ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 130/6

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: aprill 2013

Kohaldamisperiood: juuli, august, september 2013

04-2013 EUR BGN CZK DKK LVL LTL HUF PLN 1 EUR = 1 1,95580 25,8410 7,45533 0,700557 3,45280 298,669 4,13589 1 BGN = 0,511300 1 13,2125 3,81191 0,358195 1,76542 152,709 2,11468 1 CZK = 0,0386982 0,0756859 1 0,288508 0,0271103 0,133617 11,5580 0,160051 1 DKK = 0,134132 0,262336 3,46611 1 0,0939673 0,463132 40,0612 0,554756 1 LVL = 1,42744 2,79178 36,8864 10,6420 1 4,92865 426,331 5,90371 1 LTL = 0,289620 0,566439 7,48407 2,15921 0,202895 1 86,5005 1,19784 1 HUF = 0,00334819 0,00654839 0,0865205 0,0249618 0,00234560 0,0115606 1 0,0138477 1 PLN = 0,241786 0,472885 6,24800 1,80260 0,169385 0,834839 72,2140 1 1 RON = 0,228416 0,446736 5,90250 1,70292 0,160018 0,788675 68,2208 0,944703 1 SEK = 0,118415 0,231596 3,05997 0,882824 0,0829566 0,408864 35,3670 0,489752 1 GBP = 1,17542 2,29889 30,3741 8,76317 0,823451 4,05850 351,063 4,86142 1 NOK = 0,132549 0,259239 3,42520 0,988196 0,0928581 0,457665 39,5883 0,548207 1 ISK = 0,00646287 0,0126401 0,167007 0,0481828 0,00452761 0,022315 1,93026 0,0267297 1 CHF = 0,819749 1,60326 21,1831 6,11150 0,574281 2,83043 244,834 3,39039





04-2013 RON SEK GBP NOK ISK CHF 1 EUR = 4,37798 8,44486 0,850757 7,54438 154,730 1,21989 1 BGN = 2,23846 4,31786 0,434992 3,85744 79,1134 0,623727 1 CZK = 0,169420 0,326801 0,0329228 0,291954 5,98777 0,0472074 1 DKK = 0,587228 1,13273 0,114114 1,011940 20,7543 0,163626 1 LVL = 6,24928 12,0545 1,21440 10,7691 220,867 1,74131 1 LTL = 1,26795 2,44580 0,246396 2,18500 44,8129 0,353303 1 HUF = 0,0146583 0,0282750 0,00284849 0,0252600 0,518065 0,00408441 1 PLN = 1,05853 2,04185 0,205701 1,82413 37,4116 0,294952 1 RON = 1 1,92894 0,194327 1,72326 35,3428 0,278641 1 SEK = 0,518419 1 0,1007430 0,893369 18,3224 0,144453 1 GBP = 5,14598 9,92629 1 8,86784 181,873 1,43388 1 NOK = 0,580296 1,11936 0,112767 1 20,5093 0,161695 1 ISK = 0,0282943 0,0545781 0,00549833 0,0487584 1 0,00788396 1 CHF = 3,58884 6,92267 0,697407 6,18450 126,840 1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

reference: Apr-13 1 EUR in national currency 1 unit of N.C. in EUR BGN 1,95580 0,511300 CZK 25,8410 0,0386982 DKK 7,45533 0,134132 LVL 0,700557 1,42744 LTL 3,45280 0,289620 HUF 298,669 0,00334819 PLN 4,13589 0,241786 RON 4,37798 0,228416 SEK 8,44486 0,118415 GBP 0,850757 1,17542 NOK 7,54438 0,132549 ISK 154,730 0,00646287 CHF 1,21989 0,819749

Note: ISK/EUR rates based on data from the Central Bank of Iceland

1. Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul.
1.

Avatakse loa andmise menetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1–23 „Sveta Marina”, mis asub Bulgaaria Vabariigi Musta Mere majandusvööndis ja mille pindala on 1 612 km2 ning mis on määratud piiripunktidega 1–15, nagu on sätestatud lisas.
ET Euroopa Liidu Teataja C 66/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

COMP/M.6314 – juhtumi Telefónica UK/Vodafone UK/Everything Everywhere/JV kohta

2013/C 66/03

Euroopa Komisjon sai 6. märtsil 2012 ühinemismääruse (2) artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Telefónica UK Limited, Vodafone Group plc ja Everything Everywhere Limited (mida ühiselt kontrollivad France Télécom ja Deutsche Telekom) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja üle, mis hakkab pakkuma mitmesuguseid mobiilkaubandusteenuseid Ühendkuningriigis. Komisjon võttis 13. aprillil 2012 vastu otsuse algatada menetlus vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

