ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 12.5.2010 
SEK(2010) 595 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
Küprose ajakohastatud stabiilsusp rogrammi kohta aastateks 2009–2013 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Ü LDINE TAUST  
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil ta gada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on 
vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtad e loomist soodustava tugeva ja püsiva 
majanduskasvu tagamiseks. Pakti reformimis el 2005. aastal tunnistati selle kasulikkust 
eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti t ugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju 
ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Eel kõige muudeti sellega 
paindlikumaks ülemäärase eelarvepuudujäägi mene tlust reguleerivate eeskirjade kohaldamine, 
eriti seoses „erandlike asjaolude” määra tlusega ja ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaegadega. 
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarvese isundi järelevalve ning majanduspoliitika 
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu 
paktist, on sätestatud, et iga liikmesriik peab esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või 
lähenemisprogrammi ning selle iga-aastase ajakohastatud vers iooni. Ühisraha kasutusele 
võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) st abiilsusprogrammi ning ühisraha veel mitte 
kasutavad liikmesriigid esitavad (a jakohastatud) lähenemisprogrammi. 
Vastavalt määrusele esitas nõukogu 4. märtsil 2008. aastal komisjoni s oovituse põhjal ja 
pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskom iteega Küprose esimese stabiilsusprogrammi 
kohta oma arvamuse. Määrusega nähakse ette, et komisjon peab ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning komitee p eab neid kontrollima, samas kui nõukogul on 
õigus ajakohastatud programme eespool ni metatud menetluse kohaselt kontrollida.  
2. A
JAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST  
Komisjon on kontrollinud Küprose viimast ajakohastatud stabiilsus programmi, mis esitati 1. 
aprillil 2010. aastal, ja on vastu võtnud soovituse nõukogu se llekohase arvamuse kohta. 
Selleks et anda ülevaade asjaoludest, mille põhjal on ajakohastatud stabiilsusprogrammis 
esitatud eelarvestrateegiat hinnatud, tehakse allpool kokkuvõt e järgmistest dokumentidest: 
(1) komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatis („Euroopa majanduse elavdamise kava”); 
(2) majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 20. oktoobri 2009. aasta järeldused 
väljumisstrateegia kohta;  
(3) viimane hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti enneta vate sätete alusel 
(eelmise ajakohastatud stabiilsusprog rammi kohta nõukogu poolt esitatud arvamuse 
kokkuvõte). 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel 
veebilehel:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
ET 3   ET 2.1. Komisjoni 26. novembri 2008. aasta te atis („Euroopa majanduse elavdamise 
kava”) 
Finantsturge ja maailma majandust aastate l 2008–2009 tabanud kriisi enneolematut ulatust 
silmas pidades on Euroopa Komisjon koosta nud Euroopa majanduse elavdamise kava 
(avaldatud pealkirja all „Euroopa  majanduse taastamise kava”)2. Sellega nähti majanduse 
toetamiseks ette rida antitsüklilisi koordine eritud makromajandusmeetmeid, mis seisnevad 
järgmises: i) kohe eraldatavad eelarvelised vahendid summas 200 miljardit eurot (1,5 % ELi 
SKPst), millest liikmesriigid annavad 170 milja rdit eurot (ligikaudu 1,2 % ELi SKPst) ning 
EL koheste meetmete toetamiseks 30 miljardit eurot (ligikaudu 0,3 % ELi SKPst); ning ii) 
mitmed esmatähtsad meetmed, mis põhinevad Lissa boni strateegial ning mis peaksid aitama 
Euroopa riikide majandustel toime tulla pikaaj aliste probleemidega, rakendades jätkuvalt 
struktuurireforme potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks. Kavaga nähti ette, et eri 
liikmesriikides tuleb vastavalt asjaomaste  liikmesriikide olukorra le rakendada eri 
fiskaalstiimuleid, võttes aluseks riigi rahandus e jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime. Eriti 
euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid, kellel  on suuri probleeme sisemise ja välise 
tasakaalustamatusega, peaksid oma eelarvepo liitika suunama eelkõige tasakaalustamatuse 
vähendamisele. Euroopa Ülemkogu kiitis kava heaks 11. detsembril 2008.  
