EUROOPA KOMISJON Brüssel,9.7.2020 COM(2020) 302 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2019. aasta konkurentsipoliitika aruanne {SWD(2020) 126 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2019. aasta konkurentsipoliitika aruanne 1. Sissejuhatus 2019. aasta märgib Euroopa Liidu jaoks uue ajajärgu algust. Pärast mais toimunud valimisi, mille üldine osalusmäär oli kõrgeim pärast 1994. aastat (50,66 %), andis Euroopa Parlament rohelise tule uuele Euroopa Komisjonile, võttes aluseks valitud presidendi Ursula von der Leyeni poliitilistes suunistes esile toodud prioriteedid.Missioonikirjas, mis oli adresseeritud digiajastule vastava Euroopa juhtivale asepresidendile Margrethe Vestagerile, rõhutatakse vajadust „tagada, et meie konkurentsipoliitika ja -eeskirjad vastavad tänapäevasele majandusele, et neid jõustatakse jõuliselt ning et need aitavad kujundada tugevat Euroopa tööstust nii Euroopa Liidus kui ka maailmas tervikuna“. Euroopa konkurentsiõiguse alused on tänapäeval sama asjakohased kui Rooma lepingu allkirjastamisel üle 60 aasta tagasi. Euroopa konkurentsieeskirjad võimaldavad igas suuruses ettevõtetel õiglastel alustel konkureerida ja tagavad Euroopa tarbijatele siseturul õiglase kohtlemise. ELi konkurentsieeskirjade jõustamine aitab luua avatud konkurentsituru, mis muudab Euroopa ettevõtjad tõhusamaks, uuenduslikumaks ja konkurentsivõimeliseks kogu maailmas. 2019. aastal olid komisjoni konkurentsipoliitika alane tegevus ja täitemeetmed endiselt suunatud konkurentsivastase käitumise ja meetmete vastu turgudel, mis on olulised ELi kodanikele ja ELis tegutsevatele ettevõtjatele, näiteks telekommunikatsiooni- ja digitaalsektorile, energia- ja keskkonnasektorile, tootmissektorile, finantsteenuste turule, maksundusele, põllumajandus- ja toidusektorile ning transpordisektorile. Samal ajal on oluline, et ELi konkurentsiraamistik vastaks jätkuvalt kiiresti muutuvale maailmale, kohandudes pidevalt tänapäevase keskkonnahoidliku ja digitaalse majandusega. ELi konkurentsipoliitika peab eelkõige lahendama uued probleemid, mis on seotud suurandmete kasutamise, algoritmide ja kiiresti muutuvate turgudega üha enam digitaliseeruvas keskkonnas, ning samuti tugevdama koostöövõrgustikke liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel, et toetada ausat konkurentsi ühtsel turul. Samal ajal hinnatakse asjaomaseid riigiabieeskirju, sh keskkonna- ja energiasuuniseid, mis vaadatakse samuti läbi selleks, et need kajastaksid Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. 2019. aasta aprillis avaldas komisjon aruande „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“, mille koostasid kolm sõltumatut erinõunikku ja mille eesmärk on anda oma panus komisjoni käimasolevasse teabevahetuskampaaniasse, mille kaudu uuritakse võimalusi, kuidas konkurentsipoliitika saaks parimal võimalikul viisil tuua kasu Euroopa tarbijatele digitaalses ja kiiresti muutuvas maailmas. Aruandes analüüsitakse digimajanduse põhiomadusi – digiteenuste tohutut kasvavat kasumit, võrgu välismõju ja andmete rolli, mis on oluliselt kasvatanud digiturgu valitsevate äriühingute arvu. Et konkurentsiõigus täidaks ka edaspidi oma eesmärki, osales komisjon 2019. aastal ulatuslikes hindamistes, mille eesmärk oli hinnata konkurentsieeskirjade toimimist ja luua alus otsuste tegemiseks selle kohta, kas on vaja parandada eeskirjade suutlikkust lahendada paljud nimetatud probleemid ja tõhustada nende jõustamist. Läbi vaadatakse konkurentsieeskirjad, mis aeguvad uue mandaadi ajal, ning vastavad suunised, mitmed riigiabi eeskirjad ja suunised, ning teatavate ühinemiste kontrolli eeskirjade pooleliolevad hindamised. Aasta lõpus teatas juhtiv asepresident Vestager ka turu mõistet käsitleva teatise läbivaatamise algatamisest. Konkurentsipoliitikal on oluline roll ka ELi tänapäevases tööstuspoliitikas ning selle eesmärk on muuta Euroopa ettevõtjad uuenduslikumaks ja seega rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisemaks. ELi riigiabi eeskirjad toetavad seda eesmärki siis, kui turul esineb tõrkeid ja kui väärtusahelaid on vaja tugevdada. 2018. ja 2019. aasta detsembris leidis komisjon, et kaks projekti, millest andis ühiselt teada hulk liikmesriike ning mis on seotud Euroopa prioriteetsete valdkondade, vastavalt mikroelektroonika valdkonna ja patareide valdkonnaga, on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega ja kujutavad endast üleeuroopalise tähtsusega projekte. Osalevad liikmesriigid panustavad kokku kuni 5 miljardit eurot, et rahastada neid kahte projekti, mis üheskoos püüavad kaasata erainvesteeringutena lisaks 11 miljardit eurot. ELi konkurentsipoliitikat viiakse ellu ELi toimimise lepingul põhinevate eeskirjade alusel ning see rajaneb põhjalikel majandusanalüüsidel ja läbimõeldud nõuetekohasel menetlusel. Seega on diskrimineerimiskeeld, õigusaktide läbipaistev ja prognoositav täitmine, õigus olla ära kuulatud ja konfidentsiaalsuse kaitse need üldpõhimõtted ja normid, mida komisjon viib ellu oma jõustamispraktikas ning mida ta kogu maailmas edendab. Komisjon töötab käsikäes liikmesriikide konkurentsiasutuste ja kohtutega, et jõustada Euroopa konkurentsieeskirju. Samal ajal teeb komisjon aktiivselt koostööd asjaomaste rahvusvaheliste foorumite ja üle kogu maailma paiknevate konkurentsiasutustega, et kujundada tõeliselt võrdsed tingimused kogu maailmas. Maailma Kaubandusorganisatsioonis on komisjon kaasatud läbirääkimistesse e-kaubanduse ja telekommunikatsiooniteenuste üle, samuti subsiidiume puudutavate rahvusvaheliste eeskirjade täiustamise üle. ELi konkurentsieeskirjad toetavad kõigi tugevate Euroopa ettevõtjate – suurte, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate – kasvu ning arengut. Sellegipoolest puutuvad Euroopa ettevõtted üleilmsel tasandil kokku terve rea probleemidega, mis on seotud võrdsete võimalustega. Nende probleemide lahendamiseks sobivad paremini muud vahendid kui konkurentsiõigus. Komisjoni käimasolev teabevahetuskampaania hõlmab ka seda, mil määral saab olemasolevaid ELi vahendeid kasutada välisriigi subsiidiumite ja riigi osaluse moonutava mõjuga tegelemiseks ning millist täiendavate vahendite paketti võib vaja olla. Käesolev aruanne on mitteammendav kokkuvõte komisjoni 2019. aasta tegevusest konkurentsipoliitika valdkonnas (I osa). Seega ei hõlma see aruanne komisjoni meetmeid ELi majanduse toetamiseks COVID-19 puhangu kontekstis. Täiendavat ja üksikasjalikumat teavet aruandes kirjeldatud tegevuste kohta leiab aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist (II osa) ning konkurentsi peadirektoraadi veebisaidilt . 2. ELi konkurentsipoliitika tõhususe edasine edendamine ja jõustamine 2019. aastal algatas komisjon oma konkurentsieeskirjade ja suuniste põhjaliku hindamise ja läbivaatamise, et hinnata, kuivõrd need jätkuvalt täidavad oma eesmärki. Komisjon algatab riigiabi eeskirjade toimivuskontrolli 2012. aasta mais käivitas komisjon ulatusliku reformipaketi „ELi riigiabi ajakohastamine“, mille tulemusel vaadati alates 2013. aastast läbi väga palju riigiabi eeskirju. See terviklik reformipakett on võimaldanud liikmesriikidel rakendada riigiabimeetmeid, mis aitavad kaasa investeerimisele, majanduskasvule ja töökohtade loomisele. 2019. aasta jaanuaris algatas komisjon protsessi, mille eesmärk oli hinnata kooskõlas komisjoni parema õigusloome suunistega riigiabi ajakohastamise paketis sisalduvaid eeskirju ja seeläbi pikendada nende riigiabi eeskirjade kehtivust, mis muidu 2020. aasta lõpuks aeguksid. Hindamine toimub toimivuskontrolli vormis ja see valmistab ette asjaomaste suuniste läbivaatamise Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikaeesmärkide valguses. Riigiabi eeskirjade ajakohastamise paketi, raudteede suuniste ja lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse toimivuskontroll

Toimivuskontrolli eesmärk on hinnata nende riigiabi eeskirjade asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust, sidusust ja ELi lisaväärtust, luues ühtlasi aluse, millele tuginedes saab komisjon teha otsuseid eeskirjade täiendava pikendamise või võimaliku ajakohastamise kohta. Toimivuskontroll hõlmab kahte määrust ja üheksat suunist: – üldine grupierandi määrus ja vähese tähtsusega abi määrused; – regionaalabi suunised; – teadus- ja arendustegevuse raamprogramm; – üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide teatis; – riskifinantseerimissuunised; – lennujaamu ja lennundust käsitlevad suunised; – energia- ja keskkonnaabi suunised ning samuti – päästmis- ja ümberkorraldamissuunised. Lisaks on käimasolevasse toimivuskontrolli lisatud raudteede suunised ja lühiajalist ekspordikrediidikindlustust käsitlev teatis, mis ei olnud riigiabi ajakohastamise 2012. aasta paketi osa. Liikmesriikidel ja teistel sidusrühmadel oli võimalus anda toimivuskontrolli avalike konsultatsioonide käigus eri küsimustike kaudu oma panus ning esitada selle kohta märkusi. Konsultatsioonid lõppesid 2019. aasta juulis, välja arvatud küsimustik üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kohta, mis oli avatud kuni oktoobri lõpuni. Pooleli on ka hulk uuringuid. Lisaks algatas komisjon 2019. aasta veebruaris avalikud konsultatsioonid, et hinnata olemasolevaid suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat (HKSi suunised), ja valmistada ette nende läbivaatamine. HKSi suunistes, mis võeti vastu 2012. aastal, tuginedes 2005. aasta ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemile, kehtestatakse tingimused, mille alusel saavad liikmesriigid hüvitada ajavahemikus 2013–2020 mõnele ettevõtjale teatavates sektorites, kus on suur elektritarbimine, osa kõrgematest elektrienergia kuludest, mis tulenevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemist. Kehtivusaja lõppedes 31. detsembril 2020 ajakohastatakse 2012. aasta HKSi suuniseid, et viia need vastavusse ELi uue heitkogustega kauplemise süsteemiga aastateks 2021–2030. 