ET Euroopa Liidu Teataja C 325/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”

(2006/C 325/05)

9. augusti 2006. aasta kirjas palus Saksamaa haridus- ja teadusminister dr ANNETTE SCHAVAN Saksamaa kui tulevase eesistujariigi nimel Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses: “Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”

Asjaomase töö ettevalmistamine tehti ülesandeks ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 431. istungjärgul 13.–14. detsembril 2006 (13. detsembri istungil) pearaportööriks hr WOLFi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 125, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 2.

Sisukord

1. Järeldused ja soovitused

2. Üldised märkused

3. Finantsküsimused ja menetlused

4. Struktuuriaspektid ja raamtingimused

5. Inimtegur — inimressurss — teadlased ja insenerid

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Saksamaa haridus- ja teadusministri Saksamaa tulevase eesistumise ettevalmistuste käigus väljendatud palvet koostada ettevalmistav arvamus teemal “Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”. Komitee peab oluliseks ja kasulikuks, et sel viisil kaasatakse õigeaegselt ka komitee arvamus kõnealuse väga mahuka ja mitmetahulise teema kohta organiseeritud kodanikuühiskonnani viiva ühenduslülina Euroopa haridus-, teadus-, arendus- ja uuenduspoliitikasse.

1.2 Võttes arvesse hiljuti avaldatud uuendustegevust käsitlevaid põhjalikke komisjoni teatisi (1) ning suurepärast Aho-aruannet (2), keskendutakse käesolevas arvamuses eelkõige uuendus- ja arengustegevusele, mis on igasuguse jätkusuutliku uuendusvõime vaieldamatu eeldus, ning asjaomasele väljaõppele. Seeläbi üritatakse samuti vältida liiga ulatuslikku kattuvust nimetatud teatistega.

1.3 Teaduse ja tehnika tippsaavutused ja nende rakendamine konkurentsivõimelise majanduse hüvanguks on otsustavad eeldused selleks, et kindlustada meie tulevik näiteks energia- ja kliimaprobleemide valdkonnas, säilitada ja parandada meie praegust positsiooni globaalses keskkonnas ning kaitsta ja arendada Euroopa sotsiaalmudelit.

1.4 Seega on Euroopa jaoks praegu oluline teadvustada endale oma traditsioonilist positsiooni juhtiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ruumina ja see taaselustada. See eeldab kodanike vastavate oskuste suuremat toetamist, tunduvalt suuremaid investeeringuid teadus-, arendus- ja uuendustegevusse, nende tõhususe tõstmist, tööstuse uuendusvalmiduse ja uuendusvõime suurendamist ning neid pidurdavate takistuste kõrvaldamist.

1.5 Kõige olulisem eeldus on edusammudele avatud ühiskondlik kliima, mis mõjutab kõiki poliitikatasandeid nii, et nende abil luuakse vajalikud raamtingimused ja langetatakse asjaomaseid suundaandvaid otsuseid. Samuti on oluline, et seeläbi loodaks uusi töökohti ning et tööstusvaldkonnas tekiks vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism.

1.6 Selle juurde kuulub teadus- ja tehnikavaldkonna ulatuslikum tutvustamine kodanikele, olemasoleva andepotentsiaali tõhusam ärakasutamine ja intensiivsem arendamine. Selleks tuleb teaduse ja tehnikaga seotud küsimustele pöörata tunduvalt suuremat tähelepanu juba põhikoolide ja eelkõige keskkooli õppekavades.

1.7 Lastele ja noortele tuleb samm-sammult ning kujundlikke näiteid ja praktilisi kogemusi kasutades selgitada teaduse ja tehnika olulisust ning kõnealuse teemaderingi põhimõisteid ja aluseid. Andekaid noori tuleb innustada valima vastav elukutse ja alustama teadaolevalt raskeid õpinguid, samuti tuleb neile anda tugevad alusteadmised.

1.8 Lisaks tuleb ülikoolides ja tehnikakõrgkoolides tagada parima rahvusvahelise standardiga vähemalt samaväärne teaduslik-tehniline väljaõpe: teadus- ja uuendustegevuse olulisim ressurss on kõrgeima kvalifikatsiooniga ning motiveeritud mõlemast soost teadlased ja insenerid, kes säilitavad ja arendavad oma erialast pädevust elukestva õppe käigus kogu tööelu jooksul.

1.9 Samuti peavad ühendus, liikmesriigid ja ettevõtted pakkuma kõnealustele teadlastele ja inseneridele atraktiivseid töövõimalusi, erialaseid stiimuleid, karjääriperspektiive ja asjakohast kindlust elukäigu kavandamisel. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas nii nende väljaõppesse tehtavate ühiskonna investeeringutega kui ka suurte isiklike investeeringutega väga rasketesse ja nõudlikesse õpingutesse. Ainult nii on võimalik muuta tänane palju muret tekitav ühepoolne “ajude äravool” otsustavate võtmeisikute ülemaailmseks liikumiseks Euroopa suunas.

