[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.2.2008

KOM(2008) 112 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2006. aasta aruandele{SEK(2008) 269}

SISUKORD

1. Aruande ulatus 3

2. Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta kinnitava avalduse järeldused eelarve täitmise kohta koostöös liikmesriikidega 3

3. Liikmesriikide tagasiside struktuurimeetmete puhul kõige sagedamini esinevate vigade kohta 6

4. Liikmesriikide seisukohtade arvesse võtmine Euroopa Kontrollikoja aastaaruandes 10

5. Liikmesriikide järelmeetmed põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete vigade parandamiseks 11

6. Kokkuvõte 12

1. Aruande ulatus

Euroopa Kontrollikoda esitab igal aastal oma kinnitava avalduse, mis käsitleb Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande usaldatavust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust[1]. Kinnitav avaldus põhineb peamiselt Euroopa Kontrollikoja audititel, mis viiakse suures osas läbi liikmesriikides, kuna tegelikkuses teostavad nemad enam kui ¾ Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi „EÜ eelarve”) kogumaksetest.

Pärast Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aruande[2] avaldamist edastas komisjon finantsmääruse kohaselt[3] igale liikmesriigile selle riigi kohta tehtud Euroopa Kontrollikoja tähelepanekute ja tuvastatud vigade loetelu. Liikmesriikidel paluti täita küsimustik selle kohta, milliseid järelmeetmeid nad on võtnud seoses Euroopa Kontrollikoja tähelepanekute/järeldustega. Liikmesriikidel paluti välja tuua ka nende arvamus struktuurimeetmete valdkonnas esinevate vigade peamiste põhjuste kohta.

Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte liikmesriikide poolt komisjonile saadetud vastustest. See käsitleb ainult valdkondi, mille puhul eelarve täitmine toimub komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostööna, s.t. tulude sissenõudmist ja kulutusi põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete valdkonnas.

Komisjon peaks käesoleva koondaruande esitama nõukogule, Euroopa Kontrollikojale ja Euroopa Parlamendile 28. veebruariks 2008[4]. Kõnealuseks tähtajaks ei ole komisjonil võimalik liikmesriikide vastuste sisu kontrollida, seetõttu esitatakse kõnealuses koondaruandes vaid liikmesriikide seisukohad.

Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument,[5] milles esitatakse täiendav teave liikmesriikide vastuste kohta.

2. Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta kinnitava avalduse järeldused eelarve täitmise kohta koostöös liikmesriikidega

Valdkondades, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, on liikmesriikide peamine roll igapäevane haldamine ja kontroll, samal ajal kui komisjon kontrollib liikmesriikide tööd. Tõhus haldamine ja kontrollistruktuurid liikmesriikides on seega eeltingimuseks, et vältida vigu maksetes ja tulude sissenõudmises.

Euroopa Kontrollikoda esitas 2006. aasta aruandes hinnangu järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta ning vigade tõenäolise finantsmõju kohta igas EÜ eelarve sektoris. Kõnealused hinnangud põhinesid Euroopa Kontrollikoja liikmesriikides ja komisjonis läbiviidud süsteemiauditite ja maksete valimispõhiste finantsauditite tulemustel.

Euroopa Kontrollikoda leidis, et 2006. aastal olid järelevalve- ja kontrollisüsteemid rahuldavad ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi alusel kontrollitavate tulude ja ligikaudu 70 % ühise põllumajanduspoliitika kulude puhul, vt tabel 1. Ülejäänud põllumajanduskulude puhul võis järelevalve- ja kontrollisüsteeme pidada vaid osaliselt rahuldavaks.

Euroopa Kontrollikoda leidis, et struktuurimeetmete puhul olid liikmesriikide kontrollisüsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad; Euroopa Kontrollikoda leidis samuti, et komisjoni järelevalve oli vaid mõõdukalt tõhus, vähendamaks riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist[6].

