Kohtumenetluste kestus on endiselt ELis üks pikimaid. Vaatamata mõningatele viimastel aastatel tehtud edusammudele, on menetlused kõigil tasanditel ja kõigis kohtuasjade kategooriates endiselt väga pikad. Esimese astme tsiviil- ja kaubandusasjade kohtuvaidlustes vajasid kohtud 2018. aastal kohtuasja lõpetamiseks keskmiselt 440 päeva, mis on üks pikimaid menetlusaegu ELis . Probleemi süvendavad lisaks pikad menetlused teises astmes (keskmiselt 1 120 päeva). Samamoodi on endiselt probleem halduskohtute menetluste pikkus (keskmiselt 1 057 päeva), hoolimata mõningastest edusammudest viimastel aastatel. Algatatud ja lõpuleviidud menetluste määrad näitavad ka seda, et kohtud tegutsevad praegu oma võimete piiril, kusjuures Malta kuulub nende liikmesriikide hulka, kus on kõige vähem kohtunikke elaniku kohta. Rahapesuga seotud kohtuasjade keskmine pikkus (üle 2 000 päeva) esimeses kohtuastmes on samuti eriti murettekitav ja see halvenes jätkuvalt 2018. aastal. Rahvatervise üleminspektori korraldusega suleti COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks võetud erakorraliste meetmete osana kohtud ja tähtajad peatati alates 16. märtsist 2020. Korraldus tühistati 5. juunil 2020.

Juhtumite jaotamise süsteem on läbivaatamisel. Praeguses raamistikus jaotab kohtusekretär kohtuasjad vastavalt ülemkohtuniku juhistele. Läbivaatamise eesmärk on luua uus süsteem, mis kajastab registreeritud juhtumite keerukust, võimaldades juhtumitega seotud koormust paremini jaotada ja parandada tõhususe taset.

Õigussüsteemi kvaliteedi parandamiseks on vastu võetud mõned meetmed. Eelkõige on võetud järgmised meetmed, mille eesmärk on parandada veelgi kohtutes IT-vahendite kasutamist: i) elektroonilist esitamist ja tasude elektroonilist maksmist laiendatakse suuremale arvule tsiviilkohtutele; ii) kodanikele ja õigustöötajatele antakse nende juhtumitega seotud toimikutega tutvumiseks tasuta veebipõhine juurdepääs; ja iii) loodud on e-kohtute platvorm, mis pakub üldsusele ja õigustöötajatele hulgaliselt õigusemõistmisega seotud teenuseid. Valitsus valmistab ette digitaalset strateegiat ja tegevuskava, et tugevdada tehnoloogia kasutamist õigussüsteemis. Kohtunike koolituse valdkonnas on suurendatud kohtunike õppekomisjoni eelarvet, mis võimaldaks laiendada koolitusteenuste valikut ja kvaliteeti. Mitme olulise õigusalase oskuse osas ei registreeritud 2018. aastal ühtegi õigusalast koolitust. Kohtunikueetika koolituse puudumine on endiselt probleem.

Erinevates valdkondades tegutseb suur hulk erikohtuid. Nende kohtute hulka kuuluvad pagulaste apellatsiooninõukogu, ruumilise planeerimise ja keskkonnakohus, tarbijanõuete kohus, konkurentsi- ja tarbijakaebuste kohus, töökohus, teabe- ja andmekaitse apellatsioonikohus, vaimse tervise kohus, patendikohus, politseilitsentside apellatsioonikohus, halduskohtute kolleegiumid ja vanglate apellatsioonikohus. Veneetsia komisjon on nende erikohtute pärast muret tundnud, leides, et neil ei ole samaväärset sõltumatust kui üldkohtutel.

