ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.9.2010 
SEK(2010) 1056  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
LÜHIKESEKS MÜÜGI JA KREDIIDIR ISKI VAHETUSTEH INGUTE TEATAVATE 
ASPEKTIDE KOHTA 
 
 
{KOM(2010) 482 lõplik} 
{SEK(2010) 1055}  
 
 
ET 2   ET 1. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Finantskriisi haripunktis 2008. aasta sügisel võtsid USA ja ELi mitme liikmesriigi 
pädevad asutused erakorralisi meetmeid, et  piirata lühikeseks müüki teatavate või 
kõigi aktsiate puhul või se e hoopis keelustada. Päde vad asutused lähtusid 
kaalutlusest, et märkimisväärselt ebastabi ilses finantsolukorras võimendas lühikeseks 
müük aktsiate hinna langust, eelkõige fi nantseerimisasutuste puhul, mis võis seega 
ohustada kõnealuste asutuste elujõulis ust ja põhjustada süsteemseid riske. 
Liikmesriikide võetud meetmed olid erinev ad, kuna ELi tasandil ei ole kehtestatud 
lühikeseks müüki reguleeriv at õiguslikku raamistikku.  
2010. aasta märtsis väljendasid mõnede riikid e valitsused muret selle pärast, milline 
mõju võis tuletistehingutel, eelkõige kred iidiriski vahetustehingutel olla Kreeka 
riigivõlakirjade hinnale. Mitmed liikmesriigid on riiklikul tasandil kehtestanud aktsiate lühikeseks müügi ja/või krediidiris ki vahetustehingute ajutised või püsivad 
piirangud.  
Lühikeseks müügi korral müüb müüja väärtpaber i, mida ta ei oma, kavatsusega sama 
väärtpaber ülekandmiseks hiljem tagasi osta. Lühikeseks müüki on kahte tüüpi: 
kattega lühikeseks müük, mil müüja on enne  lühikeseks müüki väärtpaberite laenuks 
võtmiseks sõlminud kokkuleppe, ning kattet a lühikeseks müük, mil müüja ei ole 
lühikeseks müümisel võtnud väärtpabereid laenuks. Lisaks rahaturgudel toimuvale 
lühikeseks müügile on lühikesi neto positsioone võimalik saavutada ka 
tuletisinstrumente kasutades, olenemata se llest, kas nendega kaubeldakse börsil või 
börsiväliselt. 
Krediidiriski vahetustehi ng on tuletisinstrument, mis pakub ettevõtete või riigi 
võlakirjade krediidiriski kindlustust. Ig a-aastase makse eest tagab krediidiriski 
vahetustehingu müüja selle os tjale kaitse juhuks, kui teatav  aluseks olev üksus jätab 
lepingulised kohustused täitmata. Kui alusek s olev üksus jätab kohustused täitmata, 
maksab kaitse müüja selle ostjale finantsi nstrumendi nimiväärtuse aluseks oleva 
instrumendi füüsilisel üleandmisel, kuigi see võib toimuda ka sularahaarvelduse teel. 
1.1. Negatiivse hinnaspiraali oht 
Lühikeseks müügiga võidaks e kaasa aidata tõhusamale  hinnakujundusele, vältides 
seda, et väärtpaberite hinnad kajastavad  üksnes kõige optimistlikumate investorite 
arvamusi. Samas on oht, et lühikeseks müük võib ebastabiil setes turuoludes ja 
finantsusalduse puudumisel tekitada ettekujutuse, et pakkumine on turul 
tegelikkusest suurem, ja anda teiste le osalistele stiimuli müügiks (nn 
karjamentaliteet). See võib avaldada l iigset survet väärtpaberite hindade 
alandamisele. Seoses lühikeseks müügiga on reguleerivate asutuste peamine mure, et 
negatiivne hinnaspiraal võib kujuneda iset äituvaks ennustuseks, mis võib põhjustada 
ebastabiilsust turgudel ja isegi süsteemseid riske. 
Lisaks rahaturgudel toimuvale lühikeseks müügile on majandusele mõju avaldavate 
lühikeste positsioonide tagamiseks võima lik kasutada tuletis tehinguid, näiteks 
krediidiriski vahetustehinguid. Krediidiriski vahetustehingute ostmine kindlustushuvita (katteta kr ediidiriski vahetustehing) on majanduslikult samaväärne 
võlakirja lühikeseks müügiga, kuna ostja saab  kasu, kui krediidiriski vahetustehingu 
 
