63.

nõuab lennutranspordiga seoses järgmist: — tegelemist Euroopa lennundussektori suurte probleemidega konkurentsi vallas, mis tulenevad Euroopa ja ülejäänud maailma vaheliste otseühenduste vähenemisest, lennujaamade piiratud võimsusest üha suureneva lennuliikluse taustal, ning ELi-väliste lennuettevõtjate osutatavate lennundusteenuste valiku laienemisest; — määruse (EÜ) nr 868/2004 läbivaatamist, et kaitsta ausat konkurentsi ELi lennundusalastes välissuhetes ning tugevdada ELi lennundustööstuse konkurentsivõimet, tagada vastastikkus ja kaotada ebaausad tavad, sealhulgas subsiidiumid, mis moonutavad turgu; — lennundusdialoogi pidamist Pärsia lahe riikide ja Türgiga, et suurendada finantsilist läbipaistvust ja kaitsta ausat konkurentsi; ausa konkurentsi klauslite lisamist lennutranspordilepingutesse, üksikasjalikke õigusnorme subsiidiumide, ebaausate tavade ja konkurentsi kohta ning tõhusaid vahendeid tegutsemiseks juhul, kui neid õigusnorme ei täideta; — vajaduse korral uute lennunduslepingute sõlmimise kiirendamist ELi peamiste kaubanduspartneritega, nagu liidu naaberriigid, BRIC-riigid, ASEANi riigid ja Mehhiko, kusjuures need lepingud peaksid sisaldama ka sätteid lastilennuteenuste parema turulepääsu kohta; — ELi ja selle liikmesriikide õigus- ja fiskaalpoliitika läbivaatamist, et tugevdada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet ning tagada aus konkureerimine kolmandate riikide lennuettevõtjatega; et komisjon vaataks seetõttu läbi ja kõrvaldaks ELi kõik ühepoolsed õigusnormid, mis moonutavad konkurentsi, ning nõuaks liikmesriikidelt, et need teeksid sedasama samalaadsete siseriiklike õigusnormidega; — lennunduse siseturu loomise lõpuleviimist – liikmesriikide poolt nendele ELi lennuettevõtjatele seatud takistuste kõrvaldamist, kes tahavad sellest liikmesriigist, kus nad on registreeritud, teha teise liikmesriigi kaudu lende kolmandasse riiki; — ELi lennujaamade võrgu sidusat ja efektiivset arendamist, mis peab esiteks hõlmama peamisi lennujaamu (sõlmlennujaamad) ja teiseks kohalike, maakondlike ja piirkondlike lennujaamade võrku, mis oleks hästi kasutatav, elujõuline ja toetatud, kuna need lennujaamad on olulised vastavate territooriumite majanduskasvu ja arengu jaoks, seda eelkõige kõrvalisemate ja äärepoolseimate piirkondade puhul, kuhu sageli pääseb vaid lennutransporti kasutades; õigusraamistiku loomist, et arendada ja maksimeerida piirkondlike lennujaamade kasutamata potentsiaali ning uut infrastruktuuri ülekoormatud lennujaamades; — esmajärjekorras nende ELi rahastatavate projektide heakskiitmist, mis on osaks üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgustikust; — ulatusliku lennunduspaketi põhjalikku ettevalmistamist ja kiiret vastuvõtmist, kusjuures see pakett peaks sisaldama järgmist: uus õigusraamistik tsiviilotstarbeliste droonide kohta, millega tagataks ohutus, julgeolek ja põhiõigused ning ühtlasi soodustataks tsiviilotstarbeliste droonide majanduslikku potentsiaali Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade huvides; Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) määruse läbivaatamine, et täpsustada selle ameti rolli riikide lennundusametite suhtes ja tugevdada tema suutlikkust teostada lennundusohutuse järelevalvet kõikides liikmesriikides, sealhulgas kõrvalistes piirkondades, ning propageerida ELi eeskirju ja standardeid kogu maailmas; — kõigi vajalike meetmete võtmist liikmesriikide poolt, et kiirendada „ühtse Euroopa taeva“ rakendamist