Kuuluvustunde ja vastuvõtva ühiskonnaga täieliku sideme loomiseks ning sotsiaal-majanduslikult edukate ühiskondade loomiseks on aktiivne osalemine ja võimalus panustada poliitilisse, kultuuri- ja ühiskondlikku ellu vähemalt sama oluline. Sõbralike, mitmekesiste ja kaasavate ühiskondade arendamine on protsess, mis vajab nii kolmandate riikide kodanike kui ka vastuvõtva ühiskonna osalemist. On hädavajalik edendada kultuuridevahelist, sealhulgas religioonidevahelist dialoogi usuliste kogukondade vahel, ning inimõiguste ja Euroopa väärtuste austamist.

Dünaamiline kahesuunaline integratsiooniprotsess ei tähenda üksnes seda, et kolmandate riikide kodanikelt eeldatakse ELi väärtuste omaksvõtmist ja vastuvõtva keele õppimist, vaid ka seda, et neile pakutakse sisulisi võimalusi osaleda elukohaks saanud liikmesriigi majanduses ja ühiskonnas.

Euroopa Liit tugineb põhiväärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigile ja põhiõiguste austamisele. Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud mitmesugused integratsiooniprotsessi seisukohalt üliolulised õigused, sealhulgas sõna- ja usuvabadus ning õigus võrdsusele ja diskrimineerimiskeeld. Nende põhiväärtuste mõistmine ja nendega nõustumine on vastuvõtvas ühiskonnas elamise ja osalemise hädavajalik tingimus. Samal ajal kaitsevad need õigused ka kolmanda riigi kodanikku ning soodustavad tema kaasamist ühiskonda. Sellega seoses arutas nõukogu kolmandate riikide kodanike integratsiooni 2016. aasta õigusriigialase dialoogi raames, mis kinnitas taas põhiväärtustest juhindumise olulisust ning integratsiooniprotsessi kahesuunalisuse põhimõtte kesksust.

Kogemus näitab, et integratsioonipoliitika toimib kõige paremini, kui sellega tagatakse sidusad süsteemid, mis hõlbustavad kõikide ühiskonnaliikmete – kolmandate riikide kodanike ja kogukondade, kus nad end sisse seavad – osalemist ja võimestamist. See tähendab, et integratsioon peaks ulatuma tööturul osalemisest ja vastuvõtva riigi keele selgeks õppimisest kaugemale: integratsioon on tõhusaim siis, kui see lähtub küsimusest, mida tähendab elamine mitmekesistes Euroopa ühiskondades.

Tõhusa integratsioonipoliitika väljatöötamine nii nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kes on saabunud hiljuti ja vastavad liitu jäämise nõuetele, kui ka nende jaoks, kes on viibinud ELis pikemat aega, tähendab pikaajalist investeerimist. Tõhusad ja õiglased integratsioonimeetmed nõuavad piisavaid poliitilisi, sotsiaalseid ja finantsinvesteeringuid, mis osutuvad pikas perspektiivis kasulikuks kõikide meie kogukondade jaoks.

Meetmeid kolmandate riikide kodanike integreerimise toetamiseks ei tohiks ega tuleks võtta muid haavatavaid või ebasoodsas olukorras rühmi või vähemusi toetavate meetmete kulul. Kolmandate riikide kodanike integratsiooniga arvestamine on – ja peaks olema – lahutamatu osa jõupingutustest ajakohastada ja ehitada kaasavat sotsiaal-, haridus-, tööturu-, tervishoiu- ja võrdõiguslikkuspoliitikat eesmärgiga pakkuda igaühele sisukaid võimalusi osaleda ühiskonnas ja majanduses. Tulevase Euroopa uue oskuste tegevuskava eesmärk on tugevdada Euroopas inimkapitali ja töölesobivust, aidates seeläbi kaasa ELi üldisele konkurentsivõimele. Samal ajal võivad sihipärased spetsiifilised meetmed vastata konkreetsete kolmandate riikide ränderühmade integratsioonivajadustele, olgu tegemist siis isikutega, kes on saabunud hiljuti ja vastavad liitu jäämise nõuetele või kes on viibinud ELis juba mõned aastad.