Loomisel on täiesti eraldiseisev prokuratuur. Kuni viimase ajani viis suurema osa uurimisi ellu politsei, samas kui peaprokuratuur menetles otseselt ainult kõige raskemaid kuritegusid. Peale selle olid peaprokuröri ametikohal prokuratuuri funktsioonid ühendatud ülesannetega, mida täidab valitsuse õigusnõunik, kes esindab kohtumenetluses riiki, ning see tekitas muret seoses võimude lahususe tagamisega. 2019. aastal teatas valitsus Veneetsia komisjoni soovitustele vastates kavatsusest luua eraldiseisev prokuratuur. Esimese sammuna loodi riigiadvokaadi büroo, et võtta üle prokuratuurivälised ülesanded, mida peaprokurör varem täitis. Riigiadvokaat tegutseb valitsuse õigusnõunikuna. Peaprokurör vastutab süüdistuse esitamise eest kõigi süütegude puhul. Valitsus kavatseb 2020. aasta oktoobris esitada parlamendis seaduseelnõu, et laiendada peaprokuröri süüdistuse esitamise ülesandeid ka kergematele süütegudele. Juhtumite üleandmine politseilt prokuratuurile toimub järk-järgult alates 2020. aasta suvest ning selle tulemuseks peaks olema lõpuks kõikide süüdistuste peaprokurörile üleandmine. Seetõttu võtab veel aega, enne kui prokuratuuri reformid täielikult toimima hakkavad. Peaprokuröri osas võttis parlament 2019. aasta juulis vastu seaduse, mis näeb ette uue ametisse nimetamise korra. Seadus kohustab peaministrit võtma nõuetekohaselt arvesse ametisse nimetamise komisjoni soovitusi, kui otsustatakse tema soovituse üle, mille ta esitab presidendile põhiseaduse artikli 91 tähenduses peaprokuröri ametisse nimetamiseks. Kooskõlas uue menetlusega nõustus peaminister 8. septembril 2020 ametisse nimetamise komisjoni soovitatud kandidaadiga Malta peaprokuröri ametikohale. Need muudatused lisavad eelmise ametisse nimetamise menetlusega võrreldes kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi. Praktikas kuulub peaprokuröri ametisse nimetamine endiselt peamiselt peaministri volituste hulka ning sellega seoses on väljendatud muret.

Kohtute tajutava sõltumatuse tase on keskmise lähedal. See kehtib kohtute tajutava sõltumatuse taseme kohta nii üldsuse (52 %: võrdlemisi või väga kõrge) kui ka ettevõtjate seas (48 %: võrdlemisi või väga kõrge).

Parlament võttis vastu ka kohtunike ja magistraadikohtunike ametist vabastamise menetluse reformi. Eelmise raamistiku kohaselt tegi otsuseid kohtunike ja magistraadikohtunike ametist tagandamise kohta parlament. Veneetsia komisjon soovitas menetluse depolitiseerida. Reformide kohaselt on kohtunike ja magistraadikohtunike ametist tagandamise otsuste eesõigus õigusemõistmise komisjonil, mis enamikus koosneb kohtusüsteemi liikmetest. Parlament enam kohtunike või magistraadikohtunike ametist tagandamise otsustes ei osale. Lisaks nähakse reformidega ette võimalus kaevata ametist kõrvaldamine edasi konstitutsioonikohtusse. Need reformid tugevdavad kohtute sõltumatust, võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi . Veneetsia komisjon kiitis oma 2020. aasta juuni arvamuses reformikavad heaks ja valmistab praegu ette täiendavat arvamust nende reformide seadusandlike tekstide kohta.

