Eriaruanne ELi prioriteedina 
määratletud 
teadmistepõhise 
maamajanduse 
edendamist mõjutab 
teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmete 
halb juhtimineET 2015  nr 12
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2957-1 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/18421 QJ-AB-15-013-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2960-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/360205 QJ-AB-15-013-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2980-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/364611 QJ-AB-15-013-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Leheküljel 10 asuvate fotode „Naissoost põllumajandustootjate koolitus” ja „Põllumajandustootjate töörühm 
(paikvaatlus)” kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Printed in Luxembourg
ELi prioriteedina 
määratletud 
teadmistepõhise 
maamajanduse 
edendamist mõjutab 
teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmete 
halb juhtimine
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 12
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju. Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, 
tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säilitamise ja haldamise valdkonna eest vastutav I auditikoda, 
mille eesistuja on kontrollikoja liige Augustyn Kubik. Auditit juhtis kontrollikoja liige Jan Kinšt, teda toetasid kabineti -
ülem Alejandro Ballester Gallardo, üksuse juhataja Michael Bain, auditirühma juht Klaus Stern ja auditirühma ase -
juht Els Brems. Auditirühma kuulusid: Stuart Ballantine, Malgorzata Frydel, Athanasios Koustoulidis, Lorenzo Pirelli, 
Maria Eulàlia Reverté i Casas, Michael Spang ja Diana Voinea. Sekretariaaditeenuseid osutas Terje Teppan -Niesen ning 
keeleliselt abistasid Milosz Aponowicz, Cathryn Lindsay, Michał Machowski, Paulina Pruszko ja Charlotta Törneling.
03
 Sisukord
Jaotis
 Sõnastik
I–XI Kokkuvõte
1–15  Sissejuhatus
1–3 Teadmussiirdesse ja oskustesse investeerimine Euroopa Liidus
4–12 Maaelu arengu toetamine teadmussiirde- ja nõustamisteenuste puhul
13–15 Kooskõlastamine muude ELi toetustega teadmussiirde- ja nõustamisteenuste puhul
16–21  Auditi ulatus ja lähenemisviis
22–88  Tähelepanekud
22–51 I osa. Menetlused kõige ajakohasemate teadmussiirde- ja nõustamisteenuste väljaselgitamiseks ja 
valimiseks
23–29 Liikmesriigid määratlesid maapiirkondade ettevõtjatele vajalikud oskused nii üldsõnaliselt, et rahastada 
saaks peaaegu kõiki tegevusi
30–34 Liikmesriigid ei kontrolli alati teenuseosutajate kvalifikatsioone ja kogemusi
35–46 Tegevuste ja teenuseosutajate valimine kannatab õiglase ja läbipaistva konkurentsi puudumise all
47–51 Teadmussiirde- ja nõustamismeetmete alased komisjoni juhised liikmesriikidele olid piiratud
52–65 II osa. Menetlused teadmussiirde- ja nõustamisteenuste kulutõhusa ja kooskõlastatud osutamise 
tagamiseks
52-53 Liikmesriigid kiitsid koolitustegevused heaks, kontrollimata tõhusalt, kas nende kulud olid põhjendatud …
54-55 … ja on ilmnenud viiteid, et nad maksid mõnikord liiga palju koolitus- ja nõustamisteenuste eest, mis ei 
olnud piisavalt põhjendatud
56-57 Komisjoni auditiga ei saadud kontrollikoja tuvastatud puuduste kohta piisavalt teavet
58–65 ELi ja teised fondid ei ole kooskõlastatud, et võimaldada teadmussiirde- ja nõustamisteenuste tulemuslikku 
osutamist
04 Sisukord
66–88 III osa. Menetlused teadmussiirde ja nõustamise tulemuste jälgimiseks ja hindamiseks
69–73  Koolitusepakkujad on koolitusel osalejatelt sageli kogunud otsest tagasisidet, aga liikmesriikide 
ametiasutused kasutavad seda harva edasiste meetmete täiustamiseks
74–78  Leidub ka mõningaid näiteid headest tavadest, kus liikmesriigid teevad jõupingutusi kasuliku teabe 
kogumisel teadmussiirde ja nõustamise mõju kohta
79–88  ELi tasandil teadmussiirde- ja nõustamisteenuste koondtulemuste esitamiseks kogutud andmed ei ole 
usaldusväärsed
89–102  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Teadmussiirde- ja nõustamismeetmete rakendamine auditeeritud liikmesriikides
 II lisa.  Kirkpatricku neli tasandit
 Komisjoni vastus
05
 Sõnastik
CMEF : kogu ELi hõlmav maaelu arengu ühine seire- ja hindamisraamistik programmitöö perioodil 2007–2013 
(Common Monitoring and Evaluation Framework ).
CMES : kogu ELi hõlmav maaelu arengu ühine seire- ja hindamissüsteem programmitöö perioodil 2014–2020.
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega : ELi eelarve täitmise meetod, mille puhul täitmisega seotud 
ülesanded delegeeritakse liikmesriikidele1. Selleks nimetavad liikmesriikide ametiasutused määratud asutused, kes 
vastutavad liidu rahaliste vahendite haldamise ja kontrolli eest.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESI -fondid, ESIF) : uus mõiste viie ELi fondi kohta, millega antakse 
ühtekuuluvuspoliitika raames toetust programmitöö perioodil 2014–2020.  
Need viis fondi on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond, Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF).
Korraldusasutus : riiklik või piirkondlik asutus, kelle liikmesriik on määranud korraldama maaelu arengukava.
Maaelu arengukava : liikmesriigi või piirkonna koostatud ja komisjoni heakskiidetud dokument maaelu arengu 
poliitika kavandamiseks, järelevalveks ja rakendamiseks.
Maapiirkondade ettevõtjad : käesoleva aruande tähenduses osutatakse põllumajandusettevõtjatele, 
metsaomanikele ja teistele maapiirkondade ettevõtjatele kui maapiirkondade ettevõtjatele, kui ei ole osutatud 
teisiti.
Meede : abikava poliitika elluviimiseks. Igas meetmete kogumis sätestatakse eeskirjad, millega rahastust saada 
võivad projektid või tegevused peavad kooskõlas olema. On kaht peamist liiki meetmeid investeerimismeetmed ja 
pindalatoetus.
Programmitöö periood : mitmeaastane raamistik selliste ELi poliitikasuundade kavandamiseks ja rakendamiseks, 
nagu maaelu arengu poliitika.
Raamleping : leping ühe või mitme ostja ning ühe või mitme ettevõtja vahel, mille eesmärk on kehtestada teatava 
aja jooksul sõlmitavaid lepinguid reguleerivad tingimused, eelkõige hinna ja vajaduse korral ettenähtud koguse 
osas2.
Riigihange : pakkumismenetlus, mida riigiasutused peavad järgima teatud hinnataset ületavate kaupade, 
ehitustööde ja teenuste ostmisel. Eesmärk on saada majanduslikult soodsaim pakkumine, luues selleks tarnijate 
vahel piisav konkurents, ning tagada, et lepingud sõlmitakse õiglaselt, läbipaistvalt ja diskrimineerimata. 
Direktiivides 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ sätestatakse riigihangete õigusraamistik, mida riigiasutused peavad 
rakendama.
Tühimõju : olukord, kus toetatud tegevus või projekt oleks ellu viidud ka abi andmata.
ÜPP : ühine põllumajanduspoliitikakogum õigusakte ja tavasid, mille Euroopa Liit on vastu võtnud ühise ühtlustatud 
põllumajanduspoliitika võimaldamiseks.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikkel 59.
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31.  märtsi  2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste 
riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114) artikli 1 lõige 5.
06
 Kokkuvõte
I
Teadmussiire ja nõustamine on tõstetud kõrgele prio -
riteetsustasemele nii ELis tervikuna kui ka konkreetse -
malt maaelu arengu puhul. Kutsehariduse ja koolituse, 
oskuste arendamise, elukestva õppe ja teadmussiirde 
olulisust on rõhutanud nii Euroopa Parlament kui ka 
järjestikused ELi põllumajandusvolinikud ning seda 
peegeldab ka ELi õigusraamistik.
II
Käesolevas auditis uuriti ELi maaelu arengu eelarvest 
(EAFRD) ja liikmesriikide endi eelarvetest kaasrahasta -
tud teadmussiirde ja nõustamise teostamist aastatel 
2007–2013. Nendele tegevustele sel ajavahemikul eral -
datud ELi koguvahendid ulatuvad 1,3  miljardi  euroni; 
kaasrahastamisega koos küünib kogu avaliku sektori 
rahastus 2,2  miljardi  euroni.
III
Selleks et teadmussiirdele ja nõustamisele eraldatud 
vahendid oleksid tõhusad ja avaldaksid soovitud mõju, 
tuleb neid kulutada vastavalt väljaselgitatud vajadus -
tele ning teadmussiire ja nõustamine tuleb teostada 
mõistlike kuludega ning seda peaksid tegema asja -
kohase kvalifikatsiooni ja kogemusega teenuseosu -
tajad. Tulemused peaksid olema mõõdetavad ja neid 
tuleks hinnata, et saada teavet tegelike saavutuste 
kohta. Kontrollikoja auditist aga selgus, et liikmes -
riikide ja komisjoni juhtimise nõrkuse tõttu ei tehtud  
ei seda ega teist.
IV
Auditis leiti, et teadmussiirde ja nõustamise teosta -
mine ei olnud meetmete olulisuse ja nende tegevuste 
puhul eeldatud tulemusi arvestades piisav. Liiga sageli 
tuginesid liikmesriigid teenuseosutajate ettepane -
kutele ning mis tahes liiki koolitust peeti heaks ja 
kõlblikuks saama avaliku sektori toetust; nõuetekoha -
seid analüüse, kas neil koolitustel võiks olla ka tegelik 
mõju, tehti väga harva.
Kokkuvõte 07
V
Kehtestatud menetlustega ei olnud alati tagatud õig -
lane ja läbipaistev konkurents, et edendada kvaliteet -
sete teenuseosutajate valikut ning teadmussiirde ja 
nõustamise hankimist parima hinnaga.
VI
Teadmussiirde- ja nõustamisteenuste kulutõhus osu -
tamine on oluline avaliku sektori rahakoti kaitsmisel 
nii ELi kui ka riigieelarvete mõttes. Kontrollikoda leidis 
nõrkusi kontrollides, mida liikmesriigid pidid tegema 
nii taotlusetapis kui ka maksmisetapis. On viiteid, et 
liikmesriigid maksid teatud teenuste eest liiga palju ja 
et seonduvad kulud polnud piisavalt põhjendatud.
VII
Veel ilmnes auditist, et märkimisväärsel arvul sama -
laadseid teenuseid rahastatakse erinevatest ELi 
fondidest (nt nii ESFist kui ka EAFRD kaudu). Sellega 
kaasneb topeltrahastamise risk ja see nõuab kulukate 
haldusstruktuuride dubleerimist, mida kontrollikoda 
peab ebamajanduslikuks. Programmitöö perioodil 
2014–2020 rõhutatakse varasema piiritlemispoliitika 
asemel ELi fondide täiendavust; sellega kaasneb suu -
rem vajadus koordineerimise järele, et vältida eespool 
kirjeldatud riske.
VIII
Puudus üksikasjalik hinnang selle kohta, mida avaliku 
sektori vahenditega tegelikult saavutati, ja koguti 
vaid lihtsustatud näitajaid, nagu koolitatud isikute 
arv või rahastatud koolituspäevade arv. Lisaks leidis 
kontrollikoda probleeme seoses kogutavate andmete 
usaldusväärsusega.IX
Käesolevas aruandes esitatud nõrkused puudutavad 
peamiselt liikmesriikidepoolset meetmete juhtimist. 
Arvestades aga teadmussiirdele ja nõustamisele omis -
tatud tähtsust, leiti ka, et komisjoni roll liikmesriikide 
suunamises ja järelevalves oli ebapiisav ning vajab 
täiustamist.
X
Nende järelduste põhjal esitab kontrollikoda rea soo -
vitusi eesmärgiga parandada praeguse maaelu arengu 
programmitöö perioodi (2014–2020) olukorda ning 
tagada, et tegevuste puhul seatud nõudlikud eesmär -
gid saavad suurema tõenäosusega täidetud.
XI
Konkreetselt annab kontrollikoda järgmised 
soovitused:
 ο liikmesriigid peaksid kehtestama sellised me -
netlused maapiirkondade ettevõtjatele vajalike 
teadmiste ja oskuste analüüsimiseks, mis oleksid 
enamat kui üldsõnaliste teemade esitamine, eel -
kõige projektikonkursi- või hankeperioodi puhul. 
Liikmesriigid peaksid korduvate protseduuridega 
tagama, et asjaomased teadmussiirde- ja nõus -
tamisteenused määratletakse ja valitakse sellise 
analüüsi alusel, ning vältima riski, et menetlust 
juhib teenuseosutaja;
 ο komisjon peaks liikmesriikidele andma täiendavaid 
juhiseid korduvate analüüside tegemise kohta ja 
julgustama neid nimetatud analüüside koostami -
sel konkreetsemad olema;
 ο liikmesriigid peaksid tagama, et uute nõustamis -
teenuste loomise toetust antakse üksnes juhul, kui 
on tõestatud vastavate teenuste puudus kõne -
aluses valdkonnas ning kui esineb uute töötajate, 
ruumide ja/või vahendite rahastamise vajadus;
08 Kokkuvõte
 ο liikmesriigid peaksid valima avaliku sektori ra -
hastust saavad teenuseosutajad välja õiglases ja 
läbipaistvas konkurentsis, olenemata sellest, kas 
nad kasutavad projektikonkursse või ametlikke 
riigihankemenetlusi. Eelkõige peaksid liikmesriigid 
tagama, et nende valiku- või lepingu sõlmimise 
kriteeriumidega ei soosita teatud teenuseosutajaid 
või teenuseosutajate liike;
 ο komisjon peaks andma täiendavaid konkreetseid 
juhiseid teenuse ettevõttesisese osutamise, töö -
võtulepingute ning konsortsiumi osutatava teenu -
se hindamise kohta. Lisaks peaks komisjon liikmes -
riikide menetlusi piisavalt jälgima, tagamaks, et 
teadmussiirde- ja nõustamistegevuse valik on 
konkurentsipõhine, õiglane ja läbipaistev;
 ο mis puutub kulude põhjendatuse tõhusasse kont -
rollimisse, siis peaksid komisjon ja liikmesriigid 
rakendama kontrollikoja selleteemalise eriaruande 
soovitusi3. Liikmesriigid peaksid teadmussiirde ja 
nõustamise puhul eelkõige hindama vajadust selli -
se tegevuse toetamise järele, mis on turul mõist -
liku hinna eest vabalt saadaval. Kui see vajadus 
on põhjendatud, peaksid liikmesriigid tagama, et 
toetatud tegevuste kulud ei ületa turul pakutavate 
samalaadsete tegevuste kulusid;
 ο komisjon peaks tuginema esimestele sammudele, 
mis on tehtud ELi fondide vahelise täiendavuse 
tagamiseks, näiteks spetsiaalsetele talituste -
vahelistele töörühmadele, et põhjalikult hinnata 
nende erinevate ELi fondide vahelist täiendavust, 
mida liikmesriigid on kavandanud programmitöö 
perioodiks 2014–2020. See hinnang peaks andma 
tulemuseks kooskõlastatud lähenemisviisi tead -
mussiirde tegevuste toetamiseks, et maandada 
topeltrahastamise ja haldussüsteemi dubleeri -
mise riski; ο liikmesriigid peaksid tulevaste projektikonkurssi -
de või pakkumismenetluste täiustamiseks looma 
seire- ja hinnanguteavet kasutavad tagasiside 
andmise süsteemid. Nende süsteemidega tuleks 
teenuseosutajatelt nõuda mitte üksnes teabe esi -
tamist osalejate rahulolu kohta teenustega, vaid ka 
testimist, kas nad on õppinud seda, mida pidanuks 
õppima;
 ο komisjon peaks andma juhiseid selle kohta, kuidas 
liikmesriigid võiksid neid korduvaid tagasiside -
protseduure kasutada ja kontrollida, et need 
oleksid liikmesriikides kehtestatud. Sellise taga -
siside tulemusi saaksid kasutada ka hindajad, et 
keskenduda hindamistöös tegevuste analüüsile 
tulemuste ja mõju tasandil;
 ο viimaks peaks komisjon viivitamata tõstma tead -
mussiirde ja nõustamise riskiprofiili ning vastavalt 
parandama selle järelevalvet ja juhtimist, taga -
maks kindlamalt, et liikmesriigid osutavad kõne -
aluseid teenuseid tulemuslikult.
3 Vt eriaruanne nr 22/2014 „Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud 
maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine” 
(http://eca.europa.eu ).
09
 Sissejuhatus
Teadmussiirdesse ja 
oskustesse investeerimine 
Euroopa Liidus
01 
Kutsehariduse ja -koolituse, oskuste 
arendamise, elukestva õppe ja tead -
mussiirde olulisust on rõhutanud pal -
jud poliitikud ning tõstnud esile mitut 
kõrgetasemelist dokumenti, sealhulgas 
tööhõive ja majanduskasvu strateegiat 
„Euroopa 2020”4.
„Põllumajandussektori teadmiste -
baasi tugevdamine on samuti maa -
elu arengu programmide oluline 
aspekt”5
Phil Hogan (Euroopa Komisjoni 
põllumajanduse ja maaelu arengu volinik)
„Tuleviku põllumajandus peab 
põhinema teadmistel”6
Dacian Cioloș (endine Euroopa Komisjoni 
põllumajanduse ja maaelu arengu volinik)
02 
Euroopa Liidu toimimise lepingus 
osutatakse selgesõnaliselt järgmistele 
meetmetele: „efektiivne jõupingutuste 
koordineerimine kutseõppe, uuringute 
ja põllumajanduslike teadmiste levita -
mise alal; see võib hõlmata projektide 
või institutsioonide ühisrahastamist”, 
et saavutada ühise põllumajanduspo -
liitika (ÜPP)7 eesmärgid.03 
ELi õigusaktides programmitöö 
perioodiks 2014–20208 rõhutatakse 
eelkõige teadmussiirde- ja nõustamis -
teenuseid kui põhitegevusi maapiir -
kondade säästva arengu saavutamisel. 
„Teadmussiirde ja innovatsiooni paran -
damine põllumajanduses, metsandu -
ses ning maapiirkondades” on maaelu 
arengu valdkonna horisontaalne 
prioriteet, st seda peetakse oluliseks 
vahendiks muude prioriteetide ja 
meetmete rakendamisel maaelu aren -
gu valdkonnas.
Maaelu arengu toetamine 
teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste puhul
04 
Maapiirkondade puhul antakse 
teadmussiirde- ja nõustamisteenus -
tele rahalist toetust Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD). 
Programmitöö perioodil 2007–2013 
anti seda toetust nelja järgmise meet -
me kaudu9:
 ο Meede 111 – Kutseõppe- ja 
teavitamismeetmed
 ο Meede 114 – Nõustamisteenuste 
kasutamine
 ο Meede 115 – Juhtimis-, asendus- ja 
nõustamisteenuste loomine
 ο Meede 331 – Koolitus ja 
teavitamine4 KOM(2010) 2020 (lõplik), 
3. märts 2010, „Euroopa 2020. 
aastal. Aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu 
strateegia”.
5 Euroopa Komisjon – 
pressiteade „Veel 18 maaelu 
arengu programmi saavad 
rohelise tule”, Brüssel, 
13. veebruar 2015 ( http://
europa.eu/rapid/
press -release_IP-15-4424_
et.htm ).
6 Mõtteavaldus 
teadmistepõhise 
põllumajanduse kohta, 
12. oktoober 2011 ( https://
www.youtube.com/
watch?v=QqOqVed_atA ).
7 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 41.
8 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta määrus (EL) nr 
1305/2013, Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu 
arengu toetuste kohta ja 
millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 487).
9 Meede 341 (oskuste 
omandamine ja elavdamine, 
et koostada kohaliku arengu 
strateegia ja seda arendada) 
ning meede 431 (kohaliku 
tegevusrühma juhtimine, 
oskuste omandamine ja 
elavdamine) hõlmavad ka 
koolitust, aga on asjakohased 
üksnes LEADER- ja sarnaste 
rühmade puhul telje 3 raames 
ning on mõeldud nende 
rühmade abistamiseks 
kohalike strateegiate 
rakendamisel. Seetõttu ei 
vaadelda neid käesolevas 
auditis täpsemalt.
10 Sissejuhatus
05 
Kolme esimese meetme eesmärk oli 
tugevdada põllumajandusettevõtjate 
ja metsaomanike konkurentsivõimet. 
