ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON  LIIDU VÄLISASJADE  
JA JULGEOLEKUPOLIITIKA  
KÕRGE ESINDAJA  
Brüssel, 13.9.2017  
JOIN(2017) 450 final  
  
ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis   
 
2 
 1. SISSEJUHATUS  
Küberturvalisus on äärmiselt oluline nii meie heaolu kui ka turvalisuse jaoks. Mida rohkem 
meie igapäevaelu ja majandus sõltuvad digitehnoloogiatest, seda haavatavamad me oleme. 
Küberturvalisuse intsidendid (edaspidi „küberintsidendid“) mitmekesistuvad nii toimepanijate 
kui ka taotletavate eesmärkide poolest. Kuritahtlik kübertegevus ei k ujuta endast ohtu mitte 
üksnes meie majandusele ja digitaalse ühtse turu poole liikumisele, vaid ka meie 
demokraatiate toimimisele, vabadustele ja väärtustele. Tulevikus sõltub meie turvalisus 
sellest, mil viisil kohandame oma võimet kaitsta ELi küberintsi dentide eest: nii tsiviiltaristu 
kui ka sõjaline suutlikkus sõltuvad turvalistest digisüsteemidest. Seda on tunnistatud nii 
Euroopa Ülemkogu 2017. aasta juuni kohtumisel1 kui ka Euroopa Liidu üldise välis - ja 
julgeolekupoliitika strateegias2. 
Ohud kasvavad  kiiresti. Uuringute järgi on küberkuritegevuse majanduslik mõju kasvanud 
vahemikus 2013 kuni 2017 viis korda ja 2019. aastaks võib see suureneda veel neli korda3. 
Lunavara4 kasutamine on oluliselt suurenenud ja hiljutised ründed5 viitavad 
küberkuritegevus e järsule kasvule. Kuid lunavara ei ole kaugeltki ainus oht.  
Küberohu taga võivad olla nii riikidega mitte seotud osalejad kui ka riigid: sageli on tegemist 
kuritegeliku tegevusega, mis on kannustatud kasusaamisest, kuid mis võib olla ka poliitiline ja 
strateegiline. Kuritegevusega seotud ohtu võimendab piiri ähmastumine küberkuritegevuse ja 
nn traditsioonilise kuritegevuse vahel, sest kurjategijad kasutavad internetti nii oma tegevuse 
laiendamiseks kui ka selleks, et leida oma kuritegude toimepanemiseks u usi võtteid ja 
vahendeid6. Samas on enamikul juhtudel tõenäosus kurjategijale jälile saada väga väike ja 
võimalused tema vastutuselevõtmiseks veelgi väiksemad.  
Samal ajal kasutavad riigid oma geopoliitiliste eesmärkide saavutamiseks traditsiooniliste 
vahe ndite kõrval, nagu sõjaline jõud, üha enam ka diskreetsemaid kübervahendeid, sealhulgas 
sekkumist riigisisestesse demokraatlikesse protsessidesse. Küberruumi kasutamine 
sõjatandrina kas eraldiseisvalt või osana hübriidlähenemisest on tänapäeval kõigile tea da. 
Järjest levinumad on väärteabe levitamise kampaaniad, libauudised ja küberründed, mis on 
suunatud elutähtsa taristu vastu, ning neile tuleb reageerida. Sel põhjusel rõhutas komisjon 
oma aruteludokumendis Euroopa kaitse tuleviku kohta7 küberkaitsealase koostöö olulisust.  
Kui me ei paranda oluliselt oma küberturvalisust, kasvab oht koos digitaliseerumisega. 
2020.  aastaks tahetakse asjade internetti ühendada kümneid miljardeid seadmeid, kuid 
küberturvalisus ei ole nende projekteerimises olnud esmatähtsal k ohal8. Suutmatusel kaitsta 
seadmeid, mis kontrollivad meie elektrivõrke, autosid ja transpordivõrke, tehaseid, rahandust, 
haiglaid ja kodusid, võivad olla laastavad tagajärjed ja see võib oluliselt vähendada tarbijate 
usaldust kujunemisjärgus tehnoloogiate sse. Oht poliitiliselt motiveeritud rünneteks 
tsiviilsihtmärkide vastu ja puudused sõjalises küberkaitses suurendavad seda riski veelgi.  
                                                            
1 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2017/06/23 -euco -conclusions/ .  
2 http://europa.e u/globalstrategy/ .  
3 Vt McAfee & Centre for Strategic and International Studies „Net losses: Estimating the Global Cost of 
Cybercrime“ 2014.  
4 Lunavara on pahavara, mis takistab või piirab kasutajate juurdepääsu oma süsteemile, lukustades süsteemi 
ekraan i või kasutajate failid kuniks tasutud on lunaraha.  
5 2017. aasta mais mõjutas  lunavararünne  WannaCry rohkem kui 400  000 arvutit üle  150 riigis. Kuu hiljem 
tabas Ukrainat ja mitmeid ettevõtjaid maailmas lunavararünne „Petya“.  
6 Europol, Raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang, 2017.  
7 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/reflection -paper -defence_et.pdf .  
8 IDC and TXT Solutions (2014), SMART 2013/0037  Cloud and IoT combination , komisjoni tellimusel 
läbiviidud uuring.  
 
3 
 Käesolevas ühisteatises kirjeldatud lähenemisviis loob ELile paremad väljavaated nende 
ohtudega toimetulemiseks. See aitab suurendada vastupidavusvõimet ja strateegilist 
sõltumatust, parandades tehnoloogia ja oskustega seotud suutlikkust ning aidates kujundada 
tugeva ühtse turu. Selleks peavad paigas olema õiged struktuurid, et tagada kõrge 
küberturvalisus ja olla valmis  vajaduse korral reageerima, kaasates täies ulatuses kõik 
võtmeosalejad. Valitud lähenemisviis aitab ka tagada küberrünnete suhtes parema heidutuse, 
parandades nende eest vastutajate kindlaks tegemist, neile jälile jõudmist ja nende vastutusele 
võtmist. Se lles tunnistatakse ka nähtuse üleilmset mõõdet ning arendatakse rahvusvahelist 
koostööd kui platvormi, kus ELil on küberturvalisuse küsimustes juhtpositsioon. Nende 
sammude aluseks on lähenemisviisid, mida kasutatakse digitaalse ühtse turu, üldise välis - ja 
julgeolekupoliitika strateegia, Euroopa julgeoleku tegevuskava,9 hübriidohtudega võitlemise 
ühise raamistiku10 ja Euroopa Kaitsefondi käivitamist käsitleva teatise puhul11,12. 
EL töötab juba mitme nimetatud teemaga: nüüd on aeg hakata eri otsi omavahel kokku viima. 
2013. aastal koostas EL küberjulgeoleku strateegia, millega käivitas kübervastupidavuse 
parandamiseks peamised töösuunad13. Selle peamised eesmärgid ja põhimõtted – edendada 
usaldusväärset, turvalist ja avatud küberökosüsteemi – on endiselt asjakohased. Kuid pidevalt 
arenevad ja süvenevad ohud nõuavad uusi meetmeid, kui tahame tulevastele rünnetele vastu 
seista ja tagada nende suhtes heidutuse14.  
Arvestades ELi eri vald kondade poliitika ulatust ja tema käsutuses olevaid vahendeid, 
struktuure ja võimeid, on ELil küberturvalisusega tegelemiseks head eeldused. Liikmesriigid 
vastutavad ka edaspidi riigi julgeoleku eest, kuid ohtude ulatus ja piiriülene olemus on 
tugevad argu mendid, mis räägivad ELi meetme võtmise kasuks, pakkudes liikmesriikidele 
stiimuleid ja tuge, et arendada ja säilitada suuremat ja paremat riiklikku suutlikkust 
küberturvalisuse valdkonnas, luues samal ajal ELi tasandi võimeid. Selle lähenemisviisi 
eesmärk  on kaasata kõik osalejad – EL, liikmesriigid, tööstus ja üksikisikud –, et seada 
küberturvalisus esmatähtsale kohal. See on vajalik selleks, et arendada küberrünnete suhtes 
vastupidavust ja suuta ELi tasandil neile paremini reageerida. Selles esitatakse k onkreetsed 
sammud, mis aitavad avastada ja uurida mis tahes vormis ELi ja selle liikmesriikide vastu 
suunatud küberintsidente ning neile kohaselt reageerida, sh andes kurjategijad kohtu alla. See 
annab ELi välisteenistusele võimaluse tõhusalt edendada kübe rturvalisust ülemaailmsel 
areenil. Selle tulemusena saab EL vahetada tagantjärele reageeriva lähenemisviisi ennetava 
vastu, et kaitsta Euroopa heaolu, ühiskonda ja väärtusi ning ka põhiõigusi ja -vabadusi, 
tegeledes nii olemasolevate kui ka tulevaste ohtud ega.  
2. PARANDAME ELi VASTUPIDAVUSVÕIMET KÜBERRÜNNETELE  
Tugev kübervastupidavusvõime eeldab kollektiivset ja laiaulatuslikku lähenemisviisi. Selleks 
on vaja stabiilsemaid ja tõhusamaid struktuure, et edendada küberturvalisust ja reageerida 
küberrünnetele liikmesriikides, kuid ka ELi enda institutsioonides, asutustes ja organites. 
Samuti eeldab see terviklikumat, eri poliitikavaldkondi hõlmavat lähenemisviisi, et parandada 
                                                            
9 COM(2015) 185 final.  
10 JOIN(2016) 18 final.  
11 COM(2017) 295.  
12 Lähenemisviisis on kasutatud ka sõltumatuid teaduslikke nõuandeid, mille Euroopa Komisjon on saanud 
teadusnõustamise mehh anismi teadusnõustajate kõrgetasemeliselt töörühmalt  (vt viide allpool).  
13 JOIN(2013) 1 final. Selle strateegia hinnang on kättesaadav dokumendis SWD(2017) 295.  
14 Käesoleva teatise ettepanekud on eelarve seisukohast neutraalsed, kui ei ole märgitud teisiti. Iga algatuse 
puhul, millel on mõju eelarvele, järgitakse nõuetekohaselt iga -aastast eelarve menetlust ja see ei mõjuta 
järgmist 2020. aasta järgset mitmeaastast finantsraamistikku.  
 
4 
 kübervastupanuvõimet ja strateegilist sõltumatust, tugevat ühtset turgu, suurt edasim inekut 
ELi tehnoloogilises võimes ja oluliselt suuremat kvalifitseeritud ekspertide arvu. Kesksel 
kohal on sealjuures laialdasem tõdemus, et küberturvalisuse näol on tegemist ühiskonna ees 
seisva ühise probleemiga, mille lahendamisse tuleks kaasata valitsu se, majanduse ja 
ühiskonna eri tasandid.  
 
