[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.11.2006

KOM(2006)699 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

terviseohutuse komitee volituste ajutise pikendamise ja laiendamise kohta, võttes arvesse ELi tasemel terviseohte käsitlevate struktuuride tulevast üldist läbivaatamist

SISUKORD

1. Taust 3

2. Eesmärk ja reguleerimisala 4

3. Terviseohutuse komitee roll üleminekuperioodil (2006–2008) 4

4. Terviseohutuse komitee volitused üleminekuperioodil kuni aastani 2008 5

5. Järeldused 6

1. TAUST

Nõukogu asutas terviseohutuse komitee 2001. aastal, kui pärast USAs asetleidnud bioterrorismi akte toimunud arutelus oli tunnustatud riiklike tervishoiuasutuste otsustavat osa võitluses bioterrorismiga. Komitee ülesannete hulka kuulub terviseohtusid käsitlev teabevahetus ning valmisoleku- ja reageerimiskavadega ning kriisiohjamisstrateegiatega seotud teabe ja kogemuste jagamine. Lisaks teatab komitee kiiresti tervisealastest kriisidest, koordineerib valmisoleku, reageerimise ja hädaolukorra ohjamise planeerimist ELi tasandil ning liikmesriikide tegutsemist. Tervishoiuministrid nimetasid komitee liikmed 2001. aasta lõpus.

Komisjoni talituste aruande põhjal kontrollis nõukogu 2004. aastal terviseohutuse komitee tegevust. Komitee volitusi laiendati, lisades tema ülesannete hulka toetada ühenduse tegevust gripiks valmisolekul.

Terviseohutuse komitee töörühm arutas 2005. aasta juunis komitee võimalikku reguleerimisala ja tegevussuuniseid, võttes arvesse, et tegevust oli alustanud Stockholmis asuv haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus; töörühm määratles ka komitee edasise tegevuse, prioriteedid ja oodatavad tulemused, tuginedes strateegiadokumendile, milles käsitletakse üldise valmisoleku planeerimist ELis tekkida võivateks terviseohtudeks.

Terviseohutuse komitee on loonud suhted järgmiste organisatsioonidega:

- nakkushaiguste alane ühenduse võrgustik,[1] eelkõige koos varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemiga (EWRS) ning epidemioloogilise seire osaga ühenduse võrgustikus (ESCON); seiret ja epidemioloogiliste meetmete võtmist reguleerib nüüd haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus (ECDC);

- haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus (ECDC). ECDC täiendab ühenduse tervishoiualast tegevust, andes tehnilist ja teadusalast nõu ning koostades riskihinnanguid. ECDC on nüüd täielikult tegevust alustanud ning temalt oodatakse pidevat teadusalast ja tehnilist tuge terviseohutuse komiteele.

Terviseohutuse komitee on alates oma loomisest 2001. aastal juhindunud muu hulgas ka komisjoni teatisest Euroopa Liidus tehtava koostöö kohta seoses bio- ja keemiarünneteks valmisoleku ja neile reageerimisega (terviseohutus),[2] komisjoni teatistest gripipandeemiaks valmisoleku ja reageerimise kohta Euroopa Ühenduses[3] ning rahvatervist ohustavate hädaolukordade puhul üldise valmisoleku planeerimise koordineerimise tugevdamisest ELi tasandil.[4]

2. EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

KÄESOLEVAS TEATISES TEHAKSE ETTEPANEK PIKENDADA TERVISEOHUTUSE KOMITEE VOLITUSI JÄRGMISEKS KOLMEKS AASTAKS NING LAIENDADA TEMA REGULEERIMISALA, KUNI KÕIGI TERVISEOHTUSID KÄSITLEVATE ÕIGUSAKTIDE JA MUUDE MEETMETE ÜLDINE LÄBIVAATAMINE ON LÕPULE VIIDUD. KOMISJON KAVATSEB 2008. AASTA JOOKSUL TEHA ASJAKOHASED ETTEPANEKUD, SEALHULGAS ETTEPANEKU ECDC-MÄÄRUSE [5] läbivaatamiseks. Läbivaatamise eesmärk on luua ühtne kindel raamistik, millesse kuuluvad ECDC, epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje ühenduse võrgustik ning nende tugistruktuurid. Osana sellest protsessist tuleb üleminekuperioodil saadud kogemuste põhjal läbi vaadata ka ECDC vastutusala ja tema koostöö terviseohutuse komiteega.