14. juunil ja 10. juulil 2012 sain ma taotlused vastavalt ettevõtjatelt Hutchinson 3G UK Limited (Three UK) ja Lloyds Banking Group, kes soovisid huvitatud kolmandate isikutena ärakuulamist vastavalt ühinemismääruse artikli 18 lõikele 4. Three UK ja Lloyds Banking Group näitasid menetluse käigu vastu üles piisavat huvi. Teavitatud koondumine mõjutab tõenäoliselt nende konkurentsivõimet mobiilmaksete teenuste osutamisel Ühendkuningriigis. Lloyds Banking Group on tulevase ühisettevõtte jaoks ka potentsiaalne klient. Mõlemad ettevõtjad on menetlusele mitmel viisil ka kaasa aidanud. Seepärast andsin ma teatise esitanud pooltele teada oma otsusest tunnistada ettevõtjaid Three UK ja Lloyds Banking Group huvitatud kolmandate isikutena.

Uurimise peamises etapis kogutud täiendavate tõendite põhjal jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul ning on seetõttu kokkusobiv siseturu ja EMP lepinguga. Seepärast ei saadetud teatise esitajatele vastuväiteid.

Otsuse eelnõu kohaselt pole koondumiseks takistusi. Mulle ei ole menetlusõiguste tõhusa kasutamise kohta saabunud kaebusi ei teatise esitanud pooltelt ega muudelt isikutelt. Otsuse eelnõus ei ole esitatud vastuväiteid, mille kohta pooled ei ole saanud oma seisukohti esitada. Seoses sellega olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul oli kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 8. august 2012 Michael ALBERS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 16 ja 17 (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29).

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).
(5)

Otsuse eelnõus jõutakse järeldusele, et Microsoft tegutses hoolimatult ja et kohustuste mittetäitmine kestis 14 kuud. Otsuse eelnõus jõuti ka järeldusele, et asjaolu, et Microsoft aitas komisjonil juhtumit kiiresti uurida, esitades tõendeid kohustuste mittetäitmise kohta, on leevendav asjaolu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 39/27

Euroopa EIP auhind

2013/C 39/04

Euroopa EIP auhind on loodud eesmärgiga tunnustada ja edendada tipptulemusi majandus- ja sotsiaalvaldkonna teadustöös ning selle töö rakendamist ja levitamist. Teadustöö peab olema erilise tähtsusega Euroopa arengu ja lõimumise seisukohast. EIP auhinda hakatakse alates 2013. aastast välja andma igal aastal. See koosneb silmapaistva töö auhinnast „Outstanding Contribution Award” summas 40 000 eurot ja noore majandusteadlase auhinnast „Young Economist Prize” summas 25 000 eurot. 2013. aasta EIP auhinna konkursi teemaks on „Majanduskasv, tööhõive ja lähenemine ning nende rakendamine Euroopa Liidus”.

Lisateabe ja nominendiks esitamise vormide vaatamiseks klõpsake siia: http://institute.eib.org/2013/01/1st-european-eib-prize/
2.

Euroopa Andmekaitseinspektoril oli enne ettepaneku vastuvõtmist võimalus esitada mitteametlikke märkusi. Paljusid neid märkusi on ettepanekus arvesse võetud. Selle tulemusel on tugevdatud ettepanekus sisalduvaid andmekaitsemeetmeid. Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et komisjon konsulteeris temaga ka ametlikult pärast ettepaneku vastuvõtmist ja käesolevale arvamusele on viidatud ettepaneku preambulis.
10.

