Eriaruanne Kas ELi tippkeskuste 
algatus võib aidata 
vähendada väljastpoolt 
ELi lähtuvaid keemilisi, 
bioloogilisi, 
kiirgus- ja tuumaohte?ET 2014  nr 17
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352  4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-1682-3
doi: 10.2865/31948
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Kas ELi tippkeskuste 
algatus võib aidata 
vähendada väljastpoolt 
ELi lähtuvaid keemilisi, 
bioloogilisi, 
kiirgus- ja tuumaohte?
(vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele 
lõigule)EriaruanneET 2014  nr 17
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid
I–XI Kommenteeritud kokkuvõte
1–12  Sissejuhatus
1–7 ELi julgeolekut ohustavate riskide vähendamine
8–12  ELi KBRT tippkeskuste algatus
8–9 Eesmärgid
10–12  Üldine koordineerimine ja struktuur
13–15  Auditi ulatus ja lähenemisviis
16–49  Tähelepanekud
16–21  Algatus põhineb olukorra põhjalikul analüüsil ning edendab piirkondadevahelist koostööd ja 
isevastutust
22–28  Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on keeruline, ent üldiselt asjakohane
29–49  Juhtimissüsteemid on küll loodud, ent endiselt esineb puudusi
29–35  Viivitused rakendusplaani elluviimisel
36–41  Projektide valiku ja elluviimise süsteemid on paigas, ent partnerriike tuleb rohkem kaasata
42–45  Otsustavate ja rakendusorganisatsioonide kahepoolne koostöö toimib, ent puudub foorum laialdasemaks 
strateegiliseks koostööks
46–49  Loodud on järelevalvesüsteem
50–53  Järeldused ja soovitused
50–51  Järeldused
52–53  Soovitused
03 Sisukord
 I lisa. Algatuse ülesehitus 
 II lisa.  Piirkondlike sekretariaatide nimekiri
 III lisa.  Algatuse koostisosad ja sellega seotud asutused
 IV lisa.  Algatuse rakendusasutused
 V lisa.  Algatuse raames elluviidavate projektide nimekiri 
 Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus
04
 Lühendid
EEAS : Euroopa välisteenistus
EuropeAid : arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid
KBRT : keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuuma- (ohud, kaubad)
PS: piirkondlik sekretariaat
RK: riiklik koordineerimisrühm
TACIS : tehnilise abi programm Sõltumatute Riikide Ühenduse riikidele 
TÜK : Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraat
UNICRI : ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut
05
 Kokkuvõte
I
Alates 1990. aastate keskpaigast on EL tegelenud ELi 
ohutust mõjutavate riskide vähendamisega – eelkõige 
on selleks kasutatud programmi TACIS tuumaohutus -
programmi raames rahastatud tegevust.
II
Euroopa Ülemkogu võttis 2003. aastal vastu kaks 
strateegiat („Euroopa julgeolekustrateegia” ja „Massi -
hävitusrelvade leviku vastane ELi strateegia”), millega 
loodi raamistik tulevaseks tegevuseks julgeoleku 
valdkonnas.
III
Üheks nimetatud strateegiate vastuvõtmise järel loo -
dud vahendiks oli stabiliseerimisvahend, mille eelarve 
ajavahemikuks 2007–2013 on 1,820  miljardit  eurot. 
Stabiliseerimisvahend on suunatud kolmandatest riiki -
dest lähtuvate julgeolekuohtude vastu ja see sisaldab 
nii lühi- kui pikaajalist komponenti.
IV
Pikaajalise komponendi kõige kaalukam meede on 
keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaoh -
tude (KBRT) alaste ELi tippkeskuste algatus eelarvega 
100 miljonit eurot ajavahemikuks 2007–2013. Sellega 
luuakse piirkondlikud platvormid, mille eesmärk on 
põhjalikult tegeleda looduskatastroofidest, õnnetus -
test ja kriminaalsest tegevusest tingitud keemiliste, 
bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumariskide kõigi 
aspektidega; selleks hõlmatakse väga varajases etapis 
kõik peamised sidusrühmad ja edendatakse seeläbi 
oskusteabe kogumist asjasse puutuvates riikides.
V
Algatust koordineerivad ja juhivad Euroopa välis -
teenistus ning arengu ja koostöö peadirektoraat 
EuropeAid.VI
Kontrollikoda hindas seda, kas keemiliste, bioloo -
giliste, radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) ala -
sed ELi tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata 
väljastpoolt ELi lähtuvate sellelaadsete ohtude 
vähendamisele.
VII
Kontrollikoda järeldab, et ELi KBRT tippkeskused 
võivad mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate 
keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaoh -
tude vähendamisele, ent programmi mitu elementi ei 
ole veel lõplikult paigas.
VIII
Algatuse kontseptsioon põhineb asjakohasel analüüsil 
ja selle eesmärk on endises TACISe programmis leitud 
puuduste kõrvaldamine. Põhjaliku ja nõudluspõhise 
lähenemisviisi ning kindlal piirkondlikul koostööl põhi -
neva rõhuasetuse aluseks on ELi julgeolekustrateegias 
ja massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias 
määratletud pikaajalised prioriteedid, mille saavuta -
mine oli seni tähelepanu alt välja jäänud. Algatusega 
hõlmatakse kõik sidusrühmad väga varajases etapis, 
mis aitab kaasa algatuse jätkusuutlikkuse tagamisele 
ning isevastutuse loomisele algatuses osalevate pal -
jude piirkondade partnerriikides.
IX
Algatuse organisatsiooniline ülesehitus on selle komp -
lekssusest hoolimata üldiselt asjakohane, ent vajab 
siiski mõningat kohandamist. Kahe rakendusasutuse ja 
piirkondade valik oli hästi põhjendatud ning mõlemal 
asutusel on oma konkreetne roll. Piirkondlikel sekre -
tariaatidel jääb aga vajaka tehnilisest võimekusest. ELi 
delegatsioonid ei kasuta oma positsiooni küllaldasel 
määral poliitilise toetuse suurendamiseks partnerriiki -
des ega ELi liikmesriikidega suhtlemiseks.
Kokkuvõte 06
X
Loodud on asjakohane juhtimissüsteem, mis on 
töölerakendamise etapis. Algatuse mõni element on 
aga ajakavast maas. Algses rakendusplaanis ei võetud 
küllaldaselt arvesse algatuse komplekssust. See tähen -
das, et rakendusplaani ei olnud võimalik täies mahus 
ellu viia, sest plaani kesksed elemendid (nt vajaduste 
hindamine) ei olnud projektide valiku alustamise ajaks 
veel valmis. Algatuse algetapis ei kaasatud partnerriike 
veel küllaldaselt projektide valikuprotsessi. Mõni pro -
jekt on juba töös ja järelevalvesüsteemid on loodud. 
Kontrollikoda täheldas, et otsustusorganite (välistee -
nistus ja EuropeAid) ja rakendusasutuste (Teadusuu -
ringute Ühiskeskus ja UNICRI) omavaheline suhtlus 
toimub vaid kahepoolsel alusel.
XI
Kontrollikoda annab mitu soovitust, mida Euroopa 
välisteenistus ja komisjon peaksid arvesse võtma 
algatuse edasisel arendamisel ja selle jätkusuutlikkuse 
tagamisel.
07
 Sissejuhatus
ELi julgeolekut ohusta -
vate riskide vähendamine
01 
Euroopa Liit (EL) käivitas oma keemi -
liste, bioloogiliste, radioloogiliste ja 
tuumaohtude (KBRT) alaste tippkes -
kuste algatuse (edaspidi „algatus”) 
2010. aasta mais. Algatuse eesmärk on 
tugevdada ELi mittekuuluvate riikide 
institutsioonilist suutlikkust KBRT ris -
kide vähendamisel, mis tähelepanuta 
jätmise korral võivad kujutada endast 
ohtu ELile.
02 
Algatus on stabiliseerimisvahendi 
pikaajalise komponendi kõige kaalu -
kam meede (ajavahemiku 2007–2013 
eelarve on 100 miljonit eurot)1. Sta -
biliseerimisvahend loodi selleks, et 
anda Euroopa Liidule uus strateegiline 
vahend mitme globaalse julgeoleku- ja 
arenguküsimusega tegelemiseks. Va -
hend sisaldab nii lühi- kui ka pikaajalisi 
meetmeid2 ja selle eelarve ajavahemi -
kuks 2007–2013 on 1,820  miljardit  eu-
rot (73% kriisidele reageerimiseks 
ja 27% nende ärahoidmiseks). Sta -
biliseerimisvahendi raames antakse 
ELi-välistele partnerriikidele tehnilist 
ja rahalist abi eesmärgiga vähendada 
keemiliste, bioloogiliste, radioloogilis -
te ja tuumamaterjalidega seotud riske 
ning parandada nendeks valmisolekut. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu sõnul 
peaksid stabiliseerimisvahendi raames 
võetud meetmed täiendama ja kokku 
sobima ELi ühise välispoliitika raames 
võetud meetmetega.03 
Peale 1986.  aasta Tšernobõli õnne -
tust tekitasid Kesk- ja Ida -Euroopas 
paiknevad Nõukogude Liidu päritolu 
tuumarajatised maailmas muret. See 
suurenes veelgi peale Nõukogude Lii -
du lagunemist ja 11 uue iseseisva riigi 
tekkimist (Sõltumatute Riikide Ühen -
dus ehk SRÜ).
04 
1991.  aastal lõi EL TACISe programmi3, 
mille eesmärk oli aidata SRÜ riike de -
mokraatiale ja turumajandusele ülemi -
nekul. Programm lõppes 2006.  aastal.
05 
TACISe programmi kontekstis otsusta -
sid ELi liikmesriigid ja komisjon võtta 
tuumaohutuse teemal ühise seisukoha. 
