ET Euroopa Liidu Teataja C 267/39

Regioonide Komitee arvamus teemal „Integreeritud merenduspoliitika – vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel”

(2010/C 267/09)

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

1. jagab seisukohta, et Vahemere piirkond seisab ainulaadsete võimaluste ja ka väljakutsete ees, eriti seoses juhtimise küsimustega;

2. märgib kurbusega, et Vahemere piirkond on ikka veel väga erinevate sotsiaal-majanduslike tingimustega piirkond;

3. märgib lisaks, et Vahemeri on suletud ja habras keskkond, kus toimub intensiivne ja sageli ohtlik merendustegevus;

4. rõhutab, et oluline on säästev lähenemisviis olemasolevate veeressurssidele nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade huvides;

5. märgib kahetsusega, et pikaajaline inimsekkumine ja loodusressursside liigkasutamine Vahemeres tekitab suurt kahju merekeskkonna olukorrale;

6. toetab seisukohta, et merendusalast majandustegevust on võimalik suurendada nii, et samal ajal tagatakse keskkonna kaitse, kui on võetud kasutusele nõuetekohased juhtimismehhanismid, mille eesmärk on saavutada tasakaal ühelt poolt majanduslike aspektide ja teiselt poolt sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme vahel;

7. märgib, et komisjoni üldine eesmärk on suurendada merenduse majanduslikku kasu, vähendades sealjuures mõju Vahemere ökosüsteemile;

8. toetab seisukohta, et integreeritud merenduspoliitika on suunatud küll peamiselt liikmesriikidele, kuid et see oleks edukas – eriti sellises piirkonnas nagu Vahemere piirkond, kus vaid kolmandik riike on ELi liikmesriigid – on oluline jõuda tugevama vastastikuse mõistmise ja koostööni ELi-väliste Vahemere piirkonna partneritega;

9. tunneb heameelt selle üle, et Aadria mere – Joonia mere algatuses osalevate riikide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kreeka, Itaalia, Montenegro, Serbia ja Sloveenia) kaheksa välisministrit võtsid 5. mail 2010 Anconas vastu Aadria mere – Joonia mere nõukogu deklaratsiooni, et toetada Euroopa Liidu Aadria mere – Joonia mere piirkonna strateegiat. Selle üks eesmärk on oluliselt edendada ELi liikmesriikide ja teiste Aadria mere – Joonia mere algatuses osalevate riikide ühiseid arengumeetmeid, innustades eeskätt ühiste arengustrateegiate loomist, kuhu on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud osalejad ning eelkõige kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

10. rõhutab asjaolu, et merekeskkonnal ja selle juhtimisel on oluline mõju kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele ja vastupidi, on ka ise sellest otseselt mõjutatud;

Peamised probleemid

11. tunnistab, et probleemid on keerulised ja et poliitilised otsustajad on surve all, tegeledes Euroopa ja maailma tasandi majandusvõrgu sedavõrd olulise lüliga kui Vahemeri;

12. märgib, et majandustegevuse praegune tase, eriti sellistes valdkondades nagu mereliiklus ja kaupade ümberlaadimine, kalandus ja turism, jätab tugeva jälje Vahemere ökosüsteemile, mis omalt poolt viib suurema keskkonnakahjuni;

13. jagab muret, et maalt ja laevadelt tuleneva reostuse, prügi, bioloogilisele mitmekesisusele avalduva mõju, ülepüügi ja rannikualade olukorra halvenemise kombinatsiooniga tuleb sobival viisil kiiresti tegeleda;

14. on teadlik faktist, et Vahemere piirkonna ainulaadne kultuuri- ja looduspärand on üha suurema ohu all;

15. on samuti teadlik sellest, et Vahemere piirkond on kõrge riskiga piirkond ka seoses kliimamuutuste võimalike mõjudega;

16. tervitab tunnistust, et piirkonna peamine mure on meritsi toimuv ebaseaduslik sisseränne ning toetab üleskutset koostööle Vahemere piirkonna partneritega selle nähtusega võitlemisel ja inimkaotuste ärahoidmisel;