Isikuandmete töötlemine on identimissüsteemide kasutamisel ja mõnevõrra ka muude usaldusteenuste pakkumisel (nt e-allkirjade puhul) möödapääsmatu. Isikuandmete töötlemist on vaja selleks, et luua usaldusväärne seos füüsilise (või juriidilise) isiku kasutatavate e-identimise ja e-autentimise vahendite ning isiku enda vahel eesmärgiga teha kindlaks, et e-sertifikaadi taga olev isik on tõesti see sama isik, kes ta väidab end olevat. Näiteks antakse e-identimise vahendeid või e-sertifikaate välja füüsilistele isikutele ja need sisaldavad asjaomaste isikute kohta mitmesuguseid üheselt mõistetavaid andmeid. Teisisõnu kaasneb ettepaneku artikli 3 lõikes 12 nimetatud elektrooniliste vahendite loomise, kontrollimise, valideerimise ja käitamisega paljudel juhtudel isikuandmete töötlemine ja seetõttu on tähtis isikuandmete kaitse.
87.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et viimastel aastatel on komisjonis, nõukogus ja Euroopa Parlamendis põhjalikult arutatud vajadust tagada õiguskaitse eesmärgil juurdepääs EURODAC-süsteemi andmetele. Samuti mõistab ta, et võimalus kasutada sõrmejälgede andmebaasi võib olla kasulik lisavahend kuritegevusevastases võitluses. Samas tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor aga meelde, et selline juurdepääs EURODAC-süsteemile mõjutab tugevalt nende inimeste isikuandmete kaitset, kelle andmeid EURODAC-süsteemis säilitatakse. Et tagada kõnealuse juurdepääsu õiguspärasus, peavad selle vajalikkust toetama selged ja ümberlükkamatud elemendid ning tõendatud peab olema töötlemise proportsionaalsus. See on veelgi vajalikum juhul, kui sekkutakse haavatavasse rühma kuuluvate kaitset vajavate inimeste õigustesse, nagu ettepanekuga on ette nähtud.
30.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et ettepanekus on asjakohaselt arvesse võetud andmekaitsenõudeid ning et ettepanekusse, eelkõige artiklisse 7, on lisatud mitu konkreetset andmekaitsemeedet. Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul ka sellega, et ettepaneku I lisas on selgelt kindlaks määratud nende andmete loetelu, mida riiklikud registreerimisasutused võivad omavahel vahetada.
ET Euroopa Liidu Teataja C 283/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Autode juhtmekimbud

(AT.39748)

2013/C 283/04

3. augustil 2012 algatas Euroopa Komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõikele 6 menetluse ettevõtjate Sumitomo Electric Wiring Systems (Europe), Ltd ja Sumitomo Electric Industries, Ltd („Sumitomo”), Yazaki Europe Ltd ja Yazaki Corporation („Yazaki”), Furukawa Automotive Systems Inc. ja Furukawa Electric Co. Ltd („Furukawa”), S-Y Systems Technologies France SAS ja S-Y Systems Technologies Europe GmbH („S-Y”) ning Leoni Wiring Systems France SAS ja Leoni AG („Leoni”) suhtes (üheskoos nimetatuna „pooled”).

Pärast arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ja nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 10a lõikele 2 võttis Euroopa Komisjon vastu vastuväited, mis olid adresseeritud ettevõtjatele Sumitomo, Yazaki, Furukawa, S-Y ja Leoni ning kus märgiti, et pooled olid osalenud vähemalt ühes viiest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 eraldi rikkumises. Viit rikkumist kirjeldatakse kui kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust, mis hõlmas Euroopa Majanduspiirkonna territooriumi, mille raames osalised kooskõlastasid oma hinnakäitumist ning jaotasid omavahel juhtmekimpude tarned teatavatele mootorsõidukite tootjatele (Toyota, Honda, Nissan ja Renault). Poolte vastused vastuväidetele kinnitasid, et neile adresseeritud vastuväited vastasid nende kokkulepete sisule.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis minu järelduses kinnitust.

Eespool esitatut arvestades ning pidades silmas asjaolu, et pooled ei ole esitanud mulle taotlusi või kaebusi, (4) olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 5. juuli 2013 Wouter WILS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 16 ja 17 (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29).

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(3) Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(4) Otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt võivad kartellijuhtumit käsitleva menetluse osalised, kes osalevad arutelus kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklile 10a, pöörduda kokkuleppemenetluse igas etapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine. Vt ka komisjoni teatise 2008/C 167/01, mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 (ELT C 167, 2.7.2008, lk 1), punkt 18.
32.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et kavandatud määruses on pööratud andmekaitsele eritähelepanu, kuid ta täheldas, et on veel mõningast arenguruumi.
123.