ET 3   ET hind tõuseb. Euroopa riikide mitmed valitsused ja reguleerivad asutused on 
avaldanud muret krediidiriski vahetu stehingute, kõnealuste tehingute ning 
võlakirjade turu vastasmõju pärast ja ka se lle pärast, et krediidi riski vahetustehingud 
võivad põhjustada vale hinnakujundust võlak irjade turul ja seega suurendada 
valitsuste jaoks rahastamiskulusid.  
1.2. Katteta lühikeseks müügiga seot ud arveldamise ebaõnnestumise oht 
Mõned reguleerivad asutused peavad katte ta lühikeseks müügi peamiseks riskiks 
seda, et lühikeseks müüja ei kanna ostjal e aktsiaid arvelduspäevaks üle, ning ka 
hinna suuremat kõikumist. Arvelduse eba õnnestumise kohta on väga vähe andmeid, 
kuid eeldatakse, et selle tase on Euroopa s madal. Enamik reguleerivaid asutusi 
väitsid, et neil on ka tteta lühikeseks müügiga või sellega seotud 
arveldamisprobleemidega vähe kogemusi või et  riskid on piiratud ja et neid saab 
arvelduskorra abil vähendada. Lühikeseks  müügi puhul mõned reguleerivad asutused 
siiski tajuvad arveldamise ebaõnnestumis e ohtu ja ka hinna kõikumise suuremat 
ohtu, mida tuleks vähendada. Kõnealused re guleerivad asutused avaldasid muret, et 
ekstreemsetel juhtudel võib lühikeseks m üük avaldada aktsiahindadele väga suurt 
survet, mis võib ohustada finantssüsteemi stabiilsust. See on tingitud sellest, et 
katteta lühikeseks müük võimaldab müüj al põhimõtteliselt müüa piiramatu arvu 
aktsiaid väga lühikese aja jooksul, sest m üüja ei pea kõigepealt aktsiaid laenama ega 
nende lokaliseerima. 
1.3. Vähene läbipaistvus  
Enamikes ELi liikmesriikides ei ole prae gu kohustust avalikustada lühikeseks müüki 
või krediidiriski vahe tustehinguid, seega ei ole kõneal ustel liikmesriikidel otsest 
juurdepääsu andmetele nende jurisdiktsioonis hoitavate  lühikeste positsioonide 
kohta, kuigi finantskriisi tulemusel on m itu liikmesriiki kehtestanud erinevad nõuded 
lühikeseks müügi avalikustamise kohta. Reguleerivad asutused on väljendanud 
muret, et sellises olukorras on neil raske tuvastada turgude stabiilsust mõjutada võivate positsioonide kogunemist. Reguleeriva le asutusele andmete avalikustamine 
võib aidata reguleerivatel asut ustel selline olukord tuvastada ja vältida agressiivseid 
strateegiaid, mis võivad turgude ebastabiilsust suurendada.  
Lisaks võib läbipaistvuse puudumine põhjus tada teabe asümmeetriat teadlike 
lühikeseks müüjate ja teiste vähem inform eeritud turuosaliste vahel. Turule andmete 
avalikustamine võimaldab anda teistele turuosalistele teavet lühikeseks müüjate oodatavate hinnamuutuste kohta ning see võ ib tõhustada hindade määramist. Turu 
läbipaistvus aitaks ka tagada, et kõik i nvestorid saavad rohke m teavet selle kohta, 
milline on investorite suhtumine konkreetsesse väärtpaberisse. 
Mõned reguleerivad asutused on ka av aldanud muret, et spekuleerijad võivad 
valituse võlakirjade hinda alla suruda, kasutades krediidirisk i vahetustehinguid. 
Kõnealused reguleerivad asutus ed on mures, et kuna riigivõla tuletisinstrumentide ja 
riigivõlakirjade tehingute kohta puudub neil teave, siis on neil raskem tuvastada 
finantsstabiilsust ohustada võivate posits ioonide kogunemist ja ka võimalikku turu 
kuritarvitamist.  
 