 
2.1 Euroopa Liidu Võrgu - ja Infoturbeameti tugevdamine  
Euroopa Liidu Võrgu - ja Infoturbeametil  (ENISA) on ELi kübervastupidavusvõime ja 
reageerimise parandamisel keskne koht, kuid praegune mandaat piirab tema teg evust. 
Seepärast esitab komisjon põhjaliku reformiettepaneku, mis hõlmab ka ametile alalise 
mandaadi andmist15. Sellega tagatakse, et ENISA saab pakkuda tuge liikmesriikidele, ELi 
institutsioonidele ja ettevõtetele olulistes valdkondades, sh võrgu - ja infos üsteemide 
turvalisuse direktiivi16 (edaspidi „võrgu - ja infoturbe direktiiv“) ning kavandatud 
küberturvalisuse sertifitseerimise raamistiku rakendamisel.  
Reformitud ENISA -l on tugev nõuandev roll poliitikakujundamisel ja rakendamisel, sh 
valdkondlike algat uste ning võrgu - ja infoturbe direktiivi vahelise ühtsuse edendamisel ning 
valdkondlike teabe jagamise ja analüüsimise keskuste loomisele kaasa aitamisel elutähtsates 
sektorites. ENISA tõstab lati kõrgemale ja parandab Euroopa valmisolekut, korraldades iga -
aastaseid üle -Euroopalisi küberturvalisuse õppuseid, milles ühendatakse eri tasandite 
reageerimisvõtted. Ta toetab ELi poliitika kujundamist info - ja kommunikatsioonitehnoloogia 
küberturvalisuse sertifitseerimise valdkonnas ja mängib olulist rolli nii ope ratiivkoostöö kui 
ka kriisihalduse parandamisel ELis. Ameti ülesanne on toimida ka 
küberturvalisusekogukonna teabe ja teadmiste teabekeskusena.  
Kiiresti kujundatud ühtne arusaam ohtudest ja intsidentidest ning nende arengutest on 
eelduseks, et teha otsus s elle kohta, kas ühine leevendamise meede või reageerimine ELi 
tasandil on vajalik. Selline teabevahetus eeldab kõigi asjaomaste osalejate – ELi asutused ja 
organid ning ka liikmesriigid – kaasatust tehnilisel, operatiivsel ja strateegilisel tasandil. Ka 
ENISA osaleb ELi tasandi olukorrateadlikkuse loomises koostöös asjaomaste asutustega 
liikmesriikides ja ELis, eelkõige küberturbe intsidentide lahendamise üksuste,17 CERT -EU, 
Europoli ja Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskusega (INTCEN). Seda saab kasuta da 
ohtude kohta teabe kogumisel ja poliitika kujundamisel korrapärase ohtude seire ja tõhusa 
operatiivkoostöö raames ning ulatuslikele piiriülestele intsidentidele reageerimisel.  
2.2 Ühtse küberturvalisuse turu suunas  
Mitmed tegurid pidurdavad küberturvali suse turu kasvu ELis nii toodete, teenuste kui ka 
protsesside mõttes. Peamine nendest on kõikjal ELis tunnustatud küberturvalisuse 
sertifitseerimise kavade puudumine. Selliste kavade abil saaks tootele seada 
vastupidavusvõime suhtes rangemad nõuded ja para ndada usaldust ELi -ülese turu vastu. 
Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua ELi küberturvalisuse sertifitseerimise 
                                                            
15 COM(2017) 477.  
16 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6.  juuli 2016.  aasta direktiiv 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada 
võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus.  
17 Nagu sätestatud võrgu - ja infoturbe direktiivi artiklis 9.  
 
5 
 raamistik18. Raamistikus kehtestataks menetlus kogu ELi küberturvalisuse sertifitseerimise 
kavade loomiseks, mis hõlmaks tooteid, teenuseid ja/või süsteeme, mille puhul kohandatakse 
usaldusväärsuse taset vastavalt kasutusele (olgu siis tegemist elutähtsa taristu või 
tarbeseadmega)19. Ettevõtetele oleks see kindlasti kasulik, sest nõnda ei oleks neil vaja 
piiriüleselt kaubeldes läbida mitut sert ifitseerimisprotsessi, misläbi piiratakse nii 
halduskoormust kui ka kulusid. Selles raamistikus loodud kavad aitaksid ka suurendada 
tarbijate usaldust, sest vastavussertifikaat annaks ostjatele ja kasutajatele teavet ja 
kindlustunde toodete ja teenuste tur vaomadustest. Tänu sellele saaks küberturvalisuse 
rangetest nõuetest konkurentsieelis. Tulemuseks oleks suurem vastupidavusvõime, sest IKT -
tooteid ja -teenuseid hinnataks ametlikult kindlaksmääratud küberturvalisuse standardite 
alusel, mida saaks koostada IKT-standarditega seoses toimuvast üldisemast tööst20 eeskuju 
võttes.  
Raamistiku kavad oleks vabatahtlikud ja müüjate või teenuse osutajate jaoks ei kaasneks 
nendega kohe mingit õiguslikku kohustust. Kavad ei oleks vastuolus ühegi õigusaktides 
kehtestatud nõudega, nt ELi õigusaktiga andmekaitse kohta.  
Pärast raamistiku loomist kutsub komisjon sidusrühmi üles keskenduma kolmele prioriteetsele 
valdkonnale.  
 Elutähtsate või kõrge riskiga rakenduste turvalisus21: süsteemid, millest me sõltume oma 
igapäevatoimingu tes ja mis digitaliseeruvad järjest enam ja on omavahel järjest rohkem 
ühendatud, alates autodest ja tehaseseadmetest, suurimatest süsteemidest, nagu lennukid 
või elektrijaamad, väiksemate süsteemideni, nagu meditsiiniseadmed. Seepärast tuleks 
selliste too dete ja süsteemide IKT -tuumkomponentide turvalisust põhjalikult hinnata.  
 Küberturvalisus era - või avaliku sektori poolt laialdaselt kasutatavates digitoodetes, -
võrkudes, -süsteemides ja -teenustes, et end kaitsta rünnete eest ja kohaldada õigusaktides 
kehtestatud nõudeid22 – nt e -kirjade krüpteerimine, tulemüürid ja virtuaalsed 
privaatvõrgud. On oluline, et selliste tööriistade laialdasem kasutamine ei tooks kaasa uusi 
ohte või nõrkusi.  
 Sisseprojekteeritud turbe kasutamine odavates, digitaalsetes, omavahel  ühendatud 
laiatarbeseadmetes, millest koosneb asjade internet: raamistiku kohaseid kavu saaks 
kasutada selleks, et anda teada, et tooted on ehitatud uusimaid turvalisi arendusmeetodeid 
kasutades, et nad on läbinud piisava turvatestimise ja et müüjad on võ tnud kohustuse uute 
nõrkuste või ohtude avastamise korral nende tarkvara ajakohastada.  
                                                            
18 COM(2017) 477.   
19 Usaldusväärsuse tase näitab turvalisuse hindamise rangust, mis sõltub tavaliselt rakendusala ja 
funktsioonidega seotud riskitasemest (st IKT -toodetelt või teenustelt, mida kasutatakse kõrge riskiga 
valdkondades või funktsioonides, eeldatakse kõrgemat usald usväärsuse taset).  
20 COM(2016) 176.  
21 Erandiks oleks olukorrad, kus kohustuslik või vabatahtlik sertifitseerimine on reguleeritud muude liidu 
õigusaktidega.  
22 Näiteks direktiiv (EL) 2016/1148, määrus (EL) 2016/679, direktiiv (EL) 2015/2366 ja muud esildat ud 
õigusaktid, nagu Euroopa elektroonilise side seadustik. Kõigis neis nõutakse, et organisatsioonid võtaksid 
asjaomaste küberturvalisuse riskide lahendamiseks vajalikud turbemeetmed.   
 
6 
 Nendes prioriteetides tuleks eelkõige võtta arvesse küberturvalisuse ohtude pidevat muutumist 
ja ka selliste esmatähtsate teenuste olulisust nagu transport, energeetika , tervishoid, 
pangandus, finantsturutaristud, joogivesi või digistruktuurid23. 
Kuigi IKT -toote, -süsteemi või -teenuse puhul ei ole võimalik tagada, et see on 100  % 
turvaline, on IKT -toodete lahendustes mitu hästituntud ja hästidokumenteeritud puudust, mida  
saab rünneteks ära kasutada. Kui võrku ühendatud seadmete, IT -tarkvara ja -seadmete tootjad 
kasutaksid sisseprojekteeritud turbe lähenemisviisi, siis oleks võimalik tagada, et 
küberturvalisusega tegeletakse enne uute toodete turulelaskmist. See võiks kuul uda nn 
hoolsuskohustuse põhimõtte alla, mida saaks koos tööstusega edasi arendada ja millega saaks 
vähendada toote/tarkvara nõrkusi tänu mitmesugustele projekteerimisel, testimisel ja 
kontrollimisel kohaldatavatele meetoditele (sh ametlik kontroll, kui see  on vajalik), tänu 
pikaajalisele hooldusele ja turvaliste elutsükli protsesside kasutamisele arenduses ning 
uuendite ja paikade väljatöötamisele, et lahendada varem avastamata nõrkused, ning teha kiire 
ajakohastus ja parandus24. See suurendaks ka tarbijate usaldust digitoodetesse.  
Lisaks tuleb tunnistada kolmandatest osapooltest turvalisuse uurijate olulist rolli 
olemasolevates toodetes ja teenustes nõrkuste avastamisel. Liikmesriikides tuleks luua 
tingimused, mis võimaldaksid nõrkustest koordineeritult tead a anda,25 tuginedes parimatele 
tavadele26 ja asjakohastele standarditele27. 
Samal ajal on igal konkreetsel sektoril  oma spetsiifilised probleemid ja neid tuleks 
julgustada töötama välja oma lähenemisviisi. Nõnda täiendaksid valdkonnaspetsiifilised 
küberturval isuse strateegiad üldiseid küberturvalisuse strateegiaid sellistes valdkondades nagu 
finantsteenused,28 energeetika, transport ja tervishoid29. 
Komisjon on juba tõstatanud konkreetselt uute digitehnoloogiatega30 seotud vastutuse 
küsimused. Mõju analüüsimine on pooleli. Järgmised etapid jõuavad lõpule 2018. aasta 
juuniks. Küberturvalisus tõstatab ettevõtete ja tarneahela jaoks küsimuse vastutusest kahju 
tekkimise korral ja seni kuni need küsimused ei ole lahendatud, takistavad need 
küberturvalisuse toodete ja teenuste tugeva ühtse turu väljakujundamist.  
Lõpuks sõltub ELi ühtse turu väljakujundamine ka sellest, kuidas küberturvalisust võetakse 
arvesse kaubandust ja investeeringuid käsitlevas poliitikas. Oluline näide küberturvalisusest 
on välismaiste omandamiste  mõju elutähtsatele tehnoloogiatele. See teema on kesksel kohal 
välismaiste otseinvesteeringute eelkontrolli käsitlevas raamistikus ,31 mille eesmärk on 
eelnevalt kontrollida kolmandatest riikidest pärit investeeringuid julgeoleku ja avaliku korra 
                                                            
23 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6.  juuli 2016.  aasta direktiivi 2016/1 148 (meetmete kohta, millega tagada 
võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) reguleerimisalasse kuuluvad 
valdkonnad.  
24 Cybersecurity in the European Digital Single Market, High level group of Scientific Advisors, March 2017  
25 Koordineeritult nõrkustest teatamine on koostöövorm, mis lihtsustab ja võimaldab turvalisuse uurijatel anda 
infosüsteemi omanikule või müüjale teada nõrkustest, andes org anisatsioonile võimaluse diagnoosida ja 
parandada nõrkus korrektselt ja aegsasti, enne kui nõrkust käsitlev üksikasjalik teave avaldatakse 
kolmandatele isikutele või üldsusele.  
26 Näiteks Good Practice Guide on Vulnerability Disclosure . From challenges to recommendations , ENISA, 
2016.  
27 ISO/IEC 29147:2014 Information technology -- Security techniques -- Vulnerability disclosure . 
28 Komisjoni eesseisev finantstehnoloogiat käsitlev töö hõlmab küberturvalisust finantssektoris.  
29 Näiteks ühendades energiasektori s omavahel väga vanad ja tipptaseme infotehnoloogiad, eelkõige seoses 
elektrivõrgu vajadustega reaalajas.  
30 COM(2017) 228.  
31 COM(2017) 478.  
 