Kohtunike ja magistraadikohtunike ametisse nimetamise süsteemi reform võeti vastu 2020. aasta juulis. 2020. aasta kevadel esitas valitsus rea reformiettepanekuid, sealhulgas seoses kohtunike ametisse nimetamise süsteemiga, et rakendada Veneetsia komisjoni 2018. aasta detsembris antud soovitusi. Põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu võttis parlament vastu 29. juulil 2020. Kõiki neid ettepanekuid arutas Maltaga ja hindas Veneetsia komisjon, kelle arvamus seadusandlike tekstide kohta on siiski veel lõpetamata. Eelmise raamistiku kohaselt nimetas kohtunikud ja magistraadikohtunikud ametisse Malta president, „toimides peaministri nõuannete kohaselt“. Kohtunike ametisse nimetamise komisjon tegi kindlaks, kas kandidaadid vastasid kohtuniku ametisse nimetamise kriteeriumidele, kuid ei seadnud kandidaate paremusjärjestusse ega väljendanud kandidaatide suhtes eelistusi. Kohtunike ametisse nimetamise komisjoni ülesandeks oli välja selgitada kohtunike kandidaadid, kelle seast peaministril oli õigus valida kohtunikuks või magistraadikohtunikuks nimetatavaid kandidaate, samas kui presidendi roll oli puhtalt formaalne. Kohtunike ametisse nimetamise komisjoni koosseis on parlamendi vastuvõetud uute õigusaktide alusel läbi vaadatud, kusjuures enam kui pooled selle liikmetest esindavad nüüd kohtunikkonda. Avaldatakse kandideerimiskutsed vabadele kohtunike ametikohtadele. Kohtunike ametisse nimetamise komisjon esitab kolm vabale kohale kõige sobivamat kandidaati otse vabariigi presidendile, kes valib kohtunikud või magistraadikohtunikud talle esitatud kandidaatide hulgast. Hindamiskriteeriumid on sätestatud põhiseaduses. Need reformid aitavad kaasa kohtute sõltumatuse tugevdamisele, võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi. Selle küsimuse olid tõstatanud ka Euroopa Komisjon ja nõukogu 2020. aasta Euroopa poolaasta raames antud riigipõhises soovituses, samuti Euroopa Parlament. Veneetsia komisjon kiitis oma 19. juuni 2020. aasta arvamuses üldiselt heaks kohtunike ametisse nimetamise reformide kavad, tuletades meelde vajadust võtta täiendavaid meetmeid piisava üldise kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi saavutamiseks kooskõlas oma 2018. aasta detsembri arvamusega. Veneetsia komisjon valmistab praegu ette ka täiendavat arvamust nende reformide seadusandlike tekstide kohta. Reformi järgi peab ülemkohtuniku ametisse nimetamine toimuma kahe kolmandiku parlamendiliikmete toetusega, kaasamata kohtunikke või kohtunike ametisse nimetamise komisjoni. Võttes arvesse ülemkohtuniku erinevaid ülesandeid (konstitutsioonikohtu esimees, apellatsioonikohtu esimees, kes on mõlema apellatsioonikomisjoni esimees) ning tema olulisi ülesandeid õigussüsteemi haldamisel (kohtunike ametisse nimetamise komisjoni esimees, õigusdistsipliini eest vastutav õigusemõistmise komisjoni liige), rõhutas Veneetsia komisjon, et väga oluline on ülemkohtuniku ametisse nimetamine võimalikult suures osas depolitiseerida.

Malta õigussüsteemi mõjutavad nii mandri-Euroopa kui ka üldise õiguse (common law) õigustraditsioonid. Kohtud jagunevad kõrgema ja madalama astme kohtuteks. Kõrgema astme kohtud koosnevad kohtunikest ning nende hulka kuuluvad tsiviilkohus, kriminaalkohus, apellatsioonikohus, kriminaalasjade apellatsioonikohus ja konstitutsioonikohus. Madalama astme kohtud koosnevad magistraadikohtunikest ning nende hulka kuuluvad Malta magistraadikohus ja Gozo magistraadikohus. Kohtusüsteemi juhib ülemkohtunik, kes on ka konstitutsioonikohtu eesistuja. Kohtute sõltumatus on sätestatud põhiseadusega, mis tagab kohtunike ja magistraadikohtunike ametiaja kaitstuse. Kohtute tööd kontrollib õigusemõistmise komisjon. On hulk erikohtuid, kes teevad otsuseid konkreetsetes valdkondades. Loomisel on täiesti eraldiseisev prokuratuur. Advokatuur (advokaatide koda) on juristide sõltumatu ja eneseregulatsioonil põhinev kutseorganisatsioon. 2020. aasta juulis võttis parlament õigusvaldkonnas vastu rea põhiseadusreforme.

Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi osas on parlament hiljuti vastu võtnud hulga reforme. Eelkõige on vastu võetud uued eeskirjad vabariigi presidendi valimise ja ametist tagandamise kohta ning ombudsmani ametit tugevdavad reformid. Esitatud on ka teisi seaduseelnõusid, mille eesmärk on piirata peaministri rolli mitme sõltumatu komisjoni ametisse määramisel. Nende reformide eesmärk on tugevdada üldist kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning reageerida mõnele soovitusele, mille on andnud Veneetsia komisjon, kes valmistab ette ka täiendavat arvamust nende reformide seadusandlike tekstide kohta. Kaalutakse vajadust muude võimalike põhiseadusreformide järele, sealhulgas seoses parlamendi toimimisega. Kodanikuühiskonna organisatsioonid täidavad avalikus arutelus üha suuremat rolli.

Malta põhiseaduses on ette nähtud väljendus- ja meediavabadus. Malta juhtiva uuriva ajakirjaniku Daphne Caruana Galizia mõrva 2017. aasta oktoobris peeti üldiselt rünnakuks väljendusvabaduse vastu ja see vallandas mure meediavabaduse ja ajakirjanike turvalisuse pärast Maltas. Muud murekohad on meediat reguleeriva asutuse tegeliku sõltumatuse kaheldavus, samuti õiguslikud ja veebipõhised ohud uurivate ajakirjanike jaoks. Malta meediamaastikule avaldab jätkuvalt märkimisväärset mõju see, et mitut Malta meediakanalit ja ringhäälingut omavad, kontrollivad või juhivad kaks peamist parlamendis esindatud erakonda.