Meede 331 oli suunatud muudele 
maapiirkondade äritegevustele ja 
sidusrühmadele, eesmärgiga suuren -
dada nende suutlikkust aidata kaasa 
maamajanduse mitmekesistamisele 
ning samuti parandada maapiirkon -
dade elukvaliteeti. Meetmed 111 ja 
331 hõlmasid koolituskursusi, töötube, 
põllumajandusettevõtete külastusi, 
juhendamist jne ning nendele osuta -
takse kui teadmussiirdemeetmetele. 
Meetmed 114 ja 115 olid nõustamis -
meetmed, mis olid mõeldud üksikutele 
põllumajandusettevõtjatele ja metsa -
omanikele või nende rühmadele juhis -
te andmiseks. Individuaalset teadmus -
siiret ja nõustamist pakuti osalejatele 
kas tasuta või vähendatud tasu eest.Põllumajandusettevõtjatele, metsa -
omanikele ning muudele maapiirkon -
dade ettevõtjatele ja sidusrühmadele 
osutatakse edaspidi kui maapiirkonda -
de ettevõtjatele.
EAFRD -st rahastatud teadmussiirde- ja nõustamisteenuste näiteid1. selgitus
© ZAMm / Gerald LechnerNaistest põllumajandusettevõtjate koolitus
© ECAPõllumajandusettevõtjate koolitus
© BMLFUW/LFI/weinfranz
Põllumajandusettevõtjate töörühm 
(põllukülastus)
11 Sissejuhatus
06 
Maaelu arengu poliitika raamistikus 
kuuluvad teadmussiirde- ja nõustamis -
meetmed komisjoni ja liikmesriikide   
koostöös täidetava eelarve alla. Maa -
elu arengukavade kohta teevad ette -
paneku liikmesriigid ja need kinnitab 
komisjon. Seejärel valivad liikmesriigid 
esitatud kavadele tuginedes välja projektid, millele raha eraldatakse. 
Joonisel 1 näidatakse, kuidas raha 
eraldatakse asjakohastele projektidele 
vastavalt reguleerivale raamistikule.Joonis 1Reguleeriv raamistik EAFRD rahastuse eraldamiseks projektidele
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
€Ettepaneku teeb 
komisjon, heaks 
kiidab nõukogu
Ettepaneku teeb 
komisjon, heaks 
kiidab nõukogu
Projektide 
valimineÜksikasjalikud eeskirjad ja menetlused liikmesriigi tasandilStrateegiline programmitöö liikmesriigi tasandilELi tasandil kehtestatud maaelu arengu poliitika
Teadmussiirde- ja nõustamisprojektidele eraldatud 
rahastamine(riiklikud või piirkondlikud õigusaktid, menetlused, juhised)(riiklik strateegiakava, maaelu arengukava)(ühenduse strateegilised suunised, nõukogu määrus)
12 Sissejuhatus
07 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati 
ligikaudu 1,3  miljardit  eurot ehk 1,4% 
EAFRD rahastusest teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmetele. 31. detsemb -
riks 2013 olid liikmesriigid kulutanud 
ligikaudu 744 miljonit eurot ehk 57% 
kavandatud EAFRD -poolsest rahasta -
misest. Liikmesriigid kaasrahastavad 
kõiki meetmeid (üksikasju vt  tabe -
list 1 ). Nagu on juba osutatud, ületab 
teadmussiirde- ja nõustamismeetme -
tele omistatud üldine olulisus siiski 
nende puhtalt rahalise väärtuse.
08 
Liikmesriigid ei pea tingimata raken -
dama kõiki nelja EAFRD teadmussiir -
de- ja nõustamismeedet. Komisjonilt 
saadud 2012. aasta andmete analüüsist 
nähtub, et 88st maaelu arengukavast 
ei kasutanud meetmeid 111, 114, 331 ja 
115 vastavalt 19%, 52%, 66% ja 74%.09 
Edaspidiseks on neli eraldi meedet 
maaelu arengu programmitöö pe -
rioodil 2014–2020 ühendatud kaheks 
meetmeks:
 ο meede 01  – teadmussiire ja 
teavitus;
 ο meede 02  – nõustamisteenused, 
põllumajandusettevõtte juhtimis- 
ja asendusteenused.
10 
Kavandatavad EAFRD kulud meetme 
01 puhul ulatuvad 1,1  miljardi  euroni 
ja meetme 02 puhul 742 miljoni euroni 
ehk kokku 1,9  miljardi  euroni10. Riikliku 
kaasrahastamisega kombineerituna 
võivad avaliku sektori kogukulud 
ületada 4  miljardit  eurot. See kujutab 
endast ligikaudu 46% suurenemist, 
võrreldes eelmisel programmitöö  
perioodil kavandatud kuludega.Tabel 1Avaliku sektori kogukulud (EAFRD pluss riiklik kaasrahastamine) ja EAFRD kulud 
meetme kohta
Meede Meetme kirjeldusKavandatud perioodiks 2007–2013 Kantud aastatel 2007–2013
EAFRD (eurodes)Avaliku sektori 
kogukulud (eurodes)EAFRD (eurodes)Avaliku sektori 
kogukulud (eurodes)
111 Kutsekoolitus ja teavitusmeetmed 947 013 157 1 599 928 390 556 561 212 974 023 090 
114 Nõustamisteenuste kasutamine 197 958 811 338 640 512 98 320 876 169 488 261 
115Juhtimis-, asendus- ja nõustamis -
teenuste loomine50 307 450 76 068 793 26 540 966 43 419 212 
331 Koolitus ja teavitus 115 516 980 226 388 227 62 498 154 122 427 257 
Teadmussiirde- ja nõustamismeetmed 1 310 796 398 2 241 025 922 743 921 208 1 309 357 820 
Allikas:  Euroopa maaelu arengu võrgustiku andmed (ajakohastatud veebruaris 2014).10 Need arvandmed tuginevad 
Euroopa Komisjoni esitatud 
teabele. Need hõlmavad nii 
118st heakskiidetud maaelu 
arengukavast 56 kohta 
esitatud arvnäitajaid kui ka 
neid, mida veel arutatakse. 
Arvandmed on praegu seega 
näitlikud.
13 Sissejuhatus
11 
Kui programmitöö perioodi 2007–2013 
meetmete võimalikud toetusesaajad 
olid koolitustel osalejad ja nõustamis -
teenuse saajad, siis nüüd on see 
muutunud. Programmitöö perioodil 
2014–2020 meetmete 01 ja 02 raames 
finantsabi saavad toetusesaajad on 
teenuseosutajad, nimelt lõplikele toe -
tusesaajatele (maapiirkondade ettevõt -
jad) nõustamist või koolitust pakkuvad 
asutused.
12 
Kuigi riigihankemenetluse kasutamine 
ei ole kohustuslik, kasutasid mõned 
liikmesriigid seda juba programmitöö 
perioodi 2007–2013 teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste osutajate valimisel. 
Vastavalt uutele õigusaktidele tuleb 
riigihanke -eeskirju kohaldada enne 
teenuselepingute sõlmimist meet -
me 02 kohaste teenuseosutajatega. 
Meetme 01 puhul ei ole riigihange 
teenuseosutajate valimisel kohustuslik.Kooskõlastamine muude 
ELi toetustega 
teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste puhul
13 
ELi toetus teadmussiirdele ja 
nõustamis  teenustele ei piirdu maaelu 
arengu poliitika valdkonnaga. Kõige 
üldisemal tasandil (ja iga fondi man -
daati arvestades) toetatakse koolitus -
projekte Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) 
ja Euroopa Regionaalarengu Fondi 
(ERF) kaudu, eesmärgiga aidata kaasa 
majanduskasvule ja töökohtade loo -
misele. Nendele fondidele osutatakse 
koos EAFRD ja kahe teise fondiga kui 
Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondidele. Õigusraamistik aastateks 
2014–2020 nõuab Euroopa struktuuri-  
ja investeerimisfondide varasemast 
paremat kooskõlastamist nii ELi kui ka 
liikmesriikide tasandil. Uut raamistikku 
kujutatakse joonisel 2 .
14 
Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondid on vahendid, millega rakenda -
da strateegiat „Euroopa 2020”. Tule -
musliku toetuse pakkumiseks peaksid 
Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondid keskenduma 11 valdkondliku 
eesmärgi edendamisele11. Fondi -
spetsiifilistes määrustes nähakse ette 
nende eesmärkide edasine jaotamine 
investeerimisprioriteetideks.
15 
Käesoleva auditi puhul asjakohane 
valdkondlik eesmärk on eesmärk nr 10, 
mis seisneb investeerimises haridusse, 
koolitusse ja kutseõppesse oskuste 
omandamiseks ning elukestvaks õp -
peks. Veelgi üksikasjalikumad investee -
rimisprioriteedid on sätestatud ESFi, 
ERFi ja EAFRD määrustes12 (vt  joonis  2).11 Nagu on sätestatud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta 
määruse (EL) nr 1303/2013 
(millega kehtestatakse 
ühissätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi,  
Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320)) artiklis 9.
12 Fondispetsiifilised 
investeerimisprioriteedid on 
sätestatud järgmistes 
dokumentides:  
– ESF: määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikkel 3;  
– ERF: Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17.  detsembri   
2013. aasta määruse (EL) nr 
1301/2013 (mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja majanduskasvu ja 
tööhõivesse investeerimise 
eesmärgiga seonduvaid 
erisätteid ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT 
L 347, 20.12.2013, lk 289)) 
artikkel 5;  
– EAFRD: määruse (EL) nr 
1305/2013 artikkel 5.
14 Sissejuhatus Joonis 2Programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistik
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Strateegia „Euroopa 2020”
Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
Partnerlusleping 
Fondispetsiiﬁlised investeerimisprioriteedid, mis peegeldavad 
valdkondlikke eesmärkePeegeldab strateegiat „Euroopa 2020” 11 ühise valdkondliku 
eesmärgi kaudu
(EAFRD, ESF , ERF)(10) investeeringud haridusse, koolitusse ja 
kutseõppesse oskuste omandamiseks ja elukestvaks õppeks; 
RakenduskavadMaaelu arengukavadDokument, milles kirjeldatakse Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatavat kasutamist
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – 
fondispetsiiﬁlised määrused             Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – 
ühine strateegiline raamistik raamistik             
15
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
16 
Kontrollikoda viis läbi teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmetele programmitöö 
perioodil 2007–2013 tehtud kulutuste 
juhtimis- ja kontrollimenetluste auditi 
(vt ka punkt 4), eesmärgiga anda uue 
programmitöö perioodi kohta sisukaid 
soovitusi. Nii saavad liikmesriigid neid 
oma programmide rakenduseeskirjade  
ja -menetluste väljatöötamisel arvesse  
võtta ning komisjon saab neid kasu -
tada eelkõige oma järelevalve täius -
tamiseks liikmesriikide juhtimis- ja 
kontrolli  süsteemide üle.
17 
Auditiga sooviti vastata järgnevale 
küsimusele.
Kas maaelu arengu teadmussiirde- 
ja nõustamismeetmete tulemusli -
kuks rakendamiseks on kehtesta -
tud juhtimis- ja kontrollisüsteemid?
18 
Seoses sellega antakse kontrollikoja  
aruandes vastused järgmistele 
alamküsimustele.
 ο Kas maapiirkondade ettevõtja -
tele kõige asjakohasemate tead -
mussiirde- ja nõustamisteenuste 
väljaselgitamiseks ja valimiseks on 
kehtestatud menetlused?
 ο Kas teadmussiirde- ja nõustamis -
teenuste kulutõhusa ja kooskõlas -
tatud osutamise tagamiseks on 
kehtestatud menetlused?
 ο Kas teadmussiirde ja nõustamise 
tulemuste seiramiseks ja hindami -
seks on kehtestatud menetlused?19 
Auditiga hõlmati programmitöö pe -
rioodi 2007–2013 ja võimaluste piires 
loodi seoseid järgmise programmitöö 
perioodiga, kui meetmetest saavad 
toetust üksnes lõplikele toetusesaaja -
tele (maapiirkondade ettevõtjad) koo -
litus- ja nõustamisteenuseid osutavad 
asutused. Seetõttu keskenduti auditis 
perioodi 2007–2013 puhul seda liiki 
toetusesaajatele.
20 
Audit toimus ajavahemikul 2014. aasta 
juulist kuni 2015. aasta veebruarini. Au -
diti tõendusmaterjali koguti dokumen -
tide kontrolli ning auditikülastuste abil 
korraldusasutustesse ja teenuseosu -
tajate juurde viies liikmesriigis13– His -
paania (Galicia), Austria, Poola, Rootsi 
ja Ühendkuningriik (Inglismaa)  – ning 
samuti uuringu abil14. Külastatud liik -
mesriikides rakendatud eri meetmete -
ga seotud olukorda kirjeldatakse I lisas.13 Käesoleva aruande 
tähenduses võib „liikmesriik” 
tähendada nii riiki kui ka 
kõnealuse riigi piirkonda või 
autonoomset kogukonda.
14 Kontrollikoda korraldas  
19 liikmesriigi 25 maaelu 
arengukava hõlmava uuringu, 
et selgitada välja põhjused, 
miks liikmesriigid ei olnud 
saadaolevaid meetmeid 
täielikult kasutanud.
16 Auditi ulatus ja lähenemisviis
21 
Seoses teadmussiirde- ja nõustamis -
meetmetega kavandatud ja tekkinud 
kulutused olid nendes liikmesriikides 
suured (vt  joonis 3 ). Kontrollikoda võt -
tis liikmesriikide valikul aluseks oma 
eesmärgi hõlmata kõiki nelja meedet 
(vt punkt 4) ja saada tasakaalustatud 
geograafiline katvus. Auditikülastused 
ja uuring hõlmasid liikmesriike, mille 
arvele langes üle 65% teadmussiirde- 
ja nõustamismeetmete kulutustest. Joonis 3Maaelu arengu rahastamise periood 2007–2013 – teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmed: 20 suurimate kulutustega maaelu arengukava 2012. aasta 
detsembri seisuga
Allikas:  Euroopa maaelu arengu võrgustiku andmed.0 10 20 30 40 50 60 70 80
...................................................................................................................................................... ................ ................ ................ ............ .... ................ ..........................................................................................................................................................................................
........................ ................ ................ ................ ............ .... ................ ........................................................................................................................ .... ................ ........................................ ........ .... ...... ....
.................... ................ .... ................ .................................................... .............. ........ .... ................ .... ................ .................... ................ ........ .... ....
................................................................................................ .................. ..
.... ............................................................................
Nõustamismeetmed Teadmussiirdemeetmedmiljonites eurodes
Rootsi
Ühendkuningriik – Inglismaa
Austria
Ungari
Prantsusmaa – Réunion
Taani
Prantsusmaa – Hexagone
Poola
Soome – maismaaosa
Slovakkia
Portugal – maismaaosa
Hispaania – Galicia
Hispaania – Andaluusia
Belgia – Flandria
Tšehhi Vabariik
Ühendkuningriik – Wales
Leedu
Rumeenia
Itaalia – Piemonte
Prantsusmaa – Guadeloupe
17
 Tähelepanekud
I osa. Menetlused kõige 
asjakohasemate 
teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste 
väljaselgitamiseks ja 
valimiseks
22 
Selleks et hinnata, kas välja valiti  
kõige asjakohasemad teadmussiirde-  
ja nõustamisteenused, kohaldas 
kontrolli  koda järgmisi kriteeriume:
 ο EAFRDst tuleks rahastada üksnes 
neid tegevusi, mis aitavad liikmes -
riikidel saavutada meetmete puhul 
seatud konkreetseid eesmärke, 
vältimaks suvaliselt mis tahes koo -
litus- või nõustamistegevuse ra -
hastamist. Selle eeltingimuseks on 
maapiirkondade ettevõtjatele vaja -
like teadmiste ja oskuste analüüs, 
mis on piisavalt spetsiifiline, et 
võimaldada liikmesriikidel suunata 
abi konkreetsetele tegevustele;
 ο EAFRDst tuleks rahastada üksnes 
kvaliteetset koolitust ja nõusta -
mist. Otsustava tähtsusega on 
kvaliteetsed teenuseosutajad ning 
liikmesriigi ametiasutustel peavad 
seega olema kehtestatud asjakoha -
sed nõuded ja menetlused;
 ο teenuseosutajaid ja tegevusi tuleks 
valida õiglase ja läbipaistva kon -
kursi abil;
 ο komisjon peaks heaks kiitma 
üksnes need maaelu arengukavad, 
milles määratletakse selgelt maa -
piirkondade ettevõtjatele vajalikud 
teadmised ja oskused. Vajaduse 
korral peaks komisjon andma 
liikmesriikidele juhiseid, et aidata 
neil kehtestada paremad vajaduste 
hindamise menetlused.Liikmesriigid määratlesid 
maapiirkondade 
ettevõtjatele vajalikud 
oskused nii üldsõnaliselt, 
et rahastada saaks peaaegu 
kõiki tegevusi
23 
Vajadustepõhiste tegevuste valimine 
ja rakendamine nõuab liikmesriikidelt 
enne kavandamise alustamist ja/või 
koolitustegevuse valimist maapiir -
kondade ettevõtjate individuaalsete 
eelistuste analüüsimist ja väljaselgita -
mist ning maamajandusele ja ühiskon -
nale objektiivselt vajalike teadmiste ja 
oskuste määratlemist. Need vajadused 
võivad lühikese või keskpika aja jook -
sul muutuda. Seega peaksid analüüsi-   
ja kavandamismenetlused olema 
nendele muutustele reageerimiseks 
piisavalt paindlikud.
24 
Seega eeldaks kontrollikoda, et 
liikmes  riigid uurivad teadmiste ja os -
kuste vajadust strateegilistel eesmärki -
del pikemas perspektiivis (praktilistel 
põhjustel programmitöö perioodi 
kohta) ning kehtestavad läbivad me -
netlused vajaduste väljaselgitamiseks 
lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Pä -
rast selliste analüüside tegemist peaks 
liikmesriikidel olema piisavalt teavet, 
mille alusel määrata kindlaks konkursi-  
ja pakkumiskutsete puhul nõutavad 
teenused. Seda illustreerib joonis 4 .
18 Tähelepanekud
25 
Kontrollikoda vaatas läbi riiklikud stra -
teegiakavad ja maaelu arengu kavad 
ning muud strateegiadokumendid 
ja ka saadaolevad uuringud, raken -
duseeskirjad ja seda liiki tegevuste 
konkreetse hankega seotud teenuse -
kirjeldused. Kontrollikoda leidis, et 
auditeeritud liikmesriigid olid maa -
piirkondade ettevõtjatele vajalikud 
teadmised ja oskused välja selgitanud 
ja määratlenud vaid üldsõnaliselt, 
mis vastab strateegilisele eesmärgile. 
Ükski auditeeritud liikmesriik aga ei 
olnud nendes valdkondades täpsemalt 
välja selgitanud kõige asjakohasemaid 
tegevusi (st konkreetseid koolituskur -
susi). Sellega võib kaasneda risk, et 
rahastatakse üldisi ja teenuseosutaja 
väljapakutud tegevusi, nagu algtaseme 
arvutikursusi, mis ei pruugi põhineda 
määratletud vajadustel (vt  2. selgitus ).Joonis 4Läbivate vajaduste analüüs maaelu arengu teadmussiirde- ja nõustamismeetmete 
valimiseks
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.LõpphindaminePikaajaliste vajaduste analüüs ja programmitöö
Järgmine periood
Aasta 2Aasta 7 Aasta 3 Aasta 1
Hindamine Lühiajaliste 
vajaduste 
analüüsProjektide 
valimine
Projektide 
rakendamine
Hankekir-
jeldus
19 Tähelepanekud
Näiteid hankedokumentides konkreetsemalt täpsustamata jäetud 
vajalike teadmiste ja oskuste üldsõnalistest määratlustest
Ühendkuningriik (Inglismaa)
Ühendkuningriik (Inglismaa) kasutas mitmel juhtimistasandil menetlusi maapiirkondade ettevõtjatele vajalike 
teadmiste ja oskuste väljaselgitamiseks. Selle tulemuseks ei olnud aga teadmussiirdeteenuste üksikasjalik kir -
jeldus hanke tasandil. Tagajärjena tuginesid ametiasutused teenuseosutajate üksikasjalikele ettepanekutele.
Maaelu arengukavades osutatakse üldiselt oskuste puudujääkidele põllumajandus-, toiduaine- ja metsandus -
sektoris ning sellele, et koolitus on esmatähtis nende konkurentsivõime parandamisel ning parema keskkonna 
ja tervete ning jõukate kogukondade loomisele kaasaaitamisel. Sidusrühmade kogu toetusel töötati välja laia -
ulatuslik, kuut kursuste rühma hõlmav raamistik, mille alusel korraldasid ametiasutused kõiki hankemenetlusi. 