Tabel 1. Euroopa Kontrollikoja hinnangud valdkondade kohta, mille puhul eelarvet täidetakse peamiselt koostöös liikmesriikidega (2005. ja 2006. aasta)

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid | Valdkonnad, mille puhul eelarvet täidetakse peamiselt koostöös liikmesriikidega | Vigade ulatus |

2005 | 2006 | 2005 | 2006 |

Rahuldav | Rahuldav | Omavahendid | Vähem kui 2 % | Vähem kui 2 % |

Ühine põllumajanduspoliitika, sh: | Euroopa Kontrollikoda ei ole avaldanud | Vahemikus 2–5 % |

Rahuldav | Rahuldav | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem | Vähem kui 2 % | Vähem kui 2 % |

Osaliselt rahuldav | Osaliselt rahuldav | Muu | Suurem kui 5 % | Suurem kui 5 % |

Mitterahuldav | Mitterahuldav | Struktuurimeetmed | Suurem kui 5 % | Suurem kui 5 % |

Allikad: Josef Bonnici (Euroopa Kontrollikoja liige) esitlus Euroopa Kontrollikoja kinnitava avalduse kohta Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile 20. detsembril 2006. Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aruande tabel 1.2.

Euroopa Kontrollikoja poolt omavahendite puhul tuvastatud olulisi vigu (s.t vead, millel on finantsmõju) oli nii vähe ja nende osakaal nii väike, et üldine veamäär kõnealuses valdkonnas oli hinnanguliselt madalam kui Euroopa Kontrollikoja vastu võetud 2 % olulisuse künnis.

Olulised vead olid 2006. aastal ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete puhul mõnevõrra erinevad, vt tabel 2.

Tabel 2. Tüüpilised olulised vead põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete puhul

Ühine põllumajanduspoliitika | Struktuurimeetmed |

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem | Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et põllumaa pindala oli põllumajandusettevõtja deklareeritust väiksem. | Euroopa Kontrollikoda soovis näha dokumente, mis võiksid õigustada projektijuhi deklareeritud kulusid, kuid projektijuht ei suutnud õigeaegselt nõutud dokumente esitada. Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et projektijuht oli deklareerinud kulud, mis ei kuulu hüvitamisele (näiteks kui palgakulud ei olnud õigesti väljaarvutatud või kui kulud olid kantud pärast ettenähtud ajavahemikku). Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et riigihankemenetluse nõuet ei täidetud (näiteks pakkumist ei kuulutatud välja, kuigi see oli nõutav). Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et projektist oli saadud tulu, mida ei võetud aga arvesse kaasrahastamise määra väljaarvutamisel. Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et deklareeritud kulud olid suuremad kui tegelikult kantud kulud (näiteks juhul kui projektijuht oli deklareerinud eelarvelised mitte aga tegelikult kantud kulud). |

Muu | Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et põllumajandusettevõtja ei olnud täielikult täitnud ühte või mitut põllumajanduse keskkonnakava kohast meedet. |

Põllumajanduse puhul hindas Euroopa Kontrollikoda, et turumeetmed ja otsetoetused, mis koos moodustavad 85 % EAGGFi tagatisrahastu kuludest (sealhulgas ühtne haldus- ja kontrollisüsteem) jäid alla 2 % künnise. Maaelu arengukavadesse tehtavate maksete osas tõi Euroopa Kontrollikoda suure vigade tekkimise tõenäosusega valdkonnana välja põllumajanduse keskkonnameetmed, kuna põllumajandusettevõtjad ei täitnud (sageli keerulisi) abikõlblikkuse tingimusi[7]. Põllumajandusmaksete üldine veamäär oli hinnanguliselt siiski vaid pisut üle 2 %.

Struktuurimeetmete puhul esinenud vigadel oli üldiselt märkimisväärselt suurem finantsmõju kui põllumajanduspoliitika puhul esinenud vigadel. Euroopa Kontrollikoda märkis, et ta on küllaltki kindel, et 2006. eelarveaastal oleks vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast pidanud hüvitamata jätma[8]. Euroopa Kontrollikoja järeldused põhinesid 2006. aastal komisjonilt vahemakseid saanud[9] projektide valimi (kuhu kuulus 177 projekti) auditil.