2.2. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu  20. oktoobri 2009. aasta järeldused 
väljumisstrateegia kohta 
Arvestades esimesi märke kriisist taastumise  kohta, eelkõige majandustegevuse järsu languse 
peatumist, finantsturgude stabiliseerumist ja usalduse teatavat taas tumist, otsustas nõukogu 
20. oktoobril 2009, et majandustegevuse elavnemise  vaoshoitust arvesse võttes ei ole 
valitsustel veel õige aeg lõpetada majanduse ja  finantssektori toetamis t, kuid koostada tuleks 
majanduse ulatuslikust stimuleerimises t loobumise koordineeritud strateegia 
(väljumisstrateegia). Strateegia puhul peeti va jalikuks leida kesktee st abiliseerimisvajaduse ja 
jätkusuutlikkuse vahel, võttes arvesse eri meetmete vastastikust mõju ning ülemaailmsel 
tasandil kujunevaid seisukohti. Sell ise strateegia varajane koosta mine ja üldsusele teatavaks 
tegemine aitaks nõukogu hinnangul suurendada usaldust keskpika perioodi majanduspoliitika 
vastu ning pakkuda ootustele pidepunkti. Lisa ks Euroopa majanduse elavdamise kavaga 
ettenähtud stimuleerivate meetmete lõpetamisele nõudis nõukogu liikmesriikidelt ka eelarve märkimisväärset konsolideerimist, et peatada võlakoorma kasv, alustada võimaluse korral 
selle kahandamist ning taastada usaldusväärne  eelarvepositsioon. Riikide rahanduse tõhususe 
ja mõjususe suurendamist ning struktuurirefor mide hoogustamist peeti vajalikuks ka lühikeses 
perspektiivis, kuna see aitaks kiirendada  SKP potentsiaalset kasvu ning vähendada 
võlakoormat. Nõukogu leppis kokku väljumisstra teegia järgmistes põhimõtetes: i) 
väljumisstrateegiat tuleks riikidevaheliselt koordineerida stabiilsuse ja kasvu pakti järjekindla rakendamise raames; ii) on vaja ajastada stim uleerivate fiskaalmeetmete võtmise lõpetamine, 
võttes arvesse riigispetsiif ilisi asjaolusid; iii) ee larvet tuleks konsolideeri da piisavalt kiiresti, 
st et enamikes liikmesriikides parandatakse struktuurset eelarvepositsiooni aastas selgelt üle 0,5 % SKPst; ja iv) strateegia usaldusväärsust  tuleks toetada riigi rahanduse kvaliteeti 
parandavate meetmete ning ambitsioonikate str uktuurireformidega tööhõive ja potentsiaalse 
majanduskasvu suurendamiseks.  
                                                
 
2 Komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatis Euroopa Ülemkogule. 
ET 4   ET 2.3. Eelmisele ajakohastatud programmile  nõukogu arvamuses antud hinnang 
Eelmisele ajakohastatud stabiilsusprogrammile, mis hõlmas aastaid 2008–2012, andis 
nõukogu 3. aprilli 2009. aasta arvamuses järgmise kokkuvõtliku hinnangu. Nõukogu leidis, et „2009. aastal on eelarvepoliitika ekspansi ivne, kuna kooskõlas Euroopa majanduse 
elavdamise kavaga võetakse siis märkimisv äärseid stimuleerivaid meetmeid. Järgmistel 
aastatel peaks struktuurne eelarvepositsioon ha lvenema. Eelarvepoliitika lõdvendamine ei 
tundu olevat õigustatud, võttes arvesse suht eliselt häid majandusväljavaateid ja välist 
tasakaalustamatust. Üleilmse majanduske skkonna järsu halven emise taustal võib 
eelarveseisund kujuneda strateegias kavanda tust märksa halvemaks, kuna programmi 
makromajandusliku stsenaariumi aluseks on olnud soodsad kasvuprognoosid. Suurt välist 
tasakaalustamatust silmas pidades peaks põhiliseks prioriteediks olema säilitada range eelarvepoliitika ja tugevdada se lle jätkusuutlikkust. Seepärast peaks Küprose eelarvepoliitika 
põhiülesanne olema kontrollida jook svaid kulusid ja vältida prots üklilisust. Lisaks on oluline 
riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, et toetada tasakaalustamata majanduse sujuvat 
kohandamist.” Sellist hinnangut silmas pidade s kutsus nõukogu Küprost üles: „i) rakendama 
2009. aasta eelarvepoliitikat kooskõlas Euroopa  majanduse elavdamise kavaga ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti raam es, vältides samal aj al riigi rahanduse ed asist halvenemist 2009. 
aastal võrreldes eesmärgiga; ii) lõpetama eelarvepuudujäägi suurenemise 2010. aastal ja 
pärast seda, piirates kulude suur enemist, et tagada kindel eela rvepositsioon keskpika perioodi 
jooksul; iii) silmas pidades elanikkonna va nanemise prognoositud mõju valitsemissektori 
kuludele, tugevdama riigi rahanduse pikaaj alist jätkusuutlik kust pensioni- ja 
tervishoiusüsteemi reformimisega.” 
