[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.10.2006

SEK(2006) 1378 lõplik

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 3 2007. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTA TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu - Komisjon

(komisjoni esitatud)

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 32007. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTATULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu - Komisjon

Võttes arvesse järgmist:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eelkõige selle artiklit 34,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2007. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 3.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Loodusvarade kaitse ja majandamine 5

2.1. Koondtabel 5

2.2. Põllumajanduskulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused) 5

2.2.1. Ülevaade 5

2.2.2. Euro ja USA dollari vahetuskurss 6

2.2.3. Üksikasjalikud märkused 6

2.3. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 10

2.4. Muutused eelarve liigenduses ja eelarveselgitustes 11

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 12

TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELERVEJAGUDE KAUPA

Tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisana ingliskeelses versioonis.

1. SISSEJUHATUS

Institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[2] on sätestatud, et „kui komisjon seda vajalikuks peab, võib ta esitada mõlemale eelarvepädevale institutsioonile ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku, et ajakohastada esialgses eelarveprojektis põllumajanduskulude eelarvestuse aluseks olevaid arvnäitajaid ja/või parandada asjakohase eelarveaasta 1. jaanuaril kehtivaid kalanduskokkuleppeid käsitlevate värskeimate kättesaadavate andmete põhjal nende assigneeringute vahelist jaotust, mis on kirjendatud rahvusvaheliste kalanduskokkulepetega seotud tegevuskulude alla ja mis on kirjendatud reservi.“ Käesolev kirjalik muutmisettepanek tuleb saata eelarvepädevatele institutsioonidele oktoobri lõpuks.

Komisjon esitab ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku 2007. aasta esialgse eelarveprojekti kohta. Selles on rida-realt hoolikalt ajakohastatud põllumajanduskulude hinnangulisi vajadusi. Lisaks muutuvatele turuteguritele hõlmab muutmisettepanek ka pärast esialgse eelarveprojekti koostamist vastu võetud õigusalaseid otsuseid, läbi vaadatud otsemaksete assigneeringute vajadusi, samuti ettepanekuid, mis peaksid hakkama uuel eelarveaastal kehtima.

Muutmisettepanek tugineb nagu esialgne eelarveprojektki ühenduse kui terviku vajadustele. Turumeetmete puhul ei ole assigneeringud liikmesriikide vahel jaotatud. Lisaks tuleb rõhutada, et neid assigneeringuid tuleb vaadelda kui prognoose ja mitte kui eesmärgiks seatud kulusid. Tegelikud kulud sõltuvad eelkõige turu tegelikest tingimustest, euro ja USA dollari tegelikust vahetuskursist ning liikmesriikide maksete rütmist. Kuna tegemist on kohustuslike kuludega, hüvitatakse liikmesriigi vastavalt määrustele makstud summad finantsraamistikuga määratud piirides täielikult.

Vastavalt nõukogu määrusele nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta on euro ja USA dollari vahetuskursi aluseks võetud keskmine kurss ajavahemikul 1. juuli kuni 30. september 2006. See on 1,27 (1 euro = 1,27 USD) ning selle tulemusena suurenevad vajadused võrreldes esialgse eelarveprojektiga umbes 78 miljoni euro võrra.

Selgituseks ja läbipaistvuse otstarbel on lisatud mõned eelarveselgitused.

Muudatus eelarvereal Rahvusvahelised kalanduskokkulepped on seotud Mauritaaniaga sõlmitud kalanduspartnerluskokkuleppe jõustumisega, kuid kalanduskokkulepetele ettenähtud üldsumma jääb muutumatuks. On tehtud ettepanek vähendada reservi eelarverida 86 miljoni euro võrra ning suurendada sama summa võrra vastavat tegevusassigneeringute rida.

Põllumajanduskulude vajadused moodustavad kokku 42 832 miljonit eurot, mis on 852 miljoni euro suurune vähenemine võrreldes esialgse eelarveprojektiga. Rubriigi 2 üldist vajadust hinnatakse 56 366 miljonile eurole, mis jätab kulukohustuste assigneeringutes 1985 miljoni euro suuruse varu võrreldes finantsraamistiku vastava ülemmääraga.

