Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 88/12)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Bordeaux supérieur“

PDO-FR-A0306-AM06

Teate esitamise kuupäev: 26. november 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna omavalitsusüksused ja vahetus läheduses asuv piirkond on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetakse koonddokumendi punkte°6 ja 9.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Saint-Estèphe’i, Pomeroli ja Libourne’i kommuuni piiritletud ala puhul on lisasse kantud kuupäev 3. juuni 2021.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Bordeaux supérieur

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valged vaiksed veinid fermenteeritavate suhkrutega

LÜHIKIRJELDUS

Valgetel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus ≥ 12 %

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 17 g/l

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤260 mg/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 15 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrutega valged veinid põhinevad viinamarjasordil „Sémillon B“, andes tulemuseks täidlased, rikkaliku maitsebuketi ja kuldse värvusega veinid, millel on suhkurdatud puuviljade aroom. Seda viinamarjasorti saab kombineerida sortidega „Sauvignon B“ ja „Muscadelle B“, mis annavad veinile värskust. Nendel kaua säilivatel veinidel (4–8 aastat) on sageli õite, mee ja vürtside aroom.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 300

2. Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punastel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus ≥ 11 %

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l

— õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤140 mg/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Punased veinid, mis on valmistatud peamiselt sortidest „Merlot N“ ja „Cabernet-Sauvignon N“ ning vähemal määral ka sordist „Cabernet Franc N“, on täidlased, rikkaliku maitsebuketiga ja struktureeritud. Noortel veinidel on tavaliselt värskete ja suhkurdatud punaste puuviljade aroom, millest kujunevad laagerdamisel sageli vürtsikad ja küpsetatud puuviljade noodid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 500 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,20 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 viinapuuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 1 meetri.

2. Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed). Sortide „Merlot N“, „Semillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 40 000 hektari ja 17 tüve kohta. Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 19 tüve kohta. Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire:

— viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 11 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 500 puud hektari kohta, ja 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 500 puud hektari kohta;

— teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 13 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 500 puud hektari kohta, ja 16 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 500 puud hektari kohta. Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9). Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.

3. Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti.

Punaste veinide osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 15 protsendi ulatuses rikastatavast mahust.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Valged vaiksed veinid fermenteeritavate suhkrutega

60 hektoliitrit hektari kohta

2. Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 500 puud/ha

66 hektoliitrit hektari kohta

3. Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 000 puud/ha ja < 4 500 puud/ha

55 hektoliitrit hektari kohta

4. Punased vaiksed veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 3 300 puud/ha ja < 4 000 puud/ha

50 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 1. jaanuari 2021. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N (tume)

Cabernet-Sauvignon N (tume)

Carmenère N (tume)

Cot N (tume) – Malbec

Merlot N (tume)

Muscadelle B (hele)

Petit Verdot N (tume)

Sauvignon B (hele) – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G (hall) – Fié gris

Semillon B (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist. Kuna mullatüüpide ja kasvukohtade mõju on erinev, siis valitakse ja kohandatakse viinamarjasorte lähtuvalt keskkonnatingimustest, mis selgitab, et ajalooliselt on suundumus toota seguveine. Seega võib eristada nelja mullatüüpi:

— savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

— ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

— savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad valgete viinamarjasortide kasvatamiseks;

— kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis sordi „Caubernet Sauvignon N“ jaoks.

Kaitstud päritolunimetus „Bordeaux supérieur“ vastab tootjate poolt endale ajalooliselt kehtestatud nõuetele võrreldes kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ nõuetega seoses viinamarjaistanduste tiheduse (tihedam) ja tagasilõikuse (väiksem pungade arv) ning maatüki maksimaalse koormusega (väiksem). Sellised tootmistingimused võimaldavad saada kontsentreeritumaid veine, mille minimaalne suhkrusisaldus, näiteks minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides, on suurem kui kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ puhul kindlaksmääratud väärtused. Kontrollitud päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“ hõlmatud punased ja valged veinid on erilised. Neid eristab nende harmoonia, teatav elegantsus, hea tasakaal ja aroomirikkus, mis tulenevad muu hulgas biofüüsikalise keskkonna mitmekesisusest, viinamarjasortidest, aga ka sellest, kuidas viinamarjaistandusi majandatakse ja neid kaua säilivaid veine valmistatakse. Oma sadama ja tihedate ajalooliste sidemete kaudu teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetanud ja levitanud tehnilisi uuendusi, soodustanud istanduste arengut ning võimaldanud seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise. Akvitaania hertsoginna Eleanori ja Inglismaa tulevase kuninga Henry Plantagenet’ vahel sõlmitud abieluga 1152. aastal said alguse olulised kaubandussidemed. Inglased eksportisid toiduaineid, tekstiile ja metalle ning importisid Bordeaux’ veine. XVII sajandil algas uute tarbijate tulekuga uus ajastu. Eksport on endiselt üks Bordeaux’ veinide turustamise tugevatest külgedest, sellega levitatakse kogu maailmas ka kaitstud päritolunimetusega „Bordeaux supérieur“ seotud oskusteavet, mainet ja tuntust. Kaks kolmandikku nendest veinidest on nüüd villitud veinimõisas. Neil on komplekssem struktuur ja neid on võimalik säilitada kauem kui kaitstud päritolunimetusega „Bordeaux“ hõlmatud veine, kuni 5–6 aastat.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafiaseadustikule (code officiel géographique) 1. jaanuari 2021. aasta seisuga:

— Dordogne’i departemang: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

— Lot-et-Garonne’i departemang: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.