Juhtimise parandamine merenduses

17. jagab muret, et enamikes Vahemere riikides vastutab iga valdkondliku poliitika elluviimise eest erinev ametiasutus ning seetõttu on keeruline saada ülevaadet merega seotud tegevuse kumulatiivse mõju kohta;

18. on sama mures asjaolu pärast, et rannikuriikidel on keeruline kavandada, korraldada ja reguleerida tegevust, mis mõjutab vahetult nende territoriaalmerd ja rannikuala, kuna suure osa merealast moodustab avameri;

19. täheldab, et poliitika ja tegevuse kujunemine teineteisest eraldi ning puuduv vajalik kooskõla kõikide merd mõjutavate tegevusalade ning kõigi kohalike, riigi tasandi, piirkondlike ja rahvusvaheliste osaliste vahel raskendab püüdlusi juhtimise parandamiseks Vahemerel;

20. nõustub samas, et hea juhtimise saavutamiseks on oluline tagada sidusrühmade osalemine, otsuste tegemise läbipaistvus ning kokkulepitud eeskirjade rakendamine;

21. nõustub vajadusega luua Vahemere piirkonnas keskkonnakultuur, mis on põhielement teadlikkuse tõstmisel ja osalemisel merekeskkonna säästva arengu protsessides kõigil tasanditel;

22. kordab seisukohta, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on parimas positsioonis määratlemaks, mis on vajalik poliitika rakendamiseks kohaliku ja piirkondliku vesikonna tasandil. Seega saavad nad täita olulist rolli integreeritud merenduspoliitika saavutamisel Vahemere piirkonnas;

23. märgib selles osas, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitused juba osalevad aktiivselt piirkondlike algatuste väljatöötamises ja edukas rakendamises kõnealuse eesmärgi saavutamiseks (1);

Vahemere rannikuriikide osatähtsus

24. toetab üleskutset julgustada Vahemere-äärseid liikmesriike jätkama jõupingutusi integreeritud merenduspoliitika kujundamisel;

25. tervitab teabe ja parimate tavade vahetamise süsteemi kehtestamist;

26. tervitab komisjoni ettepanekut, et liikmesriikide kõrgetasemelised teabekeskused käsitleksid korrapäraselt Vahemere piirkonnaga seotud küsimusi, et arutada edusamme integreeritud merenduspoliitika rakendamise alal;

27. toetab komisjoni jõupingutusi, et julgustada liikmesriike vahetama parimaid tavasid merenduse integreeritud juhtimise küsimustes, eelkõige Vahemere piirkonda käsitlevate Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kavade raames;

28. jagab seisukohta, et kuna Vahemeri on poolsuletud meri ning merendustegevuse mõju on piiriülene, tuleb suurendada koostööd ELi-väliste Vahemere piirkonna partneritega;

29. tervitab komisjoni ettepanekut stimuleerida parimate tavade tutvustamist ELi ja ELi-välistele Vahemere riikide vahel, kes on huvitatud integreeritud lähenemisviisi kohaldamisest, moodustades integreeritud merenduspoliitika alase töörühma;

30. julgustab laiendama teabevahetuse protsessi ja toetusprogrammide aerandamist ELi-välistele Vahemere riikidele viisil, mis ergutab neid loobuma killustatud ja valdkondlikust vaatepunktist ja võtma vastu tervikliku ja integreeritud merenduse lähenemisviisi;

31. rõhutab asjaolu, et tehnilise toe pakkumine ja konkreetsete ühiste koostööprogrammide arendamine olemasolevate poliitikaalgatuste raames (nagu Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument) on samm õiges suunas;

32. väljendab seisukohta, et akadeemiliste, kutseorganisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamine tugevdab seda protsessi;

33. kutsub komisjoni üles tunnistama, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste positsioon võimaldab neil selles osas anda märkimisväärse panuse ja seega tuleks neile anda kõik võimalused ja vajalikud vahendid, et osaleda aktiivselt kõigis programmides ja algatustes;

Mereala juhtimine

34. märgib murega, et suur osa Vahemere vetest on väljaspool kõikide rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni või suveräänseid õigusi ning et seega jääb rannikuäärsete riikide võime kehtestada ja jõustada seadusi sellistel aladel parimal juhul piiratuks;