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE

2.1. Koondtabel

EEP 2007 | ME 3/2007 | Vahe |

miljonit eurot | a) | b) | c)=b)─a) |

KKA | MA | KKA | MA | KKA | MA |

Rubriigi 2 assigneeringute kogusumma | 57 218 | 55 683 | 56 366 | 54 832 | -852 | -852 |

Finantsraamistik | 58 351 | 58 351 |

varu | 1133 | 1985 | 852 | 852 |

Millest |

Põllumajanduskulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused) | 43 684 | 43 408 | 42 832 | 42 556 | -852 | -852 |

Rahvusvahelised kalanduskokkulepped | 194 | 194 | 194 | 194 | 0 | 0 |

millest: - „Tegevusassigneeringute rida“ | 59 | 59 | 145 | 145 | 86 | 86 |

- „Reserv“ | 135 | 135 | 49 | 49 | -86 | -86 |

2.2. Põllumajanduskulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused)

2.2.1. Ülevaade

2007. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 3 eesmärk on tagada põllumajanduseelarve põhinemine uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. Oktoobris on komisjonile teada esialgsed näitajad 2006. aasta toodangu (saagi) kohta, mis võetakse 2007. aasta eelarvevajaduste usaldusväärse hindamise aluseks.

Nagu varasematelgi kordadel, on komisjon rida-realt läbi vaadanud kõik põllumajanduskulude prognoosid. Lisaks turuteguritele võtab käesolev muutmisettepanek arvesse ka pärast esialgse eelarveprojekti koostamist põllumajandussektoris vastu võetud õigusalased otsuseid, samuti vastavaid ettepanekuid.

Põllumajanduskulude koguassigneeringud on väiksemad kui 2007. esialgses eelarveprojektis prognoositi (- 852 miljonit eurot). Sääst tuleneb peamiselt Otsetoetuste (peatükk 05 03) allapoole korrigeerimisest (- 782 miljonit eurot). Vajadus peatükis 05 02 Sekkumised põllumajandusturgudel vähenevad võrreldes esialgse eelarveprojektiga 71 miljoni euro võrra ning see muutus hõlmab olulisi muudatusi peatüki sees (suurendamised ja vähendamised sõltuvalt sektorist).

Tuleb märkida, et osade vajaduste vähenemine tuleneb sihtotstarbelise tulu[3] prognooside läbivaatamisest. Olulist lisatulu oodatakse punktidest raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine (+238 miljonit eurot) ja piimatootjate lisamaksud (+43 miljonit eurot).

2.2.2. Euro ja USA dollari vahetuskurss

Vastavalt nõukogu määruse nr 2040/1290 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 21 võetakse muutmisettepanekus euro ja USA dollari vahetuskursi aluseks nende keskmine turukurss viimase kolme kuu jooksul. Käesoleva muutmisettepaneku puhul tähendab see ajavahemikku 1. juulist 30. septembrini 2006. Keskmine registreeritud vahetuskurss on 1 euro = 1,27 USA dollarit, mis on kõrgem kui esialgses eelarveprojektis aluseks võetu (1 euro = 1,20 USA dollarit). Selle vahetuskursi suurenemise tõttu suurenevad vajadused umbes 78 miljoni euro võrra (68 miljoni eurot teravilja turumeetmete, 10 miljonit eurot suhkru jaoks).

2.2.3. Üksikasjalikud märkused

05 02 Sekkumised põllumajandusturgudel

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 5 698 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 5 628 miljonit eurot

Vähenevaid teraviljaassigneeringuid (– 178 miljonit eurot), I lisasse mittekuuluvate toodete toetusi (– 45 miljonit eurot) ja veiseliha toetusi (– 35 miljonit eurot) saab selgitada soodsate väljavaadetega mõningatel põllumajandusturgudel. Eelarvesse on kantud ka assigneeringuvajaduste vähenemine puu- ja juurviljade (– 83 miljonit eurot) ja piimatoodete (– 31 miljonit eurot) jaoks.

Mitmes sektoris on aga assigneeringute vajadus suurenenud . Veinisektor saab 76 miljoni euro ulatuses rohkem assigneeringuid kui alguses kavandati, sest on vajadus täiendavate turumeetmete järele, eriti destilleerimiseks. Täiendavad assigneeringud suhkru jaoks (+ 88 miljonit eurot) on põhjustatud peamiselt eelmise aasta eksporditoetuste maksmisest, mis võtab oodatust kauem aega, ja väiksemast sekkumisvarude müügist. Erakorralised meetmed, mida otsustati võtta linnugripi järel, on linnuliha- ja munasektori suurenenud assigneeringuvajaduse (+ 53 miljonit eurot) peamine põhjus.