Paljastatud on sügav korruptsioon, mis on tekitanud avalikkuses tugeva soovi märkimisväärselt tõhusama korruptsiooniga võitlemise ja laiemate õigusriigi reformide järele. Suurkorruptsiooni juhtumite puhul on olnud puudujääke süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel. Lünkade kõrvaldamiseks ja institutsioonilise korruptsioonivastase raamistiku, sealhulgas õiguskaitse ja vastutusele võtmise tõhustamiseks on algatatud laialdane reformiprojekt. Reform sisaldab uusi eeskirju politseiülema ametisse nimetamise kohta, prokuratuuri ülesannete, sealhulgas korruptsiooniga seotud juhtumite üleandmist politseilt peaprokurörile, korruptsiooni vastu võitlemise alalise komisjoni reformi ning uusi sätteid, mis võimaldavad esitada kaebuse, kui peaprokurör jätab süüdistuse esitamata. Nende reformide rakendamise tulemuslikkus võimaldab hinnata, mil määral on tegeletud lisaks Euroopa Komisjoni soovitustele ka Veneetsia komisjoni ja GRECO soovitustega.

Parlament võttis hiljuti ühehäälselt vastu hulga olulisi Malta õigussüsteemi reforme. Kohtunike ametisse nimetamise ja distsiplinaarmenetluste süsteemi reformide eesmärk on eelkõige parandada kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, piirates peaministri ja parlamendi rolli. Nende reformidega soovitakse tugevdada kohtute sõltumatust ja võimude lahususe süsteemi ning reageerida mõnele Veneetsia komisjoni 2018. aasta detsembri soovitusele ning Euroopa Komisjoni ja nõukogu Euroopa poolaasta raames antud soovitustele. Veneetsia komisjon kiitis reformikavad üldiselt heaks ja valmistab praegu ette täiendavat arvamust nende reformide seadusandlike tekstide kohta. Loomisel on peaprokuratuuri alluvuses olev riigiadvokaadist täielikult eraldiseisev prokuratuur. Õigussüsteemi tõhususe osas on jätkuvalt märkimisväärseid probleeme – kohtumenetlused on kõigil tasanditel ja kohtuasjade kõikide liikide puhul väga pikad.

II. Korruptsioonivastane raamistik

Korruptsioonivastane institutsiooniline raamistik koosneb mitmest ametiasutusest. Korruptsiooni vastu võitlemise alaline komisjon vastutab korruptsiooni ennetamise ja korruptiivse tegevusega seotud haldusuurimiste eest. Avaliku elu standardite volinik saab kaaluda, kas ministrid, parlamendisekretärid või muud parlamendiliikmed on käitunud seadusega vastuolus oleval viisil, rikkudes eetilisi või muid kohustusi, või on tegemist võimu kuritarvitamisega. Korruptsioonikuritegude uurimine ja nende eest vastutusele võtmine on seni olnud peamiselt politsei (majanduskuritegude üksuse) ülesanne; käimasolevate reformide tulemusel (vt I jagu) võtab peaprokurör aga üle kõigi süütegude uurimise, mille eest on ette nähtud üle kahe aasta pikkune vangistus, sealhulgas majanduskuriteod, korruptsioon ja rahapesu. Teised korruptsioonivastasesse võitlusesse kaasatud organid on rahapesu andmebüroo (FIAU) ning siseauditi- ja uurimisosakond. Viimane viib ellu siseauditeid ja uurimisi kõigis valitsusasutustes ja ametites. Korruptsioonikuriteod on loetletud kriminaalkoodeksis. 2020. aasta juulis võttis parlament vastu mitu korruptsioonivastase võitluse raamistikuga seotud reformi. Uuriva ajakirjaniku Daphne Caruana Galizia mõrva käimasolev kriminaaluurimine ja eraldi avalik uurimine on toonud ilmsiks sügava korruptsiooni ja tekitanud tungiva ühiskondliku nõudmise korruptsiooniga võitlemise suutlikkuse märkimisväärse tugevdamise ja õigusriigi laiema reformi järele.