Nii komisjon kui ka Euroopa Kontrollikoda on tuvastanud, et struktuurimeetmed on ELi eelarve sektor, mille puhul vead on eriti sagedased[10] ning suurema finantsmõjuga kui muudes ELi eelarve sektorites. Samalaadsed vead korduvad aasta-aastalt - kuigi nende suhteline tähtsus võib erineda - mis näitab, et kontrollisüsteemid ei toimi tõhusalt.

Liikmesriik peab looma 4-tasandilise kontrollisüsteemi ja komisjon peab kontrollima, kas kontrollisüsteemid on loodud nõuetekohaselt ja kas need toimivad tõhusalt, vt tabel 3. Komisjon viib liikmesriikides läbi ulatusliku auditeerimise ja kui ta leiab nende süsteemides puudused, mis võivad viia vigadeni, mis jäävad tuvastamata, nõuab ta liikmesriikidelt heastavate meetmete kavade läbiviimist ning võib samuti peatada vahemaksete tegemise või kohaldada finantskorrektsioone.

Tabel 3. Struktuurimeetmete kontrollistruktuur.

Liikmesriik | Korraldusasutus | Projektitegevuse igapäevane kontroll (sealhulgas nn artikli 4 kohased kontrollid) |

Makseasutus | Projektikulude tõendamine |

Auditeerimisasutus | Projektitegevuse süsteemiauditid ja valimipõhine järelkontroll |

Toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostav asutus | Lõpliku projektikulude deklaratsiooni kinnitamine |

Komisjon | Audititel, tegevuskavadel, maksete peatamisel ja finantskorrektsioonidel põhinev järelevalve |

Euroopa Kontrollikoda esitas oma hinnangu üheksa liikmesriigi 19 kontrollisüsteemi kohta 2006. aasta aruandes[11]. Euroopa Kontrollikoda hindas kõigil juhtudel, kas kontrollistruktuuri asjaomane tasand oli rahuldav, osaliselt rahuldav või mitterahuldav, vt tabel 4.

Tabel 4. Euroopa Kontrollikoja hinnang liikmesriikide 19 kontrollisüsteemi kohta, 2006. aasta aruanne

Mitterahuldav | Osaliselt rahuldav | Rahuldav | Kokku |

Korraldusasutused Makseasutused Auditeerimisasutused Toetuse lõpetamise deklaratsioone koostavad asutused | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 |

Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et peamised probleemid esinevad liikmesriikide esimese tasandi kontrollide puhul (veidi üle poole kontrollitud korraldus- ja makseasutuste tööd peeti mitterahuldavaks), samal ajal kui lõplikud kontrollitasandid toimisid suhteliselt hästi (ühegi toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse tööd ei peetud mitterahuldavaks).

3. Liikmesriikide tagasiside struktuurimeetmete puhul kõige sagedamini esinevate vigade kohta

Euroopa Kontrollikoja järelduste põhjal palus komisjon liikmesriikidel esitada rohkem teavet struktuurimeetmete puhul kõige sagedamini esinevate vigade põhjuste kohta ning teavet selliste vigade ärahoidmiseks võetud liikmesriikide meetmete kohta. Vastasid peaaegu kõik liikmesriigid.

Peamised põhjused, mida liikmesriigid kõige sagedamini välja tõid, olid järgmised:

- Õigusaktid: ELi kaasrahastamise tingimused on määratletud struktuurimeetmeid käsitlevates põhiõigusaktides[12]. Komisjon esitab õigusaktide kohased ettepanekud ja need võtab vastu nõukogu, mõnel juhul pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Liikmesriigid pidasid paljudel juhtudel ELi õigusakte liiga keerukateks. Mõnel juhul on riiklike ja ELi õigusaktide vahelised erinevused tekitanud arusaamatusi (näiteks riiklike ja ELi eeskirjade erinevused dokumentide säilitamise tähtaja osas). Mõned liikmesriigid mainisid ka, et mõnel juhul oli nende tõlgendus ELi õigusaktide kohta erinev Euroopa Kontrollikoja omast.