Seejärel alustati tegelike tegevuste hankeks tervet rida allkonkursse. Kontrollikoda aga leidis, et allkonkursside 
teenusekirjeldused olid väga üldised ning et ametiasutused tuginesid teenuseosutajate teostamiskavadele, 
mis esitati koos iga pakkumisega.
Austria
Samamoodi osutati ka Austria maaelu arengukavas asjaomastele ELi prioriteetidele ning primaarsektori for -
maalhariduse madalale tasemele. Asjaomaste meetmete teemavaldkonnad olid määratletud asjakohastes ra -
kenduseeskirjades15, kuid need olid jäetud üsna üldsõnalisteks (nt „parandada põllumajandus- ja metsandus -
ettevõtete tõhusust ja konkurentsivõimet”). Rakenduseeskirjades nähti ette, et spetsiaalne konverents, 
seal  hulgas sidusrühmade konverents, teeb põllumajandusministeeriumile (BMLFUW) ettepanekuid täpsemate 
kirjelduste ja prioriteetide kohta, mida heakskiitvad asutused pidid projektide valikul arvesse võtma. Kuigi 
toimus kümme kohtumist, ei esitatud täpsemaid kirjeldusi ning seetõttu valiti projektid välja üksnes rakendus -
eeskirjades mainitud üldsõnaliste teemavaldkondade alusel.
15 Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft zur Umsetzung von Maßnahmen im Rahmen des 
Österreichischen Programms für die Entwicklung des ländlichen Raums 2007–2013 „Sonstige Maßnahmen“ .2. selgitus

20 Tähelepanekud
26 
Auditeeritud liikmesriigid kaasasid  
teenuseosutajaid ja sidusrühmi 
teadmussiirde- ja nõustamisteenuste 
prioriteetide või teemavaldkondade 
määratlemise protsessi kas koosole -
kute või töörühmade abil või andes 
neile võimaluse esitada kirjalikke 
ettepanekuid. Teenuseosutajate ja 
sidusrühmade kaasamine peaks aitama 
välja kujundada teenused, mis vasta -
vad paremini sihtrühmade vajadustele. 
Sidusrühmadel võib aga olla ka huvi 
edendada teenuseid, mis on popu -
laarsed või juba vabalt saadaval, selle 
asemel et tegelda tegelike puudustega 
maapiirkondade ettevõtjatele vajalike 
teadmiste ja oskuste vallas. Seetõttu 
peaksid liikmesriigid kaaluma väliseid 
arvamusi ja ettepanekuid, kuid peaksid 
siiski erapooletult otsustama, kas tee -
nuseosutajate pakutud tegevustega 
käsitletakse tegelikult maapiirkondade 
ettevõtjate reaalseid vajadusi ning 
kas need on turul mõistliku hinnaga 
juba saadaval. Kontrollikoda ei leidnud 
tõendeid, et nii oleks tehtud. Selle 
tulemusena tuginesid ametiasutused 
põhimõtteliselt alt üles menetlusele, 
kus teenuseosutajad pakkusid välja 
kursusi, mida tulnuks tegelikult teha 
hanke korras, selle asemel et teenuse -
osutajad vastanuks ametiasutuste 
endi väljendatud selgelt määratletud 
vajadustele.27 
Teenuseosutajate ettepanekute eba -
piisava analüüsiga kaasneb lisaks 
asjakohatute tegevuste rahastamise 
riskile ka risk dubleerida turul juba 
saadaolevaid koolitusi ning maksta 
üle turuhinna (vt punktid 54 ja 55). See 
kujutab endast tarbetut avaliku sektori 
kulutust ning võib moonutada olemas -
olevaid teenuseturge.
21 Tähelepanekud
28 
Veel üks seonduv nõrga hindamise 
näide puudutab meedet 115. Meet -
me 115 kaudu peaks EAFRD rahastama 
teenuste korraldamisel tekkivaid kulu -
sid (nt personalikulud, uute ruumide, 
sisseseade jms kulud)16. Kontrollikoda 
aga leidis, et meedet 115 on mõnikord 
kasutatud pikka aega tegutsenud 
nõustamisasutuste puhul selliste tee -
nuste loomiseks, mis tegelikult pol -
nud uued. Need hõlmasid uute (uue 
määruse nõuetest tulenevate) teema -
de lisamist nõustamisse. Kui Ühendku -
ningriigis (Inglismaa) pidid võimalikud 
uute teenuste osutajad tõendama asja -
omase nõustamisteenuse puudumist 
konkreetses piirkonnas, siis Hispaanias 
(Galicia) seda ei nõutud (vt  3. selgitus ). 
Teistes auditeeritud liikmesriikides 
meedet 115 ei kasutatud.
Hispaania (Galicia)  – selliste nn uute teenuste loomise rahastamine, mis 
tegelikult ei olnud uued
Hispaania (Galicia) annab rahalist toetust väidetavate uute nõustamisteenuste loomiseks teenuseosutajatele,  
kes olid tegelikult olemas juba enne perioodi 2007–2013 maaelu arengukava rakendamist. Rahastatakse 
nõustamisteemasid, mida peetakse uueks, olenemata sellest, kas maapiirkondade ettevõtjatepoolne nõudlus 
on tõendatud ja/või kas olemasolevatest struktuuridest piisab nende uute teemadega toimetulemiseks (st kas 
uutel teemadel nõustamine nõuab uute töötajate palkamist, täiendavate ruumide üürimist ja/või uue sisse -
seade ostmist).
Arvestades asjaolu, et viieaastase toetuseperioodi lõpul vähendas auditeeritud teenuseosutaja oma personali, 
näib ta EAFRD rahastamisest sõltuvat ka oma tegevuskulude katmisel.
Lisaks olemasolevate teenuseosutajate rahastamisele on ka risk liigselt rahastada teenuseosutajate personali -
kulusid. Meede 115 hõlmab personalikulusid, aga neid rahastatakse ka meetme 114 kaudu, millega toetatakse 
põllumajandusettevõtjate poolt nõustamisteenuse osutajale makstavaid tasusid.3. selgitus 
16 Nõukogu 20. septembri 
2005. aasta määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 (Euroopa Maaelu  
Arengu Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu 
arengu toetuste kohta (ELT 
L 277, 21.10.2005, lk 1)) 
artikkel 25: „toetust antakse 
põllumajandusettevõtte 
juhtimis-, asendus- ja 
nõuandeteenuste ning samuti 
metsanduse nõuandeteenuste 
loomisest tulenevate kulude 
katmiseks ja see väheneb 
järk-järgult maksimaalselt  
5 aasta jooksul alates 
nimetatud teenuste 
loomisest.”
22 Tähelepanekud
29 
Auditist nähtus, et vaatamata vaja -
duste ebapiisavale analüüsimisele 
kaasrahastatakse EAFRDst ka asjako -
hast teadmussiiret ja nõustamist. See 
ei olnud aga konkreetsete vajaduste 
välja  selgitamise ja nendele keskendu -
mise tulemus (vt  4. selgitus ).
Asjakohaste ja innovatiivsete rahastatud projektide näiteid
Rootsi  – „Generationsskifte”
Projekt „Generationsskifte” (põlvkondade vahetus) puudutab põllumajandusettevõtte üleandmist vanemalt 
põlvkonnalt nooremale. See on üha olulisem, arvestades aktiivselt põllumajandusega tegeleva elanikkonna   
vanuselisi suundumusi (üle 50% Rootsi ja ELi põllumajandusettevõtjatest on 55-aastased või vanemad17). 
Rootsis uuritud ühepäevasel koolituskursusel pakutakse peamiselt teavet majandus- ja rahandusküsimuste 
(eelkõige maksustamise) ning tsiviilõiguse teemade kohta. Käsitletakse ka põllumajandusliku pereettevõtte 
üleandmise psühholoogilisi ja emotsionaalseid aspekte, üksikasjalikumalt tegeldakse nendega aga juhenda -
miskursustel, mida samuti pakutakse.
Rootsi – „Grön Arena”
„Grön Arena” on projekt, mille eesmärk on toetada sotsiaalhoolekande-, tervise ja vaba aja veetmisega seotud 
teenuseid osutavaid põllumajandusettevõtjaid, nt neid, kes pakuvad talus tegevusi nii eakatele kui ka lastele  
pärast kooli, heaolutunnet tekitavaid tegevusi maal koos loomadega jne. See projekt vastab ühiskonna 
vajadustele ning võimaldab mitmekesistada põllumajandusettevõtjate sissetulekuid. Pärast ühes piirkonnas 
katsetamist laiendati projekti kogu riigi ulatuses.
Austria  – juhtimiskursus maapiirkondade naistele
Selle juhtimiskursuse eesmärk oli julgustada naisi ja võimaldada neil võtta üle vastutavad ametikohad maa -
piirkondade ettevõtetes ja ühiskonna rühmades ning olla seega ka eeskujuks ja julgustada teisi naisi osalema 
aktiivsemalt maaelu arengus. Selle kursuse asjakohasus tuleneb selgelt ühenduse strateegilistest suunistest 
programmitöö perioodiks 2007–201318, milles nähakse ette sõnaselged eesmärgid, et soodustada naiste töö -
turule tulekut ja arvestada naiste koolitusvajadusi (lisateavet selle kursuse kohta vt 9. selgitus ).
17 Euroopa Komisjon (2015):.Liikmesriikide teabelehed (Rootsi, lk 13, ja Euroopa Liit, lk 17) ( http://ec.europa.eu/agriculture/statistics/factsheets/
index_en.htm ).
18 Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsus 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmitöö periood 2007–2013) 
(ELT L 55, 25.2.2006, lk 20).4. selgitus

23 Tähelepanekud
Liikmesriigid ei kontrolli 
alati teenuseosutajate 
kvalifikatsioone ja kogemusi
30 
Eesmärgiga tagada pakutavate tead -
mussiirde- ja nõustamisteenuste kvali -
teet ja tulemuslikkus, peaksid selliseid 
teenuseid osutavad asutused olema 
pädevad nii töötajate kui ka kvalifikat -
sioonide, kogemuste ja regulaarsete 
koolituste korraldamise poolest ning 
neil peaks olema haldus- ja tehniline 
suutlikkus.
31 
Nõustamisteenustega seoses leidis 
kontrollikoda, et eeldatud standardi -
tele19 vastasid kõik liikmesriigid, tänu 
millele said põllumajandusettevõtjad 
ja metsaomanikud valida kinnitatud 
teenuseosutajate nimekirjast. Rootsis 
aga olid kvalifikatsiooni ja kogemusi 
puudutavad nõuded seotud üksnes 
nõuetele vastavuse ja tööohutusealase 
nõustamisega, sest muud liiki nõu anti 
põllumajandusettevõtjatele meet -
me 111 kohaselt, mille kohta ei olnud 
selliseid nõudeid kehtestatud.32 
Asjakohaste ELi eeskirjade puudumisel 
ei määratlenud Rootsi ühtegi nõuet 
teadmussiirdemeetmete kohta. Teised 
auditeeritud liikmesriigid olid näinud 
ette asjakohased rahastamiskõlblikku -
se või lepingu sõlmimise kriteeriumid, 
kuigi  – hoolimata mõnedest märgatud 
headest tavadest – auditist ilmnes, et 
teenuseosutajate kvalifikatsioonide 
hindamise menetlused ei olnud eriti 
tulemuslikud.
33 
Austrial ja Ühendkuningriigil (Inglis -
maa) on teenuseosutaja tasandil 
ranged nõuded. Austrias on teadmus -
siirdeteenuste osutajad rahastamis -
kõlblikud üksnes juhul, kui neil on 
täiskasvanute koolitusasutuse puhul 
kehtiv kvaliteedijuhtimise sertifikaat, ja 
Ühendkuningriigis (Inglismaa) peavad 
huvitatud teenuseosutajad kolmeeta -
pilise hankemenetluse esimeses etapis 
tõendama oma finants-, tehnilist ja 
kutsealast suutlikkust. Mõlemal juhul 
aga ilmnes auditist, et ametiasutused 
ei kontrollinud süstemaatiliselt kursusi 
korraldavate firmade ning nende koo -
litajate kvalifikatsiooni ja kogemusi (vt 
ka 5. selgitus ).
Austria: koolituse pakkujate kvaliteedijuhtimise sertifikaate ei 
kontrollitud
Kontrollimaks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi, mille kohaselt peab teadmussiirdeteenuste osutajatel olema 
kvaliteedijuhtimise sertifikaat, on Austria ametiasutused lisanud oma kontroll -loenditesse vastavad punktid. 
Kontrollikoda aga leidis, et 30 juhtumist neljal kinnitasid ametiasutused oma kontroll -loendis selle punkti, 
ehkki kvaliteedijuhtimise sertifikaati polnud olemaski.
Neile neljale teenuseosutajale makstud avaliku sektori kulutused ulatusid 3,6  miljoni  euroni (EAFRDst 1,8  mil -
jonit eurot), millest ligikaudu 3,1 miljonit eurot (EAFRDst 1,6 miljonit eurot) seondus vaid ühe teenuseosuta -
jaga. 2014. aasta oktoobris teatas sama teenuseosutaja, et ta on nüüd omandanud kvaliteedijuhtimise sertifi -
kaadi, kusjuures ta oli koolitusi pakkunud alates 2007. aastast.5. selgitus
19 Vt komisjoni 
15. detsembri 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1974/2006 
(milles sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
(Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad (ELT 
L 368, 23.12.2006, lk 15))  
artikli 15 lõiget 2:  
„2. Ametiasutused ja 
organisatsioonid, mis on 
valitud osutama 
põllumajandustootjatele 
nõuandeteenuseid, kasutavad 
asjakohaseid ressursse 
kvalifitseeritud personali, 
haldus- ja tehniliste 
võimaluste ning nõustamise 
kogemuse ja usaldusväärsuse 
vormis, võttes arvesse 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikli 24 lõike 1 teise lõigu 
punktides a ja b osutatud 
nõudeid ja tingimusi.”
24 Tähelepanekud
34 
Samalaadseid probleeme seoses 
teenuseosutajate kvalifikatsioonide 
ebapiisava kontrollimisega leiti ka 
Poolas ja Hispaanias (Galicias). Ameti -
asutused tuginesid teenuseosutajate 
antud teabele ega kontrollinud seda 
toetavate dokumentide alusel. Niipea 
kui Hispaania (Galicia) ametiasutused 
hakkasid ise koolituskursusi korralda -
ma, peeti nende töötajate kvalifikat -
sioone ja kogemusi ning tehnilist ja 
haldussuutlikkust iseenesest mõisteta -
vaks ja kontrolle ei tehtud üldse.
Tegevuste ja 
teenuseosutajate valimine 
kannatab õiglase ja 
läbipaistva konkurentsi 
puudumise all
35 
Konkurents innustab teenuseosutajaid 
parandama oma teenuste kvaliteeti, 
pakkuma head hinda ning soovi -
tama vajadustepõhiseid teenuseid 
ning peaks seega andma suuremat 
väärtust Euroopa maksumaksja raha 
eest. Konkurentsi aluspõhimõtted on 
õiglus ja läbipaistvus. Pealegi, nagu 
on punktis 24 juba öeldud, peaks 
vastutavatel ametiasutustel olema 
vajalikest teenustest selge idee, et nad 
suudaksid konkursi- või pakkumiskut -
setes määratleda nõutavad teenused 
või kehtestada vastavad kriteeriumid 
asjakohaste tegevuste valimiseks.36 
Seoses teadmussiirdemeetmetega on 
auditeeritud liikmesriikidel erinevad 
teenuseosutajate ja teenuste valimise 
meetodid  – alates konkursita lepin -
gust ja asutusesisese korraldamisest 
kas ametiasutuse või allasutuste poolt 
kuni ühekordsete konkursikutsete ning 
riigihankemenetluste kohaldamiseni. 
Kuid vaatamata kasutatud menetluste 
laiale valikule leidis kontrollikoda, et 
üldiselt osutusid korduvalt valituks ja 
said suurema osa EAFRD rahastusest 
kaua tegutsenud ja hästi väljakujune -
nud teadmussiirdeteenuste osutajate 
ettepanekud. Kontrollikoda arvab, et 
see on nii konkurentsi puudumise ja/
või õigluse ja läbipaistvuse puudumise 
tõttu.
37 
Järgmistes punktides tutvustab 
kontrollikoda erinevates auditeeritud 
liikmesriikides täheldatud menetlusi 
ning mõningaid nende menetlustega 
seotud riske ja järeldusi:
Teenuseosutajate ja teenuste 
konkursita valimine  – Austria ja 
Rootsi
38 
Projektiettepanekuid võib teha või 
esitada mis tahes ajal kogu prog -
rammitöö perioodi jooksul, st ilma 
kindlate perioodide või tähtaegadeta. 
Selle tagajärjel ei ole projektide ja 
teenuseosutajate konkurentsipõhine 
hindamine ega valimine võimalik ning 
teenuseosutajatel puudub stiimul esi -
tada konkreetsetel vajadustel põhine -
vaid ja hästi väljatöötatud teenuseid, 
st on suur risk, et suurem osa rahalisest 
toetusest kulub teenuseosutaja välja -
pakutud teenustele.
25 Tähelepanekud
39 
Auditi ajal oli rühm Austria avaliku 
sektori asutuste koolitusasutusi saanud 
77,3% meetme 111 puhul saadaolevast 
EAFRD rahastusest ning 54,3% meet -
me 331 puhul saadaolevast rahastu -
sest. Nendel koolitusasutustel on teiste 
teenuseosutajate ees konkurentsieelis, 
sest ühelgi teisel teenuseosutajal ei 
olnud võimalust osaleda ametiasutuste 
korraldatud ametlikel koosolekutel, 
kus arutati uusi kursusi ja rakendusees -
kirju. Austria ametiasutuste tellitud 
hindamisaruandes leiti, et liidumaades 
[Bundesländer] kiideti peaaegu erandi -
tult heaks koolituskursused, mida need 
asutused juba pakkusid, nii et tühi -
mõju oli tõenäoliselt suur20.
Teenuste asutusesisene 
osutamine  – Hispaania (Galicia) 
ja Rootsi
40 
Teenuste asutusesisene osutamine 
oli ulatuslik Hispaanias (Galicias) (89% 
meetme 111 eelarvest) ja Rootsis (61% 
meetme 111 eelarvest ja 35% meetme 
331 eelarvest). Erasektori teenuseosu -
tajatele selliste projektide korralda -
mise võimalust ei antud; selle asemel 
said need heakskiidu otse liikmes-
riikide ametiasutustelt. Kontrollikoda 
ei leidnud dokumenteeritud otsustus -
menetlust, milles olnuks fikseeritud 
rahaline piirmäär ja/või põhjendatud 
asutusesisest osutamist (nt asutuse -
sisese asjatundlikkuse ja suutlikkuse 
olemasolu; vajalikud oskused, mida 
turg ei hõlma).41 
Rootsis käsitleti asutusesiseseid pro -
jekte samamoodi kui väliste koolitu -
sepakkujate korraldatud projekte, st 
tegevuse kiitis heaks sama asutuse 
erinev organisatsiooniüksus. Projek -
te aga ei seatud paremusjärjestus -
se ja kontrolli  koda leidis, et paljud 
kontrollid olid tehtud vaid pro forma  
(vt punkt 53).
42 
Asutusesiseseid projekte hangiti 
ka alltöövõtjatelt, aga seonduvate 
haldustoimingute kulud (nt hanketea -
te koostamine, saadud pakkumiste 
kontrollimine), mis tegelikult moo -
dustasid osa ametiasutuste tava -
pärastest ülesannetest, kanti projekti 
kuludesse. Lisaks leiti auditi käigus, et 
ametiasutused osutasid asutusesiseste 
projektide puhul teenuseid, mis olid 
palju kulukamad kui turul ilma EAFRD 
toetuseta juba saadaolevad teenused 
(vt punkt 55).20 Mandl, C. ja Kuttner, T.,  
„Bildungsevaluierung 
Ländliche Entwicklung LE 
07-13 – Endbericht”, Viin, 2013, 
lk 107.  
Tühimõju on olukord, kus 
toetatud tegevus või projekt 
oleks ellu viidud ka abi 
andmata.
26 Tähelepanekud
Projektikonkursid  – Hispaania 
(Galicia)
43 
Hispaanias (Galicias) rakendati  
vaid 11% meetme 111 eelarvest 
konkurentsi  põhise menetluse kaudu, 
st iga -aastaste projektikonkursside 
kaudu. Saadud ettepanekuid hin -
nati võimalikele teenuseosutajatele 
teatavaks tehtud eri kriteeriumide eest 
antavate teenepunktide alusel. Audi -
tist aga selgus, et puudus objektiivne 
meetod teenepunktide andmiseks. 
Tagajärjena anti taotlustele kas 0 punk -
ti (kui taotluses puudus nõutav teave) 
või suurim võimalik punktide arv 
(kui seonduvad väljad olid täidetud, 
isegi mittespetsiifilise teabega). Selle 
tulemusena ei olnud valikumenetlus 
läbipaistev ega taganud kuidagi, et 
valitakse parimad teenuseosutajad ja 
teenused.