Nad kutsusid ellu TACISe tuumaohu -
tusprogrammi4 eesmärgiga anda 
kohapealset abi, koostada ohutus- ja 
regulatiivseid strateegiaid, parandada 
tuumajäätmete käitlemist ja pakkuda 
endistele Nõukogude Liidu tuumarel -
vateadlastele töövõimalusi tuumaener -
gia tsiviilkasutuse vallas.1 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EÜ) nr 
1717/2006, 15. november 2006, 
millega kehtestatakse 
stabiliseerimisvahend (ELT 
L 327, 24.11.2006, lk 1). 
2 Lühiajaliste meetmete näiteks 
on ajutiste riigiasutuste ning 
demokraatlike ja pluralistlike 
riiklike institutsioonide 
loomine; pikaajaliste 
meetmete näiteks on 
õigusliku raamistiku ja 
institutsioonilise suutlikkuse 
arendamine (nt nii tsiviil- kui 
sõjaliseks otstarbeks 
kasutatavate kaupade – nn 
kahesuguse kasutusega 
kaupade – üle tõhusa 
ekspordikontrolli 
kehtestamiseks).
3 „Tehniline abi Sõltumatute 
Riikide Ühendusse kuuluvatele 
riikidele”.
4 Ajavahemikul 1992–2006 
eraldati TACISe 
tuumaohutusprogrammile 
1,3 miljardit  eurot.
08 Sissejuhatus
06 
New Yorgi terrorirünnakutele ja Iraagi 
sõjale järgnenud institutsioonide- ja 
valitsustevaheliste kõneluste tulemu -
sel võttis Euroopa Ülemkogu 2003. 
aastal vastu kaks strateegiat, millega 
pandi alus ELi julgeolekualasele tege -
vusele tulevikus:
a) Euroopa julgeolekustrateegia5, 
milles kirjeldati ELi julgeoleku -
keskkonda ja määratleti peamised 
väljakutsed:
 ο terrorism;
 ο massihävitusrelvade levik;
 ο piirkondlikud konfliktid;
 ο riikide läbikukkumine;
 ο organiseeritud kuritegevus.
Nõukogu järelduste kohaselt peab 
EL olema aktiivsem, järjepidevam 
ja omama paremat võimekust nii 
kriisidele reageerimiseks kui nende 
vältimiseks;
b) valdkonna tegevuskava pandi 
paika massihävitusrelvade leviku 
vastases ELi strateegias6. Stratee -
gial olid eelkõige alljärgnevad 
prioriteedid:
 ο massihävitusrelvade leviku vastase 
rahvusvahelise järelevalvesüsteemi 
toetamine;
 ο ELi mittekuuluvate riikide abista -
mine suutlikkuse arendamise teel;
 ο õiguslike raamistike loomine; ning
 ο reageerimiskavade loomine ees -
märgiga aidata riike nimetatud 
raamistikes esitatud kohustuste 
täitmisel.07 
ELi väljendatud muresid käsitleti 
ka ühes ÜRO Julgeolekunõukogu 
2004.  aasta resolutsioonis7. Nende mu -
rede asjakohasusest annavad tunnis -
tust ka viimase aja sündmused Süürias.
ELi KBRT tippkeskuste 
algatus
Eesmärgid
08 
ELi KBRT valdkonna tippkeskuste alga -
tuse peamised eesmärgid8 on:
 ο riikide ja piirkondade vastutavate 
ametkondade pikaajalise võime -
kuse ja halduse infrastruktuuri 
tugevdamine;
 ο lühiajalise reageerimisvõimekuse 
toetamine ja tugevdamine.
09 
Algatuse raames kasutatakse loetletud 
eesmärkide saavutamiseks järgmisi 
mooduseid:
a) koolitatakse ja abistatakse riike 
KBRT materjalide leviku alaste rah -
vusvaheliste kohustuste täitmisel;
b) toetatakse riikide võimekust KBRT 
materjalide leviku alaste õiguslike, 
haldusalaste ja tehniliste meetme -
te väljatöötamisel ja jõustamisel;5 Euroopa julgeolekustrateegia, 
Euroopa Ülemkogu, 12. ja 
13. detsember 2003; 
vt http://www.eeas.europa.
eu/csdp/about -csdp/
european -security -strategy/
6 Massihävitusrelvade leviku 
vastane ELi strateegia, 
Euroopa Ülemkogu, 12. ja 
13. detsember 2003; 
vt http://eeas.europa.eu/
non-proliferation -and-
disarmament/wmd/
index_en.htm
7 ÜRO Julgeolekunõukogu 
28. aprilli 2004. aasta 
resolutsioon 1540.
8 Stabiliseerimisvahend  – 
ajavahemiku 2009–2011 
mitmeaastane sihtprogramm, 
Euroopa Komisjon, 8.4.2009.
09 Sissejuhatus
c) integreeritud piirkondliku lähene -
misviisi abil tagatakse koolitus- ja 
abistamistegevuse puhul isevastu -
tus ja jätkusuutlikkus;
d) pakutakse KBRT materjalide alast 
koolitust ja abi sisaldavat ko -
gupaketti (nt ekspordikontroll, 
ebaseaduslik kaubandus, ohutus 
ja julgeolek, hädaolukorra la -
hendamise planeerimine, kriisile 
reageerimine, teadlaste ümberpai -
gutamine, materjalide ladustamine 
ja kõrvaldamine).
Üldine koordineerimine ja 
struktuur
10 
Algatuses osaleb mitu organisatsiooni 
(vt ka I lisa ):
a) ELi välispoliitika eest vastutava 
Euroopa välisteenistuse ülesanne 
on algatuse strateegilise suuna 
määramine  – seda tehakse stabi -
liseerimisvahendi mitmeaastaste 
näidisprogrammide abil, mille alla 
algatus kuulub. Välisteenistus on 
ka regulaarses kontaktis teiste 
KBRT materjalide riskijuhtimisega 
tegelevate rahvusvaheliste organi -
satsioonidega (nt Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur) ning 
arutab nendega üldstrateegiat ja 
prioriteete;b) komisjoni arenguabiga tegelev 
talitus EuropeAid võtab vastu ot -
suseid ja vastutab algatuse eelarve 
rakendamise eest. EuropeAid val -
mistab ette stabiliseerimisvahendi 
aasta tegevusprogrammid ja teeb 
järelevalvet juhtimismeeskonna ja 
rakendusasutuste üle, kelleks on 
komisjoni Teadusuuringute Ühis -
keskus ja ÜRO Regioonidevaheline 
Kuritegevuse ja Õigusküsimuste 
Uurimise Instituut (UNICRI). Alates 
2012. aastast juhib EuropeAid ka 
algatuse projektide elluviimist9, 
sealhulgas projektide valikut, edu -
kaks tunnistatud konsortsiumitega 
lepingute sõlmimist10 ja nende üle 
tehtavat järelevalvet;
c) algatust toetab nn juhtimismees -
kond (ELi valitsusväliste organi -
satsioonide ekspertidest koosnev 
rühm), kes annab nõu juhtimiskü -
simustes, toetab algatust partner -
riikides ja püüab tagada partner -
riikidepoolset kõrgetasemelist 
poliitilist toetust;
d) algatuse rakendajateks on Teadus -
uuringute Ühiskeskus ja UNICRI. 
Teadusuuringute Ühiskeskus 
(komisjoni tehnilist ja teaduslikku 
tuge pakkuv talitus) aitab koostada 
projektitaotlusi ja vajaduste hinda -
misi ning valida projekte. Teadus -
uuringute Ühiskeskuse ülesanne 
on ka projektide ja algatuse kui 
terviku järelevalvemehhanismide 
loomine ja käigushoidmine. UNICRI 
loob piirkondlikud sekretariaadid 
ning aitab partnerriike struktuuri -
de loomise etapis riiklike tegevus -
kavade koostamisel ja ümarlaua -
kohtumiste korraldamisel;9 Enne 2012. aastat sõlmitud 
lepinguid juhib UNICRI.
10 UNICRI puhul oli tegu üle 
maailma paiknevate 
asjakohaseid ekspertteadmisi 
omavate 
mittetulundusühendustega, 
EuropeAidi puhul ELi 
liikmesriikide asjakohaseid 
ekspertteadmisi omavate 
ametkondadega.
10 Sissejuhatus
e) iga partnerriik (kokku on neid 
enam kui 40) nimetab oma riigi 
kontaktasutuse, mille ülesanne on 
koordineerida riigi KBRT valdkonna 
sidusrühmade tööd, aidata moo -
dustada riiklikud koordineerimis -
rühmad11, korraldada kohtumisi ja 
levitada asjakohast teavet. Part -
nerriigid määratlevad vajaduste 
hindamise juhendmaterjali abil 
oma vajadused ning töötavad välja 
tähtsuse järjekorda seatud vajadusi 
sisaldavad riiklikud tegevuskavad. 
Edasi koostavad nad määratle -
tud vajadustega tegelemisele 
suunatud üksikasjalikud projek -
titaotlused. Protsessi järgmises 
etapis lisatakse projektitaotlustele 
piirkondlik komponent (kui seda 
juba varem ei olnud tehtud); edasi 
täpsustab neid Teadusuuringu -
te Ühiskeskus, misjärel seatakse 
projektid paremusjärjekorda ja 
valitakse EuropeAidi poolseks 
rahastamiseks. Järgmise sammuna 
sõlmitakse lepingud projekte ellu 
viivate konsortsiumitega ja alusta -
takse nende rakendamist;
f) partnerriigid teevad koostööd 
piirkondlike sekretariaatide kaudu 
(sekretariaatide nimekiri on esita -
tud II lisas ). Sekretariaadid koosne -
vad kahest põhikohaga töötajast: 
juhist (kelle nimetab ametisse 
asukohariik) ja piirkondlikust koor -
dinaatorist (UNICRI töötaja). Nende 
eesmärk on edendada piirkond -
likku koostööd ja anda projektiet -
tepanekutele piirkondlik mõõde; 
selleks teevad nad järgmist:
 ο edendavad piirkondlikku teabeja -
gamist ja koordinatsiooni;
 ο aitavad riikidel luua võimekust, 
mis on vajalik vajaduste välja -
selgitamiseks ja probleemidega 
tegelemiseks, ning määratleda 
pädevusvaldkondi;
 ο toetavad projektide elluviimist ja 
järelevalvet ning annavad nende 
kohta rakendusasutustele tagasisi -
det; ning ο suurendavad piirkondliku tasandil 
algatuse alast teadlikkust.