2019. aasta juunis algatas komisjon lõpuks riigiabi eeskirjade hindamise 2020. aasta detsembris aeguvate üldist majandushuvi pakkuvate tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ning vähese tähtsusega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määruse puhul. Selle hindamise raames korraldati 2019. aasta juulist kuni detsembrini avalik ja sihtotstarbeline konsultatsioon, mida võetakse hindamisel nõuetekohaselt arvesse. Komisjon analüüsib uusi turusuundumusi vertikaalsetes tarneahelates ja horisontaalsetes koostöölepingutes 2019. aastal hakkas komisjon hindama eeskirju, millega vabastatakse teatavad horisontaalsed kokkulepped ELi üldiste konkurentsieeskirjade kohaldamisest. ELi konkurentsieeskirjad horisontaalsete kokkulepete kohta hõlmavad kahte grupierandi määrust horisontaalsete koostöölepingute jaoks, millega vabastatakse vastavalt teatavad koostöö- ja arendustegevuse kokkulepped ja spetsialiseerumiskokkulepped Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisest. Lisatud suunised horisontaalsete koostöölepingute kohta (horisontaalsed suunised) annavad täiendavaid suuniseid, et aidata ettevõtjaid nende jõupingutustes sõlmida konkurentsiõigusega kooskõlas olevaid koostöölepinguid, andes samas üksikasjalikke soovitusi sellistel teemadel nagu teabevahetuse konkurentsimõju hindamine, ühine ostmine, ühine turustamine ja standardimine. Kaks horisontaalset grupierandi määrust aeguvad 31. detsembril 2022. Ehkki horisontaalsetel suunistel puudub aegumiskuupäev, hinnatakse neid koos horisontaalsete grupierandi määrustega. Komisjon tegi horisontaalse grupierandi määruse ja vertikaalseid piiranguid käsitlevate lisatud suuniste hindamisel märkimisväärseid edusamme. Komisjon algatas hindamise 2018. aasta oktoobris, võttes arvesse horisontaalse grupierandi määruse aegumist 31. mail 2022. 2019. aasta veebruaris algatas komisjon kolmekuulise avaliku konsultatsiooni sidusrühmadega ning sellele järgnes 2019. aasta augustis tehtud uuring turustusmudelite ja -strateegiate turusuundumuste kohta. Lisaks korraldas komisjon 2019. aasta novembris hindamisseminari, millel osalesid aktiivselt sidusrühmad ja arutleti põhjalikumalt teemade üle, mis on horisontaalsee grupierandi määruse hindamise vaatenurgast eriti huvipakkuvad, keskendudes sellele, kuidas eeskirjad tarbijatele kasu toovad. 2019. aasta veebruaris avaldas komisjon mootorsõidukite grupierandi määruse hindamise tegevuskava. See tegevuskava pani aluse neli nädalat kestnud veebipõhisele konsultatsioonile sidusrühmadega. Lisaks tehti uuring, mis aitaks paremini mõista seda, kuidas turutingimused on mootorsõidukite sektoris viimase aastakümne jooksul arenenud. Mootorsõidukite grupierandi määrus aegub 2023. aasta mais. Nende hindamiste eesmärk on võimaldada komisjonil otsustada, kas lasta eeskirjadel aeguda, pikendada nende tähtaega või vaadata need üle. Leebema kohtlemise programmi uuendamine

Et parandada oma menetluste tõhusust veelgi, võttis komisjon 2019. aasta märtsis kasutusele oma eLeniency veebivahendi . ELi leebema kohtlemise programmi raames saavad ettevõtjad ja nende juristid komisjonile juba esitada leebusavaldusi kas eriotstarbelisel e-posti aadressil või suulise menetluse kaudu. Töövahend eLeniency pakub kolmanda võimalusena esitada leebusavaldused veebis seoses leebema kohtlemise taotlusega (kaitse rahatrahvide vastu või trahvisumma vähendamine), kartellidega seotud kokkuleppemenetlusega või kartellivälise juhtumiga seotud koostööga. See vähendab seega sellistesse menetlustesse kaasatud ettevõtjate ning nende seaduslike esindajate kulusid ja koormust, tagades samasuguse konfidentsiaalsuse ja õiguskaitse. Alates eLeniency kasutuselevõtust on komisjon saanud selle töövahendi kaudu väga palju avaldusi ja dokumente. Kartellidevastane võitlus jätkub Juurdepääs õige hinnaga sisendtoodetele on üleilmse konkurentsi ajastul väga oluline. Kartellid tegelevad sageli vahesaadustega, mis võivad olla tööstuse jaoks olulised sisendid ja seeläbi mõjutada nii Euroopa tööstuse konkurentsivõimet kui ka tarbijaid. Konkurentsialaste õigusaktide täitmise tagamise raames võeti 2019. aastal sellised kartellid jälle vaatluse alla. 2019. aasta märtsis trahvis komisjon sõidukite ohutusvahendeid tootvaid äriühinguid Autoliv ja TRW 368 miljoni euroga ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest, kuna need äriühingud olid osalenud kahes kartellis, mida kasutati autode turvavööde, -patjade ja roolide pakkumiseks Euroopa autotootjatele, st vastavalt Volkswageni ja BMW kontsernidele. Kokkumängu kolmandat osalist Takatat ei trahvitud, sest tema sai kooskõlas ELi leebema kohtlemise menetlusega täieliku immuunsuse, kuna ta oli teavitanud komisjoni kahest kartellist. Kõik ettevõtjad tunnistasid kartellides osalemist ja nõustusid kokkuleppemenetlusega. See kartelliotsus on üks osa mitmest mootorsõidukiosade sektoris toimuva kokkumängu laiaulatuslikust uurimisest. Komisjon on juba määranud trahvid autolaagrite tarnijatele, autode juhtmeköidiste tarnijatele, (muu hulgas) autoistmetes kasutatava elastse vahu tarnijatele, sõidu- ja veoautode eelsoojendite tarnijatele, generaatorite ja käivitite tarnijatele, kliimaseadmete ja mootori jahutussüsteemide tarnijatele, tulesüsteemide tarnijatele ja sõitja turvasüsteemide tarnijatele ning süüteküünalde ja pidurisüsteemide tarnijatele. 2019. aasta otsus kasvatab komisjoni määratud trahvide kogusumma kartellidele selles sektoris 2,15 miljardi euroni. Menetluslike kohustuste jõustamine ühinemiste kontrollimisel ELi ühinemiste kontrollimine aitab tagada, et kõik Euroopa turgudel tegelevad ettevõtjad saavad konkureerida õiglastel ja võrdsetel tingimustel ning kavandatavad tehingud, mis võivad moonutada konkurentsi, on komisjoni põhjaliku kontrolli all. 2019. aastal jätkas komisjon jõupingutusi selle nimel, et jõustada menetluslikud kohustused ELi ühinemismääruse alusel . 2019. aasta aprillis määras komisjon 52 miljoni euro suuruse trahvi ettevõttele General Electric (GE) ettevõtte LM Wind omandamise kohta valeandmete esitamise eest. ELi ühinemismääruse kohaselt võib komisjon kehtestada trahve kuni 1 % ulatuses nende ettevõtjate kogukäibest, kes tahtlikult või hooletusest esitavad komisjonile ebaõiget või eksitavat teavet. Trahvimisotsus ei mõjutanud tehingu heakskiitmist komisjoni poolt ELi ühinemiseeskirjade alusel, sest see tugines teise teavitamise järel saadud parandatud teabele. Lisaks trahvis komisjon 2019. aasta juunis Jaapanis asuvat kuvamis- ja optikaseadmete tootjat Canon 28 miljoni euroga ettevõtte Toshiba Medical Systems Corporation osalise omandamise eest enne komisjoni teavitamist ja komisjonilt heakskiidu saamist (n-ö enneaegne ühinemine). ELi ühinemiseeskirjade kohaselt peavad ühinevad ettevõtjad teavitama komisjoni ELi mõõtmega kavandatavatest ühinemistest, et komisjon saaks need tehingud enne läbi vaadata. Tehinguid ei tehta enne, kui komisjoni on neist teavitatud ja komisjonilt on nende jaoks heakskiit saadud. 3. Toimetulek uute väljakutsetega digi-, telekommunikatsiooni- ja meediavaldkonnas Oma poliitikaalgatuses „Digiajastu nõudmistele vastav Euroopa“ määratles komisjoni president digivaldkonna ühena oma olulisimatest prioriteetidest praeguse komisjoni ametiajal. Konkurentsipoliitikal on tähtis ja lahutamatu roll hästi toimiva digitaalse ühtse turu saavutamisel. 2019. aasta aprillis avaldas komisjon aruande „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“, mille olid koostanud kolm sõltumatut erinõunikku digitaliseerumisega seotud tulevikuprobleemide küsimuses konkurentsipoliitika valdkonnas. Aruanne „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“ Selles aruandes tegid kolm erinõunikku järgmist: i) määratlesid, mida nad näevad digiturgude peamiste tunnusjoontena; ii) esitasid oma seisukohad ELi konkurentsiõiguse eesmärkide kohta digitaalajastul; iii) arutasid, kuidas kohaldada konkurentsieeskirju digiplatvormide ja -andmete suhtes, ning käsitlesid ühinemiskontrolli rolli konkurentsi ja innovatsiooni säilitamisel. Kolm erinõunikku leidsid, et konkurentsiõiguse alusraamistik on kindel ja piisavalt paindlik, kaitsmaks konkurentsi digitaalajastul. Erinõunike arvates peaksid konkurentsiasutused ja reguleerivad asutused paremini arvesse võtma platvormide, digitaalsete ökosüsteemide eripärasid ja andmemajandust, ennetamaks teatava konkurentsivastase käitumise ilmnemist või selle karistamata jäämist. Lisaks on erinõunikud seisukohal, et digitaalse turu puhul tuleb senisest rohkem tähelepanu pöörata kahjuteooriatele ja konkurentsivastaste strateegiate kindlakstegemisele. Mis puutub andmetele juurdepääsu, siis erinõunike sõnul võiks valdkonnapõhine reguleerimine pakkuda tõhusamaid lahendusi. Aruanne sisaldab ka konkreetset analüüsi ja ettepanekuid ühinemise kontrollimise küsimuste kohta nii kohtualluvuse kui ka materiaalõiguse vaatenurgast. Koos üleskutsega teatada riigi tasandi panusest 7. juulist kuni 30. septembrini 2018 ja konverentsiga „Konkurentsipoliitika kujundamine digitaalajastul“, mis toimus Brüsselis 17. jaanuaril 2019, on aruande eesmärk anda panus komisjoni käimasolevasse teabevahetuskampaaniasse, mille kaudu uuritakse võimalusi, kuidas saaks konkurentsipoliitika tuua parimal võimalikul viisil kasu Euroopa tarbijatele kiiresti muutuvas maailmas. 