SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

ELi ja Valgevene Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „viisalihtsustusleping“) jõustus 1. juulil 2020 paralleelselt tagasivõtulepinguga. Viisalihtsustuslepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul.

Viisalihtsustusleping aitab edendada inimestevahelisi kontakte ning väärtuste, sealhulgas inimõiguste ja ELi demokraatlike väärtuste jagamist. Viisalihtsustuslepingu preambulis rõhutatakse, kui olulised on ELi ja Valgevene koostöö aluspõhimõtted ning nende suhtes siduvatest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevad kohustused ja vastutus, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine.

Nõukogu võttis 12. oktoobril 2020 vastu järeldused ELi reageerimise kohta Valgevenes toimuvatele sündmustele. Nõukogu kordas oma järeldustes, et 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimised ei olnud ei vabad ega õiglased ning Valgevene režiimil puudub demokraatlik legitiimsus. Nõukogu kinnitas uuesti oma täielikku toetust Valgevene suveräänsusele ja sõltumatusele ning rõhutas Valgevene rahva demokraatlikku õigust valida oma president vabade ja õiglaste valimiste teel ilma välise sekkumiseta. Järeldustes tuletati meelde ka piiravaid meetmeid, mis seisnevad presidendivalimiste tulemuste võltsimise ja rahumeelsete meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest vastutavale 40 isikule kehtestatud reisikeelus ja nende varade külmutamises, ning teatati ELi valmisolekust võtta täiendavaid piiravaid meetmeid üksuste ja kõrgete ametisikute, sealhulgas Aleksandr Lukašenka suhtes.

EL piiras kahepoolset koostööd Valgevene kesktasandi ametivõimudega, suurendas oma toetust Valgevene rahvale ja kodanikuühiskonnale ning kohandas vastavalt ümber oma kahepoolset rahalist abi. Kooskõlas nende meetmetega tegi EL vägivallaohvritele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatule meediale viivitamata kättesaadavaks täiendavad rahalised vahendid.

Opositsiooniaktivistide, kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja sõltumatu meedia tegevuse mahasurumine jätkub. 2021. aasta septembri keskpaigaks oli riigis rohkem kui 670 poliitvangi ja nende arv kasvab iga nädalaga. Nende vastu korraldatakse poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesse, mis sageli toimuvad suletud uste taga rutakalt ja lõpevad häbiväärsete kohtuotsustega, millega määratakse aastate pikkused vanglakaristused.

Viisalihtsustuslepingu kohaldamine on jätkunud, kuid viisalihtsustuse ühiskomitee loomine lepingu rakendamise jälgimiseks on edasi lükatud.

Vastusena Valgevene ühiskonna kõigi osade jätkuvale jõhkrale mahasurumisele ja eelkõige 23. mail 2021 toimunud reisilennuki kaaperdamisele keelas EL Valgevene lennuettevõtjatel ELi õhuruumist üle lendamise ja ELi lennujaamadesse sisenemise ning võttis vastu neljanda sanktsioonide paketi, milles loetleti üksikisikud ja üksused ning sihipärased majandussanktsioonid.

Valgevene ametiasutused reageerisid kõnealuste meetmete võtmisele, teatades 28. juunil 2021 idapartnerluses osalemise peatamisest ning ELiga sõlmitud tagasivõtulepingu kohaldamise peatamisest. Lisaks kutsus Valgevene oma suursaadiku ELi juures tagasi konsultatsioonide pidamiseks, nõudis ELi suursaadiku Brüsselisse konsultatsioonideks tagasikutsumist ning teatas, et ELi institutsioonide esindajatel ja üksikisikutel, kes aitasid kaasa sanktsioonide ettevalmistamisele, keelatakse Valgevenesse siseneda. Valgevene ametiasutused nõudsid liikmesriikide kultuuriinstituutide tegevuse peatamist. Samuti teatas Valgevene, et kaalub täiendavate võimalike vastumeetmete võtmist. Lisaks esitati 8. septembril 2021 Valgevene parlamendile eelnõu, mis käsitles ELiga sõlmitud tagasivõtulepingu peatamist.

Kuigi rändeolukord ELi välispiiril Valgevenega on stabiliseerunud, sealhulgas Bagdadist Minskisse suundunud otselendude peatamise tõttu, on see endiselt pingeline ja rändesurve püsib, kuna ära hoitud ebaseadusliku piiriületamise katsete arv on endiselt suur. 19. septembri 2021 seisuga on Leedu-Valgevene piiri ebaseaduslikult ületanud 4 145 inimest; see arv on 56 korda suurem kui 2020. aastal. Enam kui pool Leedu ja Valgevene vahelise piiri ületanud kolmandate riikide kodanikest pärinevad Iraagist (2 805), neile järgnevad Kongo (Brazzaville) ja Kameruni kodanikud ning väike osa on Süüria, Iraani ja Afganistani kodanikke. Poola-Valgevene piiri ületas samal ajavahemikul 1 493 kolmanda riigi kodanikku. See arv on 23 korda suurem kui 2020. aastal. Kõige suurema osa moodustavad Iraagi kodanikud, kuid palju on ka Afganistani kodanikke. Suhtarvudes toimus kõige rohkem ebaseaduslikke piiriületusi siiski piiril Lätiga: 2020. aastal avastati 3 ebaseaduslikku piiriületust, 2021. aastal aga 377. Sama suundumus on nähtav ka varjupaigataotluste puhul. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on Leedus registreeritud 2021. aastal 14 korda rohkem varjupaigataotlusi (2 399), mille on esitanud peamiselt Iraagi kodanikud (50 %). Poolas on registreerinud 131 % rohkem varjupaigataotlusi (4 109) ning kõige sagedasemad taotlejad on afgaanid (33 %), neile järgnevad valgevenelased (29 %) ja venelased (18 %). Sarnaselt esitati Lätis 465 varjupaigataotlust, mis on peaaegu kuus korda rohkem kui 2020. aastal.

Selline äkiline tõus viitab sellele, et režiim soodustab ebaseaduslikku rännet poliitilistel eesmärkidel, ning seda eelkõige survemeetmena Leedu, Poola ja Läti vastu seisukoha tõttu, mille need riigid on Valgevene suhtes võtnud. Valgevene tegevus ELi liikmesriikide vastu nõuab ühtset reageerimist.

2.KAVANDATAVAD MEETMED

Viisalihtsustusleping sõlmiti eeldusel, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine on üks aluspõhimõtetest, mis reguleerib liidu ja Valgevene vahelist koostööd ning nende kohustusi ja vastutust. Nii liit kui ka Valgevene tõdesid, et viisalihtsustusleping ei tohiks kaasa tuua ebaseaduslikku rännet, pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele.

Eespool kirjeldatud konteksti silmas pidades rikub Valgevene neid põhimõtteid. Valgevene ei ohusta mitte ainult liidu ja selle liikmesriikide vahelisi vastastikuseid suhteid, vaid süvendab ka inimõiguste rikkumisi, mis on vastuolus Valgevene rahvusvaheliste kohustustega.

Seepärast on asjakohane peatada viisalihtsustuslepingu teatavate artiklite kohaldamine, millega nähakse ette lihtsustused teatavatele järgmistele taotlejate kategooriatele:

i) Valgevene ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas selliste delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;

ii) Valgevene riiklike ja piirkondlike valitsuste ja parlamentide, Valgevene konstitutsioonikohtu ja Valgevene ülemkohtu liikmed nende tööülesannete täitmisel.