- Personal: mitmed liikmesriigid tõid välja rakendusorganisatsiooni personali oskusteabe puudumise kui peamise vigade tekke põhjuse. Nimetati ka personali hooletusest või lohakusest tulenevaid vigu.

- Dokumendid: Mitmed liikmesriigid nimetasid peamiste põhjustena puudusi arhiveerimisel, ebajärjekindlat arhiveerimist või dokumentide kaotamist (mõnel juhul projekti haldava üksuse ümberkorraldamise või likvideerimise tõttu).

Komisjon küsis liikmesriikidelt, kas nad on võtnud meetmeid, et vältida kõige sagedamini esinevate vigade kordumist. Kõik liikmesriigid, kes vastasid kõnealusele küsimustiku osale, kinnitasid, et nad on võtnud teatavaid meetmeid. Kõige rohkem oli võetud järgmiseid meetmeid:

- Teave: paljud liikmesriigid vastasid, et nad olid võtnud teatavaid meetmeid selleks, et parandada igapäevase projektide haldamisega tegeleva personali teadmisi eeskirjadest ja menetlustest.

- Kontrollid: mõned liikmesriigid olid muutnud oma kontrollimenetlusi või olid püüdnud parandada nende toimimist, näiteks koostanud uusi kontrollide ajal kasutatavaid kontrollnimekirju.

- Õigusaktid: mõned liikmesriigid olid võtnud vastu uusi riiklikke õigusakte, et menetlusi selgitada või lihtsustada.

Liikmesriigid ei saanud esitada võetud meetmete konkreetseid tulemusi, kuid reeglina hindasid nad, et vigu saab tulevikus olema vähem (ja need saavad olema väiksemad).

Komisjon palus liikmesriikidel määratleda, millised on nende arvates riigihangete, tulude ja puuduvate dokumentidega seonduvate kõige sagedamini esinevate vigade põhjused.

Riigihanke eeskirjadega seotud vigade puhul näisid liikmesriigid olevat ühisel arvamusel, et eeskirjade vähene tundmine ja tõlgendamiseeskirjade ebamäärasus olid kaks kõige sagedamat põhjust.

Tuludega seotud vigade puhul märkisid liikmesriigid kahe peamise põhjusena rakendusasutuste vähest teadlikkust ja kohaldatavate eeskirjade ebamäärasust. Seejärel nimetati ka tulude väiksemana näitamist abisaajate poolt.

Puuduvate dokumentidega seotud vigade puhul olid liikmesriigid peamiste põhjuste osas märksa erinevamal arvamusel. Kaks kõige sagedasemat vastust olid esiteks see, et dokumendid olid olemas, kuid kontrollitavale jäi ebaselgeks, milliseid dokumente Euroopa Kontrollikoda nõudis, ja teiseks see, et kontrollitav ei suutnud dokumente leida, kuna arhiiv ei olnud nõuetekohaselt korraldatud, ning dokumendid leiti hiljem. Seejärel nimetati, et kontrollitav säilitas dokumente eksikombel ainult riiklikele eeskirjade, mitte aga ELi eeskirjade kohaselt ning et kontrollitav ei suutnud dokumente leida, kuna arhiiv ei olnud nõuetekohaselt korraldatud, ning dokumente ei ole siiani leitud.

Hispaania ja Ühendkuningriik

Hispaanialt ja Ühendkuningriigilt saadud vastused olid eriti tähtsad, kuna need kaks liikmesriiki vastutasid üle poole Euroopa Kontrollikoja 2006. aastal struktuurimeetmete puhul tuvastatud arvuliselt väljendatavate vigade eest[13].