Malta näitaja Transparency Internationali korruptsioonitaju indeksis on 54/100 ning ta on ELis 14. ja maailmas 50. kohal . 89 % Eurobaromeetri uuringus osalenud Malta vastajatest leiab, et korruptsioon on Maltal laialt levinud (ELi keskmine: 71 %) ja 54 % inimestest tunneb, et korruptsioon mõjutab nende isiklikku igapäevaelu (ELi keskmine: 26 %). Ettevõtetest peab korruptsiooni laialt levinuks 76 % (ELi keskmine: 63 %), sealjuures leiab 60 % ettevõtetest, et korruptsioon on äritegevuses probleem (ELi keskmine: 37 %). Samal ajal leiab 37 % vastanutest, et tehtud on piisaval hulgal hoiatava mõjuga süüdimõistvaid kohtuotsuseid korruptsiooni ärahoidmiseks (ELi keskmine: 36 %), ning 45 % ettevõtetest on arvamusel, et inimesi ja ettevõtteid, keda on tabatud kõrgemale ametnikule altkäemaksu andmiselt, karistatakse asjakohaselt (ELi keskmine: 31 %) .

Korruptsiooni vastu võitlemise alalise komisjoni (PCAC) puhul on vastu võetud muudatused, mis tegelevad struktuursete nõrkustega ja vähendavad peaministri osa selle liikmete määramises. PCAC vastutab korruptsiooni ennetamise ja korruptsiooniga seotud aruannetega seotud haldusuurimise eest. Ta korraldab uurimisi omal algatusel või saadud aruannete põhjal. Eelmise süsteemi kohaselt teatas PCAC oma uurimistulemustest justiitsministrile ja seadus ei nõudnud järelkontrolli ega kohtu alla andmist. Probleemina tõstatati läbipaistvus selles osas, milliseid juhtumeid PCAC uuris ja milliseid soovitusi oli antud. Euroopa Komisjon, Veneetsia komisjon ja GRECO tõid probleemidena esile selle uurimiste piiratud tulemuslikkuse ning PCACi liikmete ametisse nimetamise sõltuvuse peaministrist. Valitsus esitas 2020. aasta kevadel ettepanekud ametisse nimetamise korra muutmiseks. Parlament võttis need ettepanekud vastu 29. juulil 2020. Uue korra kohaselt nimetab PCACi esimehe ametisse vabariigi president, kes tegutseb vastavalt parlamendi kahekolmandikulise häälteenamusega vastuvõetud otsusele. PCACi kaks ülejäänud liiget nimetab ametisse president, toimides peaministri ja opositsiooniliidri nõuannete kohaselt. Uute eeskirjade kohaselt laiendatakse PCACi uurimispädevust nii, et see hõlmab korruptiivset tegevust laiemas ulatuses. Uue seadusega nähakse eelkõige ette, et kui PCACi arvates on uuritav tegevus korruptiivne või seotud korruptsiooniga või soodustab seda, edastatakse uurimistulemuste aruanne peaprokurörile. Muudatuste kaudu on PCACil koos ombudsmani, avaliku elu standardite voliniku ja riigikontrolöriga võimalik peaprokuröri süüdistusest loobumise otsus edasi kaevata. PCACi vahendid on siiski piiratud, mis seab kahtluse alla tema suutlikkuse viia ellu tõhusaid uurimisi. Veneetsia komisjon kiitis oma 2020. aasta juuni arvamuses reformikavad heaks ja valmistab praegu ette täiendavat arvamust reformide seadusandlike tekstide kohta.

Suurkorruptsiooni juhtumite käsitlemisel esineb puudujääke. Eelkõige jäävad tipptaseme tegevjuhtide kriminaaltoimikud teadete kohaselt pidama kriminaalmenetluse algstaadiumisse. Vaatamata uute tõendite esitamisele sellistel juhtudel jääb selgusetuks, kas asjakohased uurimisprotsessid on algatatud . Korruptsiooniga seotud kuritegude puhul viivad uurimisi ellu Malta täidesaatva politsei majanduskuritegude üksuse ametnikud. Nagu märgitud 2020. aasta Euroopa poolaasta riigiaruandes ja Euroopa Parlamendi resolutsioonides, on politsei uurimisi peetud katkendlikuks ning korruptsiooni ja võimu kuritarvitamisega seotud kuritegusid ei ole uuritud tõhusalt. Ametiasutuste andmetel teatati 2019. aastal seitsmest käimasolevast riigiametnikega seotud korruptsioonijuhtumi uurimisest, millest kaks olid seotud suurkorruptsiooniga. Ehkki juba on olemas edasikaebuse võimalus juhul, kui politsei ei esita süüdistust, on kehtestatud uus säte, mis võimaldab selliseid kaebusi esitada ka juhul, kui süüdistuse jätab esitamata peaprokurör .