Riigihange  – Ühendkuningriik 
(Inglismaa) ja Poola
44 
Riigihange või pakkumismenetlus 
on konkurentsipõhine valikumenet -
lus, mille puhul järgitakse ametlikke 
eeskirju. Õigel kohaldamisel peaks 
see põhjendatult tagama õigluse ja 
läbipaistvuse ning head tulemused 
teenuseosutajate ja projektide vali -
misel. Kontrollikoda aga leidis mitu 
murettekitavat probleemi.45 
Ühendkuningriigis (Inglismaa) tuvasta -
tud probleem on seotud alltöövõtuga. 
Mitmeetapilise hankemenetluse ja 
lepinguosade suurusega soositakse 
suuremaid teenuseosutajaid. Väikse -
mad teenuseosutajad võivad teenust 
osutava struktuuri osaks saada üksnes 
alltöövõtu kaudu. Inglismaa ametiasu -
tused nõuavad pakkujatelt asjaomase 
teabe (st alltöövõtjatega sõlmitud 
lepingute, lepingute haldamise ning 
kavandatava suhtluse) esitamist, et 
tagada soovitud tulemuse saavutami -
ne. Teisalt ei ole neil otsest kontrolli 
alltöövõtu üle ning nad tuginevad 
üksnes peatöövõtjale nii alltöövõtjate 
valimisel kui ka osutatud teenuste ar -
veldamisel. Selle arveldamise tulemu -
sel maksid ametiasutused peatöövõt -
jale liigseid summasid  – asjaolu, mida 
käsitletakse põhjalikumalt käesoleva 
aruande 2. osas (vt 8. selgitus ).
46 
Poolas rikkus hankemenetlust halvasti 
toimiv lepingute sõlmimise süsteem, 
mis soosib hästi väljakujunenud 
konsortsiume uute teenuseosutajate 
ees. Nagu kontrollikoja järeldustest 
veel nähtus, ei piisa sellest, kui ameti -
asutused hindavad taotluse esitanud 
konsortsiume üldiselt, vaid hinnata 
tuleb ka üksikute liikmete suutlikkust 
ja ülesandeid (vt 6. selgitus ).
27 Tähelepanekud
Teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmete 
alased komisjoni juhised 
liikmesriikidele olid piiratud
47 
Komisjon kiitis maaelu arengukavad 
heaks programmitöö perioodi alguses 
ega nõudnud liikmesriikidelt nende 
programmidokumentides maapiirkon -
dade ettevõtjatele vajalike teadmiste 
ja oskuste väljaselgitamist ega oma 
valikumenetluste kirjeldamist. Lisaks 
ei andnud komisjon programmitöö 
perioodil 2007–2013 asjakohaseid juhi -
seid, mis oleksid võinud aidata liikmes -
riikidel kehtestada paremaid menet -
lusi. Mis puutub uude programmitöö 
perioodi, siis koostas komisjon meet -
mete kohta põhjalikumad suunised, 
ent ei määratlenud üksikasjalikult seda, 
kuidas teadmiste ja oskuste alaseid 
vajadusi kindlaks määrata (nt paindlike analüütiliste ja planeerimisprotseduu -
ride abil). Tollal saadaolevate prog -
rammidokumentide põhjal ei leidnud 
kontrollikoda tõendeid, et liikmesriigid 
oleksid vajalikke teadmisi ja oskusi pa -
remini analüüsinud (vt punktid 23–29).Poola lepingute sõlmimise süsteem on halvasti kujundatud ja rakendatud
Hiljuti asutatud ja vähem kui kaheaastase kogemusega teenuseosutajad ei saavuta organisatsioo -
ni kogemuse eest kunagi maksimumpunkte ja seega on rahalise toetuse saamine nende puhul 
a priori  välistatud, olenemata nende väljapakutud tegevuste kvaliteedist.
Lisaks võimaldatakse Poola rakendusmäärustega anda kolm punkti „koolituse korraldamise kogemuse jagami -
se (…)” eest, juhul kui pakkumise teinud konsortsiumisse kuulub põllumajandusorganisatsioon. Kontrollikoda 
leidis, et ametiasutused on andnud sellisele konsortsiumile kolm punkti, kuigi põllumajandusorganisatsiooni 
roll teenuse osutamisel oli ebaoluline ega andnud isegi makseks alust. Mitme eduka pakkumise analüüsist 
selgus, et need kolm punkti võivad konkursi võitmisel olla otsustavad.6. selgitus 

28 Tähelepanekud
48 
Komisjon ei avaldanud liikmesriikidele 
suuniseid lisaks olemasolevale õigus -
sättele nõustamisteenuste osutamise 
kohta perioodil 2007–2013, tagamaks, 
et teadmussiirde- ja nõustamistee -
nuste osutajad on usaldusväärsed, 
asjakohase kvalifikatsiooniga ja koge -
mustega ning et neil on vajalik haldus-  
ja tehniline suutlikkus. Mis puutub 
programmitöö perioodi 2014–2020, 
siis võivad teatud täiustused teoks 
saada, eelkõige kuna ELi sätteid tee -
nuseosutajate suutlikkuse ja kvalifi -
katsioonide kohta on laiendatud ka 
teadmussiirdeteenuste hõlmamiseks21 
(vt punktid 30–34).
49 
Programmitöö perioodil 2007–2013 
ei olnud komisjon alati teadlik tee -
nuseosutajate ja teenuste valiku -
menetlustega seotud probleemidest 
ega saanud seega nõuda liikmes -
riikidelt parandusmeetmete võtmist 
(vt punktid 35–46).
50 
Seoses programmitöö perioodiga 
2014–2020 nõutakse õigusaktidega, et 
nõustamisteenuste osutajate valiku -
menetlust peab reguleerima riigihan -
keseadus22. Seega esineb siin risk, et 
hanke tulemuseks on vaid üks võitja 
geograafilise ja/või teemavaldkonna 
kohta ning see piirab maapiirkonna 
ettevõtjate valikut. Riski peaks leeven -
dama asjaolu, et liikmesriigid saavad 
allkirjastada raamlepinguid mitme 
teenuseosutajaga23, võimaldades maa -
piirkondade ettevõtjatel seega valida 
mitme teenuseosutaja seast.51 
Seoses teadmussiirdeteenuste ja 
teenuseosutajatega ei ole vastavates 
õigusaktides sõnaselget sätet, aga 
liikmesriigid „saavad valida erineva -
te menetluste vahel vastavalt oma 
riiklikule õigusele, sealhulgas pakku -
muste, (…) ja asutusesiseste menet -
luste vahel”24. Komisjoni täiendavate 
konkreetsete juhiste puudumise korral 
võivad kaua püsida kontrollikoja poolt 
programmitöö perioodi 2007–2013 
kohta tuvastatud probleemid, nagu 
teenuste asutusesisene osutamine ilma 
läbipaistva otsustamismenetluse või 
põhjenduseta, alltöövõtt, mille suhtes 
ei kohaldata halduskontrolli ja samu 
norme kui tavalepingute puhul, ning 
lepingute sõlmimise menetlused, mis 
ei ole läbipaistvad ja/või õiglased.
II osa. Menetlused 
teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste 
kulutõhusa ja 
kooskõlastatud osutamise 
tagamiseks
Liikmesriigid kiitsid 
koolitustegevused heaks, 
kontrollimata tõhusalt, 
kas nende kulud olid 
põhjendatud …
52 
Selle tagamine, et maaelu arengu 
toetuste kulud hoitakse kontrolli all, 
on ELi finantsmäärustega nõutava 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhi -
element, mille kohaselt eeldatakse 
kõigilt ELi eelarve täitjatelt säästlikkuse 
põhimõtte kohaldamist ehk õigete 
asjade toetamist õige hinnaga. Seda 
tuleks teha kulude eelkontrolliga, st 
enne toetuse heakskiitmist ja enne 
selle väljamaksmist.21 Määruse (EL) nr 1305/2013 
artikli 14 lõige 3 ja artikli 15 
lõige 3.
22 Määruse (EL) nr 1305/2013 
artikli 15 lõige 3.
23 Kooskõlas direktiivi 2004/18/
EÜ artikliga 32.
24 Meetmedokument 
„Teadmussiire ja teavitus“, 
2014. aasta oktoobri versioon.
29 Tähelepanekud
53 
Nagu kontrollikoda oma eriaruandes 
nr 22/201425 rõhutas, ei tee liikmes -
riigid piisavalt, tagamaks, et maaelu 
arenguks antud toetuste aluseks 
olevad kulud on põhjendatud. Tead -
mussiirdemeetmete puhul ei ole 
projektitaotlused kavandatavate te -
gevustega seotud kulude mõtestatud 
hindamiseks sageli piisavalt üksikasja -
likud. Sellegipoolest kiitsid Austria ja 
Rootsi ametiasutused sellised üldised 
projekti  taotlused heaks ning märkisid 
oma kontroll -loenditesse, et kulude 
põhjendatust on kindlasti kontrolli -
tud. Muud näited, mis illustreerivad 
liikmesriikide eelkontrolli nõrkusi, on 
toodud 7. selgituses .… ja on ilmnenud viiteid, 
et nad maksid mõnikord 
liiga palju koolitus- ja 
nõustamisteenuste eest, 
mis ei olnud piisavalt 
põhjendatud
54 
Nagu eespool kirjeldatud, nõutakse 
liikmesriikide ametiasutustelt kont -
rollimist, kas nende heakskiidetavate 
toetuste aluseks on põhjendatud ku -
lud. On aga tavaline, et tekkinud kulud 
erinevad taotlusetapis heakskiidetud 
kuludest: muutuda võivad nii teenuse -
kirjeldused kui ka hinnad. Seetõttu on 
liikmesriikidel vaja kehtestada eeskir -
jad ja süsteemid, et avastada märkimis -
väärsed kõrvalekalded heakskiidetud 
projektikuludest ja kontrollida enne 
toetuse väljamaksmist, et läbivaadatud 
kulud on endiselt põhjendatud.25 Vt eriaruanne nr 22/2014 
„Säästlikkuse saavutamine: ELi 
rahastatud maaelu arengu 
projektitoetuste kulude 
ohjamine” 
(http://eca.europa.eu ).
Näiteid, mis illustreerivad liikmesriikide eelkontrolli nõrkusi
Ühendkuningriik (Inglismaa)
Ametiasutused said pakkumiskutsele vastuseks vaid ühe teenuseosutaja pakkumuse. Nad võtsid pakkumuse 
vastu, võrdlemata hindu varasemate kulude või muude võrdlusalustega. Kontrollikoda leidis, et ametiasutuste 
esitatud kulu koolitusel osaleja kohta oli kaks kuni kaheksa korda kõrgem kui teenuseosutaja reklaamlehel 
kuulutatud standardhind.
Hispaania (Galicia)
Koolitusprojekti eelarve suurendamist aktsepteeriti, ilma et kavandatava suurendamise põhjendamiseks oleks 
nõutud mis tahes toetavaid dokumente.
Austria
Ühe suure projekti eelarve suurendati kahekordseks, mille tulemusena saadi toetust kokku 2,7  miljonit  eurot. 
Ametiasutused kiitsid eelarve suurendamise heaks väitega, et esitatud kuluarvutused põhinesid varasematel 
aastatel samalaadse tegevuse eest tehtud maksetel. Kontrollikoda aga ei leidnud tõendeid asjakohaste kont -
rollide kohta.7. selgitus

30 Tähelepanekud
55 
Kontrollikoda leidis maksmisetapi 
menetlustes nõrkusi, mis põhjustasid 
ebakorrektseid väljamakseid, liiga 
suuri väljamakseid või ebakindlust 
väljamakstud summa õigsuses, nagu 
on selgitatud allpool:
 ο põllumajandusettevõtjate kohus -
tuslik koolitus, nt fütosanitaartoo -
dete käitlemise ja loomade heaolu 
teemal, mille korraldasid otse 
piirkondlikud ametiasutused vas -
tavalt 2680 ja 2030 euro eest, oli 
piirkonnas saadaval palju väiksema 
hinnaga (vastavalt 150 ja 200 euro 
eest) (Hispaania – Galicia);
 ο väljamakseid ei kohandatud 
vastavalt koolitusel osalejate 
tegelikule kohalolekule, ehkki pro -
jekti kulusid arvestati selle alusel 
(Hispaania  – Galicia);
 ο koolitusel osalejate loendid ei ol -
nud usaldusväärsed: need olid kas 
eelnevalt allkirjastatud, oli ilmne, 
et allkirja on muutnud muu isik kui 
osaleja, või polnud neid võimalik 
tõlgendada erinevate märkide ja 
koodide kasutamise tõttu (Poola, 
Hispaania  – Galicia);
 ο liikmesriikide ametiasutustele 
esitatud kulud koolituskursus -
te eest olid palju suuremad kui 
alltöövõtja  tele tegelikult makstud 
summad (Ühendkuningriik  – Inglis -
maa, vt  8. selgitus ); ο liikmesriikide ametiasutuste endi 
korraldatud projektide puhul ei 
olnud võimalik leida seost üksiku 
koolitustegevuse kulude ja makse -
asutusele mõistliku aja jooksul 
esitatud vastava maksenõude 
vahel (Rootsi);
 ο ei olnud kohustust pidada ajakava 
tabeleid või olid ajalise dokumen -
teerimise eeskirjad ebaselged ega 
võimaldanud pidada nõuetekohast 
arvet koolitustegevusele kulunud 
aja kohta ei teenuseosutajate ega 
riigiasutuste endi poolt (Rootsi, 
Poola, Hispaania). Riigi ametiasu -
tuste puhul tähendab see riski, et 
ametiasutuste tavapäraste üles -
annete hulka kuuluvad toimingud 
kantakse EAFRDst kaasrahastata -
vate projektide kuludesse (vt ka 
punkti 42);
 ο mõningaid nõustamismeetmeid 
rahastati täies ulatuses (Rootsi); 
see on vastuolus õigussättega, mil -
lega piiratakse rahastamismäära  
80 protsendini;
 ο alati ei ole olemas selgeid lepin -
guid väliste koolitajate või juhen -
dajatega ning nende arved ei ole 
piisavalt üksikasjalikud, et oleks 
võimalik kindlaks määrata kulude 
korrektsus ja põhjendatus ning 
nende seos projektiga (Austria, 
Rootsi).
31 Tähelepanekud
Liigsed tulud Ühendkuningriigis (Inglismaa)
Ühendkuningriigis (Inglismaa) maksid liikmesriigi ametiasutused mitme koolituskursuse eest liiga suurt hinda, 
vaatamata riigihankemenetluse kohaldamisele. Ühel maksenõudel, mille üks teenuseosutaja esitas kolme kur -
suse eest, esitatud kulud olid 13,8 korda suuremad kui otsesed koolituskulud, mille see teenuseosutaja oli oma 
alltöövõtjatele maksnud. Selle lepingu majanduslikule ebasoodsusele oli juhtinud tähelepanu ka makseasu -
tuse inspektor (enne kontrollikoja auditit), aga kõnealuse makse mõttes tagajärjetult. Tagajärjena kavandavad 
Ühendkuningriigi ametiasutused kehtestada teenuse osutamise kava rangema järelevalve korra.
1 Vähesed muud kulud oleksid reklaami- ja halduskulud.  
2 Vastavalt maksenõudele.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.8. selgitus
Väljamaksed kokku ²
(osalejate tasud
 ja avaliku sektori poolne rahastamine)
13%8%9%
CBA
87%92%91%Kursus
9420 £16 540 £5536 £
BrutokasumAlltöövõtjatele makstud otsesed koolituskulud¹
32 Tähelepanekud
Komisjoni auditiga ei saadud 
kontrollikoja tuvastatud 
puuduste kohta piisavalt 
teavet
56 
Komisjon peab oma auditite kaudu 
tegema järelevalvet liikmesriikides 
kehtestatud juhtimis- ja kontrolli -
süsteemide üle26. Teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuseid peetakse maapiir -
kondade ühiskonna ja selle majanduse 
edasise arengu jaoks väga olulisteks. 
Sellest hoolimata ei saadud komisjoni 
poolt nende meetmete haldamise 
järelevalveks auditi ulatusega piisavalt 
asjakohast teavet liikmesriikide ra -
kendus- ja kontrollimenetluste kohta, 
samuti ei tuvastatud ega korrigeeritud 
ühtegi eespool esile toodud puudust.
57 
Komisjon ei ole korraldanud ühtegi 
konkreetset auditit programmitöö 
perioodi 2007–2013 teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmete kohta põhjusel, 
et asjaomase rahastamise summa on 
suhteliselt väike. 2010. aastal hõlmas 
üks laiaulatuslikum audit osana oma 
ulatusest meedet 111. Sellest ilmnes 
mitu juhtimis- ja kontrollisüsteemide 
(peamiste kontrollimehhanismide) 
puudujääki ning see tõi kaasa vajaduse 
finantskorrektsioonide järele27.ELi ja teised fondid ei 
ole kooskõlastatud, et 
võimaldada teadmussiirde- 
ja nõustamisteenuste 
tulemuslikku osutamist
58 
Nagu punktis 13 juba osutatud, on 
maapiirkondade ettevõtjate teadmus-
siirde- ja nõustamismeetmeid võima -
lik rahastada muudest allikatest kui 
EAFRD. Auditikülastuste ajal ja oma 
uuringu alusel (vt punkt 20) leidis 
kontrollikoda, et sellist rahastamist 
pakuvad ka teised ELi fondid (eelkõige 
ESF) ning ka riiklikud ja piirkondlikud 
rahastamisallikad.
59 
Samade meetmete erinevatest alli -
katest topeltrahastamise vältimiseks 
nõutakse liikmesriikidelt nende maa -
elu arengukavades eri toetusvahendite 
piiritlemist28 ning tõhusate haldus-
menetluste rakendamist29.
60 
Erinevate ELi fondide piiritlemine pol -
nud aga üksnes liikmesriikide kohus -
tus. See oleks pidanud algama komis -
joni tasandil koos erinevate fondide 
eest vastutavate peadirektoraatide 
vahelise nõuetekohase kooskõlastami -
sega. Komisjon oleks pidanud hindama 
piiritlemise asjakohasust ning kiitma 
selle heaks osana maaelu arengu 
riiklikest strateegiakavadest, andma 
suuniseid ja kontrollima meetmete 
rakendamist liikmesriikides.26 Määruse (EL, Euratom) nr 
966/2012 artikli 59 lõige 2.
27 Komisjon võib 
finantskorrektsioone teha 
juhul, kui kulude, tehingute 
või tavade puhul eiratakse 
eeskirju ja kui liikmesriik ei ole 
neid eiramisi korrigeerinud. 
Finantskorrektsioone võidakse 
teha ka juhul, kui juhtimis- ja 
kontrollisüsteemides esineb 
tõsiseid puudujääke, mis 
ohustavad ELi poolt kavale 
juba tehtud osamakset, või kui 
liikmesriik ei ole eiramisi 
uurinud ega nõutavaid 
korrektsioone teinud.
28 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikkel 60.
29 Komisjoni 27.  jaanuari   
2011. aasta määruse (EL) nr 
65/2011 (millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) nr 
1698/2005 rakendamise 
üksikasjalikud eeskirjad seoses 
kontrollimenetluse 
rakendamisega ning nõuetele 
vastavusega maaelu arengu 
toetusmeetmete osas (ELT 
L 25, 28.1.2011, lk 8)) artikli 24 
lõige 5.
33 Tähelepanekud
61 
Programmitöö perioodil 2007–2013 ei 
andnud komisjon välja ühtegi suunist 
ei piiritlemise ega topelt rahastamise 
ohu vältimise kohta ja kiitis liikmes -
riikide maaelu arengukavad heaks, 
nõudmata täpsemaid üksikasju 
topeltrahastamise vältimiseks kohal -
datud mehhanismide kohta. Kontrolli -
koda selgitas välja mitu juhtumit, kus 
sarnaseid tegevusi oli rahastatud eri 
fondidest ja kus fondide piiritlemine 
oli olnud ebamäärane. Selle olukorra  
ilmselge halb külg on asjaolu, et 
võidakse dubleerida haldusstruktuu -
re. Mida ebaselgem on piiritlemine 
koostoimes halvasti toimivate haldus -
menetlustega, seda suurem on topelt -
rahastamise risk.