11 
Igas algatuses osalevas riigis asuvat ELi 
delegatsiooni12 teavitatakse regulaar -
selt töö edenemisest ning algatusega 
seotud tegevusest selles riigis.
12 
III lisas  kirjeldatakse algatuse koos -
tisosi ja selle elluviimisega seotud 
organisatsioone.11 Riiklikud 
koordineerimisrühmad 
tegelevad töö riigisisese 
koordineerimise ja erinevate 
institutsioonide (nt 
ministeeriumide, ametite, 
teadus- ja haridusasutuste) 
vahelise teabevahetusega.
12 EL on maailmas esindatud 139 
ELi delegatsiooni ja büroo 
kaudu. Lisateavet saab 
aadressil http://eeas.europa.
eu/delegations/index_en.htm
11
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
13 
Kontrollikoja audit eesmärk oli hin -
nata, kas ELi keemiliste, bioloogiliste, 
radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) 
alased tippkeskused võivad mõjusalt 
kaasa aidata väljastpoolt ELi lähtuvate 
sellelaadsete ohtude vähendamisele. 
Auditi põhiküsimus jaotati järgmiseks 
kolmeks alaküsimuseks.
 ο Kas algatus põhineb enne 
2010. aastat valitsenud olukorra 
põhjalikul analüüsil?
 ο Kas algatuse organisatsiooniline 
ülesehitus on määratletud ülesan -
nete lahendamiseks asjakohane?
 ο Kas on loodud asjakohane juhti -
missüsteem ja kas see töötab?
14 
Kuna algatus on suhteliselt uus 
(alustati 2010 ja esimesed projektid 
käivitati 2013), ei auditeerinud kontrol -
likoda selle väljundeid, tulemeid ega 
mõju. Selle asemel uuriti, kas algatuse 
lähenemisviisi, strateegiat ja juhtimist 
aluseks võttes on tõenäoline, et see 
võib ELi mittekuuluvates riikides KBRT 
valdkonna riske vähendada.
15 
Kontrollikoda viis auditi läbi ajava -
hemikus oktoober 2013 kuni jaa -
nuar 2014. Audititöö käigus koguti ja 
analüüsiti asjakohaseid dokumente, 
tehti intervjuusid komisjoni, Euroo -
pa välisteenistuse, UNICRI ja riikide 
juhtimismeeskondadega, külastati 
kahte piirkondlikku sekretariaati (Rabat 
ja Amman) ning osaleti ühe projekti 
raames korraldatud töötoas.
12
 Tähelepanekud
Algatus põhineb olukorra 
põhjalikul analüüsil ning 
edendab piirkondadeva -
helist koostööd ja 
isevastutust
16 
ELi KBRT tippkeskuste algatus on 
Euroopa julgeolekustrateegiast ja mas -
sihävitusrelvade leviku vastasest ELi 
strateegiast tulenev keskse tähtsusega 
programm. Algatus põhineb olukorra 
põhjalikul analüüsil ning selles võe -
takse eelkõige arvesse endise TACISe 
programmi alljärgnevaid puudusi:
 ο lähenemisviis oli suuresti juhtumi -
põhine ning kõik selle tegevused ei 
põhinenud pikaajalisel strateegial;
 ο TACISe programmi viidi ellu ülalt-
alla-põhimõttel: keskne otsustus -
tasand oli komisjonis ning seega ei 
olnud liikmesriikidel palju isevas -
tutust. Seetõttu valitses suur risk, 
et projektid ja nende tulemused ei 
jää peale ELi rahastamise lõppe -
mist püsima13.17 
Tippkeskuste algatusel on mitu uuen -
duslikku joont. Selle eesmärk on:
 ο olla põhjalik: käsitleda KBRT 
valdkonna riske ja ohte hoolima -
ta sellest, kas nende päritolu on 
kriminaalset, õnnetusest tulenevat 
või looduslikku laadi, ning kaasa -
ta leevendavaid meetmeid, mis 
hõlmavad ärahoidmist, avastamist, 
reageerimist ja juhtimist. 1. selgi -
tuses  esitatakse nimetatud riske 
kirjeldavaid näiteid;
 ο põhineda selgelt nõudluspõhisel 
(alt-üles-) lähenemisviisil: part -
nerriikide eksperdid määratlevad 
vajaduste hindamise juhendmater -
jali (st lünkade analüüsi) kasutades 
süstemaatiliselt oma vajadused 
kõigis KBRT riskide valdkonda -
des; edasi seavad nad riiklikus 
tegevuskavas tähtsuse järjekor -
da meetmed, mida määratletud 
riskide ja ohtudega tegelemiseks 
peab võtma; lõpuks koostatakse 
konkreetsed projektiettepanekud, 
mille abil tegeletakse määratletud 
vajaduste rahuldamise ning riskide 
vähendamiseks mõeldud süstee -
mides leitud lünkade täitmisega;
 ο keskenduda eriti partnerriikide 
piirkondlikule koostööle: part -
nerriikides algatuse abil kogutud 
oskusteavet ja võimekust jagatakse 
piirkondlikul tasandil.
Näited algatuse raames käsitletavate KBRT alaste riskide kohta:
– keemilised riskid : illegaalne kaubandus keemiliste materjalidega, mida saab kasutada tööstuslikul ja/või 
kriminaalsel otstarbel (kahesuguse kasutusega kaubad);
– bioloogilised riskid : lindude gripp, väga nakkav haigus, mis levib kiiresti üle riigipiiride;
– radioloogilised riskid : haiglate jäätmed, näiteks kiiritusravis kasutatavad ained;
– tuumariskid : Fukushima taolised õnnetused, mille tagajärjel paiskub keskkonda radioaktiivseid aineid.1. selgitus13 Probleemi tuntakse 
välisrahastajate finantseeritud 
meetmete jätkusuutlikkuse 
nime all.
13 Tähelepanekud
18 
Kõik loetletud uued jooned lisati 
selleks, et suurendada liikmesriiki -
des isevastutust ja seeläbi algatuse 
jätkusuutlikkust, st tõsta tõenäosust, et 
meetmete tulemused jäävad püsima 
ka peale ELi rahastamise lõppemist.
19 
Algatuse üks põhijoon on piirkondlik 
julgeolekukoostöö. Euroopa välistee -
nistusel ja komisjonil oli mitu head 
põhjust nimetatud koostisosa lüli -
tamiseks algatusse ja piirkondlikule 
koostööle keskendumiseks:
a) asjaomased riskid on juba oma 
olemuselt piiriülesed; keemiaõnne -
tuste või linnugripi taoliste epidee -
miate mõju ei peatu riigipiiridel;
b) partnerriigid on KBRT riskide 
vähendamisel erinevates arengus -
taadiumides; piirkondlik koostöö 
edendab parimaid tavasid ning 
partnerriigid saavad kasu üksteise 
teadmistest.
20 
Algatuse oodatud tulemused ei piirdu 
seega projektide väljunditega. Asjaolu, 
et tundlike piirkondade (nt Põhja -Aaf-
rika ja Lähis -Ida) riigid saavad kokku 
ja arutavad ning viivad ellu julgeole -
ku valdkonna projekte, kujutab juba 
iseenesest olulist lisandväärtust, mis 
aitab kaasa koostöö ja ohutuse kultuu -
ri loomisele.21 
Rahvusvaheline üldsus on algatuse 
suhtes positiivselt meelestatud: selle 
kiitsid heaks ÜRO julgeolekunõuko -
gu14, G8 ülemaailmne partnerlus Global 
Partnership  (mis asutas tippkeskuste 
teemalise töörühma15) ning NATO 
(EL toetab NATO KBRT keskust Tšehhi 
Vabariigis Vyskovis16).
Algatuse organisatsiooni -
line ülesehitus on keeru -
line, ent üldiselt 
asjakohane
22 
Algatuse organisatsioonilise ülesehitu -
se muudavad keerukaks selles osaleja -
te suur arv, detsentraliseeritud üles -
ehitus, ülemaailmne tegevuspiirkond, 
piirkondade ja partnerriikide vahelised 
erinevused ning ELi ja ÜRO vaheline 
ühine eelarve täitmine (vt punktid 10 
ja 11). Komplekssus tuleneb aga juba 
algatuse jaoks valitud lähenemisviisist, 
mis on põhjalik, alt-üles-suunaline ja 
piirkondlik (vt punkt 17).
23 
Rakendusasutuste valik (Teadusuurin -
gute Ühiskeskus ja UNICRI) oli hästi 
põhjendatud. Komisjoni Teadus-  
uuringute Ühiskeskusel on asjakoha -
sed tehnilised teadmised, UNICRI saab 
aga partnerriikidega ühendust võttes 
ja neid algatusega liituma veendes 
kasutada ÜRO diplomaatilist võrgus -
tikku. IV lisas  kirjeldatakse mõlema 
rakendusasutuse valimise tausta, 
nende pädevusvaldkondi ja peamisi 
ülesandeid.14 ÜRO julgeolekunõukogu 
avaldus, millega toetatakse ELi 
tippkeskusi, 12. aprill 2012.