1.10 Lisaks kuulub siia tööstuse ja eriti ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete teadus- ja arendusalase uuendusvalmiduse toetamine ja atraktiivsemaks ning tasuvamaks muutmine asjakohaste õiguslike, halduslike ja rahanduslike raamtingimuste kaudu.

1.11 Erilisi jõupingutusi väärib eesmärk kiirendada teadus- ja arendustegevuse uute saavutuste rakendamist uutes toodetes või protsessides. Selleks tuleb kõnealustel ettevõtetel personalipoliitika kaudu tagada piisava teaduslik-tehnilise pädevuse olemasolu, et olla omalt poolt suutelised osalema uuendustegevuses või vähemalt suuta hinnata ja olla valmis kohanduma uute ideede ja võimalustega.

1.12 Lisaks rahandustehnilistele, maksu- ja vastutusõiguslikele aspektidele tuleks seega pöörata erilist tähelepanu akadeemiliste ja majandusringkondade vastastikusele liikuvusele. Siinjuures oleks abiks eriti uue ja atraktiivse, akadeemilisi ja tööstusringkondi võrdselt hõlmava liikuvus- või stipendiumisüsteemi sisseviimine teadmiste edasiandmiseks ning täiend- ja väljaõppeks.

1.13 See peaks analoogselt ülikooliprofessorite tasulise loomepuhkusega (sabbatical) võimaldama parima kvalifikatsiooniga teadlastel ja inseneridel töötada teatud aja jooksul tööstusettevõttes (ja vastupidi!), andes neile täieliku garantii endise karjääri juurde tagasipöördumiseks. Nii luuakse isiklik sild akadeemiliste ja majandusringkondade vastastikuseks läbipõimumiseks ning edendatakse parimal viisil vajalikku teadmiste edasiandmist.

1.14 Järgnevalt esitatakse mõned näited täiendavate konkreetsete soovituste ja järelduste kohta.

1.14.1 Kõik asjaomased osapooled peavad väga tõsiselt võtma Lissaboni strateegia realiseerimiseks seatud Barcelona eesmärki, et teadus- ja arendustegevuse investeeringute ülemaailmses konkurentsis mitte jääda viimaseks. Kõnealuse eesmärgi kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevusse suunatavaid kogukulutusi suurendada, nii et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Selleks vajalikke investeeringuid peaksid kahe kolmandiku ulatuses rahastama eraettevõtted.

1.14.2 Vastavalt ühenduse praegusele eelarvekavale aastateks 2007–2013 suunataks teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi kaudu teadus- ja arendusvaldkonna investeeringuteks vaid ligikaudu 2 % Barcelonas eesmärgist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates ei ole see piisav, et saavutada ühenduse toetuste märkimisväärne võimendav mõju ja integratsioonivõime, mis mõjutaks liikmesriikide toetuspoliitikat ja tööstuse vajalikku investeerimisvalmidust ning vallandaks vajaliku olulise kasvu.

1.14.3 Seetõttu tuleks ühenduse toetuste kõnealust osa suurendada 2008. aastal toimuva ELi eelarve läbivaatamise käigus esialgu ligikaudu 3 %ni. See oleks eriti tõhus ühenduse meede, mis kiirendaks praegusega võrreldes Lissaboni ja Barcelona jätkuvalt oluliste eesmärkide saavutamist. Viimatinimetatu on vajalik ka seetõttu, et näiteks USAs ja Hiinas näitavad teadus- ja arendustegevuse jõupingutused kiiret kasvutendentsi.

1.14.4 Ühenduse riigiabi eeskirjad (E state aid) tuleks kujundada selliseks, et see julgustaks liikmesriike ja annaks neile vajaliku tegevusvabaduse ülikoolide, teadus- ja uurimisasutuste ning tööstusettevõtete teadus- ja arendusprojektide ning neile vajalike võrgustike toetamisel senisest enam, tõhusamalt ja vähem bürokraatlikult.

1.14.5 Liikmesriikide eelarveõigus peaks võimaldama seda, et teadus- ja arendusmeetmete toetamisel võiks vahendite ülekandmine toimuda paindlikult sõltuvalt asjaomase projekti edenemisest. See tähendaks näiteks, et eraldatud vahendeid oleks võimalik üle kanda järgmisse kalendri- või eelarveaastasse.

1.14.6 Jõupingutused ühenduse patendi loomiseks tuleks viia eduka lõpuni, kusjuures keeleküsimus tuleks lahendada vastavalt rahvusvahelise teaduskogukonna pikaajalistele tavadele.

1.14.7 Uuendustegevus ja edusammud tuginevad alusuuringute, rakendusuuringute ning tootekeskse arenduse koostoimele, kusjuures nimetatud kategooriate vahelised piirid on raskesti eristatavad.