ET 4   ET 1.4. Õiguslik arbitraaž ja eeskirjade jälgimisega seotud suuremad kulud 
Liikmesriikide erinevad lühikeseks müügi  meetmed loovad regulatiivse arbitraaži 
võimaluse, kuna investorid võivad hoidud a kõrvale teatavas  jurisdiktsioonis 
kehtivatest piirangutest, tehe s selleks tehingud teises jurisd iktsioonis. Selline õiguslik 
killustatus võib ka suurendada nõuete täitmise kulusid turuosaliste, eelkõige mitmel turul tegutsevate turuosaliste puhul, kuna na d peaksid välja töötama eri süsteemid, et 
täita eri liikmesriikides ke htivaid erinevaid nõudeid.  
2. P
ÕHISTSENAARIUM JA SUBSIDIAARSUS  
Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, jäävad eespool määratletud probleemid 
tõenäoliselt koordineerimata lahenduseta ja kerkivad uuesti esile tulevikus. Euroopa 
Komisjoni arvates vastavad kavandat ud meetmed subsidiaarsuse põhimõttele. 
Esiteks seepärast, et on reaalne oht, et ELi meetmete puudumisel võidakse lühikeseks 
müüki ja krediidiriski vahetustehinguid kä sitlevate riiklike meetmete järgimisest 
kõrvale hoiduda või kõnealused meetmed või vad osutuda ebatõhusaks. Teiseks on 
sellised koordineerimata meetmed turuosa liste jaoks kulukamad. Lisaks on küsimuse 
teatavad aspektid ühendus e õigustikuga juba regul eeritud, eelkõige järgmiste 
õigusaktidega: turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv, läbipaistvusdirektiiv ja direktiiv 
finantsinstrumentide turgude kohta. Seep ärast peaks lühikeseks müüki käsitlev 
ettepanek ja kõnealused olemasolev ad õigusaktid üksteist täiendama.  
3. E ESMÄRGID  
Võttes arvesse eespool esitatud riskide ja pr obleemide analüüsi, on lühikeseks müüki 
käsitleva õigusakti ettepaneku üldeesmärgid  vähendada finantsstabiilsusega seotud 
riske, süsteemseid riske ja lühikeseks müügi st tulenevaid turu terviklikkusega seotud 
riske ning hoida ära turu killustumine, tõhustades seega siseturu toimimist.  
Kõnealuste üldeesmärkide saavutamiseks on va ja viia ellu järgmised spetsiifilisemad 
poliitilised eesmärgid: 
(1) vähendada lühikestest posits ioonidest (sh krediidiris ki vahetustehingutega 
saadud lühikestest positsioonidest) tulene vate negatiivsete hinnaspiraalidega 
seotud riske; 
(2) suurendada lühikeste positsioonide (s h krediidiriski vahetustehingutega 
saadud lühikeste positsio onide) läbipaistvust; 
(3) vähendada katteta lühikeseks müügiga seotud arvelduse ebaõnnestumise riski 
ning 
(4) vähendada regulatiivse arbitraaži ulat ust ja eeskirjade täitmise kulusid. 
4. P OLIITIKAVALIKUD  
Poliitikavalikud on rühmitatud lähtuvalt rake nduslikest eesmärkidest, mis tulenevad 
eespool mainitud konkreetsetest eesmärkidest. 
 