15 Massihävitusvahendite ja 
-relvade vastane ülemaailmne 
partnerlus: presidendi 
aruanne 2013.  aasta kohta, 
Foreign & Commonwealth 
Office, London, detsember 
2013.
16 Lisateabe saamiseks  
vt http://www.jcbrncoe.cz/
14 Tähelepanekud
24 
Hoolimata algatusega seotud organi -
satsioonide suurest arvust on nende 
roll ja vastutus täpselt määratletud; 
igal organisatsioonil on oma roll (vt 
punktid 10–11).
25 
Teadusuuringute Ühiskeskuse ja 
UNICRI koostatud juhiste ja soovitus -
te abil valivad partnerriigid ise oma 
riigi kontaktasutuse ja moodustavad 
riikliku koordineerimisrühma. Kirjelda -
tud autonoomia on keskse tähtsusega 
selleks, et partnerriigid algatuse omaks 
võtaksid, ning on kooskõlas selle üldise 
nõudluspõhise lähenemisviisiga.
26 
Algatuse elluviimiseks valisid Euroopa 
välisteenistus ja komisjon mõistetavalt 
peamiselt ELi ja/või liiduga assot -
sieerunud riikide naabruses asuvad 
piirkonnad (vt II lisa ). Algatusega 
on sellegipoolest seotud suur hulk 
piirkondi ja riike, mistõttu ei pruugi 
olemasolevatest piiratud vahenditest 
kaugeltki piisata nõudluse rahuldami -
seks. Olemasolevate vahendite pari -
maks ärakasutamiseks võib osutuda 
vajalikuks suunata projektid ELi julge -
oleku seisukohast kõige olulisematesse 
piirkondadesse.
27 
Piirkondlike sekretariaatide (vt punkt 
10) tehniliste teadmiste tase on praegu 
veel piiratud. Seetõttu on neil ka 
keeruline täita sekretariaatidele seatud 
teatud ülesandeid, nagu abi projekti -
ettepanekute koostamisel ja viimist -
lemisel ning hilisem toetus projektide 
elluviimisel.28 
Partnerriikides asuvaid ELi delegat -
sioone hoitakse algatusega regulaar -
selt kursis, ent nende roll algatuses ei 
ole veel küllaldaselt aktiivne. Delegat -
sioonidel on teadmised piirkondlike 
sekretariaatide ja riikide kontaktasu -
tuste toetamiseks. Olulisem on aga 
see, et neil on diplomaatilised teadmi -
sed, mis võivad aidata partnerriikides 
kõrgel tasemel toetust leida ja seda 
säilitada ning suurendada teadlikkust 
ELi osalemise kohta.
Juhtimissüsteemid on küll 
loodud, ent endiselt esi -
neb puudusi
Viivitused rakendusplaani 
elluviimisel
29 
Euroopa välisteenistus ja EuropeAid ei 
arvestanud rakendusplaani koostami -
sel algatuse keerukusega (vt III lisa ). 
Partnerriikides struktuuride loomine 
võttis kavandatust kauem aega. See 
tulenes konkreetsetest poliitilistest 
oludest ja algatusele riikides osaks saa -
nud kõrgema tasandi toetuse erinevast 
määrast, nende erinevast kogemus -
tepagasist KBRT riskide vähendamise 
valdkonnas ning sellest, kui kaugele oli 
riigis jõutud asjaomaste struktuuride 
(nt riiklike koordineerimisrühmade) 
loomisel.
30 
Kirjeldatud komplekssus tekitas viivitu -
si nii riikide kontaktasutuste määrami -
sel kui ka riiklike koordineerimisrühma -
de loomisel.
15 Tähelepanekud
31 
Rakendusplaan sisaldas muu hulgas 
erinevaid samme alates spetsiaal -
selt koostatud juhendmaterjali abil 
vajaduste hindamisest kuni riiklike 
tegevuskavade koostamise ning 
kindlaksmääratud vajaduste rahulda -
miseks mõeldud projektiettepanekute 
ettevalmistamiseni.
32 
Vajaduste hindamise juhendmaterjali 
eesmärk oli määratleda süstemaati -
liselt riike kõigis KBRT valdkondades 
ohustavad riskid. Juhendmaterjali 
koostamine sisaldus juba 2010.  aastal 
EuropeAidi ja UNICRI vahel sõlmitud 
lepingus. Algatuse elluviimise viibi -
mise tõttu (vt punktid 29–30) võttis 
EuropeAid selle uuesti oma 2012. aasta 
tegevusprogrammi.
33 
EuropeAid oli seisukohal, et UNICRI ei 
võtnud juhendmaterjali koostamisel 
küllaldaselt arvesse partnerriikide eri -
nevat haldussuutlikkust ja valminud ju -
hend osutus liiga keerukaks. Seetõttu 
andis EuropeAid ülesande 2013.  aasta 
märtsis üle Teadusuuringute Ühiskes -
kusele, kus töötati 2013. aasta det -
sembriks välja uus ja lihtsam versioon. 
Peale kolmes partnerriigis testimist 
võeti see 2014. aasta alguses täies ula -
tuses kasutusele. Praegu kasutatakse 
kahte juhendmaterjali, mille eesmärk 
on abistada partnerriike nende riiklike 
tegevuskavade koostamisel.34 
Peale vajaduste hindamist tuleks koos -
tada riiklikud tegevuskavad, mis sisal -
davad õnnetusteks valmisoleku, nende 
ärahoidmise, avastamise ja leevenda -
mise alaste vajaduste rahuldamiseks 
mõeldud meetmeid. 2013.  aasta lõpu 
seisuga olid viis partnerriiki koostanud 
oma tegevuskava visandi.
35 
Kirjeldatud viivitustest tulenevalt ei 
pidanud Euroopa välisteenistus ja 
EuropeAid varem koostatud rakendus -
plaanist kinni. Projektide elluviimist 
alustati juba enne vajaduste hindamis -
te ja riiklike tegevuskavade valmimist.
Projektide valiku ja elluvii -
mise süsteemid on paigas, 
ent partnerriike tuleb roh -
kem kaasata
36 
Enamiku valikuetappi jõudnud projek -
tidest esitasid partnerriigid või piir -
kondlikud sekretariaadid, kuid mõne 
projekti pakkusid välja ka rakendus -
asutused. Rakendusasutuste esitatud 
projektid võivad algatuse edenemist 
küll mõnevõrra kiirendada, kuid need 
on vastuolus alt-üles-lähenemisviisiga.
16 Tähelepanekud
37 
Teadusuuringute Ühiskeskus vaatab 
kõik projektiettepanekud üle ja tagab, 
et need sisaldaksid SMART17 eesmärke 
ja näitajaid. Esimesi projekte valides 
muutsid EuropeAid, UNICRI ja Tea -
dusuuringute Ühiskeskus projektiet -
tepanekuid (mõningaid ettepanekuid 
kokku liites ja teisi kõrvale jättes), ilma 
et oleksid nende autoreid sellest alati 
teavitanud. Selline teguviis ohustas 
projektide koostajate isevastutust ning 
oli algatuse edenemisele kahjulik.
38 
Alates 2013. aasta maist ei pea part -
nerriigid projektitaotlusi esitama enam 
korra aastas, vaid võivad seda teha 
kogu aasta vältel. EuropeAid kiidab 
projektid heaks juhtumipõhiselt, toe -
tudes seejuures partnerriikide, piir -
kondlike sekretariaatide ja asjaomaste 
ekspertidega peetud kõnelustele. 
Kõneluste etapis tagavad osalejad 
projektiettepanekute piirkondliku 
mõõtme. Partnerriigid olid uue lähe -
nemisviisiga nõus, sest nad on rohkem 
kaasatud menetlustesse, mis tipnevad 
projektile rahastamise eraldamise 
otsusega. Partnerriikidele teeb aga 
muret projektiettepaneku etapist kuni 
projekti elluviimiseni kuluv pikk aeg 
ning neil oleks hea meel, kui seda aega 
õnnestuks lühendada.
39 
2014. aasta aprilli seisuga oli valitud 
40 projekti (vt V lisa ). Esimeste projek -
tide elluviimine algas 1. jaanuaril 2013. 
Enamik neist puudutab teadlikkuse 
suurendamist, tööd võrgustikega, 
teadmussiiret, koolitust, suutlikkuse 
arendamist ja õigusaktide väljatööta -
mist (vt 2. selgituses  esitatud näide).40 
UNICRI -le anti ülesandeks juhtida ÜRO 
eeskirju kasutades algatuse esimest 
19 projekti, sealhulgas projektide 
elluviijate valikut ja nendega lepingu -
te sõlmimist. Seega võisid protsessis 
osaleda kõik asjakohaste teadmistega 
mittetulundusühendused kõikjalt üle 
maailma. EuropeAid võttis järgnevate 
projektide haldamise 2012.  aastal üle 
peale seda, kui mõni ELi liikmesriik 
oli väljendanud soovi kaasata töösse 
rohkem oma eksperte ja rõhutada ELi 
kui rahastaja rolli.
41 
Alates ajast, kui EuropeAid projektide 
organiseerimise enda peale võttis, on 
projekte ellu viivates konsortsiumites 
juhtohjad ELi liikmesriikide ametite, 
asutuste ja ekspertide käes. Konsort -
siumites osaleb vaid vähesel määral 
partnerriikide ameteid, asutusi ja 
eksperte – seda isegi juhul, kui nad on 
asjaomastes valdkondades väga koge -
nud. Selline olukord võib vähendada 
partnerriikide isevastutust ja mõjutada 
projektitulemuste jätkusuutlikkust. 