7 
 seisukohas t. Küberturvalisuse nõuded ongi juba olnud ELi kaupadele ja teenustele 
kaubandustõketeks olulistes sektorites mitme kolmanda riigi majanduses. ELi 
küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik tugevdab veelgi Euroopa rahvusvahelist 
positsiooni ja seda tulek s täiendada pidevate püüdlustega koostada kõrge turvalisusastmega 
üleilmsed standardid ja vastastikuse tunnustamise lepingud.  
2.3 Rakendada täielikult võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse direktiivi  
Peamised vahendid küberturvalisuse tagamiseks on praegu r iikide kätes. Seepärast on ELi 
tunnistanud vajadust rangemate standardite järele. Ulatuslikud küberintsidendid mõjutavad 
harva üksnes ühte liikmesriiki, sest kesksed valdkonnad nagu pangandus, energeetika või 
transport on olemuselt järjest üleilmsemad, jär jest rohkem digilahendustest sõltuvad ja 
omavahel ühendatud.  
Võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse direktiiv (edaspidi „võrgu - ja infoturbe direktiiv“) on 
esimene kogu ELi hõlmav küberturvalisust käsitlev õigusakt32. Selle eesmärk on parandada 
vastupidavusvõimet riikide küberturvalisuse võimete parandamise kaudu, edendada 
liikmesriikide vahel paremat koostööd ning nõuda, et ettevõtjad olulistes sektorites võtaksid 
kasutusele tõhusad riskihaldusvõtted ja teataksid rask ematest intsidentidest riiklikele 
ametiasutustele. Need nõuded kehtivad ka kolme tüüpi peamiste internetiteenuste pakkujate 
suhtes: pilvandmetöötlus, otsingumootorid ja internetipõhised kauplemiskohad. Selle eesmärk 
on tugevam ja süsteemsem lähenemisviis j a parem teabevahetus.  
ELi kübervastupidavusvõime seisukohast on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid 
rakendavad 2018. aasta maiks direktiivi täies ulatuses. Seda protsessi toetab liikmesriikide 
kollektiivne tegutsemine, mis päädib 2017. aasta sügiseks  juhistega, et toetada ühtlustatumat 
rakendamist, eelkõige seoses oluliste teenuste operaatoritega. Komisjon avaldab ka selle 
küberturvalisuse paketi osana teatise,33 et toetada liikmesriike nende püüdlustes ning pakkuda 
liikmesriikide parimaid tavasid, mis  on seotud direktiivi rakendamisega, ja juhiseid selle 
kohta, kuidas direktiiv peaks praktikas toimima.  
Teabevahetuse osas vajab direktiiv täiendamist. Näiteks hõlmab direktiiv üksnes olulisi 
strateegilisi sektoreid, kuid loogiliselt võttes oleks vaja kõi gi küberründest tabatud 
sidusrühmade jaoks samasugust lähenemisviisi, et nõrkuseid hinnataks süstemaatiliselt ja 
uuritaks, mis teid pidi küberründajad sisenevad. Lisaks on avaliku ja erasektori vaheline 
koostöö ja teabejagamine mitmeti takistatud. Valitsus ed ja riigiasutused ei taha alati jagada 
küberturvalisuse seisukohast olulist teavet, kartes kahjustada riikliku julgeolekut või 
konkurentsivõimet. Eraettevõtjad ei taha jagada teavet oma kübernõrkuste ja sellest tuleneva 
kahju kohta, kartes avalikustada t undlikku äriteavet, riskida oma mainega või riskida 
andmekaitse normide rikkumisega34. Usaldust on vaja parandada, et avaliku ja erasektori 
partnerlused toetaksid laiemat koostööd ja suuremat teabejagamist rohkemate sektorite vahel. 
Teabe jagamise ja analüü simise keskuste roll on eriti oluline, et luua era - ja avaliku sektori 
vahel teabejagamiseks vajalik usaldus. Esimesed sammud konkreetsetes elutähtsates 
sektorites on tehtud: näiteks lennunduses on loodud Euroopa lennunduse küberjulgeoleku 
                                                            
32 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6.  juuli 2016.  aasta direktiiv 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada 
võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus.  
33 COM(2017) 476.  
34 Cybersecurity in the European Digital Single Market, High level group of Scientific Advisor s, March 2017 . 
Eraldi teema on ärisaladused. 2016. aasta juuli teatises „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi 
tugevdamine“ nimetati, et ärisaladuste kübervargustest teatamisse suhtutakse vastumeelsusega, ja rõhutati, 
kui olulised on usaldusväärsed teata miskanalid, mis tagavad konfidentsiaalsuse.  
 
8 
 keskus35 ja energ eetikas on välja kujundatud teabe jagamise ja analüüsimise keskuseid36. 
Komisjon toetab igati seda lähenemisviisi ENISA abiga. Eelkõige tuleb tõsta kiirust 
sektorites, mis pakuvad võrgu - ja infoturbe direktiivis kindlaks tehtud olulisi teenuseid.  
2.4 Vastup idavusvõime tänu kiirreageerimisele  
Küberründe toimumise korral võib kiire ja tõhusa reageerimisega selle mõju leevendada. Nii 
saab ka näidata, et võimud ei ole küberrünnete ees abitud, ja see aitab parandada usaldust. Mis 
puudutab ELi institutsioonide end a reageerimist, siis esmalt tuleb küberaspektid integreerida 
olemasolevatesse ELi kriisiohjemehhanismidesse, milleks on kriisidele poliitilist reageerimist 
käsitlev ELi integreeritud kord, mida koordineerib eesistujariik,37 ja ELi üldised 
kiirhoiatussüsteem id38. Vajadus reageerida eriti raskele küberintsidendile või -ründele võib 
olla liikmesriigi jaoks piisav põhjus ELi solidaarsusklausli39 kohaldamiseks.  
Kiire ja tõhus reageerimine eeldab ka kiire teabevahetusmehhanismi olemasolu kõigi oluliste 
osalejate va hel riiklikul ja ELi tasandil, mis omakorda eeldab selgust nende vastavates rollides 
ja ülesannetes. Komisjon on seoses tegevuskavaga konsulteerinud institutsioonide ja 
liikmesriikidega, et luua tõhus protsess operatiivseks reageerimiseks liidu ja liikmesr iikide 
tasandil ulatuslike küberintsidentide korral. Käesoleva paketi raames soovitusena esitatud 
tegevuskavas40 selgitatakse, kuidas küberturvalisus on integreeritud olemasolevatesse ELi 
tasandi kriisiohjemehhanismidesse, ja kirjeldatakse liikmesriikide ni ng liikmesriikide ja ELi 
institutsioonide, asutuste ja organite41 vahelise koostöö eesmärke ja viise ulatuslikele 
küberintsidentidele ja kriisidele reageerimise korral. Soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid 
ja ELi institutsioonid tegevuskava rakendamisek s ühtlasi looma küberturvalisuse kriisidele 
reageerimise ELi raamistiku. Tegevuskava tuleks regulaarselt testida nii küberkriiside 
haldamise kui ka muude kriiside ohjamise õppustel42 ja vajadusel tuleks seda ajakohastada.  
Arvestades, et küberintsidendid võivad oluliselt mõjutada majanduse toimimist ja inimeste 
igapäevaelu, võiks uurida ka võimalust luua küberturvalisuse kiirreageerimisfond , võttes 
eeskujuks muud sellised kriisimehhanismid muudes ELi poliitikavaldkondades. S ee aitaks 
liikmesriikidel saada ELi tasandil abi olulise intsidendi käigus või pärast seda, tingimusel et 
liikmesriigis on enne intsidendi toimumist loodud usaldusväärne küberturvalisuse süsteem, 
mis hõlmab muu hulgas võrgu - ja infoturbe direktiivi täielik ku rakendamist, hästi 
väljaarendatud riskihaldust ja riikliku tasandi järelevalveraamistikku. Sellist olemasolevaid 
ELi tasandi kriisiohjemehhanisme täiendavat fondi saaks kasutada kiirreageerimisvõimena 
solidaarsuse huvides ja konkreetsete erakorraliste r eageerimismeetmete rahastamiseks, nt 
rikutud seadmete väljavahetamiseks või leevendamise või reageerimisvahendite 
                                                            
35 https://www.easa.europa.eu/newsroom -and-events/news/implementation -european -centre -cyber -security -
aviationeccsa . 
36 Tegemist on liikmelisusel põhinevate mittetulundusorganisatsioonidega, mis koosnevad era - ja avaliku 
sektori üksustest ja mille eesmärk on ja gada teavet küberohtude, -riskide, ärahoidmise, leevendamise ja 
reageerimise kohta. Vt nt Euroopa energiavaldkonna teabe jagamise ja analüüsimise keskused 
(http://www.ee -isac.eu ). 
37 Nii on võimalik koordineerida reageerimist valdkondadevahelistele kriisidele kõige kõrgemal poliitilisel 
tasandil.  
38 Need süsteemid võimaldavad süsteemisiseselt teabejagamist ja koordineerimist esilekerkivate mitut sektorit 
hõlmavate kriiside või ettenähtavate või otseste ohtude korral , mis vajavad tegutsemist ELi tasandil.  
39 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 kohaselt.  
40 C(2017) 6100.  
41 Sealhulgas Europol, ENISA, ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT -
EU) ja Euroopa Liidu luureandmete analüü si keskus (INTCEN).  
42 Näiteks ENISA korraldatavad õppused: https://www.enisa.europa.eu/topics/cyber -exercises/cyber -europe -
programme .  
 