ET 5   ET Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
Küprose ajakohastatud stabiilsusp rogrammi kohta aastateks 2009–2013 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
3 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3 (stabiilsusprogrammid), 
võttes arvesse komisjoni soovitust, olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE: (1) Nõukogu vaatas [pp. kk 2010] läbi Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis 
hõlmab aastaid 2009–2013. 
(2) Majandustegevus vähenes 2009. aastal 1,7 %. Esimest korda viimase 35 aasta 
jooksul oli Küprose majanduskasv negati ivne. Vähene sisenõudlus ja ebasoodne 
väliskonjunktuur avaldasid majanduskasvule suurt survet. Eratarbimise vähenemise 
põhjusteks olid eelkõige  kodumajapidamiste suur  võlakoorem, karmimad 
laenutingimused, halvenev olukord tööturul ja  tarbijate usalduse kadumise negatiivne 
mõju. Samal ajal aga tehti investeeringu tes tõsiseid korrektiive, arvestades 
välisnõudluse vähenemist eluasemeturul, tootmisvõimsuse vähest rakendamist ja 
ettevõtete bilansside restruktureerimist. Valitsemissektori tarbimine oli ainus 
nõudluspoole komponent, mis osaliselt toet as majandustegevust Euroopa majanduse 
elavdamise kava kohase stimuleerivate meetmete paketiga, mille maht on 1½ % 
SKPst. Lisaks sellistele suvakohastele meetmetele on riigi rahandusele avaldanud 
tugevat survet majandustegevuse vähenemi ne, varade hinnabuumi hääbumine ja 
maksutulu vähenemine. Seetõttu muutus  riigi rahanduse olukord ning 2008. aasta 
ülejääk 0,9 % SKPst muutus puudujäägiks 6,1 % SKPst. Kriisi käigus on ilmnenud 
ka üha suurem väline tasakaalustamatus, mis ei kajastu mitte üksnes erasektori säästude väikeses netojääg is, vaid ka valitsemissekt ori eelarve netopositsiooni 
halvenemises ja konkurentsivõime vähe nemises. Tagasihoidlik sisenõudlus ja 
välisnõudluse loid kasv peaksid nõrgestama majanduse elavnemise väljavaateid. 
Prognooside kohaselt peaks SKP kasv 2010. aastal veelgi vähenema, kuigi vähemal 
määral, ja seejärel 2011. aastal pisut t aastuma. Seepärast on Küprose keskpika 
                                                 
3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
ET 6   ET perioodi ülesanne tagada jätkusuutlik majanduskasv maailmamajanduse mõningase 
elavnemise ajal ja samal ajal vähenda da makromajanduslikku tasakaalustamatust 
tänu range rahanduspoliitika säilitamisele. Pike mas perspektiivis peab silmas pidama 
elanikkonna vananemisest tingitud va jadust tugevdada riigi rahanduse 
jätkusuutlikkust.  
(3) Kuigi suur osa reaalse SKP täheldatud vä henemisest kriisi ajal  on tsükliline, on see 
mõjutanud negatiivselt ka potentsiaalse SKP taset. Samuti võib kriis mõjutada 
potentsiaalset kasvu ka keskpika periood i jooksul väiksemate  investeeringute, 
piiratud laenutingimuste ja suurene nud struktuurse tööpuuduse tõttu. Lisaks 
suurendab majanduskriis elanikkonna vanane mise negatiivset mõju potentsiaalsele 
SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus ele. Seepärast on oluline kiirendada 
struktuurireforme eesmärgiga toetada pot entsiaalset kasvu. Küprose jaoks on eriti 
oluline viia ellu tööturureformid, et paranda da eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja 
eakamate töötajate ning tööt ute elukestva õppe võimalusi ning tagada tehnilise ja 
kutsehariduse valdkonnas kavandatud reformide õigeaegne ja tegelik rakendamine. Peale selle on vaja muuta palgakasv sõlt uvaks tootlikkusest, tööhõivekasvust ja 
konkurentsivõimest.  
(4) Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne 
SKP kasvab 2009. aasta –1,7 %-lt 2010. aastal 0, 5 %-le, suureneb seejärel keskmiselt 
ligikaudu 2,6 %-le ja püsib sellisel tasemel ülejäänud programmiperioodi jooksul. 
Praegu olemas oleva teabe alusel hinnates
4 tundub, et selline stsenaarium põhineb 
eeldustel, et majanduskasv on soodne kogu programmiperioodi jooksul. Eelkõige 
prognoositakse eratarbimise liiga soodsat arengut, tuginedes mõnevõrra liiga optimistlikule tööhõive- ja palgakasvule. Programmi järgi jääb ehitussektorisse tehtavate investeeringute tege lik kasv lühiajaliselt negat iivseks, ent taastub seejärel 
programmiperioodi teisel poolel. Tulevi kku suunatud näitajad annavad siiski 
tunnistust sellest, et keskpika perioodi j ooksul tuleb ehitussektoris teha programmis 
kavandatust suuremaid korrektsioone. Pare matest majandusväljavaadetest hoolimata 
ohustab programmis esitatud makromajandusli kku stsenaariumi oluliselt ka asjaolu, 
et Küprose põhiliste kaubanduspartneri te majandus elavneb vaoshoitult. 