Individuaalsed integratsioonivajadused on väga varieeruvad, sõltuvalt sellest, mis on isiku ELi tulemise põhjus ja kui kauaks ta siia eeldatavasti jääb, samuti tema oskustest, haridustasemest ja töökogemusest. Kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide kodanikud, kes liiguvad majanduslikel eesmärkidel, kasutavad sageli ära tööandjatelt saadavat integreerumistuge, näiteks keelekursusi ja töökeskkonna pakutavat võrgustikku. Teistel kolmandate riikide kodanikel ei pruugi sellist toetust olla. Just äsjasaabunud pagulased peavad tulema toime spetsiifiliste probleemidega, nagu kogetud traumadest tingitud haavatavus, dokumentide, sealhulgas kvalifikatsiooniga seotud dokumentide puudumine, tegevusetus enne varjupaigamenetluse alustamist ja selle vältel, kuid ka kultuuri- ja keelebarjääriga ning häbimärgistamisega haridussüsteemis, töökohal ja eluasemeturul, mis ei piirdu üksnes pagulastega.

Nagu komisjon märkis oma 7. aprilli 2016. aasta teatises, peab riikide majandus- ja sotsiaalpoliitika võtma arvesse ka kolmandatest riikidest pärit rändajate ja pagulaste hiljutist sissevoolu ning eelkõige lähtuma nende kohestest vajadustest ning tööturule ja ühiskonda integreerimisest. Sellest kujuneb mitme liikmesriigi jaoks raske ülesanne, kuid kui kiireks ja edukaks integratsiooniks on olemas õiged tingimused, on tegemist ka võimalusega, eriti muutuva demograafiaga liikmesriikide jaoks. See hõlmab majandusvaldkonda, sest tõendid näitavad, et kui kolmandate riikide kodanikud on hästi ja õigeaegselt integreeritud – alustades varase lõimimisega haridussüsteemi ja tööturule – panustavad nad eelarvesse positiivselt.

Kui investeerime praegu integratsioonipoliitikasse ressursse ja energiat, siis toetame Euroopa muutmist jõukamaks, sidusamaks ja kaasavamaks ühiskonnaks tulevikus. Euroopa rände tegevuskavas toonitati vajadust kolmandate riikide kodanikele suunatud tõhusa integratsioonipoliitika järele. Võttes arvesse praeguseid rändeprobleeme ja 6. aprilli 2016. aasta teatises esitatud teavet on nüüd käes hetk, mil vaadata üle kõiki poliitikavaldkondi ja kõiki asjakohaseid osalejaid – sealhulgas ELi, liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ning sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone – hõlmav ühine lähenemisviis ja muuta see tugevamaks. Seda toetab ka Euroopa Parlament oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsioonis, milles nõutakse muu hulgas kõikide kolmandate riikide kodanike, sealhulgas pagulaste täielikku osalemist ja varast integreerimist.

Peamine viis saavutada Euroopa ühiskondades edaspidi heaolu, jõukus ja ühtekuuluvus, on tagada, et kõikidel õigusega ja õiguspäraselt ELis viibivatel isikutel – olenemata viibimise kestusest – on võimalik selles protsessis osaleda ja anda sellesse oma panus. Ajal, mil diskrimineerimine, eelarvamused, rassism ja ksenofoobia on tõusuteel, kehtib õiguslik, moraalne ja majanduslik kohustus kaitsta ELi põhiõigusi, väärtusi ja vabadusi ning jätkata tööd üldise sidusama ühiskonna nimel. Kolmandate riikide kodanike edukas integreerimine on kõikide liikmesriikide jaoks ühist huvi pakkuv küsimus.

