ET Euroopa Liidu Teataja C 160/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 160/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„MOHANT”

EÜ nr: SI-PDO-0005-0424-29.10.2004

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Mohant”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Juust „Mohant” on kahvatukollase, beeži või võikarva värvusega pehme konsistentsiga juust, millele on omased iseäralikult terav, intensiivne ning eriti vänge lõhn ja maitse. Juustu pealispind on sile, lame, kuiv ning kergesti määritav. Juustumass on ühtlase, sileda, kohati elastse, kord raskemini kord kergemini määritava, sitke ning osaliselt mureneva konsistentsiga. Piima traditsioonilise koorimismeetodi puhul peab laagerdunud juustu kuivaine sisaldama vähemalt 35 % rasva, 17 % valku ja 0,5–2,5 % soola.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Mohant” valmistatakse geograafilises piirkonnas toodetud lehmatoorpiimast.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Piimalehmade sööt koosneb peamiselt geograafilises piirkonnas toodetud koresöödast (karjamaal tarbitud rohttaimedest, heinast, silost), mille päevane annus peab sisaldama vähemalt 75 % kuivainet. Täiendavalt on lubatud kasutada mineraale ja vitamiine.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimatootmine ja juustu „Mohant” valmistamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu laagerdatakse suurtes anumates anaeroobsetes tingimustes. Pärast laagerdumist on juust pehme ja kergesti määritav ning ilma koorikuta, mis takistaks selle kuivamist ja oksüdeerumist. Selleks et pärast laagerdumist säiliksid juustu „Mohant” iseloomulikud organoleptilised omadused, tuleb see kohe pärast suurtest anumatest välja võtmist pakendada. Kui juust anaeroobsetes tingimustes laagerdub, eralduvad gaasid, mille liikumisel juustumassis tekivad õhukanalid. Seega on ülimalt oluline hoida laagerdumisprotsessil silma peal, sest juustumassist tuleb eemaldada kõik õhukanalid, mis võivad tootele vähimalgi määral negatiivset toimet avaldada.

Vahetult enne pakendamist juustu sõtkutakse ning lõigatakse. Juustupurgile ja selle kaanele kleebitakse pitserina märgistus, mis kinnitab, et purki ei ole varem avatud.

Et tagada toote eriomased organoleptilised omadused ning selle mikrobioloogiline ohutus, tuleb see geograafilises piirkonnas ilma pikalt viivitamata pakendada.

3.7. Erieeskirjad märgistuse kohta

Toote märgistusel peavad olema välja toodud nimetus „Mohant”, tekst „Samo eden je Mohant Bohinj” (olemas on vaid üks Mohant Bohinj), viide kaitstud päritolunimetusele ning riiklik kvaliteedimärgis.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piimasaaduste ning juustu „Mohant” geograafiline tootmispiirkond asub Julia Alpide südames. Kõnealuse territooriumi piir saab alguse Kobla tipust, läbib Bohinjsko Sedloni ning liigub edasi kuni Pečana mäeni; seejärel läbib Rovtarica ning võtab suuna Soteska poole, kuni jõuab Mrzli Studeneci poole suundudes ning Debela Peči tippu ületades läbi Pleša Kranjska Dolinasse; seejärel läbib Triglav' jõgedega oru ning jõuab Rjavinasse; sealt edasi liigub läbi Zgornja Komna Lepa Komnasse, siis tõuseb üles piki Vogel'd ning Raskoveci mäge, läbib Črna Prsti kaudu Tolminski ning jõuab ringiga tagasi Koblasse.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Juustu „Mohant” geograafiline tootmispiirkond asub Triglav' rahvuspargi ning Natura 2000 looduskaitseala territooriumil. Kolmest küljest piiravad seda kõrged mäed, org avaneb vaid ida poole Sava Bohinjka jõe poolt uuristatud sügavasse voolusängi.

Geograafiline piirkond asub Alpi kliima mõjusfääris. Seda iseloomustavad üsna külmad ja karmid talved ning lühikesed suved. Ilm muutub kiiresti ning tugevad vihmasajud vahelduvad paduvihmadega. Aasta keskmine temperatuur on 7,7 °C all orus ja 3,6 °C üleval mägedes. Juuli on aasta kõige soojem kuu, kõige külmemad kuud on jaanuar (orus) ja veebruar (mägedes).

Geograafilise piirkonna rohu- ning karjamaade mägitaimestik on nendest pinnase- ja ilmastikutingimustest otseselt mõjutatud. Geograafilise piirkonna lubjarikkal mullal kasvav taimestik on üks rikkalikumaid Euroopas: see sisaldab endas enam kui tuhat erinevat taimeliiki, paljusid neist ei kohta mitte kusagil mujal maailmas. Suur osa siinsetest taimeliikidest on kaitse all.