Sellega seoses pakuks kavandatud andmekaitsemäärus selle praegusel kujul rea selgitusi ja vahendeid, mis aitaksid tagada, et Euroopas asuvatele klientidele teenuseid pakkuvad pilveteenuse osutajad järgivad rahuldavat andmekaitse taset. Eelkõige pakub määrus järgmist: — artiklis 3 selgitatakse ELi andmekaitse-eeskirjade territoriaalset kohaldamisala ning laiendatakse selle ulatust, hõlmates pilveteenused; — artikli 4 lõikega 5 kehtestatakse uus element seoses vastutava töötlemisega, nimelt „tingimused”. See on kooskõlas areneva suundumusega, mille kohaselt on pilveteenuste aluseks oleva infotehnoloogia tehnilist keerukust arvesse võttes vaja laiendada asjaolusid, mille puhul pilveteenuse osutaja võib liigitada vastutavaks töötlejaks. See kajastab paremini töötlemistoimingutele avalduva mõju tegelikku taset; — kavandatud määrusega suurendatakse vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate vastutust, kehtestades sellised konkreetsed kohustused nagu isikuandmete kavandatud kaitse ja vaikimisi kaitse (artikkel 23), andmetega seotud rikkumistest teavitamine (artiklid 31 ja 32) ning isikuandmete kaitsele avalduva mõju hindamine (artikkel 33). Lisaks nõutakse määrusega vastutavatelt töötlejatelt ja volitatud töötlejatelt mehhanismide rakendamist, mis aitaksid tõendada võetud andmekaitsemeetmete tõhusust (artikkel 22); — kavandatud määruse artiklitega 42 ja 43 võimaldatakse rahvusvahelise andmeedastuse mehhanismide paindlikumat kasutamist, et aidata pilveteenuste klientidel ja osutajatel kasutada asjakohaseid kaitsemeetmeid isikuandmete edastamisel kolmandates riikides asuvatesse andmekeskustesse või serveritesse; — kavandatud määruse artiklites 30, 31 ja 32 selgitatakse vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate kohustusi seoses töötlemise turvalisuse ja andmetega seotud rikkumisest teavitamise nõuetega, pannes aluse terviklikule ja pilvekeskkonnas osalejate koostööd hõlmavale lähenemisviisile turvalisuse haldamiseks; — kavandatud määruse artiklitega 55–63 tugevdatakse järelevalveasutuste koostööd ja nende kooskõlastatud järelevalvet piiriüleste töötlemistoimingute üle, mis on eriti oluline just pilvandmetöötluse puhul.
58.

Siiski soovitab ta parandamiseks järgmist: — selgitada ettepaneku põhjendustes 22 ja 23, mis juhul kohaldatakse määrust (EÜ) 45/2001 ja mis juhul direktiivi 95/45/EÜ, ning jätta välja ettepaneku artikli 25 lõiked 6 kuni 8 või täpsustada neid, sest praeguses tekstis lihtsalt korratakse direktiivist 95/46/EÜ ja määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid kohustusi; — lisada sõna „kirjalik” põhjenduse 19 teksti, et ühtlustada see artikli 24 lõikega 2 ja tagada ettepaneku teksti järjekindlus; — selgitada selliste toetajate nimede avaldamist, kelle toetused ületavad vastavalt ettepaneku artikli 24 lõike 1 punktile f 1 000 eurot aastas, ilma ettepaneku artikli 24 lõikes 2 sätestatud nendepoolse sõnaselge kirjaliku nõusolekuta; — selgitada põhjendustes Schecke kohtuasjas langetatud otsust silmas pidades, kas on kaalutud teisi läbipaistvuse saavutamise vahendeid, ning paremini põhjendada annetajate ja toetajate nimede avaldamise osas valitud künnist (1 000 eurot aastas); — täpsustada, et kohustus esitada teavet isikuandmete avaldamise ja töötlemise kohta, nagu on sätestatud ettepaneku artikli 24 lõikes 3 seoses võimalike liikmete ja annetajatega, kehtib ka erakondade ja sihtasutuste võimalike (õiguslike) esindajate suhtes; — sätestada artikli 24 lõike 1 punktis g sõnaselgelt, et isikuandmeid ei avaldata veebilehel; või vähemalt selgitada karistuste avaldamise üksikasju ja vormi ning seda, kas see tähendab otseselt või kaudselt ka füüsiliste isikute isikuandmete avaldamist; — selgitada põhjenduses, millised määruse (EÜ) nr 45/2001 sätted on selles kontekstis eriti olulised; — sätestada seoses väiksemate erakondadega artikli 24 lõike 1 punktis g sõnaselgelt, et nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta mõju, mis sellisel avaldamisel võib olla asjakohase erakonna või sihtasutuse liikmetele; — esitada põhjenduses põhjused, miks on valitud artikli 25 lõigete 3 ja 5 alusel kogutud isikuandmete säilitamiseks selline maksimumaeg; — lisada ettepaneku artiklisse 24 Euroopa Parlamendi kohustus tagada, et registri veebilehel avaldatud teave, mis sisaldab isikuandmeid, on interneti otsingumootorite kaudu kättesaadav üksnes juhul, kui see on vajalik ettepaneku eesmärkide jaoks; — hinnata, kas artikli 6 lõikega 7 ette nähtud erakonna ja sihtasutuse liikmete loetelu iga-aastane ajakohastamine on piisav isikuandmete kvaliteedi tagamiseks; — kaaluda, kas vähemalt erakonnast või sihtasutusest lahkuvate liikmete korral ei tagaks paremini registri viivitamatu teavitamine andmete kvaliteedi eesmärki.
29.