Majandustegevuse vähenemise tõttu 2009. aastal korrigeer iti välist puudujääki 
oluliselt, ehkki osaliselt,  ent sellele vaatamata on puudujääk endiselt suur, s.o 8,5 % 
SKPst, ja programmi kohaselt peaks see 2013. aastaks uuesti järsult suurenema 12,9 
%ni SKPst, kuna import eeldatavalt taastub. Väline tasakaalustamatus võib mõjutada 
keskpika perioodi majanduskasvu. Avali ku sektori ülekulutus i tuleb rahastada 
välisvõlaga või erasektori  säästudega. Seega kaasneksid jooksevkonto puudujäägi 
vähendamisega suuremad kulud laenude ra hastamise tõttu või suurem säästmine 
erasektoris. Viimane tähendaks väikse mat SKP kasvu, kuna eratarbimine või 
investeeringud vähenevad (v äljatõrjumine). Programmi inflatsiooniprognoos tundub 
olevat realistlik.  
(5) Vastavalt programmile suurenes valit semissektori puudujääk 2009. aastal oluliselt ja 
jõudis 0,9 % suurusest puudujäägist 2008. aas tal 6,1 % suuruse puudujäägini, milles 
peamiselt kajastus kriisi mõju riigi ra handusele, kuid mis oli ka tingitud Euroopa 
majanduse elavdamise kava kohaselt va litsuse poolt võetud stimuleerivatest 
                                                
 
4 Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi, kuid samuti 
muud hiljem saadud teavet.   
ET 7   ET meetmetest, mille maht ulatus 1 %ni SK Pst. Programmi kohaselt on eelarvepoliitika 
piirav, silmas pidades eelarvepuudujääg i kõrvaldamist 2013. aastaks eeldatava 
majanduskasvu tingimustes. 
(6) Ajakohastatud programmis on 2010. aas taks seatud eelarvepuudjäägi eesmärk 6 % 
SKPst. 2010. aasta eelarveseaduses (mille  parlament kiitis heaks 24. detsembril 
2009) seati puudujäägieesmärgiks 4,5 % SK Pst, lähtudes 2009. aastaks prognoositud 
puudujäägist, s.o ligikaudu 3 % SKPst. Arve stades asjaolu, et 2009. aasta tegelik 
puudujääk oli 6 % SKPst, võib eelarveseadus ega kaasneda veelgi suurem puudujääk. 
Ent programm sisaldab ka meetmeid, mille  eesmärk on peatada eelarvepositsiooni 
edasine halvenemine ja stabiliseerida  puudujääk 2009. aastaga samale tasemele. 
Ajakohastatud programmis prognoositakse, et võrreldes 2009. aastaga suureneb 
tulude suhe SKPsse ligikaudu 1¼ prot sendipunkti võrra. Avaliku sektori kulud 
peaksid suurenema 1¼ protsendipunkti võrra  SKPst. Esmased kulud peaksid edaspidi 
kasvama põhiliselt sotsiaalsiirete, toetuste ja avaliku sektori palkade edasise suurenemise tõttu. Ajakohastatud programmi ga nähakse ette, et  hoolimata põhivõla 
suurenemisest vähenevad intressimaksed jätkuvalt ¼ protsendipunkti võrra SKPst. Riiklikud investeeringud  peaksid jääma 2009. aasta tasemele . Üldiselt võib öelda, et 
programmis kavandatud eelarvepoliiti line hoiak, mõõdetuna struktuurse 
eelarvepositsioonina (s.t tsükliliselt koha ndatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja 
muud ajutised meetmed), on 2010. aastal karmim nii umbes ½ % SKPst.  
(7) Programmi keskpika pe rioodi eelarvestrateegia põhieesmärk on saavutada 2013. 
aastaks selline valitsemissektori eel arve positsioon, et  puudujääk on allpool 
kontrollväärtust 3 % SKPst. Programmi  järgi väheneb nominaalne puudujääk 2011. 
