SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi abi Ukrainale praeguses erakorralises olukorras põhineb tugevatel pikaajalistel suhetel. Ukraina on arendanud alates 2014. aastast tugevat partnerlust Euroopa Liiduga, minnes kaugemale kahepoolsest koostööst, et saavutada järkjärguline poliitiline assotsieerumine ja majanduslik integratsioon. 1. septembril 2017 jõustunud ELi-Ukraina assotsieerimisleping, mis sisaldab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevaid sätteid, on olnud peamine vahend, mis tõi Ukraina ja ELi teineteisele lähemale. Lisaks tihedamate poliitiliste sidemete, tugevamate majandussidemete ja ühiste väärtuste austamise edendamisele on lepinguga loodud kindel raamistik selleks, et viia ellu põhjalik reformikava, milles keskendutakse korruptsioonivastasele võitlusele, sõltumatule kohtusüsteemile, õigusriigile ja paremale ettevõtluskliimale. EL on pidevalt toetanud Ukraina olulisi reforme, mis on vajalikud selleks, et meelitada keskpikas ja pikemas perspektiivis ligi investeeringuid, suurendada tootlikkust ja tõsta elatustaset. Pärast riigi taotlust saada liidu liikmeks tunnistas Euroopa Ülemkogu Ukraina Euroopa-väljavaadet ja andis talle kandidaatriigi staatuse, ja seega peaks koostöö Ukrainaga veelgi süvenema, kui riik liigub Euroopa suunas.

Ukraina pikaajaline majandusareng ja reformidele orienteeritus on seisnud alates 24. veebruarist 2022 silmitsi tohutu väljakutsega, kuna Venemaa tungis riiki, sooritades enneolematu põhjendamatu ja provotseerimata agressiooniakti. Lisaks tohututele inimkannatustele on Ukrainas käimasolev sõda põhjustanud juba tohutut kahju füüsilisele taristule (teed, sillad, tehased jne) ning elu- ja ühiskondlikele hoonetele (eluruumid, koolid, haiglad jne). Võitlus on põhjustanud ka inimeste massilist väljarännet – üle 6 miljoni riigisisese põgeniku ja enam kui 7 miljonit pagulast.

Lisaks tohutule majanduskahjule on Venemaa agressiivne sõda Ukraina vastu võtnud suveräänselt riigilt juurdepääsu rahvusvahelistele kapitaliturgudele. Sellest tulenev maksebilansi rahastamispuudujääk ulatub ametiasutuste ja IMFi hinnangul kogu 2022. aasta jooksul ligikaudu 39 miljardi USA dollarini. IMFi enda hinnangul võiks Ukraina rahastada seda puudujääki, ohustamata tema makromajanduslikku finantsstabiilsust, 9 miljardit USA dollari ulatuses, kasutades selleks oma ametlikke rahvusvahelisi reserve. G7 rahandusministrite ja keskpankade juhtide 18.–20. mai kohtumise raames Ukrainale lubatud kahe- ja mitmepoolsed rahalise toetuse kohustused ulatuvad peaaegu 20 miljardi USA dollarini. Saksamaa andis otsest eelarvetoetust 1 miljardi euro ulatuses. ELi liikmesriikide täiendavate siduvate kohustuste hulgas on 200 miljonit eurot Itaalia ja 190 miljonit eurot Prantsusmaa poolt. Selleks et aidata kaasa Ukraina ülejäänud hinnanguliselt 10 miljardi USA dollari suuruse rahastamispuudujäägi rahastamisele 2022. aastal ulatuses, kavatseb komisjon esitada ettepaneku anda Ukrainale erakorralist makromajanduslikku finantsabi kuni 9 miljardi euro ulatuses.

Selleks et rahuldada Ukraina kohesed ja kõige kiireloomulisemad rahastamisvajadused, esitab komisjon esimese sammuna Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva ettepaneku võtta vastu otsus anda Ukrainale väga soodsate tingimustega pikaajalise laenuna täiendavat erakorralist makromajanduslikku finantsabi kuni 1 miljardit eurot. Teise sammuna kavatseb komisjon esitada võimalikult kiiresti selle äärmiselt erakorralise paketi ülejäänud osa, võttes arvesse selle olemust ja suurust. See vastab Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni üleskutsele kiire ettepaneku kohta. Koos käesoleva aasta alguses välja makstud 1,2 miljardi euro suuruse erakorralise makromajandusliku finantsabiga moodustaks alates sõja algusest Ukrainale antava ELi finantsabi kogusumma 2,2 miljardi euroni ning võib ulatuda siis, kui kogu Ukrainale antava erakorralise makromajandusliku finantsabi toimima hakkab, kuni 10 miljardi euroni. See rahaline abi lisandub paljudele muudele abi liikidele, eelkõige humanitaar-, arengu- ja kaitsealasele abile, Ukraina ekspordi suhtes kohaldatavate imporditollimaksude peatamisele üheks aastaks ja muudele solidaarsusalgatustele, näiteks transpordi kitsaskohtade kõrvaldamiseks, et oleks võimalik tagada eelkõige teravilja eksport.