35. on teadlik asjaolust, et probleemid, mis kaasnevad piirnevate ja üksteise vastas asuvate riikide vahel merepiiride määramisega Vahemerel, on seotud keeruliste ja poliitiliselt tundlike vaidlustega. See võib takistada tõeliselt integreeritud merenduspoliitika kujunemist Vahemere piirkonnas;

36. leiab, et ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsioon võib olla piiride määramise probleemide käsitlemise alus, ning usub, et EL peaks püüdma innustada konventsiooni ratifitseerimist nendes ELi-välistes Vahemere riikides, kus seda ei ole veel tehtud;

37. toetab komisjoni jõupingutusi tuvastada peamised kitsaskohad, mis takistavad kehtivate kokkulepetega vastuvõetud otsuste ratifitseerimist, rakendamist ja täitmist, ning leida võimalused mitmepoolse koostöö ja abi tõhustamiseks;

38. jagab seisukohta, et Vahemere piirkonna merendusküsimustega tegelevate organisatsioonide töö peab olema läbipaistvam ja nende organisatsioonide vastuvõetud või soovitatud sätete täitmist tuleb süstemaatiliselt kontrollida ja järgida;

39. toetab komisjoni nõudmist, et on vaja suuremat selgust seoses rannikuriikide rolli ja vastutusega, eelkõige merevööndite säästval majandamisel;

40. toetab ettepanekut teostada spetsiaalne uuring merevööndite määramisega seotud kulude ja tulude kohta;

41. kutsub komisjoni üles olema julgem ning tõdeda, et mereala juhtimise parandamist tuleb ergutada ja tugevdada alampiirkonna tasandil;

Sidusrühmade parem kaasamine

42. jagab seisukohta, et sidusrühmade kaasamine peaks olema väga olulisel kohal integreeritud merenduspoliitika rakendamisel Vahemere piirkonnas;

43. võtab teadmiseks komisjoni pühendumuse julgustada sidusrühmade ühendusi käsitlema korrapäraselt otseselt Vahemerega seotud küsimusi;

44. toetab komisjoni soovitust uurida võimalusi Vahemere piirkonna kõikidest rannikuriikidest pärit sidusrühmade paremaks ühendamiseks;

Mereala integreeritud juhtimise valdkonnaülesed vahendid

45. nõustub, et merenduse juhtimise parandamine tuleb siduda tõhusate vahenditega, mille eesmärk on suurendada majanduskasvu ning tagada keskkonnakaitse ja rannikuala elanike parem tulevik;

Mereala ruumiline planeerimine ja merendusstrateegiad

46. tervitab komisjoni positiivset hinnangut, et vaatamata praeguse globaalse majanduskriisi mõjule on oodata merega seotud tegevuse suurenemist Vahemerel;

47. on samas siiski mures, et merega seotud suurenenud tegevus – kui seda kohaselt ei reguleerita ega jõustata – võib viia Vahemere piirkonna juba niigi hapra sotsiaalse ja keskkonnaalase struktuuri halvenemiseni;

48. jagab seisukohta, et järgides ehk juba olemasolevaid riiklikke planeerimissüsteeme, võib mereala ruumiline planeerimine Vahemere piirkonnas olla tõhus vahend ökosüsteemil põhinevaks majandamiseks, merega seotud tegevuste omavaheliste mõjude käsitlemiseks ja mereala kasutamisega seotud vaidluste lahendamiseks ning mereelupaikade kaitsmise vajaduse täitmiseks;

49. toetab mereala ruumilise planeerimise tegevuskavas määratletud ühiste põhimõtete kohaldamist konkreetses Vahemere kontekstis;

50. leiab, et prioriteediks peaksid jääma seatud eesmärgid saavutada 2020. aastaks mereakvatooriumis hea keskkonnaseisund, töötades selleks välja integreeritavad merestrateegiad, mille alus on ökosüsteemil põhinev lähenemisviis merd mõjutava inimtegevuse suhtes. Sellega seoses on oluline, et tähelepanu ei pöörata mitte ainult meresadamate ning rannikulinnade ja -külade põhjustatud merereostusele, vaid ka Vahemerre suubuvate jõgede vee kvaliteedile ning vajadusele tagada kvaliteedinõuetele vastav heitvee puhastamine jõgede- ning rannikuäärsetes linnades ja asulates;