Reformitud on politseiülema valimist ja ametisse nimetamise protsessi, mis on teema, mida rõhutas ka Veneetsia komisjon oma 2018. aasta detsembri arvamuses. 1. aprillil 2020 leppis parlament kokku seaduseelnõus, millega muudetakse politseiülema valimise ja ametisse nimetamise protsessi. Avaliku teenistuse komisjon on kohustatud korraldama avaliku hankekonkursi täiesti sõltumatul ja autonoomsel viisil ning esitama ministrite kabinetile kaks kandidaati. Seejärel peab kabinet valima kahe lõppnimekirja kantud kandidaadi seast ühe kandidaadi. Hiljuti ette pandud kord näeb ette ka seda, et lõppnimekirja kantud kandidaadid lähevad parlamentaarse kontrolli läbimiseks parlamentide avalikele ametikohtadele nimetamise komisjoni ette.

Politsei majanduskuritegude üksuse ressursse ja suutlikkust tuleb suurendada. Ajavahemikus 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta septembrini suurenes oluliselt politseinike arv majanduskuritegude üksuses: 58-lt 98-le. Keskendutakse valdkondadele, millega politseil ei olnud minevikus võimekust tegeleda, sealhulgas majandus- ja finantskuritegudele. Muud valdkonnad, kus võimekust eeldatavasti suurendatakse, on plokiahela analüüsi võimekus, luureanalüüsi tööriistade täiustamine ja juurdepääs rohkematele andmebaasidele.

Rikkumisest teataja kaitse seadus jõustus 2013. aastal. See sisaldab sätteid ebaausast tegevusest teatamiseks nii erasektoris kui ka avalikus halduses. Iga tööandja, sealhulgas kõik ministeeriumid, peab määrama rikkumisest teatava ametniku, et saada aruandeid töötajatelt, kes sooviksid kaitstult ebaausat tegevust avalikustada. Rikkumisest teatav ametnik peab omakorda võtma meetmeid või kui tegemist on kuriteoga võrdsustatud tegevusega, siis mõistliku aja jooksul politseisse teatama. Rikkumisest võib teatada seoses küsimustega, mis toimusid nii enne kui ka pärast seaduse jõustumist. Need õigusaktid kaitsevad neid, kes tegutsevad heas usus. Rikkumisest teatajate kaebuste arv on seni siiski üsna piiratud olnud.

Esitatud on ettepanekuid tipptaseme tegevjuhtide ülesandeid täitvate isikute ametisse nimetamise kohta. Esitati muudatusettepanekud tagamaks, et avaliku teenistuse komisjon, mis on sõltumatu põhiseaduslik organ, esitaks selgete ja eelnevalt kehtestatud nõuete alusel soovitusi vabariigi presidendile alaliste sekretäride ametisse nimetamiseks ja ametist tagandamiseks. Usaldusisikute osas esitati muudatusettepanekud avaliku halduse seaduses ja avaliku elu standardite seaduses, kehtestades nende ametisse nimetamiseks selge õigusliku aluse. Sellega järgitakse Veneetsia komisjoni ja GRECO soovitusi alaliste sekretäride ja usaldusisikute kohta . Veneetsia komisjon valmistab ette täiendavat arvamust parlamendile esitatud seadusandlike tekstide kohta.

Algatati avalik konsultatsioon eesmärgiga kehtestada lobitöö regulatsioon, mis praegu puudub. Avaliku elu standardite volinik avaldas konsultatsioonidokumendi ettepanekutega lobitöö reguleerimiseks. Volinik kavatseb välja anda soovitused muudatuste tegemiseks ministrite ja parlamendiliikmete eetikakoodeksites, nagu on sätestatud avaliku elu standardite seaduses. Keskkonna, kliimamuutuste ja planeerimise ministeerium on loonud läbipaistvusregistri platvormi, mis katseprojektina juba toimib.

Avaliku elu standardite volinik väljendas muret parlamendiliikmete huvide konfliktide pärast. Alates sellest, kui avaliku elu standardite volinik 2018. aastal tööd alustas, kontrollitakse parlamendiliikmete varadeklaratsioone. See on 30. oktoobril 2018 jõustunud avaliku elu standardite seaduse tulemus. Volinik uurib deklaratsioone ja teeb ka ettepaneku vaadata läbi esitatavad üksikasjad. Deklaratsioone siiski ei avalikustata, välja arvatud need, mis kuuluvad ministritele ja parlamendisekretäridele. Huvide konfliktide osas andis volinik välja otsuse kaebuse kohta, mille parlamendiliige esitas 2019. aasta juulis ja mis puudutab nende parlamendiliikmete võimalikku huvide konflikti, kes töötavad avalikus sektoris või osutavad avalikule sektorile lepingulisi teenuseid. Volinik leidis oma üksikjuhtuuringus, et kaks kolmandikku parlamendi lihtliikmetest töötavad avaliku sektori ametikohtadel või on sõlminud sellega lepinguid, ning jõudis järeldusele, et lihtliikmete palkamine valitsuse poolt on põhimõtteliselt vale, kutsudes üles seda tava lõpetama. Põhiseaduse reformiprotsessi raames kaalutakse parlamendiliikmete põhimääruse võimalikku reformimist. Isikutele, kellele on antud tipptaseme tegevjuhtide ülesanded, näiteks alalised sekretärid ja usaldusisikud, ei kehti samad deklareerimiskohustused kui parlamendiliikmetele. Nad on kohustatud esitama põhiteabe kooskõlas avaliku halduse seadusele lisatud avaliku sektori töötajate eetikakoodeksiga . Usaldusisikuid kontrollib avaliku elu standardite volinik .

III.Meedia mitmekesisus

Väljendusvabadus on sätestatud Malta põhiseaduses, samuti Euroopa konventsiooni seaduses (Malta seadustekogu 319. peatükk). 14. mai 2018. aasta meediat ja laimamist käsitleva seadusega tunnistati kehtetuks 1974. aasta pressiseadus, mis tõi kaasa laimamist käsitlevate seaduste läbivaatamise. Ringhäälinguameti sõltumatus on tagatud põhiseadusega. Malta meediamaastikku kujundab jätkuvalt see, et kaks peamist erakonda kas omavad mitut meediakanalit või kuulub neile toimetusvastutus. Uuriva ajakirjaniku Daphne Caruana Galizia mõrva 2017. aasta oktoobris peeti laialdaselt rünnakuks väljendusvabaduse vastu ja see vallandas mure meediavabaduse ja ajakirjanike turvalisuse pärast Maltal.

Ringhäälinguameti sõltumatus on sätestatud põhiseaduses. Põhiseadusega on kehtestatud ringhäälinguameti liikmete kõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid ning nende ametisse nimetamise viis. Nagu teiseses õiguses täpsustatud, on ringhäälinguamet juriidilise isiku staatusega äriühing, mis on õiguslikult ja funktsionaalselt sõltumatu valitsusest ning muudest era- või avalikest asutustest. Ringhäälinguameti otsuseid võib vaidlustada nii apellatsioonikohtus kui ka konstitutsioonikohtus. Ametit rahastatakse riigi konsolideeritud fondist, mis katab töötajate palgad. Peale selle rahastab amet oma kulutusi ringhäälingutele kehtestatud litsentsitasude ja trahvide kogumisega.

Ringhäälinguameti liikmed nimetab ametisse president, toimides peaministri nõuannete kohaselt, mis antakse pärast opositsioonijuhiga konsulteerimist. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire hindab ringhäälinguameti sõltumatuse ja tulemuslikkuse ohutaseme keskmiseks, arvestades, et kõik viis juhatuse liiget on tegelikult poliitiliselt ametisse nimetatud. Nad on valinud Malta kaks peamist erakonda, samas kui esimees valitakse üldjuhul nende kahe erakonna vastastikusel kokkuleppel. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire juhib tähelepanu sellele, et tegelikkuses jälgib ja reguleerib amet peamiselt avalik-õiguslikku meediat (st avalik-õiguslikke ringhäälinguteenuseid (PBS)), võimaldades de facto kahel teisel peamisel ringhäälingukanalil, mille omanikud on vastavalt Tööpartei ja Rahvuspartei, „üksteist toimetuslikult tasakaalustada“. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatakse rida konkreetseid tagatisi meediat reguleerivate riiklike asutuste sõltumatusele ja tulemuslikkusele. Selle direktiivi ülevõtmise seaduseelnõu arutatakse praegu parlamendis.

Malta ajakirjanike instituut (IGM) asutati 1989. aastal meediavaldkonna töötajaid ühendava liiduna. IGM kehtestas ajakirjanike eetikakoodeksi ja juhendas ajakirjanduseetika komisjoni (PEC) loomist, et käsitleda nimetatud koodeksist tulenevaid kaebusi ajakirjanike vastu. IGM osales Malta pressiseaduse muudatuste vastuvõtmisel, mis sisaldab praegu allikate konfidentsiaalsust, puutumatust hagide suhtes, õigust teabele ja vastulause esitamise õigust. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire juhib tähelepanu sellele, et Malta ajakirjanike instituuti, mis on ainus professionaalne ajakirjanike organisatsioon riigis, ei peeta üldiselt toimetusliku sõltumatuse tagamisel tõhusaks ja sellel ei tundu olevat piisavalt suurt mõjuvõimu oma liikmete üldise heaolu tagamisel.