1.14.8 Sellest tulenevalt on vaja väljaõppe, teadustegevuse ja tööstusliku rakendamise sambad omavahel veelgi tugevamalt siduda. Komitee tervitab seetõttu Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiskava; instituut peab andma panuse ühenduse ja liikmesriikide uuendussuutlikkuse edasiarendamisse, sidudes kõrgeimal tasemel haridus-, teadus- ja uuendustegevuse.

1.14.9 Kuid selleks tuleb alusuuringuid ka ühenduse tasandil piisavalt toetada. Hea lähenemisviisi pakub teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi eriprogramm “Ideed”.

1.14.10 Areng ja püsiv uuendustegevus ei tugine siiski ainult teadusel ja tehnikal, vaid ka kõikide osalejate motivatsioonil, uuelaadsetel ärimudelitel ning õigetel juhtimismeetoditel.

1.14.11 Oluline on pakkuda inimestele parimad võimalused enese arendamiseks ja omapoolse initsiatiivi näitamiseks, lähtudes nende annetest, töövõimest ja loovusest. Selleks tuleks ka tagada, et ettevõtte või instituudi kõigil töötajatel oleks võimalus esitada ideid ja ettepanekuid ning saada selle eest vastavat tasu. Need on sotsiaaluuringute, ettevõttemajanduse ja üldisemalt juhtimiskultuuri olulised küsimused.

1.14.12 Uute teadusalgatuste, uuenduslike tehnoloogiate, tootmisprotsesside või ärimudelite edendamine eeldab teatud riskide aktsepteerimist. Areng ja risk on ühe medali kaks külge.

1.14.13 Liiga jäigad eeskirjad organisatsioonivormide, teadusprogrammide ja töömeetodite ühtlustamisel võivad takistada arengut uuenduslikkuse ja uuendustegevuse suunas. Teadusuuringute vabadus on loomingulise teaduse, uute avastuste ja uuendusliku tehnika põhieeldus, mille ainsad piirid võivad olla eetiliste küsimuste õigsussätted ning eraldatud toetuste asjakohane kasutamine.

1.14.14 Teadus- ja arendustegevuse edendamise haldusmenetlusi on vaja lihtsustada ka selleks, et pidurdada vajalike mitmekesiste ja sageli isegi kattuvate taotlus-, hindamis-, seire- ja auditimenetluste tulva ning need mõistlikesse piiridesse tagasi juhtida.

1.14.15 Muus osas viidatakse käesoleva arvamuse üksikasjalikule tekstile. Arvamuses põhjendatakse soovitusi, juhitakse tähelepanu täiendatavatele, ka väga konkreetsetele aspektidele ja antakse sellekohaseid soovitusi.

2. Üldised märkused

2.1 Võttes arvesse hiljuti avaldatud uuendustegevust käsitlevaid põhjalikke komisjoni teatisi (3) ning suurepärast Aho-aruannet (4), keskendutakse käesolevas arvamuses eelkõige uuendus- ja arengustegevusele, mis on igasuguse jätkusuutliku uuendusvõime vaieldamatud eeldused, ning asjaomasele väljaõppele. Seeläbi üritatakse samuti vältida liiga ulatuslikku kattuvust nimetatud teatistega.

2.2 Kaasaegse teadus- ja arendustegevuse häll on Euroopa (5). Teadus- ja arendustegevus, nende meetodid ja mõtteviis on olnud meie tänase Euroopa ühiskonna, selle väärtuste, eluviisi ja elatustaseme põhilised teerajajad; teadus- ja arendustegevus olid Euroopa kultuuriruumi tunnus (6). Eeltoodust tulenevate saavutuste edu alus oli käsitööliste leiutaja- ja ettevõtlusvaim ning teaduslike meetodite ja süstemaatika vastastikune vaba mõju.

2.3 Peaaegu käsikäes teadus- ja arendustegevuse edusammudega kulgesid otsustavad ühiskondlik-poliitilised arengud, mis viisid kaasaegse riigini tekkeni. Sellist riiki iseloomustavad võimude lahusus, demokraatia, põhiõigused ja sotsiaalsed õigused.

2.4 Kõnealuste ühiste protsesside tulemusena on neis osalenud riikide ja piirkondade inimeste elutingimused muutunud ja paranenud rohkem kui kunagi varem inimkonna ajaloos.

2.5 Viimase 135 aasta jooksul on elanike (7) keskmine eluiga enam kui kahekordistunud (8). Viimase 50 aasta jooksul on pindalal põhinev põllumajandustoodang enam kui kolmekordistunud. Kõige edukamates tööstusriikides on alatoitluse asemel kõne all ülekaalulisus, teabe puuduse asemel teabe üleküllus, laste suremuse asemel vananemine.