Hispaania vastused käsitlesid ainult Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF) seotud küsimusi, kuigi enamik Euroopa Kontrollikoja 2006. aastal Hispaania puhul tuvastatud vigadest olid seotud Euroopa Regionaalarengu Fondiga. Hispaania nimetas peamise vigade tekke põhjusena ühenduse õiguses sätestatud nõuetest arusaamisega seotud probleeme, eelkõige seoses erinevustega ühenduse ja riiklike õigusaktide vahel. Hispaania avaldab 2008. aastal kokkuvõtte saadud päringutest ja vastustest UAFSE (Hispaania ESFi haldamise üksus) veebilehel. Ka kavatseb ta koostada käsiraamatu ESFi abisaajatele, mille eesmärk oleks hajutada kahtlused, mille tõttu on tekkinud enamik vigadest. 2008. aastal võetavad meetmed peaksid hinnanguliselt vigade hulka vähendama, kuna enamik tehtud vigadest olid tekkinud teadmiste puudumise või ühenduse õigusaktide valesti tõlgendamise tõttu.

Ühendkuningriik nimetas peamiste vigade tekke põhjustena: 1) piisava kontrolljälje puudumist,[14] 2) määrustest ja riiklikest eeskirjadest mittearusaamist, 3) keerulisi eeskirju. Ühendkuningriik väitis, et korraldusasutused viisid 2007. aastal läbi mitmeid meetmeid, sealhulgas tugevdasid artikli 4 kohaste korraldusasutuste tehtavaid kontrolle. Välja olid antud juhised, et meenutada projektijuhtidele vajadust säilitada dokumente ning loetleda, mis liiki dokumendid on auditi eesmärkidel nõutavad. Nende hinnangul esialgu veamäär tõuseb, kuna tekib rohkem küsimusi, kuid küsimuste lahenedes see väheneb. Järelkontrollide (artikli 10 kohased kontrollid) käigus tuvastatud veamäärad vähenevad hinnanguliselt projektide lõpuleviimise ajaks.

4. Liikmesriikide seisukohtade arvesse võtmine Euroopa Kontrollikoja aastaaruandes

Euroopa Kontrollikoda kogub tõendeid, millele tugineda aastaaruandes, auditite läbiviimise kaudu komisjonis ja liikmesriikides. Kontrollikoda teostab valimipõhiseid kontrolle tehingute üle ja kontrollib, kas järelevalve- ja kontrollisüsteemid on loodud ja toimivad hästi. Euroopa Kontrollikoda võtab ka arvesse iga-aastaseid tegevusaruandeid ja komisjoni peadirektorite avaldusi (ning nende analüüsi) nagu ka teiste audiitorite tööd[15].

Euroopa Kontrollikoda peab esitama oma aastaaruande, millele on lisatud kinnitav avaldus, N aasta kohta hiljemalt N+1 aasta 15. novembriks. Kõnealune tähtaeg on väga lühike, võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Kontrollikoda peab läbi viima kontrollkäike komisjoni/liikmesriikidesse, analüüsima kontrollkäikudel tehtud järeldusi, koostama kirja (esialgseid järeldusi käsitlev teatis) asjaomasele komisjoni volinikule / riiklikule kõrgemale kontrolliasutusele, ootama ära voliniku / liikmesriigi vastuse (tavaliselt on tähtaeg kaks kuud), analüüsima vastust, ning mõnikord koostama veel teise kirja Euroopa Kontrollikoja lõpliku järeldusi käsitleva seisukoha kohta asjaomasele volinikule / riiklikule kõrgemale kontrolliasutusele. Igas etapis võib kuluda aega dokumentide tõlkimisele.

Euroopa Kontrollikoda sai 2006. aasta aruande projekti valmis 2007. aasta mai lõpus / juuni alguses, vt tabel 5. Sellega sai alguse Euroopa Kontrollikoja ja komisjoni talituste vaheline kahepoolne menetlus.

Tabel 5. Esialgseid järeldusi käsitlevad teatised, vastused ja analüüs seoses eelarve täitmisega liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös, 2006. aasta aruanne.

2006 | 2007 |

Märkus. Tabel hõlmab ka liikmesriikidele saadetud ja neilt saadud kirju, mis käsitlevad omavahendite, ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete auditeid ning on seotud 2006. aasta aruandega. Hele vari märgib seda, et saadeti 1-3 kirja. Keskmine vari märgib seda, et saadeti 4-6 kirja. Tume vari märgib seda, et saadeti rohkem kui 6 kirja.