9 
 kasutuselevõtmiseks, kasutades ära riiklikke erialateadmisi, nagu seda tehakse ELi 
kodanikukaitse mehhanismis.  
2.5 Küberturvalisuse pädevusvõ rgustik Euroopa küberturvalisuse uurimis - ja 
pädevuskeskusega  
Küberturvalisuse tehnoloogilised vahendid on ühest küljest strateegilised vahendid, aga teisalt 
ka tulevase majanduskasvu võtmetehnoloogiad. Oma strateegiliste huvide kindlustamiseks 
tuleb ELil säilitada peamised võimed ja neid arendada, et tagada turvaline digimajandus, 
ühiskond ja demokraatia ning kaitsta elutähtsat riist - ja tarkvara ja pakkuda peamisi 
küberturbeteenuseid.  
2016. aastal loodud küberturvalisust käsitlev avaliku ja erasektori pa rtnerlus43 oli esimene 
oluline samm, millega kaasneb kuni 1,8 miljardi euro ulatuses investeeringuid 2020. aastaks. 
Samas näitab mujal maailmas tehtavate investeeringute maht,44 et EL peab investeeringuid 
suurendama ja saama üle võimete killustatusest üle EL i. 
EL saab siin luua lisaväärtust, arvestades küberturvalisuse tehnoloogia keerukust, vajalikke 
ulatuslikke investeeringuid ja vajadust lahenduste järele, mis töötavad kõikjal ELis. 
Tuginedes liikmesriikide ning avaliku ja erasektori partnerluse tööle, tul eks järgmise 
sammuna suurendada ELi küberturvalisuse alast suutlikkust, kasutades selleks 
küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustikku,45 mille keskmes on Euroopa 
küberturvalisuse uurimis - ja pädevuskeskus . See võrgustik ja keskus stimuleerivad 
küberturvali suse valdkonna tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõttu ja täiendavad selle 
valdkonna suutlikkuse parandamist ELi ja riiklikul tasandil. Komisjon algatab mõju 
hindamise, et hinnata võimalikke variante, sealhulgas ühisettevõtte loomise võimalust, et 
panna sellele struktuurile alus 2018. aastal.  
Esimese sammuna ning tulevasele mõttevahetusele ainese andmiseks teeb komisjon 
ettepaneku käivitada programmi „Horisont 2020” raames katseetapp, et koondada riiklikud 
keskused võrgustikku ning anda küberturvalisuse p ädevuse ja tehnoloogia arendamisele 
hoogu juurde. Sel eesmärgil teeb komisjon ettepaneku lühiajaliselt investeerida 50 miljonit 
eurot. See tegevus täiendab käimasoleva küberturvalisust käsitleva avaliku ja erasektori 
partnerluse elluviimist.  
Võrgustik ja k eskus keskenduksid alguses teadustöö koondamisele ja kujundamisele. Selleks 
et toetada tööstusliku suutlikkuse arendamist, saaks keskus toimida rahvusvaheliste projektide 
projektijuhina. See annaks ka lisatõuke ELi tööstuse innovatsioonile ja konkurentsivõ imele 
maailma areenil uue põlvkonna digitehnoloogiate, sh tehisintellekti, kvantandmetöötluse, 
plokiahela ja turvaliste digitaalidentiteetide väljatöötamisel ning tagaks ELis asuvatele 
äriühingutele juurdepääsu massandmetele: need kõik on tulevikus kübertu rvalisuse jaoks 
võtmetähtsusega elemendid. Keskus tugineks ka ELi tööle, et parandada kõrgjõudlusega 
andmetöötluse taristut: see on suurte andmemahtude analüüsimiseks, andmete kiireks 
krüpteerimiseks ja dekrüpteerimiseks, identiteetide kontrollimiseks, küb errünnete 
simuleerimiseks ja videomaterjali analüüsimiseks äärmiselt oluline46. 
                                                            
43 C(2016) 4400 final.  
44 Amee rika Ühendriigid investeerivad küberturvalisusse ainuüksi 2017. aastal 19 miljardit dollarit, s.t 35  % 
rohkem kui 2016. aastal. Valge Maja, pressisekretäri büroo. „ Fact Sheet: Cybersecurity National Action 
Plan“, 9. veebruar 2016.  
45 Võrgustikku kuuluksid olemasolevad ja tulevased liikmesriikides loodud küberturvalisuse keskused, mille 
liikmeteks on reeglina riiklikud teadusorgani satsioonid ja laborid.  
46 COM(2012) 45 final ja COM(2016) 178 final.  
 
10 
 Pädevuskeskuste võrgustikul peaks olema ka suutlikkus toetada testimise ja simulatsioonide 
kaudu tööstust, et tagada punktis 2.2 kirjeldatud küberturvalisuse sertifitseerimine. Võrgustiku 
kaasatus kõigisse ELi küberturvalisuse alastesse toimingutesse tagaks selle, et tema tegevust 
ajakohastatakse pidevalt vastavalt vajadustele. Keskuse eesmärgiks poleks üksnes tagada 
kõrged küberturbe standardid tehnoloogias ja küberturvalisuse s üsteemides, vaid ka 
erialatöötajate jaoks kõrgetasemeliste pädevuste väljatöötamine, pakkudes riikide jaoks välja 
digioskuste arendamise lahendusi ja näidiseid. Sellisel kujul parandaks see küberturvalisuse 
suutlikkust ELi tasandil ja looks koostoime eelkõ ige ENISA, CERT -EU, Europoli, võimaliku 
tulevase küberturvalisuse kiirreageerimisfondi ja riikide CSIRTidega.  
Teema, millele pädevusvõrgustik peab oma töös eriliselt keskenduma, on Euroopa suutlikkus 
hinnata toodete ja teenuste krüpteerimist , mida kasutava d kodanikud, ettevõtted ja valitsused 
digitaalsel ühtsel turul. Tugev krüpteerimine on turvalise digitaalse tuvastamise süsteemide 
alus ja sellel on tõhusa küberturvalisuse tagamisel äärmiselt oluline roll47. See aitab ka 
kindlustada inimeste intellektuaalo mandi turvalisuse, kaitsta põhiõiguseid, nagu 
väljendusvabadus, ja isikuandmeid ning tagada turvalise e -kaubanduse48. 
ELi tsiviil - ja kaitsevaldkonna küberturvalisuse turgude probleemid on sarnased49 ja ka 
kahesuguse kasutusega tehnoloogia eeldab tihedat koostööd elutähtsates valdkondades.  
Seepärast võiks võrgustikku ja selle keskust teises etapis edasi arendada ja lisada 
küberkaitsemõõtme, järgides samal ajal aluslepingus ühise julgeoleku - ja kaitsep oliitika kohta 
sätestatut. Lisaks sellele tehnoloogilisele suunale aitaks kaitsemõõde parandada küberkaitse 
alast koostööd liikmesriikide vahel, sh teabevahetuse, olukorrateadlikkuse, teadmiste 
parandamise ja koordineeritud reageerimise kaudu, ja toetaks l iikmesriike ühisvõimete 
arendamisel. See võiks toimida ka platvormina, mille kaudu liikmesriikidel on võimalik panna 
paika ELi küberkaitse prioriteedid, otsida ühiseid lahendusi, panustada ühiste strateegiate 
väljatöötamisse, hõlbustada ühiseid küberkaitse  alaseid koolitusi, õppusi ja testimist Euroopa 
tasandil ja toetada tööd küberkaitse taksonoomiate ja standardite kallal, kus keskusel oleks 
toetav ja nõuandev roll. Ülalnimetatud tegevuste elluviimiseks peaks keskus tegema 
küberkaitse valdkonnas tihedat j a üksteist täiendavat koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga 
ning kübervastupanuvõime valdkonnas ENISAga. Selles kaitsemõõtmes võetaks arvesse 
Euroopa kaitse tulevikku käsitlevas aruteludokumendis algatatud protsessi.  
Küberkaitses nõutav kõrge vastupidavusvõime eeldab väga sihipärast teaduslikku ja 
tehnoloogilist tegevust. Äriühingute väljatöötatud küberkaitsealaseid projekte või 
tehnoloogiaid saaks nii teadus - kui ka arendustegevuse etapis rahastada Euroopa 
Kaitsefondist50. Konkreetsed valdkonna d nagu kvanttehnoloogiatel põhinevad krüpteerimise 
süsteemid, küberolukorrateadlikkus, juurdepääsu biomeetrilise reguleerimise süsteemid, 
kinnisründeohtude avastamine või andmekaeve võiksid siinkohal olla eriti asjakohased. Kõrge 
esindaja, Euroopa Kaitseag entuur ja komisjon toetavad liikmesriike, et selgitada välja 
valdkonnad, kus võiks kaaluda ühiste küberturvalisuse projektide elluviimist Euroopa 
Kaitsefondi toetusel.  
2.6 Tugeva ELi küberoskuste baasi tagamine  
                                                            
47 Komisjon paneb juba programmi „Horisont 2020“ raames välja rahalise auhinna, millega premeeritakse e -
autentimismeetodite seast parimat innovatiivset lahendust 4 miljoni euroga.  
48 Cybersecurity in the European Digital Single Market, High level group of Scientific Advisors, March 2017 . 
49 Study on synergies between the civilian and the defence cybersecurit y markets  (Optimity; SMART 2014 -
0059).  
50 Küberkaitsealased projektid on juba praegu seatud Euroopa kaitsetööstuse arenguprogrammis prioriteediks ja 
küberkaitse on üks 2018. aastal korraldatavate projektikonkursside teemadest.  
 
11 
 Küberturvalisusega seondub tugevalt haridusli k mõõde. Tõhus küberturvalisus sõltub palju 
sellest, millised on asjaomaste isikute oskused. Prognooside kohaselt on aastaks 2022 
Euroopas erasektoris puudu 350  000 küberturbepädevustega erialaspetsialisti51. 
Küberturvalisuse valdkonna haridust tuleks paran dada kõigil tasanditel, alustades 
kübervaldkonna töötajate korrapärase koolituse, kõigi IT -spetsialistide küberturvalisuse alase 
täiendkoolituse ja uute spetsiifiliste küberturvalisuse õppekavadega. Tuleks luua tugevad 
akadeemilise pädevuse keskused, et ra huldada vajadused kiirendatud õppe ja koolituse järele, 
mis võiks põhineda Euroopa küberturvalisuse uurimis - ja pädevuskeskuse ja ENISA juhistel. 
Eesmärk on, et selliste IKT -toodete ja -süsteemide loomine, kus turvalisuse põhimõtetega 
arvestatakse juba alg usest peale, muutuks iseenesestmõistetavaks. Küberturvalisuse alane 
haridus ei tohiks piirduda IT -spetsialistidega, vaid küberturvalisust tuleks arvesse võtta ka 
teiste valdkondade õppekavades, nagu inseneriteadustes, ärijuhtimises või õigusteaduses, ja 
ka konkreetsete sektorite kutseõppes. Lõpuks tuleks parandada digioskuste omandamise 
käigus koolis nii alg - kui ka keskkooli õpetajate ja õpilaste teadlikkust küberkuritegevusest ja 
-turvalisusest.  
Ka EL peaks koos liikmesriikidega aitama sellele tööle kaas a, tuginedes digioskuste ja 
töökohtade koalitsioonile52 ja luues näiteks VKEde jaoks küberturvalisusega seotud 
praktikakavu.  
2.7 Küberhügieeni ja küberteadlikkuse propageerimine  
Kuna 95  % küberintsidentidest on väidetavalt põhjustatud „teatavat liiki iniml ikust eksimusest 
(kas tahtlikust või mitte)“,53 siis on inimteguril oluline osa. Seega vastutame me kõik 
küberturvalisuse eest. See tähendab, et peab muutuma meie isiklik käitumine, aga ka 
ettevõtete ja haldusasutuste käitumine tagamaks, et kõik mõistavad o hu tõsidust ning omavad 
vahendeid ja oskusi, mille abil rünne kiiresti avastada ja end selle vastu aktiivselt kaitsta. 
Inimesed peavad välja kujundama küberhügieeniharjumused ning ettevõtted ja 
organisatsioonid peavad vastu võtma nõuetekohased riskipõhised  küberturvalisuse 
programmid ja neid korrapäraselt ajakohastama, et need kajastaksid muutuvat riskikeskkonda.  
Võrgu - ja infoturbe direktiivis nähakse ette liikmesriikide kohustus vahetada teavet ELi 
tasandil toimuvate küberrünnete kohta ning tehakse neile ülesandeks koostada põhjalik riiklik 
küberturbestrateegia ja võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse raamistik. Ametiasutustel peaks 
nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil ka edaspidi olema nende jõupingutuste tegemisel juhtiv 
roll. 
Esiteks, liikmesriigid pea ksid tegema küberturbevahendid ettevõtetele ja inimestele 
võimalikult kättesaadavaks. Eelkõige tuleks rohkem teha selleks, et ennetada 
küberkuritegevust ja leevendada selle mõju lõppkasutajale. Üheks näiteks on Europoli 
kampaania „Ei lunavarale“ (NoMoreRan som),54 mis töötati välja õiguskaitseasutuste ja 
küberturbeettevõtete tihedas koostöös, et aidata kasutajal ennetada lunavaraga nakatumist ja 
dekrüptida andmed, kui ta on langenud ründe ohvriks. Samalaadsed projektid tuleks töötada 
välja ka muud liiki pahav ara jaoks ja muudes valdkondades ning EL peaks looma 
koondportaali, et pakkuda kõiki asjaomaseid vahendeid ühtse kontaktpunkti kaudu , kus 
                                                            