Läbivaatamise käigus tuleb uurida järgmisi küsimusi.

- Kuidas reageerida terviseohtudele, mille põhjuseks ei ole bioloogilised mõjurid (keemilistele, keskkondlikele, nii looduses esinevatele kui ka inimtegevuse põhjustatud radioaktiivsetele ohtudele).

- Koostoimivuse jätkuv areng terviseohtudeks valmisolekul ja nendele reageerimisel.

- Menetlused, millega tagada avalikkuse kooskõlastatud teavitamine, eelkõige tervist ohustavates hädaolukordades.

- Kõigi terviseohtusid käsitlevate ekspertrühmade ja komiteede (nii komisjoni kui ka ECDC alla kuuluvate) täieliku vastastikuse täiendavuse tagamine.

- Ühtsete menetluste kehtestamine terviseohtusid käsitlevate otsuste, soovituste ja suuniste vastuvõtmiseks.

- Terviseohtude valdkonnas juba olemasolevate kiirhoiatussüsteemide integreeritud kasutamine, võttes arvesse, et teavitamissüsteem peab olema loodud vastavalt direktiivi 2002/98/EÜ artikli 29 punktile i (ühenduses kehtiv raskest kõrvaltoimest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise kord ja teate vorm seoses inimvere ja verekomponentidega).

- WHO muudetud rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade jätkuva rakendamise täielik arvessevõtmine.

- Naaber- ja kolmandate riikide vaatlejate võimalused asjakohastest istungitest vajaduse korral osa võtta.

3. Terviseohutuse komitee roll üleminekuperioodil (2006–2008)

Terviseohtude valdkonnas toimivate struktuuride üldine läbivaatamine võtab aega, eriti arvestades, et ECDC tegevuse hindamine peaks olema lõpule viidud aastal 2008. Siiski tuleks terviseohutuse komitee volitusi nüüd üleminekuperioodi lõpuni pikendada.

Terviseohutuse komiteel on kaks peamist ülesannet: ohtudeks valmisolek ja nende ohjamine. Esimese ülesandega tegeleb korrapäraselt kogunev valmisolekufoorum, teisega tervisekriisidega seotud ennetav koordineerimis-, teabevahetus- ja nõuandev foorum, mis tegutseb kriisiolukordades nende kolletes, eriti kui tekib vajadus sektoritevaheliste või ohutusprobleemide koordineerimiseks (s.t olulised meetmed ulatuvad tervishoiusektorist kaugemale). Terviseohutuse komitee aitab kaasa koordineeritud poliitiliste otsuste langetamisele liikmesriikide vahel ja ELi tasandil, kui tegemist on tema volituste alla kuuluvate tervishoiuprobleemidega. See hõlmab komitee panust WHO rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade rakendamisse, nagu on sätestatud Euroopa Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade kohta[6].

Valmisolek. Teatistes üldise valmisoleku planeerimise ja ELi gripikava kohta rõhutatakse valmisoleku tähtsust. Tuleb valmis olla tervist ja ühiskonda ähvardavateks peamisteks ohtudeks, mis tulenevad bioloogilistest, keemilistest, radioaktiivsetest ja keskkonnaalastest teguritest, on olukord siis tekkinud tahtlikult, juhuslikult või looduslikult. Terviseohutuse komitee hindab muuhulgas ka ELi ametite antavaid teaduslikke ja tehnilisi nõuandeid, kontrollides nende poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid tervishoiuküsimustele. Gripiks valmisoleku osas jätkab ECDC otsuste tegijatele teaduslike nõuannete ja toe andmist, et saaks parandada valmisolekut liikmesriikide ja ühenduse tasandil. Komitee hindab riiklikul tasandil rakendatavaks kavandatud meetmete rahvusvahelist mõju ja koordineerib nendega seotud teabevahetust.