2.6 Teadus-, arendus- ja uuendustegevuse käigus omandatud kaasaegse mobiilse tööstusühiskonna oskused ja saavutused hõlmavad kõiki inimarengu ja elukvaliteedi valdkondi.

2.7 Teadus- ja arendustegevuse vahetu ülesanne on omandada ja süvendada teadmisi, st uurida tundmatut ning saada kinnitust oletustele ja tuntud tõsiasjadele, ning arendada uusi oskusi, samas on kõnealuste jõupingutuste tulemused edendanud suurel ja eelkõige ootamatul määral inimeste heaolu. Selles ülekantud tähenduses on teadus- ja arendustegevuse eesmärk siis ka inimkonna heaolu teenimine.

2.8 Saavutatud edu teine otsustav tegur oli energiat kasutavate tööstuslike protsesside ja masinate areng ja intensiivne kasutamine: Energia vabastas inimese raske füüsilise töö koormast ning sellest sai kaasaegse rahvamajanduse “toitaine”.

2.9 Siit tuleneb komitee esimene oluline soovitus: ühiskond peab mõistma kõnealuste saavutuste otsustavat rolli meie praeguse eluviisi seisukohalt, nende tekkimise eeltingimusi, samuti nendega seotud teaduslik-tehnilist ja kultuurilist panust ning austama nende eksistentsiaalset tähendust; selle mõistmine peab olema osa üldisest haridustasemest! Selleks, et oskaksime hinnata meile aja jooksul iseenesestmõistetavaks muutunud elatustaset ja selle eeldusi, tuleb meeles pidada palju madalamat elukvaliteeti, mida võib Kolmandas Maailmas veel tänagi osaliselt kohata ning mis enne kõiki nimetatud saavutusi valitses ka praegustes tööstusriikides.

2.9.1 Vastavalt sellele tuleb kõikide kooliastmete õppekavad ja eraldatud õppeaeg kohandada nii, et lapsed ja noored juhatatakse näitlikke ja huvitavaid selgitusi ja õppematerjale kasutades samm-sammult teaduse ja tehnika mõttemaailma ning olemasoleva teadmistevaramu (9) juurde ning neile teadvustatakse teadustöö ja tehnika arengu olulist osa meie kõigi igapäevases elus. Oluline on innustada mõlemast soost andekaid noori langetama valikut teaduslik-tehniliste õpingute kasuks ja pakkuda neile siis kõrgkoolides ja ülikoolides ka parimal tasemel teaduslik-tehnilist väljaõpet ning neid edaspidi elukestva õppe programmide kaudu täiendavalt koolitada. Saavutused on tulevaste edusammude alus.

2.10 Suurem osa seniöeldust ei kehti vaid Euroopa kohta, kuigi nimetatud saavutused ei ole veel — kahjuks — kogu maailmas kõikidele inimestele, elanikkonnarühmadele ja rahvastele võrdsel määral ja piisavalt kättesaadavad.

2.10.1 Seoses sellega tuleb välja tuua kaasaegse teadmisteühiskonna üks oluline tunnus: erinevalt varasematest aegadest, kui näiteks siidi valmistamist hoiti Hiinas suures saladuses, pakutakse praegu omandatud teadmisi, see tähendab meie väärtuslikemat vara, peaaegu piiranguteta (10), näiteks ülikoolides ja tehnikakõrgkoolides kogu maailmast pärit üliõpilastele (isegi stipendiumide kujul), aga ka õpikutes, väljaannetes, patendikirjeldustes, erialakonverentsidel, internetiväljaannetes, erialaajakirjades jne.

2.10.2 Saadud teadmiste avalikustamise eesmärk on ühelt poolt teadusarengut edendav ülemaailmne teadmiste vahetus, teiselt poolt on see aga ainulaadne ja eriti tõhus arenguabi vorm, mis on näiteks juba alates 19. sajandist aidanud kaasa sellele, et riigil nagu Jaapan õnnestus omaenda jõupingutuste abil selja taha jätta keskaegne eluviis ja ühiskonnastruktuur ning saavutada lühima aja jooksul Euroopaga sarnane elatustase.

2.10.3 Omandatud teadmiste ja oskuste vaba kasutatavuse piirid tuleb siiski kehtestada seal, kus on vaja teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringud hiljem majanduslikult tagasi teenida ja seega asjaomaste rahvamajanduste konkurentsivõimet turul vajaliku edumaa kaudu suurendada.

2.10.4 Selleks on enamik tööstusriike välja töötanud tasakaalustatud õigussüsteemi intellektuaalomandi tähtajaliseks kaitseks, mis saavutab haripunkti patendiõiguses. Selle kohta on komitee juba mitmeid kordi arvamust (11) avaldanud ja tuletanud korduvalt meelde vajadust võtta kasutusele Euroopa Ühenduse patent, aga ka vajadust tõsta teadlikkust intellektuaalomandi majanduslikust ja kultuurilisest tähtsusest. Lõpuks on intellektuaalomandi tunnustamine ja kaitse innustus ja õiglane tasu uute tehnikate leiutajatele ja uute teoste loojatele.

