvad riigid.

[2] Nõukogu otsus 7437/08, 1. aprill 2008.

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mikroettevõtjad.

[5] Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.

[6] Arengu finantseerimise alane rahvusvaheline konverents toimus 2002. aasta märtsis Mehhikos Monterreys. Konverentsi tulemuseks oli Monterrey konsensus ning mitmed võetud kohustused seoses arenguabi rahastamisega tulevikus ja vaesuse kaotamisega maailmas.

[7] Maailma säästva arengu tippkohtumine ( World Summit on Sustainable Development ).