51. on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad andma sellesse olulise panuse, ning tervitab seega komisjoni ettepanekut käivitada projekt mereala ruumilise planeerimise katsetamiseks alampiirkonna tasandil eesmärgiga toetada konkreetseid piiriüleseid tegevusi;

52. tervitab ühise rakendusstrateegia väljatöötamist, et aidata liikmesriikidel täita merestrateegia raamdirektiivi kohaselt võetud kohustusi, kuid avaldab kahtlust, kas eesmärk viia käesoleva aasta lõpuks läbi ulatuslik hindamine mereakvatooriumi ja selle kasutusviiside kohta, on saavutatav;

Rannikualade ja saarte integreeritud juhtimine

53. toetab kliimamuutuste teemale kui prioriteetsele valdkonnale antud impulssi;

54. tervitab keskendumist sadamate arengule, rannikuturismile, merepärandi ja merekeskkonna kaitsmisele, sh NATURA 2000 alad;

55. nõustub sellega, et vesiviljelust tuleb pidada elemendiks, millega arvestada rannikualade integreeritud haldamisel ning mis moodustab osa Vahemere kultuurist ja rannikualade tootmissüsteemist;

56. nõustub, et kogu ajalooliselt kultuuririkkas Vahemere vesikonnas on väga suured arenguvõimalused;

57. märgib rahuloluga, et saareriikide ja -piirkondade spetsiifilisele küsimusele, eelkõige maismaaühendusega seotud raskustele, pööratakse erilist tähelepanu;

58. toetab üleskutset Vahemere rannikualade juhtimise integreeritud lähenemisviisile;

59. nõustub, et valdkonnaülesed juhtimisvahendid aitavad Vahemere rannikupiirkondadel paremini tagada sotsiaalset, keskkonnaalast ja majanduslikku jätkusuutlikkust integreeritud viisil;

60. kordab oma toetust komisjoni algatusele võtta vastu kogu vesikonda hõlmavad õiguslikud vahendid Vahemere rannikualade integreeritud majandamise edendamise eesmärgil (2);

61. nõustub, et parimate tavade levitamine on oluline vahend tegelike edusammude saavutamiseks, ning toetab seega komisjoni algatust veebipõhise loetelu koostamiseks rannikuvööndi kompleksse majandamise vahenditest, parimatest tavadest ja juhtumiuuringutest;

62. toetab kavatsust luua algatusi Vahemere rannikuvööndi kompleksset majandamist käsitlevate teadmiste suurendamiseks, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelisele koostööle;

63. peab positiivseks meetmete võtmist mereala ruumilise planeerimise tugevdamiseks, eelkõige võimalusi maismaa ja mereala planeerimise ühendamiseks;

64. samas kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma julgem lähenemisviis ning pakkuma seatud eesmärkide tõhusaks täitmiseks välja uusi ja tõhusamaid vahendeid, võttes arvesse potentsiaalset lisaväärtust, mis kaasneb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisega kõnealusesse protsessi;

65. toetab selliste merendusalaste tegevusrühmade loomist, mille tegevusse koondataks praegu sõltumatult hallatavad erinevad valdkondlikud aspektid. Eesmärk oleks parandada vastastikust täiendatavust ja koostoimet struktuurifondide (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja teiste merendusalasteks meetmeteks kasutatavate fondide (Euroopa Kalandusfond) vahel;

Teadmistepõhiste meetmete toetamine

66. nõustub, et säästva meremajanduse ja rannikuala tõhusa majandamise arenguks on vaja parimatele olemasolevatele teadussaavutustele toetuvat poliitikat:

67. kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama sadamapiirkondade säästva majandamise algatusi;

68. jagab seisukohta, et tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et koguda ja levitada põhiandmeid Vahemere keskkonnaseisundi ning loodusvarade kasutamise võimaluste hindamise eesmärgil;

69. toetab komisjoni kavatsust edendada ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise olulisust ja keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmist ja rakendamist Vahemere piirkonnas;