Eeskätt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist: — lisada teksti sisuline säte, millega täpsustataks, et ettepanekuga ei võimaldata üldisi erandeid andmekaitsepõhimõtetest ning et turujärelevalve kontekstis kehtivad täiel määral isikuandmete töötlemist käsitlevad õigusaktid (st direktiivi 95/46/EÜ rakendavad liikmesriikide õigusnormid ja määrus (EÜ) nr 45/2001). Samuti võiks muuta põhjendust 30; — muuta ettepaneku artikleid 19 ja 21, tagamaks, et RAPEXis ja ICSMSis töödeldaks vastavalt proportsionaalsuse ja andmete minimeerimise põhimõttele üksnes turujärelevalveks otseselt vajalikke isikuandmeid; — näha kavandatava määrusega (nt artiklitega 19 ja 21) ette kindel periood RAPEXis ja ICSMSis töödeldavate isikuandmete säilitamiseks, arvestades, et piiramatut säilitusaega oleks keeruline ELi andmekaitsealaste õigusaktide alusel põhjendada (isegi kui tooteinfo puhul oleks see õigustatud); — jätkata lähenemisviisiga, mille puhul üldsust teavitatakse ohtlikest toodetest (RAPEXi veebilehel), kuid seejuures ei avaldata toodete turustamise eest vastutava(te) ettevõtja(te) isikuandmeid, ning kohaldada sarnast lähenemisviisi alati, kui turujärelevalveasutused avaldavad ettepanekuga seoses teavet; — kui seadusandja soovib sätestada ettevõtjate isikuandmete avaldamise (nt karistusena korduvate rikkumiste puhul või lisahoiatusena), lisada üksikasjalikud sisulised sätted, millega täpsustatakse vähemalt, milliseid isikuandmeid tohib üldsusele avaldada ja mis eesmärgil. Sellega seoses tuleks kaaluda selliseid avaldamisviise, mis riivaks võimalikult vähe inimese õigust eraelu puutumatusele ja tema isikuandmete kaitsele, pidades silmas Euroopa Kohtu Schecke otsust (6); — täiendada sätteid, mis käsitlevad kandidaatriikide, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist RAPEXis (artikli 19 lõige 4) ning rahvusvahelist konfidentsiaalse teabe vahetamist (artikkel 22), viidates selgelt konkreetsetele isikuandmete kaitsesätetele, mis vastavad liidus kohaldatavatele sätetele, nagu on nõutud direktiivi 95/46/EÜ artikliga 25 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja CEZ pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.
(10)