2.11 Mida see tähendab Euroopa Ühenduse poliitika seisukohalt? Esmajoones on tuleb uurida olulist ja väga konkreetset küsimust: milline murdosa sisemajanduse kogutoodangust (SKT) tuleks tasakaalustatud üldpoliitika raames investeerida teadus- ja arendustegevusse.

2.11.1 Vastuse sellele annab Euroopa positsioon ülemaailmses konkurentsis, niisiis palju tsiteeritud Lissaboni strateegia (12).

2.11.2 Selle kohta võttis nõukogu juba 2002. aasta märtsis Barcelonas (13) vastu suundaandvad otsused (14) ja sõnastas nüüdseks üldtuntud 3 % eesmärgi, mille kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevuse kogukulutusi suurendada nii, et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Kõnealuseid investeeringuid peaksid kahe kolmandiku ulatuses rahastama eraettevõtted (nõukogu otsuse punkt 47). Lisaks ühenduse teadus- ja arendustegevuse investeeringute märkimisväärsele suurendamisele on niisiis eriti oluline luua liikmesriikidele ja eelkõige tööstusele stiimuleid teadus- ja arendustegevusse investeerimiseks. Komitee on kõnealust eesmärki rõhutatult toetanud paljudes arvamustes (15), kuid kahjuks näib, et kui mõned liikmesriigid välja arvata, siis jääb eesmärk saavutamata. See on muret tekitav tõsiasi.

2.11.3 Lisaks märgitakse 2006. aasta oktoobri lõpus avaldatud ülevaates STERN REVIEW (16): “The Economics of Climate Change”, et ainuüksi kasvuhoonegaaside põhjustatud ülemaailmse soojenemise pidurdamiseks vajatakse ligikaudu 1 % SKTst; nimetatud kulutused hõlmavad ka täiendavalt vajalikke teadus- ja arendustegevusi.

2.11.4 Siiski ei ole kliimamuutused ja nende seos energiakasutuse, energiatarbimise ja jätkusuutliku energiavarustusega ainus probleemide ring. Ka võitlus füüsiliste ja psüühiliste haiguste vastu, puuetega inimeste elutingimuste parandamine, demograafiliste muutuste ja vananemise mõjud ning keskkonnakaitse, samuti meie elu põhialuste ja Euroopa väärtushinnangute süsteemi üldine tagamine on olulised uurimisteemad, mille kohta komitee on andnud põhjalikke soovitusi varasemates arvamustes, nagu arvamus teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi ja selle eriprogrammide kohta.

2.12 Teadaolevalt seisab Euroopa Ühendus silmitsi teravneva ülemaailmse konkurentsi tõsiste väljakutsega. Seejuures on eriti oluline säilitada Euroopas töökohad, sissetulekute tase ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid. See kehtib USA ja Jaapani majandusjõudude taustal, aga eriti silmas pidades selliste riikide nagu Hiina (Hiina on seadnud eesmärgiks astuda 2050. aastaks ülemaailmselt juhtiva tehnoloogiriigina USA asemele! (17)), India ja Brasiilia märkimisväärseid ja üha kasvavaid tööstus- ja teadussaavutusi, ning arvestades sealseid oluliselt madalamaid töötasusid ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid.

2.13 Just ülemaailmse konkurentsi, samuti sellega kaasneva teadus- ja arendustegevuse kasvavate investeeringute ülemaailmse võidujooksu taustal, kaasa arvatud parimate teadlaste ja inseneride ülemaailmse konkurentsi tõttu, peab Euroopa Ühendus paremini ära kasutama oma teadusuuringute, tehnilise arengu ja uuendustegevuse potentsiaali ja seda veelgi tugevdama. Siinjuures on tegemist esmajoones ülemaailmse, mitte Euroopa-sisese konkurentsiga!

2.14 Euroopa konkurentsivõimelist positsiooni on niisiis võimalik säilitada vaid ka tulevikus püsiva edumaa kaudu (18) teadusuuringute, tehnilise arengu ja uuendustegevuse valdkonnas, mida ümbritseb demokraatiat, õigusriiki, ettevõtlusvabadust, planeerimiskindlust, teotahet ja saavutuste tunnustamist hõlmav sotsiaalne ja kultuurikeskkond. Euroopa teadusruumi tuleb tugevdada ja edasi arendada. Kõnealusest järeldusest on küll nüüdseks saanud poliitiliste tahteavalduste tavapärane osa, kuid reaalses tegevuses, reaalsete prioriteetide rakendamisel (nt teaduseelarved) ja vastavates eeskirjades (nt töötasude struktuur (19), maksuõigus) esineb veel selgeid ja kahetsusväärseid puudujääke nii ühenduse kui ka enamike liikmesriikide tasandil.