ET 5   ET 4.1. Poliitikavalikud, millega t agatakse, et reguleerivatel as utustel on ebastabiilsetes 
turutingimustes selge pädevus piirata lühikeseks müüki või krediidiriski 
vahetustehinguid või need keelustada 
(1) Valik 1 – ELi tasandil meetmeid ei võeta. 
(2) Valik 2 – liikmesriikide pädevatele asutustele antakse pädevus ajutiselt piirata 
lühikeseks müüki, kui reguleeritu d turul kauplemiseks lubatud 
finantsinstrumendi hind on langenud alla  konkreetse kvantitatiivse künnise, nt 
10 % (nn kaitselüliti). 
(3) Valik 3 – kehtestada reegel, m illega on keelatud reguleeritud turul 
kauplemiseks lubatud finantsinstrume ndi lühikeseks müük, välja arvatud 
juhul, kui hind ületab kõnealuse inst rumendi viimast kaubeldud hinda või on 
sama nagu viimane kaubeldud hind, kui see hind ületas eelneva kauplemise 
hinda (nn hinnatõusureegel). 
(4) Valik 4 – keelata kattet a krediidiriski vahetust ehingud (st keeld sõlmida 
kindlustushuvi puudumisel katteta kredii diriski vahetusleping). Kooskõlas 
valikutega 2 ja 3. 
(5) Valik 5 – anda liikmesriikide pädevatele asutustele pädevus mõnede või 
kõikide finantsinstrumentide või kredii diriski vahetustehingute lühikeseks 
müüki ajutiselt erandolukorras piirata või see keelata; seda koordineeriks 
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus kooskõlas EVJA määruse .../EÜ 
artikli 6a lõikega 5 ja ilma et see mõju taks EVJA käesoleva määruse artikli 10 
kohast pädevust. Kooskõlas valikutega 2, 3 ja 4. 
(6) Valik 6 – kehtestada püsiv keel d müüa lühikeseks selliseid 
finantsinstrumente, mida on võimalik lühikeseks müüa. Kooskõlas valikuga 
4. 
(7) Valik 7 – kehtestada püsivad piirangud kr ediidiriski vahetust ehingute suhtes 
või need keelata. Kooskõlas valikutega 2, 3 ja 6. 
4.2. Poliitikavalikud, millega tagatakse, et reguleerivad asutused ja turud saavad 
andmeid lühikeste positsioonide (sh posi tsioonid, mis saadak se krediidiriski 
vahetustehingutega) kohta 
(1) Valik 1 – ELi tasandil meetmeid ei võeta. 
(5) Valik 2 – kehtestatakse lühikeseks müügi  tehingute märgistamise süsteem, nii 
et reguleerivad asutused saavad tuva stada, millised tehingud on pikad ja 
millised lühikesed. 
(6) Valik 3 – lühikeste positsioonide teatamine reguleerivale asutusele. 
Kooskõlas valikuga 2. 
(7) Valik 4 – lühikeste positsioonide avali kustamine. Kooskõlas valikutega 2 ja 
3.  
 
ET 6   ET (8) Valik 5 – lühikeste positsioonide kohta koondteabe avaldamine  (st investorite 
üksikuid lühikesi positsioone ei avalda ta). Kooskõlas valikutega 2, 3 ja 4. 
(9) Valik 6 – märkimisväärsete lühikest e netopositsioonide avalikustamine. 
Kooskõlas valikutega 2, 3 ja 4. 
(10) Valik 7 – erand avalikustamisnõuetest tu rutegemise ja teatavate esmasturuga 
seotud toimingute puhul. K ooskõlas valikutega 2–6. 
4.3. Poliitikavalikud, millega tagatakse teatavat e nõuete täitmine kauplemise ajal ja 
millega tugevdatak se arvelduskorda 
(1) Valik 1 – ELi tasandil meetmeid ei võeta. 
(2) Valik 2 – kehtestatakse nõue, et enne lühikeseks müüki on asjaomane isik 
aktsia laenanud, sõlminud aktsia la enamiseks kokkuleppe või on sõlminud 
muud kokkulepped, millega tagatakse, et ta saab aktsia laenata arvelduse ajal 
(lokaliseerimise reegel). 
(3) Valik 3 – kehtestatakse arvelduskorda  käsitlevad ELi eeskirjad, nii et 
kehtestatakse nõuetekohased karistused se lliste isikute suht es, kes tegelevad 
lühikeseks müügiga, mille puhul ei to imu ülekandmist, ning nähakse ette 
sisseostmine ja trahvid arvelduse eba õnnestumise korral. Kooskõlas valikuga 
2. 
(4) Valik 4 – katteta lühikeseks müügi keelu kehtestamine. 
(5) Valik 5 – erand turutegemise ja t eatavate esmasturuga seotud toimingute 
puhul. Kooskõlas valikutega 2, 3 ja 4. 
4.4. Poliitikavalikud, millega tagatakse ELi  liikmesriikide kooskõlastatud 
lähenemisviis lühikeseks müügile ja  krediidiriski vahetustehingutele 
Seda eesmärki saaks täita eespool nimetatud kolme sihipäraste valikute kategooriaga. 
Peale selle tuleks õigusliku vahendi valikuga tagada liik mesriikide kooskõlastatud 
tegutsemine. 
5. H INNANG JA VALIKUTE VÕRDLUS  
Erinevaid poliitikavalikuid kont rolliti lähtuvalt sellest, ku i tõhusalt ja tulemuslikult 
nad võimaldavad vastavaid eesmärke saa vutada. Poliitikavalikute võrdlus andis 
järgmised tulemused. 
– Selge pädevus:  eelistatud valik on valik u 5 (pädevus erandko rras) ja valiku 2 (nn 
kaitselüliti) kombinatsioon. Nende ka he valiku kombinatsioon võimaldaks 
reguleerivatel asutustel keht estada lühikeseks müügi lü hiajalise keelu reguleeritud 
turgudel hinna märkimisväärse languse korral ning annaks ka võimaluse 
kehtestada erandkorras pikem ajutine k eeld, mis hõlmaks ka tuletislepinguid.  
– Läbipaistvus:  eelistatud valik on valikute 2, 3, 4, 6 ja 7 kombinatsioon. Valikute 3 
ja 4 kombinatsioon võimaldaks saavutada läbipaistvuse eesmärgi täielikult nii 
reguleerivate asutuste ku i ka turu seisukohast. Peal e selle võimaldaks madalam 
 
