-Veoautode kasutamine on keeruline, kuna seda kammitsevad olemasolevate sõidukite puudus, transpordiõiguste raamistiku kohaselt kehtivad teatavad piirangud, sõidukite piiriülest liikumist takistavad muud eeskirjad, dokumentide väljastamise ja kehtivusega seotud haldusküsimused ning veoautojuhtide vähesus nii Ukrainas kui ka ELis. Veoautode ooteaeg piiril on sageli pikem kui 12 tundi.

-Kuigi Venemaa on blokeerinud Ukraina meresadamad, võivad teatavad merelaevad jõuda ka Doonaul asuvate Ukraina siseveesadamateni. Paraku suudavad need sadamad praegu katta vaid üsna väikese osa kogu ekspordivajadusest ning nende tegevust mõjutab asjaolu, et navigeerimine Musta mere põhjapoolsetes piirkondades on muutunud ohtlikumaks ning raudtee- ja maanteeühendus Odessaga on haavatav.

-Praegune ümberlaadimisvõimsus ei ole kaugeltki piisav ega sobi suurte kaubakoguste jaoks. Lisaks on ümberlaadimine aeganõudev ja selleks on vaja eriseadmeid, mida ei pruugi ümberlaadimiskohtades olla piisavalt palju, või ei ole selliste seadmete võimsus piisav nõudluse järsu suurenemise korral.

-Ukraina kasutab rööpmelaiust 1 520 mm (lai rööpmelaius), samas kui ELi standardne rööpmelaius (UIC rööpmelaius) on 1 435 mm. See tähendab, et Ukraina vaguneid ei saa enamikus ELi liikmesriikides kasutada ning kaubad tuleb ümber laadida laia rööpmelaiusega vagunitelt ELi standardse rööpmelaiusega vagunitele. Ümberlaadimine peab toimuma mõlemal pool piiri piiripunktide läheduses asuvates logistikakohtades, kus saab vahetada vagunite pöördvankreid või laadida kaubad laia rööpmelaiusega vagunitelt ELi standardse rööpmelaiusega vagunitele.

Praegu ootavad tuhanded vagunid Ukraina poolel naaberliikmesriikide tollivormistust. Tornhoidlates on eksporti ootavat vilja veelgi. Vagunite keskmine ooteaeg on praegu 16 päeva ja mõnes ELi-Ukraina piiripunktis kuni 30 päeva. Veokite ooteajad asjaomastel piiridel on samuti liiga pikad. Nende logistiliste takistuste tõttu pidid Ukraina ametiasutused kehtestama teatavates suundades ekspordipiirangud.

Käesolevas teatises on välja toodud peamised kitsaskohad, millest on teatanud ELi liikmesriigid, Ukraina ametiasutused ning ELi ja Ukraina sidusrühmad. ELi solidaarsuse väljendusena Ukrainaga esitab Euroopa Komisjon tegevuskava, mis sisaldab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi meetmeid osutatud probleemide lahendamiseks. Komisjon teeb koostööd liikmesriikide, Ukraina ametiasutuste, transpordiettevõtjate, seadmete tarnijate ja mõlema poole kõigi muude asjaomaste sidusrühmadega, et luua alternatiivsed ja optimaalsed logistikamarsruudid: uued ELi-Ukraina solidaarsuskoridorid. Need koridorid hõlbustavad eelkõige põllumajandustoodete edasitoimetamist Ukrainast, aga ka kahepoolset kaubavahetust ELiga ning Ukraina juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ja üleilmsetele tarneahelatele, et väga vajalik teravili jõuaks maailmaturule.

Selleks et põllumajandustooted jõuaksid ELi ja maailma turule ning Ukraina saaks importida esmavajalikke kaupu (nt humanitaarabi, toitu, loomasööta, väetisi, kütust), on hädasti vaja luua alternatiivsed logistikamarsruudid, mis kasutaksid kõiki transpordiliike ja ühendaksid ELi Ukrainaga seni, kuni taastatakse Ukraina juurdepääs Musta mere marsruutidele. See eeldab vastavate kaubaveoteenuste laiendamist ja arendamist neil logistikamarsruutidel, mis ühendavad Ukrainat ELi meresadamatega, kus saaks korraldada kaupade kaugemale lähetamist või võimalikku ladustamist. See on tähtis mitte ainult Ukraina põllumajandustootjate jaoks, vaid ka tarbijate jaoks ELis ja mujal.

EL on võtnud eesmärgiks toetada Ukraina majanduse arengut ja taastamist ning panustada maailma toiduturgude stabiliseerimisse ja üleilmse toiduga kindlustatuse parandamisse. Seega on ELi ühine väljakutse võimaldada Ukrainal eksportida soovitud kaupu, toetada kohalikku tootmist ja parandada ühenduvust Euroopaga nii ekspordi kui ka impordi tarbeks. Seda eesmärki silmas pidades tegi komisjon hiljuti ettepaneku kaotada ajutiselt kõik Ukrainast pärit toodete impordi suhtes vastavalt ELi-Ukraina assotsieerimislepingule kehtivad tollimaksud ning peatada kõik Ukraina terase suhtes kohaldatavad kaubanduse kaitsemeetmed .

Venemaa provotseerimata ja põhjendamatul sissetungil on juba suur mõju üleilmsetele toiduturgudele ning see kahjustab üleilmset toiduga kindlustatust ka edaspidi. Kui kiiresti meetmeid ei võeta, mõjutab sõda üleilmseid teraviljavarusid ka järgmisel aastal. Tavaolukorras eksporditi 75 % Ukraina teraviljatoodangust, mis moodustas ligikaudu 20 % riigi iga-aastasest eksporditulust. Euroopa, Hiina ja Aafrika said igaüks umbes kolmandiku sellest ekspordist.

Ajutine mereblokaad Musta mere põhjaosas ning Ukrainas tsiviillendudele kehtestatud lennukeeld nõuavad, et Ukraina ekspordi ja impordi uued marsruudid tuleb korraldada peamiselt maismaa- ja siseveetranspordi toel. Ukraina läheduses asuvad liikmesriigid eraldavad märkimisväärseid vahendeid ja pingutavad, et võimaldada sujuvat eksporti Ukrainast ELi ja mujale. Komisjon tunnustab suurima surve all olevate ELi liikmesriikide jõupingutusi ja kavatseb ka edaspidi toetada nende riikide võetavaid asjakohaseid meetmeid.

Praegu on esmatähtis võtta kasutusele olemasolev taristu ja seadmed ning kasutada neid parimal võimalikul viisil, kasvatada võimsust nii palju kui võimalik ning suurendada ja mitmekesistada selliste marsruutide arvu, mida saaks kasutada kaubanduse järjepidevuse tagamiseks. Samuti on vaja investeerida uude taristusse ja seadmetesse ning ajakohastada olemasolevaid, kuid see nõuab sageli tegutsemist keskpikas ja pikaajalises perspektiivis.

Lühiajalised meetmed

3.1Täiendavad kaubarongid, laevad ja veoautod

Selleks et rahuldada pidevat nõudlust asjaomaste eksporditurgude suunas kulgeva logistikaahela järele, on vaja suurt hulka ELi standardse rööpmelaiusega vaguneid. Seda saaks osaliselt lahendada veeremi tõhusama kasutamisega (nt minimeerides sõiduaega ning laadimis-/mahalaadimisaega ümberlaadimiskeskustes ja sadamates), kuid ilmselgelt on ELi standardse rööpmelaiusega vagunite ebapiisav pakkumine endiselt märkimisväärne kitsaskoht.

Kiiresti on vaja punkervaguneid, ühendveovaguneid, konteinereid ja tsisternvaguneid (vedelike, nt päevalilleõli jaoks). Doonaul toimuva transpordi puhul on vaja rohkem praame ja rannasõidulaevu. Kuna ühendveovaguneid on ELis rohkem saadaval, saab piiriületuspunktides suhteliselt kiiresti suurendada konteinerite ümberlaadimist (mobiilsete) kraanade abil. Seepärast tuleb kiiresti hinnata võimalust transportida teravilja rohkem konteinerites ja uurida nende kättesaadavust nii Ukrainas kui ka ELis.

Selleks, et veeremi, praamide/rannasõidulaevade ning muude asjaomaste sõidukite ja seadmete nõudlust ja pakkumist kokku viia, käivitab komisjon kontaktiloomise platvormi. Ukraina poolel oskavad transporditeenuste nõudlust kõige paremini prognoosida ministeeriumid, tolliasutused ja Ukraina äsja loodud põllumajanduse logistika koordineerimisnõukogu ning Ukraina sidusrühmad. Lisaks asjaomaste tööstusharude sidusrühmadele (nt transpordiettevõtjad, ümberlaadimisettevõtjad, raudtee-kaubaveokoridorid, sadamad) palutakse igal liikmesriigil määrata solidaarsuskoridoride kontaktpunkt, mille ülesanne on suhelda oma riigisiseses logistikaahelas osalejatega ja tagada kõigi selliste logistiliste probleemide kiire lahendamine, mis on seotud nende vastavate ametiasutuste pädevusse kuuluvate küsimustega. Komisjon juhib platvormi loomist ja on osalejatele vahendajaks, et parandada oluliselt transpordi korraldust. ELi nõuandemissioon Ukrainas (EUAM Ukraine) jätkab Ukraina ametivõimude nõustamist.

Meetmed: (1) Komisjon kutsub ELi turuosalisi üles tegema kiiresti kättesaadavaks vajalikud seadmed, veeremid, sõidukid, praamid ja laevad. Selleks peaksid asjaomased tööstusühendused kaasama kiiresti oma liikmeid. (2) Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide, Ukraina ametiasutuste ja tööstusharu sidusrühmadega, et luua kontaktiloomise platvorm, mis hõlbustaks logistikaahelas osalejate teabevahetust kaubavoogude optimeerimiseks. (3) Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles määrama kindlaks solidaarsuskoridoride kontaktpunkti, kellele sidusrühmad saaksid teatada probleemidest logistikaahelas.

3.2Transpordivõrkude ja ümberlaadimisterminalide läbilaskevõime

Mitmes liikmesriigis on kaubaveoliinid paljudel juhtudel ülekoormatud, mistõttu on raudteetaristu läbilaskevõime kavandamine ja tõhus kasutamine väga oluline, kui on vaja käidelda täiendavaid suuri kaubaveomahte. Kuigi Ukraina ettevõtjad pööravad praegu rohkem tähelepanu läbi Rumeenia ja Poola toimuvatele vedudele, tuleks aktiivselt uurida alternatiivseid kaubaveoliine, ümberlaadimise ja konteinerite käitlemise võimekust ning meresadamate suutlikkust muudes liikmesriikides (näiteks Balti riigid või Bulgaaria), kus võib olla vabu võimsusi.

Olukorra kiireloomulisuse tõttu on põhjendatud ka see, et Ukraina ekspordiga seotud kaubarongidele antakse Euroopa transpordivõrgus ajutiselt eesõigus. Selle saavutamiseks on vaja tagada ümberlaadimiskeskustest ELi sadamatesse suunduvatele rongidele teenindusaegade piisav kättesaadavus.

Praegune ümberlaadimisvõimsus (sealhulgas vagunite rataste või pöördvankrite vahetamise kaudu) ei ole kaugeltki piisav ega sobi suurte kaubakoguste käitlemiseks. Ümberlaadimine on aeganõudev tegevus ja selleks on vaja eriseadmeid, mida ei ole ümberlaadimiskohtades piisaval arvul. Mobiilsed viljalaadurid võivad ümberlaadimist märkimisväärselt kiirendada, kuid selliseid seadmeid toodetakse ELis vähe. Seepärast tuleks uurida võimalust anda olemasolevad seadmed üle ELi-Ukraina piiriterminalidele, näiteks ajutiste rendilepingute kaudu.

ELi standardrööpmelaiusega vagunite laadimine võib toimuda mõlemal pool piiri, sest erineva rööpmelaiusega raudteeharud ulatuvad mõnes punktis (kuni 60 km) nii Ukraina kui ka ELi territooriumile. ELi vagunite omanikud on seni siiski kõhkleval seisukohal, kas lubada oma veeremil ja sõidukeil Ukrainasse siseneda. Ukraina on vastu võtnud valitsuse dekreedi, mille kohaselt kaetakse kaotsiläinud vagunite/praamidega seotud kahju. Siiski võib olla vaja lisatagatisi, et innustada ELi ettevõtjaid tegevust jätkama. Tuleb uurida, kas EL koostöös liikmesriikidega (nt riiklikud ekspordikrediidiasutused) või rahvusvahelised finantsasutused peaks looma täiendava vahendi, et pakkuda lisatagatisi ümberlaadimisvõimsuse kasutamiseks mõlemal pool piiri.