Kolmandaks võib teavitava poole taotlusest välja lugeda, et konkurentsi peadirektoraat vaatas juhtumi M.6214 toimiku üldiselt läbi ja võttis sellest juhtumi M.6203 analüüsimiseks vajalikud dokumendid. Seetõttu leidis teavitav pool, et võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamist silmas pidades peaks tal olema võrdväärne võimalus läbi vaadata juhtumiga M.6214 seotud dokumendid, et otsida õigustavat teavet. Uurisin kõnealust küsimust koos konkurentsi peadirektoraadiga, leidmata tõendeid, et konkurentsi peadirektoraat oleks vaadanud juhtumi M.6214 toimiku üldiselt läbi eesmärgiga leida konkreetseid kahjustavaid tõendeid, mida juhtumit M.6203 käsitleva hinnangu koostamisel kasutada. Ainukesed dokumendid, mis seoses juhtumiga M.6203 uuesti esitati, olid juhtumi M.6214 poolte üldisema sisuga ajakohased strateegiadokumendid ja sõltumatute konsultantide turu-uuringud, mis olid seda laadi dokumendid, mida komisjon koondumiste kontrollimisel konkurentidelt tavapäraselt nõuab. Peale selle ei olnud kõnealused dokumendid nende olemust arvestades teavitavale poolele kahjulikud ega kasulikud. Esitatud asjaoludest lähtuvalt ei näinud ma ühtegi põhjust, et rahuldada teavitava poole taotlus juhtumi M.6214 toimikus olevate dokumentide läbivaatamiseks, ja jätsin seetõttu selle taotluse rahuldamata.
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava tehingu konkurentsimõju on kõige asjakohasem hinnata prioriteedieeskirja alusel, lähtudes teatamise kuupäevast (ajalisest järjestusest lähtuv lähenemisviis), ning et kavandatava tehingu hindamisel tuleb arvesse võtta ettevõtjate Seagate ja Samsung tehingut, mille komisjon kiitis heaks 19. oktoobri 2011. aasta otsusega (juhtum COMP/M.6214 – Seagate / HDD Business of Samsung). Üks liikmesriik ei nõustu sellega.
7.

Nõuandekomitee liikmete enamus nõustub komisjoniga, et teatise esitaja 12. novembril 2012 võetud lõplikud kohustused kõrvaldavad konkurentsiprobleemid, mis komisjon on kindlaks teinud Austria lõpptarbijaile suunatud mobiilsideteenuste turul. Oma seisukoha esitamisest loobunud ja vastu olevad liikmed on vähemuses.
(7)

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta osalised on saanud oma seisukoha teatavaks teha.
3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased tooteturud. Seoses tooteturu määratlusega nõustub nõuandekomitee eelkõige sellega, et teatatud tehingu mõju tuleb hinnata järgmistel turgudel: a) helikandjale salvestatud muusika hulgimüügiturg; b) digitaalses vormingus salvestatud muusika hulgimüügiturg ning c) muud vertikaalsed ja/või naaberturud (k.a artistid ja repertuaar, muusika kirjastamine, abitegevused ja salvestatud muusika jaemüük).
(11)

Vastasin Universalile 18. juuni 2012. aasta kirjaga, et pärast minu ja konkurentsi peadirektoraadi vahelist arutelu muudeti eeskirju vastavalt eespool osutatud põhimõtetele. Avalikustamise ulatusega seoses lisati eeskirjadesse kinnitus, et kõik toorandmed ja koodid lisatakse andmeruumi. Mis puutub andmete kasutamise piirangutesse, siis neid eeskirjades vähendati, et Universali palgatud majandusnõustajad saaksid kirjas viidatud CETi analüüsi testida ja kontrollida. Andmete anonüümseks muutmise puhul rõhutasin seda, et komisjoni hinnangul sisaldavad andmed eriti tundlikke ärisaladusi, mille avalikustamine halvendaks teatavate andmete esitajate konkurentsivõimet. Võttes arvesse täiendavat juurdepääsu, mis muudetud eeskirjades nüüd ette nähti, ja konkurentsi peadirektoraadist mulle edastatud tehnilisi selgitusi, tundus mulle, et Universali palgatud majandusnõustajad saavad teha arvutused, mida nad oma taotluses olid piisavalt täpsustanud, ning seetõttu ei ole vaja andmeid uuesti isikustada. Viimaks viitasin, et Universalil on võimalus esitada mulle edasisi põhjendatud taotlusi, kui Universali palgatud majandusnõustajad leiavad ebaselgete andmestruktuuride kohta konkreetseid näiteid ning neil on põhjust arvata, et Universali ärakuulamisõiguse nõuetekohaseks teostamiseks on vaja veel täiendavat juurdepääsu.
(12)

Minu arvates käsitleb otsuse eelnõu ainult vastuväiteid, mille suhtes osalised said võimaluse oma seisukohad teatavaks teha. Teiselt asjaomaselt isikult ja kolmandalt isikult pärinevate teatavate andmete väga tundliku iseloomu tõttu taotles komisjon volitust (ja sai selle teatise esitajalt), mis võimaldab ettevõtte välisnõustajatel i) ettevõtte nimel ainult nõustamise eesmärgil saada komisjoni otsus ja ii) esitada Ryanairile selle koopia, mida on redigeeritud konfidentsiaalse teabe kõrvaldamiseks. Mõlemad isikud on avalikustamispiirangust teadlikud ja on andnud selle kohta oma kirjaliku nõusoleku.