2.15 Teised riigid, kes seisavad vastamisi sarnaste probleemidega, näiteks USA või Jaapan, aga ka Šveits, teevad siin edukalt tunduvalt suuremaid ja ka tõhusamaid kulutusi teadusuuringutesse, tehnoloogilisse arengusse ja uuendustegevusse. See kajastub ka USA atraktiivsuses Euroopa teadlaste ja inseneride jaoks, mis viib endiselt selleni, et põhimõtteliselt soovitud vastastikuse liikuvuse raames siirdub USAsse rohkem asjatundjaid ja talente kui sealt Euroopasse (“ajude äravool”).

2.16 Just USAd silmas pidades ei ole nimetatud tõsiasi ainult finantssuutlikkuse ja kõrgemal tasemel teadussüsteemi näitaja, vaid lisaks nõrgendab see Euroopat ja tugevdab USAd. Lisaks iseloomustab USA teadus- ja arendustegevuse poliitikat Euroopaga võrreldes avatum ja julgem lähenemine uutele kontseptsioonidele ja algatustele, aga ka üldiselt suurem riskivalmidus. Asjaomases poliitikavaldkonnas saadakse motivatsiooni mitte ainult majanduslikust konkurentsivõimest, vaid samavõrra ka järjekindlast riiklikust julgeolekustrateegiast (20) ning sellega seonduvatest suurtest investeeringutest teadus- ja arendustegevusse, mis toovad kaasa vastastikku viljaka tegevuse.

2.17 Seega tuleb Euroopal taaselustada oma traditsiooniline positsioon juhtiva teadus- ja uuendustegevuse ruumina, investeerida oluliselt rohkem teadus- ja arendustegevusse, edendada oma kodanike vastavaid võimeid, tasustada nende saavutusi ning kõrvaldada pidurdavad takistused.

2.18 Eesmärgi saavutamise olulisim eeldus on ühiskondlik kliima, mis mõjutab kõiki poliitikatasandeid nii, et nende abil luuakse vajalikud raamtingimused ja langetatakse asjaomaseid suundaandvaid otsuseid. Vaid sellisel juhul võivad koolid ja ülikoolid täita ülemaailmses konkurentsis oma ülesannet ning suunata piisavalt noori teaduse ja tehnika valdkonda. Vaid sellisel juhul tekib tööstusvaldkonnas vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism.

3. Finantsküsimused ja menetlused

3.1 Investeeringute allikas. Teadus- ja uuendustegevus koos võimekate inimeste kvaliteetse ja tõhusa väljaõppega on ühiskonna tulevase heaolu eeldus. Niisiis peab ühiskond eraldama selleks vajalikud investeeringud. ELis tulevad kõnealused investeeringud ühenduselt, liikmesriikidelt, majandusettevõtetelt ja väikeses ulatuses erafondidelt.

3.2 Ühenduse toetus

3.2.1 Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogramm. Euroopa Ühendus annab põhipanuse (21) teadus- ja arendustegevuse edendamisse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi kaudu. Raamprogrammi. eelarve aastateks 2007–2013 on (22) ligikaudu 50 mld eurot (23), see on ligikaudu 5,8 % ühenduse selle perioodi kogueelarvest.

3.2.2 Kõnealune summa moodustab seega ligikaudu 0,06 % ühenduse sisemajanduse kogutoodangust, niisiis ainult ligikaudu 2 % Barcelona eesmärgist (vt lisa). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates ei ole see piisav, et saavutada ühenduse toetuste märkimisväärne võimendav mõju ja integratsioonivõime, mis mõjutaks liikmesriikide toetuspoliitikat ja tööstuse vajalikku investeeringuvalmidust ning vallandaks vajaliku olulise kasvu.

3.2.3 Komitee peab seega äärmiselt kahetsusväärseks, et ei järgitud komitee soovitust (24) suurendada senisega võrreldes 7. raamprogrammi osa ühenduse kogueelarves. Komitee pöördub seetõttu Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi poole palvega liikuda selles osas 2008. aastal eelseisva ELi eelarve läbivaatamise käigus olulisel määral edasi ja suurendada 7. raamprogrammile eraldatavat ühenduse toetuste mahtu 3 %ni Barcelona eesmärgist.

3.2.4 Euroopa Investeerimispank. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et ka Euroopa Investeerimispanga toetusi tuleb rohkem kasutada teadus-, arendus- ja uuendustegevuse edendamiseks (25), eriti valdkondades, mis tegelevad vajalike infrastruktuuride rajamise ja teadmiste edasiandmisega tööstuses rakendamise eesmärgil..