9. detsembril 2019. aastal teatas juhtiv asepresident Vestager, et kavas on läbi vaadata komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses („turu mõistet käsitlev teatis“), milles antakse suuniseid selle kohta, kuidas komisjon kohaldab asjaomase tooteturu ja geograafilise turu mõistet ELi konkurentsiõiguse elluviimisel. Läbivaatamise algatamise peamine põhjus on tagada, et teatis kajastab seda, kuidas on komisjoni praktika turu määratlemisel viimase 20 aasta jooksul muutunud, ning et see on sobiv maailmas, mis areneb kiiresti ja muutub üha digitaalsemaks. Eesmärk on anda suuniseid, mis oleksid täpsed ja ajakohased ning mis paneksid kergesti juurdepääsetaval viisil paika selge ja ühtse lähenemisviisi konkurentsiõiguse ja ühinemisega seotud juhtumite korral eri tööstusharudes. Konkurentsieeskirjade jõustamine: põhjalikum kontroll digiturgudel Digitaalajastul on tekkinud juurde digiplatvorme, millest mõni on muutunud suureks tehnoloogiapakkujaks. Turuvõimuga platvormide võetud otsused võivad mõjutada palju teisi turge, mille ettevõtted tuginevad nendele platvormidele, et oma klientidega ühendust luua. Näiteks saavad platvormid toimida müügiplatvormidena ja turu reguleerijatena, kehtestades reeglid selliselt, et turud hoitakse konkurentsile avatuna, ning kui neid kuritarvitatakse, võib kahe rolli omamine tekitada probleeme ja kahjustada konkurentsi. Selleks et Euroopa turud teeniksid inimesi ning et suurendada läbipaistvust ja õiglust, võeti 2019. aasta juulis vastu uued ELi eeskirjad, mis käsitlevad platvormide läbipaistvust ärikasutajate jaoks . Konkurentsieeskirjade jõustamisel teenivad sellised täiendavad reguleerivad vahendid ka tarbijate huve ning tagavad suurema läbipaistvuse ja õigluse. 20. märtsil 2019 määras komisjon äriühingule Google 1,49 miljardit eurot trahvi turul turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest, mis kujutas endast ELi konkurentsieeskirjade rikkumist. Juhtum „Google AdSense“: konkurentsi kaitsmine otsingureklaami puhul

Komisjon trahvis Google'it 1 494 459 000 euroga turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest, mis seisnes selles, et kolmandatest osapooltest veebisaitidega sõlmitud lepingutes kehtestati hulk piiravaid sätteid. Selline väärkäitumine toimus üle kümne aasta ja sellega jäeti Google'i rivaalid ilma võimalusest paigutada oma otsingureklaamid nendele veebisaitidele. Google oli Euroopa Majanduspiirkonnas otsingureklaamide vahendamisel ülekaalukalt suurim turuosaline, kelle turuosakaal oli aastatel 2006–2016 enam kui 70 %. Kasutades oma otsinguteenust AdSense, toimib Google vahendajana reklaamijate ja avaldajaveebisaitide omanike vahel. Komisjoni uurimine tuvastas, et: – alates 2006. aastast lisas Google oma lepingutesse ainuõigust puudutavad sätted, keelates seeläbi avaldajatel paigutada oma otsingutulemuste lehtedele ükskõik milliseid konkurentide otsingureklaame; – alates 2009. aasta märtsist hakkas Google järk-järgult asendama oma ainuõigust puudutavaid sätteid nn Premium-asukoha sätetega. Selle tulemusel ei lastud Google'i konkurentidel paigutada oma otsingureklaame enim klõpsatavatesse kohtadesse veebisaitide otsingutulemuste lehtedel; – alates 2009. aasta märtsist lisas Google ka sätted, milles nõuti avaldajatelt kirjaliku heakskiidu saamist Google'ilt, enne kui nad muudavad rivaalide võimalike reklaamide kuvamise viise. See võimaldas Google'il kontrollida, kui ligitõmbavad saavad konkureerivad otsingureklaamid olla. Google lõpetas ebaseadusliku tegevuse mõni kuu pärast seda, kui komisjon avaldas selle juhtumiga seoses 2016. aasta juulis vastuväite. Selline tegevus kujutab endast Google'i valitseva seisundi kuritarvitamist otsingureklaamide vahendamise turul, takistades ettevõtjate konkurentsi oma tulemuste alusel. Google võttis Euroopa tarbijatelt ka võimaluse saada kasu tõhusast konkurentsist otsingureklaamide turul. Turgu valitsev seisund ei ole ELi konkurentsieeskirjade kohaselt iseenesest ebaseaduslik, kuid turgu valitseval ettevõtjal on eriline kohustus hoiduda kasutamast oma võimsat turupositsiooni konkurentsi piiramiseks kas tema valitsetaval turul või muudel selle turuga seotud turgudel. Komisjoni otsus näeb Google'ile ette, et ettevõte peab vähemalt lõpetama ebaseadusliku käitumise juhul, kui see on veel lõpetamata, ning hoiduma selliste meetmete võtmisest, millel on sama või samaväärne eesmärk või mõju. Google vastutab samuti kahju hüvitamise tsiviilhagide eest, mida kõik Google'i konkurentsivastasest käitumisest mõjutatud isikud või ettevõtted võivad algatada liikmesriikide kohtutes. Varem, 2017. aasta juunis tegi komisjon Google'ile 2,42 miljardi euro suuruse trahvi, kuna otsingumootor kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit sellega, et ta andis ebaseadusliku eelise oma hinnavõrdlusteenusele; ja 2018. aasta juulis tegi komisjon Google'ile 4,34 miljardi euro suuruse trahvi ebaseadusliku tegevuse tõttu Androidi mobiilseadmetega, mille eesmärk oli tugevdada Google'i otsingumootori turgu valitsevat seisundit. Võttes arvesse ka 2019. aasta märtsi juhtumit, on komisjon teinud Google'ile konkurentsi piiramisega seotud trahve kogusummas 8,25 miljardit eurot. 17. juulil 2019 avas komisjon konkurentsieeskirjade rikkumist käsitleva uurimise, et hinnata seda, kas Amazon läks vastuollu ELi konkurentsieeskirjadega, kui ta kasutas tundlikke andmeid, mis olid saadud oma kauplemiskoha sõltumatutelt jaemüüjatelt. Pakkudes sõltumatutele müüjatele kauplemiskohta, jätkas Amazon oma platvormil toimuva tegevuse kohta andmete kogumist. Komisjoni poolt esialgu kogutud teabe põhjal näib, et Amazon kasutab konkurentsi seisukohast tundlikku teavet kauplemiskohal tegutsevate müüjate, nende toodete ja tehingute kohta kauplemiskohal. Komisjon uurib Amazoni ja selle kauplemiskohal tegutsevate müüjate vahel sõlmitud tüüplepinguid, mis võimaldavad Amazoni jaemüügiettevõttel analüüsida ja kasutada kolmandatest isikutest müüjate andmeid, mis on kokku kogutud Amazoni kauplemiskohas kättesaadavate andmete põhjal. ELi konkurentsieeskirjad kaitsevad hinnakonkurentsi ja tarbijate suuremat valikut e-kaubanduses Kiiresti kasvav e-kaubandusturg oli Euroopas 2019. aastal väärt üle 600 miljardi euro, kusjuures veebis teeb oste enam kui pool eurooplastest. E-kaubandus loob olulisi võimalusi tarbijatele, andes neile juurdepääsu laiemale kauba- ja teenusevalikule ning võimaldades neil võrrelda hindu üle terve Euroopa; samuti ettevõtjatele, kes saavad kaubelda kogu ühtsel turul, mis hõlmab enam kui 500 miljonit inimest, kes kasutavad ühtainsat veebisaiti oma vaateaknana. Komisjoni e-kaubandussektori uuringu tulemused, mis avaldati 10. mail 2017 komisjoni digitaalse ühtse turu strateegia osana, näitasid, et üha rohkem kasutatakse lepingulisi piiranguid eesmärgiga toodete levitamist paremini kontrollida. Konkurentsieeskirjade tõhus jõustamine selles valdkonnas on seega väga oluline. 7. märtsil 2019 muutis komisjon kohustused, mille olid pakkunud Disney, NBCUniversal, Sony Pictures, Warner Bros. ja Sky, ELi konkurentsieeskirjade alusel õiguslikult siduvaks. Need kohustused puudutavad komisjoni tõstatatud probleeme seoses teatavate asukohapõhise tõkestusega seotud tingimustega nende stuudiote vahel sõlmitud litsentsilepingutes Sky UKga. 5. aprillil 2019 adresseeris komisjon vastuväite äriühingule Valve, mis on maailma suurima arvutimängude turustamise platvormi Steam omanik ning viie arvutimängude avaldaja Bandai Namco, Capcom, Focus Home, Koch Media ja ZeniMax omanik. Komisjon väljendas muret selle pärast, et Valve ja viis videomängude avaldajat leppisid ELi konkurentsieeskirju rikkudes kokku, et kasutavad geoblokeeringuga aktiveerimisklahve, vältimaks piiriülest müüki. Lisaks väljendas komisjon muret selle pärast, et neli mängutootjat võisid rikkuda ELi konkurentsieeskirju sellega, et lisasid mitme muu turustajaga kui Valve sõlmitud kokkulepetesse lepingulised ekspordipiirangud. Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine telekommunikatsiooni sektoris 18. juulil 2019 määras komisjon äriühingule Qualcomm 242 miljonit eurot trahvi ebaausa hinnapoliitika kaudu universaalse mobiilsidesüsteemi (Universal Mobile Telecommunications System, UMTS) kolmanda põlvkonna standardile (3G) vastavate kiibistike maailmaturul turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest, mis kujutas endast ELi konkurentsieeskirjade rikkumist. Otsuses jõuti järeldusele, et ajavahemikus 2009. aasta keskpaigast kuni 2011. aasta keskpaigani tarnis Qualcomm oma kolme UMTSi kiibistikku teatud koguses oma põhiklientidele – Huawei ja ZTE – kahjumiga, et sundida oma konkurent Icera turult lahkuma. Icera oli Ühendkuningriigis asuv idufirma ja Qualcommi toonane põhikonkurent UMTSi kiibistikuturu turuliidriks olevas segmendis. Trahv moodustas 1,27 % Qualcommi 2018. aasta käibest ja selle eesmärk on samuti ära hoida, et turuosalised kasutaksid tulevikus sellist konkurentsivastast tegevust.

7. augustil 2019 võttis komisjon vastu vastuväite Tšehhi kahe suurima operaatori O2/CETIN ja T-Mobile vastu nende vahel võrgu jagamise kohta sõlmitud kokkuleppe tõttu. Komisjon leidis esialgu, et kõnealune konkreetne võrgu jagamise korraldus on konkurentsivastane, sest see tõenäoliselt kaotab nende kahe mobiilioperaatori motivatsiooni oma võrku ja teenuseid tarbijate kasu nimel parandada. Komisjoni esialgne analüüs oli kooskõlas Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti (BEREC)13. juuni 2019. aasta ühises seisukohas mobiilivõrgu jagamise kohta väljendatud põhimõtetega. 16. oktoobril 2019 andis komisjon maailma juhtivale digiboksides ja modemites kasutatavate kiibistike tarnijale Broadcom korralduse lõpetada kuue põhikliendiga sõlmitud kokkulepetes sisalduvate teatavate sätete kohaldamine. Komisjon järeldas oma hinnangus, et Broadcom esmapilgul kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit süsteemikiipide puhul, mida kasutatakse i) digiboksides, ii) fiiberoptikamodemites ja iii) xDSL-modemites, sõlmides digibokside ja modemite tootjatega selliseid kokkuleppeid, mis sisaldavad ainuõigusele kallutavaid sätteid. Lisaks järeldas komisjon, et suur ja pöördumatu kahju konkurentsile oleks ajutiste meetmete puudumise korral tõenäoliselt materialiseerunud. Komisjon järeldas, et vaja on kiiret sekkumist ennetamaks konkurentide kõrvaletõrjumist või seda, et nad on sunnitud turult lahkuma. Ajutisi meetmeid kohaldatakse vähemalt kolm aastat või nii kaua, kuni võetakse vastu lõplik otsus Broadcomi käitumise olemuse kohta või kuni komisjon lõpetab Broadcomi käitumise uurimise. Juhtumi sisuline uurimine veel käib. Ajutised meetmed on üks vahend, mis tehti komisjonile kättesaadavaks määrusega 1/2003, kuid seda ei ole viimase 18 aasta jooksul enne kõnealust juhtumit kasutatud. Ajutiste meetmete otsusega saab komisjon teha äriühingule ettekirjutuse rikkumine lõpetada ja rikkumisest hoiduda, kui uurimine on pooleli. Ajutised meetmed võib kehtestada uurimise ajaks, et vältida olukorda, kus väidetav konkurentsivastane käitumine põhjustab turul suurt ja pöördumatut kahju, mida ei ole võimalik parandada lõpliku otsuse tegemisega komisjoni uurimise käigus. Ajutisi meetmeid peetakse üldiselt erakorralisteks meetmeteks, sest äriühingule, mille puhul ei ole veel tuvastatud olemasolevate eeskirjade rikkumist, kehtestatakse koormus. Enamikul juhtudel piisab konkurentsitingimuste taastamiseks keelavast otsusest koos ettekirjutusega rikkumine lõpetada ja sellest hoiduda või ka parandusmeetmetest. Ühinemiste läbivaatamine telekommunikatsiooni- ja meediavaldkonnas Telekommunikatsioonisektoris andis komisjon 15. juulil 2019 Telenorile loa omandada DNA . DNA osutab mobiili- ja püsivõrkude kommunikatsiooniteenuseid, lairiba-internetiühendust ja teleteenuste levitamise teenust Soomes, samas kui Telenor on aktiivne mobiili- ja püsivõrkude telekommunikatsiooniteenuste ja teleteenuste levitamise teenuste vallas Põhjamaades. Ettevõtjate tegevuste kattuvus oli väga piiratud ja pärast ühinemist jääb turule veel mitu tugevat osalejat. Lisaks kiitis komisjon 18. juulil 2019 pärast põhjalikku uurimist heaks äriühingu Liberty Global kaabelteenuste äri omandamise Vodafone'i poolt Tšehhis, Saksamaal, Ungaris ja Rumeenias . Heakskiit sõltub sellest, kas Vodafone täidab täielikult enda pakutud kohustuste paketti. Meediasektoris kiitis komisjon 12. novembril 2019 heaks ettevõtte Bonnier Broadcasting omandamise Telia poolt . Pärast põhjalikku uurimist oli komisjon mures, et see tehing vähendaks oluliselt konkurentsi Soomes ja Rootsis. Heakskiit sõltub sellest, kas Telia täidab täielikult enda pakutud kohustusi. Riigiabi jõustamine lairibavõrkudes Digitaristu on digitaliseerimise oluline mõjutaja, seetõttu on ülitähtis, et sobiv lairibataristu vastaks uutele vajadustele, st väga suured digitaalsed kiirused, läbilaskevõime ja kvaliteet. Komisjoni 2016. aasta gigabitiühiskonda käsitlevates suunistes tuuakse ühe strateegilise prioriteedina välja väga suure läbilaskevõimega võrgud. Avalik rahastus on sama vajalik tagamaks, et maapiirkonnad, äärealad ja muud alateenindatud piirkonnad võidaksid uutest tehnoloogiatest selliselt, et ükski piirkond ega kodanik ei jääks kõrvale. Samal ajal ei tohiks erainvesteeringuid välja tõrjuda ja konkurentsimoonutusi tuleks minimeerida. 2019. aastal kiitis komisjon ELi riigiabi eeskirjade alusel heaks eri lairibaühenduse kavad. Need puudutasid Kreekas 50 miljoni euro suurust vautšerisüsteemi kiiremate lairibaühendusteenuste jaoks ; Iirimaal 2,6 miljardit eurot riikliku toetusena Iirimaa riiklikule lairibaühenduse kavale ; Hispaanias 400 miljonit eurot ülikiirete lairibavõrkude kavale ja Saksamaal ülisuure läbilaskevõimega lairibavõrgustikke puudutava kava heakskiitmist Baieris pärast varasemat gigabiti-katseprojekti, mis hõlmas kuut Baieri omavalitsusüksust ja mille komisjon kiitis heaks 2018. aasta detsembris . 4. Konkurentsipoliitika ELi vähese CO2-heitega energia- ja keskkonnaeesmärkide toetamisel 2019. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, milles antakse ülevaade poliitikaalgatustest, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide ja lahendada keskkonnaga seotud probleemid . Konkurentsipoliitika, nagu ka kõik teised komisjoni poliitikavaldkonnad, aitab neid ambitsioonikaid eesmärke saavutada. Komisjon käivitas 2019. aastal toimivuskontrolli, mis hõlmas energia- ja keskkonnaabi suuniseid, ning hindas jätkuvalt oma suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat (HKSi suunised), et valmistada ette nende läbivaatamine ja tagada nende kooskõla ELi uue heitkogustega kauplemise süsteemiga aastateks 2021–2030. Riigiabi ajakohastamise paketi käimasolev toimivuskontroll valmistab ette asjaomaste suuniste läbivaatamise Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikaeesmärkide valguses 2021. aastaks. Riigiabi, mis toetab ELi nn nullsaaste eesmärki ja ressursitõhusust Lisaks kiitis komisjon 2019. aastal heaks 195 miljoni euro suuruse täiendava riikliku toetuse Saksamaal elektribusside ja nende laadimistaristu valdkonnas kuni 2022. aasta lõpuni. Samuti kiitis komisjon heaks 430 miljoni euro suuruse riikliku toetuse diiselautode moderniseerimiseks omavalitsustes, kus NOx heitkoguseid 2017. aastal ületati. Mõlemat liiki meetmed on kooskõlas ELi keskkonnaalaste eesmärkidega, samuti Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia ning asjaoluga, et EL toetab üleminekut heiteta sõidukitele linnades ja selliste sõidukite turu loomist. Komisjon kiitis heaks ka Tšehhi kava, millega antakse abi rajatistele, kus toodetakse elektrienergiat heitsoojusest ja kaevandusgaasist. See kava aitab kaasa ressursitõhususele, vähendades elektri tootmiseks kasutatud esmaste energiaallikate tarbimist. 25. novembril 2019 kiitis komisjon heaks 93,8 miljoni euro suuruse abi, et toetada Bulgaarias ülitõhusa koostootmistehase ehitamist ja käitamist . Tehas toodab soojus- ja elektrienergiat, kasutades selleks kütust, mis on saadud ringlusse mittevõetavatest olmejäätmetest. 28. jaanuaril 2019 kiitis komisjon heaks 36 miljoni euro suuruse investeerimisabi keemiaettevõttele LG Chem elektrisõidukite akusid valmistava uue tehase jaoks Poolas. Uus tehas peaks varustama akudega enam kui 80 000 elektrisõidukit aastas ja looma üle 700 töökoha, aidates kaasa Dolnoślaskie piirkonna arengule ja ühtlasi säilitades konkurentsi. Seda projekti ei oleks olnud võimalik ellu viia ilma riiklike vahenditeta. Riigiabi, mis toetab taastuvenergiat Riigiabikontrolli eesmärk on maksimeerida riigi piiratud rahaliste vahendite kasu keskkonnale, ühiskonnale ja majandusele seeläbi, et minimeeritakse kulud riigile, tööstusharule ja tarbijatele ja tagatakse, et riigi rahalised vahendid ei tõrju välja erasektori kulutusi, ning aidatakse kaasa võrdsete tingimuste loomisele ühtsel turul. 2019. aastal jätkas komisjon riigiabikavade heakskiitmist, võimaldades liikmesriikidel nii täita oma energiatõhususega seotud eesmärgid ja aidata vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid kooskõlas ELi keskkonnaeesmärkidega. 14. juunil 2019 kiitis komisjon heaks 5,4 miljardi euro suuruse toetuse elektrienergia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest Itaalias, et aidata Itaalial saavutada taastuvenergia eesmärke. Kavaga toetatakse elektrienergia tootmist taastuvatest energiaallikatest, sh maismaa tuulepargid, päikseenergia, hüdroenergia ja reoveest saadud gaas, ning seda kohaldatakse kuni 2021. aastani. 26. juulil 2019 kiitis komisjon heaks toetuse kuuele avamere tuulepargile Prantsusmaal . Ehitamine peaks algama sel aastal ja tuulepargid peaksid olema kasutusvalmis alates 2022. aastast. Toetusmeetmed aitavad Prantsusmaal suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu ja täita oma kliimaeesmärgid kooskõlas ELi keskkonnaeesmärkidega .

Reguleerimine ja konkurentsipoliitika käivad käsikäes, et tagada energiavarustuskindlus Euroopa kodanikele ning ettevõtetele Reservvõimsuse mehhanismid on meetmed, mida liikmesriigid võtavad, et ühitada elektrienergia nõudlus ja pakkumine keskmises ja pikemas perspektiivis. Need on loodud selleks, et täita eeldatavad reservvõimsuse puudujäägid ja tagada energiavarustuskindlus. On oluline, et reservvõimsuse mehhanismide loomisel välditaks konkurentsi moonutamist, sest muidu võivad need mehhanismid tuua kaasa suurema elektrienergiahinna tarbijatele, anda põhjendamatu eelise teatavatele energiatootjatele ja takistada ELi piiriüleseid elektrivooge. Samas ei saa reservvõimsuse mehhanismidega asendada elektrienergiaturu reforme riiklikul ega Euroopa tasandil. Uues elektriturgu käsitlevas määruses on ette nähtud, et liikmesriigid, kes kavandavad reservvõimsuse mehhanismide kehtestamist, esitaksid turu ümberkorraldamise kava, et kõrvaldada regulatiivsed ja muud puudused, mis kahjustavad investeerimisstiimuleid elektrienergia sektoris. Määrusega takistatakse ka suurte heitkogustega tootmisvõimsuste osalemist reservvõimsuse mehhanismides. 2019. aastal võttis komisjon vastu kaks otsust, mis puudutavad reservvõimsuse mehhanisme Itaalias ja Ühendkuningriigis (pärast põhjalikku uurimist) ning milles on juba võetud arvesse elektrituru määruse sätteid reservvõimsuse mehhanismi kohta. Uuenduslike tehnoloogiate kasutamist takistavate võimalike kartellide uurimine Komisjoni suunistes horisontaalkoostöö kokkulepete kohta on muu hulgas selgitatud ettevõtjatevahelisi koostöövorme, mille eesmärk on parandada tootekvaliteeti ja innovatsiooni ning mis ei põhjusta probleeme ELi konkurentsiõiguse kohaselt. Ettevõtjatel on keelatud leppida kokku konkurentsi lämmatamises kvaliteedi ja innovatsiooni valdkonnas. 5. aprillil 2019 saatis komisjon vastuväite äriühingutele BMW, Daimler ja Volkswageni kontsern (Volkswagen, Audi, Porsche), teavitades neid oma esialgsest seisukohast, et nad on rikkunud ELi konkurentsieeskirju aastatel 2006–2014, kooskõlastades oma tegevust ja piirates konkurentsi bensiini- ja diislikütusel töötavate sõiduautode heidete puhastamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamisel. Komisjoni esialgne seisukoht on, et autotootjate käitumise eesmärk oli piirata innovatsioonialast konkurentsi kahe heidete puhastamise süsteemi puhul ning see võis jätta tarbijad ilma võimalusest osta vähem saastavaid autosid, hoolimata sellest, et see tehnoloogia on autotootjatele kättesaadav. 5. Konkurentsi kaitsmine töötlevas tööstuses Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine töötleva tööstuse sektoris kindlustab, et ettevõtted saavad ühtsel turul konkureerida ausatel ja võrdsetel alustel. Lisaks suunab riigiabi jõustamine riiklikud rahastamisvahendid uurimistegevusse, väljaõppesse ja energiatõhususse. Ainult uuenduslikud ettevõtjad, millel on jätkusuutlikud äriplaanid, saavad pakkuda ELi tarbijatele ja ettevõtetele nutikaid kaupu ja teenuseid konkurentsivõimelise hinnaga. ELi ettevõtjate tõhususe ja pikaajalise konkurentsivõime parandamine ühtsel turul valmistab need ettevõtted ette üleilmsel turul konkureerimiseks. Ühinemisotsused ja ühinemiste uurimine põhitegevusaladel, kus turule sisenemisel on suured tõkked ELi ühinemiste kontroll aitab tagada, et ühtsel turul tegutsevad ettevõtjad saavad konkureerida õiglastel ja võrdsetel alustel. Teatatud tehingud, mis võivad oluliselt konkurentsi moonutada, on komisjoni põhjaliku kontrolli all. Oma hinnangus võtab komisjon arvesse ühinemisega saavutatavat tõhusust, millel võib olla positiivne mõju kuludele, innovatsioonile ja muudele aspektidele, eeldusel et selline tõhusus on tõestatav, ühinemisest tingitud ning kandub suure tõenäosusega üle ka tarbijatele. Konkurentsiprobleemide korral on ühinevatel ettevõtjatel võimalik kohustuste võtmisega sellised probleemid kõrvaldada. Kui piisavaid ja sobivaid kohustusi ei võeta või nendes ei lepita kokku, keelab komisjon tehingu toimumise. Viimase kümne aasta jooksul on komisjon heaks kiitnud enam kui 3 000 ühinemist, neist 90 % ilma tingimusi esitamata. Samas keelas komisjon samal ajavahemikul vaid kümme ühinemist, neist kolm 2019. aastal. Peamised töötleva tööstuse sektorid ja tarbekaubad moodustasid 2019. aastal endiselt olulise osa komisjonipoolsest konkurentsieeskirjade täitmise tagamisest. 6. veebruaril 2019 keelas komisjon ELi ühinemismääruse alusel äriühingul Siemens äriühingu Alstom kavandatud omandamise. Siemens ja Alstom, mis on mõlemad raudteetööstuses maailmatasemel ettevõtted, ei pakkunud piisavaid parandusmeetmeid, et komisjoni tõstatatud probleemid püsivalt kõrvaldada. Siemensi/Alstomi ühinemine: raudtee-ettevõtjate ja reisijate kaitsmine Rongid ja neid juhtivad signaalimissüsteemid on Euroopa transpordile äärmiselt olulised. Äriühingud Siemens (Saksamaa) ja Alstom (Prantsusmaa) on mõlemad raudteetranspordi valdkonnas üleilmsed liidrid ning kavandatud tehinguga oleks ühendatud kaks suurimat veeremite (rongid) ja signaalimislahenduste tarnijat EMPs ning seda mitte ainult ühendatud tegevuste suuruse, vaid ka nende geograafilise ulatuse mõttes. Mõlemad ettevõtjad on ka maailmas juhtpositsioonil. Oma põhjalikus hinnangus leidis komisjon, et ilma piisavate parandusmeetmeteta oleks ühinemine kahjustanud konkurentsi mitmel raudtee signaalimissüsteemide ja kiirrongide turul. Selle tulemusel oleks tekkinud vaieldamatu turuliider mitmel raudtee signaalimissüsteemide turul ja turgu valitsev osapool EMP kiirrongide turul. Kõigil asjaomastel turgudel, kus tuvastati konkurentsiga seotud probleemid, ei oleks ülejäänud konkurentide konkurentsisurvest küllaldase konkurentsi tagamiseks piisanud. Oma uurimise raames kaalus komisjon ka hoolikalt konkurentsi olukorda ülejäänud maailmas ja võttis arvesse seda, et uute konkurentide, sh võimalike Hiina tarnijate sisenemine EMPsse kiirrongide raudteeveeremi turule või signaalimislahenduste turule, mille puhul konkurentsiprobleemid tuvastati, on lähitulevikus ebatõenäoline. Siemens ja Alstrom pakkusid parandusmeetmeid, mis ei olnud piisavad selleks, et kõrvaldada komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemid. Turuosalised, kellega komisjon konsulteeris, et saada teada nende seisukohad kavandatavate parandusmeetmete kohta, andsid negatiivset tagasisidet, mis kinnitas komisjoni hinnangut. Komisjon järeldas, et kui kiirrongide raudteeveeremi turul või signaalimislahenduste turul ei ole konkurentsiprobleemide lahendamiseks piisavaid parandusmeetmeid, võivad ühinemisega kaasneda kõrgemad hinnad, väheneda tarnijate valikuvõimalused ja uuenduslikud tooted ning see kahjustaks rongioperaatoreid, raudteetaristu haldajaid ja kokkuvõttes miljoneid eurooplasi, kes kasutavad raudteetransporti iga päev kas töö või vaba aja veetmise eesmärgil. Seega keelas komisjon kavandatud tehingu. 6. veebruaril 2019 keelas komisjon ka ELi ühinemismääruse alusel äriühingul Wieland äriühingute Aurubis Rolled Products ja Aurubise osa kavandatud omandamise äriühingus Schwermetall. Komisjoni tõstatatud probleemid puudutasid ka vähenenud konkurentsi ja kõrgemat hinda vasest valtsitud toodetele, mida Euroopa tootjad kasutavad. Mitmed suured tööstustarbijad väljendasid samuti muret juurdepääsu pärast Schwermetalli eelvaltsitud ribadele, aga ka valtsitud ribade hinnatõusu pärast. Wieland ja Aurubis olid kaks kolmest suurimast valtsitud toodete tootjast Euroopas. Kui ühinemine oleks läbi läinud, oleks Wielandist saanud valtsitud toodete turgu valitsev osapool, kelle turuosakaal Euroopas oleks olnud üle 50 % ja kellel oleks olnud vaid üks 10 %st suurema turuosakaaluga konkurent. Kuna Wieland ei olnud valmis väljendatud probleeme tõhusalt lahendama, keelas komisjon kavandatud tehingu. Plastitööstuses kiitis komisjon 18. jaanuaril 2019. aastal pärast põhjalikku uurimist heaks Solvay polüamiidide (nailon) äriüksuse omandamise BASFipoolt suurema osa Solvay EMPs olevate asjaomaste varade võõrandamise teel. Komisjon tuvastas ohu, et teatatud tehing oleks tõenäoliselt tinginud kõrgemad hinnad ja/või väiksema kättesaadava sisendi terves nailoni 6.6 väärtusahelas, samuti kõrgemad hinnad lõpptarbijatele. Nailon 6.6 tooted hõlmavad eriplaste, mida kasutatakse auto-, elektroonika- ja ehitustööstuses. Neid kasutatakse sageli raskemate metallosade asendamiseks ja energiasäästu saavutamiseks. 25. novembril 2019. aastal kiitis komisjon heaks äriühingu Domo Chemicals võõrandatud äriüksuse ostu .

11. juunil 2019 keelas komisjon ELi ühinemismääruse alusel kavandatava ühisettevõtte äriühingute Tata Steel ja ThyssenKrupp vahel, sellega oleks ühendatud äriühingu ThyssenKrupp ja Tata Steel süsiniklehtterase ja elektrotehnilise terase tootmine EMPs. ThyssenKrupp, süsiniklehtterase suuruselt teine tootja EMPs, ja Tata Steel, suuruselt kolmas tootja, on samuti olulised metalliga kaetud ja lamineeritud terase tootjad pakendite jaoks ja tsingitud süsiniklehtterase tootjad autotööstuse jaoks. Komisjon oli mures konkurentsi vähenemise pärast (väiksem valik terasetootjate klientidele) ja eri liiki terase kõrgema hinna pärast. Pooled ei pakkunud nende probleemide kõrvaldamiseks piisavaid parandusmeetmeid. Komisjon küsis ka turuosaliste seisukohti kavandatud parandusmeetmete kohta ja nende tagasiside oli negatiivne. Selle tulemusel keelas komisjon kavandatud tehingu. 1. oktoobril 2019 kiitis komisjon pärast põhjalikku uurimist heaks alumiiniumitootja Aleris omandamise rivaali Novelis poolt teatavatel tingimustel. Komisjon muretses selle pärast, et tehing oleks toonud kaasa kõrgemad hinnad alumiiniumist autokerepleki Euroopa tarbijatele; sellist autokereplekki kasutatakse autotööstuses ka selleks, et vähendada kütusetarbimist ja heitkoguseid. Komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks pakkusid ettevõtjad, et loovutavad Alerise terve alumiiniumist autokerepleki äriüksuse Euroopas, sh ettevõtte tootmistehase Belgias. Loovutamine hõlmab teadus- ja arendustegevuse vara, samuti investeeringu rahastamist, millega parandatakse veelgi üksuse võimekust. Kuna kavandatud loovutamine kõrvaldaks kogu kattuvuse, mille alumiiniumist autokerepleki tehing Euroopas loob, järeldas komisjon, et tehing, mida on võetud kohustustega muudetud, ei tekita enam konkurentsiprobleeme. Heakskiitmine on tingimuslik ja oleneb kohustuste täielikust täitmisest. Komisjon avas ka põhjalikud uurimised mitme kavandatud ühinemise kohta töötleva tööstuse sektoris. Põhjaliku uurimise avamine ei määra ette ära uurimise tulemust. 4. oktoobril 2019 alustas komisjon põhjalikku uurimist, et hinnata õhusõidukitootjate Boeing ja Embraer kavandatavat kahe ühisettevõtte loomist ELi ühinemismääruse alusel. Komisjoni mure seisnes selles, et tehingute tulemuseks võib olla kõrgem hind ja väiksem kommertslennukite valik. Lisaks avas komisjon 30. oktoobril 2019 põhjaliku uurimise, et teha kindlaks, kas kavandatav Chantiers de l'Atlantique'i omandamine Fincantieri poolt vähendab oluliselt tõhusat konkurentsi. Mõlemad laevaehitusettevõtjad on üleilmsed turuliidrid niigi kontsentreeritud ja piiratud reservvõimsusega turul. Lisaks algatas komisjon 17. detsembril 2019 põhjaliku uurimise, et ELi ühinemismääruse alusel hinnata kavandatavat äriühingu Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering CO., Ltd (DSME) omandamist teise laevaehituskontserni Hyundai Heavy Industries Holdings (HHIH) poolt. Komisjon on mures, et ühinemine võib vähendada konkurentsi mitmel üleilmsel kaubalaevaehituse turul. Kaubalaevaehitus on ELile tähtis tööstusharu. Euroopa laevandusettevõtjad on DSME ja HHIH olulised kliendid ning nende nõudlus kaubalaevade järele moodustab 30 % üleilmsest nõudlusest. ELi riigiabi eeskirjad aitavad toetada uuenduslikkust 2014. aasta juunis võttis komisjon vastu üleeuroopalise tähtsusega projekte käsitleva teatise, milles on sätestatud kriteeriumid, mille alusel saavad liikmesriigid toetada ELile strateegiliselt olulisi piiriüleseid projekte . Teatises on selgitatud kokkusobivust käsitlevaid eeskirju, nii et see hõlbustab liikmesriikide vahelist koostööd projektide puhul, mis aitavad selgelt kaasa majanduskasvule, kestlikkusele, töökohtade loomisele ja ELi konkurentsivõimele. Raamistikuga nähakse ette kohustuste võtmine tagamaks, et uued teadmised levivad laialdaselt terves ELis. Samuti nähakse ette üksikasjalik konkurentsi hindamine tarbetute moonutuste minimeerimiseks. Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide raamistik täiendab muid riigiabi eeskirju, näiteks üldise grupierandi määrust (GBER) ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi, ning see võimaldab ka toetada uuenduslikke projekte, tagades samas, et võimalikud konkurentsimoonutused on minimaalsed. 2018. aasta detsembris leidis komisjon, et integreeritud projekt, millest andsid ühiselt teada Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriik ning mis on seotud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga mikroelektroonika valdkonnas, mis on progressi võimaldava tehnoloogia valdkond, on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega ning kujutab endast üleeuroopalise tähtsusega projekti. Neli liikmesriiki peavad panustama kuni 1,75 miljardit eurot, et rahastada projekti, millega püütakse kaasata erainvesteeringutena täiendavalt 6 miljardit eurot. 2019. aasta detsembris järgnes sellele esimesele üleeuroopalist huvi pakkuvale tähtsale projektile teine projekt, mis puudutas patareisid. Akude tootmine on Euroopa majanduse ja ühiskonna jaoks strateegilist huvi pakkuv valdkond selle potentsiaali tõttu keskkonnahoidliku liikuvuse, puhta energeetika, kestlikkuse ja konkurentsivõime seisukohast. Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid: akude väärtusahelate segmentide toetamine 2019. aasta detsembris kiitis komisjon heaks teise üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti, millest teatasid ühiselt Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Poola ja Rootsi, et toetada uurimistööd ja uuenduslikkust terve Euroopa jaoks prioriteetses valdkonnas. Seitse liikmesriiki panustavad ligikaudu kuni 3,2 miljardit eurot, et rahastada projekti, millega püütakse kaasata erainvesteeringutena täiendavalt 5 miljardit eurot. Kogu projekt peaks valmima 2031. aastal (eri tähtajad eri allprojektide puhul). Projekt hõlmab 17 otseosalejat, kes on enamasti tööstuses tegutsejad, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Projekt on osa komisjoni, huvitatud liikmesriikide ja tööstuses tegutsejate vahelisest Euroopa akuliidust, mis võttis 2018. aasta mais vastu akude strateegilise tegevuskava. 6. Võrdsete tingimuste tagamine maksustamise valdkonnas Ettevõtjatele võrdsete tingimuste tagamine, et nad saaksid konkureerida võrdsetel tingimustel ka maksustamise valdkonnas, suurendab kindlustunnet ühtsel turul. Liikmesriigid ei saa teha hargmaiste ettevõtjate kontsernidele maksusoodustusi, mis ei ole kättesaadavad teistele äriühingutele (tihti kohalikud ettevõtjad), kuna see moonutaks tugevalt konkurentsi. Lisaks jätaks see riigikassa ja ELi maksumaksjad ilma väga vajalikest rahalistest vahenditest, millega võidelda kliimamuutuste vastu, ehitada taristut ning investeerida innovatsiooni. 24. septembril 2019 tegi üldkohus oma esimese otsuse, milles ta leidis, et Starbucksi ja Fiati puudutavad eelotsused kujutasid endast riigiabi. Fiati puhul kinnitas üldkohus komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsust, nõustudes, et komisjon on kohaldanud riigiabi eeskirju õigesti, kui hindas, kas tegemist on ebaseadusliku eelisega, ega püüdnud ühtlustada maksueeskirju tervikuna. Üldkohus oli samuti nõus komisjoni seisukohaga, et Luksemburgi maksuotsus oli valikuline, seega ei olnud see kõigile ettevõtjatele kättesaadav. Starbucksi puhul tühistas üldkohus komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsuse, järeldades, et komisjon ei suutnud tõestada äriühingut soodsamasse olukorda paneva eelise olemasolu. Mõlema juhtumi puhul kinnitas üldkohus komisjoni lähenemisviisi kasutada riigiabi eeskirju maksujuhtumite puhul. Komisjon jätkab võitlust valikuliste maksusoodustuste vastu 2019. aastal analüüsis komisjon edasi maksude agressiivse planeerimise meetmeid ELi riigiabi eeskirjade alusel ja hindas seda, kas nende tulemuseks on ebaseaduslik riigiabi. 2. aprillil 2019 järeldas komisjon, et Ühendkuningriik võimaldas ebaseaduslikke maksusoodustusi teatud hargmaistele ettevõtjatele, nähes neile ette vabastuse kuritarvituste vastastest reeglitest, mida tuntakse välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (CFC) käsitlevate eeskirjadena. 10. jaanuaril 2019 avas komisjon põhjaliku uurimise, et hinnata, kas Madalmaade Nike'i puudutav eelotsus võis vastuolus ELi riigiabi eeskirjadega anda äriühingule ebaausa hinnaeelise konkurentide ees. Komisjoni ametlik uurimine puudutab kahe Nike'i kontserni ettevõtja maksustamist. Ajavahemikus 2006–2015 tegid Madalmaade maksuhaldurid eelotsused, mis kinnitasid litsentsitasude arvutamise meetodit. Selle tulemusel maksustati kontserni ettevõtjaid üksnes müügil põhineva piiratud tegevuskasumi alusel. Komisjon on mures, et otsustega heaks kiidetud litsentsitasude maksed ei pruugi kajastada majanduslikku tegelikkust. Näib, et need on kõrgemad kui need, milles sõltumatud ettevõtjad, kes peavad läbirääkimisi turutingimuste üle, oleksid omavahel kokku leppinud kooskõlas reaalturuväärtuse põhimõttega.

16. septembril 2019, pärast üldkohtu otsust, millega tühistati Belgia ülemäärase kasumi otsus kaalutlusel, et eelotsuseid tuleb hinnata individuaalselt ELi riigiabi eeskirjade alusel, algatas komisjon eraldiseisva põhjaliku uurimise, et analüüsida 39 ülemäärase kasumi eelotsust, mis Belgia hargmaiste ettevõtjate puhul vastu võttis . Samal ajal kaebas komisjon Euroopa Liidu Kohtus edasi üldkohtu otsuse, et saada suurem selgus abikava olemasolu kohta. See menetlus on pooleli. 7. Finantssektori muutmine vastupanuvõimelisemaks pangandusliidu kontekstis Euroopa finantssektori üldine stabiliseerumine pärast finantskriisi ja pangandusliidu õigusraamistiku jätkuv rakendamine vähendasid veelgi riigiabi juhtumeid finantssektoris. 5. detsembril 2019 võttis komisjon vastu otsuse, milles järeldas, et Saksamaa panga Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (NordLB) rekapitaliseerimine vastab turutingimustele. Meetmed hõlmasid 2,8 miljardi euro suurust otseinvesteeringut ja investeeringuid vajalike struktuurimuudatuste elluviimiseks, samuti koondamisi, et tagada NordLB edasine kasumlik tegutsemine turul. Komisjon leidis, et riik sai tasu, mis oli kooskõlas sellega, mida eraettevõtja sarnastes oludes samuti vastu võtaks. Seega viidi meetmed ellu turutingimustel ja ilma riigiabita ELi eeskirjade tähenduses. Euroopa Keskpank kui vastutav järelevalveorgan andis kavale oma heakskiidu 29. novembril 2019. Samasugust lähenemisviisi kasutades leidis komisjon 29. oktoobril 2019, et Rumeenia plaan teha 200 miljoni euro suurune kapitalisüst täielikult riigi omandis olevasse äriühingusse CEC Bank toimus turutingimustel ega hõlmanud seega riigiabi panga kasuks ELi eeskirjade tähenduses. Ehkki ELi pangandussektori vastupanuvõime paraneb, esineb mõnes osas siiski veel varasemast ajast jäänud probleeme, näiteks viivislaenude tase, mis on mõnes liikmesriigis endiselt kõrge. 2019. aastal kiitis komisjon heaks kava Hellenic Asset Protection Scheme (Kreeka varade kaitsmise kava) (nn „Hercules“), leides, et tegemist ei ole riigiabiga, mille eesmärk on lahendada Kreekas viivislaenude probleemi. Kava on näide selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad aidata pankadel korrastada oma bilanssi ilma abi andmata või konkurentsi moonutamata. Jätkuv ausa konkurentsi tagamine finantsteenuste turul nii tarbijate kui ka ettevõtete jaoks Digiüleminek mõjutab finantsteenuseid samavõrd kui muid Euroopa tööstusharusid. Digitehnoloogiad annavad ettevõtetele uusi võimalusi teenindada kliente paremini ja pakkuda teenuseid, mis maksavad vähem. Et digitaliseerimise potentsiaali täielikult ära kasutada, vajavad finantstehnoloogia ettevõtjad tõelisi võimalusi konkureerimiseks ning õigusraamistike puhul tuleb hoolitseda selle eest, et kõigi finantsteenuste osutajate seas on võimalik saavutada võrdsed tingimused. 2019. aastal oli konkurentsieeskirjade täitmise tagamine kogu finantssektoris olulisel kohal, et ühelt poolt tagada aus konkurents ja teiselt poolt kaitsta finantsstabiilsust. 22. jaanuaril 2019 trahvis komisjon maksekaardisüsteemi Mastercard 570 miljoni euroga selle eest, et ettevõte takistas kauplejate juurdepääsu piiriülestele kaardimakseteenustele ja rikkus sellega ELi konkurentsieeskirju. Mastercard II: eluterve konkurentsi edendamine maksete sektoris Mastercard on Euroopa Majanduspiirkonna suuruselt teine maksekaardisüsteem nii tarbijatele väljastatud kaartide arvu kui ka tehingute väärtuse poolest. Kaardimaksed mängivad ühtsel turul olulist rolli, sest Euroopa tarbijad ja ettevõtted teevad enam kui pooled oma mittesularahamaksetest kaartidega. Kui tarbija kasutab deebet- või krediitkaarti poes või veebis, tasub jaemüüja pank kaardiomaniku pangale vahendustasu. Jaemüüja pank saadab selle tasu edasi jaemüüjale, kes lisab selle nagu kõik teised kulud kõigile tarbijatele mõeldud lõpphindadele. Komisjoni uurimine tuvastas, et Mastercardi piiriülesed eeskirjad kohustasid jaemüüja panka kohaldama jaemüüja asukohajärgse riigi vahendustasu. Nende eeskirjade tõttu pidid jaemüüjad maksma kaardimaksete saamise eest pangateenustena rohkem kui siis, kui nad oleksid vabalt teinud sisseoste madalama hinnaga teenuste eest. Piiriülesed eeskirjad tõid jaemüüjate ja tarbijate jaoks kaasa kõrgemad hinnad, piiratud piiriülese konkurentsi ning ühtse turu kunstliku segmenteerimise. Komisjon järeldas, et Mastercardi piiriülesed eeskirjad kuni 9. detsembrini 2015 rikkusid ELi konkurentsieeskirju, sest piirasid kaupmeeste võimalust saada kasu parematest tingimustest, mida pakkusid mujal ühtsel turul asutatud pangad. Selle alusel otsustas komisjon määrata Mastercardile 570 miljoni euro suuruse trahvi. 9. detsembril 2015 kehtestati vahendustasude määrusega vahendustasude piirmäärad, mis enne olid EMPs riigiti suurel määral erinenud. Komisjon hindab praegu 2015. aasta vahendustasude määruse rakendamist ja on tellinud selle kohta uuringu. Komisjon lõpetas eraldiseisvad konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevad uurimised seoses MasterCardi, Visa Inc. ja Visa Internationali mitmepoolsete vahendustasudega, mida kohaldati tehingutes EMPs tarbijatele mõeldud deebet- ja krediitkaartidega, mis olid väljastatud EMPst väljaspool (piirkondadevahelised mitmepoolsed vahendustasud). Vahendustasude määrus ei kehtestanud piirmäärasid nende mitmepoolsete vahendustasude kohta, mis kujutasid endast olulist koormust Euroopa kaupmeestele ja suurendasid jaemüügihindu kõigile tarbijatele. 2014. aastal pärast Visa Europe'i võetud kohustust lõpetati äriühingut puudutavad menetlused . 2019. aastal pakkusid Mastercard, Visa Inc. ja Visa International kõik eraldi, et võtavad kohustused, mis vähendavad piirkondadevahelisi mitmepoolseid vahendustasusid keskmiselt 40 %, jäädes siduvatesse piirmääradesse või nendest allapoole. 29. aprillil 2019 võttis komisjon vastu kaks otsust, millega muudeti need kohustused ELi konkurentsieeskirjade alusel õiguslikult siduvaks . Lisaks trahvis komisjon 16. mail 2019 kahes kompromisskokkuleppes viit panka selle eest, et nad osalesid kahes spot-valuutaturu (FOREX) kartellis 11 peamise vääringu puhul. Esimese otsusega (nn „Forex – Three-Way Banana Split“-kartell) kehtestati trahv kogusummas 811 miljonit eurot pankadele Barclays, Royal Bank of Scotland (RBS), Citigroup ja JPMorgan. Rikkumine algas 18. detsembril 2007 ja lõppes 31. jaanuaril 2013. Teise otsusega (nn „Forex-Essex Express“-kartell) kehtestati trahv kogusummas 258 miljonit eurot pankadele Barclays, RBS ja MUFG Bank (endine Bank of Tokyo-Mitsubishi). Rikkumine algas 14. detsembril 2009 ja lõppes 31. juulil 2012. Union Bank of Switzerland (UBS) oli mõlema otsuse adressaat, kuid teda ei trahvitud, sest ta paljastas komisjonile kartellide olemasolu. 2019. aastal jätkas komisjon hoolikat krediidisektori jälgimist ja avaldas aruande ELi laenusündikaatide kohta, sealhulgas selle kohta, kuidas sündikaate luuakse ja mil moel need toimivad ning milline on nende mõju konkurentsile krediiditurul. Sündikaatlaenud on olulised vahendid suurte taristu- ja innovatsiooniprojektide rahastamisel. Kindlustussektoris algatas komisjon 2019. aasta mais ametliku konkurentsiuurimise seoses äriühinguga Insurance Ireland , et hinnata, kas ettevõtjad, kes soovisid pakkuda oma teenuseid Iiri liikluskindlustusturul, on ebaausalt jäetud ilma võimalusest omada juurdepääsu andmekogumile, mida haldab Insurance Ireland oma liikmesettevõtete jaoks. Tõendamise korral võivad uurimise all olevad tavad olla vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega ning viia selleni, et Iiri sõidukijuhtidel on liikluskindlustuspoliiside puhul väiksem valik ja vähem konkurentsivõimelised hinnad. Ametliku uurimise algatamine järgneb uurimisele, mis tehti 2017. aasta juunis Iiri liikluskindlustusturul. 8. Ausa konkurentsi tagamine toiduainete, tarbijate ja tervishoiu sektoris Ühtne turg avas jaemüüjatele ja tarbijatele võimalused teha oste terves Euroopas väga erinevate toodete seast ning odavama hinnaga. Kui ettevõtjad piiravad kauplejate piiriülest ja veebipõhist toodete müüki ELi ühtse turu piires, toob see tarbijatele kaasa väiksema valiku ning kõrgemad hinnad. Euroopa konkurentsieeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, keelavad ettevõtjate vahel kokkulepped, mis takistavad, piiravad või moonutavad konkurentsi ELi ühtsel turul. Konkurentsieeskirjade jõustamine piiriüleste tarbekaupade puhul

2019. aastal uuris komisjon põhjalikult mitut juhtumit, kus litsentsiomanikel ei lastud müüa litsentsitud kaupu teises riigis, millega rikuti ELi konkurentsieeskirju. 13. mail 2019 trahvis komisjon äriühingut Anheuser-Busch InBev NV/SA (AB InBev) 200,4 miljoni euroga, sest äriühing piiras õllemüüki naabruses asuvatesse ELi liikmesriikidesse, rikkudes ELi konkurentsieeskirju. Võitlus piiriüleste konkurentsivastaste tavade vastu ühtsel turul AB InBev on maailma suurim õlletootja. Äriühingu kõige populaarsem õllemark Belgias on Jupiler, mis moodustab müügimahuna Belgia tervest õlleturust ligikaudu 40 %. AB InBev müüb Jupileri ka teistes ELi liikmesriikides, sh Madalmaades ja Prantsusmaal. Oma 2016. aasta juunis avatud uurimises leidis komisjon, et Madalmaades müüb AB InBev Jupileri jae- ja hulgimüüjatele suurema konkurentsi tõttu madalama hinnaga kui Belgias. Komisjon järeldas samuti, et AB InBevil on Belgia õlleturul valitsev seisund ning et AB InBev kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit Belgias sellega, et piiras supermarketite ja hulgimüüjate võimalust osta Jupileri Madalmaades madalama hinnaga ja importida see Belgiasse. Seega oli piiriülene müük ühtsel turul piiratud ja tarbijad pidid Belgias Jupileri õlle eest rohkem maksma. ELi konkurentsieeskirjade rikkumine kestis 9. veebruarist 2009 kuni 31. oktoobrini 2016 ja komisjonilt äriühingule AB InBev määratud trahv on 200 409 000 eurot. Komisjoni otsus muutis ka järgmiseks viieks aastaks õiguslikult siduvaks parandusmeetme, millega tagati, et AB InBev annab oma toodete pakenditel kohustuslikku toiduteavet nii prantsuse kui ka hollandi keeles. Komisjon otsustas vähendada äriühingu AB InBev trahvi 15 % võrra, võttes arvesse asjaolu, et AB InBev tunnistas rikkumist ja rakendas parandusmeetmeid, mille eesmärk oli soosida oma toodete piiriülest kaubandust. ELi konkurentsieeskirjade kohaselt ei ole turgu valitsev seisund iseenesest ebaseaduslik. Samas on turgu valitseva seisundiga ettevõtjal eriline kohustus hoiduda kasutamast oma turuvõimu konkurentsi piiramiseks nii tema domineeritaval turul kui ka muudel, eraldi turgudel. 25. märtsil 2019 trahvis komisjon Nike'i 12,5 miljoni euroga, sest äriühing keelas kauplejatel müüa litsentsiga kaupa, st Euroopa mõne tuntuima jalgpalliklubi ja -föderatsiooni turundustooteid teistesse EMP riikidesse. Oma uurimise käigus leidis komisjon, et Nike'i mitteeksklusiivse litsentsimise ja turustamise kokkulepped rikuvad muu hulgas ELi konkurentsieeskirju, sest sisaldavad sätteid, mis sõnaselgelt keelavad aktiivse ja passiivse, veebis ja mujal toimuva müügi EMP riikidesse, mis ei ole konkreetselt litsentsiomanikele suunatud. Nike jõustas ka teatud meetmed nende müügipiirangute kaudseks rakendamiseks, näiteks ähvardades litsentsiomanikke lepingu lõpetamisega ja auditi tegemisega, et tagada piirangute järgimine. Samamoodi trahviti 9. juulil 2019 äriühingut Sanrio 6,2 miljoni euroga selle eest, et ta piiras kauplejate litsentsitud kauba müüki teistesse EMP riikidesse. Kõnealune piirang puudutas tooteid, millel olid Sanrio omatud tegelased, nagu Hello Kitty. Eeskätt piiras Sanrio seda, mis keelt võivad litsentsiomanikud oma kaubeldavatel toodetel kasutada. Sanrio ebaseaduslik tegevus kestis umbes 11 aastat. Nii Sanriole kui ka Nike'ile määrati trahvi 40 % vähendamine, sest lisaks oma rikkumise tunnistamisele tegid nad ka komisjoniga suurel määral koostööd ja suuremas mahus kui seadusega kohustuslik. Komisjon tegi samas kolmanda uurimise, mis puudutas litsentside määramise tavasid, mida kasutas äriühing Universal Studios, mis on muu hulgas Minionsi ja Jurassic Worldi filmisarja õiguste omanik. 27. septembril 2019 trahvis komisjon äriühinguid Coroos ja Groupe CECAB ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest kokku 31,6 miljoni euroga. Äriühingut Bonduelle ei trahvitud, sest tema paljastas komisjonile kartelli olemasolu. Bonduelle, Coroos ja Groupe CECAB osalesid enam kui 13 aastat kartellis, mille raames tarniti teatud liiki konserveeritud köögivilju jaemüüjatele ja/või toitlustusettevõtjatele EMPs. Ettevõtjad kehtestasid hinnad, leppisid kokku turuosad ja mahud, jagasid kliente ja turge, koordineerisid oma vastuseid pakkujatele ning vahetasid tundlikku äriteavet. Rikkumine puudutas tervet EMPd ja kestis 19. jaanuarist 2000 kuni 11. juunini 2013 Bonduelle'i puhul ning 1. oktoobrini 2013 Coroosi ja Groupe CECAB puhul. Kolm ettevõtjat tunnistasid kartellis osalemist ja nõustusid kokkuleppemenetlusega. Lisaks avas komisjon 2019. aasta novembris ametliku konkurentsiuurimise, et hinnata, kas kaks suurimat jaemüüjate ketti Casino Guichard-Perrachon (tuntud kui Casino) ja Les Mousquetaires (tuntud kui Intermarché) on koordineerinud oma tegevust turul ning seega rikkunud ELi konkurentsieeskirju. See uurimine on osa komisjoni jõupingutustest tagada, et nüüdisaegne toidukaupade jaemüük toob tarbijatele kasu. Konkurentsipoliitika, mis aitab tagada taskukohased ja uuenduslikud ravimid 28. jaanuaril 2019 avaldas komisjon aruande „Konkurentsieeskirjade täitmise tagamine ravimisektoris (2009–2017) – Euroopa konkurentsiasutuste koostöö taskukohaste ja uuenduslike ravimite nimel“ . Aruandes antakse põhjalik ülevaade ja tuuakse näiteid selle kohta, kuidas komisjon ja 28 liikmesriigi konkurentsiasutused on aastatel 2009–2017 taganud ravimisektoris ELi konkurentsi- ja ühinemiseeskirjade täitmist. Aruandes leiti, et ELi konkurentsiõiguse täitmine aitas säilitada sektori innovatsioonitaset, sest sekkuti tegevusse, mis võinuks moonutada uuendustegevuse stiimuleid. 2019. aastal jätkas komisjon menetlust kahe juhtumi puhul, milles ta uurib ettevõtteid, mille puhul kahtlustatakse, et need takistasid või vähendasid tarbijate juurdepääsu tõhusatele, uuenduslikele ja taskukohastele ravimitele. Esimene juhtum puudutab nn turuletuleku edasilükkamise hüvitamise tavasid (pay-for-delay), millega takistatakse turule tuua geneerilist modafiniili, st unehäire ravimit. Komisjonil on kavas see uurimine lõpetada 2020. aasta jooksul. Teine juhtum puudutab komisjoni pooleliolevat ametlikku konkurentsimenetlust äriühingu Aspen Pharma vastu, sest kahtlustatakse, et see äriühing on kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit. Komisjon uurib väiteid selle kohta, et Aspen Pharma võis kohaldada ebaausaid ja ülemääraseid hindu eri vähiravimite puhul EMP riikides, v.a Itaalias . Komisjonil on kavas see juhtum lõpetada 2020. aasta jooksul. 9. Transport ja postiteenused Nii transpordi- kui ka postiteenuste sektori konkurentsivõime on oluline hästi toimiva ühtse turu jaoks ning kasulik mõju kandub edasi ka teistele Euroopa majandussektoritele, mis on lõimitud üleilmse turuga. Nendes sektorites on konkurents eriti oluline nii tarbijate kasu, majanduskasvu kui ka töökohtade seisukohast. Transpordisektoris antav riigiabi, mis aitab ennetada konkurentsimoonutusi 2. augustil 2019 leidis komisjon, et turukokkulepped, mis on sõlmitud kohaliku organisatsiooni Association for the Promotion of Touristic and Economic Flows (APFTE) ja äriühingu Ryanair vahel Montpellier' lennujaamas, on ELi riigiabi eeskirjade kohaselt ebaseaduslikud. Ajavahemikus 2010–2017 sõlmis APFTE Ryanairi ja selle tütarettevõtjaga Airport Marketing Services (AMS) eri turukokkulepped, mille alusel said lennuettevõtja ja selle tütarettevõtja makseid vastutasuks selle eest, et nad reklaamisid Montpellier' ja ümberkaudset piirkonda turistide sihtkohana Ryanairi veebisaidil. Need maksed andsid Ryanairile valikulise eelise konkurentide ees. Prantsusmaa peab nüüd Ryanairilt tagasi nõudma ebaseadusliku riigiabi summas 8,5 miljonit eurot. Komisjon uurib praegu teisi kokkuleppeid avaliku sektori asutuste ja lennuettevõtjate vahel Girona ja Reusi regionaallennujaamades Hispaanias. 28. veebruaril 2019 alustas komisjon põhjalikku uurimist, et hinnata, kas Taani ja Rootsi riiklik toetus Øresundi raudtee püsiühendusele on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Lisaks avas komisjon 2019. aasta juunis põhjaliku uurimise, et teha kindlaks, kas Taani ja Saksamaa vahelise Fehmarni väina raudtee püsiühenduse riiklik rahastamine oli kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Mõlemad põhjalikud uurimised järgnesid üldkohtu otsusele tühistada varasemad komisjoni otsused vastava toetuse heakskiitmise kohta. 16. detsembril 2019 kiitis komisjon ELi riigiabi eeskirjade kohaselt heaks viis kava, millega toetatakse meretransporti Küprosel, Taanis, Eestis, Poolas ja Rootsis . Nende kavadega soodustatakse laevade registreerimist Euroopas ja aidatakse kaasa sektori üleilmsele konkurentsivõimele ilma konkurentsi põhjendamatult moonutamata.

Riigiabi postiteenustele: võrdsete tingimuste säilitamine Riigiabi kontrollimine postiteenuste sektoris tagab, et juhul kui postiteenuste pakkujale, kelleks on tavaliselt turgu valitsev äriühing, usaldatakse kulukas avaliku teenindamise kohustus, ei moonuta teenusepakkujale makstav võimalik hüvitis postiteenuste sektoris turgu valitsevate äriühingute ja uute turule sisenejate konkurentsi. 22. juulil 2019 kiitis komisjon heaks 171,74 miljoni euro suuruse avaliku teenuse hüvitise, mida Itaalia andis äriühingule Poste Italiane selle eest, et äriühing levitas ajavahemikul 2017–2019 ajalehti ning raamatukirjastajate ja mittetulundusühenduste väljaandeid vähendatud tariifidega. Lisaks avas komisjon 14. juunil 2019 põhjaliku uurimise, et hinnata, kas Taani ja Rootsi kapitalisüstid PostNordile ja PostNordi poolt Post Danmarkile on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega . Post Danmark, Taani riiklik postiettevõtja, on PostNordi tütarettevõtja, millele ta täielikult kuulub; PostNord omakorda kuulub Taani (40 %) ja Rootsi (60 %) riigile. 10. Jõudude ühendamine Euroopa ja üleilmse konkurentsikultuuri edendamisel Kuna maailmaturud lõimuvad endiselt ja üha enam ettevõtjaid on seotud üleilmsete väärtusahelatega, tuleb konkurentsiasutustel nüüd varasemast rohkem tõhustada koostööd ning leppida kokku ühistes standardites ja menetlustes. Konkurentsieeskirjade täitmise tõhus tagamine oleneb üha rohkem koostööst teiste täitevasutustega. Komisjon oli endiselt konkurentsivaldkonna rahvusvahelise koostöö esirinnas nii mitme- kui ka kahepoolsel tasandil. 2019. aastal jätkas komisjon aktiivset osalemist konkurentsiõigusega tegelevatel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks OECD konkurentsikomitee, rahvusvaheline konkurentsivõrgustik, Maailmapank ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents (UNCTAD). Komisjon on endiselt pühendunud sellele, et edendada kaugeleulatuvat konkurentsikultuuri ja soodustada võrdseid tingimusi üle kogu maailma, kus ettevõtjad saaksid konkureerida oma tulemuste alusel. 2019. aastal andis komisjon jätkuvalt endast parima, et täiustada subsiidiume puudutavaid rahvusvahelisi eeskirju. Subsiidiume puudutavate eeskirjade reformimine on üks ELi põhiprioriteete WTO kaubanduseeskirjade ajakohastamiseks. Samuti aitas see jõuda ühisele arusaamale G7 riikide konkurentsiasutustega selles, milliseid probleeme põhjustab digimajandus konkurentsi analüüsimisel. Kahepoolsel tasandil on komisjoni eesmärk lisada konkurentsi ja riigiabi kontrolli käsitlevad sätted läbirääkimistesse vabakaubanduslepingute üle. 2019. aastal jätkas komisjon vabakaubanduslepinguid puudutavate läbirääkimiste pidamist Austraalia, Aserbaidžaani, Tšiili, Indoneesia, Uus-Meremaa, Tuneesia ja Usbekistaniga ning viis lõpule läbirääkimised Kõrgõzstani ja Mercosuriga. 2019. aastal jätkas komisjon koostööd konkurentsipoliitika ja Hiinat puudutavate juhtumite vallas ning kinnitas ELi ja Hiina vahelise konkurentsipoliitikat käsitleva struktureeritud dialoogi suunised ja vastastikuse mõistmise memorandumi dialoogi kohta riigiabi kontrolli korra üle ja ausa konkurentsi läbivaatamise süsteemi kohta . Komisjoni läbirääkimised laiaulatusliku investeerimislepingu üle Hiinaga veel jätkuvad. Lisaks jätkas komisjon tehnilist koostööd konkurentsipoliitika vallas ja selle jõustamist Euroopa Liidu peamiste kaubanduspartneritega, kellega komisjon on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumid. Mis puutub naaberriikidesse, siis 2019. aastal osales komisjon ELi konkurentsialase õigustiku rakendamise järelevalves sellistes riikides nagu Ukraina. Lisaks tegi komisjon järelevalvet selle üle, kuidas ELiga ühineda soovivad kandidaatriigid täidavad konkurentsipoliitika valdkonnas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus ettenähtud kohustusi. Koostöö riiklike konkurentsiasutustega Euroopa konkurentsivõrgustiku raames Alates 2004. aastast on teinud komisjon ja kõikide ELi liikmesriikide riiklikud konkurentsiasutused üksteisega koostööd Euroopa konkurentsivõrgustiku (ECN) kaudu. Euroopa konkurentsivõrgustiku eesmärk on luua tõhus õigusraamistik, et jõustada Euroopa konkurentsiõigust ettevõtjate puhul, kes tegelevad konkurentsi piiravate piiriüleste äritavadega. 2019. aastal jätkas komisjon selle tagamist, et artikleid 101 ja 102 kohaldatakse Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu ühetaoliselt. Kaks olulist koostöömehhanismi määruses 1/2003 on riiklike konkurentsiasutuste kohustus teavitada komisjoni uutest uurimistest esimese ametliku uurimistoimingu etapis ja konsulteerida komisjoniga kavandatavate otsuste üle. 2019. aastal algatati võrgustiku raames 138 uut uurimist ja esitati 95 kavandatavat otsust, samas kui 2018. aastal oli uusi uurimisi 165 ja kavandatavaid otsuseid 75. Need näitajad hõlmavad komisjoni uurimisi ja otsuseid. Lisaks määruses 1/2003 kehtestatud koostöömehhanismidele tagavad ka teised Euroopa konkurentsivõrgustiku koostöösuunad samamoodi ELi konkurentsieeskirjade ühetaolise jõustamise. Võrgustik koguneb korrapäraselt, et arutada juhtumeid varajases etapis, käsitleda poliitikaküsimusi ja strateegiliselt olulisi teemasid. 2019. aastal korraldati horisontaalsete töörühmade ja valdkonnapõhiste allrühmade vahel 28 kohtumist, kus konkurentsiasutuste ametnikud vahetasid seisukohti. Korrapärase ja konstruktiivse institutsioonidevahelise dialoogi pidamine Konkurentsipoliitika teemal peetavas dialoogis on peamised partnerid Euroopa Parlament, nõukogu ja kaks konsulteerimiskomiteed, kellel on spetsiifilised rollid suhetes Euroopa Liidu kodanike ja sidusrühmadega. Vastusena parlamendi aruandele 2017. aasta iga-aastase konkurentsiraporti kohta (raportöör M. Reimon) tõstis komisjon esile eelotsustega seotud juhtumeid, konverentsi, millel käsitleti konkurentsi digiajastul, keskkonnaprobleeme, toetust Euroopa tööstusharudele ning konkurentsi kui ühte siseturu juhtpõhimõtet. Komisjoni vastus Euroopa Parlamendi 31. jaanuari 2019. aasta resolutsioonile konkurentsipoliitika kohta on välja toodud 3. juulil saadetud kirjalikus vastuses. Komisjon kiitis heaks eeskätt Euroopa Parlamendi toetuse jõulisele ja tõhusale konkurentsipoliitikale, sh toetuse riiklike konkurentsiasutuste suutlikkuse suurendamisele, et tagada ELi konkurentsiõiguse tõhusam jõustamine nn ECN+ direktiivi kaudu ning tagada tõhusad ressursid ja piisavad vahendid komisjonile, suunamaks oma uurimisi ja lõpetamaks need kiiresti, samuti seoses läbirääkimistega ühtse turu programmi kohta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames. 2019. aastal esines volinik Vestager korduvalt parlamendi ees. Veebruaris esines volinik Vestager Euroopa Parlamendi maksunduse erikomisjoni ees ning osales ka Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni pangandusliidu töörühma kinnisel istungil, et rääkida Banca Carige ja Nord LB riigiabi juhtumitest koos asepresident Dombrovskisega. Märtsis osales volinik Vestager struktuurses dialoogis Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoniga ning märkis seal ära Euroopa Parlamendi toetuse komisjoni tööle konkurentsipoliitika vallas kui ühe olulise vahendi, mille abil tagada avatud ühtne turg kodanike hüvanguks.