[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.9.2007

KOM(2007) 550 lõplik

Ettepanek:

KOMISJONI MÄÄRUS,

millega nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda tollimaksu samale tootele, mis on saadetud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 19. juulil 2006. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise[1] dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas 18. aprillil 2006. aastal ühenduse kompaktluminofoorlampide tootjate liit (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated, edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, ühenduse kompaktluminofoorlampide kogutoodangust. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab lõplikke järeldusi dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta. Liikmesriikidega konsulteeriti XX. septembril peetud dumpinguvastase komitee istungi ajal. XX liikmesriiki olid esitatud tegevuskava poolt ja XX olid vastu. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks lisatud määruse ettepaneku vastu ning see tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 18. oktoobril 2007. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el: |

Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

KOMISJONI MÄÄRUS,

millega nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda tollimaksu samale tootele, mis on saadetud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 4 lõiget 1, artikli 5 lõiget 4 ning artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

Kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 1470/2001[3] (edaspidi „algne määrus”) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud 0–66,1 % ulatuses (edaspidi „algne uurimine”). Enne seda oli komisjon määrusega (EÜ) nr 255/2001[4] (edaspidi „ajutine määrus“) kehtestanud ajutised dumpinguvastased tollimaksud.

(2) Määrusega (EÜ) nr 866/2005[5] (edaspidi „laiendamismäärus”) laiendas nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist saadetud kompaktluminofoorlampide impordi suhtes. Laiendamine järgnes algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt läbi viidud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevale uurimisele.

(3) Määrusega (EÜ) nr 1322/2006[6] (edaspidi „muutmismäärus”) muutis nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Muudatus tehti pärast toote määratlusega seotud vahepealset läbivaatamist. Uurimise tulemusena jäeti muutmismäärusega alalisvoolul töötavad lambid meetmete rakendusalast välja. Sestsaadik hõlmasid dumpinguvastased meetmed üksnes vahelduvvoolul töötavaid lampe (sealhulgas nii alalisel kui ka vahelduvvoolul töötavaid sisseehitatud elektronliiteseadisega kompaktluminofoorlampe).

Käesolevad uurimised

(4) Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teatise avaldamist sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise taotluse. Taotluse esitas 18. aprillil 2006. aastal ühenduse kompaktluminofoorlampide tootjate liit ( Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated , edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, ühenduse kompaktluminofoorlampide kogutoodangust.

(5) Taotlus tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine ühenduse tootmisharule. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 19. juulil 2006. aastal uurimise[7] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotleja esitas ka avalduse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 19. juulil 2006. aastal uurimise[8] vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vahepealne läbivaatamine piirdub dumpingu taseme uurimisega ühe eksportiva tootja, äriühingu Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) puhul. See viimatinimetatud läbivaatamine on alles pooleli ega kuulu käesoleva määruse alla.

Uurimine ja sellega seotud isikud

(6) Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest taotlejale, ühenduse tootjatele, Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele (edaspidi „Hiina eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ning nende ühendustele, samuti eksportiva riigi valitsuse esindajatele.

(7) Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nimetatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteatistes määratud tähtaja jooksul teatasid.

(8) Komisjon andis ka kõikidele otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

(9) Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks saatis komisjon välja valimi moodustamise ankeedid, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase eksportiva tootja ja importija keskmise müügimahu ja hindade kohta.

(10) Täielikud vastused saadi kolmelt Hiina eksportijalt ja kolmelt importijalt.

(11) Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele võimalikus võrdlusriigis, milleks on Korea Vabariik (edaspidi „Korea”).

(12) Samuti saadi vastused küsimustikele neljalt ühenduse tootjalt, kahelt võrdlusriigi Korea tootjalt, ühelt jaemüüjalt (kes tegeles ka impordiga) ja seitsmelt ühenduse tootjatele osade tarnijalt.

(13) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäike tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

2. Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja, kes on seotud taotluse esitanud ühenduse tootjaga:

3. Osram China Lighting Ltd., Foshan, Guangdongi provints;

4. Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja, kes on seotud teiste ühenduse tootjatega:

5. Zheijang Yankon Group Co Ltd., Shangyu, Zhejiangi provints;

6. Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja, kes ei ole seotud ühegi ühenduse tootjaga:

7. Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd. Shenzhen, Guangdongi provints;

8. kaubandusettevõtja, kes on seotud teiste ühenduse tootjatega:

9. Philips Hong Kong Ltd., Hongkongi erihalduspiirkond;

10. kaubandusettevõtja, kes ei ole seotud ühegi ühenduse tootjaga:

11. Super Trend Lighting Ltd., Hongkongi erihalduspiirkond;

12. võrdlusriigi tootjad:

13. Osram Korea Ltd., Sŏul, Korea Vabariik;

14. Hyosun Electric Co., Ltd., Paju, Korea Vabariik;

15. ühenduse tootjad:

16. Osram GmbH, München ja Augsburg, Saksamaa, ja Osram Slovakia, Nove Zamky, Slovakkia;

17. Philips Lighting B.V., Eindhoven, Holland, ja Pila, Poola;

18. General Electric Zrt., Budapest ja Nagykanizsa, Ungari;

19. Sylvania Lighting International, Frankfurt Maini ääres, Saksamaa, ja Leeds, Ühendkuningriik;

20. ühenduse importijad:

21. Electro Cirkel B.V., Rotterdam, Madalmaad;

22. Kemner B.V., Amsterdam, Madalmaad;

23. Omicron UK Ltd., Huntingdon, Ühendkuningriik;

24. ühenduse tarnijad:

25. ST Microelectronics Srl, Milano, Itaalia;

26. Vitri Electro-Metalurgica S.A., Barcelona, Hispaania;

27. ühenduse jaemüüja:

28. IKEA AB, Älmhult, Smålandi maakond, Rootsi.

Uurimisperiood

(14) Aegumise läbivaatamises hõlmas kahju ja dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse uurimine ajavahemikku alates 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2003. aasta 1. jaanuarist kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

Vaatlusalune toode

(15) Vaatlusalune toode on sama, mis muutmismääruses määratletud toode, st praegu CN-koodi ex 8539 31 90 alla kuuluvad ja Hiina Rahvavabariigist pärinevad sisseehitatud elektronliiteseadisega ja ühe- või mitmekordselt painutatud lahendustoruga kompaktluminofoorlambid, mille kõik valguselemendid ja elektroonilised komponendid on kinnitatud lambi sokli külge või ühendatud lambi soklisse ja mis töötavad vahelduvvoolul (sealhulgas elektronliiteseadisega kompaktluminofoorlambid, mis töötavad nii alalis- kui ka vahelduvvoolul) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

Samasugune toode

(16) Komisjon tuvastas, et

- Hiina RV-s toodetud ja omamaisel turul müüdud kompaktluminofoorlampidel,

- Hiina RV-s toodetud ja ühendusse eksporditud kompaktluminofoorlampidel,

- ühenduses toodetud ja müüdud kompaktluminofoorlampidel ning

- võrdlusriigis toodetud ja omamaisel turul müüdud kompaktluminofoorlampidel

on peaasjalikult ühesugused füüsilised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seetõttu on need tooted samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(17) Mitu osalist väitis, et Hiina RV-st imporditavad kompaktluminofoorlambid ja ühenduses toodetud kompaktluminofoorlambid ei ole samasugused tooted, sest vaatlusaluse toote kvaliteet (kasutusiga) on erinev ning vaatlusaluse toote lõppkasutajate kategooria (tarbijatele mõeldud kompaktluminofoorlambid) erineb ühenduse toodetud kompaktluminofoorlampide omast (professionaalseks kasutuseks mõeldud kompaktluminofoorlambid).

(18) Mis puudutab väidetavat kvaliteedi erinevust Hiina RV-st imporditavate ja ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide vahel, siis esitati sama väide ka algse uurimise käigus ja lükati algses määruses tagasi. Kuna väites ei sisaldunud uusi elemente, mis näidanuks, et samasuguse toote kirjeldus, nagu see oli määratletud ajutise määruse põhjenduses 13, oli ebaõige, on käesolevas uurimises jäetud alles määratlus, mida kasutati algses määruses, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1322/2006.