Järgnevalt esitatud märkustes selgitatakse esialgse eelarveprojekti ja kirjaliku muutmisettepaneku assigneeringute põhilisi erinevusi.

05 02 01 – Teravili (assigneeringud –178 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 694 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 516 miljonit eurot

Eelarveassigneeringute vajaduse 25% vähenemine teraviljade jaoks on põhjustatud turu positiivsest arengust pärast 2007. aasta esialgse eelarveprojekti koostamist. Kliimaiseärasused on vähendanud ELi teraviljatoodangut perioodil 2006/2007 varasemate prognoosidega võrreldes umbes 19,5 miljoni tonni võrra, mis mõjus positiivselt sekkumiskuludele. Ka turuhinnad on märgatavalt tõusnud, mis tähendab paremaid müügihindu ja väiksemat vajadust eksporditoetuste järele. Paranenud turutingimused on käivitanud sekkumisvarude suurenenud müügi. Ja lõpuks on täheldatud ka teravilja sekkumisvarude tegevuskulude vähenemist. Kõigil neil asjaoludel on oluline mõju sektori eelarveassigneeringuvajadusele, mis põhjustab teravilja eksporditoetuste (– 62 miljonit eurot) ja teravilja sekkumisladustamise (– 155 miljonit eurot) vähendamisi. Kuid tänu euro tugevnemisele, mis põhjustab 68 miljoni euro lisamise teraviljasektorile, ei ole võimalik turu positiivset arengut täielikult ära kasutada. Alljärgnevas tabelis on esitatud praegune sekkumisvarudes oleva teravilja olukord võrreldes esialgse eelarveprojektiga.

EEP (miljonit t) | ME (miljonit t) |

Algvaru Ostud Müük Lõppvaru Keskmine varu | 16,6 8,1 5,5 19,2 18,9 | 11,3 8,4 8,0 11,7 12,0 |

Viimaste 2006. aasta eelarve täitmisandmete alusel eeldatakse tärklise tootmistoetuste suurenemist võrreldes 2007. aasta esialgse eelarveprojektiga 39 miljoni euro võrra.

05 02 05 ─ Suhkur (assigneeringud + 88 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 235 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 323 miljonit eurot

Suhkrusektori assigneeringute puhaskasvu õigustavad mitmed turuga seotud tingimused.

Eksporditoetuste puhul (+ 39 miljonit eurot) on suurenemine tingitud lisaekspordist (+ 160 000 tonni) turustusaastal 2005/06 ning makseviivitustest, mis suurendavad 2007. aasta eelarvesse kirjendatavat osa. Peale selle põhjustab euro-dollari kõrgem vahetuskurss 10 miljoni euro ulatuses lisakulusid. Kuid et maailmahinnad näitavad positiivset arengutendentsi, on esialgses eelarveprojektis prognoositud hinda 342 dollarit tonni kohta suurendatud 360 dollarile tonni kohta, mis tekitab teatava säästu.

Suhkruvarude osas (+ 50 miljonit eurot) ennustatakse esialgse eelarveprojektiga võrreldes suhkruturu tasakaalutuse suurenemist. Perioodi alguseks (1. oktoober 2006) prognoositakse laovarude suurenemist 100 000 tonni võrra ning 130 000 tonni võrra väiksemat müüki perioodi vältel (1. oktoober 2006 kuni 30. september 2007).

05 02 08 ─ Puu- ja köögiviljad (assigneeringud – 83 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1407 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 1324 miljonit eurot

Eeldatav kulu puu- ja köögivilja puhul on väiksem kui esialgses eelarveprojektis.

Assigneeringuvajadus töödeldud tomatitoodetele väheneb 76 miljoni euro võrra, sest vähenevad prognoositavad töödeldavad kogused (esialgse eelarveprojekti 11,5 miljonilt tonnilt 9 miljoni tonnini muudatusettepanekus).

Assigneeringud tsitrusviljade töötlemiseks on veidi vähenenud (7 miljonit eurot), eriti toetuse täiendava vähenemise (apelsinide ülemmäär on ületatud) ja töödeldavate puuviljade koguse muutmise tõttu.

