ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 24.4.2015  
COM(2015) 179 final  
  
KOMISJONI ARUANNE  
ELi detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi rakendamise kohta   
 
2 
 ELi detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga, milles Euroopa Parlament, 
nõukogu ja komisjon leppisid kokku 2012. aasta juulis, on kindlaks määratud asutuste 
toimimise ühtsem ja tõhusam raamistik.  
Sellega seoses lubas komisjon võtta koo stöös asutustega vajaduse korral järelmeetmeid. 
Komisjoni peamised eesmärgid ühise lähenemisviisi rakendamisel on tasakaalustatum 
juhtimine, suurem tõhusus ja vastutus ning suurem sidusus. Need eesmärgid on eriti tähtsad 
ajal, mil ülioluline on kasutada re ssursse tõhusalt ja vastutustundlikult.  
2012. aasta detsembris esitatud tegevuskavas kirjeldas komisjon üksikasjalikult, mida ta 
kavatseb seoses ühise lähenemisviisiga teha: ta loetles rea algatusi, mille puhul on vaja, et 
meetmeid võtaks komisjon ja/või a sutused, liikmesriigid, Euroopa Parlament ja nõukogu. 
Algatused on ühise lähenemisviisi sätete konkreetseks tulemust andvaks väljundiks. 
Tegevuskavas on sätestatud nende tulemuste saavutamise tähtajad, mille eest vastutab 
komisjon (30 algatust) ja esile on  tõstetud viis komisjoni arvates prioriteetset algatust. Lisaks 
on kavas märgitud, millistel juhtudel on vaja teha koostööd asutustega ja kas asutused on juba 
alustanud ühise lähenemisviisi rakendamist.  
Tegevuskavas loetletud meetmete võtmise kõrval on üh ise lähenemisviisi rakendamiseks vaja 
kohandada olemasolevate asutuste alusakte, lähtudes individuaalsest analüüsist, aga samuti 
kohandada või vastu võtta ka muid seadusandlikke akte (personalieeskirjad,1 
raamfinantsmäärus2).  
See on komisjoni esitatud teg evuskava rakendamise teine aruanne. Eelkõige käsitletakse 
selles pärast esimese aruande vastuvõtmist3 2013. aasta detsembris tehtud edusamme nende 
tegevuskava meetmete osas, mille eest vastutab komisjon. Komisjon tegi tegevuskava 
rakendamisel juba eelmisel  aastal märkimisväärseid edusamme. Muu hulgas võeti näiteks 
vastu suunised, mis sisaldavad standardsätteid ELi detsentraliseeritud asutuste peakortereid 
käsitlevate kokkulepete jaoks. Nimetada võiks teabevahetuste käsiraamatut ELi 
detsentraliseeritud asutu stele, suuniseid huvide konfliktide ennetamiseks ja ohjamiseks ELi 
detsentraliseeritud asutustes ning suuniseid tulemuspõhise eelarvestamise ja 
detsentraliseeritud asutuste kohta.  
 
1. Tegevuskava rakendamisel on tehtud edusamme  
Komisjon esitas tegevuskavas am bitsioonika ajakava 2013. ja järgnevateks aastateks. 
Komisjoni talitused ja detsentraliseeritud asutused koos on teinud suuri edusamme.  
 
 
a. Asutuste asutamine  
                                                            
1  ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.  
2  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.  
3  http://europa.eu/agencies/documents/2013 -12-
10_progress_report_on_the_implementation_of_the_common_approach_en.pdf   
 
3 
 Asutuste kaasabil koostasid komisjoni talitused 2014. aastal nn stardipaketi, mis sisaldab 
asutuse asutamisel järgitavaid protseduure4. Seda pidevalt uuendatavat suunist saavad 
kasutada nii asutused kui ka partnerpeadirektoraadid.  
See osutus eriti kasulikuks Ühtse Kriisilahendusnõukogu (2014. aastal asutatud uus ELi  
organ5) asutamisel. Ühtne kr iisilahendusnõukogu on pangandusliidu kriisilahendusasutus ja ta 
teeb tihedat koostööd osalevate liikmesriikide kriisilahendusasutustega. Asutus asus 
krediidiasutuste kriisilahenduskavasid välja töötama 1. jaanuaril 2015 ja täielikult toimiv 
peaks ta olema  1. jaanuarist 2016. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga peaks ühtse 
kriisilahendusnõukogu ja Belgia ametiasutuste vaheline peakorterite leping allkirjastatama 
komisjoni 2013. aastal antud suunistele tuginedes võimalikult kiiresti.  
Praegu puudub nõuetekohane peakorterite kokkulepe veel seitsmel asutusel6. Seepärast palub 
komisjon taas asjaomastel liikmesriikidel7 ja asutustel vastavad kokkulepped8 allkirjastada 
võimalikult kiiresti . 
 