aastal 4,5 %-le SKPst (eelmise aasta 6,1 %-l t SKPst) ja 2012. aas tal 3,4 %-le SKPst 
ning jõuab seejärel 2013. aastaks 2,5 %n i SKPst. Esmane eelarvepositsioon peaks 
arenema analoogselt ning jõudma 2010. aas ta puudujäägist 3,7 % SKPst tasakaalu 
programmiperioodi lõpuks. Ühiselt kokku le pitud meetodil arvutatav struktuurne 
puudujääk peaks pärast 2010. aastat jätkuva lt vähenema ning jõudma 2011. aastal 
tasemele ligikaudu 3½ % SKPst, 2012. aastal tasemele veidi alla 3 % SKPst ja 2013. aastal tasemele 2¼ % SKPst. Ajavahemi kul 2010–2013 tugevdatakse eelarvet aastas 
keskmiselt ¾ % SKPst. Eelarvet kohandata kse perioodi algul, kuigi 2010. aastal 
võetud meetmete kogumõju ilmneb alles 2011. aastal. Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud meetmete  kohaldamine lõpetatakse järk-järgult 2010. 
aasta lõpuks. Konsolideerimine peaks saa vutatama põhiliselt eelarve tulupoolel, mis 
ajavahemikus 2010–2013 peaks suurenema 2,6 protsendipunkti võrra SKPst, samas 
kui tänu kulude kahandamisele peaks lisa nduma veel üks protse ndipunkt SKPst. 
Tulude suurendamise meetmed hõlmavad võitlust maksudest kõrvalehiilimise vastu, linnaplaneerimisega seotud va bastusi, naftasaaduste minimaalsete aktsiisimäärade 
ühtlustamist, alandatud käibemaksumäära koha ldamist toiduainete ja ravimite suhtes 
ning riigiosalusega organisatsioonidest s aadavat dividenditulu. Kulusid käsitlevate 
meetmete puhul on enamik programmiga  ettenähtud kohandustest seotud 
tegevuskulude kontrollimise ja jooksvate siirete vähendamisega. Programmi kohaselt 
on sotsiaalsiirete suunamine ning avaliku se ktori palkade suuruse ja kasvu kiiruse 
pidurdamine konsolideerimisele kaas a aitavad kulukategooriad, juhul kui 
sotsiaalpartnerid saavutavad omavah el konsensuse. Ajakohastatud programmis 
kinnitatakse kohustust järgida riigispetsiif ilist keskpika perioodi eelarve-eesmärki, 
milleks on struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed). Keskpika perioodi 
eesmärk on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärkidega. Programmis esitatud 
ET 8   ET puudujäägieesmärkidele vastav struktuu rne eelarvepositsioon osutab, et 
programmiperioodi jooksul ei saa vutata keskpika perioodi eesmärki.  
(8) Eelarve täitmine võib olla programmiga ettenähtust halvem. Eelkõige lähtutakse 
ajakohastatud programmis makromajandus liku stsenaariumi prognoosimisel liiga 
soodsatest majanduskasvu eeldustest kogu programmiperioodi jooksul. Tulude 
poolel on riigi rahandusega seotud riskid  eelkõige 2010.–2011. aastal suuremad kui 
eelmistel aastatel ja neid seosta takse majanduskasvu võimaliku järsema 
aeglustumisega ning majanduskasvu komponentide hulgas suureneb vähem maksutulu andvate komponentide osakaal.  Silmas pidades majanduse eeldatavat 
mõõdukat elavnemist ja survet suurendada sisenõudlust suuremate riiklike kulutuste 
kaudu, on ülekulude oht täiesti olemas. Need  riskid on põhiliselt seotud asjaoluga, et 
aasta jooksul on kombeks esitada kulusid suurendavaid lisaeel arveid ning lisaks 
vahendite kavandatud ümberjaotamisele suur enevad koos sellega ka jooksvad kulud. 
Sotsiaalsiirded võivad osutuda eeldatust suuremaks, arvestades hiljutisi arengutendentse, tõhusat eesmärkide sead mise süsteemi puudumist ja pisut liiga 
optimistlikke prognoose tööhõive kasvu kohta (sellest tulenevalt ka töötusega seoses).  
(9) Valitsemissektori koguvõla suhe SK Psse on 2009. aastal hinnanguliselt 56,2 % 
SKPst, mis on suurem kui eelneval aastal,  kui võla suhe oli 48,4 % SKPst. Lisaks 
puudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglu stumisele oli võla suhte suurenemine 
tingitud võlakoormuse ja ee larvepositsiooni muutumis est 1 protsendipunkti võrra 
SKPst. Viimati nimetatud asjaolu anna b tunnistust valitsemissektori varade 
akumuleerumisest, mille põhjuseks on üler ahastamine 2009. aasta lõpul, et täita 
2010. aasta jaanuari alguse kohustusi. Prognoosi kohaselt suureneb võla suhe programmiperioodi jooksul. Selle peamine põhjus on jätkuvalt suur esmane puudujääk, mis siiski väheneb. Võla suhe  ületab 2010. aastal kontrollväärtuse 60 % 
SKPst ja prognooside järgi peaks see olema kontrollväärtuse st suurem kogu 
programmiperioodi jooksul. 2011. ja 2012. aastaks prognoositakse võla suhteks 63 % 
SKPst ja edaspidi peaks see pisut vä henema. Arvestades makromajandusliku 
stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide täitmi sega seotud ohte, võib võla suhe areneda 
programmis kavandatust ebasoodsamalt.   
