ET Euroopa Liidu Teataja C 51/24

Traditsiooniliste nimetuste kaitse taotluste avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) artiklile 30

(2018/C 51/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluste suhtes vastuväiteid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (1) artiklile 37. Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„OPOLO“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1642

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Opolo

„Opolo“ on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Opolo“ tohib kasutada, et kirjeldada kaitstud päritolunimetustega veine „Primorska Hrvatska“, „Hrvatska Istra“, „Hrvatsko primorje“, „Sjeverna Dalmacija“, „Dalmatinska zagora“ ja „Srednja i Južna Dalmacija“, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

Määratlus

Traditsioonilise nimetusega „Opolo“ on lubatud tähistada vaikset, valdavalt puuviljase maitsega roosat veini, mis on eranditult toodetud punase viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Opolo“ tähistatud kirjeldatud veinide tootmiseks on kasutatud valge veini tootmise tehnoloogiat ning kõnealuste veinide tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 11 %. Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on 12 000 kg / ha. Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring. Veini „Opolo“ värvus võib varieeruda heleroosast tumeroosani.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„VRHUNSKO VINO S KONTROLIRANIM ZEMLJOPISNIM PODRIJETLOM (VRHUNSKO VINO KZP)“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1645

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP), millele võib vajaduse korral lisada järgmised mõisted.

— Arhivsko vino: vein, mida on keldris säilitatud viis või rohkem aastat, millest vähemalt kolm aastat pudelis.

— Desertno vino: vein on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest ilma lisaaineid lisamata ning veini naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 % mahust.

— Kasna berba: üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 94 Oechsle kraadi.

— Izborna berba: erilistest valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 105 Oechsle kraadi.

— Izborna berba bobica: üleküpsenud ja botrytis’ega nakatunud valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 127 Oechsle kraadi.

— Izborna berba prosušenih bobica: üleküpsenud valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 154 Oechsle kraadi.

— Ledeno vino: vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuril vähemalt –7 °C ja töödeldud külmununa ning mille suhkrusisaldus on vähemalt 127 Oechsle kraadi.

„Vrhunsko vino KZP“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus.

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

Määratlus

Traditsiooniline nimetus „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“ on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida on lubatud kasutada selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Kõnealuste veinide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt:

— 10 protsenti mahust vööndis B;

— 10,5 protsenti mahust vööndis CI;

— 11 protsenti mahust vööndis CII.

Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on:

— 10 000 kg / ha (6 000 l / ha) vööndis B;

— 11 000 kg / ha (6 600 l / ha) vööndites CI ja CII.

Rikastamine, hapestamine, hapetustamine ja magustamine ei ole lubatud. Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring. Olenevalt viinamarjade küpsusastmest ning tootmisprotsessist ja veini laagerdamisest võib kasutada järgmisi täiendavaid mõisteid:

— Arhivsko vino,

— Desertno vino,

— Kasna berba,

— Izborna berba,

— Izborna berba bobica,

— Izborna berba prosušenih bobica,

— Ledeno vino.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„KVALITETNO BISER VINO“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1639

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Kvalitetno biser vino

„Kvalitetno biser vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus.

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Kvalitetno biser vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia poolvahuveinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 8 kohaselt määratletud poolvahuvein.

Määratlus

Traditsiooniline nimetus „Kvalitetno biser vino“ on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida on lubatud kasutada selliste poolvahuveinide kirjeldamisel, mis on saadud kvaliteetveinist, käärivast toorveinist, viinamarjavirdest või käärivast viinamarjavirdest ning on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Kvalitetno biser vino“ veini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 9 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 7 % mahust. Veini ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„MLADO VINO“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1641

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Mlado vino

„Mlado vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti b kohane traditsiooniline nimetus.

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Mlado vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

Määratlus

Traditsioonilist nimetust „Mlado vino“ on lubatud kasutada selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). ning mille käärimisprotsess on täielikult või osaliselt lõpetatud. Traditsioonilise nimetusega „Mlado vino“ vein peab olema turule lastud enne selle kalendriaasta 31. detsembrit, mil viinamarjad on korjatud.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„VRHUNSKO PJENUŠAVO VINO“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1644

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Vrhunsko pjenušavo vino

„Vrhunsko pjenušavo vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus.

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Vrhunsko pjenušavo vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia vahuveinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 4 kohaselt määratletud vahuvein.

Määratlus

Traditsiooniline nimetus „Vrhunsko pjenušavo vino“ on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida kasutatakse selliste vahuveinide kirjeldamisel, mis on saadud värskete viinamarjade või viinamarjavirde esmasel kääritamisel ja kvaliteet- või kõrgeima kvaliteediga veini saamiseks sobiva veini teisesel kääritamisel ning on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Vrhunsko pjenušavo vino“ veini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 10 % mahust ning veini ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 °C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu mitte alla 3 baari.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE KAITSE TAOTLUS

„KVALITETNO VINO S KONTROLIRANIM ZEMLJOPISNIM PODRIJETLOM (KVALITETNO VINO KZP)“

Vastuvõtmise kuupäev :

Taotluse keel : horvaadi keel

Toimiku nr : TDT-HR-N1640

Taotleja :

Põllumajandusministeerium Ulica grada Vukovara 78 HR-10000 Zagreb HRVATSKA

Nimetus : Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP), millele võib vajaduse korral lisada järgmised mõisted.

— Mlado vino: kui vein on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014) ning veini käärimisprotsess on osaliselt või täielikult lõpetatud ja vein on lastud turule enne selle kalendriaasta 31. detsembrit, mil viinamarjad on korjatud;

— Arhivsko vino: kui veini on keldris säilitatud vähemalt viis aastat, millest kolm viimast aastat pudelis;

— Desertno vino: kui vein on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest ning selle naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 % mahust.

„Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus.

Traditsioonilise nimetuse keel : horvaadi keel

Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu

Traditsioonilist nimetust „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

Viinamarjasaaduste kategooriad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

Määratlus

Traditsiooniline nimetus „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP“ on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida kasutatakse selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega veini „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“ alkoholisisaldus peab olema vähemalt:

— 8,5 protsenti mahust vööndis B;

— 9,0 protsenti mahust vööndis CI;

— 9,5 protsenti mahust vööndis CII.

Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on:

— 11 000 kg / ha (7 700 l / ha) vööndis B;

— 12 000 kg / ha (8 400 l / ha) vööndites CI ja CII.

Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring.

(1) ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

(2) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.