Partnerriikide endi oskusteabe laialda -
sem kasutamine parandaks ka nende 
KBRT valdkonna alast suutlikkust, mis 
oligi algatuse üks algseid eesmärke.17 SMART = täpne, mõõdetav, 
saavutatav, asjakohane ja 
ajaliselt piiritletud.
17 Tähelepanekud
Näide projektist
Nimi  Projekt nr 5: teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT kaupade impordi 
ja ekspordi valdkonnas
Sihtpiirkond  Aafrika läänerannik, Kesk -Aasia, Lähis- Ida ja Põhja -Aafrika
Elluviija  Saksa ekspordikontrolli amet, Saksamaa
Ajavahemik  1.1.2013–31.12.2014
Eelarve (eurodes)  1 440 000
Eesmärgid  1.  Suurendada riikide suutlikkust impordi/ekspordi kontrolli valdkonnas: asjakohaste 
protseduuride ja juhiste koostamine KBRT materjalide illegaalse piiriülese transpordi 
takistamiseks;
 2.  luua impordi/ekspordi kontrolli valdkonnas tegutsevate riiklike ja piirkondlike organi -
satsioonide, ametite jne vahelist usaldust;
 3.  töötada KBRT ainete impordi/ekspordi kontrolli alaste vabalt kasutatavate rakenduste 
baasil välja jätkusuutlik teadmiste vahetamise süsteem, mis oleks rakendatav paljudes 
riikides ja valitsusstruktuurides;
 4.  parandada rahvusvaheliste impordi/ekspordi kontrolliprotseduuride ja juhendite abil 
ametkondadevahelist koostööd ja standardiseerimist.2. selgitus
18 Tähelepanekud
Otsustavate ja rakendus-  
organisatsioonide kahe -
poolne koostöö toimib, ent 
puudub foorum laiemaks 
strateegiliseks koostööks
42 
Algetapis loodi koordinatsiooni -
nõukogu, milles osalesid otsustajate 
(Euroopa välisteenistus ja EuropeAid) 
ja rakendusorganisatsioonide (Tea -
dusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI) 
esindajad, kes arutasid koos algatuse 
ülesehitamise protsessi (sealhulgas 
piirkondlikke prioriteete, UNICRI ellu -
viidavaid projekte jne). Koordinatsioo -
ninõukogu lõpetas töö pärast seda, 
kui UNICRI projektide valimine lõppes. 
Sellest ajast peale teevad algatusega 
seotud organisatsioonid peamiselt 
kahepoolset koostööd.
43 
Mitu algatusega seotud organisatsioo -
ni avaldas arvamust, et nendevaheline 
koostöö, koordineerimine ja suhtlus 
vajaksid parandamist (nt saaks laiema 
strateegilise koostöö foorumina taas 
kokku kutsuda koordinatsiooninõu -
kogu). Nõukogu aitaks kiirendada 
küsimuste selgitamist ja prioriteetide 
seadmist ning vähendaks arvukate 
kahepoolsete kõneluste pidamise 
vajadust.
44 
Lisaks tippkeskuste algatusele on KBRT 
valdkonna projektide rahastamiseks ka 
teisi allikaid (nt Rahvusvaheline Aato -
mienergiaagentuur ja ELi liikmesriikide 
ametid).45 
Komisjonil puudub üldine ülevaade 
kõigist julgeolekupoliitika vahenditest 
rahastatud projektidest ja teiste rahas -
tajate toetatud KBRT riskide vähenda -
mise meetmetest.
Loodud on 
järelevalvesüsteem
46 
EuropeAid on loonud algatuse jaoks 
järelevalvesüsteemi, mis põhineb 
peamistel tulemus- ja mõjunäitaja -
tel. Projektide järelevalvel abistavad 
Teadusuuringute Ühiskeskus ja UNICRI. 
Algatuse rakendamist käsitletakse ka 
EuropeAidi aasta tegevusaruandes.
47 
Teadusuuringute Ühiskeskus koostas 
kvaliteetse ja põhjaliku veebisaidi, 
millel antakse sidusrühmadele ajako -
hastatud teavet projektiettepanekute, 
projektide valiku ja nende elluviimise 
kohta.
48 
Nõukogu annab iga kuue kuu tagant 
massihävitusrelvade leviku vastase ELi 
strateegia rakendamise eduaruandes18 
aru KBRT riskide vähendamise meet -
mete ja muu hulgas ka tippkeskuste 
kohta.
49 
Võttes arvesse asjaolu, et projektide 
elluviimist alustati alles 2013.  aastal (vt 
punkt 39), on veel liiga vara hinnata 
loodud järelevalvesüsteemi mõjusust.18 Viimane eduaruanne avaldati 
Euroopa Liidu Teatajas C 54 
(25.2.2014).
19
 Järeldused  
ja soovitused
Järeldused
50 
Auditi põhiküsimusele vastates järel -
dab kontrollikoda, et keemiliste, bio -
loogiliste, radioloogiliste ja tuumaoh -
tude (KBRT) alased ELi tippkeskused 
võivad mõjusalt kaasa aidata väljast -
poolt ELi lähtuvate ohtude vähendami -
sele, ent programmi mitu elementi ei 
ole veel lõplikult paigas.
51 
Auditi alaküsimustele vastates järeldab 
kontrollikoda, et:
a) algatuse kontseptsioon põhineb 
asjakohasel analüüsil ja selle ees -
märk on endises TACISe program -
mis leitud puuduste kõrvaldamine. 
Põhjaliku ja nõudluspõhise lähene -
misviisi ning kindlal piirkondlikul 
koostööl põhineva rõhuasetuse 
aluseks on ELi julgeolekustratee -
gias ja massihävitusrelvade leviku 
vastases ELi strateegias määratle -
tud pikaajalised prioriteedid, mille 
saavutamine oli seni tähelepanu 
alt välja jäänud. Algatuse jät -
kusuutlikkuse ja paljudes piir -
kondades asuvate partnerriikide 
isevastutuse tagamiseks kaasatak -
se kõik partnerriikide sidusrühmad 
protsessi varajases etapis;b) algatuse organisatsiooniline 
ülesehitus on selle komplekssusest 
hoolimata üldiselt asjakohane, 
ent vajab siiski mõningat kohan -
damist. Kahe rakendusasutuse ja 
piirkondade valik oli hästi põhjen -
datud ning mõlemal asutusel on 
oma konkreetne roll. Piirkondlikel 
sekretariaatidel jääb aga vajaka 
tehnilisest võimekusest. ELi dele -
gatsioonid ei kasuta oma posit -
siooni küllaldasel määral poliitilise 
toetuse suurendamiseks part -
nerriikides ja ELi liikmesriikidega 
suhtlemiseks;
c) loodud on asjakohane juhtimissüs -
teem ja see on töölerakendamise 
etapis. Algatuse mõni element on 
aga ajakavast maas. Algses raken -
duskavas ei võetud küllaldaselt 
arvesse algatuse komplekssust. 
See tähendas, et rakenduskava ei 
saanud täies mahus ellu viia, sest 
selle kesksed elemendid (nt vaja -
duste hindamised) ei olnud pro -
jektide valiku alustamise ajaks veel 
valmis. Algatuse algetapis ei olnud 
partnerriike projektide valimisse 
veel küllaldaselt kaasatud. Mõni 
projekt on juba töös ja järeleval -
vesüsteemid on loodud. Kontrolli -
koda täheldas, et otsustusorganite 
(välisteenistus ja EuropeAid) ja ra -
kendusasutuste (Teadusuuringute 
Ühiskeskus ja UNICRI) omavaheline 
suhtlus toimub vaid kahepoolsel 
alusel.
20 Järeldused ja soovitused 
Soovitused
52 
Algatuse praeguse struktuuri paranda -
miseks peaksid Euroopa välisteenistus 
ja komisjon:
 ο kõige otsesema kasu saamiseks 
suunama ELi eraldatud rahastami -
se ELi julgeoleku seisukohast kõige 
olulisematesse valdkondadesse;
 ο suurendama tehniliste teadmiste 
andmise teel piirkondlike sekreta -
riaatide suutlikkust;
 ο suurendama ELi delegatsiooni -
de rolli – eelkõige neis riikides, 
kus on loodud piirkondlikud 
sekretariaadid.53 
Projektide juhtimise parandamiseks 
peaks komisjon:
 ο võtma meetmeid partnerriikide 
kaasamiseks mitte üksnes projekti -
de algatamisetapis, vaid ka nende 
elluviimisel. Selline olukord suu -
rendaks partnerriikide isevastutust 
ja meetmete jätkusuutlikkust;
 ο jätkata menetluste arendamist 
eesmärgiga lühendada projekti -
ettepaneku etapist kuni projekti 
elluviimiseni kuluvat aega;
 ο parandada otsustavate ja raken -
dusorganisatsioonide vahelist 
koostööd (nt taas kokku kutsuma 
koordinatsiooninõukogu).