3.2.5 Euroopa Struktuurifond. Eelpoolöeldu kehtib isegi suuremal määral Euroopa Struktuurifondi kasutamise kohta. Eriti uutes liikmesriikides valitseb vajalike teadusinfrastruktuuride rajamisel ja nende sidumisel kaasaegsete kõrgtehnoloogiaettevõtete asukohtadega selge järelejõudmisvajadus.

3.3 Liikmesriikide ja ettevõtete toetus; ühenduse toetavad meetmed.

3.3.1 Majandusettevõtete investeeringute suurendamine. Ühenduse toetuste struktuuriliselt tagasihoidlikku osa silmas pidades on oluline, et nii liikmesriigid kui ka Euroopa majandus (26) investeeriksid omalt poolt piisavalt, see tähendab senisest oluliselt enam, teadus- ja arendustegevusse ning sellega seotud väljaõppesse, et rakendada ja suurendada Euroopa potentsiaali teadus-, arendus- ja uuendustegevuses, kasutada Euroopa teadusruumi ja saavutada vähemalt ligilähedaseltki Barcelona eesmärk. Selles osas on enamikel liikmesriikidel suurim ja tungivaim järelejõudmisvajadus!

3.3.2 Usaldusväärsed ja sobivad raamtingimused. Suurema rahalise panuse kõrval tuleb üle kontrollida ka kõik teised eeldused, et saavutada rakendatud vahenditega parim võimalik tulemus. Sealjuures on eriti oluline kontrollida teadusega mitteseotud aspektide ja nõuete kasulikkust või kahjulikkust ning tagada suurim võimalik planeerimiskindlus ja riiklike nõuete usaldusväärsus.

3.3.3 Ühenduse toetavad meetmed. Selles osas saab ja peab ka Euroopa Ühendus osutama oma poliitika kaudu kindlat toetust, rakendades selleks eelkõige sobivaid määrusi või direktiive, optimaalseid raamtingimusi ja teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammist eraldatava targalt kasutatud toetuse võimendava mõju kaudu.

3.3.4 Ühenduse riigiabi eeskirjad. Ühenduse riigiabi eeskirjades sätestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt liikmesriikide poolt teadus- ja arendustegevusele eraldada lubatud riigiabide (27) liik maht ja haldusmenetlused. Riigiabi andmise vorm on niisiis veel üks otsustav vahend teaduse edendamise liikmesriikidepoolseks mõjutamiseks, aga ka ühenduse 7. raamprogrammi kaudu antava abi optimaalseks kasutamiseks. Seega tuleks ühenduse riigiabi andmine korraldada selliselt (28), et see julgustaks liikmesriike ja aitaks neil senisest enam, tõhusamalt ning võimalikult tulusalt ja mittebürokraatlikult edendada ülikoolides, teadusorganisatsioonides, tööstuses ja nende omavahelises koostöös teadus- ja arendusprojekte.

3.3.5 Ülemaailmse konkurentsivõime prioriteetsus. Esmajoones tuleb vältida seda, et teadus- ja arendustegevuse riikliku edendamise liiga kitsalt sõnastatud, suure bürokraatiaga seotud ja eranditult Euroopa-sisesest konkurentsiolukorrast lähtuvad piirangud kahjustaksid Euroopa Ühenduse ülemaailmset konkurentsivõimet. Vastupidi, eelkõige silmas pidades ühenduse toetuse väga väikest suhtelist panust (29), peavad liikmesriigid omalt poolt suutma märkimisväärselt ja bürokraatlike takistusteta edendada Euroopa teadusruumis vajalikku ülikoolide, teadusasutuste ja tööstusettevõtete võrgustikku.

3.3.6 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning alustavad ettevõtted. Samuti on vaja enam tugevdada VKEde ja eriti alustavate ettevõtete uuendustegevuse potentsiaali ning luua tööstusele üldiselt suuremaid stiimuleid vastavate investeeringute tegemiseks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viitab lisaks oma soovitustele dokumendis (30) “Ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaastane programm” ja sellega seoses eriti olulisele teadmistel põhineva majanduse edendamisele. Asjaolu, et 98 % kõikidest Euroopa Liidu ettevõtetest on VKEd, muudab eriti selgeks, milline tähtsus on uuendusvõime tugevdamisel nimetatud ettevõtete kategoorias.

3.3.7 USA näide. Suuna leidmisel tuleks abiks võtta ülemaailmsete konkurentide, eriti USA vastav toetuste poliitika.

3.4 Liikmesriikide eelarveõigus. See, kas erinevate liikmesriikide eelarveõigus aitab saavutada vahendite tõhusa kasutamise eesmärki, on seotud veel ühe olulise aspekti, rahastamisküsimustega. Kui see nii ei ole, peaks ühendus tegutsema selles suunas, et vastavate liikmesriikide eelarveõigus oleks senisest rohkem kooskõlas teadus- ja arendustegevuse vajadustega.