(19) Mis puudutab väidetavat lõppkasutuse erinevust imporditud ja ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide vahel, siis ei muuda see olukord asjaolu, et imporditavad ja ühenduses toodetud kompaktluminofoorlambid võivad tehnilisest seisukohast teineteist vastastikku täielikult asendada ning konkureerivad omavahel otseselt. Lisaks võivad kasutajad küll erineda ja neid võidakse varustada erinevate müügikanalite kaudu, aga see ei avalda mõju tõigale, et sellised kompaktluminofoorlambid on tehniliselt sarnased ning neid kasutatakse samaks otstarbeks, s.o valguse tekitamiseks energiasäästlikul moel.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

(20) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

(21) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutati sama metoodikat nagu algses uurimises. Kuna aegumise läbivaatamise korral ei ole ette nähtud muutunud asjaolude uurimist, ei võetud uuesti kaalumisele, kas tootjad vastavad turumajandusliku kohtlemise tingimustele või mitte.

Valim/Koostöö

(22) Meenutatakse, et algses uurimises tegi täielikult koostööd üheksa Hiina eksportivat tootjat. Neist kahele eksportivale tootjale, nimelt äriühingutele Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd ja Philips & Yaming Lighting Co., Ltd, võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (ajutise määruse põhjendus 15 ja algse määruse põhjendus 14). Üheksast kuuele võimaldati individuaalset kohtlemist (ajutise määruse põhjendus 35 ja algse määruse põhjendus 17). Olgu täheldatud, et mitte kumbki turumajandusliku kohtlemise osaliseks saanud äriühing ei teinud käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises koostööd, ning individuaalse kohtlemise osaliseks saanud äriühingutest tegid seda ainult kolm.

(23) Pidades silmas kaebuses loetletud küllalt suurt arvu Hiina eksportivaid tootjaid, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodi jooksul.

(24) Väljavõttelise uuringu vormile vastas 17 Hiina eksportivat tootjat. Uurimise aluseks võeti teave, mis oli saadud kahelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, kellele algselt võimaldati individuaalset kohtlemist, ning kolmandalt eksportivalt tootjalt, kellele algselt ei võimaldatud ei individuaalset ega turumajanduslikku kohtlemist. Seda tehti kokkuleppel Hiina ametivõimudega. Need kolm eksportivat tootjat esindavad rohkem kui 30 % Hiina RV-st ühendusse eksporditavatest üldkogustest ning üle 40 % kogustest, mille puhul on välja jäetud Hiina eksportija, kelle suhtes on kehtestatud 0 % tollimaks. Nende kahe äriühingu toodang, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, moodustab nendest kogustest valdava osa, mis näitab, et äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud ei individuaalset kohtlemist ega turumajanduslikku staatust, oli koostöö tase madal.

(25) Kontrollkäigud tehti kolme koostööd tegeva eksportiva tootja valdustesse:

- Zhejiang Yankon Group Co Ltd

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd

- Osram China Lighting Ltd.

Normaalväärtus

Siseturu müügihinnad võrdlusriigi põhjal

(26) Kuna kõigi tootjate puhul, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, tuli normaalväärtus kindlaks teha võrdlusriigi põhjal, kasutati sama metoodikat nagu algses uurimises. Seetõttu tuli kõikide Hiina eksportijate puhul normaalväärtus kindlaks teha andmete põhjal, mis olid saadud turumajandusliku kolmanda riigi tootjatelt kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7.

(27) Algatamisteates leiti, et Hiina RV ekspordi puhul ühendusse on sobivaks turumajanduslikuks kolmandaks riigiks Mehhiko. Mehhikot kasutati võrdlusriigina ka algses uurimises.

(28) Kuid Mehhikos ei soovitud koostööd teha. Leiti, et vaatlusaluse toote tootmine Mehhikos on enne läbivaatamise uurimisperioodi algust lõpetatud.

(29) Seetõttu võeti läbivaatamise uurimises koostöö tegijate leidmiseks ühendust tootjatega teistes turumajanduslikes kolmandates riikides, sh Indoneesias, Malaisias, Indias ja Korea Vabariigis (edaspidi „Korea“).

(30) Kõige kõrgem oli koostöö tase Koreas, kus kaks tootjat esitasid küsimustikule vastused ja olid seejärel nõus kohapealsete kontrollkäikudega. Komisjoni talituste palvele vastas ka üks tootja Malaisiast, kuid tema esitatud andmed olid valdavalt puudulikud. Vastas ka üks tootja Indiast, kuid tema omamaine müük ei olnud representatiivne. Lisaks sellele leiti, et India turu avatusele avaldab negatiivset mõju mitmete tollimaksude olemasolu, nagu näiteks tasakaalustav tollimaks, tasakaalustav eritollimaks ja „Custom educational duty“. Nendel põhjustel ning arvestades, et Korea turul ei tuvastatud suuremaid konkurentsi- ega kaubandustakistusi, leiti, et Korea on kõige sobivam võrdlusriik.

(31) Seejärel võeti ühendust mitmete tootjate ja tootjate ühendustega Koreas ning kutsuti neid tegema koostööd, mis seisnes küsimustiku täitmises. Kaks Korea Vabariigis asuvat tootjat andsid küsimustikule vastused ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. Sellest tulenevalt põhinesid arvutused neilt kahelt koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud andmetel.

Ekspordihind

(32) Kahe koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati ekspordihinnad kindlaks sõltumatute klientide poolt ühenduses tegelikult makstud hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

(33) Õiglase võrdluse tagamiseks normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel võeti vajaduse korral ja õigustatud juhtudel arvesse erinevusi füüsilistes omadustes, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes.

Dumpingumarginaal

(34) Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, tehti kindlaks dumpingumarginaal. Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi vaatlusaluse toote kaalutud keskmisi normaalväärtusi kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel.

(35) See võrdlus näitas rohkem kui 50-protsendilise dumpingu esinemist mõlema äriühingu puhul.

(36) Mis puudutab selliste äriühingute dumpingumarginaale, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, siis selliste äriühingute koostöövalmidus oli madal. Sellel taustal määrati dumpingumarginaal vähemalt eelmises lõikes nimetatud tasemel. Seda tehti eespool kirjeldatud normaalväärtuse põhjal, mida võrreldi koostööd tegevatelt eksportijatelt ja ühenduse ettevõtetelt ning ametlikust statistikast saadud ekspordihindadega ning kontrolliti komisjoni käsutuses olevate konfidentsiaalsete statistiliste andmete põhjal. Võrdlemine toimus eespool selgitatud viisil.

(37) Kuna algses uurimises turumajandusliku kohtlemise osaliseks saanud äriühingud ei teinud läbivaatamise uurimises koostööd, ei ole andmeid, mis näitaksid, et dumpingumarginaalid erinevad algselt kindlaks tehtud väärtustest.

(38) Seetõttu ning eelkõige kolmelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt saadud tõendusmaterjali põhjal näitab uurimine selgesti dumpingu jätkumist.

2. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Sissejuhatavad märkused

(39) Kolmel eksportival tootjal on olemas tootmisvõimsus ja laovarud, et jätkata suurte koguste müümist ühenduse turul. Lisaks sellele rõhutatakse, et ühenduse turg on väga atraktiivne, tänu oma suurusele ja üha kasvavale nõudlusele vaatlusaluse toote järele. Seetõttu on paljud Hiina eksportivad tootjad üles ehitanud hästi toimiva turustusvõrgu, mis hõlbustab vaatlusaluse toote müümist. See kajastub ka asjaolus, et olemasolevatest meetmetest hoiti kõrvale, mistõttu nõukogu 6. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 866/2005[9] laiendati neid meetmeid ka Vietnamile, Pakistanile ja Filipiinidele. Samuti oli Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus üsna kasin (vt eespool). Lisaks sellele viitab läbivaatamise uurimisperioodil tuvastatud dumpingu ulatus tõenäosusele, et meetmete aegumise korral dumping jätkub.

Ühenduse ja eksportiva riigi hindade vahelised seosed

(40) Üldjuhul olid hinnad ühenduses kõrgemad kui need, mida kolm koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat said samaväärsete mudelite eest siseturul. Seetõttu on põhjust oletada, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid Hiina eksportivad tootjad huvitatud müügi suunamisest ühendusse.

Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ekspordiriigi hindade seosed

(41) Üldjuhul olid läbivaatamise uurimisperioodi vältel ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse kõrgemad kui need, mida kolm koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat said samaväärsete mudelite eest siseturul. Need olid siiski madalamad kui võrdlusriigis kindlaks tehtud normaalväärtus. Ei ole põhjust oletada, et see mall osutuks meetmete kaotamise korral ühendusse suunduva ekspordi puhul teistsuguseks. Seega toetavad need faktid järeldust, et enamiku Hiina ekspordi puhul dumping jätkub või vähemasti valitseb selle kordumise oht.

Kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade ja ühenduse hinnataseme seos

(42) Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid umbes samal tasemel nagu ühenduse hinnad. Kuid kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, on tõenäoline, et ühenduse turg muutub Hiina eksportivatele tootjatele veelgi atraktiivsemaks.

Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

(43) Kõik kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat tootsid ja müüsid läbivaatamise uurimisperioodi jooksul peaaegu täisvõimsusel. Kui uued arengutendentsid turul nõuavad, võib uued tootmisliinid käivitada suhteliselt kiiresti. Seetõttu suurendavad Hiina tootjad tõenäoliselt oma võimsust, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Sellest tulenevalt jätkub omakorda tõenäoliselt ka dumping.

Kõrvalehoidmise viisid

(44) Nagu on sedastatud nõukogu 6. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 866/2005[10], hoiti olemasolevatest meetmetest kõrvale, suunates tooteid Vietnami, Pakistani ja Filipiinide kaudu. Seepeale laiendati meetmeid ka nendele vaatlusaluse toote saadetistele. Jällegi tõestavad tuvastatud kõrvalehoidmisviisid, et ühenduse turg on Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivne. See atraktiivsus paneb meetmete kehtetuks tunnistamise korral kõige tõenäolisemalt Hiina tootjaid eksportima üha suuremaid koguseid. Kuna eksport toimus juba läbivaatamise uurimisperioodil (st kui meetmed juba kehtisid) dumpinguhinnaga, jätkub dumping tõenäoliselt ka siis, kui meetmed aeguvad ja ekspordikogused sellest tulenevalt suurenevad.

Järeldus

(45) Tuvastati, et läbivaatamise uurimisperioodil toimus dumping märkimisväärsel tasemel (üle 50 %). Tänu oma suurusele ja üha kasvavale nõudlusele vaatlusaluse toote järele on ühenduse turg olnud ja on ka edaspidi väga atraktiivne. Lisaks suurendab seda atraktiivsust veelgi ühenduse turu hinnatase, kus hinnad on oluliselt kõrgemad kui Hiina RV-s. Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, suurendavad Hiina tootjad tõenäoliselt oma tootmisvõimsust, et muutunud turusituatsiooni ära kasutada. Kõik need tegurid kokku muudavad dumpingu jätkumise meetmete kehtetuks tunnistamise järel väga tõenäoliseks.

3. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäolisuse kohta

(46) Eeltoodu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.

D. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE VÕIMALIKKUS

1. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 kohane analüüs

(47) Kompaktluminofoorlampe toodab ühenduses neli tootjat:

- General Electric Zrt., Ungari, tootmiskohaga Ungaris;

- OSRAM GmbH, Saksamaa, tootmiskohaga Saksamaal ja Slovakkias;

- Philips Lighting B.V., Madalmaad, tootmiskohaga Poolas;

- Sylvania Lighting International, Saksamaa, tootmiskohaga Ühendkuningriigis.

(48) Kõik neli koostööd tegevat tootjat kuuluvad rahvusvahelistesse kontsernidesse ja tegelevad laia tootevaliku arendamise ja valmistamisega. Neil kõigil on nii ühenduses kui ka mujal maailmas oma müügi- ja turustussüsteemid.

(49) Uurimise käigus uuriti eespool nimetatud tootjaid algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel. Üksikasjalikest tulemustest (vt lisa) ilmnes keerukas pilt sektorist, mille struktuur on liikuv ja kus valitsevad vastakad seisukohad: tootmismahult suurim tootja toetab meetmete jätkumist, ülejäänud aga on selle vastu.

(50) Märgitakse, et eespool nimetatud suurim ühenduse tootja, mida lisas nimetatakse äriühinguks B, tootis ühenduse toodangust umbes 48 %, seega moodustab tema toodang kahtlemata ühenduse toodangust märkimisväärse osa. Lisaks sellele näeb algmääruse artikli 9 lõige 1 ette, et ka siis, kui kaebus tagasi võetakse, võib ühendus võtta meetmeid, juhul kui see on ühenduse huvides. See reegel kehtib mutatis mutandis ka aegumise läbivaatamise korral, mille puhul kaebust täielikult tagasi ei võeta, kuid kus oluline ühenduse tootja on jätkuvalt meetmete poolt. Juhul kui tootja toodang moodustab olulise osa ühenduse tootmisharust, mis käesoleval juhul on nii, on tema andmed kahju kohta parimad kättesaadavad andmed.

(51) Seetõttu analüüsiti kahju kordumise ja/või jätkumise kindlakstegemiseks olukorda meetmeid toetavas äriühingus. Analüüsi selle kohta, millist mõju on meetmed avaldanud teistele ühenduse tootjatele, on kirjeldatud allpool punktis „Ühenduse huvid“.

2. Olukord ühenduse turul

Ühenduse tarbimine

(52) Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootjate müügimaht ja (vajaduse korral korrigeeritud) Eurostati näitajad vaatlusaluse toote impordimahu kohta asjaomasest riigist ja teistest kolmandatest riikidest.

(53) CN-kood 8539 31 90 võib hõlmata ka muude toodete importi peale vaatlusaluse toote. Selle tulemusena hinnati, millise protsendi moodustab selle koodi raames vaatlusaluse toote import; seda tehti huvitatud isikute poolt küsimustikule antud vastuste ja kaebuse esitaja antud teabe põhjal ning kontrolliti komisjoni käsutuses olevate konfidentsiaalsete statistiliste andmete põhjal. Kuigi mõnel juhul võib väita, et terve CN-koodi andmed kajastavad vaatlusaluse toote impordi mahtu ja hindu üsna hästi, oldi hinnangu andmisel konservatiivne, vähendades neid koguseid. Igal juhul on järeldused samad, ükskõik, kas kasutatakse sellist konservatiivset lähenemist või terve CN-koodi andmeid. Mõned allpool toodud näitajad on äriühingute teabe ja/või statistika konfidentsiaalsuse kaitseks (näiteks 10- või 14-kohaliste koodide korral) esitatud indeksi või vahemikuna.

(54) Ühenduse tarbimine on arenenud järgmiselt:

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tarbimine (miljonites ühikutes) | 112 | 144 | 198 | 214 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 129 | 176 | 190 |

(55) Vaatlusalusel perioodil kasvas vaatlusaluse toote tarbimine 90 %. Tarbimise kasv tuleneb osaliselt tarbijatele mõeldud vaatlusaluse toote impordi kasvust. Väikesemõõtmelised hõõglampidega sarnanevad kompaktluminofoorlambid, mis on hakanud vallutama turgu, kuna nad on tarbijate hulgas populaarsed (väidetavalt tänu nende disainile ja madalale hinnale), on vallandanud suure nõudluse kasvu.

Impordi areng

Hiina RV-st tuleva impordi maht, turuosa ja hinnad

(56) Hiina RV-st tuleva impordi mahu ja turuosa areng on esitatud tabelis 2. Vastavalt laiendusmääruse järeldustele on allpool dumpinguhinnaga impordi hulka lisatud ka CN-koodi 8539 31 90 all registreeritud import, mis on ajavahemikul alates 2003. aastast kuni meetmete laiendamiseni saadetud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist. Rõhutatakse, et selle impordi lisamine ei mõjuta kirjeldatud arengusuundumuste laadi. Kuna vahepealne läbivaatamine seoses äriühinguga Lisheng Electronics (vt eespool) ei ole veel lõpule viidud, eeldatakse, et algse uurimise tulemused (kus dumpingut ei tuvastatud) kehtivad ka käesoleval aegumise läbivaatamisel.

Tabel 2 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Dumpinguhinnaga impordi maht (konfidentsiaalsuse tõttu üksnes indeksina) | 100 | 148 | 262 | 335 |

Dumpinguvaba impordi maht (konfidentsiaalsuse tõttu üksnes indeksina) | 100 | 147 | 194 | 205 |

Import kokku (tuhandetes ühikutes | 55.046 | 81.361 | 127.860 | 153.451 |

Dumpinguhinnaga impordi turuosa | vahemikus 20 % – 30 % | vahemikus 27 % – 37 % | vahemikus 37 % – 47 % | vahemikus 47 % – 57 % |

Dumpinguvaba impordi turuosa | vahemikus 17 % – 27 % | vahemikus 17 % – 27 % | vahemikus 17 % – 27 % | vahemikus 17 % – 27 % |

Dumpinguhinnaga imporditud kauba keskmine hind | vahemikus 1,2–1,3 eurot | vahemikus 1,0–1,1 eurot | vahemikus 0,9–1,0 eurot | vahemikus 0,9–1,0 eurot |

(57) Ajavahemikus 2003. aastast läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni suurenes dumpinguhinnaga import Hiina RV-st 235 %. Dumpinguhinnaga impordi osakaal ühenduse tarbimisest suurenes selle aja jooksul 20–30 protsendist 47–57 protsendini.

(58) Samal ajal kasvas ka dumpinguvaba impordi turuosa ühenduse turul, ehkki mitte samal määral nagu dumpinguhinnaga import. Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul ulatus dumpinguvaba impordi turuosa ühenduse turul 17–27 protsendini, mis on palju vähem kui dumpinguhinnaga impordil.

(59) Kokkuvõttes oli dumpinguhinnaga ja dumpinguvaba Hiina RV impordi turuosa kokku ühenduse turul läbivaatamise uurimisperioodil umbes 72 %.

(60) Hinna allalöömise arvutamisel kasutati samasugust lähenemisviisi, nagu on kirjeldatud algse määruse põhjenduses 60. Hiina RV eksportivate tootjate poolt (kelle puhul tuvastati dumping) ühendusse eksporditavate kompaktluminofoorlampide liiki võrreldi meetmete toetaja vastava kompaktluminofoorlampide tüübiga ning seda väljendati protsendina meetmete toetaja tehasehinnast. Selle põhjal tuvastati hinna allalöömine, mis jäi vahemikku 48,2 % – 61,5 %.

Muudest riikidest tuleva impordi maht, turuosa ja hinnad

(61) Et saada terviklikku ülevaadet ühenduse turu olukorrast, uuriti ka muudest käesoleva läbivaatamisega seotud riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi arengusuundumusi.

(62) Kolmandatest riikidest tuleva impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng on näidatud tabelis 3 (esile on tõstetud kaks peamist eksportivat riiki).

Tabel 3 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Impordimaht Malaisiast | vahemikus 1–2 milj. ühikut | vahemikus 0–1 milj. ühikut | vahemikus 1–2 milj. ühikut | vahemikus 2–3 milj. ühikut |

Turuosa | vahemikus 1 % – 2 % | vahemikus 0 % – 1 % | vahemikus 0 % – 1 % | vahemikus 0 % – 1 % |

Keskmine impordihind | vahemikus 1,2–1,3 eurot | vahemikus 1,1–1,2 eurot | vahemikus 1,2–1,3 eurot | vahemikus 1,2–1,3 eurot |

Impordimaht Taiwanist | vahemikus 0–1 milj. ühikut | vahemikus 1–2 milj. ühikut | vahemikus 3–4 milj. ühikut | vahemikus 3–4 milj. ühikut |

Turuosa | vahemikus 0 % – 1 % | vahemikus 0 % – 1 % | vahemikus 1 % – 3 % | vahemikus 1 % – 3 % |

Keskmine impordihind | vahemikus 0–1,0 eurot | vahemikus 0–1,0 eurot | vahemikus 0–1,0 eurot | vahemikus 0–1,0 eurot |

Impordimaht ülejäänud riikidest | vahemikus 3–4 milj. ühikut | vahemikus 4–5 milj. ühikut | vahemikus 7–10 milj. ühikut | vahemikus 7–10 milj. ühikut |

Turuosa | vahemikus 3 % – 4 % | vahemikus 2 % – 3 % | vahemikus 4 % – 5 % | vahemikus 4 % – 5 % |

Keskmine impordihind | vahemikus 1,0–1,1 eurot | vahemikus 1,0–1,1 eurot | vahemikus 1,0–1,1 eurot | vahemikus 1,0–1,1 eurot |

(63) Ajavahemikus 2003. aastast läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni on täheldatud, et Malaisiast ja Taiwanist tulev import on veidi kasvanud. Kokku on kolmandatest riikidest tulev import suutnud võita turuosa vaatamata sellele, et Hiina RV-st pärit import on edukalt tunginud ühenduse turule. Kuid võrrelduna Hiina RV-st tuleva impordiga on kolmandatest riikidest tuleva impordi osa tühine.

(64) Väikeste impordikoguste tõttu ei ole mõnede riikide puhul impordistatistikast saadud hinnaandmeid peetud representatiivseks, sest need kalduvad selgesti ja olulisel määral kõrvale Hiina RV-st tuleva impordi puhul kindlaks tehtud impordihindadest. Ei ole siiski põhjust arvata, et kolmandate riikide eksportivad tootjad kalduksid Hiina RV eksportivate tootjate nõutud hindadest kõrvale rohkem kui üksnes tühisel määral. Isegi kui neid hindu pidada representatiivseks, ei avaldaks need piiratud mahtusid ning Hiina ekspordihindade ja -mahtude laadi arvestades allpool esitatud järeldustele mingit mõju.

3. Meetmete toetaja majanduslik olukord

Sissejuhatavad märkused

(65) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrolliti kõiki uurimise ainsa toetaja olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandusnäitajaid.

(66) Arvestades tõsiasja, et need arvud käivad üksnes ühe äriühingu kohta, on kõik arvud konfidentsiaalsuse huvides esitatud indeksina.

Toodang, olemasolev tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Tabel 6 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Tootmine | 100 | 107 | 90 | 83 |

Olemasolev tootmisvõimsus | 100 | 100 | 100 | 100 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 107 | 90 | 83 |

(67) Pärast tootmise kasvu aastatel 2003–2004 on meetmete toetaja tootmine ajavahemikus 2004. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni langenud 22 %. Kuna olemasolev tootmisvõimsus on püsinud muutumatuna, on tootmisvõimsuse rakendusaste 2004. aastast saadik vähenenud samavõrd kui tootminegi, s.o 22 %.

(68) Madalama tootmismäära (ja madalama tootmisvõimsuse rakendusastme) põhjuseks on meetmete toetaja toodetava kompaktluminofoorlampide tüübi madalam müügimaht ühenduse turul.

Varud

Tabel 7 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Varud | 100 | 49 | 0 | 116 |

Varud protsendina kogu müügimahust ühenduse turul | 100 | 49 | 0 | 168 |

(69) Sedamööda, kui on vähenenud nõudmine selle tootja kompaktluminofoorlampide järele (vt eelmist põhjendust), on vaatlusalusel perioodil suurenenud ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide laovarud. Varude suurenemist läbivaatamise uurimisperioodil tuleks osaliselt vaadelda asjaolu taustal, et kompaktluminofoorlambid on hooajaline toode (müügimaht suureneb pimedamal aastaajal ja selle eel). Seega tuleneb varude suurenemine ajavahemikul 2005. aastast läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni osaliselt hooajalistest teguritest. Ent mingil määral tuleneb see ka ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide madalamast müügimahust läbivaatamise uurimisperioodi jooksul.

(70) Ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide müügimaht, ühenduse tarbimise turuosa ja kasv

Tabel 8 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 102 | 103 | 83 |

Ühenduse tarbimise turuosa | 100 | 80 | 59 | 44 |

Müügikäibe kasv | 100 | 101 | 93 | 74 |

(71) Meetmete toetaja poolt ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide müügimaht ühenduse turul jäi vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel absoluutarvudes suhteliselt stabiilseks. Läbivaatamise uurimisperioodi ajal täheldati siiski müügimahu vähenemist 20 %.

(72) Ühenduse tarbimise suhtes on meetmete toetaja poolt ühenduses valmistatud kompaktluminofoorlampide turuosa vähenenud.

Müügihinnad

Tabel 9 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 98 | 90 | 88 |

(73) Ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Ühiku keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil vähenenud 12 %.

Tööhõive, palk ja tootlikkus ühe töötaja kohta

Tabel 10 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 97 | 90 | 82 |

Palgad | 100 | 97 | 90 | 85 |

Tootlikkus (toodetud kompaktluminofoorlampe iga tootmises hõivatud töötaja kohta) | 100 | 109 | 101 | 106 |

(74) Töötajate arv on kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenenud, mis tuleneb otseselt tootmise vähenemisest ühenduse piires.

(75) Palgakulu on vähenenud paralleelselt töötajate arvu vähenemisega.

(76) Tootmises hõivatud töötajate tootlikkus on vaatlusalusel perioodil suurenenud 11 %, s.o tootmises hõivatud töötajate arv on vähenenud rohkem kui toodetud kompaktluminofoorlampide arv.

Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasema dumpingu mõjudest.

(77) Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju meetmete toetajale hinnata tühiseks.

(78) Eelöeldut arvestades ei saa järeldada, et toetaja on varasema dumpingu mõjudest täielikult toibunud.

Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

Tabel 12 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Ühendusse müügi maksueelne kasumimarginaal (% ühenduse müügimahust) | 100 | 126 | 38 | - 36 |

Koguvarade tasuvus | 100 | 110 | 36 | - 17 |

Rahavood (% müügi kogumahust) | 100 | 94 | 57 | 1 |

(79) Kõik eespool toodud tulemuslikkuse näitajad näitavad kasumlikkuse vähenemistendentsi. Korralikele majandustulemustele (pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal) järgnes meetmete toetajal vaatlusaluse perioodi esimeste aastate jooksul üsna heade majandustulemuste periood. Kuid Hiina RV-st pärit kompaktluminofoorlampidega konkureerimise tulemusena on müügimahud ja keskmised müügihinnad vähenenud ning see on avaldanud meetmete toetaja majandustulemustele negatiivset mõju. Vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele kandis meetmete toetaja läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kahjumit.

Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 13 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 55 | 95 | 71 |

(80) Investeeringute tase on vaatlusalusel perioodil üldiselt vähenenud. Samuti tuleks mainida, et vaatlusalusesse tootesse suunatud investeeringute tase on üldiselt olnud madal, mida näitab tõsiasi, et olemasolev tootmisvõimsus ei ole vaatlusalusel perioodil muutunud.

(81) Meetmete toetaja ei ole teatanud konkreetsetest probleemidest seoses oma kapitali kaasamise võimega.

Järeldused meetmete toetaja majandusolukorra kohta

(82) Vaatlusalust perioodi on iseloomustanud üha suurenev import Hiina RV-st, mis ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide osas on osaliselt toimunud meetmete toetaja majandustulemuste arvelt. Müügimahud ja müügihinnad on vähenenud ja kasumlikkus on vähenenud sellise tasemeni, et äriühing kandis läbivaatamise uurimisperioodil kahjumit.

(83) Seega on selge, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, halveneksid meetmete toetaja majandustulemused ühenduses valmistatud kompaktluminofoorlampide osas.

4. Meetmete toetaja imporditegevus

Tabel 14 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Imporditud kompaktluminofoorlampide edasimüük | 100 | 323 | 346 | 941 |

Osakaal kogu müügitulust, mis on saadud imporditud kompaktluminofoorlampide edasimüügist | 100 | 104 | 104 | 188 |

(84) Meetmeid toetav tootja väitis, et selleks, et kaitsta end importtoodete konkurentsi eest ja hoida oma turuosa ühenduse turul, on ta hakanud importima kompaktluminofoorlampe asjaomasest riigist.

(85) Impordimaht moodustab üksnes suhteliselt väikese osa kogu müügimahust ühenduse turul.

5. Meetmete toetaja eksporditegevus

Tabel 14 | 2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduses toodetud kompaktluminofoorlampide ekspordimüük | 100 | 68 | 46 | 60 |

Eksporditud kompaktluminofoorlampide keskmine müügihind | 100 | 96 | 102 | 87 |

(86) Meetmete toetaja eksporditegevus on vaatlusalusel perioodil halvenenud. Osaliselt võib seda seletada asjaoluga, et mõne ekspordituru puhul muutis meetmete toetaja oma kompaktluminofoorlampide tarnimise asukohta, viies selle ühenduses asuvast valmistuskohast eksporditurule lähemal asuvasse kohta.

(87) Ekspordimüügi keskmine ühikuhind on vaatlusalusel perioodil olnud suhteliselt stabiilne, kaldudes läbivaatamise uurimisperioodi lõpul langema.

6. Järeldus kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

(88) Uurimine näitas, et Hiina eksportijate tootmisvõimsus on märkimisväärne ja seda võib hõlpsasti suurendada. Lisaks sellele on ühenduse hinnatase muude turgudega võrreldes endiselt atraktiivne ning ühenduses on Hiina eksportijatel olemas hästi toimivad turustuskanalid. Seetõttu on tõenäoline, et Hiina eksport suureneb.

(89) Täheldatud märkimisväärne dumpingu ja hinna allalöömise tase ning Hiina ekspordi madal hinnatase muudes kolmandates riikides näitavad, et eespool nimetatud ekspordimaht ühendusse toimuks dumpinguhinnaga, mis oleks madalam kui meetmete toetaja hinnad ja kulud.

(90) Selliste ekspordimahtude ja hindade kombineeritud mõju viiks tõenäoliselt meetmete toetaja olukorra halvenemiseni. Olenemata sellest, kas meetmete toetaja reageeriks sellele müügi (ja sellest tulenevalt ka tootmise) vähendamise, hindade vähendamise või mõlemaga, oleks majandusolukorra halvenemine märkimisväärne.

(91) Uurimisel ei tuvastatud muid tegureid, mis seaksid dumpinguhinnaga impordi tõenäolise mõju meetmete toetaja olukorrale kahtluse alla. Eriti on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, võtaks dumpinguhinnaga import Hiinast üle muudest allikatest pärinevate, sh ühenduse tootjate valmistatud toodete ja 0 % tollimaksuga Hiina tootja turuosa. Isegi kui seda ei toimuks, oleks dumpinguhinnaga Hiina impordi maht ja hinnatase selline, et dumpinguvabadest allikatest tulev import ei mõjutaks seda põhjuslikku seost oluliselt. Lisaks sellele ei ole tuvastatud ühtki tegurit, millega kahju põhjendada. Eelkõige pole tõendeid selle kohta, et kehtiks mõni algmääruse artikli 3 lõikes 7 loetletud asjaoludest, ning kindlasti mitte sellises ulatuses, et see mõjutaks põhjuslikku seost dumpingu ja kahju vahel.

(92) Peale selle ei saa arvata, et meetmeid toetava tootja imporditegevus avaldaks kahju jätkumise tõenäosusele olulist mõju. Ses suhtes on kindlaks tehtud, et see import tuleneb meetmete toetaja vajadusest tootevalikut täiendada.

(93) Selle põhjal järeldatakse, et kui Hiina Rahvavabariigist pärit kompaktluminofoorlampide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, oleks tõenäoline, et kahjulik dumping jätkub või kordub.

E. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatavad märkused

(94) Esiteks tuletatakse meelde (vt põhjendust 50), et algmääruse artikli 9 lõige 1 näeb ette, et ka siis, kui kaebus tagasi võetakse, võib ühendus võtta meetmeid, juhul kui see on ühenduse huvides. Seda enam on see võimalus ühendusele avatud aegumise läbivaatamise puhul, kui oluline ühenduse tootja on jätkuvalt meetmete poolt, isegi kui muud tootjad on nende jätkumise vastu. Seetõttu, ning ühtlasi vastavalt algmääruse artiklile 21, uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks ühenduse huvides tervikuna, ning kui jah, siis millise aja jooksul. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõikide asjaomaste eri huvide hindamisel. Käesolevas uurimises analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on kehtinud juba alates aastast 2001, mis võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

(95) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides.

2. Kaebust toetava ühenduse tootja huvid

(96) Nagu eespool punktis D rõhutatud, on meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et kahjustav dumping jätkub ja kordub.

(97) Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, on tõenäoline, et kahjumlik olukord jätkub. Praegu töötab valmistustehastes mitusada töötajat. Seetõttu on kaebust toetava ühenduse tootja huvides, et dumpinguvastased meetmed asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vastu kehtestataks uuesti.

3 Muude ühenduse tootjate huvid

(98) Üldiselt tuleks rõhutada, et arvestades, et ühenduse tootjad tegelevad ka impordiga, on tollimaksude olemasolu avaldanud nende üldisele tegevusele negatiivset mõju. Peale kulude, mis tulenevad impordiga seotud dumpinguvastastest meetmetest, ei ole meetmed lasknud neil oma tootevalikut, müügiportfelli ja sellest tulenevalt kasumlikkust optimeerida. Selle tulemusena on mõjutatud ka investeeringud, tootmine, teadus- ja arendustegevus ning muud strateegilised otsused. Need negatiivsed mõjud on oluline aspekt, mida tuleb käesolevas analüüsis arvesse võtta.

(99) Meenutatakse, et äriühing A oli lisaks Euroopas asuvale tootmisele teatanud oma strateegiast hankida tooteid Hiina RV-st. Seetõttu järeldatakse, et meetmete taaskehtestamine ei oleks selle tootja huvides.

(100) Veel kaks ühenduse tootjat (keda lisas nimetatakse äriühinguks C ja äriühinguks D) olid meetmete taaskehtestamise vastu. Kuigi need mõlemad äriühingud hangivad kompaktluminofoorlampe Hiina RV-st, toimub mõlemal endiselt ühenduses märkimisväärne tootmistegevus. Sel põhjusel ei saa välistada, et dumpinguvastased meetmed oleksid vastuolus nende kahe tootja huvidega, eriti mitte keskpikas perspektiivis.

4. Tarnijate huvid

(101) Mitmed tarnijad, kes tarnivad märkimisväärse osa ühenduse tootmisharule tarnitavatest toodetest, tegid uurimise käigus komisjoniga koostööd. Kõik peale ühe tarnija avaldasid toetust meetmete jätkumisele ning väljendasid muret ärivõimaluste kaotamise üle, kui kompaktluminofoorlampide tootmine peaks ühenduses ohtu sattuma. Neil tarnijatel on ühtekokku mitusada töötajat Saksamaal, Hispaanias, Itaalias, Slovakkias ja Ungaris.

(102) Seetõttu võib järeldada, et tarnijate huvides on dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamine asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vastu.

5. Importijate/kaubandusettevõtjate ja jaemüüjate huvid

(103) Komisjon saatis küsimustiku kaheksale vaatlusaluse toote importijale/turustajale. Vastused saadi kolmelt importijalt, kes esindavad pisut üle 1 % asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi kogumahust ühendusse. Vaatlusalune toode on oluline kõigile kolmele äriühingule ning vaatlusaluse toote käive moodustab iga äriühingu kogukäibest 10–70 %. Eeldati, et see käive suureneb tänu selle toote tarbimise oodatavale kasvule keskpikas perspektiivis. Endast teatas ka üks äriühing, kes esindas jaemüügisektorit.

(104) Kaks importijat ja jaemüügisektorit esindav äriühing väljendasid meetmete jätkumise suhtes selget vastuseisu, samas kui kolmas importija tõi esile nii kehtivate meetmete eeliseid kui ka puudusi. Kõik kolm äriühingut kinnitasid, et ühendus sõltub asjaomase toote impordist Hiina RV-st, sest ühenduse toodang ei suuda turunõudlust rahuldada. Lisaks sellele rõhutasid nad, et ühenduse tarbimine peaks peatselt oluliselt kasvama. Siiski mööndi, et kehtivad meetmed ei ole lasknud madalakvaliteedilistel nn C-kategooria spektraallampidel olulisel määral ühenduse turule tungida. Arvestades asjaolu, et tarbijatel võiks olla raske eristada neid kõrgema kvaliteediga B-kategooria lampidest, tähendaks meetmete kaotamine, et B-kategooria lampidel, mis on kõnealuste importijate äritegevuses kesksel kohal, oleks raske konkureerida.

6. Tarbijate huvid ja vaatlusaluse toote areng ühenduse turul

(105) Mitu huvitatud isikut väitis, et dumpinguvastased tollimaksud on vastuolus ühenduse energiasäästupoliitikaga, sest nende kehtestamise tagajärjel on tõusnud tarbijahind, mis on vähendanud energiasäästlike lampide (kompaktluminofoorlambid) müüki. Seevastu väitis üks isik, et meetmete kaotamine oleks kahjulik ühenduse keskkonnapoliitikale, kuna Hiinas toodetud kompaktluminofoorlambid sisaldavad rohkem elavhõbedat ning avaldavad seetõttu oma kõrvaldamise korral keskkonnale suuremat negatiivset mõju kui ühenduses toodetud lambid.

(106) Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on võidelda ebaausate konkurentsieeliste vastu, mis tulenevad ühendusse suunatud dumpinguhinnaga impordist. Muude ühenduse poliitiliste eesmärkide olemasolu kui niisugune ei välista seega tollimaksude kehtestamist või alalhoidmist, kui seda peaks vaja olema.

(107) Siiski on uurimine näidanud, et vaatlusaluse toote tarbimine ja nõudlus on Euroopa turul kiiresti kasvanud ja selline nõudluse kasv tuleneb tõenäoliselt Euroopa tarbijate suuremast huvist vähendada oma kulutusi energiale ja aidata nõnda kaasa jätkusuutlikule arengule. Samuti on selge, et kehtivad meetmed avaldavad olulist mõju vaatlusaluse toote jaehinnale ühenduses. See on tähendanud, et tarbijad, kes potentsiaalselt oleksid läinud hõõglampide kasutamiselt üle vaatlusaluse toote kasutamisele, ei ole saanud seda teha, kuna nende toodete jaehinna vahe on märkimisväärne – ning seda vahet suurendavad veelgi kehtivad meetmed. Seetõttu tuleb antud juhul ühenduse huvi hindamisel võtta arvesse ka vaatlusaluse toote tarnimist turule piisavates kogustes ja mõistliku hinnaga.

(108) Selle taustal tuleb arvestada energiasäästlike lampide kasutamise soodustamise poliitikat ühenduses, mis üksnes võimendab eespool nimetatud argumente.

(109) Võttes arvesse võimalikke turu arengusuundumusi, on väga tõenäoline, et meetmete jätkamine paneks keskpikas ja pikemas perspektiivis tarbijatele olulise koormuse.

(110) Vastuseks sellele avaldusele on ühenduses asuv kaebust toetav tootja väitnud, et kehtivad meetmed ei ole ühenduses tarbijahindu eriti kergitanud. Selle väite kohta tuleks märkida, et ehkki võib olla tõsi, et teatavate mudelite tarbijahind on meetmete kehtestamisest saadik langenud, ei saa eitada, et kuni 66 %-lised tollimaksud, mida on laiendatud ka meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordile, on paratamatult mõjunud hinda tõstvalt. Lisaks sellele olid meetmete toetaja enda andmete kohaselt liikmesriigis, kus ühenduse jaeturg on suurim, kolme mudeli hinnad viiest 2006. aasta alguses kõrgemad kui 2001. aasta alguses. Lisas äriühinguks A nimetatud äriühing väitis, et ei ole selge, kas kaebuse esitaja on oma kaebuse tagasi võtnud. Nagu eespool öeldud, jääb ühenduses asuv kaebust toetav tootja oma kaebuse juurde.

(111) Mõned huvitatud isikud on ka väitnud, et meetmed on vastuolus ühenduse huvidega, kuna ühenduse tootjatel puudub võimsus nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu on turu varustamiseks vajalik import.

(112) Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata importi ega piirata kompaktluminofoorlampide tarnimist ühenduse turule. Nagu eespool näidatud, ei ole kehtivad meetmed importi kahjustanud. Vastupidi, kasvav nõudlus on vaatlusalusel perioodil viinud Hiina RV-st pärit impordi suurenemiseni nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. On siiski selge, et keskpikas perspektiivis on meetmete jätkumisest tulenev mõju tarnetele märgatavam.

(113) Mõned huvitatud isikud on lisaks väitnud, et kehtivad meetmed moonutavad konkurentsi ühenduse turul, kuna Hiina RV tootjatelt, kelle suhtes on kehtestatud nullprotsendiline või väga väike tollimaks, saavad kompaktluminofoorlampe hankida vaid mõned ettevõtjad. Teistel ettevõtjatel on turule üksnes piiratud juurdepääs, kuna nad saavad importida üksnes nendelt eksportivatelt tootjatelt, kelle suhtes kehtivad kõrged tollimaksud.

(114) Tuleks meenutada, et algmääruse artiklis 21 viidatakse vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju. Sel eesmärgil aitab meetmete kehtestamine tasakaalustada eksportijate eeliseid, mis tulenevad dumpingust. Seega aitaksid tollimaksud tagada võrdse mänguruumi ühest küljest ühenduse tootjatele, kolmandate riikide eksportijatele ja asjaomase riigi eksportijatele, kelle puhul dumpingut ei ole tuvastatud, ning teisest küljest eksportijatele, kes tegutsevad dumpingu toel. Asjaolu, et mõnede eksportijate suhtes on kehtestatud kõrgemad tollimaksud kui teiste suhtes, kajastab lihtsalt eri eksportijate erinevaid dumpingumarginaale ega too seetõttu kaasa diskrimineerimist ega konkurentsimoonutisi importijate vahel, kellel on juurdepääs erinevatele Hiina RV tarneallikatele. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et ühenduse ettevõtjatel on juurdepääs kompaktluminofoorlampide tarnetele mitmetelt tootjatelt nii ühenduses, asjaomases riigis kui ka kolmandates riikides, ning ei ole esitatud tõendeid, mis toetaksid väidet, et mõnedel ettevõtjatel puudub juurdepääs sellele turule. Eespool öeldut silmas pidades tuleb järeldada, et meetmete jätkamisel on oluline mõju tarbijatele jaehinna ja tarnete kättesaadavuse osas, eriti keskpikas ja pikemas perspektiivis.

7. Järeldused ühenduse huvide ja meetmete kestuse kohta

(115) Algmääruse artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et tuleb pöörata erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju, ning üks tootja, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse toodangust, kannatab uurimise käigus tuvastatud dumpingu kahjulike mõjude all. Seevastu on olulisi kaalutlusi, mis viivad järeldusele, et ühenduse huvides on meetmete kohaldamine lõpetada: ühenduse tootmisharu ise on suuresti sõltuv Hiina RV-st tulevast impordist, et rahuldada kiiresti kasvavat nõudlust; mõned ühenduse tootjad ise ei toeta meetmete jätkamist; on ka näidatud, et meetmetel on oluline mõju tarbijahindadele ja sellest tulenevalt ka tarbija valikutele selles suhtes, kas osta kompaktluminofoor- või vähem tõhusaid hõõglampe.

(116) Kõiki neid huve arvesse võttes jõutakse järeldusele, et asjaomastele huvidele vastab ülekaalukamalt meetmete lõpetamine. Ent pidades silmas eespool märgitud kaalutlusi seoses meetmete jätkamist toetava tootja huvidega, ning seades neile vastukaaluks teiste osaliste, eeskätt teiste ühenduse tootjate huvid, on ühenduse lühiajalistes huvides meetmete jätkamine kohanemisperioodi jooksul. Seetõttu on kohane jätta meetmed kehtima üksnes üheks aastaks ning lasta neil seejärel aeguda. Pärast seda oleksid tõenäolised negatiivsed mõjud tarbijatele ja teistele ettevõtjatele ebaproportsionaalselt suured, võrreldes kasuga, mida ühenduse tootjad meetmetest saavad.

F. LÕPPSÄTTED

(117) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete lõpetamise kohta pärast ühe aasta möödumist. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Esitatud teavitamisjärgsed märkused ei andnud põhjust järeldusi muuta.

(118) Eespool öeldust tuleneb, et dumpinguvastased meetmed tuleks ühe aasta möödudes lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditavatele CN-koodi ex 8539 31 90 (TARICi kood 8539 31 90 95) alla kuuluvatele Hiina Rahvavabariigist pärit vahelduvvoolul töötavatele (sh nii vahelduv- kui alalisvoolul töötavatele) sisseehitatud elektronliiteseadisega ja ühe- või mitmekordselt painutatud lahendustoruga kompaktluminofoorlampidele, mille kõik valguselemendid ja elektroonilised komponendid on kinnitatud lambi sokli külge või ühendatud lambi soklisse.

2. Dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |

Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co., Ltd Luoyang, Changzhou, Jiangsu Changzhou 213104 Hiina Rahvavabariik | 59,5 | A234 |

City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd Shenzhen Hiina Rahvavabariik | 17,1 | A235 |

Deluxe Well Enterprises Ltd Block 17-18, Hong Qiao Tao Industrial Zone Bao An Yuan Shenzhen Hiina Rahvavabariik | 37,1 | A236 |

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd Xiamen Hiina Rahvavabariik | 0,0 | A237 |

Philips & Yaming Lighting Co., Ltd 1805 Hu Yi Highway Malu Jia Ding District Shangai 201801 Hiina Rahvavabariik | 32,3 | A238 |

Sanex Electronics Co., Ltd 1 Xiangyang Road, Xiangcheng Town, Xiangcheng District, Suzhou, Jiangsu Hiina Rahvavabariik | 20,2 | A239 |

Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd Shenzhen, Guangdong Hiina Rahvavabariik | 8,4 | A240 |

Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd 129 Fengshan Road, Zhejiang Shangyu 213104 Hiina Rahvavabariik | 35,3 | A241 |

Kõik muud äriühingud | 66,1 | A999 |

3. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 66,1 %, mida kohaldatakse Hiinast pärit impordi suhtes, laiendatakse ka sama lõikes 1 nimetatud toote impordi suhtes, mis on saadetud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist ja Filipiini Vabariigist, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist, Pakistani Islamivabariigist või Filipiini Vabariigist pärinevana või mitte (TARICi kood 8539 31 90 92).

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . See on jõus ühe aasta jooksul jõustumisest arvates.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Äriühing A

a) Impordikogused

Äriühing A importis läbivaatamise uurimisperioodil asjaomasest riigist 50–60 miljonit kompaktluminofoorlampi. Imporditud tooted moodustasid äriühingu A müügimahust ühenduse turul 70–80 %. Siiski tootsid imporditud tooted vähem kasumit. Sellal kui impordimahud olid ühenduses toodetud toodangu mahust umbes kolm korda suuremad, moodustas imporditud toodetelt saadud tulu äriühingu A kogutulust ühenduse turul natuke rohkem kui 50 %.

b) Seos asjaomase riigi eksportivate tootjatega

Äriühingul A on asjaomases riigis kaks seotud eksportivat tootjat. Äriühing A saab enamuse oma impordist nimetatud kahelt seotud eksportivalt tootjalt. Nimetatud kaks eksportivat tootjat eksportisid läbivaatamise uurimisperioodi jooksul 47 % oma toodangust EÜsse.

c) Impordistrateegia: kaitsev (ajutine) või strateegiline (pikaajaline)

Äriühing A on teinud strateegilise pikaajalise otsuse importida asjaomasest riigist, et tal oleks võimalik pakkuda oma klientidele täielikku tootevalikut.

d) Tootmine ühenduses

Äriühing A on suuruselt teine kompaktluminofoorlampide tootja ühenduses, pakkudes vaatlusaluse toote tootmise ja müügi alal tööd ligikaudu 600 inimesele. Äriühingu A väidete kohaselt seatakse tehases sisse veel kaks tootmisliini, mis peaksid lisama 15–20 miljonit ühikut ja suurendaksid olemasolevat tootmisvõimsust poole võrra. Uued tootmisliinid on määratud vaatlusaluse toote tootmiseks.

Nagu teistegi ühenduse tootjate puhul, seisneb ka äriühingu A tootmine ühenduses peamiselt eri allikatest pärit osade kokkupanekus. Käesoleval juhul hangitakse ühendusest natuke vähem kui pool nendest osadest. Päritolureegleid reguleerivad tolliõigusaktid, eriti nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92[11], millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, eriti selle artiklid 22–27. Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel on erinev tolliklassifikatsioon kui imporditud osadel. Nimetatud ümberklassifitseerimine on osade olulise muutmise tulemus. Nendel põhjustel ja uurimise käigus kogutud teabele tuginedes võib järeldada, et äriühingu A valmistatud vaatlusalused tooted on ühenduse päritolu.

e) Peakorteri asukoht ja peamised osanikud

Äriühing A on ühenduses asuva peakorteriga suure Euroopa kontserni haruettevõte.

f) Teadus- ja arendustegevuse osakondade asukoht

Äriühingu A peamine teadus- ja arendustegevuse keskus asub ühes liikmesriigis. Lisaks sellele asub enamik teadus- ja arendustegevuse rajatisi, eriti need, mis on seotud tootearendusprotsessiga, tootmisrajatiste läheduses, s.t ühes liikmesriigis ja asjaomases riigis.

Äriühing B

a) Impordikogused

Äriühing B importis läbivaatamise uurimisperioodil asjaomasest riigist 11–18 miljonit kompaktluminofoorlampi. Imporditud tooted moodustasid läbivaatamise uurimisperioodi jooksul äriühingu B müügimahust ühenduse turul 20–30 %.

Siiski tootsid imporditud tooted vähem kasumit. Imporditud toodetelt saadud tulu moodustas 15–20 % kogutulust.

b) Seos asjaomase riigi eksportivate tootjatega

Äriühingul B on asjaomases riigis üks seotud eksportiv tootja. Selle eksportiva tootja koguvõimsus oli läbivaatamise uurimisperioodil ligikaudu 40 miljonit ühikut ehk natuke väiksem kui äriühingu B ühenduses asuvate tootmisrajatiste tootmisvõimsus. Äriühing B ei importinud siiski läbivaatamise uurimisperioodil ühtegi kompaktluminofoorlampi nimetatud seotud eksportivalt tootjalt, vaid hoopis sõltumatutelt eksportivatelt tootjatelt.

Üks sõltumatu eksportiv tootja asjaomases riigis, kellel oli märkimisväärne tootmisvõimus ja müük ühenduses, väitis, et äriühing B on üles näidanud soovi teda omandada. Eksportiv tootja väitis, et äriühingut B ei tohiks määratleda kui ühenduse tootjat, kuna ta on üles näidanud huvi omandada asjaomases riigis sõltumatuid eksportivaid tootjaid ja seetõttu oleks ta edaspidi kas nimetatud või mõne muu omandamise toimumise korral kahjuliku dumpingu eest kaitstud. Väite toetuseks ei esitatud ühtegi dokumentaalset tõendit ja seetõttu tuli see tagasi lükata.

c) Impordistrateegia: kaitsev (ajutine) või strateegiline (pikaajaline)

Äriühing B käsitleb oma importi kaitsemeetmena. Ta väidab, et tema import on ajutise iseloomuga ja asendatakse ühenduses valmistatud kompaktluminofoorlampidega. Äriühing B on tõepoolest pärast läbivaatamise uurimisperioodi lõppu hakanud lisama ühte oma ühenduse rajatisse uut tootmisvõimsust.

d) Tootmine ühenduses

Äriühing B on ühenduse suurim tootja. Äriühingus töötab vaatlusaluse toote tootmise ja müügi alal ligikaudu 700 inimest. Nagu teistegi ühenduse tootjate puhul, seisneb ka äriühingu B tootmine ühenduses peamiselt eri allikatest pärit osade kokkupanekus. Käesoleval juhul hangitakse peaaegu kõik osad ühendusest.

e) Peakorteri asukoht ja peamised osanikud

Äriühing B on ühenduses asuva peakorteriga suure Euroopa kontserni haruettevõte.

f) Teadus- ja arendustegevuse osakondade asukoht

Äriühingu B peamine teadus- ja arendustegevuse keskus asub ühes liikmesriigis. Lisaks sellele asuvad mõned teadus- ja arendustegevuse rajatised, eriti need, mis on seotud tootearendusprotsessiga, tootmisrajatiste läheduses, s.t kahes teises liikmesriigis (ka koostisosade puhul) ja asjaomases riigis.

Äriühing C

a) Impordikogused

Vaatlusalusel perioodil importis äriühing C asjaomasest riigist 3–7 miljonit kompaktluminofoorlampi. Imporditud tooted moodustasid äriühingu C müügimahust ühenduse turul 30–40 %.

Siiski tootsid imporditud tooted vähem kasumit. Imporditud toodetelt saadud tulu moodustas üksnes 20–30 % kogutulust.

b) Seos asjaomase riigi eksportivate tootjatega

Äriühingul C on asjaomases riigis üks seotud eksportiv tootja, kellelt ta hangib suurema osa oma impordist. Kõnealuse eksportiva tootja võimsus oli ligikaudu viis korda suurem kui äriühingu C ühenduses asuva tootmisrajatise võimsus.

c) Impordistrateegia: kaitsev (ajutine) või strateegiline (pikaajaline)

Äriühing C väitis, et asjaomasest riigist hankimine on strateegiline pikaajaline otsus, et pakkuda oma klientidele täielikku tootevalikut. Võttes arvesse madalaid ostuhindasid ja väikesi veokulusid, ei oleks äriühingu sõnul kõnealust tüüpi toodete tootmisel ELis mahus, mis rahuldaks nõudmist, mingeid majanduslikke eeliseid.

d) Tootmine ühenduses

Äriühingus C töötab vaatlusaluse toote tootmise ja müügi alal ligikaudu 450 inimest, enamik neist ühes liikmesriigis asuvates tehastes. Äriühingu C tootmine ühenduses seisneb peamiselt eri allikatest pärit osade kokkupanekus. Vähem kui pool nendest osadest hangitakse ühendusest. Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel on erinev tolliklassifikatsioon kui imporditud osadel. Nimetatud ümberklassifitseerimine on osade olulise muutmise tulemus. Nendel põhjustel ja uurimise käigus kogutud teabele tuginedes võib järeldada, et äriühingu C valmistatud vaatlusalused tooted on ühenduse päritolu.

e) Peakorteri asukoht ja peamised osanikud

Äriühing C on kolmandas riigis asuva peakorteriga suure Euroopa kontserni haruettevõte. Siiski asub äriühingu C (kes on eraldi õigussubjekt) peakorter ühenduses.

Hoolimata sellest, et äriühing C kuulub ülemaailmsesse kontserni, mille peakorter asub kolmandas riigis, on ta täielikult pädev võtma vastu kõiki äriotsuseid kompaktluminofoorlampide tootmise, impordi ja müügistrateegia kohta ühenduse turul.

f) Teadus- ja arendustegevuse osakondade asukoht

Äriühingu C vaatlusaluse toote peamine teadus- ja arendustegevuse keskus asub ühes liikmesriigis. Lisaks sellele leiab osa teadus- ja arendustegevusest aset kolmanda riigi peakorteris. Lisaks toimub teadus- ja arendustegevus, eriti tootmisprotsessiga seotud valdkondades, ka tootmisrajatiste läheduses, s.t ühenduses ja asjaomases riigis.

Äriühing D

a) Impordikogused

Vaatlusalusel perioodil importis äriühing D asjaomasest riigist 2–3 miljonit kompaktluminofoorlampi. Imporditud tooted moodustasid äriühingu D müügimahust ühenduse turul 50–60 %.

Siiski tootsid imporditud tooted vähem kasumit. Imporditud toodetelt saadud tulu moodustas vähem kui 40–50 % kogutulust.

b) Seos asjaomase riigi eksportivate tootjatega

Äriühingul D ei ole asjaomases riigis ühtegi seotud eksportivat tootjat. Asjaomasest riigist tulev import on pärit sõltumatutelt eksportivatelt tootjatelt.

c) Impordistrateegia: kaitsev (ajutine) või strateegiline (pikaajaline)

Äriühing D väitis, et asjaomasest riigist hankimine on strateegiline pikaajaline otsus, et pakkuda oma klientidele täielikku tootevalikut. Äriühingu väitel ei oleks kõnealust tüüpi toodete tootmine ELis mahus, mis rahuldaks nõudmist, majanduslikult kasulik.

d) Tootmine ühenduses

Äriühingus D töötab vaatlusaluse toote tootmise ja müügi alal 35–85 inimest, enamik neist ühenduses asuvas tehases. Äriühingu tootmistegevus seisneb peamiselt eri allikatest pärit osade kokkupanekus, kusjuures vähem kui pool nendest osadest hangitakse EList. Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel on erinev tolliklassifikatsioon kui imporditud osadel. Nimetatud ümberklassifitseerimine on osade olulise muutmise tulemus. Nendel põhjustel ja uurimise käigus kogutud teabele tuginedes võib järeldada, et äriühingu D valmistatud vaatlusalused tooted on ühenduse päritolu.

e) Peakorteri asukoht ja peamised osanikud

Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul oli äriühingu D omanikuks eraõiguslik investeerimisgrupp. Pärast läbivaatamise uurimisperioodi lõppu omandas äriühingu D siiski üks kolmandas riigis asuv tootja. Äriühingu D peakorter asub ühenduses.

f) Teadus- ja arendustegevuse osakondade asukoht

Kõik äriühingu D teadus- ja arendustegevuse keskused asuvad ühenduses.

[1] ELT C 167, 19.7.2006, lk 3.

[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L, 340, 23.12.2005, lk 17).

[3] EÜT L 195, 19.7.2001, lk 8.

[4] ELT L 38, 8.2.2001, lk 8.

[5] EÜT L 145, 9.6.2005, lk 1.

[6] EÜT L 244, 7.9.2006, lk 1.

[7] ELT C 167, 19.7.2006, lk 13.

[8] ELT C 217, 8.9.2006, lk 2.

[9] ELT L 145, 9.6.2005, lk 1.

[10] ELT L 145, 9.6.2005, lk 1.

[11] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.