05 02 09 ─ Viinamarjakasvatussaadused (assigneeringud + 76 miljon eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1411 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 1487 miljonit eurot

ELi veinisektorit iseloomustab ikka veel keeruline turuolukord ja suured varud. Turustusaastal 2006/07 on oodata samasugust saaki kui eelmisel aastal. Assigneeringuvajadust on suurendatud arvestades turustusaasta 2005/06 vajadust. Võrreldes 2007. aasta esialgse eelarveprojektiga on kasvanud kõigi turumeetmete hinnangulised assigneeringuvajadused (Eksporditoetused: + 10 miljonit eurot; Veini ja viinamarjavirde ladustamine: + 20 miljonit eurot; Veini destilleerimine: + 63 miljonit eurot; Alkoholi ladustamismeetmed: + 14 miljonit eurot; Viinamarjavirde kasutamise toetus: + 28 miljonit eurot), samal ajal eeldatakse, et tootmispotentsiaaliga seotud struktuurimeetmed on algselt kavandatust odavamad (Lõplik viljelusest kõrvalejätmine: – 14 miljonit eurot; Ümberkujundamine ja üleminek uutele tegevusaladele: – 45 miljonit eurot).

05 02 11 04 – POSEI (välja arvatud otsetoetused ja kalandus 11 02 03) (assigneeringud + 95 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 117 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 212 miljonit eurot

Selle eelarverea suurenemist (+ 95 miljonit eurot) tuleb vaadelda koos eelarverea 05 03 02 50 vähenemisega (– 95 miljonit eurot). Uute POSEI programmide alusel oli võimalik paremini eristada turuga seotud kulusid otsetoetustest. Sellest tulenevalt on toimunud turuga seotud kulude nihe eelarvereale 05 02 11 04.

05 02 12 ─ Piim ja piimatooted (assigneeringud - 31 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 618 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 587 miljonit eurot

Piimasektori uuendatud turuprognoosid kinnitavad 2007. aasta esialgse eelarveprojekti analüüsi, mis näitas piimatoodete üldiselt häid turuväljavaateid, vaatamata veidi vähemsoodsale arengule piimarasva puhul. Näiteks võimaldasid lõssipulbri kõrge hinnad sise- ja maailmaturgudel langetada nullini nii eksporditoetused kui ka loomasööda hankimiseks antava abi. Viimati nimetatud juhul mõjuvad positiivselt ka loomaliha head turuhinnad. Võrreldes 2007. aasta esialgse eelarveprojektiga saab lõssi sisemisteks kõrvaldamismeetmeteks taotletud assigneeringuid vähendada 40 miljoni euro võrra. Teisest küljest prognoositakse kulude teatavat kasvu piimarasvaga seotud meetmetele, mis selgitab kulutuste väikest suurenemist eksporditoetustele (+ 6 miljonit eurot) ning või ja koore sekkumisladustamisele (+ 3 miljonit eurot).

Veel üks muudatus võrreldes 2007. aasta esialgse eelarveprojektiga on seotud piimatootjatelt nende individuaalsete kvootide ületamise eest võetavate lisamaksudega. Võttes aluseks viimased andmed turustusaasta 2005/06 kvootide kohta, teeb komisjon ettepaneku lugeda sihtotstarbeliseks tuluks 349 miljonit eurot ehk 43 miljonit eurot rohkem kui esialgses eelarveprojektis.

05 02 13 ─ Veise- ja vasikaliha (assigneeringud - 35 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 152 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 117 miljonit eurot

ELi veise- ja vasikaliha turu olukorda iseloomustab jätkuv nõudlus ja head hinnad. Kui paar aastat tagasi sõltus sektor suurtest toetuste najal eksporditavatest kogustest ja riiklikust sekkumisest, siis praeguseks on olukord täiesti muutunud. Struktuuriline ülejääk on kadunud ning siseturu soodsat arengut ei peegelda ainult hinnad, vaid ka pidevalt kasvav import ja väiksem eksport. Võttes aluseks värsked turuprognoosid, teeb komisjon ettepaneku vähendada assigneeringuid liha (– 23 miljonit eurot) ja elusloomade (– 9 miljonit eurot) eksporditoetustele. Otsus lõpetada tapaloomade eksporditoetuste maksmine kajastus juba esialgse eelarveprojekti ettepanekus. Võrreldes esialgse eelarveprojektiga on uusimate kasutusandmete alusel tuvastatud väike kokkuhoid (– 3 miljonit eurot) erakorraliste toetusmeetmete rahastamise punktis.