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 7. oktoobri 2014.  aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

21
 Lisad
Algatuse ülesehitus
Piirkondlikud 
sekretariaadid
Liikmesriikide
meeskonnadÜmar-
lauad
PS
RK
RKRKRK
RK
RK RKRKRKRK
PSNõukogu Parlament
Liikmesriikide
KBRT alased
kontaktpunktidJuhtimis-
meeskondEuroopa
välisteenistus
EuropeAid
Teadusuuringute
Ühiskeskuse
peadirektoraat
PS
RK RKRKRK
RK
PS
RK RKRKRK
RKStrateegia
Juhtimine ja 
koordineerimine
Rakendusasutused ja
teenuseosutajadLiikmesriikide
ametkonnadUNICRII lisa
22 Lisad
Piirkondlike sekretariaatide nimekiri
Lühend Piirkond Osalevad riigid
K‑A Kagu‑AasiaBrunei Darussalami Riik, Kambodža, Indoneesia, Laose Demokraatlik, Rahvavaba ‑
riik, Malaisia, Myanmar/Birma, Filipiinid, Singapur, Tai, Vietnam
ALR Aafrika läänerannik Côte d’Ivoire, Gabon, Libeeria, Mauritaania, Maroko, Senegal, Togo
P‑A Põhja‑Aafrika Alžeeria, Liibüa, Maroko, Tuneesia
K‑EKagu‑Euroopa, Lõuna‑Kaukasus, Moldova ja 
UkrainaAlbaania, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia 
vabariik, Gruusia, Moldova, Montenegro, Serbia, Ukraina
K‑AA Kesk‑Aasia Kõrgõzstan, Tadžikistan, Usbekistan
L‑I Lähis‑Ida Iraak, Jordaania, Liibanon
IKA Ida‑ ja Kesk‑AafrikaBurundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Ghana, Kenya, Rwanda, Seišellid, Uganda, 
Sambia
Läbirääkimiste etapis
PLK Pärsia lahe koostöönõukogu OtsustamiselII lisa
23 Lisad
Algatuse koostisosad ja selle elluviimisega seotud organisatsioonidIII lisa
Riiklike koordineerimisrühmade (RK)
ja piirkondlike sekretariaatide (PS) loomine
Lünkade kindlakstegemine vajaduste
hindamise juhendmaterjali abil
Lünkade täitmiseks mõeldud riiklike
tegevuskavade koostamine 
Ühiste piirkondlike vajaduste ja tegevuste
väljaselgitamine ümarlauakohtumistel
Projektiettepanekute viimistlemine 
ja heaksiitmine
Lepingute sõlmimine liikmesriikide ametkondadega
Projektide elluviimine
Järelevalve ja kvaliteedikontrollRSPartner-riik UNICRI
RKTÜK
RKUNICRI
PS
RK TÜK
EuropeAidRK TÜK
EuropeAidTÜKPS
RK
EuropeAid TÜKUNICRI
Liikmesriikideametid
24 Lisad IV lisaAlgatuse rakendusasutused
TÜK UNICRI
Täisnimi Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraatÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste 
Uurimise Instituut
Asukoht Brüssel, Belgia; lisaks seitse mujal asuvat teadusasutust Torino, Itaalia
TegevusvaldkondTeadusuuringud; algselt rõhk tuuma ‑ ja 
radioloogiteemadelKriminaalpreventsioon ja kriminaalõigus 
Veebisait http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Rakendusasutuseks valimise 
põhjused–  Asjakohane oskusteave
–  Edukas koostöö varasemate programmide käigus
–  Oma valdkonnas rahvusvaheliselt tunnustatud asutus 
–  Kogemused projektijuhtimises–  Oskusteave kriminaal ‑ ja õigusküsimustes
–  Oskusteave suutlikkuse arendamisel kolmandates 
riikides
–  Varasem koostöö Euroopa Komisjoniga 
–  Algatus puudutab partnerriikide jaoks julgeoleku 
valdkonnas tundlikke teemasid, seetõttu vajati ÜRO 
asutuse osalemist
Algatuse peamised 
ülesanded–  Tehnilise ja teadusliku toe pakkumine
–  Abi projektitaotluste (sh tehniliste kirjelduste) 
koostamisel
–  EuropeAidi toetamine projektide valikul
–  Projektide ja kogu algatuse jaoks järelevalvesüsteemi 
loomine ja selle hooldamine
–  Vajaduste hindamiste koostamine koostöös 
partnerriikidega–  Metoodika ettevalmistamine
–  Piirkondlike sekretariaatide loomine (sh neile koossei ‑
suliste töötajate leidmine)
–  Abi partnerriikides struktuuride loomisel (riiklikud 
kontaktasutused ja riiklikud koordineerimisrühmad)
–  Riiklike tegevuskavade koostamine koostöös 
partnerriikidega
–  Piirkondlike ümarlauakohtumiste korraldamine, mis 
tagavad piirkondliku koostöö ja aitavad kaasa uute 
projektiettepanekute väljatöötamisele
25 Lisad V lisaAlgatuse raames elluviidavad projektid1
Projekti 
numberNimi Rakendusperiood Eelarve 
eurodesRiigid/piirkonnad 
(lühendite seletused on 
esitatud II lisas)
Projekt 040Terviselaboratooriumide tugevdamine minimeerimaks potent ‑
siaalseid bioloogilisi riske1.1.2014–31.12.2016 4 495 712 K‑AA, L‑I, K‑E
Projekt 039Tervisealase julgeoleku parandamine sadamates, lennujaamades 
ja maismaal asuvates piiriületuskohtades2 3.7. 2013–2 2.7. 2015 1 500  000 K‑AA, L‑I, P‑A, K‑E
Projekt 038Ekspordikontrolli alane töö kahesuguse kasutusega kaupade 
valdkonnas1.1.2014–31.12.2015 2 500  000 K‑A A, L‑I
Projekt 037MEDILABSECURE – inim ‑ ja loomaviroloogia ning meditsiinilise 
entomoloogia laborite loomine6.1.2014–5.1.2018 3 626 410 L‑I, P‑A, K‑E
Projekt 036Vahemere epidemioloogiaalase väljaõppeprogrammi edasiaren ‑
damine ja konsolideerimine1.1.2014–31.12.2017 6 400  000 L‑I, P‑A, K‑E
Projekt 035 Ohtlike keemia ‑ ja biojäätmete käitlemine 1.1.2014–30.6.2017 3 871 800 ALR, P‑A
Projekt 034 KBRT alastele sündmustele ning keemiaõnnetustele ja meditsii ‑
nilistele eriolukordadele reageerimise võimekuse suurendamine1.1.2014–31.12.2016 3 914 034 L‑I
Projekt 033 Riikliku KBRT alase õigusliku raamistiku tugevdamine ning spet ‑
siaalne ja tehniline koolitus eesmärgiga parandada KBRT alast 
valmisolekut ja KBRT sündmustele reageerimise suutlikkust15.9.2013–14.9.2016 2 699  069 ALR, IKA
Projekt 032Vahemere piirkonna epidemioloogiaalase väljaõppeprogrammi 
(MediPIET) loomine 1.1.2013–31.12.2014 440  000 ALR, L‑I, P‑A, K‑E
Projekt 031 Ülikoole ja instituute hõlmav rahvusvaheline võrgustik eesmärgi ‑
ga parandada biotehnoloogia kahesugust kasutust puudutavate 
ohtude alast teadlikkust1.1.2013–31.12.2014 800  000 Rahvusvaheline
Projekt 030 Tuumaalase kohtuekspertiisi tippkeskuste võrgustik Kagu‑Aasia 
piirkonnas1.1.2013–31.12.2014 600  000 K‑A
Projekt 029 Piirkondlik inimressursi arendamine tuumaohutuse, ‑julgeoleku 
ja ‑kaitsemeetmete juhtimiseks (magistriõppe programm Tais)1.1.2013–31.12.2014 340 000 K‑A
Projekt 028 Integreeritud riikliku tuuma ‑ ja radioaktiivsete materjalide 
julgeolekusüsteemi väljatöötamise toetamine 1.1.2013–31.12.2014 1 000  000 K‑A
Projekt 027 Bioriskide juhtimine 1.1.2013–31.12.2014 480  000 Kagu‑Aasia riigid
Projekt 026 Riiklike KBRT alaste õiguslike raamistike tugevdamise 
eeltingimused1.1.2013–31.12.2014 300 000 Liibanon, Tuneesia
Projekt 025 Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT 
kaupade impordi ja ekspordi valdkonnas1.1.2013–31.12.2014 480  000 L‑I
Projekt 024 Radioloogiliste ja tuumamaterjalide avastamise, käitlemise ja 
avalikkuse eest kaitsmise alase metoodika koostamine1.1.2013–31.12.2014 600  000Mauritaania, Maroko, 
Senegal
Projekt 023 Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide 
alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse 
arendamine1.1.2013–31.12.2014 500 000 Balkani riigid, L‑I, P‑A, K‑A
1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx
26 Lisad
Projekti 
numberNimi Rakendusperiood Eelarve 
eurodesRiigid/piirkonnad 
(lühendite seletused on 
esitatud II lisas)
Projekt 022 KBRT materjalide alastele vahejuhtumitele reageerimise esmase 
suutlikkuse parandamist käsitlev koolitus1.1.2013–31.12.2014 700 000 ALR, K‑A
Projekt 021 Piirkondliku piirikontrollivõimekuse loomine eesmärgiga määrat ‑
leda ja avastada keemilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale1.1.2013–31.12.2014 700 000 ALR, K‑A
Projekt 019 Protseduuride ja juhiste koostamine regulatiivse kontrolli alla 
kuuluvaid keemilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale käsitlevate 
turvaliste infosüsteemide loomiseks ja edasiarendamiseks3.1.2013–2.1.2015 400  000 Rahvusvaheline
Projekt 018 Ülikoole ja instituute hõlmav rahvusvaheline võrgustik eesmärgi ‑
ga parandada biotehnoloogia kahesugust kasutust puudutavate 
ohtude alast teadlikkust 1.1.2013–31.12.2014 399 719 Rahvusvaheline
Projekt 017 Ghana ja Kenya riiklike reageerimiskavade koostamine (keemia ‑, 
bioloogia ‑, radioloogia ‑ ja tuumavalkonna (KBRT) materjalide 
alased vahejuhtumid)15.5.2013–14.5.2015 240 000 Ghana ja Kenya
Projekt 016 Siseriikliku tuumajulgeoleku üldise süsteemi toetamine 1.1.2013–31.12.2014 400  000 P‑A
Projekt 015 Laboratoorse bioohutuse ja bioturvalisuse parandamine labora ‑