ET 7   ET turu teavitamise künnis vähendada mõju likviidsusele, tagades samal ajal, et 
reguleerivad asutused saavad vaja liku teabe. Valik 6 (individuaalne 
avalikustamine) peaks ka kuuluma eelis tatavate valikute hulka, kuna see 
võimaldab eesmärki täielikumalt saavutada, sest turule antakse üksikasjalikumat teavet. Valik 2 (nn märgistamine) täie ndaks avalikustamise põhimõtet väga 
tõhusalt, kuna reguleerivad asutused saak sid kõikide lühikeste positsioonide kohta 
reaalajas teavet, mis tähendaks, et päev asisesed positsioonid oleksid hõlmatud ja 
et reguleerivatel asutusel oleks ees kirju hõlpsam jõustada. Valikuga 7 
(turutegemise ja esmasturuga seotud toim ingute erandid) tagataks, et kõnealuste 
toimingute olulisus likviidsuse tagamise l säiliks, mis vähendaks avaldamise 
võimalikku mõju likviidsusele. 
– Arvelduskord:  eelistatud valik on valikute 2, 3, ja 5 kombinatsioon. Valikute 2 ja 
3 kombineerimisega tugevdataks arveldus korda, arvestades  nii arvelduskoha 
nõudeid kui ka sisseostumenetlust ja trahve, mis võimaldaks seega väga tõhusalt täita vastavat tegevuseesmärki. Komb ineerides valiku 5 valikutega 2 ja 3, 
vähendatakse võimalikku negatiivset mõju likviidsusele, kuna turutegemise suhtes kehtestatakse ühtne erand, mi s võimaldaks vähendada ka regulatiivset arbitraaži ja 
aitaks vähendada ELis kehtivaid erinev aid erandeid käsitlevate eeskirjade 
järgimisega seotud kulusid. 
– Kooskõlastatud tegevus:  mittelegislatiivne koostöö jäetakse kõrvale, kuna see ei 
oleks tõhus lahendus liikmesriikide ELi tasandil koordineerimata tegevusele, mis 
võiks põhjustada regulatiivset arbitraaži ja suurendada eeskirjade järgimisega seotud kulusid. Direktiivile  tuleks eelistada määrus t, kuna see on vahetult 
kohaldatav, aitaks tagada ühesuguste eeskirjade kehtestamise kogu ELis ja 
asjaosalised saaksid selle sätetele vahetult tugineda. 
6. E
ELISTATUD VALIKUTE MÕJU  
 Sidusrühmadele avalduv mõju  Tõhusus  Tulemuslikkus  
Valikud 2+ 5 
(nn kaitselüliti ja 
pädevus 
erandolukorras ) (+++) reguleerivatele asutustele 
antakse pädevus keelata erandolukorras ja lühiajaliselt 
lühikeseks müük / krediidiriski 
vahetustehingud  
(+++) emitendi aktsiahinda saab 
ebastabiilsete turutingimuste korral toetada lühikeseks müügi ajutise 
keeluga 
(0) valitsused: riigivõlakirjade turu 
volatiilsus väheneb, kuid negatiivse 
mõju oht likviidsusele 
(- -)finantseerimisasutustel võib 
ajutiselt olla lühikeseks müügi piirang 
ja neil tekivad eeskirjade täitmisega seotud kulud (+++) aitab saavutada eesmärgi 1 täielikult  
(+++) aitab saavutada eesmärgi 4 täielikult 
(+++) aitab vältida 
põhjendamatut negatiivset 
mõju turu tõhususele  (-) eeskirjade 
täitmisega seotud kulud vähenevad tänu ELi 
kooskõlastatud lähenemisviisile; mõju likviidsusele on ajutine
 