Kahepoolse menetluse raames kohtusid Euroopa Kontrollikoda ja komisjoni talitused, et arutada Euroopa Kontrollikoja järeldusi ja komisjoni vastuseid uue kättesaadava teabe, sealhulgas liikmesriikide vastuste põhjal[16]. Enamik kohtumistest toimusid 2007. aasta juulis ja mõned kohtumised 2007. aasta septembri esimesel poolel. Euroopa Kontrollikoda võttis 2006. aasta kinnitava avalduse vastu 27. septembril 2007.

Kahjuks oli 1. juuli 2007. aasta seisuga peaaegu üks kolmandik liikmesriikide vastustest esialgseid järeldusi käsitlevale teatisele veel esitamata. Nendel juhtudel ei olnud komisjonil sageli juurdepääsu teabele, mille alusel teha kindlaks, kas Euroopa Kontrollikoja järeldused olid ikka veel asjakohased. Seda märkis ka Prantsusmaa, kes tegi üldise märkuse, mille kohaselt: „… auditid, millele [Euroopa Kontrollikoda] tugineb oma 2006. aasta aruande koostamisel, on ikka veel kahepoolse menetluse etapis ja [Euroopa Kontrollikoda] peab veel esitama oma lõplikud järeldused.”

5. Liikmesriikide järelmeetmed põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete vigade parandamiseks

Komisjon palus igal liikmesriigil iga Euroopa Kohtu tuvastatud vea puhul nimetada meetmed, mida ta on võtnud vigade parandamiseks, ning kõnealuste meetmete ajakava, sisu ja oodatava tulemuse. Kui meetmeid ei olnud võetud ega kavandatud, paluti liikmesriigil märkida selle põhjus.

Liikmesriigid vastasid ligikaudu 60 % kinnitavas avalduses põllumajanduse kohta esitatud vigadele ja ligikaudu kolmele neljandikule struktuurifondide kohta esitatud vigadele. Veidi enam kui pool vigadest, mille kohta vastust ei saadud, olid seotud Hispaaniaga, üks neljandik Itaalia ja Portugaliga ning ülejäänud jagunesid viie liikmesriigi vahel. Kõnealustele liikmesriikidele saadeti meeldetuletused ja seega võivad vaatused veel saabuda.

Mõnel juhul märkisid liikmesriigid, et nad ei ole võtnud meetmeid Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigade parandamiseks, kuna nad ei tunnistanud asjaomast viga. Erimeelsuste osakaal oli erinevate veakategooriate vahel teataval määral erinev. See määr oli kõrgeim (viis kümnest) struktuurimeetmete oluliste vigade puhul, mille puhul ei nõustunud Euroopa Kontrollikoja järeldustega eelkõige Ühendkuningriik. Põllumajanduspoliitikas oli erimeelsuste tase oluliste vigade osas märksa madalam (kaks kümnest).

Vormistusvigade puhul oli erimeelsuse tase kõrge (neli kümnest veast) põllumajanduspoliitikas, eelkõige Kreekaga seotud juhtumite tõttu. Erimeelsuse tase oli veidi madalam struktuurimeetmete puhul (vähem kui kolm kümnest veast) ning mitme liikmesriigi vahel ühtlasemalt jaotunud.

Kui liikmesriigid nõustusid Euroopa Kontrollikoja tuvastatud veaga, esitasid nad peaaegu alati juba võetud või võetavad meetmed. Vormistusvigade puhul võeti palju erinevaid meetmeid. Põllumajanduspoliitika puhul olid tüüpilised meetmed hilinenud maksete tegemine, erinevate andmete registreerimise parandamine või kontrollide läbiviimine juhtudel, mille puhul Euroopa Kontrollikoda tuvastas, et kontrolliprotseduuridest ei ole täielikult kinni peetud.

Struktuurimeetmete puhul hõlmasid meetmed ka hilinenud maksete tegemist, selle tagamist, et avalikkust teavitataks ELi rahastamisest nõuetekohaselt või protseduuride muutmist seoses pakkumismenetluse ja tähtaja arvestamisega.