toorse süsteemi ( iso‑bank ) väljatöötamise abilHankemenetlus käib 480  000 Kagu‑Aasia riigid
Projekt 014 Spetsiaalne ja tehniline koolitus eesmärgiga parandada esmase 
reageerimise alast suutlikkust 4.1.2013–3.1.2015 400  000 K‑E
Projekt 013 Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide 
alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse 
arendamine ja teadlikkuse suurendamine Sahara‑taguse Aafrika 
riikides1.1.2013–31.12.2014 319 924 IKA
Projekt 012 ELi ja Kagu‑Aasia riikide vaheline kogemuste vahetamine 
bioohutuse, bioturvalisuse ja laboratooriumide juhtimistavade 
alaste õigusnormide ja määruste edasiarendamine piirkondlike 
tippkeskuste abil – 2. etapp4.1.2013–3.1.2015 320 000 Kagu‑Aasia riigid
Projekt 011 Heade tavade ja ametkondadevahelise koostöö menetluste aren ‑
damine keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamater ‑
jalide alaste riskide hindamiseks1.1.2013–31.12.2014 1 915 452Põhja‑Aafrika ja Balkani 
riigid L‑I, K‑A
Projekt 010 KBRT‑alaste riskide vähendamise alaste e‑õppe kursuste 
väljatöötamine1.1.2013–31.12.2014 388 451 Rahvusvaheline
Projekt 009 Liibanoni KBRT valdkonna riiklik reageerimiskava 1.1.2013–31.12.2014 159 900 Liibanon
Projekt 008 Riiklike KBRT‑alaste õiguslike raamistike tugevdamise 
eeltingimused1.1.2013–31.12.2014 800  000 Kagu‑Aasia riigid
Projekt 007 Bioohutuse ja bioturvalisuse alased juhised, menetlused ja 
standardiseerimine1.1.2013–31.12.2014 1 199 576Kagu‑Aasia ja Balkani riigid, 
Moldova
Projekt 006 Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine keemia ‑ 
ja biojäätmete valdkonnas1.1.2013–31.12.2014 480  000 K‑A
Projekt 005 Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine KBRT 
kaupade impordi ja ekspordi valdkonnas1.1.2013–31.12.2014 1 440 000 ALR, K‑AA, L‑I, P‑AV lisa
27 Lisad
Projekti 
numberNimi Rakendusperiood Eelarve 
eurodesRiigid/piirkonnad 
(lühendite seletused on 
esitatud II lisas)
Projekt 004 Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine ametkon ‑
dadevahelise KBRT sündmustele reageerimise alal1.1.2013–31.12.2014 959 675 K‑A, K‑E
Projekt 003 Teadmiste arendamine ja parimate tavade vahetamine bioohutu ‑
se/bioturvalisuse/bioriskide juhtimise valdkonnas1.1.2013–31.12.2014 1 920 000 ALR, P‑A, K‑A, K‑E
Projekt 002 Keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalide 
alaste ohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse 
arendamine1.1.2013–31.12.2014 160 000 Balkani riigid
Projekt 001 Kohtuekspertiisi suutlikkuse kaardistamine ja arendamine orga ‑
niseeritud kuritegevuse ja keemiliste ainete illegaalse kaubandu ‑
se ärahoidmise osas, sh tollitöötajate koolitus, seadmed1.1.2013–31.12.2014 640  000 Balkani riigid
Pilootprojekt 2 Pilootprojekt 2 – bioohutuse, bioturvalisuse ja laboratoo ‑
riumide juhtimistavade alaste õigusnormide ja määruste 
edasiarendamine1.1.2011–30.11.2012 375 000 Kagu‑Aasia riigid
Pilootprojekt 1 Pilootprojekt 1 – tuumamaterjalide ebaseadusliku kaubanduse 
vastase võitluse alase suutlikkuse arendamine1.1.2011–30.6.2012 375 000 Kagu‑Aasia riigidV lisa
28
IX
Komisjon ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse 
ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut (UNICRI) paku -
vad algatusele erisugust, kuid täiendavat program -
miga seotud toetust. Juhtimismeeskond pakub tuge 
juhtimisküsimustes, kui see on vajalik. Piirkondlikele 
sekretariaatidele eeskätt ühinevates, kandidaat- ja 
naaberriikides osutatakse abi kohapeal.
Nüüd, kui võrgustikud on loodud, kavatseb komis -
jon suurendada tehnilist võimekust seal, kus 
seda suudetakse kõige paremini ära kasutada. ELi 
delegatsioonid täidavad algatuse toetamises üha 
suuremat rolli. Praegu, kui alt-üles-lähenemisviis ja 
vabatahtlikkusel põhinev osalemine on kasutusele 
võetud, võib delegatsiooni toetust kasutada, ilma et 
seda käsitletaks piirkondliku koostöö käivitajana.
X
Partnerriikide erinev võimekus algatuse edendami -
sel on toonud kaasa mõnevõrra ebaühtlase arengu.
XI
Komisjon ja Euroopa välisteenistus tänavad Euroopa 
Kontrollikoda soovituste eest, mis tõhustavad 
algatuse parandamiseks tehtavaid asutusesiseseid 
jõupingutusi.Kommenteeritud kokkuvõte
VII
Komisjon ja Euroopa välisteenistus tunnustavad 
Euroopa Kontrollikoja järeldusi ning jagavad seisu -
kohta, et algatuse mitmed osad tuleb alles lõplikult 
välja töötada. Vabatahtlikul alt-üles-lähenemisvii -
sil – mille vajaliku taseme saavutamine võtab aega 
ja mis peaks järjepidevalt arenema  – põhineva 
algatuse elluviimisel on tehtud jõudsaid edusamme. 
Kõik vajalikud vahendid on olemas: enamikus piir -
kondades on loodud tarvilikud struktuurid, korral -
datakse ümarlauakohtumisi, olemas on vajaduste 
hindamise juhendmaterjal, mitmes piirkonnas on 
projektidele leitud ettenähtud rahastus, olemas on 
meetmed projekti elluviimise ja hindamise jälgimi -
seks, samuti mitmesugused nähtavusega seotud 
vahendid. Lisaks korraldatakse partnerriikide, raken -
dusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
ELi liikmesriikide kontaktasutustega korrapäraseid 
kohtumisi. Viies riigis on välja töötatud esimesed 
riiklikud tegevuskavad. Täiendavaid partnerriike 
püütakse ka muul viisil kutsuda programmis osa -
lema. Huvi programmiga ühinemise vastu on väljen -
danud üle 20 uue partnerriigi. Nende põhialuste ja 
loodud võrgustike abil võib algatus pakkuda ELile 
ja osalevatele riikidele veel suuremat julgeolekut ja 
paremal tasemel riskijuhtimist.
VIII
Lisaks Euroopa julgeolekustrateegia ja massihävi -
tusrelvade leviku tõkestamisega seotud kuritegevu -
sega võitlemise ELi strateegia eesmärkide täitmisele 
vähendatakse algatusega inimtegevusest ja loodu -
sest tingitud ning keemilisi, bioloogilisi, kiirgus- ja 
tuumaohte (KBRT). Massihävitusrelvadega seotud 
riskide korral tugevdatakse algatusega nende leviku 
tõkestamise meetmeid, kuid algatuse geograafilist 
ulatust arvestades pakutakse tuge ka laialdasemate 
KBRT -valdkonna riskide esile kerkimise korral.Euroopa välisteenistuse  
ja komisjoni vastus
Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus 29
34
Kogu algatusega seotud tegevus toimub vabataht -
likkuse alusel. Partnerriigid otsustavad, kas nad 
soovivad riiklikku KBRT -valdkonna tegevuskava 
välja töötada või mitte.
35
Projekti rahastamine iseenesest ei sõltu vajaduste 
hindamise juhendmaterjali rakendamisest ja/või 
riikliku tegevuskava koostamisest. Mõnel juhul on 
komisjoni võetavate meetmete aluseks partnerrii -
kide konkreetsed taotlused KBRT -valdkonna riskide 
vähendamisega seotud kiireloomulise probleemi 
lahendamiseks.
36
Rakendamisasutused soovitasid projekte üksnes 
algatuse varastes etappides. Seda tehti siis, kui esi -
nes prognoosimist võimaldavaid edasilükkamatuid 
ja ilmseid vajadusi, samal ajal kui algatuse alt-üles-
lähenemisviisi aspektide väljatöötamine oli oma 
algetapis.
37
Pärast esimest kogemust on võetud arvukalt 
meetmeid, et teabevahetus partnerriikidega ELi 
rahastuse saamiseks kõlblike KBRT -valdkonnaga 
seotud projektide kvaliteedinõuete teemal toimiks 
paremini. Eesmärke ja rahastamiskriteeriume aruta -
takse nüüd korrapäraselt piirkondades toimuvatel 
ümarlauakohtumistel, kohtumistel piirkondlike 
sekretariaatide juhtidega ning samuti kohtumistel 
KBRT -valdkonna riikide kontaktasutustega. Eelne -
valt laekunud projektiettepanekute ulatus oli sageli 
liiga piiratud ja olemuselt oli tihti tegemist vaid 
riikliku, mitte piirkondliku tasandiga. Teadusuurin -
gute Ühiskeskus jälgis üksikasjalikult kõiki projekti -
ettepanekutesse tehtud muudatusi. Kõik esialgsed 
projektiettepanekud on toimikus olemas ja need 
võib igal ajal läbi vaadata.Tähelepanekud
21
Algatuse vabatahtlikkusel põhinevat alt-üles-lähe -
nemisviisi nähakse keeruliste julgeolekuküsimuste 
valdkonnas koostöö saavutamise mudelina.
26
Piirkondade valik tulenes terviklikust lähenemisvii -
sist, mille puhul Euroopa välisteenistust, komisjoni 
ja piirkondade riike toetasid ELi liikmesriigid, kes 
osalesid valimises ekspertide lähetamisega, mille 
eest tasus komisjon.