51 Global Information Security  Workforce Study 2017 . Maailma tasandil on prognoositud puudujäägiks 
1,8 miljonit.  
52 https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/digital -skills -jobs-coalition . 
53 IBM „The Cybersecurity Intelligence Index“ 2014, viidatud väljaandes Securitymagazine.com, 19. juuni 
2014.  
54 https://www.nomoreransom.org/ .  
 
12 
 antaks kasutajatele nõu selle kohta, kuidas ennetada pahavararündeid ja avastada pahavara, ja 
jagataks teavitusmehhani smide linke.  
Teiseks peaksid liikmesriigid kiirendama e-halduse arendamisel küberturvalisemate 
vahendite kasutuselevõttu  ja kasutama täies ulatuses pädevusvõrgustiku võimalusi. 
Turvaliste identifitseerimisvahendite vastuvõtmist tuleks edendada, võttes alus eks e -
identimise ja e -tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste jaoks siseturul loodud ELi raamistiku, 
mis jõustus 2016.  aastal ja millega on loodud prognoositav regulatiivne keskkond, et 
võimaldada turvalist ja sujuvat elektroonilist suhtlust ettevõtete, k odanike ja ametiasutuste 
vahel55. Lisaks sellele peavad eelkõige need avaliku sektori asutused, kes osutavad 
esmatähtsaid teenuseid, tagama, et nende töötajad on läbinud koolituse küberturvalisusega 
seotud valdkondades.  
Kolmandaks, liikmesriigid peaksid sea dma küberteadlikkuse esikohale muu hulgas koolides, 
ülikoolides, ettevõtetes ja teadusasutustes korraldatavates teadlikkuse suurendamise 
kampaaniates . Iga aasta oktoobris ENISA koordineerimisel korraldatav küberturvalisuse kuu 
ei piirdu enam ühise teavitam isega ELi ja liikmesriigi tasandil, vaid püütakse saavutada 
suurem ulatus. Sama tähtis on suurendada teadlikkust internetis korraldatavatest väärteabe 
levitamise kampaaniatest  ja sotsiaalmeedias levivatest libauudistest , mille eesmärk on 
õõnestada demokraa tlikke protsesse ja Euroopa väärtusi. Kuigi esmane vastutus muu hulgas 
Euroopa Parlamendi valimiste korraldamise eest jääb liikmesriikidele, on eksperditeadmiste 
kogumine ja kogemuste jagamine Euroopa tasandil osutunud lisaväärtuseks, võimaldades 
meetmeid paremini suunata56. 
Oluline roll on ka tööstusel  laiemalt, kuid eelkõige digiteenuste osutajatel ja tootjatel. Tööstus 
peab toetama kasutajaid (ettevõtteid, kodanikke ja haldusasutusi) vahenditega, mis 
võimaldavad neil võtta vastutuse oma tegevuse eest internetis, ja tegema selgeks, et 
küberhügieeni ees t hoolitsemine on tarbijatele pakutava teenuse lahutamatu osa57. Selleks et 
nõrkused avastada ja kõrvaldada, peab tööstus püüdma kehtestada sisemise korra nõrkuste 
uurimiseks, nende tähtsusjärjestusse seadmiseks ja lahendamiseks, olenemata sellest, kas 
potentsiaalne nõrkus tekkis väljaspool asjaomast ettevõtet või selle sees.  
Peamised meetmed  
 
 Rakendada täielikult võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse direktiiv;  
 võtta Euroopa Parlamendis ja nõukogus kiiresti vastu määrus, millega nähakse ette 
ENISA uued ülesa nded ja kehtestatakse sertifitseerimise Euroopa raamistik58; 
 komisjoni ja tööstuse ühisalgatus eesmärgiga määratleda hoolsuskohustuse põhimõte, et 
vähendada toodete ja tarkvara nõrkusi ning edendada sisseprojekteeritud turvalisuse 
põhimõtet;  
 rakendada kiire sti ulatuslikele piiriülestele küberintsidentidele reageerimise tegevuskava;  
 algatada mõju hindamine, et uurida võimalust esitada 2018.  aastal komisjoni ettepanek, 
                                                            
55 Määrus (EL) nr  910/2014 e -identimise ja e -tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul võeti 
vastu 23. juulil 2014. Samuti pakub Euroopa Komisjon Euroopa ühendamise rahastu programmi kaudu e -
identimise ja e -allkirja koostalitlusvõime aluselemente ja vahendeid (nt usaldusnimekirjade brauserid).  
56 Üheks näiteks on idanaabruse strateegilise kommunikat siooni töörühm , mille 2015.  aastal moodustasid 
liikmesriigid ning ühise välis - ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, et võidelda Venemaa korraldatavate 
väärteabe levitamise kampaaniatega.  Töörühm tegeleb idapartnerluse piirkonnas ELi poliitikat selgitavat e 
teabevahetustoodete ja -kampaaniate väljatöötamisega.  
57 Osa tootjaid on selle käsituse juba omaks võtnud: osades tooteid reguleerivates Euroopa õigusaktides (nt 
masinaid käsitlev direktiiv 2006/42/EÜ) nähakse ette meetmed, mis käsitlevad sisseprojekteeri tud ohutust.  
58 COM(2017) 477.  
 
13 
 mis käsitleb küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustiku ning Euroopa küberturvalisuse 
uurim is- ja pädevuskeskuse loomist, lähtudes vahetult eelnenud katseetapi kogemustest;  
 toetada liikmesriike, et selgitada välja valdkonnad, kus võiks kaaluda ühiste 
küberturvalisuse projektide elluviimist Euroopa Kaitsefondi toetusel;  
 luua küberrünnete ohvrite aitamiseks üleeuroopaline ühtne kontaktpunkt, mille kaudu 
antakse teavet uusimate ohtude kohta ning kuhu on koondatud praktilised nõuanded ja 
küberturvalisuse vahendid;  
 liikmesriikide meetmed eesmärgiga koondada küberturvalisuse alane teave oskuste 
omandamise programmidesse, e -valitsusse ja teadlikkuse parandamise kampaaniatesse;  
 tööstuse meetmed, mille eesmärk on tõhustada oma töötajatele pakutavat küberturvalisuse 
alast koolitust ning võtta vastu oma toodete, teenuste ja protsesside suhtes kohaldat av 
sisseprojekteeritud turvalisuse lähenemisviis.  
 
3. TULEMUSLIKU ELi KÜBERHEIDUTUSE VÄLJATÖÖTAMINE  
Tulemuslik heidutus tähendab, et kehtestatakse võimalike küberkurjategijate ja küberrünnete 
toimepanijate suhtes usutavate ja samas hoiatavate meetmete raa mistik. Kuni küberrünnete 
toimepanijate (nii riikidega mitteseotud osalejate kui ka riikide) ainus hirm on 
ebaõnnestumine, puudub neil põhjus mitte proovida. Tõhusamad õiguskaitsemeetmed, mis 
keskenduvad küberrünnete avastamisele ja jälgitavusele ning kübe rkurjategijatele süüdistuse 
esitamisele, on tulemusliku heidutuse tagamiseks kesksel kohal. Lisaks peab EL toetama 
liikmesriike kahesuguse kasutusega küberturvalisuse alase suutlikkuse väljatöötamisel. Võttes 
meetmeid, mis suurendavad võimalust, et küberrü nde toimepanija tabatakse ja teda 
karistatakse, on võimalik vähendada küberrünnete arvu.  Küberrünnete uurimine peaks 
toimuma kiiresti ja kuriteo toimepanija tuleks anda kohtu alla või tuleks võtta meetmed, mis 
võimaldavad asjakohast poliitilist või diploma atilist tegutsemist. Kui on tegemist tõsise 
kriisiga, millel on oluline rahvusvaheline ja kaitsemõõde, võib ühise välis - ja 
julgeolekupoliitika kõrge esindaja teha nõukogule ettepanekuid asjakohase reageerimise 
kohta.  
Samm kriminaalõiguse paremaks kohaldam iseks küberrünnete korral astuti 2013.  aastal, kui 
võeti vastu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid59. Selles on 
sätestatud miinimumnormid, mis käsitlevad kuritegude määratlemist ja karistusi 
infosüsteemide vastu suunatud rün nete valdkonnas, ning nähakse ette operatiivmeetmed 
ametiasutustevahelise koostöö parandamiseks. Tänu direktiivile on tehtud märkimisväärseid 
edusamme, et kriminaliseerida küberründed võrreldaval tasemel kõikides liikmesriikides, 
lihtsustades nii seda liik i kuritegusid uurivate õiguskaitseasutuste piiriülest koostööd. Siiski 
saaks direktiivi kõiki võimalusi paremini ära kasutada, kui liikmesriigid rakendaksid kõiki 
selle sätteid täielikult60. Komisjon toetab liikmesriike ka edaspidi direktiivi rakendamisel e ga 
pea praegu vajalikuks teha ettepanekuid selle muutmiseks.  
3.1 Pahatahtlike osalejate kindlakstegemine  
Selleks et suurendada võimalusi kuritegude toimepanijate kohtu alla andmiseks, peame 
viivitamata suurendama oma suutlikkust avastada küberrünnete toime panijad. 
Küberkuritegude uurimiseks kasuliku teabe, enamasti digitaalsete jälgede leidmine on 
õiguskaitseasutuste jaoks keeruline ülesanne. Seetõttu peame suurendama oma tehnoloogilist 
                                                            
59 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12.  augusti 2013.  aasta direktiiv 2013/40/EL, milles käsitletakse 
infosüsteemide vastu suunatud ründeid.  
60 COM(2017) 474.  
 