05 02 15 07 — Kodulinnuliha ja munaturu toetamise erandmeetmed (assigneeringud + 60 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: p.m

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 60 miljonit eurot

Kõrge patogeensusega linnugripi (H5N1) juhtude järel ühenduse lähialadel ja liikmesriikides 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses, otsustati 2006. aasta juulis ja augustis võtta erakorralisi turumeetmeid, sest linnuliha turg kannatas tarbimise järsu ja märkimisväärse languse ja hinnalanguse tõttu tõsise mõõna käes. Et meetmete võtmine liikmesriikides võtab aega, makstakse 2006. eelarveaastal välja vaid väike osa rahanduslikust mõjust (kokku umbes 82 miljonit eurot). 2007. aasta eelarve rahalisteks vajaduseks hinnatakse 60 miljonit eurot. Seda esialgses eelarveprojektis ette ei nähtud.

05 03 Otsetoetused

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 37 661 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 36 879 miljonit eurot

Selle peatüki assigneeringuid vähendatakse tasemele 782 miljoni eurot. Tootlikkusega sidumata otsetoetused vähenevad (– 513 miljonit eurot) osaliselt seetõttu, et uusim saadaolev teave on võimaldanud realistlikumalt hinnata vajadust ühtse toetuskava järele (erinevalt kulutuste ülemmäärade eelarvestamisest, nagu nähakse ette ühenduse õigusaktides) (– 238 miljonit eurot) ning osaliselt suurenenud tulust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise tagajärjel (– 238 miljonit eurot). Assigneeringuid tootlikkusega seotud muude otsetoetuste jaoks vähendatakse 269 miljoni euro võrra, peamiselt vähenenud vajaduse tõttu banaanide tasandustoetuse järele (– 195 miljonit eurot) ning 95 miljoni euro umberpaigutamise tõttu POSEI eelarvereale peatükis 05 02.

05 03 01 ─ Tootlikkusega sidumata otsetoetused (assigneeringud – 513 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 30 709 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 30 196 miljonit eurot

Ühtse toetuskava puhul eeldatakse, et liikmesriigid, kes seda varem kasutanud ei ole, ei kuluta eelarvet ülemmäärani ära. Seetõttu vähendatakse toetuskava eelarvet 239 miljoni euro võrra. Esialgse eelarveprojekti koostamise järel on vähendatud ka ühtse toetuskava eelarve ülemmäärasid 29 miljoni euro võrra.[4] Ühtse pindalatoetuse kava iga-aastast finantsraamistikku[5] vähendati (– 174 miljonit eurot), et eraldada suhkrutoetuse summad, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143. Selleks loodi lisapunkt, mis on mõeldud suhkru eritoetuse[6] kulude katmiseks uutele liikmesriikidele, kes kohaldavad ühtse pindalatoetuse kava (+ 167 miljonit eurot). Vahe (– 7 miljonit eurot) tuleneb piimatööstuse ümberkorraldusreservis tehtud parandusest.

05 03 02 ─ Muud otsetoetused (assigneeringud - 269 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 6484 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 6215 miljonit eurot

Viimaste liikmesriikidest saabunud teadete alusel on energeetiliste põllukultuuride (05 03 02 27) assigneeringuid suurendatud (+ 16 miljonit eurot). Seega prognoositakse toetuse maksmist 1 181 000 hektari eest suuruses 45 eurot/ha.

Banaanide tasandustoetuse (05 03 02 30) assigneeringud näitavad olulist kokkuhoidu 195 miljoni euro ulatuses. Sektoris toimuva reformi tõttu ei ole 2007. eelarveaastaks vajadust ette näha. Uue süsteemi tõttu 2007. aastal kirjendatakse assigneeringud 2008. aasta eelarvesse. 2006. eelarveaasta teine määrosa, mis tuleb maksta 2007. aastal, on kõrgemate hindade ja väiksema banaanitoodangu tõttu väiksem kui esialgses eelarveprojektis ette nähtud. 2006. aastal vähenes toodang 740 000 tonnilt 670 000 tonnile; toetus vähenes 291 eurolt tonni kohta 161 eurole.