Seda täiendavat makromajanduslikku finantsabi summas kuni 1 miljard eurot nähakse esimese osana ja komisjon kavatseb niipea kui võimalik esitada ettepaneku erakorralise makromajandusliku finantsabi teise osa kohta. Erakorralise makromajandusliku finantsabi esimese osa eesmärk on anda kiiret rahalist toetust olukorras, kus esineb kiireloomulisi rahastamisvajadusi, ning tagada Ukraina riigi kõige kriitilisemate funktsioonide jätkuv toimimine. Selle abi kättesaadavus on üks aasta ja see makstakse välja ühe osamaksena, mille võib jagada üheks või mitmeks osaks. Ukraina ametiasutustega kokkulepitavad vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“) määratakse osamakse tegemise ja abi andmise tingimused. Vastastikuse mõistmise memorandum hõlmab suuremat läbipaistvust ja aruandlust vahendite kasutamise kohta ning selles määratakse kindlaks aruandlusnõuete kehtestamine, millega makromajanduslik finantsabi seotakse. Siis võiks käsitleda ka vääramatu jõu tõttu lõpule viimata poliitikameetmeid riigi vastupidavuse ja stabiilsuse parandamiseks valitsemistava ja õigusriigi valdkonnas ning energiasektoris 1,2 miljardi euro suurusest kiireloomulist makromajanduslikust finantsabist, mis maksti välja 2022. aasta märtsis ja mais. Samaaegselt selle makromajandusliku finantsabi kui teatises „Ukraina abistamine ja ülesehitamine“ välja kuulutatud erakorralise makromajandusliku finantsabi esimese osa rakendamisega antakse tõenäoliselt ka humanitaarabi ja naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ rahastatavat toetust. Lisaks on see osa kahepoolsete rahastajate ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste erakorralistest rahvusvahelistest jõupingutustest Ukrainat aitamiseks selles kriitilises olukorras.

Kavandatavat 1 miljardi euro suurust osamakset toetatakse ELi eelarvest naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ (NDICI-GE) raames loodud välistegevuse tagatise jaoks kättesaadavate eraldistega. Need sätted tagavad ELile rahalised vahendid, et maksta investoritele välja makromajandusliku finantsabi laenude rahastamiseks kasutatud võlakirjad juhul, kui abisaav riik ei suuda täita oma tagasimaksekohustusi ELi ees. Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette üldise makromajandusliku finantsabi programmi mahuks ligikaudu 11 miljardit eurot laenudena, mille tagamise määr on 9 %. Selle põhjal on finantsplaneeringu sätetes praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames kolmandatele riikidele antavate makromajandusliku finantsabi laenude tagamiseks ette nähtud 1 miljard eurot. Tagatist tuleks rahastada määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõike 5 teises lõigus sätestatud piirides. Nimetatud tagatis annab eelarvevahendid, mis toetavad kavandatavat laenu Ukrainale.

Võttes aga arvesse hiljutisi dramaatilisi ja ettenägematuid sündmusi Ukrainas, ei ole maksebilansikriisiga silmitsi seisvate riikide suhtes üldiselt kohaldatav 9 % tagamise määr käesoleval juhul piisav. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette 70 % tagamise määr liidu eelarvest sissemakstud eraldiste kaudu. Seda erakordselt kõrget tagamise määra peetakse piisavaks, et piirata Ukrainale antava täiendava makromajandusliku finantsabiga kaasnevat riski kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Nimetatud 70 % tagamise määra kohaldamine kuni 1 miljardi euro suuruse laenuprogrammi suhtes tähendab, et 700 miljoni euro suurust summat, mis on käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames olemas makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele, kasutatakse puhvrina sellest uuest laenust tekkida võiva kahju vastu. Seda tagamise määra kohaldataks määruse (EL) 2021/947 artikli 31 lõike 5 kolmandas lõigus sätestatud üldreegli asemel.

Võttes arvesse Ukraina ees seisvat äärmiselt rasket olukorda, tehakse selle laenu mõju piiramiseks riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ka ettepanek, et ELi eelarvest kaetaks erandkorras kuni 1 miljardi euro suuruse laenu vormis antava makromajandusliku finantsabis intressikulud. Sel viisil annab EL Ukrainale täiendavat rahalist abi, mis aitab parandada riigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkust. Komisjon korraldab pika tähtajaga laenu, et anda Ukrainale võimalikult pikk ajavahemik majanduskasvu taastamiseks, majanduse ülesehitamiseks kooskõlas tema Euroopa-püüdlustega ja täieliku tagasimaksmise võimaluse maksimeerimiseks.

Pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist ja kõigi sellega seotud formaalsuste täitmist (vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamine, laenulepingu jõustumine) korraldab komisjon selle laenu kiiremas korras, võttes arvesse Ukraina vajadusi. Komisjon jätkab ettevalmistusi erakorralise makromajandusliku finantsabi laenude ülejäänud paketi korraldamiseks nii kiiresti kui võimalik.

•Üldine taust

Ukraina majanduslik olukord on pärast Venemaa agressioonisõja algust järsult halvenenud. Mitteametliku hinnangu kohaselt vähenes Ukraina SKP aasta märtsi-aprillis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 35–40 %. Mais tõusis inflatsioon aasta arvestuses 18,0 %ni. Ukraina Keskpank peatas konflikti ajaks inflatsioonijuhtimisraamistiku ja säilitas oma põhilise refinantseerimismäära kuni 3. juunini 10 % tasemel, mil ta tõstis seda 25 %ni, et vähendada nõudlust välisvaluuta järele, mis hakkas kasvama mai teises pooles. Samuti lubas ta omandada ebapiisava eranõudluse korral riigi sõjalaenu võlakirju ning ostiski neid ligikaudu 4,1 miljardi USA dollari väärtuses. Osa järgnevast eelarve rahastamisest katsid aga keskpanga valuutamüügisekkumised, mille tõttu vähenesid ametlikud rahvusvahelised reservid jaanuari lõpust mai lõpuni kokku ligikaudu 4 miljardi USA dollari võrra 25,1 miljardi USA dollarini.

Venemaa agressioonisõda tõi Ukraina eelarve jaoks kaasa suure rahastamisvajaduse, mis põhjustas märkimisväärse välisrahastamise puudujäägi. Ühest küljest tõi sõda kaasa avaliku sektori tulude märkimisväärse vähenemise, kuigi osa sellest on ajendatud poliitikast kui VKEdele mõeldud leevendusmeede (käibemaksumoratooriumid, tollimaksuvabastus). Teisest küljest suurenesid märkimisväärselt kulud, et katta Ukraina erakordsed sõjalised ja humanitaarvajadused, sealhulgas sotsiaaltoetus riigisisestele põgenikele ja suuremad riigikaitsevaldkonna palgakulud. Sellest tulenev üldine maksebilansi rahastamispuudujääk ulatub ametiasutuste ja IMFi hinnangul kogu 2022. aasta jooksul ligikaudu 39 miljardi USA dollarini. IMFi hinnangul võiks Ukraina rahastada seda puudujääki, ohustamata tema makromajanduslikku finantsstabiilsust, 9 miljardit USA dollari ulatuses, kasutades selleks oma ametlikke rahvusvahelisi reserve. G7 rahandusministrite ja keskpankade juhtide 18.–20. mai kohtumise raames Ukrainale lubatud kahe- ja mitmepoolsed rahalise toetuse kohustused ulatuvad peaaegu 20 miljardi USA dollarini. Saksamaa andis otsest eelarvetoetust 1 miljardi euro ulatuses. ELi liikmesriikide täiendavate siduvate kohustuste hulgas on 200 miljonit eurot Itaalia ja 190 miljonit eurot Prantsusmaa poolt. Selleks et aidata kaasa Ukraina ülejäänud hinnanguliselt 10 miljardi USA dollari suuruse rahastamispuudujäägi rahastamisele 2022. aastal ulatuses, kavatseb komisjon, nagu paluti Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. juuni kohtumisel, anda Ukrainale väga soodsate tingimustega pikaajaliste laenudena erakorralist makromajanduslikku finantsabi kuni 9 miljardit eurot. Käesolev ettepanek anda täiendavat makromajanduslikku finantsabi laenuna kuni 1 miljardi euro ulatuses on esimene osa Ukraina koheste ja kõige kiireloomulisemate rahastamisvajaduste rahuldamiseks. Komisjon kavatseb peagi esitada asjakohase ettepaneku Ukrainale antava erakorralise makromajandusliku finantsabi ülejäänud osa kohta. Selle eesmärk on aidata rahuldada Ukraina kõige kiireloomulisemaid ja koheseid rahastamisvajadusi, võttes samal ajal arvesse vahendite praegust kättesaadavust liidu eelarves. Rahvusvaheliste rahastajate märkimisväärne panus Ukraina maksebilansi üldise rahastamispuudujäägi katmisse võiks piirata negatiivset inflatsiooni- ja üldist destabiliseerivat mõju, mis oleks tagatud, kui seda rahastaks täielikult Ukraina Keskpank raha trükkimise teel.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega