1.Sissejuhatus

Rooma lepingute 60. aastapäeval sedastasid 27 liikmesriigi juhid ja ELi institutsioonid, et nende eesmärk on liit, mille kodanikel on uusi võimalusi kultuuriliseks ja sotsiaalseks arenguks ning majanduskasvuks. [..] liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust . Seda eesmärki kinnitati 2017. aasta novembris Göteborgis toimunud juhtide tippkohtumisel ja sama aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul, kus tõsteti esile ka 2018. aastal tähistatavat Euroopa kultuuripärandiaastat kui olulist võimalust suurendada teadlikkust kultuuri ja pärandi ühiskondlikust ja majanduslikust tähtsusest.

Komisjon märkis oma teatises „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu“, et kõikide liikmesriikide ühine huvi [on] kasutada ära hariduse ja kultuuri kui töökohtade loomise, majanduskasvu, sotsiaalse õigluse ja kodanikuaktiivsuse tõukejõudude täielik potentsiaal. Samuti pakuvad haridus ja kultuur meile võimalust kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses.

Euroopa rikas kultuuripärand ning dünaamilised kultuuri- ja loomesektorid tugevdavad Euroopa identiteeti, tekitades kuuluvustunde. Kultuuriga edendatakse kodanikuaktiivsust, ühiseid väärtusi, kaasatust ja kultuuridevahelist dialoogi Euroopas ja kogu maailmas. See ühendab inimesi, sealhulgas äsja saabunud pagulasi ja muid rändajaid, ning aitab meil tunda end kogukonna osana. Samuti on kultuuri- ja loomemajandusel potentsiaal muuta elu paremaks, kujundada ümber kogukondi, luua töökohti ja majanduskasvu ning tekitada ülekanduvat mõju teistele majandussektoritele.

Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava (edaspidi „uus tegevuskava“) vastab Euroopa juhtide üleskutsele teha rohkem kultuuri ja hariduse kaudu, ehitada üles sidus ühiskond ja pakkuda visiooni atraktiivsest Euroopa Liidust . Tegevuskava eesmärk on kasutada täiel määral ära kultuuri võimalusi, et aidata luua kaasavam ja õiglasem liit, kus toetatakse innovatsiooni, loovust ning kestlikke töökohti ja majanduskasvu.

2.Probleemid ja eesmärgid

Raskest finantskriisist väljuv Euroopa seisab silmitsi suureneva sotsiaalse ebavõrdsuse, mitmenäolise elanikkonna, populismi, radikaliseerumise ja terrorismi ohuga. Uued tehnoloogiad ja digitaalne kommunikatsioon kujundavad ümber ühiskondi ning muudavad elustiili, tarbimismustreid ja võimusuhteid majanduslikes väärtusahelates. Selles muutuvas maailmas on kultuuri roll olulisem kui kunagi varem. Ühes Eurobaromeetri 2017. aasta uuringus arvas 53 % vastajatest, et liikmesriigid on ühiste väärtuste poolest sarnased, 40 % aga leidis, et erinevad. Kultuur saab aidata seda lõhet ületada, kuna on üks peamisi tegureid, mis kõige tõenäolisemalt tekitab kogukonnatunde . Paraku näitavad Eurostati andmed, et rohkem kui kolmandik eurooplastest ei osale üldse kultuuritegevuses . Seega on selge, et kultuuris osalemist tuleb suurendada ja eurooplasi omavahel lähendada, et kogetaks pigem seda, mis meid ühendab, kui seda, mis meid lahutab. Ent kultuuri- ja loomesektorite jaoks on jätkuvalt takistuseks turu killustatus, ebapiisavad rahastamisvõimalused ja ebakindlad lepingutingimused, mistõttu on ka nende valdkondade spetsialistide sissetulek väike.

Uue tegevuskavaga, mille jaoks on tagatud piisav rahastus, kasutatakse ära kultuuri ja hariduse koostoimet ning tugevdatakse seoseid kultuuri ja muude poliitikavaldkondade vahel. Ühtlasi aitab tegevuskava lahendada kultuuri- ja loomesektori probleeme ning kasutada digitehnoloogiale ülemineku võimalusi.

3.Õiguslik alus ja esimesed sammud

ELi tasandil kultuuri valdkonnas võetavate meetmete õiguslik alus on Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167. Liikmesriikidel on kultuuripoliitikas ainupädevus, kuid liidu roll on edendada koostööd ning toetada ja täiendada liikmesriikide meetmeid. ELi poliitilisele koostööle andis olulist hoogu komisjoni 2007. aasta teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille kiitis heaks nõukogu . Tegevuskava on poliitiliste resolutsioonide ja katseprojektide kaudu toetanud ka Euroopa Parlament.

Sellest ajast saadik on liikmesriigid võtnud märkimisväärsel hulgal meetmeid, milleks on innustust saadud nõukogu mitme kultuurialase töökava raames tehtavast ELi poliitilisest koostööst, ELi programmide kaudu rahastatavatest projektidest ja makropiirkondlikest strateegiatest.

Euroopa Ülemkogu on teinud ELile ülesandeks teha kõnealuses valdkonnas rohkem ära ja uurida täiendavaid võimalikke meetmeid, mis käsitlevad muu hulgas õiguslikke ja finantsilisi raamtingimusi kultuuri- ja loomemajanduse arendamiseks ning kultuurisektori töötajate liikuvuse võimaldamiseks2.

4.Strateegilised eesmärgid ja meetmed

Uues tegevuskavas on seatud kolm strateegilist eesmärki, mis hõlmavad sotsiaalset, majanduslikku ja välismõõdet.

4.1Sotsiaalne mõõde – kultuuri ja kultuurilise mitmekesisuse võimaluste kasutamine sotsiaalse sidususe ja heaolu saavutamiseks

·Tugevdada kõigi eurooplaste kultuurialast suutlikkust, tehes kättesaadavaks suure valiku kultuuritegevusi ja pakkudes võimalusi aktiivselt osaleda

·Soodustada kultuuri- ja loomesektori spetsialistide liikuvust ning kõrvaldada selle takistused

·Kaitsta ja edendada Euroopa kultuuripärandit kui ühisvara, suurendada teadlikkust meie ühisest ajaloost ja ühistest väärtustest ning tugevdada ühtset Euroopa identiteeti

Kultuuris osalemine lähendab inimesi üksteisele. Kultuur on ideaalne vahend keelebarjääri ületamiseks, inimeste mõjuvõimu suurendamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamiseks, sealhulgas pagulaste, muude rändajate ja vastuvõtvate kogukondade seas. Euroopa 2007. aasta tegevuskavas leppisid poliitikakujundajad ja erialainimesed kokku, kuidas kasutada kaasavaid kunste üksteisemõistmise edendamisel ning inimeste mõjuvõimu ja enesekindluse suurendamisel .