70. nõustub, et sidusate lahenduste leidmiseks, mis on vajalikud Vahemere kogu majandusliku potentsiaali ärakasutamiseks lähtudes ökosüsteemil põhinevast lähenemisviisist, tuleb tugevdada mereuuringute infrastruktuuri, integreerida teadusuuringute ja tehnoloogia arendamist merendusklastrite ja tehnoloogiaplatvormide kaudu ning luua sünergia liikmesriikide ja piirkondade vahel, ning on seega seisukohal, et mitut teadusharu hõlmavad merelise ökosüsteemi, sealhulgas merepõhja vaatlused on samm õiges suunas;

71. tunnustab olulist tööd Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu (EMODNET) väljatöötamiseks, et parandada teadmiste infrastruktuuri ning ületada andmete kogumisega, neile juurdepääsuga ja nende kasutamisega seotud takistused;

72. tervitab komisjoni kavatsust luua integreeritud merendusalane Euroopa teadusruumi hõlmav võrgustik, mille eesmärk on parandada liikmesriikide vahelist koostööd mereuuringute alal, sh Vahemere piirkond;

73. nõustub, et oleks kasulik viia läbi mitut teemat hõlmav teadusalgatus, mille eesmärk on siduda omavahel kõikide asjakohaste teadusharude andmed Vahemere kohta;

74. tervitab Euroopa mereatlase koostamist, mille eesmärk on suurendada teadlikkust ja kujundada vesikondades ühine mererahva identiteet, sh Vahemere piirkonnas;

75. märgib, et Vahemere piirkonna erilise geopoliitilise olukorra tõttu sõltub iga algatuse või meetme lõplik õnnestumine suuresti kõigi Vahemere piirkonna riikide täielikust osalemisest ja asjakohaste koostööprogrammide ja suutlikkuse suurendamise algatustest;

76. sellega seoses toetab algatust määratleda kogu vesikonda hõlmav Vahemere piirkonna pikaajaline teaduskoostöö strateegiline raamistik, mis võimaldab struktureeritud tegevuse kaudu arendada koostööd mereuuringute alal eesmärgiga lahendada ühiseid probleeme;

Integreeritud järelevalve turvalise ja ohutu mereala tagamiseks

77. nõustub, et merega seotud tegevuse ja mereoperatsioonide järelevalve, eelkõige ohutuse ning inimelu ja mereökosüsteemi kaitsega seotud probleemid, on vajalik tingimus, et edukalt majandada merel toimuvat tegevust;

78. peab vajalikuks hõlmata merejärelevalvega kalandustegevusi ja ümberlaadimisi, mis toimuvad nii liikmesriikide rannikuvetes kui ka Vahemere rahvusvahelistes vetes;

79. toetab seisukohta, et mereohutuse alaste ELi õigusaktide täpne rakendamine on väga oluline;

80. leiab, et palju rohkem tuleb ära teha ELi mitte kuuluvate Vahemere partnerriikide veeteedeametite ja sadamate suutlikkuse suurendamiseks, et aidata neil tagada turvaline ja ohutu mereala Vahemere piirkonnas;

81. jagab seisukohta, et aeg on küps, et kasutada SAFEMED projekti tulemusi ELi liikmesriikide ja Vahemere-äärsete partnerriikide vaheliste regulatiivsete ja struktuursete erinevuste vähendamiseks, ning toetab komisjoni ettepanekut, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet alustaks Vahemere piirkonna partneritega tehnilisi koostööprogramme;

82. laevaliikluse järelevalve osas kutsub komisjoni üles laiendama automaatse identifitseerimissüsteemi piirkondliku serveri ulatust, julgustades ELi-väliseid riike sellega liituma;

83. tunnustab Frontexi panust Vahemere piirkonna paremaks patrullimiseks, arvestades eelkõige ulatusliku ebaseadusliku rändesurve all kannatavaid liikmesriike;

84. tunnistab, et tõhusa dialoogi ja rahalise abi kaudu Vahemere piirkonna partneritele soodustatakse ka nende otsest osalemist Frontexi koordineeritud tegevustes kõnealuses piirkonnas;

85. väljendab siiski muret selle üle, et Frontex on oma ülesannete täitmiseks endiselt halvasti varustatud, ning toetab komisjoni jõupingutusi tagada Frontexile volituste täitmiseks vajalikud vahendid ja ressursid;