62 
Sellegipoolest leidis kontrollikoda, et 
mõned liikmesriigid kasutasid topelt -
rahastamise riski maandamiseks häid 
tavasid, näiteks arvete tembeldamine 
(Hispaania – Galicia, Austria, Poola), 
toetusesaajate deklaratsioonid (His -
paania – Galicia) ning erinevate ameti -
asutuste vahelised konsultatsioonid ja 
kohustuslikud kontrollid taotlusetapis 
(Rootsi).63 
Mis puudutab erinevate ELi fondide 
piiritlemist, siis kontrollis kontrollikoda 
liikmesriikide riiklikke strateegiakavu 
ja maaelu arengukavu programmitöö 
perioodil 2007–2013 ning leidis järgmi -
si nõrkusi:
 ο Hispaanias (Galicias) võis n -ö 
tavaharidusevälist koolitustege -
vust rahastada nii EAFRDst, ESFist 
kui ka ERFist. Ühtegi asjakohast 
piiritlemiskriteeriumi ei olnud aga 
määratletud. Näiteid leiti nii maa -
piirkondade IT -kursuste kohta kui 
ka maapiirkondade koostööpõhise 
ettevõtluse kursuste kohta, mida 
oli rahastatud nii EAFRDst (mee -
de 111), ERFist kui ka ESFist;
 ο Ühendkuningriigis (Inglismaa) olid 
juhtimis-, haldus-, IT- ja kontori -
oskuste kursused avatud kõigile 
ettevõtjatele, sealhulgas maapiir -
kondade ettevõtjatele, kuigi piirit -
lemiskriteeriumidega näisid need 
olevat välja jäetud;
 ο Poolas rahastati sarnaseid koolitusi 
ESFi inimkapitali tegevusprogram -
mi ja meetme 111 alusel;
 ο Belgias (Valloonias) võis sarnaseid 
tegevusi rahastada meetme 331 
alusel ja ESFist. Maaelu arengu 
rahastamist alustati selle meet -
mega, mis aga seejärel katkestati. 
Belgia ametiasutused selgitasid, 
et koolituste pakkujad eelistasid 
ESFist rahastamist, sest ESFi kulude 
hüvitamise eeskirjad on nende 
arvates vähem ranged kui EAFRD 
eeskirjad.
34 Tähelepanekud
64 
Hispaanias (Galicias) ilmnes auditist, et 
süsteemis oli esinenud meetmest 115 
ja ESFist topeltrahastamise risk, kuna 
hiljuti palgatud töötajate kulusid sai 
katta mõlemast fondist. Tuvastati 
juhus, kus teenuseosutaja oli saanud 
seoses töökohtade loomisega toetust 
nii ESFist (122 400 eurot) kui ka meet -
mest 115 (124 700 eurot).
65 
Uuel programmitöö perioodil 
2014–2020 rõhutatakse asjaomas -
tes määrustes ELi fondide vahelise 
suurema ühtsuse olulisust. Selle uue 
lähenemisviisiga keskendutakse 
vähem piiritlemisele ja rohkem täien -
davusele. Komisjon ei olnud siiski 
tegevusalaseid suuniseid andnud. 
Kontrollikoda analüüsis partnerlusle -
pinguid ja mitme liikmesriigi puhul 
ei ole selge, kuidas saadakse uuel 
perioodil üle programmi  töö perioo -
dil 2007–2013 ilmnenud puudustest 
kooskõlastamisel.III osa. Menetlused 
teadmussiirde ja 
nõustamise tulemuste 
jälgimiseks ja 
hindamiseks
66 
Põhiline vahend, mille abil tagada ELi 
eelarve mõistlik kulutamine, on järele -
valve ja hindamine30. Nagu näidatakse 
joonisel 4  ja punktis 1, võib järelevalve 
ja hindamine anda teavet lühiajalisteks 
analüüsideks ja programmikirjelduseks 
seitsmeaastasel programmitöö perioo -
dil ning pikemaajaliste programmide 
väljatöötamisel tulevikuks.
67 
Komisjoni poolt sel eesmärgil kasu -
tatava mudeli puudumisel osutab 
kontrolli  koda koolitusprogrammide 
hindamisel Kirkpatricku nelja tasandi 
mudelile. Selle mudeli põhimõtteid 
saab kohaldada mis tahes koolitus -
programmi suhtes (vt II lisa ). Kirkpat -
ricku neli tasandit on üles ehitatud 
koolitusprogrammide hindamise 
viiside järjestusena. Ühelt tasandilt 
järgmisele liikudes muutub protsess 
raskemaks ja ajakulukamaks, aga iga 
järgmine tase pakub ka väärtuslikumat 
teavet31.30 Järelevalve on kulude, 
väljundite ja tulemuste 
korrapärane uurimine, mis 
annab ajakohast teavet selle 
kohta, kas programmid 
edenevad kavakohaselt. 
Hindamine on tõendite – 
sealhulgas järelevalve puhul 
saadava teabe  – korrapärane 
kogumine ja analüüsimine, et 
teha järeldusi programmi või 
poliitika tulemuslikkuse ja 
tõhususe kohta.
31 Kirkpatrick, Donald L., 
Kirkpatrick, James D., 
„Evaluating Training Programs:  
The Four Levels ”, 3. väljaanne, 
2006, lk 21.
35 Tähelepanekud
68 
1. ja 2. tasandil saadud teave (reageeri -
mine ja õppimine) on kasulik peamiselt 
osutatava teenuse kvaliteedi, tegevu -
se ulatuse jms seotud probleemide 
väljaselgitamisel. Seda teavet saab 
kasutada sisendina edasiste meetmete 
kirjelduste täpsustamisel või täiustada 
teenuseosutajate valikut edaspidistes 
pakkumiskutsetes või edaspidistel 
projektikonkurssidel. 3. ja 4. tasandit 
(käitumine ja tulemused) saab kasu -
tada meetmete mõju ja tulemuste 
hindamiseks ning neid saab kasutada 
strateegilisemal otstarbel, näiteks vaja -
duste ümberhindamisel, uute välja -
selgitamisel jne.
Koolitusepakkujad on 
koolitusel osalejatelt sageli 
kogunud otsest tagasisidet, 
aga liikmesriikide 
ametiasutused kasutavad 
seda harva edasiste 
meetmete täiustamiseks
69 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid ko -
guvad EAFRD teadmussiirdemeetmete 
puhul koolitusel osalejatelt vahetut 
tagasisidet, aga nad ei kasuta seda 
täies ulatuses ära koolituse kvaliteedi 
hindamiseks või kursuste kohandami -
seks. Teavet tegeliku õppimise kohta  
(2. ta   sand) jälgivad vähesed 
liikmesriigid.70 
Enamikus auditeeritud liikmesriikides 
täidavad koolitusel osalejad tagasi -
sidevorme (mida nimetatakse ka 
koolitusega rahulolu lehtedeks) kohe 
pärast koolituse lõppemist. Enamasti 
tehakse seda teenuseosutaja alga -
tusel, aga mõne liikmesriigi ameti -
asutused on välja töötanud juhised 
või standarditud tagasisidevormid 
(vt ka  9. selgitus ).
71 
Paljudel juhtudel aga ei kasuta liikmes -
riikide ametiasutused kogutud teavet 
täielikult ära. Poolas edastatakse 
ametiasutustele makseetapi lõpparu -
andes vaid ühe kvaliteeti puudutava 
küsimuse koondtulemused. Austrias 
ei edastata ametiasutustele tagasi -
sidevorme ega nende analüüse. His -
paanias (Galicias) ei saa ametiasutuste 
kesktalitused otsese sekkumise kaudu 
juhitud koolitustegevuse puhul projek -
ti koordinaatoritelt täidetud vorme.
36 Tähelepanekud
72 
Enamik külastatud liikmesriikide 
ametiasutusi ei jälgi, millises ulatuses 
osalejad tegelikult omandavad kavan -
datud teadmisi, oskusi ja suhtumisi 
tänu oma osalemisele õppetegevuses 
(vastab Kirkpatricku 2. tasandile (õppi -
mine)). Näiteks Hispaanias ei jälginud 
ametiasutused seda, kui paljud kooli -
tusel osalejad tegelikult tegid eksa -
mi, mille jaoks ettevalmistuskursusi 
pakuti. Ühendkuningriigis (Inglismaal) 
ei jälgi ametiasutused sertifikaadikur -
suste läbinute määra ja kontrollikoda leidis näiteid, kus isegi peatöövõtja ei 
teadnud oma alltöövõtjate pakutavate 
kursuste läbinute arvu. Poolas ei tehta 
enne ja pärast koolitusseanssi teste 
ega küsitlusi, mille alusel hinnata kooli -
tusel osaleja õpitut. Sertifikaat, mille 
koolitustel osalejad koolitusseansi lõ -
pus saavad, on pelgalt kinnitus nende 
osalemise kohta ja mitte kinnitus, et 
nad on testi edukalt läbinud.Heade tavade näiteid teabe kogumise kohta projekti hindamiseks
Poola  ametiasutused annavad teenuseosutajale standarditud tagasisidevormid, mis hõlmavad 11 küsimust 
kvaliteedi kohta.
Ühendkuningriigi (Inglismaa)  ametiasutused lubavad teenuseosutajatel kasutada oma hindamisvorme, aga 
nad tagavad suuniste abil, et need vormid vastavad miinimumnõuetele. Koolitusel osalejatele antakse kolm 
või enam valikut (nt väga rahul, rahul või rahulolematu) kuue erineva teguri kohta: kursuse tempo ja sisu, ma -
terjalid, asukoht ja ruumid, juhendajapoolne toetus, üldine kvaliteet ja oskuste asjakohasus. Samuti palutakse 
osalejatel kinnitada oskuste asjakohasust ning tõenäosust, et neid oskusi hakatakse praktiliselt kasutama. 
Veidi jäetakse ruumi ka märkuste ja täiustamisettepanekute tegemiseks.
Ühendkuningriigis (Inglismaal)  teevad ametiasutused juhuslikult valitud koolitusel osalejate seas telefoni -
uuringuid. Telefoniuuringu peaeesmärk on kontrollida osalemist, aga see on ka kasulik mehhanism tagasiside 
saamiseks.
Austrias  nägi kontrollikoda head näidet, kus hindamine oli lõimitud aktiivselt maaelu arengus osalevate -
le naistele mõeldud innovatiivse juhtimiskursuse kontseptsiooni. Kursus hõlmas moodulite kvalitatiivsete 
elementide, näiteks õpikeskkonna, kursuse sisu ja praktilise asjakohasuse ning koolitajate ja õppedokumen -
tide kvaliteedi hindamist. Koolitajatel paluti teha enesehindamine, mida võrreldi osalejate hinnanguga, ning 
lõpuks oli koolituse pakkujal tagasisidet käsitlev arutelu Austria ametiasutustega. Samuti paluti osalejatel 
esitada vaatlusdokument, millega nad olid kursuse jooksul pidevalt töötanud, ja koolituse pakkuja kavatseb 
1-2 aasta pärast korraldada uuringu, et selgitada välja, kas osalejad kasutavad ikka veel omandatud teadmisi ja 
oskusi. Osalejate küsitlused, kus nad kinnitavad hindamise häid tulemusi, on saadaval ka internetis.9. selgitus

37 Tähelepanekud
73 
Vastupidiselt nõutakse Austrias, et 
sertifikaadikoolituste puhul peavad 
osalejad tegema eksami. Koolituse 
pakkujad peavad kursusi teatud kritee -
riumide kohaselt jälgima ja hindama 
ning esitama riiklikule põllumajandus -
kojale tulemuste kokkuvõtte. Esitatud 
andmete kohaselt väljastatakse aastas 
üle 850 sertifikaadi, mis tähendab, et 
tulemuslikkuse määr on ligikaudu 95%.
Leidub ka mõningaid 
näiteid headest tavadest, 
kus liikmesriigid teevad 
jõupingutusi kasuliku teabe 
kogumisel teadmussiirde ja 
nõustamise mõju kohta
74 
Nagu eelmises jaotises osutatud, ei 
kasuta liikmesriigid projektihindamise 
võimalusi täielikult. Mõned liikmesrii -
gid tellisid küsitlusi või hindamisuurin -
guid koolitusprogrammide tasandil, 
eesmärgiga saada teavet käitumismuu -
tuste kohta (Kirkpatricku 3. tasand) ja 
mõju kohta (Kirkpatricku 4. tasand). 
Nende uuringute puhul tuleb alustada 
põhiliste hindamisandmete kogumise -
ga, mõnikord kaua aega pärast kursus -
te lõppu, mis muudab mõtestatud 
järelduste tegemise veelgi raskemaks 
ja ajakulukamaks.75 
Rootsis kogutakse kõigi nelja hinda -
mistasandi kohta tagasisidet korra -
pärase posti teel tehtava uuringuga, 
mida korraldab Rootsi statistikaamet. 
Viimane uuring korraldati 2010. aasta 
kevadel 8000 inimese seas, kes olid 
osalenud maaelu arengu teadmussiir -
de- või nõustamismeetmetes. Sarna -
sed uurimused tehti aastatel 1999 ja 
2006 ning uut uurimust kavandatakse 
2015. aastal32.
76 
Austrias tellisid ametiasutused konk -
reetse hinnangu meetmete 111 ja 331 
kohta. Uuringu autorid kasutavad nelja 
järgmist meetodit: riiklike ja rahvus -
vaheliste uuringute, aruannete ja 
muude dokumentide analüüs; maapiir -
kondade ettevõtjate (nii nende seas, 
kes osalevad koolitusmeetmetes, kui 
ka nende seas, kes ei osale), koolituse -
pakkujate ja ametnike internetiküsitlus; 
1–2 tundi kestvad dialoog -intervjuud; 
nn hindamiskohvikud. Autorid esitavad 
palju üksikasjalikku teavet, nt koolitus -
meetmete hinnangulise mõju kohta 
üldiselt ja eri liiki meetmete kohta või 
koolitusel osalemise takistuste kohta.  
Teisalt juhtisid nad ka tähelepanu 
Austria süsteemi nõrkustele ja soovi -
tavad rakendada konkurentsipõhist 
projektivalikut, kasutades iga projekti 
puhul konkreetseid tulemusnäitajaid33.
77 
Ühendkuningriigis (Inglismaal) ja Root -
sis kohapealsete uuringutega kogutud 
andmed võimaldavad samuti teha 
järeldusi koolituse ja nõustamise kasu 
kohta (vt 10. selgitus ).32 Jordbruksverket: 
Kompetensutveckling inom 
landsbygdsprogrammet 
– Rapport från en statistisk 
undersökning genomförd. 
Rapport 2010:30.  
Jordbruksverket: Analys av 
kompetensutvecklingen inom 
landsbygdsprogrammet 
– Fördjupning av rapport 
2010:30.  Rapport  2011:39.
33 Mandl, C. ja Kuttner, T., 
„Bildungsevaluierung 
Ländliche Entwicklung LE 
07-13 – Endbericht”, Viin, 2013.
38 Tähelepanekud
78 
Alates 2001. aastast on algatus ni -
mega Greppa Näringen (Keskendu -
mine toitainetele)35 pakkunud tasuta 
keskkonna alast nõustamist enam kui 
50 hektari suurustele ja/või enam kui 
25 loom ühikuga põllumajandusette -
võtetele. Rahastust saadakse EAFRD ja 
taasinvesteeritud keskkonnamaksude 
kaudu. Algatus pakub muu hulgas 
kursusi põllumajandusettevõtjatele ja nõustajatele ning vahendeid toitaine -
tasakaalu arvutamiseks. Põllumajan -
dusalase nõustamise hindamine on 
lõimitud järelkülastuste ja kvartali -
uuringute abil. Põllumajandusettevõt -
jate rahulolu nõustamisalaste külas -
tustega on üsna suur ja see on isegi 
olulisem edunäitaja; lämmastiku ja 
fosfori ülejääk ning ammooniumihei -
de põllumajandusettevõtte kohta on 
vähenenud.Näiteid maaelu arengu puhul rahastatud teadmussiirde ja nõustamise 
mõju -uuringute kohta
Ühendkuningriik (Inglismaa)
2013. aastal valmis maapiirkondade ja kogukonnauuringute instituudil (Gloucestershire’i ülikool) 
aruanne34, milles püüti nelja juhtumiuuringu valdkonna abil hinnata Inglismaa maaelu arenguka -
va telgede 1 ja 3 sotsiaalset investeeringutasuvust (Social Return on Investment (SROI)).
Aruandes järeldati muu hulgas, et täheldatud kasu (nt põllumajandusettevõtte paranenud jätkusuutlikkus, 
loomakasvatussektori tegevus seoses loomatervise ja oskustega, parendused mulla- ja maamajanduse tava -
des, kohaliku suutlikkuse arendamine telje 1 lisandväärtusena) peegeldab suures ulatuses investeeringute 
taset koolituse ja nõustamise puhul.
Rootsi
1990. aastal alanud pestitsiidide seire uuringust Lõuna -Rootsi väikesel põllumajanduslikul alal 
(Vemmenhögi jõgi) nähtub, et pestitsiidijääkide esinemine vooluveekogudes vähenes 90%, kuigi 
kasutatavate taimekaitsevahendite kogused ei olnud peaaegu üldse muutunud. Analüüsist ilmneb, et pea -
miselt tuleneb see põllumajandusettevõtjate suuremast teadlikkusest pestitsiidide ohutust käitlemisest tänu 
sellele, et 1994. aastal alustati selles valdkonnas nõustamisteenustega.
34 Inglismaa maaelu arengu programmi telgede 1 ja 3 sotsiaalse investeeringutasuvuse hinnang, lõpparuanne, maapiirkondade ja 
kogukonnauuringute instituut keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi nimel, 1. november 2013.10. selgitus
35 http://www.greppa.nu .
39 Tähelepanekud
ELi tasandil teadmussiirde- 
ja nõustamisteenuste 
koondtulemuste esitamiseks 
kogutud andmed ei ole 
usaldusväärsed
79 
Eelmistes jaotistes osutatakse järe -
levalvele ja hindamisele peamiselt 
kui vahendile teadmussiirde- ja 
nõustamisteenuste kirjelduse ja 
nende rakendamise täiustamiseks 
liikmesriigi tasandil. ELi tasandil loodi 
maaelu arengu määrusega ühine 
seire- ja hindamisraamistik perioodiks 
2007–201336. See oli uus süsteem, mis 
võeti kasutusele 2007. aastal ja mille 
ühiste näitajatega kavatseti hõlmata 
edusamme maaelu arengu eesmärkide 
poole viisil, mis võimaldab kõiki maa -
elu arengu  kavu võrrelda ja andmeid 
koguda. Komisjoni määruses37 sätes -
tatakse täpsemad nõuded ning ühiste 
lähte-, väljundi-, tulemus- ja mõjunäi -
tajate loetelu. Kuna ühiste näitajatega 
ei saa hõlmata kõiki üksikute maaelu 
arengukavade mõjutegureid, võisid ka 
liikmesriigid sätestada piiratud arvul 
lisanäitajaid. Ükski auditeeritud liik -
mesriik aga ei määratlenud teadmus -
siirde- ja nõustamismeetmete kohta 
lisanäitajaid.
80 
Kontrollikoja audit kinnitas tõsiseid 
nõrkusi maaelu arengu kulutustega 
seotud järelevalve- ja hindamisteabe 
kättesaadavuses ja kvaliteedis, nagu 
on rõhutatud eriaruandes nr 12/201338.81 
Selle auditi käigus leidis kontrollikoda 
järgmisi puudusi:
 ο Poolas kasutati arvutusmeetodit, 
mis ei ole kooskõlas ühise seire- ja 
hindamisraamistiku suunistega, 
ning selle tagajärjel tekkisid suured 
erinevused tegelike koolituspäeva -
de arvus39;
 ο Ühendkuningriik (Inglismaa) ja His -
paania (Galicia) ei suutnud nõutud 
andmeid täielikult esitada ning 
Austria jaotas projektid väärade 
ühise seire- ja hindamisraamisti -
ku liikide kaupa (mille tõttu pole 
usaldusväärne ei erinevate tegevu -
seliikide osalejate arv ega koolitus -
päevade arv).
82 
Positiivse näitena võib aga välja tuua, 
et Rootsis kehtib teenuseosutajatele 
ja ametiasutustele nõue registreerida 
igas üksikus koolitus- või nõustamis -
meetmes osalejad ühises internetiand -
mebaasis. Projekti halduskontrollide 
finantsandmed ja teave on salvestatud 
teise andmebaasi. Järelevalveandme -
test komisjonile aru andmiseks peavad 
mõlemad andmebaasid olema seos -
tatud projekti numbri kaudu. Nende 
kahe andmebaasi eraldatus aga tähen -
dab, et esitada ei saa üksikute koolitus-   
või nõustamismeetmete tasandi 
finants  teavet, nt kulusid osaleja ja/või 
koolituspäeva kohta. Lisaks on andme -
baasidevahelised seosed probleemsed 
ning kontrollikoda täheldas probleeme 
andmete usaldusväärsusega.36 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikkel 80.
37 Määrus (EÜ) nr 1974/2006. 
Ühiste näitajate täielik loetelu 
on esitatud VIII lisas.
38 Eriaruanne nr 12/2013 „Kas 
komisjon ja liikmesriigid 
suudavad tõendada, et ELi 
eelarvest maaelu arengu 
poliitikale eraldatud 
vahendeid kasutatakse 
otstarbekalt?” ( http://www.
eca.europa.eu ).
39 Vastavalt ühise seire- ja 
hindamisraamistiku suunistele 
arvutatakse näitaja 
„koolituspäevade arv” kui 
kõigi taotlejate saadud 
koolitustundide arv jagatud 
kaheksaga [tunnid]. Poola 
ametiasutused aga esitasid 
oma 2013. aasta ühise seire- ja 
hindamisraamistiku statistikas 
lihtsalt toimunud 
koolituspäevade arvu.
40 Tähelepanekud
83 
Lisaks on komisjonis saadaolevate 
koondandmete analüüs mitme liikmes -
riigi puhul eksitav (vt 11. selgitus ).
84 
Komisjon kooskõlastab ühist seire- ja 
hindamisraamistikku ning komisjoni 
töötajad vaatavad läbi iga -aastased 
eduaruanded ja koondavad seireand -
med. Nad võivad osaleda vaatlejatena 
liikmesriikide järelevalvekomiteedes 
ning pidada korraldusasutustega 
aastakoosolekuid, et uurida iga maaelu 
arengukava eelmise aasta peamisi 
tulemusi. Samuti nõutakse komisjonilt 
mitme aruande koostamist maaelu 
arengu poliitika elluviimise ja saavu -
tuste kohta.85 
Komisjon ei ole aga alati teadlik 
liikmes  riikide kõrvalekalletest ja and -
mete kogumise probleemidest ning 
on avaldanud koondandmeid, taga -
mata nende kooskõla. Usaldusväärse -
te andmete puudumise korral ei ole 
komisjonil seetõttu võimalik hinnata, 
kas EAFRD teadmussiirde- ja nõusta -
mismeetmete vahendeid on hästi kulu -
tatud või kas on saavutatud tegevuste 
puhul seatud eesmärgid.
Näiteid ühise seire- ja hindamisraamistiku näitajate ebatäpsete andmete kohta
Meede 111
 Kontrollikoda leidis, et ühise seire- ja hindamisraamistiku näitajad olid Taani  puhul ebarealistlikult suured. 
Näiteks osutasid väljundandmed, et perioodil 2007–2011 oli EAFRD kulu koolitusel osaleja kohta 7770 eurot 
ja koolituspäeva kohta 123 708 eurot. Ka perioodi 2007–2012 andmetes esinevad võrreldavad väärtused.
 Samamoodi olid Prantsusmaa (Martinique, Guadeloupe ja Reunion)  EAFRD kulude väljundandmed perioo -
dil 2007–2012 koolitusel osaleja ja koolituspäeva kohta ebarealistlikult suured (nt 382 333 eurot koolituspäev 
Martinique’il või 31 498 eurot osaleja kohta Guadeloupe’is) ning seda põhjusel, et rahasummad arvestati kogu 
meetme kohta, aga koolituspäevi või osalejaid arvestati allmeetme kaupa.
Meede 115
 Väljundandmetest nähtus, et Hispaanias  toetati meetme 115 alusel 373 uut nõustamisteenust (st üle 50% 
kõigist ELis toetatud uutest nõustamisteenustest). Siiski näis, et uute teenustena arvestati kõiki iga -aastaseid 
väljamakseid samadele teenuseosutajatele ning seega ei vasta see arv meetme toetuse abil loodud tegelike 
uute nõustamisteenuste arvule, mis on palju väiksem.11. selgitus

41 Tähelepanekud
86 
Perioodiks 2014–2020 nähakse õigus -
aktiga ette uus maaelu arengu ühine 
seire- ja hindamissüsteem40. Eelmise  
raamistikuga võrreldes on selles 
tehtud muudatusi, näiteks vähemate 
andmete kogumine ja vahehindamine 
vastavalt liikmesriikide vajadustele. 
Uued väljundnäitajad on:
 ο meede 01: toetatud tegevuste 
arv, pakutud koolituspäevade arv, 
koolituses osalejate arv;
 ο meede 02: toetatud tegevuste arv, 
nõustamist saanud toetusesaajate 
arv, koolitatud nõustajate arv41.
87 
Meetme 01 puhul antakse aru toimin -
gu liigi kohta, millega peaks saama 
vältida probleemi, et väikese osalejate 
arvuga tegevustest antakse aru sama 
näitaja alusel mis suure osalejate ar -
vuga ürituste puhul. Teadmussiirde- ja 
nõustamismeetmete puhul on ühine 
hindamisküsimus järgmine: „Kuidas on 
maaelu arengu programm toetanud 
elukestvat ja kutseõpet põllumajan -
dus- ja metsandussektoris?”4288 
Arusaadavalt ei saanud kontrollikoda 
auditi tegemise ajal hinnata, millises 
ulatuses leevendab uus seire- ja hinda -
missüsteem eespool rõhutatud puudu -
si. Aga meetmete edukuse hindamine 
üksnes osalejate arvu või pakutud 
koolituspäevade või üldise hindamis -
küsimuse alusel ei anna üksikasjalikku 
tagasisidet meetmete või üldiselt ka 
nendele eraldatud vahendite edukuse 
kohta.40 Komisjoni 17. juuli 2014. aasta 
rakendusmääruse (EL) nr 
808/2014 (milles sätestatakse 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 
1305/2013 (Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu 
arengu toetuste kohta) 
rakenduseeskirjad (ELT L 227, 
31.7.2014, lk 18)) artiklid 14–16.
41 Väljundnäitajad 11–14; vt 
komisjoni rakendusmääruse 
(EL) nr 808/2014 IV lisa.
42 Komisjoni rakendusmääruse 
(EL) nr 808/2014 V lisa.
42
 Järeldused ja soovitused
89 
Teadmussiire ja nõustamine on tõste -
tud maaelu arengus kõrgele prioriteet -
susastmele. Kutsehariduse ja koolituse, 
oskuste arendamise, elukestva õppe ja 
teadmussiirde olulisust on rõhutanud 
nii Euroopa Parlament kui ka ELi põllu -
majandusvolinikud ning see kajastub 
ka ELi õigusraamistikus.
90 
Kontrollikoja auditis esitatakse järgmi -
ne küsimus.
Kas maaelu arengu teadmussiirde- 
ja nõustamismeetmete tulemusli -
kuks rakendamiseks on kehtesta -
tud juhtimis- ja kontrollisüsteemid?
91 
Tulemuslikkuse ja soovitud mõju 
saavutamiseks tuleb koolitus- ja 
teadmussiirdemeetmetele eraldatud 
vahendeid kulutada vastavalt teadmis -
te ja oskustega seoses väljaselgitatud 
vajadustele, mis võivad programmitöö 
perioodi jooksul muutuda. Neile vaja -
dustele vastamiseks valitud teenuseid 
peavad kulutõhusalt osutama asja -
kohaste kvalifikatsioonide ja kogemus -
tega teenuseosutajad ning tulemused 
peaksid olema mõõdetavad ja neid 
tuleks hinnata, et saada teavet tegelike 
saavutuste kohta. Kontrollikoja auditist 
aga ilmnes, et liikmesriikide juhtimis- 
ja kontrollisüsteemide puuduste ning 
komisjonipoolse meetmete järelevalve 
puuduste tõttu seda kõike ei tehtud.92 
Üldiselt ei olnud teadmussiirde ja 
nõustamise juhtimis- ja kontrolli -
süsteem piisav, arvestades meetmete 
olulisust ja kõnealuse tegevuse puhul 
eeldatud tulemusi. Liiga sageli peeti 
mis tahes liiki koolitust heaks ja rahas -
tamiskõlblikuks, et saada avaliku sekto -
ri toetust; nõuetekohane analüüs tehti 
vaid üksikutel juhtudel ja koolitus -
tegevus toimusid valdkondades, kus 
see ei saanud tegelikku mõju avaldada. 
Käesolevas aruandes esitatud puudu -
sed puudutavad peamiselt meetmete 
juhtimist liikmesriikide poolt. Alahin -
nata ei tohiks aga ka komisjoni rolli 
liikmesriikide juhendamisel.
43 Järeldused ja soovitused
93 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide 
menetlustes asjakohaste teenuseosu -
tajate väljaselgitamisel ja valimisel 
tehti vigu. Nad küll rakendasid me -
netlusi maapiirkondade ettevõtjatele 
vajalike teadmiste ja oskuste väljaselgi -
tamiseks, aga kindlakstehtud vaja -
dused määratleti liiga üldsõnaliselt. 
Nad ei jätkanud kõige asjakohasemate 
tegevuste (st konkreetsete koolitus -
kursuste) väljaselgitamisega nendes 
valdkondades ja toetusid üksnes 
koolitusepakkujate ettepanekutele. 
Kontrollikoja arvates võib teenuseosu -
tajate ja sidusrühmade kaasamine küll 
viia meetme parema rakendamiseni, 
aga lõplik vastutus on siiski liikmesriigi 
ametiasutustel (punktid 23–27).
94 
Mis puudutab EAFRD toetust nõus -
tamismeetmete loomiseks (varasem 
meede 115), siis on seda toetust mõni -
kord kasutatud pikka aega tegutsenud 
nõustamisasutuste rahastamiseks sel -
liste teenuste loomisel, mis tegelikult 
ei olnud uued (punkt 28 ja 3.selgitus ).1. soovitus  
Vajaduste analüüsimine
a) Liikmesriigid peaksid maapiir -
kondade ettevõtjatele vajalike 
teadmiste ja oskuste analüüsimi -
seks kehtestama menetlused, mis 
oleksid enamat kui üldsõnaliste 
teemade püstitamine, eelkõige 
projektikonkursside ja pakkumis -
kutsete puhul. Liikmesriigid 
peaksid korduvate protseduuride 
(vt punkt 24 ja joonis 4) raames 
tagama, et asjaomased teadmus -
siirde- ja nõustamisteenused 
määratletakse ja valitakse sellise 
analüüsi alusel, ning vältima riski, 
et menetlust juhib teenuseosutaja.
b) Komisjon peaks liikmesriikidele 
andma täiendavaid juhiseid kor -
duvate analüüside tegemise kohta 
ja julgustama neid nimetatud 
analüüside koostamisel konkreet -
semad olema.
c) Mis puutub uute nõustamisteenus -
te loomisse (varasem meede 115), 
siis peaksid liikmesriigid taga -
ma, et programmitöö perioodil 
2014–2020 antakse EAFRD toetust 
üksnes juhul, kui on tõestatud vas -
tavate teenuste puudus kõnealuses 
valdkonnas ning kui esineb uute 
töötajate, ruumide ja/või vahendi -
te  rahastamise vajadus.
d) Komisjon peaks viivitamata andma 
liikmesriikidele täiendavaid erijuhi -
seid nõustamisteenuste loomise 
kohta ning seejärel jälgima liikmes -
riikide nõuetele vastavust.
44 Järeldused ja soovitused
95 
Programmitöö perioodil 2007–2013 
pidid liikmesriigid õigusaktide nõuete 
kohaselt tagama, et valitakse üks -
nes kvaliteetsed nõustamisteenuste 
osutajad43. Koolitusepakkujate puhul 
sellist sätet ei olnud ja seoses sellega 
ilmnes auditist puudusi liikmesriikide -
poolses juhtimises. Asjaolu, et uuel 
programmi  töö perioodil rakendatakse 
koolitusepakkujate vastava suutlikku -
se suhtes õigusaktidest tulenevaid 
nõudeid, võib aidata neid probleeme 
lahendada44 (punktid 30–34).
96 
Kontrollikoda aga leidis, et teadmus -
siirdetegevuste ja teenuseosutajate 
valimisel ei taganud liikmesriigid alati 
õiglast ja läbipaistvat konkurentsi. Pelk 
osutamine riigihankele ei taga kon -
kurentsipõhist valikut, kuna eelkõige 
puuduvad selged juhised teenuste 
asutusesisese osutamise ja alltöövõtu 
kohta ning konsortsiumi osutatavate  
teenuste hindamise kohta, kuigi neid  
tavasid kasutatakse väga sageli. 
Enamik auditeeritud liikmesriike ei 
taganud teenuseosutajate valimisel 
õiglast või läbipaistvat konkurentsi 
(punktid 35–46).2. soovitus  
Teenuseosutajate valimine
a) Uuel programmitöö perioodil 
2014–2020 peaksid liikmesriigid 
valima avaliku sektori toetust 
saavaid teadmussiirdeteenuseid 
ja teenuseosutajaid õiglase ja 
läbipaistva konkurentsi alusel, 
olenemata sellest, kas kasutatakse 
projektikonkursse või ametlikku rii -
gihanget. Eelkõige peaksid liikmes -
riigid täiustama teenuseosutajate 
kvalifikatsioonide ja kogemuste 
hindamist vastavalt uuele õigus-
aktile ning tagama, et nende vali -
misel või lepingute sõlmimisel ei 
eelistata teatud teenuseosutajaid 
või teatud liiki teenuseosutajaid.
b) Komisjon peaks viivitamata andma 
konkreetseid juhiseid teenuste 
asutusesisese osutamise ja alltöö -
võtu ning konsortsiumi osutata -
vate teenuste hindamise kohta. 
Lisaks peaks komisjon tagama, et 
liikmesriikide menetluste järele 
valvatakse piisavalt ning et tead -
mussiirde- ja nõustamistegevuste 
valik on konkurentsipõhine, õigla -
ne ja läbipaistev.43 Määruse (EÜ) nr 1974/2006 
artikli 15 lõige 2.
44 Määruse (EL) nr 1305/2013 
artikli 14 lõige 3.
45 Järeldused ja soovitused
97 
Samuti leidis kontrollikoda, et liikmes -
riigid ei taganud rahastatud tegevuste 
kulutõhusust ega nende nõuetekohast 
kooskõlastatust muude ELi fondidega. 
Teadmussiirde- ja nõustamisteenuste 
kulutõhus osutamine on oluline ava -
liku sektori rahakoti kaitsmisel nii ELi 
kui ka riigieelarvete mõttes. Kontrolli -
koda leidis puudusi kontrollides, mida 
liikmesriigid pidid tegema nii taotlus -
etapis kui ka maksmisetapis. On viiteid, 
et liikmesriigid maksid teatud tee -
nuste eest liiga palju ja et seonduvad 
kulud ei olnud piisavalt põhjendatud 
(punktid 52–55).
98 
Veel ilmnes auditist, et märkimis -
väärsel arvul samalaadseid teenuseid 
rahastatakse erinevatest ELi fondidest 
(nt nii ESFist kui ka EAFRD kaudu). Sel -
lega kaasneb topeltrahastamise risk ja 
see nõuab kulukate haldusstruktuuride 
dubleerimist, mida kontrollikoda peab 
ebamajanduslikuks. Programmitöö 
perioodil 2014–2020 rõhutatakse ELi 
fondide täiendavust varasema piirit -
lemispoliitika asemel; sellega kaasneb 
suurem vajadus koordineerimise järele, 
et vältida eespool kirjeldatud riske 
(punktid 58–64).3. soovitus  
Kulutõhusus
a) Seoses kulude põhjendatuse 
tõhusa kontrollimisega peaksid 
komisjon ja liikmesriigid rakenda -
ma kontrollikoja selleteemalises 
eriaruandes antud soovitusi45. 
Konkreetsemalt peaksid liikmes -
riigid hindama vajadust toetada 
tegevusi, mis on turul mõistliku 
hinnaga juba saadaval. Kui see 
vajadus on põhjendatud, peaksid 
liikmesriigid tagama, et toetatud 
tegevuste kulud ei ületa turul pa -
kutavate samalaadsete tegevuste 
kulusid.
b) Komisjon peaks tuginema esimes -
tele sammudele, mis on tehtud 
ELi fondide vahelise täiendavuse 
tagamiseks, näiteks spetsiaalsetele 
talitustevahelistele töörühmadele, 
et põhjalikult hinnata nende erine -
vate ELi fondide vahelist täienda -
vust, mida liikmesriigid on kavan -
danud programmitöö perioodiks 
2014–2020. See hinnang peaks 
andma tulemuseks kooskõlastatud 
lähenemisviisi teadmussiirdetege -
vuste toetamiseks, et maandada 
topeltrahastamise ja haldussüstee -
mi dubleerimise riski.45 Vt eriaruanne nr 22/2014 
„Säästlikkuse saavutamine: ELi 
rahastatud maaelu arengu 
projektitoetuste kulude 
ohjamine” 
(http://eca.europa.eu ).
46 Järeldused ja soovitused
99 
Mis puutub teadmussiirde ja nõusta -
mise tulemuste seiresse ja hindamisse, 
siis järeldab kontrollikoda, et komisjo -
nil ja liikmesriikidel ei ole kehtestatud 
tulemuslikke ja tõhusaid menetlusi. 
Kontrollikoda ei leidnud ühtegi näidet 
sellise kehtestatud süsteemi kohta, 
kus varasemate projektikonkursside 
või pakkumiskutsete andmeid oleks 
kasutatud teadmiste või oskuste 
analüüsimisel ja sealt edasi tulevastes 
valikumenetlustes (punktid 66–78).
100  
Lisaks sai kontrollikoda veel kinnitust, 
et ühise seire- ja hindamisraamistiku   
andmed ei ole usaldusväärsed46. 
Toetusesaajate arvestamine annab 
kontrollikoja arvates üksnes teavet 
teatud teenuste populaarsuse kohta, 
aga mitte nende kvaliteedi ja tulemus -
likkuse kohta. Tulemuseks on see, et 
kuigi on kulutatud miljoneid eurosid ja 
korraldatud miljoneid koolituspäevi, ei 
tea ei komisjon ega liikmesriigid seda, 
millist mõju meetmed on avaldanud, 
ega seda, millised tegevused aitasid 
seatud eesmärkide saavutamisele 
kõige paremini kaasa (punktid 79–83 
ja 86–88).4. soovitus  
Järelevalve, hindamine ja 
tagasiside
a) Liikmesriigid peaksid rakendama 
tagasisidesüsteeme, milles kasuta -
takse järelevalve- ja hindamistea -
vet tulevaste projektikonkursside 
või pakkumismenetluste täiustami -
seks (vt punkt 24 ja joonis 4 ). Tee -
nuseosutajatelt tuleks nõuda teabe 
esitamist mitte üksnes osalejate 
rahulolu kohta teenustega, vaid 
ka testimist, kas osalejad õppisid 
seda, mida nad pidanuks õppima. 
Neid tulemusi saavad kasutada ka 
hindajad, kes saaksid tänu sellele 
keskenduda tegevuste analüüside 
hindamistööle tulemuste ja mõju 
tasandil.
b) Komisjon peaks andma juhised 
selle kohta, kuidas liikmesriigid 
võiksid neid korduvaid tagasiside -
protseduure kasutada ja kontrol -
lida, et need oleks liikmesriikides 
kehtestatud. Lisaks peaks komisjon 
tagama, et liikmesriigid esitavad 
asjakohast ja usaldusväärset teavet 
oma teadmussiirde- ja nõustamis -
teenuste kvaliteedi ja tulemus -
likkuse kohta.46 Vt ka eriaruanne nr 12/2013 
„Kas komisjon ja liikmesriigid 
suudavad tõendada, et ELi 
eelarvest maaelu arengu 
poliitikale eraldatud 
vahendeid kasutatakse 
otstarbekalt?” ( http://www.
eca.europa.eu ).
47 Järeldused ja soovitused
101  
Komisjonipoolne meetmete juhtimine 
ei sobi kokku nende tegevuste puhul 
püstitatud eesmärkidega ega nende 
eeldatava panusega ELi prioriteeti -
desse. Kontrollikoda on arvamusel, 
et komisjon ei täitnud piisavalt oma 
kohustusi eelarve täitmisel koostöös 
liikmesriikidega, eelkõige seoses 
liikmesriikides kehtestatud juhtimis- 
ja kontrollisüsteemide järelevalvega 
(punktid 47–51, 56–57, 65 ja 84–88).
102  
Teadmussiirde- ja nõustamismeetmete 
kulud ei ole suhtelises mõttes suu -
red, võrreldes muude maaelu arengu 
meetmetega, aga tänu teadmussiirde- 
ja nõustamismeetmete võimalikule 
kordistavale mõjule väärivad need 
paremat juhtimist ja järelevalvet.5. soovitus  
Komisjoni järelevalve
Komisjon peaks viivitamata tõstma 
teadmussiirde- ja nõustamismeetmete 
riskiprofiili ning vastavalt parandama 
nende järelevalvet ja juhtimist, taga -
maks suurema kindlusega, et liikmes -
riigid osutavad kõnealuseid teenuseid 
tulemuslikumalt.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Augustyn KUBIK, võttis käesoleva 
aruande vastu 22. juuli 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

48
 Lisad I lisaTeadmussiirde- ja nõustamismeetmete rakendamine auditeeritud liikmesriikides
Liikmesriik Meede 111 Meede 114 Meede 115 Meede 331
Austria rakendatud ei ole rakendatud ei ole rakendatud rakendatud
Hispaania (Galicia) rakendatud rakendatud rakendatud ei ole rakendatud
Ühendkuningriik (Inglismaa) rakendatud rakendatud rakendatud rakendatud
Poola rakendatud rakendatud ei ole rakendatud ei ole rakendatud
Rootsi1rakendatud rakendatud ei ole rakendatud rakendatud
1 Rootsis rahastati nõustamisteenuseid üldiselt meetmetest 111 ja 331.  
Üksnes nõuetele vastavuse ja tööohutuse alast nõustamist rahastati meetmest 114.