Bohinji et Pršiveci mägede lõunaküljel kasvavad soojalembesed taimed, mis annavad tunnistust Vahemere vahetust lähedusest. Tegemist on karmi kliimaga harjunud taimedega, mida iseloomustavad kääbuskasv või maad ligi surutud olek, kiire areng, mitme aasta pikkune paljunemistsükkel, keskmisest paksemad ning tihtipeale karvadega kaetud lehed. Pikad juured hoiavad taimi kindlalt maa küljes ning nende õied on värvilisemad kui teistel taimeliikidel.

Alpi mägipiirkonna piima- ning juustutootmine sai alguse 13. sajandil. Kuna siinses piirkonnas põllumaid ei ole, talved on pikad ning suved külmad, siis on igati mõistetav, miks kohalikud tegelevad juba pikka aega peamiselt karjakasvatusega. Bohinji elanikud on Alpi piimatootmise täiuslikkuseni viinud. Kui karjakasvatajad kevadel oma loomad värske õhu kätte toovad, siis karjatavad nad neid esialgu madalamatel, seejärel kõrgematel ning lõpuks päris kõrgetel aladel laiuvatel niitudel. Sügisel on loomade karjatamise marsruut vastupidine, suunaga mägedest alla orgu.

Iga alpi ettevõtja, majer, tootis kuni 19. sajandi keskpaigani mägedes ise oma piimasaadused. Juba siis omas juust „Mohant” mägitoodete hulgas erilist kohta.

Erinevad kirjalikud ning suulised allikad kinnitavad juustutootmise pikka traditsiooni ning nime „Mohant” käibelolekut selle praeguses geograafilises piirkonnas. Marko Snoj täpsustab sloveenia keele etümoloogilises sõnaraamatus (2003), et nime „Mohant” kasutati juba 18. sajandil. Anton Pevc pühendab teoses „Sirarstvo” (Juustutootmine) (1925) juustule „Mohant” pika peatüki, milles kirjeldab üksikasjalikult, kuidas seda Bohinjil toodeti. Juustu „Mohant” tootmise traditsiooni kirjeldab ka Anka Novak oma Bohinjile pühendatud teoses „Bohinjski zbornik” (1987). Traditsiooniliselt valmib juust peamiselt kahes etapis: esimeses etapis lastakse kalgendil pärast nõrutamist vormis laiali valguda, teises etapis laagerdatakse juustu spetsiaalsetes anumates (deže) anaeroobsetes tingimustes. Ka tänapäeval valmib juust „Mohant” vastavalt traditsioonile.

5.2. Toote eripära

Juustul „Mohant” on väga vänge lõhn ning terav, vahest koguni kirbe-mõrkjas maitse. Paljudes võivad need lõhna- ja maitseomadused lausa vastumeelsust tekitada. Samas on just tänu nendele tunnustele võimalik juustu „Mohant” teiste juustude seast kergesti eristada.

Veel üheks juustu eritunnuseks on selle kergesti määritav natuke muredavõitu tekstuur.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Mohant” eritunnused on otseselt seotud geograafilise tootmispiirkonnaga, selle pinnase- ja ilmastikutingimustega, sest nendest faktoritest sõltub, milliseks kujuneb geograafilise piirkonna rohu- ning karjamaade taimestik. Geograafilise piirkonna lubjarikkal mullal võrsuv taimestik on oma koosluselt üks rikkalikumaid Euroopas: selle moodustavad enam kui tuhat erinevat taimeliiki, paljusid siinsetest taimekooslustest ei leidu mitte kusagil mujal maailmas. Suurem osa neist on kaitse all. Ka piimalehmade sööt on pärit geograafilisest piirkonnast. Kohalik mitmekülgne taimestik annab juustule „Mohant” sellele iseloomulikud omadused. See tingib ka juustutootmises kasutatava toorpiima organoleptilised omadused, mis omakorda mängivad olulist rolli toote eriomase maitse ja lõhna väljakujundamisel. Kuna piimatootmisel ei kasutata mitte ühtegi liiga intensiivset või jõulist tehnoloogilist protsessi (liiga madalat jahtumistemperatuuri, liiga kõrget temperatuuri piima termilisel töötlemisel, liiga pikka kalgendamisaega) ega kuumtöötlust, siis takistab piima külluslik ning oluline mikrofloora ebasoovitavate patogeensete organismide teket.

Juustutootmise põlvest põlve edasi kantav traditsioon mängib juustu „Mohant” lõhna- ja maitseomaduste ning tekstuuri väljatöötamisel väga tähtsat rolli. Juustu laagerdamine leiab aset anaeroobsetes tingimustes spetsiaalsetes anumates (deže). Laagerdumise käigus muundatakse valgud aminohapeteks ning eraldunud gaaside tulemusel muutub juust kergesti määritavaks. Selle faasi käigus omandab juust ka iseloomuliku lõhna ja maitse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/MOHANT_SP_EU.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.