86. väljendab samal ajal muret selle üle, et hiljuti vastu võetud ELi piirikontrolli puudutavad uued suunised on tekitanud olukorra, kus riike, kes ei suuda kanda ebaseadusliku sisserände lisakoormat, võidakse heidutada aktiivsel osalemisel Frontexi missioonide vastuvõtvate riikidena, vähendades seeläbi selliste missioonide võimalikku edu;

87. soovib, et võetaks otsesemaid meetmeid, nii ELi territooriumil kui sellest väljaspool, et anda kohtu alla need, kes hõlbustavad oma kuritegeliku tegutsemisega ebaseaduslikku sisserännet;

88. samas kutsub komisjoni üles tegema kõik selleks, et kõigil juhtudel, nii ELi territooriumi piires kui väljaspool, oleksid maksimaalselt tagatud kõnealuste sisserännanute inimõigused ja põhivabadused;

89. toetab iga algatust, mille eesmärk on toetada positiivset tööd meritsi toimuva uimastikaubanduse vastu võitlemisel;

90. väljendab kahetsust selle üle, et teatises ei viidata terrorismi, sealhulgas merepiraatluse üha suurenevale ohule, mis paraku ilmutab oma koletut nägu Vahemere piirkonnast üldse mitte kaugel asuvatel aladel;

91. toetab iga jõupingutust merendusalase järelevalve integreerimiseks Vahemere piirkonnas, soodustades teabevahetust ning tõhustades koostööd merel toimuva seire ja järelevalve eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel;

92. on siiski seisukohal, et Vahemere piirkonna partnerriikide kaasamine merenduse järelevalve integreerimisse ei ole mitte lihtsalt põhjalikumat käsitlemist vajav teema, vaid see peaks olema komisjoni jaoks esmatähtis küsimus;

93. rõhutab ka, et ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse osalemiseta ei ole võimalik saavutada edu merega seotud tegevuse ja mereoperatsioonide järelevalve ning turvalisuse küsimuse alal;

Järeldused

94. nõustub, et Vahemerega seotud probleemide lahendamiseks vajaliku ühise ja eelkõige integreeritud tegutsemise aluseks on merenduse parem juhtimine, ning toetab komisjoni algatust võtta endale riiklike meetmete koordineerija ja lihtsustaja roll Vahemere merenduspoliitika valdkonnas;

95. märgib sellega seoses, et teatises üldiselt järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Komitee on siiski pettunud, et teatises ei tunnustata alati vääriliselt kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, eelkõige kavandatud programmide ja algatuste raames, ning kutsub seega komisjoni üles võtma meetmeid, mille kaudu tagada, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antakse võimalus neis programmides ja algatustes otseselt osaleda ning vastata ühiselt Vahemere piirkonna kesksetele väljakutsetele. Komisjon peab võtma arvesse liikmesriikide kohaliku omavalitsuse struktuuride erinevusi ning seda, et tulenevalt erinevatest pädevustest ei ole neil soovitud osalemiseks ühesugused võimalused;

96. jagab seisukohta, et integreeritud lähenemisviis merenduses ei tohiks kahjustada neid vahendeid ja eesmärke, mis on seatud merendusega seotud konkreetsete valdkondade arendamiseks;

97. nõustub, et eduka integreeritud merenduspoliitika abil Vahemere piirkonnas saab lihtsustada piirkonna eri tegevusvaldkondade tõhususe ja tulemuste optimeerimist;

98. samas märgib kahetsusega, et teatises ei sisaldu kavandatud meetmete rahastamise üksikasju;

99. kiidab heaks teatises esitatud eesmärgid ja meetmed, aga kutsub komisjoni üles arvestama komitee arvamusega ning võtma nimetatud vajalikud meetmed, et teatist veelgi tugevdada;

Soovitused

Regioonide Komitee soovitab eelkõige:

100. edendada põhjalikumat ja konstruktiivsemat dialoogi piirkonna kõigi asjaomaste osapoolte vahel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil, nii et kinnistuks vastastikune usaldus ja mõistmine;