b. Asutuste tegevus  
Komisjon andis asutuste tagasiside alusel välja suunised asutuste programmdokumendi kohta9 
(kohaldatav 2016. aastast), samuti koostas ta kooskõlas uues raamfinantsmääruses sätestatud 
nõuetega asutuste iga -aastase konsolideeritud tegevusaruande vormi10 (kohaldatav alates 
2015. aastast). Need11 aitavad asutustel koo stada kahte peamist dokumenti, milleks on 
aruandedokument, mis koostatakse esimest korda finantsaasta 2014 kohta ja 
programmdokument, mis koostatakse alates finantsaastast 2017, ning millega soodustatakse 
asutuste ühtset juhtimist ja vastutust.  
Kuigi nii asutuste kui ka komisjoni finants - ja inimressursid on piiratud, jätkati jõupingutusi, 
et määrata kindlaks ja kehtestada struktuurimeetmed, millega muuta asutuste toimimine 
tõhusamaks.  
 Teenuste osutamine12: komisjoni talitused võtsid 2014. aasta märtsis va stu suunise 
teenuste tagasimaksesüsteemi kohta peadirektoraatides ja asutustes. Kuigi suunist ei 
kohaldata detsentraliseeritud asutuste suhtes, on sellega kehtestatud 
organisatsioonisisese tagasimaksmise aluspõhimõtted, nt klientide võrdne kohtlemine, 
läbipaistvus ja mittetulunduslikkuse nõue. Ühtsuse tagamiseks esitati selles ka 
                                                            
4  Tegev uskava meede nr 10  
5  Ühtse kriisilahendusnõukogu alusmääruse (määrus (EL) nr 806/2014, 15.7.2014, ELT L 225, 30.7.2014, 
lk 1) artikliga 64 on ette nähtud, et kui see on kooskõlas kriisilahendusnõukogu spetsiifilise olemusega, 
põhinevad finantseeskirjad ra amfinantsmäärusel asutustele, mis on vastu võetud ELi toimimise lepingu 
alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 208.  
6  CPVO, EASA, EMA, ERA, ESMA, Eurofound, Frontex  
7  Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningr iik, Iirimaa, Poola  
8  Tegevuskava meede nr 8  
9  Tegevuskava meede nr 26  
10  Tegevuskava meede nr 31  
11  C(2014) 9641  
12  Tegevuskava meede nr 12  
 
4 
 kuluarvestuse põhimudel ja aastaaruannete vorm. Komisjon on koostamas sarnast 
suunist teistele institutsioonidele, detsentraliseeritud asutustele ja organitele. Selleks 
on komisjon  võtnud arvesse tema osutatud teenustega seoses asutuste soovitatud 
üldpõhimõtteid (nt läbipaistvus, toepõhine lähenemisviis, tõhusus, õigeaegsus, ühtsus 
ja vastutus).  
 Teenustaseme kokkulepete läbivaatamine13: teenustaseme kokkulepped asutuste ning 
individ uaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti vahel on uuesti läbi räägitud,  
mille tulemusena on ühtlustatud tingimusi tegelike keskmiste kulude läbipaistva 
kuluarvestusmeetodi alusel. Muud teenustaseme kokkulepped vaadatakse tulevikus 
läbi vastavalt uuele suunisele.   
 Tugi riigihangete valdkonnas14: välja on töötatud lisasuunised, et asutused saaksid 
osaleda komisjoni algatatud hangetes alati, kui see muudaks töö tõhusamaks. Lisaks 
pakub komisjon asutustele selles valdkonnas üldist tuge. Eelkõige pakub komisj on 
personaalset finantskoolitust sellistele asutustele, kes on komisjoniga sõlminud 
teenustaseme kokkuleppe. Komisjon pakub ka finantsalast tuge ja ligikaudu 
kolmandik finantsjuhtimise küsimustest tuleb asutustelt. Peale selle on asutustele 
hangete ja lepi ngute haldamise teave kättesaadav vastaval organisatsioonisisesel 
veebisaidil.  
 Tugi üksuste aastaaruannete kinnitamise valdkonnas: finantsmääruse artikli 208 lõikes 
4 on märgitud, et sõltumatu välisaudiitor kontrollib iga asutuse raamatupidamise 
aastaaruan net. Selleks on komisjon teinud asutustele kättesaadavaks oma raamlepingu 
auditeerimise ja kontrollide kohta. Kuigi iga asutus jääb täielikult vastutavaks 
allkirjastatud lepingute eest, on koostöös Euroopa Kontrollikojaga koostatud detailne 
kirjeldus, et t agada kooskõla kontrollikoja praktikaga ja et välistöövõtja aruanne 
annaks lisandväärtust.  
 