(10) Elanikkonna vananemisest tulenev pi kaajaline eelarvemõju on ELi keskmisest 
märgatavalt suurem peamiselt seepärast, et pensionikulude osakaal SKPs suureneb järgmiste kümnendite jooksul suhteliselt palju, kuna praegu alle s töötatakse välja 
pensioniskeemi. Programmis pööratakse tä helepanu 2009. aasta apri llis kehtestatud 
pensionireformile, tänu millele peaksid pensionikulud mõnevõrra vähenema ja sotsiaalkindlustusmaksete määrad märkimis väärselt suurenema. Kõnealuse reformiga 
tagatakse pensionisüsteemi pikaajalin e tasakaalustatus ja vähendatakse 
jätkusuutlikkusega seotud riske, ent ül dhinnangut see sellegipoolest ei mõjuta. 
Programmis 2009. aastaks prognoositud eelar vepositsioonis suurendab elanikkonna 
vananemise mõju eelarvele jätkusuutlikkuse mahajäämust veelgi. Esmase eelarvepositsiooni parandamine keskpikas pe rspektiivis ja sel liste täiendavate 
meetmete rakendamine, mille eesmärk on vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulude, eelkõige pensioni- ja te rvishoiukulude märkimisväärset kasvu, 
aitaksid kahandada riigi rahanduse jätkus uutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 
ET 9   ET 2009. aasta aruandes jä tkusuutlikkuse kohta5 olid hinnatud kõrgeteks. Keskpika 
perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt taas tub SKP kasv tasapisi enne kriisi 
prognoositud tasemele, maksusuhe jõuab jälle kriisieelsele tasemele ja elanikkonna 
vananemisega seotud kulud prognoositavalt  suurenevad, osutavad sellele, et 
programmis esitatud eelarvestra teegia nominaalväärtuses võe tuna, juhul kui poliitikat 
ei muudeta, on enam-vähem piisav, et stab iliseerida võla suhe SKPsse 2020. aastaks. 
(11) Küpros on viimaste aastate jooksul ületanud oma eelarve-eesmärke, hoolimata 
asjaolust, et majandustegevus on olnud elav  ja maksutulu osakaal majanduskasvus on 
olnud suur. Hiljuti on eelarveraamistikku täiendatud sellega, et võeti vastu finantshaldussüsteem ning järk-järgult on ra kendatud kolmeaastast keskpika perioodi 
eelarveraamistikku ning progr ammi- ja tulemuspõhist ee larvestamist. Tava võtta 
aasta jooksul vastu lisaeelarveid on siiski  suurendanud jooksvaid kulusid rohkem, kui 
rahaliste vahendite ümberjaotamisega ka vandati. Programmi kohaselt peaks tänu uue 
eelarvestamisraamistiku täielikule ra kendamisele olukord paranema ning 
eelarvestamine peaks muutuma tulemusli kumaks ja tõhusamaks ning aitama kaasa 
kulude vähendamisele. Samal ajal peaks uus eelarvestamiskord tagama kindla aluse kulude ümberjaotamiseks majanduskas vu soodustavatele tegevusvaldkondadele 
vastavalt riiklikus reformikavas kehtestat ud prioriteetidele. Uus raamistik on siiski 
alles varajases rakendusfaas is ja peaks täielikult to imima hakkama 2012. aastal. 
Seepärast võib selle mõju hakata tundma alles keskpikas perspektiivis. Uue raamistiku ajastatud rakendamine oleks äärmi selt oluline riigi rahanduse edukaks ja 
kestvaks konsolideerimiseks. 
(12) Programmis tunnistatakse riigi raha nduse kvaliteedi olulisust potentsiaalse 
majanduskasvu toetamisel ja riigi rahandus e pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel. 