14 
 suutlikkust kuritegusid tulemuslikult uurida, sealhulgas tugevdades Eur opoli 
küberkuritegevuse osakonda küberekspertidega.  Europol on omandanud olulise rolli mitut 
jurisdiktsiooni hõlmavat uurimist läbiviivate liikmesriikide toetamisel. Temast peaks saama 
internetiuurimiste ja küberkriminalistika alaste teadmiste keskus liikm esriikide 
õiguskaitseasutuste jaoks.  
Levinud praktika, mille kohaselt paljudel, mõnikord isegi tuhandetel, kasutajatel on üks IP -
aadress, muudab pahatahtliku internetikäitumise uurimise tehniliselt väga keerukaks. Samuti 
osutub seetõttu mõnikord, näiteks s elliste raskete kuritegude nagu lapse seksuaalse 
kuritarvitamise korral, vajalikuks paljude kasutajate uurimine, et tuvastada üks pahatahtlik 
kasutaja. EL kutsub seetõttu üles võtma kasutusele uue protokolli (IPv6), sest see võimaldab 
eraldada igale kasuta jale IP -aadressi ning toob nii otsest kasu õiguskaitses ja 
küberturvalisusega seotud uurimistes. Selleks et soodustada üleminekut, kavatseb komisjon 
esimese sammuna lisada oma tegevuspõhimõtetesse nõude minna üle IPv6 -le, seda muu 
hulgas avalike hangete ni ng projektide ja teadustegevuse rahastamise nõuetes, ning ühtlasi 
toetada vajalike koolitusmaterjalide koostamist. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma 
vabatahtlikke kokkuleppeid internetiteenuste pakkujatega, et edendada IPv6 
kasutuselevõtmist.  
 
 
Belgia o n IPv6 kasutuselevõtu ulatuselt maailmas61 esirinnas, muu hulgas tänu avaliku ja 
erasektori koostööle: asjaomased sidusrühmad on kaalunud osana vabatahtlikust 
isereguleerivast meetmest ühe IP -aadressi kasutamise piiramist maksimaalselt 16 kasutajaga, 
soodus tades nii üleminekut IPv6 -le62. 
 
Üldisemalt tuleks edendada võrguvastutust. See tähendab selliste meetmete edendamist, 
millega ennetatakse domeeninimede väärkasutust soovimatute teadete levitamiseks või 
andmepüügiks. Komisjon kavatseb tegutseda selle nimel, et parandada teabe toimimist ning 
kättesaadavust ja täpsust domeeninime ja IP -WHOIS63 süsteemides kooskõlas interneti 
nimede ja numbrite määramise korporatsiooni64 jõupingutustega.  
3.2 Tõhusamad õiguskaitsemeetmed  
Küberruumi kasutades toime pandud kur itegude tulemuslik uurimine  ja nende eest 
süüdistuse esitamine  on peamine mõjutusvahend küberrünnete vastu. Praegune 
menetlusraamistik tuleb siiski paremini kohandada internetiajastu vajadustele65. Küberrünnete 
toimumise kiirus võib praeguste menetluste juu res põhjustada ülekoormust ja samuti tekib 
viivitamatu piiriülese koostöö vajadus. Nagu Euroopa julgeoleku tegevuskavas välja 
kuulutatud, esitab komisjon selle probleemi lahendamiseks 2018. aasta alguses ettepanekud, 
milles käsitletakse  elektroonilistele t õenditele piiriülese juurdepääsu lihtsustamist . Samal 
ajal rakendab komisjon praktilisi meetmeid, millega parandatakse kriminaaluurimises 
                                                            
61 https://www.google.com/intl/en/ipv6/statistics.html#tab=per -country -ipv6-adoption&tab=per -country -ipv6-
adoption . 
62 http://bipt.be/public/files/nl/22027/Raadpleging_ipv6.pdf .  
63 Päringute ja vastuste protokoll, mida kasutatakse laialdaselt päringute saatmiseks andmebaasidesse, kus 
salvestatakse internetiallikate registreeritud kasutajaid või kliente.  
64 Interneti n imede ja numbrite määramise korporatsioon (ICANN) on mittetulundusühendus, kes vastutab 
mitme interneti nimeruumidega seotud andmebaasi hoolduse ja töö koordineerimise eest.  
65 Toome ainult ühe näite: Avalanche’i robotivõrgu (virtuaalne) keskne juhtserver m uutis füüsiliste serverite ja 
domeenide asukohta iga viie minuti järel.  
 
15 
 piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele, sealhulgas rahastab ta piiriülese koostöö 
koolitusi, ELis teabeva hetuseks kasutatava elektroonilise platvormi arendamist ning 
liikmesriikidevaheliste õigusalase koostöö vormide standardimist.  
Tulemuslikku süüdistuse esitamist takistab ka see, et küberkuritegude uurimise käigus 
elektrooniliste tõendite kogumiseks kasutat avad kohtumenetlused on liikmesriigiti erinevad. 
Seda olukorda on võimalik parandada, kui kehtestatakse ühised kohtuekspertiisistandardid. 
Lisaks jälgitavusele ja vastutuse väljaselgitamisele tuleb tugevdada kohtuekspertiisi 
suutlikkust. Üks võimalusi olek s Europoli kohtuekspertiisisuutlikkuse edasiarendamine nii, et 
Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse praegused eelarvevahendid ja 
inimressursid vastaksid kasvavale vajadusele operatiivtoe järele piiriüleste küberkuritegude 
uurimisel. Samuti võiks kasutada ära eespool kirjeldatud tehnoloogilist keskendumist 
krüpteerimisele, uurides seda, kuidas selle kasutamine kurjategijate poolt tekitab suuri 
probleeme võitluses raskete kuritegudega, sealhulgas terrorismi ja küberkuritegevusega. 
Oktoo briks 201766 esitab komisjon dokumendi praegu krüpteerimise rolli üle 
kriminaaluurimises67 toimuva arutelu tulemustega.  
Arvestades interneti piirideta olemust, pakub Euroopa Nõukogu Budapesti 
küberkuritegevuse konventsiooniga68 loodud rahvusvahelise koostöö r aamistik väga 
erinevate riikide rühmale võimaluse kasutada erinevate küberkuritegevust käsitlevate riiklike 
õigusnormide korral optimaalset õiguslikku standardit. Praegu uuritakse võimalust lisada 
konventsioonile protokoll;69 sellega võiks kaasneda hea võim alus tegeleda piiriülese 
juurdepääsuga elektroonilistele tõenditele rahvusvahelistes olukordades. Selle asemel et 
koostada uusi rahvusvahelisi õiguslikke vahendeid, mis käsitlevad küberkuritegevust, kutsub 
EL kõiki riike üles koostama asjakohaseid siseriik likke õigusakte ja edendama koostööd 
olemasolevas rahvusvahelises raamistikus.  
Andmete anonüümseks muutmise vahendite ulatuslik kättesaadavus muudab kurjategijate 
jaoks enda varjamise lihtsamaks. Pimevõrk70 on loonud kurjategijatele uued võimalused 
juurdepä äsuks lapspornole, narkootikumidele ja tulirelvadele ning sageli on oht vahele jääda 
väike71. Samuti on sellest saanud küberkuritegude toimepanemiseks kasutatavate vahendite, 
nagu pahavara ja häkkimisvahendite peamine allikas. Koos asjaomaste sidusrühmadega  
kavatseb komisjon analüüsida liikmesriikide lähenemisviise, et töötada välja uusi lahendusi. 
Europol peaks lihtsustama ja toetama pimevõrku käsitlevaid uurimisi, hindama ohte ning 
                                                            
66 Kaheksas eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta, 29. juuni 2017 
(COM(2017) 354 final).  
67 Eesistujariik, justiits - ja siseküsimuste nõukogu 8. ja 9.  detsembri 2016. aasta istungi tulemused, dokument 
nr 15391/16.  
68 Konventsioon on esimene rahvusvaheline kokkulepe, mis käsitleb interneti ja muude arvutivõrkude kaudu 
toime pandud kuritegusid, tegeledes eelkõige autoriõiguse rikkumise, arvutitega seotud p ettuste, lapsporno ja 
võrguturbe rikkumisega. https://www.coe.int/en/web/conventions/full -list/-/conventions/treaty/185  
2017.  aastal olid Euroopa Nõukogu küberkuri tegevuse konventsiooni ratifitseerinud või sellega ühinenud 
55 valitsust.  
69 Pädevus valmistada ette Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli eelnõu, T -CY 
(2017)3.  
70 Pimevõrk koosneb sisust pealisvõrkudes, mis kasutavad internetti, ku id millele juurdepääsuks on vaja 
teatavat tarkvara, konfiguratsiooni või luba. Pimevõrk moodustab väikese osa süvaveebist – veebi sellest 
osast, mida otsingumootorid ei indekseeri.  
71 Oluline erand on kahe suurima kuritegeliku pimeveebi turu (AlphaBay ja Ha nsa) hiljutine sulgemine: 
https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -after-
globally -coordinated -operation . 
 
16 
 aitama kindlaks määrata jurisdiktsiooni ja tegelema eelkõige kõrge riskiga juhtumitega, samas 
võib EL mängida juhirolli rahvusvaheliste meetmete koordineerimisel72. 
Küberkuritegevus elavneb sellises valdkonnas nagu krediitkaartide või muude elektrooniliste 
maksevahendite andmete kasutamine pettuse eesmärgil. Internetis tegutsevate  jaemüüjate või 
muude seaduslike äriühingute vastu suunatud küberrünnete kaudu saadud makseandmeid 
müüakse internetis ja kurjategijad saavad neid kasutada pettuste toimepanemiseks73. 
Komisjon teeb ettepaneku kasutada heidutuse tõhustamiseks uut direktiivi, mis käsitleb 
mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust74. Selle 
eesmärk on ajakohastada valdkonnas kehtivad õigusnormid ja suurendada õiguskaitseasutuste 
suutlikkust selle kuriteoliigiga võidelda.  
Liikmesriikide õigu skaitseasutuste küberkuritegude uurimise suutlikkust tuleb suurendada, 
samuti tuleb parandada arusaama küberruumi kasutades toime pandud kuritegudest ning 
prokuröride ja kohtunike uurimisvõimalusi. Eurojust ja Europol toetavad seda eesmärki ja 
paremat koor dineerimist, tehes tihedat koostööd spetsiaalsete nõuanderühmadega Europoli 
küberkuritegevuse vastase võitluse keskuses ning küberkuritegevuse üksuste juhtide ja 
küberkuritegevusele spetsialiseerunud prokuröride võrgustikuga. Komisjon eraldab 
küberkuritege vuse vastaseks võitluseks 10,5  miljonit eurot, eelkõige politseikoostöö, 
kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi 
programmi  raames. Koolituste korraldamine on oluline ning küberkuritegevusalase hariduse 
ja koolit use Euroopa töörühm on koostanud hulga kasulikke õppematerjale. Neid tuleks 
õiguskaitseasutuste töötajate hulgas laialt levitada, kasutades selleks Euroopa Liidu 
Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) abi.  
3.3 Avaliku ja erasektori koostöö küberkuritegevusevas tases võitluses  
Traditsiooniliste õiguskatsevahendite tulemuslikkus digitaalmaailmas on küsitav, sest 
digitaalne keskkond koosneb enamasti eraomandis olevast taristust ja paljudest erinevatest 
osalejatest, kes tegutsevad mitmes jurisdiktsioonis. Seetõttu o n tulemuslikuks võitluseks 
kuritegevusega hädasti vaja ametiasutuste koostööd erasektoriga, sealhulgas tööstuse ja 
kodanikuühiskonnaga. Samuti on tähtis roll finantssektoril, kellega tuleks koostööd tõhustada. 
Näiteks tuleks suurendada rahapesu andmebürood e75 tähtsust küberkuritegevusevastases 
võitluses.  
Osa liikmesriike on juba astunud olulisi samme. Madalmaades teevad finantsasutused ja 
õiguskaitseasutused elektroonilise kuritegevuse töörühmas tihedat koostööd, et võidelda 
internetipettuste ja küberkuritegevusega. Saksamaa küberkuritegevusevastane pädevuskeskus 
on liikmete jaoks operatiivkeskus, kus vahetatakse teavet tihedas koostöös Saksamaa 
Föderaalpolitseiga ja töötatakse välja meetmeid, mille eesmärk on tagada kaitse 
küberkuritegevuse vastu . 16  liikmesriiki76 on loonud küberkuritegevuse tippkeskused, et 
lihtsustada õiguskaitseasutuste, akadeemiliste ringkondade ja erasektori koostööd, mille 
                                                            