Mis puutub asutuste rahvusvahelise tegevuse kooskõlastamisse, on allkirjastatud või 
allkirjastatakse töökorra kokkulepped suurema osa peadirektoraatide ja asutuste vahel, et 
tagada viimaste tegutsemine oma volituste ja institutsioonilise raamistiku raames,15 eriti 
sellisel juhul, kui rahvusvahelist tegevust käsitlevad sätted asutuste alusaktides on üldisemat 
laadi. Komisjon jälgib kõnealust protsessi jooksvalt.  
Komisj on andis olulise teema – huvide konfliktide ennetamine ja ohjamine16 – kohta välja 
suunised 2013. aasta detsembris. Komisjon kutsub asutusi üles võtma kooskõlas nimetatud 
suunistega viivitamata vastu vastavad huvide konflikte käsitlevad raamistikud. Asutuse d 
peavad seejuures leidma sobiva tasakaalu huvide konfliktide ohjamise ja võime vahel saada 
parimat võimalikku teaduslikku nõu. Komisjon märgib veel kord, et kuna asutused on 
juriidiliselt sõltumatud üksused, vastutavad nad üksi selle eest, kuidas nad käsi tlevad 
                                                            
13  Tegevuskava meede nr 13  
14  Tegevuskava meede nr 14  
15  Tegevuskava meede nr 17  
16  Tegevuskava meetmed 33 –35 
 
5 
 praktikas huvide konfliktide küsimust, samuti vastava aruandluse eest ja eelkõige selle eest, 
kuidas nad rakendavad ja kontrollivad selles valdkonnas peamiste põhimõtete järgimist.  
Selleks et soodustada parima tava jagamist ELi salastatud teabe vah etamise17 valdkonnas, lõi 
komisjon ELi detsentraliseeritud asutuste turvalisuse eest vastutavate ametnike võrgustiku. 
Võrgustiku eesmärk on pidada (vähemalt korra aastas) interaktiivseid koosolekuid, kus saaks 
jagada parimaid tavasid ja üldiselt vahetada sa lastatud teabe käsitlemise ja eriti salastatud 
teabe vahetamise kogemusi. Lisaks toetab komisjon teenustaseme kokkulepete kaudu mitut 
asutust muudes turvalisusvaldkondades (nt sissepääsukaartide tegemine, turvakoolitused, 
nõustamine hoonete füüsilise kaits mise alal jne).  
c. Hindamine, audit ja OLAF  
Komisjon jätkab hindamissuuniste läbivaatamist18. Asutused on andnud sellesse oma panuse. 
Need komisjoni talituste tehtud kõigi hindamiste suhtes kohaldatavad suunised on aluseks 
asutuste hindamise käsiraamatule, m is töötati välja asutuste suutlikkuse suurendamise 
võrgustiku raames.  
Oma auditikava koostamise osas võttis siseauditi talitus vastu lähenemisviisi, mille kohaselt 
hinnatakse riske portfelli tasandil. Igale asutusele määratakse kindlate kriteeriumide aluse l 
riskireiting. Auditeeritud üksuste riskireitingud vaadatakse läbi igal aastal. Auditeerimise 
sagedus ning auditite liik ja hõlmatavad protsessid otsustatakse üksuse riskireitingu alusel, 
mida täiendab protsessi tasandi konkreetne riskiteave . Lisaks tööt atakse välja asjakohaseid 
sätteid, et tagada auditi minimaalne katvus väiksema riskiga üksuste puhul. Mis puutub 
soovituste rakendamise jälgimisse, tehakse seda perioodilise/iga -aastase protseduuri asemel 
üha enam jooksvalt, võttes seni rakendamata soovitu stega seoses järelmeetmeid. Siseauditi 
talituse asutuste ja teiste autonoomsete organite uue harta kohaselt on siseauditi talitus 
vajaduse korral valmis tegema koostööd ja koordineerima tegevust siseauditi üksustega, et 
tagada auditi optimaalne katvus.  
OLAF korraldas asutustele 2014. aasta jaanuaris kaks seminari, et anda neile täiendavaid 
praktilisi juhiseid, kuidas koostada oma pettusevastane strateegia. OLAF abistas asutusi ka 
hiljem vastavalt nende vajadustele. Praeguseks on EFCA, Cedefop, EASA, EIGE , EIOPA, 
ESMA ja OHIM oma pettusevastased strateegiad vastu võtnud.  EBA on pettusevastast 
strateegiat viimistlemas.  
d. Finants - ja inimressursi juhtimine ja eelarveprotsess  
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid 2013. aastal kokku asutuste ressursse 
käsitleva institutsioonidevahelise töörühma loomises ELi 2014. aasta eelarvet käsitleva 
lepitusmenetluse raames. Nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 
2014–2020, võtsid kolm institutsiooni kohustuse vähendada ELi kõigi institutsioo nide, 
organite ja asutuste töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % ning nad olid ühte meelt, et ühtse 
lähenemisviisi tagamiseks on vaja põhjalikumalt ja pidevamalt jälgida detsentraliseeritud 
asutuste arengut. Institutsioonidevaheline asutuste ressursse käsi tlev töörühm kohtus 2014. 
                                                            