SES2+ paketi vastuvõtmise, funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) täieliku rakendamise ja kasutamise ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtmise kaudu, eesmärgiga ületada ELi õhuruumi killustatus, pidades silmas lendude hilinemise vähendamist, ohutuse suurendamist ja lennutranspordi kahjuliku keskkonnamõju leevendamist; — et nõukogu võtaks kiiresti vastu seisukoha reisijate õigusi käsitlevate määruste (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 2027/97 ning ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade määruse (EMÜ) nr 95/93 läbivaatamise kohta; — rahvusvahelise lennunduse heitkoguste probleemi lahendamiseks globaalse turupõhise mehhanismi väljaarendamise üle peetavate läbirääkimiste tõhustamist Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO); — lennukites kasutatava taastuvkütuse kohta rahvusvaheliste säästvuskriteeriumite kehtestamist; — lennunduse teadus- ja arendustegevuse toetamist programmi „Horisont 2020“ ja ühisettevõtte Clean Sky kaudu, et töötada välja uued ja puhtamad tehnoloogiad, mille rakendamise tulemuseks oleksid vähem müra tekitavad ja kütusesäästlikumad lennukid, ja edendada uut tüüpi õhusõidukite, näiteks droonide kasutamist ning soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopa lennundustööstuses; — et komisjon ja liikmesriigid vaataksid põhjalikult läbi oma lennundusohutuse ja -julgeoleku strateegia ja poliitika, pidades silmas järkjärgulist riskipõhisele lähenemisviisile üleminekut, mis vastab reisijate huvidele; — kogu ELi ulatuses lennundusohutuse taseme tõstmist lennukite tootmise, lennukimeeskondade koolitamise ja neile lubade andmise, lennutegevuse, lennuliikluse juhtimise ja aeronavigatsiooniteenuste osas; — võimalike ohutusmeetmete hindamist, mis oleksid vajalikud, et vältida selliseid lennuõnnetusi, nagu 2015. aasta märtsis Alpides Germanwingsi lennukiga (lend 9525) toimunu; — et komisjon esitaks ettepaneku, mis sisaldaks ohutus- ja sotsiaaleeskirju, eelkõige lennu- ja puhkeaja kohta, et vältida meeskonna väsimist ja parandada kabiini õhu kvaliteeti; — kooskõlastatud eeskirjade väljatöötamist lennukoolide töö ja ELis tegutsevate pilootide lennutundide registreerimise kohta, et tagada lennunduse valdkonnas töötingimuste tulemuslikum kontrollimine ja hindamine; — et liikmesriigid edastaksid Eurostatile üldandmed lennunduse kohta, eelkõige andmed lennukite, pilootide ja lennutundide arvu kohta, et parandada kohaldatavaid norme, pannes erilist rõhku lennuohutusele; — lennunduse sidusrühmade vahelist konstruktiivset sotsiaalset dialoogi, et käsitleda probleeme, mis tulenevad uute tehnoloogiate kasutuselevõtust ja nõuavad lennundussektori töökohtade kohandamist vastavalt sellele; — meetmete rakendamist sotsiaalselt probleemsete äritavade, näiteks n-ö mugavuslipu kasutamise ning ebatüüpilise tööhõive ja alltöövõtu vastu; määruse (EÜ) nr 1008/2008 läbivaatamist, et tagada siseriiklike sotsiaalõigusnormide ja kollektiivlepingute nõuetekohane täitmine ja kohaldamine nende lennuettevõtjate suhtes, kellel on tegutsemisbaasid ELi territooriumil; mõiste „peamine tegevuskoht“ määratluse muutmist nii, et lennuettevõtjatelt saaks nõuda arvestatava lennundustegevuse tõendamist konkreetses riigis; et Euroopa Lennundusohutusameti soovituslik nõue, mille kohaselt 50 % hooldusmehhaanikutest peaksid olema otseselt palgatud, laieneks maapealse teenindava personali kõigile kategooriatele ning pilootidele ja salongitöötajatele;