72 Europolil juba on selles valdkonnas oluline roll. Vt hiljutist näidet aadressil: 
https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -after-
globally -coordinated -operation .  
73 Pettusest saadud tulu on or ganiseeritud kuritegevuse oluline tuluallikas ja soodustab muid kuritegevuse liike, 
nagu terrorism, ebaseaduslik uimastikaubandus ja inimkaubandus.   
74 COM(2017) 489.  
75 Rahapesu andmebürood on riiklikud keskused, kes võtavad vastu ja analüüsivad teateid kah tlaste tehingute 
kohta ja muud teavet rahapesu, sellega seotud eelkuritegude ja terrorismi rahastamise kohta ning levitavad 
analüüsi tulemusi.  
76 Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Leedu, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, 
Saksamaa, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik.  
 
17 
 eesmärk on parimate tavade väljatöötamine ja vahetamine, koolitused ja suutlikkuse 
arendamine.  
Komisjon  toetab avaliku ja erasektori partnerluste ja koostöömehhanismide loomist selliste 
sihtotstarbeliste projektide kaudu nagu internetipettuste küberkeskus ja ekspertide võrgustik,77 
kes rakendab teabevahetuse mudelit ja standardit eesmärgiga analüüsida elektr ooniliste 
kuritegude ohtu ja internetipettusi ning vähendada nende arvu.  
 
Eraettevõtted peavad saama vahetada õiguskaitseasutustega teavet (sealhulgas isikuandmeid) 
konkreetsete küberkuritegevuse intsidentide kohta, järgides seejuures täielikult andmekait se 
norme. ELi andmekaitsereform, mida hakatakse kohaldama 2018.  aasta mais, sätestab ühised 
eeskirjad, millega nähakse õiguskaitseasutuste ja erasektori asutuste koostöö tingimused. 
Euroopa Komisjon kavatseb teha Euroopa Andmekaitsenõukogu ja asjaomaste 
sidusrühmadega koostööd, et selgitada välja parim tava selles valdkonnas ning anda vajaduse 
korral suuniseid.  
3.4 Tugevam poliitiline reaktsioon  
Hiljuti vastuvõetud pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühises 
diplomaatilises raamistikus78 („küberdi plomaatia meetmete kogum“) sätestatakse ühise 
välis - ja julgeolekupoliitika meetmed, sealhulgas piiravad meetmed, mida on võimalik 
kasutada, et tugevdada ELi reaktsiooni tegevusele, mis kahjustab tema poliitilisi, julgeoleku - 
ja majanduslikke huve. Raamist ik on oluline samm, et edendada teavitamis - ja 
reageerimissuutlikkust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. See suurendab meie suutlikkust 
teha kindlaks, kes vastutab pahatahtliku kübertegevuse eest. Eesmärk on mõjutada 
potentsiaalsete agressorite käitum ist, võttes arvesse vajadust tagada proportsionaalsed 
vastumeetmed. Kas vastutab riik või mitteriiklik üksus, jääb iga riigi sõltumatuks poliitiliseks 
otsuseks, mis põhineb kõikidest allikatest saadud luureteabel. Liikmesriigid tegelevad praegu 
raamistiku rakendamisega ning see peaks toimuma tihedas kooskõlas tegevuskavaga, milles 
käsitletakse reageerimist ulatuslikele küberintsidentidele79. Raamistiku kohaselt meetmete 
võtmiseks vajalikku olukorrateadlikkust peaks koondama, analüüsima ja jagama INTCEN80 
tihedas koostöös liikmesriikide ja ELi institutsioonidega.  
3.5 Küberturvalisusega seotud heidutuse tagamine liikmesriikide kaitsevõime kaudu  
Liikmesriigid juba tegelevad küberkaitsevõime arendamisega. Arvestades piiride hägustumist 
küberkaitse ja küberturvalisuse ning kübervahendite ja -tehnoloogiate kahesuguse kasutuse 
vahel, aga ka suuri erinevusi liikmesriikide lähenemisviisides, on ELil head eeldused aidata 
edendada tsiviil - ja militaarkoostöö sünergiaid81. 
Liikmesriigid, kellel on suurem kübert urvalisuse alane suutlikkus ja kes soovivad teha 
koostööd, võiksid kaaluda kõrge esindaja, komisjoni ja Euroopa Kaitseagentuuri toetusel 
küberkaitse kaasamist alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raamistikku.  Seda võiks 
                                                            
77 Algatuse EU -OF2CEN eesmärk on võimaldada kogu ELis süstemaatiliselt vahetada pankade ja 
õiguskaitseasutuste vahel teavet internetipettuste kohta, et ennetada petturitele ja rahamuuladele maksete 
tegemist ning tegeleda kuritegude uurimisega ja nende toimepanijatele süüdistuste esitamisega. Seda 
kaasrahastab EL (politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje 
rahastamisvahendi programm).  
78 http://www.consilium.europa.eu/et/press/press -releases/2017/06/19 -cyber -diplomacy -toolbox/ .  
79 C(2017) 6100.  
80 JOIN(2016) 018 final.  
81 ELi jaoks on küberruum sama moodi t egevusruum nagu maa, õhk ja vesi. Küberkaitsealased jõupingutused 
sisaldavad kosmosevarade ja asjaomase maapealse taristu kaitsmist ja vastupidavusvõime tagamist.  
 
18 
 toetada eespool kirjeldatud tegev us, et suurendada ELi tööstuslikku suutlikkust ja strateegilist 
sõltumatust. EL saab edendada koostalitlusvõimet, kui ta hõlbustab suutlikkuse arendamist, 
koolituste ja hariduse koordineerimist ning kahesuguse kasutusega kaupade standardimist.  
Täielikult t uleks ära kasutada hübriidohtudega (millega sageli kaasnevad küberründed) 
võitlemise ühise raamistiku pakutavad võimalused. Seda peaksid tegema eelkõige ELi 
hübriidohtude ühiskeskus ja hiljuti Helsingis asutatud Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskus, 
kelle ül esanne on kutsuda üles pidama strateegilist dialoogi ning tegema teadusuuringuid ja 
analüüse.  
EL kavatseb pöörata suuremat tähelepanu 2014.  aastal vastu võetud ELi küberkaitsepoliitika 
raamistikule,82 mille eesmärk on küberturvalisuse ja -kaitse kaasamine ühisesse julgeoleku - ja 
kaitsepoliitikasse. Kesksel kohal on ühise julgeoleku - ja kaitsepoliitika missioonide ja 
operatsioonide kübervastupidavusvõime. Kavas on välja arendada standardmenetlused ja 
tehniline suutlikkus, mida saab kasutada nii tsiviil - ja militaarmissioonidel ja -operatsioonidel 
kui ka nende plaanimise ja juhtimise üksustes ning Euroopa välisteenistuse infotehnoloogia 
talituses. Selleks et edendada liikmesriikide koostööd ja paremini su unata ELi jõupingutusi 
selles valdkonnas, hõlbustavad Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa välisteenistus koostöös 
komisjoni talitustega liikmesriikide küberkaitse poliitika kujundajate osalemist strateegilisel 
tasandil. EL toetab ka Euroopa kaitsesektori teh noloogilise ja tööstusliku baasi arendamiseks 
tehtava töö raames Euroopa küberturvalisuse lahenduste väljatöötamist. Siia kuulub ka 
küberturvalisuse ja -kaitse piirkondlike teaduspõhiste tipptaseme klastrite edendamine.  
Komisjoni talitused, kes teevad tihe dat koostööd Euroopa välisteenistuse, liikmesriikide ja 
muude asjaomaste ELi asutustega, loovad 2018.  aastaks küberkaitsealase koolituse ja 
hariduse platvormi , et parandada praegu puudulikke küberkaitsealaseid oskusi.  Nii 
täiendatakse Euroopa Kaitseagentuu ri tööd selles valdkonnas, aidates vähendada praegusi 
puudujääke küberturvalisuse ja küberkaitse valdkonnas.  
Peamised meetmed  
 Komisjoni algatus, milles käsitletakse piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele 
(2018.  aasta algus);  
 mitterahaliste mak sevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust käsitleva 
direktiivi ettepaneku kiire vastuvõtmine Euroopa Parlamendis ja nõukogus;  
 IPv6 nõuete kehtestamine ELi avalikes hangetes, teadustegevuse ja projektide 
rahastamises; liikmesriikide ja in ternetiteenuste pakkujate vahelised vabatahtlikud 
lepingud, mis käsitlevad IPv6 kasutuselevõtmise edendamist;  
 Europoli uuendatud/ulatuslikum keskendumine küberkriminalistikale ja pimevõrgu 
seirele;  
 ELi ühist diplomaatilist reageerimist pahatahtlikule küber tegevusele käsitleva raamistiku 
rakendamine;  
 suurem rahaline toetus riiklikele ja riikidevahelistele projektidele, millega parandatakse 
küberruumi käsitlevat kriminaalõigussüsteemi;  
 küberturvalisust käsitlev haridusplatvorm, et vähendada 2018.  aastal praeg usi puudujääke 
küberturvalisuse ja küberkaitse valdkonnas.  
 
4. RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ TUGEVDAMINE KÜBERTURVALISUSE 
VALDKONNAS  
                                                            
82 www.consilium.europa.eu/en/workarea/downloadasset.aspx?id=40802190515 . 
 