49 Lisad II lisaKirkpatricku neli tasandit1
Kuna puudus mudel, mida komisjon või liikmesriigid kasutanuks vajalike teadmiste ja oskuste analüüsimiseks 
ning teadmussiirde- ja nõustamisteenuste hindamiseks, palus kontrollikoda asjatundjate abi. Nii jõuti Kirkpat -
ricku nelja tasandi mudeli kohaldamiseni; see on ärimaailmas väga mõjukas koolitusprogrammide hindamis -
meetod. Seda mudelit saab kohaldada ka teistpidi, mispuhul see pakub kasulikke juhiseid koolitusel osalejatele 
vajalike teadmiste ja oskuste analüüsimiseks („Lõpp on algus”).
a) Hindamine
1. tasand. Reaktsioon : kuivõrd reageerivad osalejad koolitusseansile hästi? Seda tasandit hinnatakse tavaliselt 
tagasisidevormide, suusõnaliste reaktsioonide, koolitusjärgsete uuringute või küsitluste abil.
2. tasand. Õppimine : kuivõrd omandavad osalejad ettenähtud teadmisi, oskusi ja suhtumisi tänu osalemisele 
koolitusseansil? Seda tasandit hinnatakse tavajuhul testidega enne ja pärast koolitusseanssi. Kasutada saab ka 
küsitlusi või vaatlusi.
3. tasand. Käitumine : kuivõrd kasutavad osalejad koolitusel õpitut edaspidi oma töös? Selle tasandi puhul on 
muutuste ja nende muutuste olulisuse ja püsivuse hindamiseks vaja teatud aja jooksul teha vaatlusi ja küsitlusi.
4. tasand. Tulemused : kuivõrd on koolitusseans(s)i(de) ja järgneva kinnistamise tulemusel märgata kavanda -
tud tulemusi? Selle tasandi hindamiseks on meetmed tavapärases juhtimissüsteemis ja aruandluses enamasti 
olemas  – väljakutset pakub nende muutuste seostamine koolitusel osalenuga.
b) Vajaduste analüüsimine ja meetmete väljatöötamine
1. küsimus . Millised on liikmesriikide või regioonide maapiirkondade konkreetsed probleemid ja raskused ning 
kas teadmussiire ja nõustamine aitavad kaasa nende lahendamisele, st kas need on asjakohased?
2. küsimus . Kuidas peaksid maapiirkondade ettevõtjad toimima (käituma), et aidata kaasa väljaselgitatud prob -
leemide ja raskuste lahendamisele?
3. küsimus . Millised on konkreetsed õpivaldkonnad, teadmised ja oskused, mis on nõutavad, et maapiirkonda -
de ettevõtjad toimiksid soovitud viisil, nagu on määratletud 2. küsimuses?
4. küsimus . Millised on maapiirkondade ettevõtjate eelistused õppekeskkonna, -tingimuste, -meetodite ja  
-vahendite valdkonnas?
50 Lisad
Kirkpatricku mudeli põhimõtted väärivad kaalumist maapiirkondade ettevõtjatele vajalike teadmiste ja oskuste 
analüüsimisel ning teadmussiirde- ja nõustamisteenuste hindamisel. Kontrollikoda aga soovib rõhutada, et ta ei 
soosi ega soovita sõnaselgelt üksnes selle mudeli kasutamist. Olemas on ka muid koolitusprogrammide hinda -
mise mudeleid, näiteks Phillips ROI MethodologyTM2 või põllumajanduslike nõustamisteenuste väljatöötamise ja 
analüüsimise raamistik (Framework for Designing and Analyzing Agricultural Advisory Services), mille on avalda -
nud Rahvusvaheline Toidupoliitika Uurimise Instituut (International Food Policy Research Institute, IFPRI)3.
1 Kirkpatrick, J. ja Kirkpatrick, W. Kayser, „The Kirkpatrick Four Levels: A Fresh Look After 50 Years (1959–2009)”, aprill 2009.
2 Vt http://www.roiinstitute.net/
3 Regina Birner, Kristin Davis, John Pender, Ephraim Nkonya, Ponniah Anandajayasekeram, Javier Ekboir, Adiel Mbabu, David J. Spielman, Daniela 
Horna, Samuel Benin ja Marc Cohen (2006) „From “Best Practice” to “Best Fit”: A Framework for Analyzing Pluralistic Agricultural Advisory Services 
Worldwide”. Washington DC (vt http://www.ifpri.org/publication/best-practice-best-fit-0 ).II lisa
51 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
III
Liikmesriigid ja piirkonnad valivad maaelu arengu -
kava kaudu rakendatavad meetmed ja toimingud 
vastavalt programmitöö piirkonnas välja selgita -
tud vajadustele. Neid vajadusi tuleks üksikasjali -
kult täpsustada kuni konkreetsete rakendatavate 
koolitusmeetmete tasandini. Komisjon tagab, et 
maaelu arengukavad on kooskõlas poliitikaeesmär -
kide ja õigusaktidest tulenevate nõuetega. Tegeliku 
rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. Komis -
joni teavitatakse rakendamisest järelevalvekomitee 
koosolekute raames ja liikmesriikide esitatud raken -
dusaruannete kaudu.
IV
Koolitused ja muud teadmussiirdega seotud tege -
vused on vajalikud tehniliste ja nn pehmete oskuste 
täiustamiseks. Seeläbi aitavad need parandada 
maapiirkondade ettevõtjate tegevuse tulemuslik -
kust. Teenuseosutajad osalevad hankemenetlustes 
või projektikonkurssidel, mis valmistatakse ette 
liikmesriikide SWOT -analüüsis kindlaks tehtud 
vajaduste põhjal. Komisjon on aga seisukohal, et 
liikmesriikide tehtavat eelanalüüsi on võimalik 
parandada.
V
Komisjon tunnistab, et parimate teenuseosutajate 
valimise tagamiseks peaks valik põhinema avatud 
ja õiglasel konkurentsil, mida mõõdetakse hinna/
kvaliteedi suhtena. Selliste menetluste kehtestamise 
eest vastutavad liikmesriigid.
VI
Liikmesriigid peavad tagama, et maaelu arengukava 
kohaste meetmete rakendamisega seotud kulud on 
mõistlikud. Kui vastavusauditite käigus avastatakse 
puudusi, kohaldatakse finantskorrektsioone.VII
Fondide piiritlemise küsimus tõstatati maaelu 
arengukavades. Perioodil 2014–2020 pakutakse 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koos -
kõlastatud sekkumist käsitlevaid juhiseid komisjoni 
talituste seisukohavõttudes, mis on koostatud 
iga liikmesriigi kohta. Liikmesriikide kohustus oli 
tagada nõuetekohasus ning vastastikune täienda -
vus ja kooskõla muude ELi vahenditega, et vältida 
topeltrahastamist1.
Programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistiku 
eesmärk on tagada kattuvate tegevuste vältimiseks 
fondide suurem täiendavus ja parem kooskõlastatus 
partnerluslepingute kaudu, milles liikmesriigid pea -
vad kirjeldama Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide vahendite kasutamist, et tagada tegevuste 
vastastikune täiendavus ja sünergia.
Maaelu arengu valdkonnas on täiendavuse küsi -
must peale selle käsitletud maaelu arengukavade 
14. peatükis „Teave vastastikuse täiendavuse kohta”.
Lisaks vastutavad programmide nõuetekohase 
rakendamise ja kõikide ELi fondide täiendavuse 
tagamise eest liikmesriikide järelevalvekomiteed.
Komisjoni talitused teevad vastavate programmide 
heakskiitmisetapis koostööd, et tagada kooskõlasta -
tud lähenemisviis Euroopa struktuuri- ja investeeri -
misfondide täiendavusele.
1 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 5.
Komisjoni vastus 52
XI – Kolmas taane
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
XI – Neljas taane
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
XI – Viies taane
Komisjon nõustub soovitusega ja on alustanud selle 
rakendamist.
Juhiseid teenuste asutusesisese osutamise, töövõtu -
lepingute ja teenuste osutamise kohta on juba 
antud nõustamisteenuseid ning põllumajandus -
ettevõtte juhtimis- ja asendusteenuseid käsitlevas 
meetmedokumendis. Seda dokumenti on liikmes -
riikidele maaelu arengu komisjonis tutvustatud ja 
nendega mitmel korral arutatud. Peale selle korral -
dasid komisjon ja Euroopa maaelu arengu võrgustik 
2015. aasta märtsis Brüsselis riiklikele ja piirkondli -
kele ametiasutustele erikoolituse „Kulude põhjen -
datus ja riigihanked”.
Seoses liikmesriikide menetluste jälgimisega võtab 
komisjon oma auditite kavandamisel nõuetekoha -
selt arvesse teadmussiirde- ja nõustamismeetmete 
riskiprofiili.
XI – Kuues taane
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon järgib eriaruandes nr 22/20142 esita -
tud soovitusi, pakkudes korraldusasutustele ja 
makse  asutustele erikoolitusi, hinnates tõhusamalt 
meetmete tõendatavust ja kontrollitavust ning 
edendades lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist. 
Peale selle hinnatakse vastavusauditite raames 
projektikulude mõistlikkuse tagamiseks kehtestatud 
süsteeme. Nõuetele mittevastavuse korral kohalda -
takse finantskorrektsioone.
2 Eriaruanne nr 22/2014 „Säästlikkuse saavutamine: ELi 
rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine” 
(http://eca.europa.eu ).VIII
Maaelu arengukavade hindamise eest vastuta -
vad liikmesriigid. Meetmete tõhususe hindamine 
võrreldes programmi eesmärkidega on keeru -
line ülesanne, mis peab olema proportsionaalne 
hindamise kasutamisega. Seda ülesannet täidavad 
sõltumatud kutselised hindajad. Nende järeldused 
põhinevad mitmel teguril ja metoodikal, sealhulgas 
programmide sekkumisloogika põhjalikul hindami -
sel, juhtumiuuringutel ja kohapealsel analüüsil, eri 
meetmete koostoime ja ülekanduva mõju analüüsil 
jne. Ühise seire- ja hindamisraamistiku näitajad on 
vaid üks vahend hindamisküsimuste käsitlemiseks. 
Viimaste eesmärk on tagada hindamisaruannete 
ühetaoline ülesehitus, käsitledes samal ajal põhjali -
kult liidu tasandi strateegilisi prioriteete. Komisjon 
õhutab vahetama hindamise valdkonnas head tava, 
ja seda saab teha Euroopa maaelu arengu võrgus -
tiku kaudu.
IX
Komisjon on alati täitnud oma kohustusi seoses 
liikmesriikides kehtestatud juhtimis- ja kontrolli -
süsteemide jälgimisega. Komisjon teeb meetmete 
rakendamise üle järelevalvet maaelu arengukavade 
heakskiitmise protsessi kaudu, samuti järelevalve -
komiteedes, kus osalevad ka sidusrühmad, ja korral -
dusasutustega peetavatel iga -aastastel kahepoolse -
tel läbivaatamiskoosolekutel.
XI – Esimene taane
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
XI – Teine taane
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon on nõus, et koolitusvajaduste korduvat 
analüüsimist liikmesriikide poolt tuleb õhutada kui 
head tava, ning ajakohastab teadmussiiret käsitleva 
meetmedokumendi ja tegeleb vastava teavitus -
tegevusega. Samuti edendab komisjon metoodikaid 
käsitleva hea tava vahetamist võrgustike loomise 
kontekstis.
Komisjoni vastus 53
Tähelepanekud
25
EAFRD rahastatavad koolitus- ja nõustamistegevu -
sed vastavad programmitöö piirkonnas välja selgi -
tatud vajadustele. Kõnealuseid vajadusi hinnatakse 
ja kirjeldatakse maaelu arengukavades ning seejärel 
tuleks kavandada konkreetsed koolitus- ja nõusta -
mistegevused meetmete rakendamiskorra raames.
Arvestades asjaolu, et koolitusvajadused muutu -
vad, peaksid korraldusasutused ja teenuseosutajad 
kohandama oma pakkumisi maapiirkondade ette -
võtjate muutuvate nõudmistega.
26
Partnerluspõhimõtte kohaselt konsulteeritakse 
maaelu arengukava koostamise ja rakendamise 
küsimuses pidevalt majandus- ja sotsiaalpartnerite 
ning teiste sidusrühmade, eelkõige maapiirkon -
dade ettevõtjatega. Maapiirkondade ettevõtjatel on 
võimalus anda järelevalvekomiteedes ning mitte -
ametlike osalus- ja konsultatsioonimehhanismide 
kaudu teada oma vajadustest, mida peaksid arves -
tama korraldusasutused, kellel lasub lõplik vastutus 
programmi strateegia ja programmi rakendusviisi 
määratlemise, sealhulgas programmi strateegilis -
tele eesmärkidele vastavate asjakohaste tegevuste 
valimise eest.
28
Nõustamisteenuse loomine peab vastama prog -
rammitöö piirkonnas välja selgitatud konkreetsele 
vajadusele.
Uut teenust võib käsitada uue organi/üksusena, 
mis luuakse selleks, et osutada teatavaid piirkonnas 
vajalikke teemasid/valdkondi käsitlevate eriteadmis -
tega seotud teenuseid. Uueks teenuseks võib aga 
pidada ka seda, kui olemasoleva nõustamisteenuse 
raames luuakse uus organ/osakond, mis võimaldab 
laiendada varem osutatud teenuste ulatust. Eeldus 
on see, et uue teenusega peaks olema võimalik 
pakkuda nõustamist valdkondades, kus see ei oleks 
ilma uue teenuse loomiseta võimalik.XI – Seitsmes taane
Komisjon nõustub soovitusega ja on alustanud selle 
rakendamist.
Komisjon on juba kehtestanud töökorralduse ja 
loonud asjakohased talitustevahelised rühmad 
erinevate ELi fondide täiendavuse ja topeltrahasta -
mise küsimuste hindamiseks (nt Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide tõlgendamisega tegelev 
võrgustik, muud määruse konkreetseid elemente 
käsitlevad võrgustikud, nagu lihtsustatud kulu -
võimaluste töörühm, temaatilised võrgustikud või 
finantsinstrumentide kompassi platvorm).
Komisjon kaalub täiendavalt, kas oleks vaja veel 
mõnda struktuuri (nt spetsiaalset talitustevahelist 
rühma).
XI – Kaheksas taane
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
XI – Üheksas taane
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt.
Komisjon jätkab asjakohastes määrustes kehtesta -
tud ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamist 
käsitlevate juhiste andmist.
Tagasisidemenetluste ning seire- ja hindamistule -
muste kasutamise ja koolitustegevuse mõju tagami -
seks on olemas standardmeetodid. Komisjon õhu -
tab hea tava vahetamist Euroopa maaelu arengu 
võrgustiku raames.
Õigusraamistiku kohaselt ei vastuta komisjon aga 
selle kontrollimise eest, kas asjaomased tagasiside -
menetlused on kehtestatud.
XI – Kümnes taane
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon võtab oma auditite kavandamisel nõuete -
kohaselt arvesse teadmussiirde- ja nõustamismeet -
mete riskiprofiili.
Komisjoni vastus 54
Mõlemat programmitöö perioodi käsitlevad maaelu 
arengu alased õigusaktid sisaldavad nõuet teha 
olukorra kohta SWOT -analüüs ja selgitada välja 
vajadused, mida tuleb programmiga hõlmatud geo -
graafilises piirkonnas käsitleda. Kõnealust analüüsi, 
mis hõlmab maapiirkondade ettevõtjatele vajalikke 
teadmisi ja oskusi, täiendab programmi eelhinda -
mine. Programmide heakskiitmise etapis kontrollib 
komisjon põhjalikult programmide SWOT -analüüsi, 
vajaduste väljaselgitamist ja programmide stratee -
gilist suunamist kõnealuste vajaduste täitmisele.
Programmitöö perioodiks 2007–2013 andis komis -
jon välja olulisemad juhised, et aidata liikmesriike 
nende maaelu arengukavade koostamisel.
Programmitöö perioodi 2014–2020 kohta on 
komisjon koostanud ulatuslikumad ja tõhusamad 
suunised ning meetmedokumendid,3 mida liikmes-
riikidega maaelu arengu komisjonis mitmel korral 
arutati. Samuti on komisjon vastanud liikmes -
riikide küsimustele, mis käsitlesid programmide 
koostamist.
49
Komisjon on teadlik sellest, et riigihanked on üks 
peamine põhjus, mis mõjutab veamäära. Seoses 
sellega ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega 
on komisjon võtnud meetmeid vastavate riskide 
kindlakstegemiseks ja ennetamiseks või korrigee -
rimiseks. Näiteks tuleb maaelu arengukavadesse 
lisada teave meetme rakendamisega seotud riskide 
ja nende riskide maandamisele suunatud tegevuse 
kohta. Programmitöö perioodiks 2014–2020 on 
võrreldes eelmise programmitöö perioodiga tugev -
datud nii riigihankeid käsitlevaid õigusnorme kui ka 
komisjoni esitatavaid juhiseid.
3 Juhenddokumendid käsitlevad järgmist: 1) SWOT -analüüs, 
2) maaelu arenguga seotud riigihanked perioodil 2014–2020, 
3) rahastamiskõlblikkuse tingimused ja valikukriteeriumid perioodil 
2014–2020, 4) strateegilise programmi elemendid, 5) tõendatavus 
ja kontrollitavus (artikkel 62), 6) meetmedokument (teadmussiiret 
käsitlev artikkel 14), 7) meetmedokument (nõustamisteenuseid 
käsitlev artikkel 15).Ühine vastus punktidele 35 ja 36
Liikmesriigid peavad tagama teenuseosutajate 
avatud, õiglase ja läbipaistva valimise kooskõlas 
ELi ja riikide õigusraamistikega. Suurema läbipaist -
vuse nõuet on programmitöö perioodil 2014–2020 
tugevdatud. Eelkõige on määruse (EL) nr 1305/2013 
artiklis 15 kehtestatud nõue valida toetusesaajad 
pakkumismenetluse kaudu. Toetusesaajate valimine 
peab toimuma vastavalt kindlaksmääratud kritee -
riumidele. Teadmussiirde- ja teavitusteenuseid 
osutavatel asutustel peab olema asjakohane suut -
likkus personali kvalifikatsiooni näol ja nad peavad 
korrapärast pakkuma koolitust.
Vt ka vastus punktile 40.
38
Komisjon on samuti tuvastanud, et selle küsimuse 
puhul on tegemist nõrkusega. Rahastamiskõlblik -
kust ja valimist käsitlevates suunistes on sõnaselgelt 
soovitatud vältida projektiettepanekute esitamist 
mis tahes ajal kogu programmitöö perioodi jooksul.
40
Liikmesriigid võivad lubada teenuste asutusesi -
sest osutamist tingimusel, et teenused vastavad 
meetme suhtes kehtestatud rahastamiskõlblikkuse 
kriteeriumile. Olukorrad, kus asutus on ainus, kes 
saab meetme alusel toetust, peaksid olema nõuete -
kohaselt põhjendatud.
Pärast perioodi 2014–2020 maaelu arengukava 
läbivaatamist saatis komisjon Galiciale oma tähele -
panekuid sisaldava kirja, milles palus esitada teavet 
meetmete kohta, mida asutus rakendab otse, ning 
selle kohta, kuidas tagatakse parim hinna ja kvali -
teedi suhe.
Ühine vastus punktidele 47 ja 48
Kooskõlas programmitöö perioodi 2007–2013 suhtes 
kohaldatavate õigusaktidega sisaldasid komisjoni 
heaks kiidetud maaelu arengukavad teavet vaja -
duste väljaselgitamise ja toetusesaajate valimise 
menetluste kohta.
Komisjoni vastus 55
55 – Viies taane
Põllumajandusamet ei esita andmeid kulutuste 
kohta tegevuse tasandil. Kõik kulutused peaksid aga 
olema seotud projekti rakendamisega, et neid saaks 
pidada toetuskõlblikuks. Kui halduskontrolliga seo -
tud kulutusi ei käsitata projekti rakendamise osana, 
arvestatakse need kulud maha.