Eelkõige märgitakse programmis, et kui keskpika perioodi eelarveraamistikku ning 
programmi- ja tulemuspõhist eelarvestamist  täielikult rakendada ning tootmisega 
mitteseotud kulusid paremini kontrollida, olek s võimalik vahendeid prioriteetsetele ja 
majanduskasvu soodustavatele valdkondadele paremini jaotada. Kuludega seoses 
antakse programmis ülevaade viimastest projektidest, mille eesmärk on avaliku sektori ja erasektori partne rluse kaudu tõhustada infrastr uktuuri, samuti meetmetest, 
millega parandatakse hariduse taset arvutite laialdasema kasutamisega alg- ja keskkoolis ning teadusasutuste ja kõr gkoolide töö tõhustamisega. Ajakohastatud 
programmi kohaselt jaotatakse vahendeid ka selleks, et kujundada  riigihaiglad ümber 
iseseisvateks üksusteks ja võtta vastu riiklik tervishoiukava , et reguleeritud 
konkurentsi ja kulutuste piiramisega suuren dada tõhusust. Eespool nimetatu on 
oluline ka selleks, et kontrollida elanikkon na vananemisest tulenevat kulude 
eeldatavat kasvu. Tulude osas rõhutat akse programmis keskpika perioodi 
eelarveraamistiku kehtestamise positiivset mõju keskpika perioodi tuluprognooside täpsuse ja tundlikkuse parandamisele. Ametia sutused märgivad, et arvestades varade 
hinnabuumist tulenevat maksuelastsuse vol atiilsust viimastel aastatel, võeti 
tuluprognooside korrigeerimisel arvesse varade hindu ja SKP kasvu komponente. 
Samuti märgitakse programmis, et ametiasu tused kontrollivad pidevalt maksu- ja 
                                                
 
5 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu 
liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu 
jätkusuutlikkusele suunatud strat eegiatele” ning „kutsub komisjoni  arendama koos majanduspoliitika 
komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise 
jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on 
ette nähtud koostada 2012. aastal. 
ET 10   ET toetussüsteemi, et tagada vääriline tasu tehtud töö eest ja samal ajal toetada 
haavatavaid elanikkonnarühmi.  
(13) Kokkuvõtteks võib öelda, et eespool ni metatud eelarve-eesmärkidega seotud riske 
silmas pidades on ka 2010. aastaks kavand atud strateegia jätkuvalt rakendada 
toetavat eelarvepoliitikat kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. 
Majanduskriisi negatiivsest mõjust ting ituna on valitsemisse ktori eelarve puudujääk 
2010. aastal 6 % SKPst, aga väheneb pä rast seda järk-j ärgult allapoole 
kontrollväärtust, s.o allapool e 3 % SKPst. Kuigi programmi strateegiaga nähakse 
ette, et ajavahemikus 2010–2013 konsolideeri takse eelarvet aastas keskmiselt ¾ 
protsendipunkti võrra SKPst, on see eesmä rk seotud teatavate ohtudega. Kõnealuseid 
ohte silmas pidades ei pruugi seega eelarve konsolideerimisest piisata, et vähendada 
puudujääki 2013. aastaks allapoo le kontrollväärtust 3 % SKPst, nagu kavandati. 
Pealegi tundub, et programmi konsolideerimi sstrateegia koosneb peamiselt tulusid 
suurendavatest meetmetest ja kulude kä rpimise osakaal on minimaalne. Tegelikult 
prognoositakse programmis, et kulude suhe  SKPsse on 2013. aastal suurem kui 2009. 
aastal. Praegu alles arutatakse sotsiaalpartneritega selliste meetmete üle, millega oleks võimalik kõnealust olukorda muuta, ja seega kaasnevad nende meetmete 
rakendamise võimaluste ja ajakavaga te atavad ohud. Sellest tu lenevalt võib võla 
suhe, mis alates 2010. aastast peaks ületama 60 % SKPst, areneda ajakohastatud programmis prognoositust ebasoodsamalt. 
(14) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogr ammi tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega 
on programmis esitatud kõik kohustus likud ja vabatahtlikud andmed. 
Üldine järeldus on, et Küprose rahanduse ol ukord halvenes märgatavalt majanduslanguse 
tõttu ja Euroopa majanduse elavdamise kava  kohaste oluliste stimuleerivate meetmete 
vastuvõtmisest tingitud ekspansi ivse eelarvepoliitik a tõttu. Sellest tu lenevalt muutus 
eelarvepositsioon ning 2008. aasta ülejääk 0,9 % SKPst muutus  puudujäägiks 6,1 % SKPst. 
Programmis esitatakse alates 2010. aastast rakendatav konsolideerimisstrateegia, mille 
kohaselt peab valitsemissektori eelarve  positsioon olema 2013. aastaks allpool 
kontrollväärtust 3 % SKPst. Kohandamine kavats etakse siiski saavutada peamiselt eelarve 
tulupoolel, samal ajal kui kulude suhe SKP sse jääb tavapäraselt kõrgele tasemele. 