 
Valikud 2+ 3 + 4 +6 + 7 
(märgistamine, 
reguleerivatele 
asutustele teabe esitamine ning turule 
teabe avaldamine 
üksikute lühikeste netopositsioonide 
kohta, erandid 
turutegijatele ja (+++) reguleerivad asutused: 
lühikeste positsioonide täielik 
läbipaistvus 
 
(+++) emitendid: juurdepääs olulisi 
lühikesi positsioone käsitlevale teabele 
ning täielik kasu turutegijate pakutavast likviidsusest 
(+++) üksikud investorid: teabe 
asümmeetria kaob, turutegijate 
pakutav likviidsus jääb  (+++) aitab saavutada 
eesmärgi 2 täielikult  
(+++) aitab saavutada eesmärgi 4 täielikult  
(++) aitab vältida 
põhjendamatut negatiivset 
mõju turu tõhususele  (- ) eeskirjade 
järgimisega seotud 
pidevad kulud; mõju turu likviidsusele 
aitavad leevendada 
künnised ja erand 
 
ET 8   ET esmasvahendajatele ) (+++) valitsused: riigivõlakirjade 
likviidsust ei vähendata  
(- ) finantseerimisasutused: eeskirjade 
täitmisega seotud kulud ja lühikeseks 
müügi võimalik vähenemine, et vältida avalikustamist, kuid nad saavad 
turutegemise toiminguid endiselt ellu 
viia 
Valikud 2+3+5 
(lokaliseerimise 
reegel, arvelduskord 
koos eranditega turutegijatele ja 
esmasvahendajatele ) (+++) reguleerivad asutused võivad 
kehtestada lühikeseks müügi suhtes 
karistuse  
(+++) emitendid: müüdud aktsiate arv 
ei saa ületada emiteeritud aktsiate või laenatavate aktsiate arvu, likviidsust ei 
piirata tänu turutegija erandile 
(+++) valitsused: müüdud 
riigivõlakirjade arv ei saa ületada 
emiteeritud või laenatavate võlakirjade 
arvu, likviidsust ei piirata tänu 
turutegija erandile  
(+ ) mõnedel finantseerimisasutustel 
tuleb võib-olla kohandada eeskirjade 
täitmise korda, kuid turutegemise suhtes kehtestatakse erand (++) eesmärk vähendada 
arveldusriski saavutatakse 
kauplemiskohta ja 
arveldamiskorda käsitlevate 
eeskirjadega 
(+++) aitab saavutada 
eesmärgi 4 täielikult  
(+) aitab vähendada negatiivse hinnaspiraali riski 
 (-) mõned eeskirjade 
jälgimisega seotud 
pidevad kulud, kuigi 
paljud juba kasutavad 
lokaliseerimise reeglit; mõju turu likviidsusele 
aitavad leevendada 
künnised ja turutegija 
erand
 
7. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
Komisjon jälgib, kuidas liikmesriigid kohald avad lühikeseks müüki käsitlevasse 
õigusakti ettepanekusse tehtud muudatusi . Õigusmeetmele võidakse anda hinnang 
kolm kuni neli aastat pärast selle jõustumist, mil nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatakse aruanne, milles käsitletakse aruandluse ja avalikustamise künniste sobivust.