Ringhäälinguamet kogub meediakanalite omanditeavet, kuid tal puudub kohustus seda avalikkusele hõlpsasti kättesaadavaks teha. See hõlmab erakondadele kuuluvaid raadio- ja telejaamu, mida käsitletakse kommertsringhäälingutena. Meediaettevõtte osaluse muutumise korral tuleb sellest teavitada ametit, mille järel teeb amet hoolsuskohustuse kontrolli. Ettevõtete registreerimine ja omanditeave on kättesaadavad Malta äriregistri peetava veebiregistri kaudu. Meediaettevõtetel ei ole konkreetset juriidilist kohustust avaldada oma omandistruktuure viisil, mis muudaks selle teabe üldsusele hõlpsasti kättesaadavaks. Ringhäälinguametil on küll õigus hankida litsentsiomanikelt mis tahes tüüpi teavet, mida ta vajalikuks peab, kuid amet seda teavet ei avalda. Seepärast, kuigi selles märgitakse, et üldsus on üldjoontes teadlik sellest, kellele riigis meediaettevõtted kuuluvad, registreerib 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire meediaomandi läbipaistvuse osas keskmise ohutaseme.

Erakondadel on selgesõnaliselt lubatud üleriigilisi tele- ja raadioteenuseid omada, neid kontrollida või nende eest toimetuslikult vastutada. See on sätestatud ringhäälinguseaduses. Tegelikult omavad, kontrollivad või juhivad mitut Malta meediakanalit ja ringhäälingut kaks parlamendis esindatud peamist erakonda. Seetõttu leidis 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire, et meedia poliitiline sõltumatus on suures ja vahetus ohus, ning märkis, et „toimetajate ametisse nimetamise või ametist vabastamise kohta ei ole ühiseid regulatiivseid kaitsemeetmeid ja sellest järeldub, et kuna erakondadele kuulub arvukalt meediakanaleid, on poliitiline mõju selliste ametisse nimetamiste või ametist vabastamiste puhul vältimatu“.

Riigi reklaami reguleeriv õiguslik raamistik puudub. See tekitab teatavat kuritarvituse ohtu nii seoses valitsuse kui ka üksikute poliitikutega. Valitsus kasutab riiklikku reklaami kaudse poliitilise reklaami vormina aasta ringi, kuid eriti valimistele eelnevatel kuudel. Malta avaliku elu standardite voliniku hiljutise uurimise käigus jõuti järeldusele, et ministritel on laialt levinud tava kasutada avalikke ressursse oma isiklike sotsiaalmeedia lehtede sisuloome jaoks. Volinik esitas seetõttu suunised sotsiaalmeedia kasutamise kohta ministrite ja parlamendisekretäride poolt, mida valitsus on tema aruande kohaselt nõustunud järgima. Nende tegurite põhjal juhib 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire tähelepanu keskmisele riskile seoses ressursside riikliku reguleerimise ja meediasektori toetamisega.

Teabevabaduse seaduses on kehtestatud õiguslik raamistik juurdepääsuks riigiasutuste valduses olevale teabele. Seaduses on sätestatud, et Malta kodanikud, ELi kodanikud ja inimesed, kes on elanud Maltal vähemalt viis aastat, võivad taotleda juurdepääsu sellisele teabele. Juurdepääsu võimaldamisest keeldumine peab olema põhjendatud ja seda on võimalik edasi kaevata. Keeldumise põhjuste lai määratlus ja menetluse halduskulud takistavad aga sageli juurdepääsu avalikule teabele. Ajakirjanikud on teatanud juhtudest, kui neil tekkis kõnealuse juurdepääsu taotlemisel raskusi märkimisväärsete viivituste ja vastuste puudumise tõttu. Nendel põhjustel hindab 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire teabele juurdepääsu riskitaseme keskmiseks. Arvestades selle õiguse olulisust, on see eriti murettekitav. Valitsus kaalub praegu võimalikku edasist tegutsemisviisi avalikes huvides avalikustamisele antud kitsa tõlgenduse kaotamiseks, et täita GRECO soovitused.