Ühinevate ja kandidaatriikide, samuti ELi naabrus -
poliitikaga hõlmatud riikide tähtsustamise põhjus 
on ilmne. Alahinnata ei tohiks muudes piirkonda -
des esile kerkivate riskide ja ohtude olulisust, nagu 
on näidanud Fukushima, hiljutine Ebola puhang 
ja Kagu -Aasiast lähtuvad pandeemiad. Algatusele 
on omane paindlikkus, mis võimaldab sel tõhusalt 
ülemaailmsetele ja uutele ohtudele reageerida.
27
Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt ühinevates, 
kandidaat- ja naaberriikides osutatakse abi koha -
peal. Selle protsessi hõlbustamiseks on võetud 
meetmeid.
28
Tegemist on Euroopa välisteenistuse ja koostööta -
lituse EuropeAid prioriteetse järelmeetmega ning 
me töötame välja vahendeid, et delegatsioonidel ja 
liikmesriikide saatkondadel oleksid algatuse toeta -
miseks paremad võimalused.
29
Partnerriikide erinev võimekus algatuse edendami -
sel on toonud kaasa mõnevõrra ebaühtlase arengu. 
Teatavate piirkondade tähtsustamine ELi julgeole -
kuprioriteetide ja partnerite võimekuse alusel oli 
sellele konkreetsele rakendamisraamistikule sobiv 
metoodika.
Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus 30
Järeldused ja soovitused
50
Komisjon ja Euroopa välisteenistus tunnustavad 
Euroopa Kontrollikoja aruannet ELi KBRT -tippkes -
kuste kohta. Vaja on nõudluspõhist ja piirkondlikku 
lähenemisviisi, mis on meie institutsioonide jaoks 
väga kasulik.
51 a)
Kiidame Euroopa Kontrollikoja järeldused heaks. 
Algatuse mõni osa tuleb alles lõplikult välja töötada. 
Vabatahtlikul alt üles lähenemisviisil  – mille vaja -
liku taseme saavutamine võtab aega ja mis peaks 
järjepidevalt arenema  – põhineva algatuse elluvii -
misel on tehtud jõudsaid edusamme. Kõik vajalikud 
vahendid on olemas: enamikus piirkondades on loo -
dud tarvilikud struktuurid, korraldatakse ümarlaua -
kohtumisi, olemas on vajaduste hindamise juhend -
materjal, eri piirkondades on projektidele leitud 
ettenähtud rahastus, olemas on meetmed projekti 
elluviimise ja hindamise jälgimiseks, samuti mit -
mesugused nähtavusega seotud vahendid. Lisaks 
korraldatakse partnerriikide, rakendusasutuste, rah -
vusvaheliste organisatsioonide ja ELi liikmesriikide 
kontaktasutustega korrapäraseid kohtumisi. Viies 
pilootriigis on töötatud välja esimesed riiklikud 
tegevuskavad. Täiendavaid partnerriike püütakse 
ka muul viisil kutsuda programmis osalema. Huvi 
programmiga ühinemise vastu on väljendanud üle 
20 uue partnerriigi. Nende põhialuste ja loodud võr -
gustike abil võib algatus pakkuda ELile ja osaleva -
tele riikidele veel suuremat julgeolekut ja paremal 
tasemel riskijuhtimist.38
Võrreldes muude programmidega on ajavahemikud 
algatuse puhul kehtiva nn N + 1 reegli tõttu suhte -
liselt lühikesed. Keskmiselt algab projekt 15 kuud 
pärast komisjoni otsust iga -aastase tegevusprog -
rammi kohta.
40
ELi nähtavuse suurendamine algatuses on jätkuvalt 
komisjoni ja Euroopa välisteenistuse jaoks olulisel 
kohal.
41
Võetud on arvukalt meetmeid, mille eesmärk on 
soodustada partnerriikide suuremat töösse kaasa -
mist, näiteks on soovitatud rakendamiskonsortsiu -
mil kaasata kohalikke asjatundjaid.
Ühine vastus punktidele 42 ja 43
Koordinatsiooninõukogu uuesti moodustamine 
peaks hõlbustama laiemat koostööd ja see peaks 
keskenduma strateegilistele suunistele ja raken -
duslikele küsimustele. Selle vorm võib varieeruda, 
sest aruteludes rakenduspartneritega, nt UNICRiga, 
tuleb järgida komisjoni finantsmäärusi.
Kahepoolne koostöö on siiski jätkuvalt vajalik, et 
teatavaid küsimusi, näiteks lepingulisi ja finantsküsi -
musi, põhjalikult arutada.
45
Komisjon teeb kõik vajalikud jõupingutused, et 
kooskõlastada ELi KBRT -valdkonna tegevus Euroopa 
Liidus ja väljaspool.
On olemas mitmesugused koostööfoorumid, nagu 
ELi KBRT -julgeoleku tegevuskava, erinevad töörüh -
mad nõukogu tasandil, G7/G8 ülemaailmne part -
nerlus (mis hõlmab peamisi osalisi ja partnereid, sh 
järgmisi rahvusvahelisi organisatsioone: Rahvus -
vaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), Maailma 
Terviseorganisatsioon (WHO), resolutsiooni nr 1540 
komitee, Keemiarelvade Keelustamise Organisat -
sioon, rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakeskus 
(ISCT) ning Ukraina teadus- ja tehnoloogiakeskus 
(STCU)) või ülemaailmne tuumaterrorismiga võit -
lemise algatus (Venemaa Föderatsiooni ja USA 
algatus). Tänu sellele kooskõlastustegevusele on 
komisjonil nii ulatuslik ülevaade kui võimalik.
Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vastus 31
53 Esimene taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soo -
vituse heaks. Projekte ellu viivaid konsortsiume 
julgustatakse projekte ellu viies kaasama kohalikke 
asjatundjaid.
53 Teine taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soo -
vituse heaks. Võrreldes muude programmidega 
on ajavahemikud algatuse suhtes kehtiva nn N + 1 
reegli tõttu suhteliselt lühikesed. Keskmiselt algab 
projekt 15 kuud pärast komisjoni otsust iga -aastase 
tegevusprogrammi kohta. Komisjon püüab ajavahet 
veelgi vähendada.
53 Kolmas taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovi -
tuse heaks. Taastatakse koordinatsiooninõukogu, 
mis keskendub strateegilistele ja rakenduslikele 
küsimustele. Selle vorm võib varieeruda, sest aru -
teludes rakenduspartneritega, nt UNICRiga, tuleb 
järgida komisjoni finantsmäärusi.51 b)
Komisjon ja UNICRI pakuvad algatusele erisugust, 
kuid täiendavat programmiga seotud toetust. 
Vajadusel pakub juhtimismeeskond tuge juhtimis -
küsimustes. Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt 
ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse 
abi kohapeal.
Nüüd, kui võrgustikud on loodud, kavatseb komis -
jon suurendada tehnilist võimekust seal, kus 
seda suudetakse kõige paremini ära kasutada. ELi 
delegatsioonid täidavad algatuse toetamises üha 
suuremat rolli. Praegu, kui alt -üles-lähenemisviis ja 
vabatahtlikkusel põhinev osalemine on kasutusele 
võetud, võib delegatsiooni toetust kasutada.
51 c)
Mõnes mõttes olid ebaühtlased edusammud 
vältimatud, kuid nüüd, kui vahendid on loodud, on 
programmi elluviimine ühtlasem, kuigi piirkonniti 
jäävad edusammud jätkuvalt erinevaks. Praegu 
uuritakse, kuidas tagada otsustusorganitevahelise 
ning projekte ellu viivate partnerite vahelise hea 
kahepoolse koostöö laienemine kõigile neljale 
asutusele.
52 Esimene taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovi -
tuse heaks. Algatusele on omane paindlikkus, mis 
võimaldab sel tõhusalt ülemaailmsetele ja uutele 
ohtudele reageerida.
52 Teine taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovi -
tuse heaks. Piirkondlikele sekretariaatidele eeskätt 
ühinevates, kandidaat- ja naaberriikides osutatakse 
abi kohapeal. Selle protsessi hõlbustamiseks on 
võetud meetmeid.
52 Kolmas taane
Komisjon ja Euroopa välisteenistus kiidavad soovi -
tuse heaks. Tegemist on Euroopa välisteenistuse ja 
komisjoni prioriteetse järelmeetmega ning töötame 
välja vahendeid, et delegatsioonidel ja liikmesrii -
kide saatkondadel oleksid algatuse toetamiseks 
paremad võimalused.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-017-ET-N  ISSN 1977-5652
Euroopa Liit käivitas keemiliste, bioloogiliste, 
radioloogiliste ja tuumaohtude (KBRT) alaste 
tippkeskuste algatuse 2010. aasta mais. Algatuse 
eesmärk on tugevdada ELi mittekuuluvate 
riikide institutsioonilist suutlikkust KBRT riskide 
vähendamisel, mis tähelepanuta jätmise korral 
võivad kujutada endast ohtu ELile.
Kontrollikoja auditiga hinnati, kas ELi KBRT 
tippkeskused võivad mõjusalt kaasa aidata 
väljastpoolt ELi lähtuvate sellelaadsete ohtude 
vähendamisele. Kontrollikoda järeldas, et 
algatus võib mõjusalt kaasa aidata väljastpoolt 
ELi lähtuvate keemiliste, bioloogiliste, 
radioloogiliste ja tuumaohtude vähendamisele, 
ent süsteemi mitu elementi ei ole veel lõplikult 
paigas. Kontrollikoda esitab mitu soovitust, mida 
Euroopa välisteenistus ja komisjon peaksid 
algatuse edasise arengu ja selle jätkusuutlikkuse 
tagamiseks arvesse võtma.
EUROOPA
KONTROLLIKODA