Hoolimata aga tehtud jõupingutustest läheb kolmandate riikide kodanikel kogu ELis tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse seisukohast ELi kodanikega võrreldes halvemini . Samas on hiljutised meetmed, mis on võetud eesmärgiga parandada ELi saabuvate kaitset vajavate suurte inimrühmade juhtimist, sealhulgas ümberasustamis- ja ümberpaigutamismeetmed, toonud esile tõsiasja, et väiksema integratsioonikogemusega liikmesriikidel tuleb töötada välja tõhusad integratsioonistrateegiad.

EL on toetanud liikmesriikide integratsioonipoliitikat juba mitu aastat. 2014. aastal kinnitas justiits- ja siseküsimuste nõukogu uuesti 2004. aastal vastuvõetud sisserännanute Euroopa Liitu integreerimise poliitika ühised aluspõhimõtted, milles nähakse kogu ELis ette kolmandate riikide kodanike integreerimise ühine metoodika . 2011. aastal nägi Euroopa Komisjon ette kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa töökava, milles nõuti tugevdatud ja sidusat integratsioonikäsitlust, mis hõlmab eri poliitikavaldkondi ja valitsemistasandeid. Nende aastate jooksul on paljud liikmesriigid töötanud välja oma siseriiklikest tingimustest sõltuva integratsioonipoliitika ning EL on täitnud mõne poliitikameetme toetamisel olulist rolli.

Euroopa ühiskonnad on üha mitmekesisemad ja see protsess jätkub ka edaspidi. Praegu elab ELis 20 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kes moodustavad 4 % liidu elanike koguarvust. Inimeste liikuvus, mis toimub erisugusel määral ja on tingitud mitmesugustest põhjustest, iseloomustab 21. sajandit nii Euroopas kui ka kogu maailmas, mis tähendab, et ELil tuleb tõhustada oma tegevust nii rändevoogude juhtimisel kui ka kolmandate riikide kodanikke käsitlevas integratsioonipoliitikas.

4. PEAMISED POLIITILISED PRIORITEEDID JA VAHENDID INTEGRATSIOONI TOETAMISEKS KOGU ELis

Edukas integratsioon on aegavõttev protsess, mis toimub mitmes poliitikavaldkonnas, nt hariduses, tööhõives, ettevõtluses, kultuuris, ning erisugustes tingimustes. Tuginedes 2011. aasta Euroopa integratsioonikavale, nähakse käesolevas tegevuskavas ette poliitilised prioriteedid ja vahendid, millega toetada nende prioriteetide järgimist.

4.1 Poliitilised prioriteedid

Prioriteetsele kohale tuleb seada konkreetsed meetmed, mis tuleb võtta nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et tugevdada ja toetada integratsiooni peamistes poliitikavaldkondades.

4.1.1 Lahkumiseelsed/saabumiseelsed meetmed

Kolmandate riikide kodanike toetamine integratsiooniprotsessi võimalikult varases etapis on osutunud eduka integratsiooni ülioluliseks teguriks. Lähtepunkt on võimaluse korral lahkumiseelsed ja saabumiseelsed meetmed, mis on suunatud nii kolmandatest riikidest saabujatele kui ka vastuvõtvale ühiskonnale. Niisugused meetmed võivad tuua kasu üksikisikutele, olenemata nende seaduslikult ELi saabumise põhjustest, kuid eriti olulised võivad need olla pagulaste ümberasustamise ettevalmistamisel. Kuna liikmesriigid peaksid täitma oma osa 2015. aasta juuni ümberasustamiskava käsitlevast otsusest, vabatahtlikust humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kavast Türgiga ning ELi-Türgi avalduse kohasest nn üks ühe vastu põhimõttel ümberasustamisest, on integratsiooni hõlbustamiseks aina olulisem arendada edasi lahkumiseelseid meetmeid, võttes eriti arvesse ka eelseisvat struktuurset ümberasustamissüsteemi, millest anti teada 6. aprilli 2016. aasta teatises.