Eelarvepunkti 05 03 02 39 assigneeringud on määratud kindlaks mahus 20 miljonit eurot (EEP=p.m.). See on seotud lisasummaga suhkrutootjatele , mis on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 319/2006[7]) 10f. peatükis, millega kehtestatakse (viieks järjestikuseks aastaks) tootlikkusega seotud üleminekuabi suhkrutootjatele, kes jätkavad suhkru tootmist liikmesriikides, mis vähendavad oma suhkrukvooti rohkem kui 50%. See toetus vastab umbes 30% tulukaotusele, lisaks 60%, mis on juba kaetud tootlikkusega sidumata suhkrutoetusega. Seda toetust on võimalik saada Portugalil ja Itaalial. Nende riikide abikõlblik toodang on vastavalt 34 500 ning 778 705,8 tonni. Kogutoetus (enne ümbersuunamist) on 28,26 eurot tonnist (Portugalile) ja 25,64 eurot tonnist (Itaaliale).

POSEI — Ühenduse abiprogrammid – eelarverida 05 03 02 50 – vt märkusi eelarverea 05 02 11 04 juures

2.3. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped

Komisjon teeb ettepaneku muuta 2007. aasta esialgset eelarveprojekti järgmiselt:

Artikkel 11 03 01 – Rahvusvahelised kalanduskokkulepped: 145 221 500 eurot maksekohustuste ja maksete assigneeringutes enne 1. jaanuari 2007 kehtivate lepingute jaoks (+ 86 000 000 eurot võrreldes 59 221 500 euroga 2007. aasta esialgses eelarveprojektis).

Punkt 40 02 41 02 – Liigendatud assigneeringud (kohustuslikud kulud): peatükis 40 02 – Finantssekkumiste reservid: 48 778 500 eurot maksekohustuste ja maksete assigneeringutes rahvusvaheliste kalanduskokkulepete jaoks (– 86 000 000 eurot võrreldes 134 778 500 euroga 2007. aasta esialgses eelarveprojektis).

Selle ümberpaigutuse rahaline kogumõju on null. Summa vastab 2007. aasta rahalisele toetusele EÜ ja Mauritaania Islamivabariigi vahelisele kalanduspartnerluskokkuleppele, mis jõustub tagasiulatuvalt 1. augustil 2006. aastal, kui nõukogu on selle heaks kiitnud.

2.4. Muutused eelarve liigenduses ja eelarveselgitustes

Kulud |

Eelarverida | Meede | Assigneeringud ME 3/2007 |

Kulukohustused | Maksed |

05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava | Jaotatakse kaheks: |

05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava | 2 111 000 000 | 2 111 000 000 |

05 03 01 03 Suhkru eritoetused | 167 000 000 | 167 000 000 |

11 02 01 Kalatoodetega seotud sekkumistegevus | Jaotatakse kaheks: |

11 02 01 01 Kalatoodetega seotud sekkumistegevus — Uued meetmed | 15 500 000 | 15 500 000 |

11 02 01 02 Kalatoodetega seotud sekkumistegevus — Varasemate meetmete lõpuleviimine | p.m | p.m |

11 02 02 Rikkumised (Kalandusturud) | Jaotatakse kaheks: |

11 02 02 01 Rikkumised (Kalandusturud) — Uued meetmed | p.m | p.m |

11 02 02 02 Rikkumised (Kalandusturud) — Varasemate meetmete lõpuleviimine | p.m | p.m |

11 02 03 Äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud kalandusprogramm | Jaotatakse kaheks: |

11 02 03 01 Äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud kalandusprogramm — Uued meetmed | p.m.1 | p.m.2 |

11 02 03 02 Äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud kalandusprogramm — Varasemate meetmete lõpuleviimine | p.m | p.m |

Tulud |

6 8 0 Ajutised ümberkorraldusmaksed | Jaotatakse kaheks: |

6 8 0 1 Ajutised ümberkorraldusmaksed – Sihtotstarbeline tulu | p.m |

6 8 0 2 Ajutise ümberkorraldusfondiga seotud eeskirjade eiramise juhtumid – Sihtotstarbeline tulu | p.m |

1 Millest 15 000 000 eurot on kirjendatud punkti 40 02 41 02.

2 Millest 15 000 000 eurot on kirjendatud punkti 40 02 41 02.

Lisaks loetletud liigenduse muudatustele uuendatakse järgnevate ridade eelarveselgitusi:

Punkt 05 02 11 04 – POSEI (välja arvatud otsetoetused ja Kalandus 11 02 03)

Punkt 05 03 02 50 — POSEI — Ühenduse abiprogrammid

Punkt 05 03 02 51 — POSEI — Muud otsetoetused ja varasemad režiimid

Punkt 05 03 02 52 — POSEI — Egeuse mere saared

Artikkel 05 07 02 – Vaidluste lahendamine

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistiku rubriik/alamrubriik | 2007. aasta finantsraamistik | EEP 2007 (sealhulgas ME 1 ja 2/2007[8]) | ME 3/2007 | EEP 2007 ja ME 1, 2 ja 3/2007 |

|KKA |MA |KKA |MA |KKA |MA |KKA |MA | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |8 918 000 000 | |9 316 483 511 |6 947 304 511 | | |9 316 483 511 |6 947 304 511 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |45 487 000 000 | |45 486 558 504 |37 798 703 678 | | |45 486 558 504 |37 798 703 678 | | Kogusumma | 54 405 000 000 | |54 803 042 015 | 44 746 008 189 | | |54 803 042 015 | 44 746 008 189 | | Varu | | |101 957 985 [9]

| | | |101 957 985 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |45 759 000 000 | |43 684 007 000 |43 407 987 756 |-851 700 000 |-851 700 000 |42 832 307 000 |42 556 287 756 | | Kogusumma | 58 351 000 000 | |57 217 576 036 | 55 683 381 736 | | |56 365 876 036 | 54 831 681 736 | | Varu | | |1 133 423 964 | | | |1 985 123 964 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |637 000 000 | |571 339 000 |426 989 000 | | |571 339 000 |426 989 000 | |3b. Kodakondsus | 636 000 000 | |603 675 000 |680 252 652 | | |603 675 000 |680 252 652 | | Kogusumma | 1 273 000 000 | |1 175 014 000 | 1 107 241 652 | | |1 175 014 000 | 1 107 241 652 | | Varu | | |97 986 000 | | | |97 986 000 | | | 4. EL RAHVUSVAHELISE PARTNERINA[10]

|6 578 000 000 | | 6 702 527 000 | 7 447 469 578 | | | 6 702 527 000 | 7 447 469 578 | | Varu | | | 110 000 000 | | | | 110 000 000 | | | 5. HALDUSKULUD[11]

|7 039 000 000 | |7 002 283 649 | 7 002 183 649 | | |7 002 283 649 | 7 002 183 649 | | Varu | | | 112 716 351 | | | | 112 716 351 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Varu | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOKKU | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 127 345 088 852 | 116 430 930 956 | -851 700 000 | -851 700 000 | 126 493 388 852 | 115 579 230 956 | | Varu | | |1 556 438 148 | 7 435 069 044 | | |2 408 138 148 | 8 286 769 044 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT C 139, 14.6.2006, lk.1

[3] Finantsmääruse artiklis 180 on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2007 loetakse negatiivsed põllumajanduskulud EAGFi sihtotstarbeliseks tuluks. See tähendab, et assigneeringud eelarveread, mis võivad sisaldada sihtotstarbelisi tulusid, peavad kajastama prognoositud sihtotstarbelise tulu lahutamise teel saadud netosummat. Selle menetluse aluseks oleva raamatupidamispõhimõtte kohaselt saab sihtotstarbelise tuluga seotud kulutusi teha vaid tulu tegeliku laekumise korral. Seetõttu ei saa sihtotstarbelisest tulust rahastatavaid kulusid eelarves kajastada.

[4] Komisjoni määruse (EÜ) nr 1156/2006 (ELT L 208, 29.7.2006, lk 3) IV lisa.

[5] Komisjoni määruse (EÜ) nr 1156/2006 (ELT L 208, 29.7.2006, lk 3) V lisa.

[6] Komisjoni määruse (EÜ) nr 1156/2006 (ELT L 208, 29.7.2006, lk 3) VI lisa.

[7] ELT L 58, 28.2.2006, lk 32.

[8] ME 1/2007-l ei olnud mõju kuludele, ainult tuludele.

[9] Rubriigi 1a varu arvutuses ei ole arvestatud Euroopa üleilmastumisega kohanemise fondi (EGF).

[10] 4. rubriigi 2007. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (234,5 miljonit eurot).

[11] Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses (1) nimetatud 76 miljoni eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.