19 
 Lähtudes ELi põhiväärtustest ja põhiõigustest, nagu sõnavabadus ning õigus privaatsusele ja 
isikuandmete kaitsele, ning avatud, vaba ja turvalise küberruumi edendamisest, on ELi 
rahvusvaheline küberturvalisuse poliitika loodud küberstabiilsuse pidevalt muutuva teemaga 
tegelemiseks, samuti panuse andmiseks Euroopa strateegilisele sõltumatusele küberruumis.  
4.1 Küberturvalisus välissuhetes  
Tõendite kohaselt peavad inimesed kõikjal maailmas teiste riikide küberründeid üheks 
suurimaks ohuks riigi julgeolekule83. Arvestades ohu üleilmset iseloomu, on rahvusvahelist 
stabiilsust ja julgeolekut üha enam mõjutavate küberrünnete ennetami ses ja heidutuses 
kesksel kohal kolmandate riikidega püsivate liitude ja partnerluste loomine ja säilitamine. EL 
peab oma kahepoolsetes, piirkondlikes, mitut sidusrühma hõlmavates ja mitmepoolsetes 
kohustustes prioriteediks küberruumis konfliktide ennetami se ja stabiilsuse tagamise 
strateegilise raamistiku loomist.  
EL on kindlalt seisukohal, et küberruumis tuleb kohaldada rahvusvahelist õigust, eelkõige 
ÜRO hartat. Lisaks siduvatele rahvusvahelise õiguse normidele toetab EL vabatahtlikke 
mittesiduvaid norme , eeskirju ja põhimõtteid, mis käsitlevad riikide vastutustundlikku 
käitumist ja mille on sõnastanud ÜRO valitsusekspertide töörühm84. Samuti kutsub ta üles 
töötama välja ja rakendama piirkondlikke usaldust suurendavaid meetmeid nii Euroopa 
Julgeoleku - ja Koostööorganisatsioonis kui ka muudes piirkondades.  
Kahepoolsel tasandil arendatakse edasi küberdialooge85 ja täiendatakse neid jõupingutustega, 
mille eesmärk on lihtsustada koostööd kolmandate riikidega, et tugevdada hoolsuskohustuse 
ja riigi vastutuse põhi mõtet küberruumis. EL seab oma rahvusvahelistes kohustustes esikohale 
rahvusvahelise turvalisuse küsimused küberruumis, kinnitades samas, et küberturvalisust ei 
kasutata turukaitse kehtestamise ning põhiõiguste ja -vabaduste, sealhulgas sõnavabaduse ja 
teabele juurdepääsu piiramise ettekäändena. Terviklik lähenemisviis küberturvalisusele eeldab 
inimõiguste austamist ja EL edendab ka edaspidi kogu maailmas oma põhiväärtusi, lähtudes 
ELi inimõigustealastest suunistest sõnavabaduse kohta internetis86. Sellega s eoses rõhutab EL, 
et oluline on kõikide sidusrühmade kaasatus interneti haldamisse.  
Komisjon on teinud ettepaneku87 ajakohastada ELi ekspordikontrolli, sealhulgas võtta 
kasutusele sellise küberseiretehnoloogia ekspordi kontroll, mille kasutamine võib rikkud a 
inimõigusi või mida on võimalik kasutada ELi enda julgeoleku ohustamiseks, ning ta 
kavatseb tõhustada dialooge kolmandate riikidega, et edendada selles valdkonnas üleilmset 
lähenemist ja vastutustundlikku käitumist.  
4.2 Küberturvalisuse alase suutlikkuse  arendamine  
Üleilmse küberstabiilsuse aluseks on kõikide riikide nii kohaliku kui ka riikliku tasandi 
suutlikkus ennetada küberintsidente ja neile reageerida ning uurida küberkuritegusid ja esitada 
nende eest süüdistusi. Jõupingutused riikliku vastupidavus võime loomiseks kolmandates 
riikides tõstavad üleilmset küberturvalisuse taset ja neil on positiivne mõju ELile. Võitlus 
kiiresti arenevate küberohtudega toob kaasa vajaduse koolituse ning poliitika ja õigusaktide 
väljatöötamise järele, samuti tuleb luua k õikides riikides tõhusalt toimivad 
infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad ja küberkuritegevuse üksused.  
                                                            
83 Kevad 2017, üleilmsete hoiakute uuring, Pew Research Centre.  
84 A/68/98 ja A/70/174.  
85 2017.  aasta septembris pidas EL küberdialooge USA, Hiina, Jaapani, Lõuna -Korea ja Indiaga.  
86 ELi inimõiguste alased suunised sõnavabaduse kohta internetis ja mujal . 
87  COM(2016) 616  
 
20 
 Alates 2013.  aastast on ELil olnud juhtiv roll rahvusvahelises küberturvalisuse suutlikkuse 
arendamises ja nende jõupingutuste süstemaatilises kaasami ses oma arengukoostöösse. EL 
jätkab õigustel põhineva suutlikkuse arendamise mudeli edendamist kooskõlas 
lähenemisviisiga „Digitaalsus arengu heaks“ (Digital4Development)88. Suutlikkuse 
arendamise prioriteedid on ELi naabruses asuvad riigid ja arengumaad, k us interneti 
kasutamine kiiresti kasvab, kuid kiiresti arenevad ka ohud. ELi jõupingutused täiendavad ELi 
arengukava, olles seotud kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja üldiste 
jõupingutustega institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks.  
Selleks et  parandada ELi võimet kasutada oma kollektiivseid teadmisi suutlikkuse 
suurendamise toetamiseks, tuleks luua spetsiaalne ELi kübersuutlikkuse suurendamise 
võrgustik, mis koondaks Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistuse, liikmesriikide 
kübervaldkonna ame tiasutused, ELi ametid, teadusringkonnad ja kodanikuühiskonna. 
Paremaks poliitiliseks suunamiseks ning ELi poolt kolmandate riikide abistamisele suunatud 
tegevuse prioriseerimiseks koostatakse ELi kübersuutlikkuse suurendamise suunised.  
EL teeb samuti koos tööd teiste selle valdkonna rahastajatega, et vältida dubleerimist ja 
soodustada sihipärasemat suutlikkuse suurendamist eri piirkondades.  
4.3 ELi ja NATO koostöö  
Võttes aluseks juba tehtud olulised edusammud, kavatseb EL süvendada ELi ja NATO 
koostööd kübe rturvalisuse, hübriidohtude ja kaitse alal, nagu ette nähtud 8. juuli 2016. aasta 
ühisdeklaratsioonis89. Prioriteetideks on muu hulgas koostalitlusvõime edendamine ühtsete 
küberkaitsenõuete ja -standardite kaudu, koolituste ja õppuste alal tehtava koostöö 
tugevdamine ning koolitusnõuete ühtlustamine.  
Samuti kavatsevad EL ja NATO edendada koostööd küberkaitsealaste teadusuuringute ja 
innovatsiooni alal ning arendada edasi praegust tehnilist kokkulepet küberturvalisuse alase 
teabe vahetamiseks oma küberturvali suse organite vahel90. Hiljutisi ühiseid jõupingutusi 
võitluses hübriidohtudega, eelkõige ELi hübriidohtude ühiskeskuse ja NATO hübriidohtude 
analüüsi osakonna koostööd, tuleks edendada, et tugevdada vastupidavusvõimet ja tõhustada 
küberkriisidele reageerim ist. ELi ja NATO edasist koostööd edendatakse küberkaitseõppuste 
kaudu, kuhu on kaasatud Euroopa välisteenistus ja muud ELi üksused ning asjakohased 
NATO osalejad, sealhulgas NATO Küberkaitsekoostöö Keskus Tallinnas. NATO ja EL 
korraldavad esimest korda pa ralleelsed ja koordineeritud õppused, harjutades reageerimist 
hübriidohu olukorrale. 2017.  aastal juhib õppuste korraldamist NATO, 2018.  aastal aga EL. 
2017.  aasta detsembris esitavad EL ja NATO kumbki oma nõukogule järgmise aruande, mis 
käsitleb ELi ja NA TO koostööd. See loob võimaluse kaaluda koostöö süvendamist, eeskätt 
võttes kõikide osalevate institutsioonide, sealhulgas ENISA vahelises suhtluses kasutusele 
ühised, turvalised ja kindlad sidevahendid.  
Peamised meetmed  
 Täiustada strateegilist raamistikku  konfliktide ennetamiseks ja stabiilsuse tagamiseks 
küberruumis;  
 töötada välja uus suutlikkuse arendamise võrgustik, et toetada kolmandate riikide 
suutlikkust küberohtudega toime tulla, ja ELi küberturvalisuse suutlikkuse arendamise 
suunised, et ELi jõupin gutusi paremini prioriseerida;  
                                                            
88 SWD(2017) 157.  
89 http://www.consilium.europa.eu/et/press/press -releases/2016/07/08 -eu-nato-joint-declaration/ .  
90 CERT -EU ja NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksus (NCIRC).   
 
21 
  ELi ja NATO edasine koostöö, sealhulgas osalemine paralleelsetel ja koordineeritud 
õppustel, ning küberturvalisuse standardite suurem koostalitlusvõime.  
 
5. KOKKUVÕTE  
ELi kübervalmisolek on kesksel kohal nii digitaalse ühtse turu kui ka julgeoleku - ja 
kaitsekoostöö liidu jaoks. Euroopa küberturvalisuse parandamine ning võitlus tsiviil - ja 
militaarsihtmärkidele suunatud ohtudega on hädavajalik.  
Lähenev digitaalteemaline tippkohtumine, mille korraldab eesistujariik Eesti 29. sep tembril 
2017, pakub võimaluse näidata ühist tahet seada küberturvalisus ELi kui digitaalse ühiskonna 
huvide keskmesse. Osana sellest ühisest kohustusest kutsub komisjon liikmesriike üles andma 
teada, kuidas nad kavatsevad tegutseda valdkondades, kus neil o n esmane vastutus. Selle 
raames tuleks küberturvalisuse tugevdamiseks kasutada järgmisi võimalusi:  
 tagada võrgu - ja infoturbe direktiivi täielik ja tõhus rakendamine 9. maiks 2018 ning 
eraldada küberturvalisuse tagamise eest vastutavatele ametiasutustele ü lesannete 
tulemuslikuks täitmiseks vajalikud vahendid;  
 kohaldada haldusasutuste suhtes samu eeskirju, kuna neil on ühiskonnas ja majanduses 
oluline roll;  
 korraldada haldusasutustes küberturvalisuse alaseid koolitusi;  
 seada küberteadlikkus teavituskampaania tes esikohale ning kaasata küberturvalisus 
akadeemilistesse ja kutseõppe õppekavadesse;  
 kasutada alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ja Euroopa Kaitsefondi 
küberkaitseprojektide arendamise toetamiseks.  
Ühisteatises on kirjeldatud probleemi ulatust ja meetmeid, mida EL saab võtta. Vajame 
vastupanuvõimelist Euroopat, kes suudab oma kodanikke tõhusalt kaitsta, ennetades 
võimalikke küberintsidente, luues oma struktuurides ja käitumises kindla kaitse, toibudes 
küberrünnetest kiiresti ning heidutades nende e est vastutavaid isikuid. Selles teatises 
tutvustatakse meetmeid, mis on suunatud ELi küberturvalisuse struktuuride ja suutlikkuse 
koordineeritud tugevdamisele liikmesriikide ja ELi asutuste täielikus koostöös ning oma 
pädevuse ja kohustuste kohaselt. Teati se rakendamine näitab, et EL ja liikmesriigid teevad 
koostööd, et kehtestada küberturvalisuse standard, mis vastab pidevalt suurenevatele 
probleemidele, millega Euroopa peab tegelema.