101. luua tõhusad mehhanismid, mille abil julgustada kõiki Vahemere piirkonna riike andma võrdne panus kõnealuse ainulaadse piirkonna tõhusasse juhtimisse, ning anda neile selleks võimalus, pöörates erilist tähelepanu merekeskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;

102. komisjonil soovitada ja võtta vastu meetmeid, et koordineerida ELi liikmesriikide ja ELi-väliste Vahemere partnerriikidevahelisi konkreetset otseset tegevust, eesmärgiga võidelda Vahemere piirkonnas suurenenud piiriülese organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas inim-, narko- ja relvakaubandusega;

103. senisest enam arvestada ja tunnustada kohaliku ja piirkondliku mõõtme võimalikku rolli nii ELi kui ELi-välistes Vahemere riikides ja võtta sellega seoses senisest enam arvesse Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) tööd, seda koordineerida ja toetada;

104. Regioonide Komiteele ning komitee esindatavatele kohaliku ja piirkondliku valitsuse tasanditele tuleb anda kõik võimalused aktiivseks osalemiseks kavandatud liikmesriikide kõrgetasemeliste teabekeskuste rühma töös, et korrapäraselt arutada integreeritud merenduspoliitika väljatöötamist;

105. anda Regioonide Komiteele ning komitee esindatavatele kohaliku ja piirkondliku valitsuse tasanditele kõik võimalused aktiivseks osalemiseks Vahemere integreeritud merenduspoliitika töörühmas;

106. viia läbi põhjalik uuring praegu Vahemerel veetavate toodete ja materjalide kohta eesmärgiga määratleda sellega seotud reaalsed ohud;

107. vaja on senisest enam avaliku ja erasektori ühisalgatusi, mida toetatakse aktiivselt Euroopa rahastamisvahenditest eesmärgiga puhastada Vahemere piirkonda ja peatada seal bioloogilise mitmekesisuse hävimine, samuti ergutada teadusuuringuid tõhusamate ja vähem ohtlike viiside väljatöötamiseks toorainete transportimisel tööstusteni;

108. palub komisjonil toetada kliimamuutuste ja rannikualade saastatusega seotud nähtuste põhjalikku uurimist, kuna neil on tõsised majanduslikud tagajärjed rannapüügile. Samas rõhutab komitee ka vajadust, et komisjon toetaks liikmesriikide jõupingutusi koheste meetmete võtmisel, mille eesmärk on leevendada kalandussektori professionaalide ja töötajate koormat;

109. lühikeses või keskpikas perspektiivis töötada välja ja toetada sobivaid poliitilisi vahendeid ja mehhanisme, mis on suunatud integreeritud merenduspoliitika tõhusaks edendamiseks, mis viiks merenduspoliitika suurema ühtlustamise ja lihtsustamiseni;

110. võtta meetmed, mille kaudu julgustada kõiki Vahemere piirkonna riike ratifitseerima ja täielikult rakendama konventsioonid ja protokollid, mis käsitlevad merekeskkonna kaitset, bioloogilist mitmekesisust, laevandust ja kalandust Vahemeres, ka kalavarude ühise ja vastastikusel kokkuleppel põhineva majandamise ning erinevatele kalandussüsteemidele kehtivate nõuete ühtlustamise kaudu kõigis Vahemere äärsetes riikides;

111. võtta ennekõike asjakohaselt arvesse komitee korduvaid üleskutseid luua kõigi merendusküsimuste jaoks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üksainus lihtsustatud finantsmehhanism;

112. komitee innustab komisjoni arendama edasi ettepanekut käivitada projekt, et katsetada mereala ruumilise planeerimise rakendamist alampiirkonna tasandil, et toetada konkreetseid piiriüleseid tegevusi ja esitada üksikasjalik ettepanek suhteliselt lühikese aja jooksul. Sellega seoses tuletab Regioonide Komitee meelde oma üleskutset uuendusliku mitmetasandilise valitsemise kohta, milles võetaks arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte ning kehtivaid piirkondlikke kokkuleppeid.

Brüssel, 10. juuni 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) KOM(2009) 540 lõplik.

(2) Vastavalt 21. jaanuaril 2008. vastu võetud Vahemere rannikualade integreeritud majandamise protokollile.