17  Tegevuskava meede nr 37  
18  Tegevuskava meede nr 45  
 
6 
 aastal kaks korda ja peaks jätkama tööd kuni 2017. aasta lõpuni, mil 2018. aasta eelarve peaks 
olema vastu võetud ja 5 % eesmärk täidetud.  
Vastavalt uuele raamfinantsmäärusele on inimressursside juhtimise kava (st mitmeaastane 
personalipoliitika kava) osa uuest ühtsest programmdokumendist, mis ühendab endas aastased 
ja mitmeaastased tööprogrammid ning inim - ja finantsressursside kavandamise. Seda uut 
vahendit19 hakkavad asutused kasutama 2017. aasta programmide koostamise käigus. Li saks 
koostati uued aruandlussuunised, et ühtlustada aruandlusnõudeid, st  ühendada personali 
käsitlev aruandlus finants - ja tegevusaruandlusega.  
Pärast asutustega põhjalikult konsulteerimist andsid komisjoni talitused välja suunised20 
asutusepõhiste tulemus näitajate kohta, et hinnata asutuste tegevjuhtide saavutatud tulemusi21. 
Need näitajad toetavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu tööd asutuste eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise raames.  
Tänu personalieeskirjade viimasele reformile on võimalik kasutada rakenduseeskirjade 
kohaldamisel asutustes lihtsustatud menetlust. Lisaks lihtsustati komisjoni talituste koostatud 
uute suunistega22 rakenduseeskirjade vastuvõtmist, mis võimaldab säästa protsessile kuluvat 
aega ja ressursse. Peale selle on välja töötatud r akenduseeskirjade näidis asutuste tööhõive ja 
personali karjääri valdkonnas, et vältida asutustes eeskirjade üha suuremat erinemist. See 
koostati komisjoni talituste ja asutuste koostöös.  
Haldusuurimise ja distsiplinaarmenetluste valdkonnas tegid komisjon i talitused asutustega 
tihedat koostööd selleks, et luua asutustevaheline distsiplinaarasjade uurijate nimekiri. Sellega 
seoses korraldas komisjon ka intensiivsed koolitused.  
Kokkuvõttes jätkavad komisjoni talitused tööd, et koostada parimatel tavadel põhi nevad 
suunised asutuste sisemise planeerimise ja tulude prognoosimise kohta, et aidata asutustel 
vähendada ülekandmiste ja tühistamiste määra, juhul kui see on probleem23. 
 
2. Asutuste alusaktide läbivaatamine  
Komisjon esitas 2014. aasta ettepaneku kohandada C EPOLi alusakti ühises lähenemisviisis 
sätestatud põhimõtetega. Ettepanekus võeti arvesse ka läbivaadatud raamfinantsmääruse 
vastavaid sätteid. Alusakt on vaja läbi vaadata, et anda CEPOLile vajalik juriidiline volitus ja 
vahendid, et rakendada õiguskaitsea lane ELi koolituskava. Ettepanek on kooskõlas 
kaasseadusandjate otsusega viia CEPOL üle Budapesti. Komisjoni algse ettepaneku CEPOL 
ja Europol ühendada lükkasid kaasseadusandjad tagasi.  
CEPOLi, Eurojusti, Europoli ja OHIMi alusaktide läbivaatamise korral on komisjon teinud 
ettepaneku reformida mitut olulist punkti, et tagada ühise lähenemisviisi täielik rakendamine. 
                                                            
19  Tegevuskava meede nr 26  
20  SWD(2015)62  
21  Tegevuskava meede nr 89  
22  Tegevuskava meede nr 87  
23  Tegevuskava meede nr 82  
 
7 
 Komisjon rõhutab veel kord institutsioonidevahelist lubadust kasutada asutuste alusaktide 
selliseid läbivaatamisi võimalusena rakendada ja jär gida ühist lähenemisviisi, seega 
tugevdada asutuse nõukogu järelevalvefunktsiooni (sealhulgas tagades komisjoni täieliku 
osalemise), tagades direktorite läbipaistva valikuprotseduuri ja mitut aastat käsitleva 
programmdokumendi vajaliku vastuvõtmise, vajadu se korral nimetada ametisse juhatus, kui 
see tagab suurema tõhususe, ning täita kohustust võtta hindamiste ja auditite järel paremini 
meetmeid. Mis puutub praegustesse institutsioonidevahelistesse aruteludesse teatavate 
asutuste alusaktide läbivaatamise ko hta, on komisjonil kahju, et vajaka jääb poliitilisest 
vastutusest ELi detsentraliseeritud asutuste ühise lähenemisviisi järgimise tagamisel, seda eriti 
seoses asutuste juhtorganite rolli või ülesehitusega.  
Komisjon tervitab Euroopa GNSSi Agentuuri läbivaa datud alusmääruse vastuvõtmist 2014. 
aastal,24 millega viidi see suures osas vastavusse ühise lähenemisviisi põhimõtetega.  
 
3. Komisjoni esindajate roll asutuste nõukogudes  
Nagu 2013. aastal, ei käivitanud komisjoni esindajad asutuste nõukogudes häire - või 
hoiatussüsteemi, mis oli loodud ühise lähenemisviisiga. Tuleb meenutada, et see vahend on 
poliitiline, mitte aga juriidiline. Komisjoni esindajatel ei ole juriidiliselt võimalik asutuse 
nõukogu tehtud otsust peatada. Süsteem võimaldab aga komisjoni esindajate l ametlikult olla 
vastu nõukogude otsusele eesmärgiga tagada kooskõla ELi põhimõtetega ning asutuste 
tegevuse vastavus nende volitustele ja asjaomastele ELi õigusaktidele ning järgnevalt 
hoiatada Euroopa Parlamenti ja nõukogu.  
Komisjoni esindajad asutuste  nõukogudes toetasid asutusi ühise lähenemisviisi rakendamisel 
jätkuvalt, jälgides iga asutuse tegevuskava rakendamist ja arengut ning teavitades 
probleemide korral partnerpeadirektoraate ja kesktalitusi.  
Eriti siis, kui komisjoni asjaomane volitatud eela rvevahendite käsutaja on asutustele 
erakorraliselt usaldanud eelarve rakendamise ülesanded, peaks ta saama tugineda 
kontrollitulemustele ja asutuse esitatud näitajatele ning seeläbi veenduma sisekontrolli 
eesmärkide saavutamises seoses asjaomase eelarve ra kendamisega. Sellega seoses võivad 
asjaomased volitatud eelarvevahendite käsutajad kasutada asutuse nõukogus olevate 
komisjoni esindajate kogutud teavet.  
 
4. Kokkuvõte  
Kooskõlas oma varasemate lubadustega panustas komisjon nii 2013. kui ka 2014. aastal 
hooleg a oma vastutusalasse kuuluvatesse tegevuskava meetmetesse, et võtta järelmeetmeid 
ELi detsentraliseeritud asutuste ühise lähenemisviisi rakendamiseks. Lisaks on komisjon 
seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel uurinud eri juhtumeid põhjalikult, et tag ada 
ettepanekute vastavus ühisele lähenemisviisile. Komisjoni töö peamine eesmärk on olnud 
tagada tasakaalustatum juhtimine, suurem tõhusus ja vastutus ning suurem sidusus.  
                                                            
24  ELT L 150, 20.5.2014, lk 72.  
 
8 
 Ühise lähenemisviisi tegevuskava rakendamine põhines komisjoni põhjalikul tööl, aga  ka 
detsentraliseeritud asutused andsid oma panuse, osaledes protsessis aktiivselt. Komisjon 
kiidab heaks asutuste ennetava tegutsemise ja võtab arvesse ELi asutuste võrgustiku 2015. 
aasta veebruaris kinnitatud aruannet tegevuskava nende meetmete kohta, mi s kuuluvad 
asutuste vastutusalasse.  
Ühise lähenemisviisi raames ette võetud reformid on üliolulised ka tulevastel aastatel. 
Komisjon jätkab ühises lähenemisviisis sõnastatud põhimõtete kaitsmist ja kutsub Euroopa 
Parlamenti, nõukogu, liikmesriike ja asutusi tegema sama, eriti nendes küsimust es, mis 
kuuluvad nende otsesesse vastutusalasse.