Maailmamajanduse mõningase elavnemise taus tal võib eelarvepositsioon kujuneda strateegias 
kavandatust märksa halvemaks, kuna programmi  makromajandusliku stsenaariumi aluseks on 
olnud liiga soodsad kasvuprognoosid. Suurt sisemi st ja välist tasak aalustamatust silmas 
pidades peaks prioriteediks olema säilitada  range eelarvepoliitika ja tugevdada selle 
jätkusuutlikkust. Seepärast oleks konsolidee rimiskava täitmise ja eelarve-eesmärkide 
saavutamise toetamisel oluline kontrollida jo oksvaid kulusid, rakendades selleks tõhusat 
mitmeaastast eelarveraamistikku. Lisaks on tasak aalustamatust arvesse võttes vaja jätkuvalt 
parandada riigi rahanduse kvaliteeti, et toetada majanduse sujuvat kohanemist eelkõige 
majanduse kasvupotentsiaali parandamise, konkuren tsivõime suurendamise ja maksebilansi 
tasakaalustamatuse vähendamise näol. 
Arvestades eespool esitatud hinna ngut, kutsutakse Küprost üles: 
i) piirama 2010. aasta puudujääki maksim aalselt 6 %-le SKPst, vajaduse korral 
tugevdades konsolideerimismeetmeid eel kõige juhul, kui makromajanduslikud 
suundumused osutuvad programmis esitatud stsenaariumist ebasoodsamaks, ning 
võtma ajastatud meetmeid, et töötada välja eelarve kulupool e konsolideerimise 
strateegia; kasutama lisaks juba teatatud meetmetele ka muid võimalusi, kuidas 
ET 11   ET kiirendada eelarve konsolideerimist ja  vähendada valitsemissektori võla suhet 
allapoole kontrollväärtust; 
ii) kava kohaselt rakendama tõhusat mitmeaastast eelarveraamistikku, et tagada eelarve-
eesmärkide järgimine ning rangelt piir ata kulusid keskpikas perspektiivis;  
iii) parandama riigi rahandus e pikaajalist jätkusuutlikkust,  rakendades pensioni- ja 
tervishoiukulude kontrolli käsitlevaid re formimeetmeid, et hoida elanikkonna 
vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemine kontrolli all. 
ET 12   ET Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
SP apr 2010  3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM mai 2010  3,6 -1,7 -0,4 1,3 puudub  puudubSKP reaalkasv 
(muutuse %)  SP veebr 2009  3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 puudub
SP apr 2010  4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM mai 2010  4,4 0,2 2,7 2,5 puudub  puudubTHHI inflatsioon 
(%) SP veebr 2009  4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 puudub
SP apr 2010  2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
KOM mai 2010  3,4 -0,7 -2,1 -1,6 puudub  puudubSKP lõhe1 
(% potentsiaalsest SKPst)  SP veebr 2009  0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 puudub
SP apr 2010  -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
KOM mai 2010  -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 puudub  puudubNetolaenuandmine/-võtmine 
muu maailma suhtes 
(% SKPst)  SP veebr 2009  -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 puudub
SP apr 2010  43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM mai 2010  43,5 40,3 41,2 41,3 puudub  puudubValitsemissektori tulud 
(% SKPst)  SP veebr 2009  45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 puudub
SP apr 2010  42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM mai 2010  42,6 46,4 48,3 49,0 puudub  puudubValitsemissektori kulud 
(% SKPst)  SP veebr 2009  44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 puudub
SP apr 2010  0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
KOM mai 2010  0,9 -6,1 -7,1 -7,7 puudub  puudubValitsemissektori eelarve 
positsioon 
(% SKPst)  SP veebr 2009  1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 puudub
SP apr 2010  3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
KOM mai 2010  3,7 -3,6 -4,4 -4,8 puudub  puudubEsmane eelarvepositsioon 
(% SKPst)  SP veebr 2009  3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 puudub
SP apr 2010  -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
KOM mai 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 puudub  puudubTsükliliselt kohandatud 
eelarvepositsioon1 
(% SKPst)  SP veebr 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 puudub
SP apr 2010  -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
KOM mai 2010  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 puudub  puudubStruktuurne eelarvepositsioon3 
(% SKPst)  SP veebr 2009  0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 puudub
SP apr 2010  48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM mai 2010  48,4 56,2 62,3 67,6 puudub  puudubValitsemissektori koguvõlg 
(% SKPst)  
SP veebr 2009  49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 puudub
Märkused : 
1 Programmi raames esitatud teabe alusel  komisjoni talituste arvutatud tsükli liselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP 
lõhe. 
2 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele  kasvule, mis ajavahemikus 2009–2013 on hi nnanguliselt vastavalt 2,0 %, 2,8 %, 
2,8 %, 2,8 % ja 2,8%.  
3 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt viimasele ajakohastatud 
programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2010.–201 2. aastal 0,1 % (kõik puuduj ääki vähendavad). Komisjoni 
talituste 2010. aasta kevadprognoosig a ei ole ette nähtud ühekordsei d ega muid ajutisi meetmeid.  
Allikad : 
stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2010. aasta  kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.