Põllumajandusega seotud oluliste vigade puhul väitsid liikmesriigid üldiselt, et nad on ebaseaduslikult tehtud maksed tagasi saanud või on tagasinõudmise protsessi algatanud. Mõnel juhul on asjaomase põllumajandusettevõtte puhul otsustatud teha täiendavaid kohapealseid kontrolle.

Struktuurimeetmete puhul väitsid liikmesriigid üldiselt, et nad on abikõlbmatud kulud maksetaotlusest tagasi võtnud või on algatanud abi tagasinõudmise umbes poolte juhtumite puhul. Muud võetud meetmed olid auditijälgede parandamine, kontrollide kordamine või abisaajate eeskirjadest teavitamise parandamine.

6. Kokkuvõte

Peaaegu kõik liikmesriigid vastasid komisjoni küsimustikule, mis käsitles Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aruannet, kuigi mõned liikmesriigid esitasid vaid osalised vastused. Mõnedele liikmesriikidele saadeti meeldetuletused ja seega võivad täiendavad vastused veel saabuda.

Vatsustest selgub, et:

- Struktuurimeetmete puhul leiavad liikmesriigid, et ELi õigusaktid on keerukad ja igapäevase projektide haldamisega tegeleval personalil on eeskirjade kohta ebapiisavad teadmised. Arhiivid ei ole sageli nõuetekohaselt organiseeritud või ei säilitata dokumente piisavalt kaua. Kõnealused probleemid viivad samalaadsete vigade kordumiseni. Liikmesriigid peavad kõnealuseid põhiküsimusi lahendama tõhusal moel – et vähendada struktuurimeetmete puhul esinevate vigade hulka juba õigusloome protsessis.

- Euroopa Kontrollikojal on väga tihe ajagraafik, mistõttu liikmesriikidel on raske esitada oma märkused märkimisväärsele osale Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigadest aegsasti enne seda, kui Euroopa Kontrollikoda võtab vastu oma kinnitava avalduse. Euroopa Kontrollikoda on juba teinud suuremaid jõupingutusi, et liikmesriike tuvastatud vigadest kiiremini teavitada. Praegu teavitab Euroopa Kontrollikoda liikmesriike oma järeldustest saates kirja asjakohasele kõrgeimaile riiklikule kontrolliasutusele, kes seejärel kogub teavet kontrollitavalt. Liikmesriigid võiksid oma vastused saata kiiremini juhul, kui Euroopa Kontrollikoda saadaks oma kirja otse ka kontrollitavale asutusele/üksusele ning laiendaks elektroonilise teabevahetuse kasutamist. Euroopa Kontrollikoda esitab juba iga järelduse standardses vormis (kinnitava avalduse vigade vorm). Võiks kaaluda ka kõnealuse vormi täiendamist, lisades sellele kontrollitava poolt täidetava standarditud vastuste lahtri juhul, kui liikmesriigid leiavad, et see võiks aidata neil kiiremini esitada Euroopa Kontrollikojale (ja komisjonile) vajalikku teavet.

- Komisjon peaks parandama oma järelkontrolli Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigade üle liikmesriikides tagamaks, et liikmesriigid esitaksid vastused õigeaegselt ja et need oleksid kvaliteetsed. Komisjon kavatseb seetõttu parandada liikmesriikide poolt Euroopa Kontrollikoja järeldustele esitatud vastuste kontrollimist, esitades liikmesriikidele näiteks korrapäraselt ülevaateid järeldustest, mille puhul liikmesriikide panus on komisjoni jaoks tähtis kahepoolse menetluse seisukohast. Komisjon jätkab arutelu liikmesriikide ja Euroopa Kontrollikojaga kõige sagedamini esinevate vigade põhjuste ja nende ärahoidmiseks vajalike praktiliste sammude üle.