Asjaomaste kolmandate riikide kodanike jaoks, eriti töö tõttu või perekondlikel põhjustel tulnute, kuid ka ümberasustatavate pagulaste jaoks võib lahkumiseelne keeleõpe ja tööalane koolitus kiirendada integreerumist nende tulevasse keskkonda. Kui lähte- ja sihtriigid on kavandanud lahkumiseelsed meetmed ühiselt, on need osutunud integratsiooni kiirendamisel eriti tõhusaks. Lähte- ja transiidiriikide vaheline koostöö ei ole selles valdkonnas aga endiselt piisavalt edasi arenenud. Oma teatises Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta teeb komisjon ettepaneku ühtse ja sihipärase käsitlusviisi kohta, et töötada koos liikmesriikidega välja rahastamis- ja muud abivahendid ning koondada mõjujõud, et luua kolmandate riikidega laiahaardelised partnerlused rände paremaks haldamiseks. Näiteks töötab komisjon koos liikmesriikidega, et tugevdada koostööd teatud kolmandate riikidega eesmärgiga täita kohustused, mis tulenevad 2015. aasta novembris toimunud Valletta rändeteemalisel tippkohtumisel allkirjastatud tegevuskavast, sealhulgas lahkumiseelsete meetmete valdkonnas.

Pagulaste ümberasustamisel on kõige olulisem teha nende sihtriikidesse jõudmisele järgneva integratsiooni hõlbustamiseks järgmist: anda pagulastele teavet ümberasustamisriigi kohta, aidata neil kujundada oma uue elu suhtes realistlikke ootusi, teavitada neid nende õigustest ja kohustustest ning varustada neid keele- ja muude oskustega, mis võivad aidata neil saavutada uues keskkonnas edu.

Tehnoloogia, sotsiaalmeedia ja interneti innovaatiline kasutus peab olema integratsiooniprotsessi kõikide etappide, sealhulgas lahkumiseelse etapi osa. Mõni liikmesriik on töötanud välja veebipõhised vahendid, näiteks telefonirakendused, et teavitada äsjasaabunud varjupaigataotlejaid nende õigustest ja vastuvõtvast ühiskonnast või pakkuda algtaseme keeleõpet või praktilist teavet igapäevaelu hõlbustamiseks.

Samamoodi võivad saabumiseelsed meetmed aidata valmistada vastuvõtvaid ühiskondi ette kolmandate riikide kodanike saabumiseks, aidates luua empaatiat ja mõistmist, et saada üle eelarvamustest ning edendada avatud ja sõbralikku hoiakut. Paljudes liikmesriikides on ümberasustatud pagulasi vastuvõtvates kogukondades juba kasutusel teatud vormis saabumiseelsed meetmed. Näiteks Euroopa Komisjoni kaasrahastatava võrgustiku SHARE raames, mille eesmärk on ühendada Euroopa piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning nende kodanikuühiskonna partnerid, kes on seotud pagulaste ümberasustamise ja integreerimisega, on töötatud välja dokument „Share City Curriculum – A Toolkit for Welcoming, Supporting and Empowering Resettled Refugees“.

Võttes arvesse ümberasustamisega seotud kohustuste täitmist, annab komisjon liikmesriikidele tõhusate lahkumiseelsete meetmete rakendamisel täiendavat finantstoetust ning tõhustab koostööd asjakohaste rahvusvaheliste osalejatega, näiteks Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga. Komisjon on teinud ettepaneku anda uuele Euroopa Liidu Varjupaigaametile põhiroll liikmesriikidevahelise parimate tavade vahetamise hõlbustamisel ja jälgimisel, sealhulgas lahkumiseelsete integratsioonimeetmete valdkonnas.