Riski- ja kriisiohje. Komitee liikmed vahetavad teavet tervisega seotud ohtude kohta, et tagada kiire ühendusevõtt tervisega seotud suurte kriisiolukordade kohta; komitee annab nõu nii valmisoleku ja reageerimise kui ka ELi tasandil hädaolukordade ohjamise planeerimise koordineerimise osas. See hõlmab teabe vahetamist ja edastamist; liikmesriikide tervisealase reageerimise ja meetmetega seotud teabevahetuse koordineerimist ning Euroopa tasandil koordineerimist ja koostööd, kui kõnealuse koordineerimisega ei tegele nakkushaiguste alane ühenduse võrgustik. Koordineerimise ja ECDC-lt kriisiolukordades õigeaegselt saadava teadusliku toe tarvis kehtestatakse tegevuskord.

4. TERVISEOHUTUSE KOMITEE VOLITUSED ÜLEMINEKUPERIOODIL KUNI AASTANI 2008

Terviseohutuse komitee kaudu saavad liikmesriikide kõrgetasemelised esindajad koordineerida nõukogu, komisjoni või liikmesriikide poolt vastuvõetavaid valikuid ja otsuseid seoses valmisoleku ja reageerimisega peamistele terviseohtudele ning anda nende kohta nõu; samuti toimib komitee ühenduslülina Euroopa tasandi eri tegutsejate vahel. Terviseohutuse komitee on Euroopa tasandil foorum, mis koordineerib teavet sektoritevaheliste lähenemisviiside ja terviseohutusega seotud küsimuste kohta, eesmärgiga ühte sobitada liikmesriikide võetavad meetmed.

Terviseohutuse komitee annab oma panuse terviseriskide, -ohtude ja -kriiside ohjamise parandamisse ühenduse tasandil ja liikmesriikides, kasutades selleks sektoreid hõlmavaid ja interdistsiplinaarseid vahendeid. Ta pakub parimaid lahendusi, keskendudes valmisolekule keemiliste, bioloogiliste ja radioaktiivsete ohtude suhtes ning peamistele terviseohtudele (näiteks pandeemiline gripp), samuti jätkab ta tööd üldise valmisoleku planeerimisel.

Liikmesriikide esindajad kohtuvad terviseohutuse komitees, kui on vaja võtta selliseid meetmeid, mis on olemuselt sektoreid hõlmavad või kuuluvad ainuüksi liikmesriikide vastutusalasse ning seetõttu lähevad kaugemale tavalistest taudiolukorras võetavatest meetmetest, mille võtavad EWRS-võrgustiku ametnikud, nagu on ette nähtud otsuses 2119/98/EÜ.

Terviseohutuse komitee koosneb ELi liikmesriikide tervishoiuministeeriumide kõrgetasemelistest esindajatest, kellel on volitused peamiste terviseohtudega seotud valmisoleku planeerimise ja nendele reageerimise osas teha koordineeritud otsuseid ja võtta kohustusi.

Igal liikmesriigil on komitees üks esindaja ja üks asendusliige. Tervishoiuministrid teatavad nimetatud esindajatest Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektorile. ECDC ja EMEA on komitees esindatud. Ühinevate liikmesriikide, WHO, EMP riikide ja Šveitsi esindajad kutsutakse vaatlejatena osa võtma mittekonfidentsiaalsetest aruteludest. Komisjoni liikmeks saamiseks on vaja läbida julgeolekukontroll.

Terviseohutuse komitee võib konkreetseid ülesandeid või valdkondi suunata oma liikmetest koostatud töörühmadele. Istungitele võib kutsuda eksperte. Komitee ja töörühmade tegevusmenetlused ja töömeetodid kinnitab komitee.

5. Järeldused

Komisjon kutsub nõukogu üles võtma vastu järeldusi, mis toetavad terviseohutuse komitee volituste pikendamist, nagu on kavandatud 4. jaos, ning võimaldavad juba käimasoleva koostöö jätkamist terviseohutuse komitees.

[1] Loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2119/98/EÜ.

[2] KOM(2003) 320 (lõplik).

[3] KOM(2005) 607 (lõplik).

[4] KOM(2005) 605 (lõplik).

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004.

[6] KOM(2006) 552 (lõplik).