- Kui liikmesriik nõustub Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigadega, näivad nad võtvat asjakohaseid meetmeid – sageli nõudes asjaomased summad tagasi või võttes abikõlbmatud kulud maksetaotlusest tagasi, kui vigadega kaasneb finantsmõju.

- Liikmesriigid ei ole alati nõus Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigadega. See probleem esineb eelkõige struktuurimeetmetega seotud vigade puhul, millel on finantsmõju. Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda arutavad praegu, kuidas tulevikus vähendada erimeelsusi eeskirjade tõlgendamise osas.

Komisjonil on hea meel, et liikmesriikidelt saadi nii palju ja kiiresti vastuseid. Need vastused on väga tähtsad komisjoni järelmeetmete seisukohast, mida seoses Euroopa Kontrollikoja järeldustega võetakse. Kui liikmesriigid nõustuvad Euroopa Kontrollikoja järeldustega, on nende järelmeetmed, sealhulgas summade tagasinõudmine, üldjuhul asjakohased. Siiski tuleb parandada vigade ärahoidmist, tagades, et igapäevaselt projektide haldamisega tegelevad isikud oleksid teadlikud eeskirjadest ja menetlustest, millest tuleb kinni pidada, ning et neil oleksid asjakohased vahendid.

[1] Vt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 284.

[2] Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal koos asutuste vastustega, ELT C 273, 15.11.2007.

[3] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25.6.2002, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13.12.2006.

[4] Vt finantsmääruse artikli 143 lõige 6.

[5] SEK (2008) 269

[6] Vt Euroopa Kontrollikoja kinnitav avaldus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, 1. peatükk, 2006. aasta aruanne.

7 Vt 2006. aasta aruande punkt 5.72.

8 Vt 2006. aasta aruande punkt 6.39.

[7] Struktuurimeetmete puhul võtab iga liikmesriik vastu rakenduskavad teatavate projektitüüpide rahastamiseks. Riiklikud ametiasutused valivad programmiperioodi vältel välja rahastatavad projektid ja projektijuhid esitavad neile kulude hüvitamise taotluse. Riigi ametiasutused deklareerivad omakorda mitu korda aastas kulud komisjonile ning saavad vahemakseid, millega makstakse neile välja ELi osamaks kulude hüvitamisse. Programmiperioodi lõpus esitavad riigi ametiasutused komisjonile lõpliku kuludeklaratsiooni, millele on lisatud sõltumatu auditeerimisasutuse koostatud lõpetamise deklaratsioon ning neile makstakse seejärel välja tasumisele kuuluv ELi kaasrahastamise lõppmakse. Erinevate programmitsükli etappide jooksul läbiviidavate kontrollide eesmärk on vigade ära hoidmine või nende parandamine. Vigu parandatakse abisaajalt abisummade tagasinõudmise, muude maksete vähendamise või asendades abikõlbmatute kulude abikõlblike kuludega asendamise kaudu.

[8] Välja arvatud EAGGFi arendusrahastu.

[9] Vt 2006. aasta aruande lisa 6.1. Kõnealused 9 liikmesriiki olid Saksamaa, Poola, Hispaania, Prantsusmaa, Sloveenia, Ühendkuningriik (Šotimaa), Itaalia, Kreeka, Austia/Ungari.

[10] Struktuurimeetmeid käsitlevatest põhiõigusaktidest ülevaate saamiseks vt komisjoni veebileht: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reglem_en.htm

[11] Komisjon tuvastas mõlema liikmesriigi puhul puudusi komisjoni enda auditeerimissüsteemis ning pooleli olid heastavad meetmed või maksete peatamise menetlus.

[12] Ühendkuningriik märkis, et dokumentide säilitamine võib väikestele kolmanda sektori organisatsioonidele osutuda raskeks ka juhul, kui koormavad eeskirjad võivad nõuda dokumentide säilitamist 13 ja enam aastat.

[13] Vt 2006. aasta aruande punktid 1.38 ja 1.39.

[14] Euroopa ühenduste asutamislepingus sätestatud kohustuste jaotumist silmas pidades ei toimu samalaadset kahepoolset kohtumist kontrollikoja ja liikmesriikide vahel.