Komisjon algatab projektid, millega toetatakse kohalikele kogukondadele suunatud lahkumiseelseid ja saabumiseelseid meetmeid, sealhulgas prioriteetsetele kolmandatele riikidele keskenduvate ümberasustamisprogrammide raames; teeb koostööd liikmesriikidega, et tugevdada muu hulgas La Valletta tegevuskava raames teatud kolmandate riikidega lahkumiseelsete meetmete valdkonnas koostööd. Liikmesriike kutsutakse üles oma integratsioonipoliitikat tugevdama edendama pagulaste ümberasustamise erasponsorlusprogramme, et kaasata kohalikud kogukonnad aktiivselt kolmandate riikide kodanike integratsiooniprotsessi; kaaluma osalemist mitut sidusrühma hõlmavates pagulaste ümberasustamise projektides, nagu ELi projekt pagulaste ümberasustamise ja vastuvõtmise hõlbustamiseks uue teabe jagamise abil . pakkuma lahkumiseelset teavet, et valmistada inimesed ELi saabumiseks ette, sealhulgas määrates peamistes kolmandates riikides asuvatesse saatkondadesse rändeküsimuste kontaktametnikud.

4.1.2 Haridus

Haridus ja koolitus kuuluvad integratsiooni võimsaimate vahendite hulka ning nende kättesaadavaks muutmise ja edendamisega tuleks tegeleda võimalikult varakult. Põhioskuste omandamine on edasise õppimise alus ning tee tööhõive ja sotsiaalse kaasatuseni.

Sihtriigi keele õppimine on kolmandate riikide kodanike jaoks edukaks integreerumiseks hädavajalik. Keelealaseid integratsiooniprogramme tuleks pakkuda võimalikult ruttu pärast saabumist, need peaksid olema kohandatud iga inimese keelelisele pädevusele ning ühendama keeleõppe muude oskuste ja pädevuste õppimise või töökogemustega. Eriti tuleks püüda tagada, et need kursused jõuavad nii naiste kui ka meesteni.

Kõikidel lastel, olenemata nende perekondlikust või kultuurilisest taustast või soost, on õigus saada haridust, et end edasi arendada. Pagulaste laste haridusteel võib olla tekkinud paus või ei ole neil mõnel juhul olnud võimalik üldse koolis käia, mistõttu nad vajavad spetsiaalselt kohandatud tuge, sealhulgas järeleaitamistunde. Õpetajatel on tarvis nende aitamiseks vajalikke oskusi ning üha mitmekesisemaks muutuvates klassides töötamisel tuleb neid toetada, et hoida ära ka koolist väljalangemist ja hariduslikku segregatsiooni.

Alusharidus ja lapsehoid on kolmandatest riikidest pärit perede ja laste integreerimisel määravad. Heterogeensetes ühiskondades kooselamise õppimisel ja keelelise pädevuse omandamisel täidab see üliolulist rolli. Investeerimine alusharidusse ja lapsehoidu on osutunud tõhusaks vahendiks, mille abil võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning tagada, et kõikidele lastele antakse võimalus realiseerida oma täit potentsiaali.

Vastuvõtva ühiskonna seaduste, kultuuri ja väärtuste mõistma õppimine on kolmandate riikide kodanike jaoks hädavajalik, et saada aru kohustustest, mis on seotud nende uue eluga vastuvõtvas ühiskonnas, ning osaleda selles ühiskonnas aktiivselt. Haridus täidab laste sotsialiseerumises jõulist rolli ning võib edendada kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtvate ühiskondade sotsiaalset ühtekuuluvust ja vastastikust mõistmist. Põhjalikumalt tuleks uurida keskkoolides kodanikuõppe alustamise küsimust. Koolides ja kõrgharidusasutustes antava formaalhariduse kaudu toimuva integratsiooni täiendamisel on oluline roll ka mitteformaalsel õppimisel (nt noorteühendused, kultuur ja sport).