55 – Kuues taane
Seoses ELi poolt 2013. aastal Rootsile maaelu aren -
guks antud toetuse põhjalikuma kontrollimisega 
teatas põllumajandusamet kontrollide tõhusta -
misest. Uueks programmitöö perioodiks on ette 
nähtud edasised täiendused.
Ühine vastus punktidele 56 ja 57
Kooskõlas finantsmääruse artikli 59 lõike 2 nõue -
tega teeb komisjon järelevalvet liikmesriikides 
kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle, 
järgides proportsionaalsuse põhimõtet ja võttes 
arvesse hinnatud riski taset. Auditialane tööprog -
ramm määratakse kindlaks riskihinnangu põhjal, 
mille kõige olulisem element on kulutuste tase. 
Kuna asjaomase rahastamise summa on suhteliselt 
väike, siis on seoses teadmussiirde- või nõustamis -
teenustega korraldatud vaid piiratud arv spetsiaal -
seid vastavusauditeid.
58
Teadmussiirde- ja nõustamismeetmeid on võima -
lik toetada eri allikatest, sõltuvalt sihtrühmast ja 
hõlmatud teemadest. Näiteks toetatakse EAFRD 
kaudu põllumajandus- ja metsandussektoris tegut -
sevate inimeste koolitust ja nõustamist ning alates 
2014. aastast on selle sihtrühm ka maapiirkondade 
VKEd, samal ajal kui ESFist antav toetus on suunatud 
töötutele.
Liikmesriigid ja piirkonnad peavad tagama rahasta -
misvahendite täiendavuse ning vältima kattumist ja 
topeltrahastamist.Komisjon jälgib rakendamist, tagades aruande -
kohustuste täitmise iga -aastaste läbivaatamis -
koosolekute ja järelevalvekomiteede kaudu. Juhul, 
kui korraldatakse vastavusauditeid, hinnatakse ka 
teenuseosutajate valimist.
Vt ka vastused punktidele 38, 40 ja 43.
51
Programmitöö perioodiks 2014–2020 koostatud 
konkreetselt teadmussiiret käsitlev meetmedoku -
ment on palju üksikasjalikum kui eelmise perioodi 
vastav dokument ja sisaldab teavet toetusesaajate 
valimise menetluste kohta. Seda täiendavad mitu 
asjakohast põhjalikku horisontaalset juhenddoku -
menti (nt programmitöö ja riigihangete kohta).
Samuti on komisjon seda küsimust liikmesriikidega 
maaelu arengu komisjonis ja kahepoolselt ulatusli -
kult arutanud ning vastanud esitatud küsimustele. 
Peale selle korraldasid komisjon ja Euroopa maaelu 
arengu võrgustik 2015. aasta märtsis Brüsselis riik -
likele ja piirkondlikele ametiasutustele erikoolituse 
„Kulude põhjendatus ja riigihanked”.
Lisaks peavad liikmesriigid isegi juhul, kui nad riigi -
hankemenetlusi ei kohalda, veenduma selles,   
et toetusesaajad valitakse avatult, õiglaselt ja 
läbipaistvalt.
Riigihankeid käsitlevate õigusaktidega on ette 
nähtud võimalus osutada teenuseid asutusesiseselt 
juhul, kui hankijal on asjakohased ressursid, et tege -
vus asutusesiseselt ellu viia.
Vt ka vastused punktidele 47 ja 48, 49 ning 50.
55
Vt vastus punktile 40.
Komisjoni vastus 56
Komisjon on koostanud ulatuslikud juhenddoku -
mendid mõlemal tasandil (partnerluslepingud ja 
arengukavad) toimuva programmitöö kohta. Seoses 
sellega on kõikide Euroopa struktuuri- ja investee -
rimisfondide kohta kehtestatud ka ühised õigus -
normid (ühissätete määrus) ja ühine strateegiline 
raamistik, et tugevdada fondidevahelist kooskõlas -
tamist, täiendavust ja sünergiat.
Vt ka vastused punktidele 60 ja 61.
67
Maaelu arengukavasid hindavad välishindajad 
ning hindamise eest vastutavad liikmesriigid. Oma 
kutsealasest vastutusest tulenevalt peab hindaja 
soovitama hindamiseks parima meetodi.
80
Perioodi 2007–2013 ühine seire- ja hindamisraamis -
tik oli esimene terviklik seire- ja hindamisraamistik. 
Seire seisukohast esines selles teatavaid piiranguid. 
Perioodi 2014–2020 ühist seire- ja hindamissüsteemi 
on täiustatud, näiteks koolitus- ja teavitusürituste 
selge eristamise teel.
Selgitus 11 – Esimene taane
Taani puhul hõlmab meede 111 allmeedet, milles 
on ühendatud meetmed 111 ja 123 (näidisprojek -
tid). Sellest tulenevalt ei saa isiku või koolituspäeva 
kohta tehtud kulude arvutamiseks lihtsalt jagada 
kogu toetust koolitust saanud isikute arvuga.
85
Komisjon, kes sõltub peamiselt liikmesriikide kogu -
tud, koondatud ja esitatud andmetest, oli teadlik 
selliste andmete kvaliteedist tingitud piirangutest. 
Sellest tulenevalt täiustas komisjon perioodi 2014–
2020 ühist seire- ja hindamissüsteemi, eristades 
selgelt koolitus- ja teavitusüritused, millest need 
andmekogumisega seotud probleemid olid 
põhjustatud.
Seireandmed on üks element, mida hindamisel 
kasutatakse. Seda, kas EAFRD toetust on hästi kasu -
tatud, hinnatakse maaelu arengukavade järelhinda -
mise käigus.Ühine vastus punktidele 60 ja 61
Kuna teadmussiirdega seotud tegevused on rahas -
tamiskõlblikud eri fondide alusel, peaks selliste 
tegevuste haldamise eest vastutama asjakohane 
asutus. Sarnaseid toiminguid võib vastastikku 
täiendaval viisil toetada rohkem kui ühest fondist. 
Piiritlemise eesmärk on tagada, et mitmesuguste 
poliitikavaldkondade rakendamine tekitab süner -
giat, et välditakse kattumist ja hoitakse ära topelt -
rahastamine. Vajaduse korral on komisjon taotlenud 
piiritlemise kohta lisateavet heakskiitmisprotsessi, 
programmi muutmise ja korrapäraste kahepoolsete 
kohtumiste käigus.
Komisjon on hinnanud eri fondide piiritlemise asja -
kohasust heakskiitmisprotsessi ja programmi järg -
neva muutmise hindamise käigus. Ühtlasi hinnati 
kõiki maaelu arengukavasid talitustevaheliste kon -
sultatsioonide jooksul, kus eri fondide eest vastu -
tavad peadirektoraadid püüavad vältida võimalikke 
ebakõlasid või kattumisi. Peale selle on piiritlemise 
tagamisel oluline roll järelevalvekomiteel, milles 
osalevad ka muid ELi fonde esindavad liikmed.
Vt ka vastus punktile 58.
64
Komisjoni tähelepanekuid sisaldavas kirjas Galiciale, 
mis saadeti pärast perioodi 2014–2020 maaelu 
arengukava hindamist, rõhutati vajadust vältida 
topeltrahastamist. Vajaduse korral tuleks maaelu 
arengukavas topeltrahastamise risk kindlaks teha ja 
pakkuda välja maandamismeetmed.
65
Programmitöö perioodi 2014–2020 käsitlevates 
õigusaktides on kehtestatud mitu eeskirja, mille 
eesmärk on tagada ELi fondidest ja riigi vahenditest 
toetatavate sekkumiste kooskõlastamine.
Täiendavust käsitletakse esmalt partnerluslepingu -
tes, kus liikmesriigid määratlevad Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondidest saadava toetuse 
kooskõlastamise mehhanismid. Järgnevalt täpsusta -
takse seda maaelu arengukavades, millesse on lisa -
tud spetsiaalselt vastastikkust täiendavust käsitlev 
jagu (maaelu arengukava 14. peatükk).
Komisjoni vastus 57
93
Komisjon tunnistab, et parimate teenuseosutajate 
valimise tagamiseks peaks valik põhinema avatud 
ja õiglasel konkurentsil, mida mõõdetakse hinna/
kvaliteedi suhtena. Selliste menetluste kehtestamise 
eest vastutavad liikmesriigid.
Vt ka vastus punktile 92.
94
Nõustamisteenuse loomine peab vastama prog -
rammitöö piirkonnas välja selgitatud konkreetsele 
vajadusele.
Uut teenust võib käsitada uue organi/üksusena, 
mis luuakse selleks, et osutada teatavaid piirkonnas 
vajalikke teemasid/valdkondi käsitlevate eriteadmis -
tega seotud teenuseid. Uueks teenuseks võib aga 
pidada ka seda, kui olemasoleva nõustamisteenuse 
raames luuakse uus organ/osakond, mis võimaldab 
laiendada varem osutatud teenuste ulatust. Eeldus 
on see, et uue teenusega peaks olema võimalik 
pakkuda nõustamist valdkondades, kus see ei oleks 
ilma uue teenuse loomiseta võimalik.
1. soovitus a)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
1. soovitus b)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon on nõus, et koolitusvajaduste korduvat 
analüüsimist liikmesriikide poolt tuleb õhutada kui 
head tava, ning ajakohastab teadmussiiret käsitleva 
meetmedokumendi ja tegeleb vastava teavitus -
tegevusega. Samuti edendab komisjon metoodikaid 
käsitleva hea tava vahetamist võrgustike loomise 
kontekstis.
1. soovitus c)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.88
Maaelu arengukavade hindamise eest vastutavad 
liikmesriigid. Meetmete tõhususe hindamine võrrel -
des programmi eesmärkidega on keeruline üles -
anne, mis peab olema proportsionaalne hindamise 
kasutamisega. Seda ülesannet täidavad sõltumatud 
kutselised hindajad. Nende järeldused põhinevad 
mitmel teguril ja metoodikal, sealhulgas program -
mide sekkumisloogika põhjalikul hindamisel, juhtu -
miuuringutel ja kohapealsel analüüsil, eri meetmete 
koostoime ja ülekanduva mõju analüüsil jne. Ühise 
seire- ja hindamisraamistiku näitajad on vaid üks 
vahend hindamisküsimuste käsitlemiseks. Viimaste 
eesmärk on tagada hindamisaruannete ühetaoline 
ülesehitus, käsitledes samal ajal põhjalikult liidu 
tasandi strateegilisi prioriteete.
Järeldused ja soovitused
91
Liikmesriigid ja piirkonnad valivad maaelu arengu -
kava kaudu rakendatavad meetmed ja toimingud 
vastavalt programmitöö piirkonnas kindlaks tehtud 
vajadustele. Neid vajadusi tuleks üksikasjalikult 
täpsustada kuni konkreetsete rakendatavate kooli -
tusmeetmete tasandini. Komisjon tagab, et maaelu 
arengukavad on kooskõlas poliitikaeesmärkide 
ja õigusaktidest tulenevate nõuetega. Tegeliku 
rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. Komis -
joni teavitatakse rakendamisest järelevalvekomitee 
koosolekute raames ja liikmesriikide esitatud raken -
dusaruannete kaudu.
92
Koolitused ja muud teadmussiirdega seotud tege -
vused on vajalikud tehniliste ja nn pehmete oskuste 
täiustamiseks. Seeläbi aitavad need parandada 
maapiirkondade ettevõtjate tegevuse tulemuslik -
kust. Teenuseosutajad osalevad hankemenetlustes 
või projektikonkurssidel, mis valmistatakse ette 
liikmesriikide SWOT -analüüsis kindlaks tehtud 
vajaduste põhjal. Komisjon on aga seisukohal, et 
liikmesriikide tehtavat eelanalüüsi on võimalik 
parandada.
Komisjoni vastus 58
Seoses liikmesriikide menetluste jälgimisega võtab 
komisjon oma auditite kavandamisel nõuetekoha -
selt arvesse teadmussiirde- ja nõustamismeetmete 
riskiprofiili.
97
Liikmesriigid peavad tagama, et maaelu arengu -
kava meetmete rakendamisega seotud kulud on 
mõistlikud. Kui vastavusauditite käigus avastatakse 
puudusi, kohaldatakse finantskorrektsioone.
98
Fondide piiritlemise küsimus tõstatati maaelu 
arengukavades.
Perioodil 2014–2020 pakutakse Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide kooskõlastatud sekkumist 
käsitlevaid juhiseid komisjoni talituste seisukoha -
võttudes, mis on koostatud iga liikmesriigi kohta. 
Liikmesriikide kohustus oli tagada nõuetekohasus 
ning vastastikune täiendavus ja kooskõla muude ELi 
vahenditega, et vältida topeltrahastamist4.
Programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistiku 
eesmärk on tagada kattuvate tegevuste vältimiseks 
fondide suurem täiendavus ja parem kooskõlastatus 
partnerluslepingute kaudu, milles liikmesriigid pea -
vad kirjeldama Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide vahendite kasutamist, et tagada tegevuste 
vastastikune täiendavus ja sünergia.
Maaelu arengu valdkonnas on täiendavuse küsi -
must peale selle käsitletud maaelu arengukavade 
14. peatükis „Teave vastastikuse täiendavuse kohta”.
Lisaks vastutavad programmide nõuetekohase 
rakendamise ja kõikide ELi fondide täiendavuse 
tagamise eest liikmesriikide järelevalvekomiteed.
4 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 5.1. soovitus d)
Komisjon nõustub soovitusega ja on alustanud selle 
rakendamist.
Komisjon on esitanud juhiseid määruse (EL) 
nr 1305/2013 artikli 15 kohta, et aidata liikmesriiki -
del/piirkondadel meetmeid rakendada. Juhised ei 
ole aga õiguslikult siduvad ja nende kohaldamine 
sõltub liikmesriigist. Samuti on komisjon vastanud   
arvukatele küsimustele, mille liikmesriigid on 
tõstatanud.
Maaelu arengukavade rakendamist, sealhulgas 
nõustamisteenuste loomist, on arutatud järeleval -
vekomiteedes, iga -aastastel läbivaatamiskoosoleku -
tel ja vastavusauditite käigus.
Vajaduse korral jätkab komisjon kehtivate juhiste 
ajakohastamist ja laiendamist.
96
Komisjon on esitanud juhiseid maaelu arengu 
kontekstis toimuvate riigihangete kohta. Eelkõige 
on määruse (EL) nr 1305/2013 artiklit 15 käsitlevates 
juhistes selgitatud teenuste asutusesisese osutami -
sega seotud nõudeid.
2. soovitus a)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja on alustanud selle 
rakendamist.
Juhiseid teenuste asutusesisese osutamise, töövõtu -
lepingute ja teenuste osutamise kohta on juba 
antud nõustamisteenuseid ning põllumajandus -
ettevõtte juhtimis- ja asendusteenuseid käsitlevas 
meetmedokumendis. Seda dokumenti on liikmes -
riikidele maaelu arengu komisjonis tutvustatud ja 
nendega mitmel korral arutatud. Peale selle korral -
dasid komisjon ja Euroopa maaelu arengu võrgustik 
2015. aasta märtsis Brüsselis riiklikele ja piirkondli -
kele ametiasutustele erikoolituse „Kulude põhjen -
datus ja riigihanked”.
Komisjoni vastus 59
Ühine vastus punktidele 99 ja 100
Maaelu arengukavade hindamise eest vastuta -
vad liikmesriigid. Meetmete tõhususe hindamine 
võrreldes programmi eesmärkidega on keeru -
line ülesanne, mis peab olema proportsionaalne 
hindamise kasutamisega. Seda ülesannet täidavad 
sõltumatud kutselised hindajad. Nende järeldused 
põhinevad mitmel teguril ja metoodikal, sealhulgas 
programmide sekkumisloogika põhjalikul hindami -
sel, juhtumiuuringutel ja kohapealsel analüüsil, eri 
meetmete koostoime ja ülekanduva mõju analüüsil 
jne. Ühise seire- ja hindamisraamistiku näitajad on 
vaid üks vahend hindamisküsimuste käsitlemiseks. 
Viimaste eesmärk on tagada hindamisaruannete 
ühetaoline ülesehitus, käsitledes samal ajal põhjali -
kult liidu tasandi strateegilisi prioriteete. Komisjon 
õhutab hindamise valdkonnas hea tava vahetamist, 
mida saab teha Euroopa maaelu arengu võrgustiku 
kaudu.
4. soovitus a)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.
4. soovitus b)
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt.
Komisjon jätkab asjakohastes määrustes kehtesta -
tud ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamist 
käsitlevate juhiste andmist.
Tagasisidemenetluste ning seire- ja hindamistule -
muste kasutamise ja koolitustegevuse mõju tagami -
seks on olemas standardmeetodid. Komisjon õhu -
tab hea tava vahetamist Euroopa maaelu arengu 
võrgustiku raames.
Õigusraamistiku kohaselt ei vastuta komisjon aga 
selle kontrollimise eest, kas asjaomased tagasiside -
menetlused on kehtestatud.Komisjoni talitused teevad vastavate programmide 
heakskiitmisetapis koostööd, et tagada kooskõlasta -
tud lähenemisviis Euroopa struktuuri- ja investeeri -
misfondide täiendavusele.
3. soovitus a)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon järgib eriaruandes nr 22/20145 esita -
tud soovitusi, pakkudes korraldusasutustele ja 
makse  asutustele erikoolitusi, hinnates tõhusamalt 
meetmete tõendatavust ja kontrollitavust ning 
edendades lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist. 
Peale selle hinnatakse vastavusauditite raames 
projektikulude mõistlikkuse tagamiseks kehtestatud 
süsteeme. Nõuetele mittevastavuse korral kohalda -
takse finantskorrektsioone.
3. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja on alustanud selle 
rakendamist.
Komisjon on juba kehtestanud töökorralduse ja 
loonud asjakohased talitustevahelised rühmad 
erinevate ELi fondide täiendavuse ja topeltrahasta -
mise küsimuste hindamiseks (nt Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide tõlgendamisega tegelev 
võrgustik, muud määruse konkreetseid elemente 
käsitlevad võrgustikud, nagu lihtsustatud kulu -
võimaluste töörühm, temaatilised võrgustikud või 
finantsinstrumentide kompassi platvorm).
Komisjon kaalub täiendavalt, kas oleks vaja veel 
mõnda struktuuri (nt spetsiaalset talitustevahelist 
rühma).
5 Vt eriaruanne nr 22/2014 „Säästlikkuse saavutamine: ELi 
rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine” 
(http://eca.europa.eu ).
Komisjoni vastus 60
101
Komisjon on alati täitnud oma kohustusi seoses 
liikmesriikides kehtestatud juhtimis- ja kontrolli -
süsteemide jälgimisega. Komisjon teeb meetmete 
rakendamise üle järelevalvet maaelu arengukavade 
heakskiitmise protsessi kaudu, järelevalvekomi -
teedes, kus osalevad ka sidusrühmad, ja korraldus -
asutustega peetavatel iga -aastastel kahepoolsetel 
läbivaatamiskoosolekutel.
Auditialane tööprogramm määratakse kindlaks  
riskianalüüsi põhjal, mille kõige olulisem element 
on kulutuste tase. Kuna asjaomase rahastamise 
summa on suhteliselt väike, siis on seoses teadmus -
siirde- või nõustamisteenustega seotud kulutustega 
korraldatud vaid piiratud arv spetsiaalseid nõuetele 
vastavuse auditeid.
5. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon võtab oma auditite kavandamisel nõuete -
kohaselt arvesse teadmussiirde- ja nõustamismeet -
mete riskiprofiili.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Kontrollikoda uuris, kas ELi maaelu arengu poliitikas väga 
tähtsal kohal asetseva elukestva õppe ja teadmussiirde puhul 
olid komisjon ja liikmesriigid kvaliteetse teadmussiirde ja 
nõustamistegevuse pakkumiseks piisavalt jõupingutusi 
teinud. Auditiga leiti, et seda ei tehtud. Liiga sageli tuginesid 
liikmesriigid teenuseosutajate ettepanekutele ning mis tahes 
liiki koolitust peeti heaks ja kõlblikuks saama avaliku sektori 
toetust. Nõuetekohaseid analüüse, kas neil koolitustel võiks 
olla ka tegelik mõju, tehti väga harva. Liikmesriigid ei 
taganud koolitustegevuse valikul alati õiglast ja läbipaistvat 
konkurentsi ning maksid teatud teenuste eest liiga palju. 
Auditiga leiti, et järelkontrolli puhul puudus üksikasjalik 
hinnang selle kohta, mida avaliku sektori vahenditega 
tegelikult saavutati. Kontrollikoja soovitustes julgustatakse 
liikmesriike eelkõige kohandama oma valitud teadmussiirde- 
ja nõustamisalast tegevust maapiirkondade ettevõtjate 
muutuvate vajadustega, kasutades selleks korduvaid 
analüüsi- ja hindamisprotseduure.
EUROOPA
KONTROLLIKODA