3.4.1 Paindlikumad vahendite eraldamise kavad ja eelarveõigus. Eelkõige suuremate arendusprojektide puhul, aga üldiselt kõikide teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringute puhul tuleks vältida seda, et sisuga mitteseonduvalt kindlaks määratud riiklikud vahendite eraldamise kavad (nii on see näiteks eelarvelise raamatupidamise korral) toovad kaasa otsused, mis ei ole projektiga kooskõlas. Kuna seni käsitlemata tehniliste küsimustega tegelevate projektide puhul ei ole kogukulutused, niisiis eriti ka kalendriaasta jooksul vajaminevad vahendid, alati piisava täpsusega kavandatavad, siis võivad projektivahendid kalendriaastaga seotud riiklike vahendite eraldamise kavade tõttu otsa lõppeda. See toob kaasa sobimatud optimeerimismenetlused ja põhjustab ebatõhusat tegutsemist, mistõttu tuleks leida paremad lahendused, nt eraldatud vahendite osaline ülekandmine järgmisse kalendri- või eelarveaastasse, ning lisada need liikmesriikide eelarveõigusesse.

3.5 Liikmesriikide maksu- ja vastutusõigus. Samuti tuleks ühendusel tegutseda selles suunas, et ka liikmesriikide maksu- ja vastutusõigus oleks rohkem suunatud eesmärgile luua tööstusettevõtetele stiimuleid investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse ning säilitada uuenduslike tehnikate või toodete kasutuselevõtmisel ülevaade finantsriskidest.

3.6 Liikmesriikidepoolne piisav põhirahastamine. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama oma teadusasutuste piisava põhirahastamise, et oleks üldse võimalik kasutada kaasrahastamise võimalust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 7. raamprogrammi kaudu.

3.7 Raamatupidamine, kulude arvestus ja hindamine. Samuti tuleks riiklike toetuste saajate, see tähendab erinevate teadusasutuste raamatupidamist, kulude arvestust ja hindamist kontrollida selles osas, kas need vastavad tõepoolest teadus- ja arendustegevuse iseloomulikele eripäradele. Eelkõige tuleb kindlaks teha, kas tootmisettevõtete jaoks optimeeritud ettevõttemajanduse aspektid on üks-ühele ülekantavad organisatsioonidele, kes toodavad teadmisi ja kes võivad seal kulutuste, kajastamise ja hindamise osas põhjustada moonutusi.

3.8 Poliitilised ja ühiskondlikud prioriteedid. Üldiselt on oluline luua poliitilisel tasandil ja meedias, mis on arvamuste võimendaja, arusaamine, et piisav ja tõhus teadus- ja arendustegevus on vajalik kasvupinnas tulevasele heaolule, st ka töökohtade loomisele, sotsiaalteenuste osutamisele ja konkurentsivõimele, ning sellele vastavalt ka tegutseda. See kehtib nii nõutavate investeeringute tegemiseks vajalike eelarvega seotud otsuste kui ka kõigi hariduse, tööõiguse, töötingimuste, maksuõiguse, töötasu jt. raamtingimuste kohta. Samuti hõlmab see ühiskonna kui terviku põhihoiakut teaduse ja tehnika arengu suhtes, mis on seotud suurte võimaluste, aga vältimatult ka teatud riskidega. Ülemäärane hirm riskide ees toob kaasa stagnatsiooni ning lõpuks isegi teadmiste kadumise ja taandarengu.

4. Struktuurilised aspektid ja raamtingimused

4.1 Üldised märkused (31). Seetõttu on esmatähtis majanduslik, poliitiline, sotsiaalne ja kultuuriline keskkond, kus loomingulisus ja leidlikkus ning ettevõtlusalgatused kõige paremini areneda saavad (32), ning mis võimaldab kaasata Euroopa teadusruumi kõige paremad teadlased ja insenerid ning neid seal ka hoida. See hõlmab eelkõige hea teadus ja uurimistegevuse jaoks optimaalsete tegevustingimuste säilitamiseks või loomiseks vajalikke meetmeid.

4.2 Uute ideede ja kontseptsioonide katsetamine. Teadus- ja uurimistegevus on keskendunud parimate ja uusimate ideede, meetodite ja tulemuste leidmisele. Siia kuulub ka uute teadmiste sõltumatu reprodutseerimine (või ümberlükkamine), st “sertifitseerimine”, samuti nende levitamine, süvendamine ja laiendamine, kusjuures esmane eesmärk peab olema tegeleda järkjärgult seni käsitlemata teemadega. Järelikult on vaja luua ja säilitada pluralistlikud (33) ja interdistsiplinaarsed teadustegevuse lähenemisviisid, hindamismeetodid ja teadustegevuse struktuurid, et ergutada ja kasutada parimate ideede, tulemuste, aga ka organisatsioonivormide evolutsioonilist protsessi (34).

4.3 Hindamiskriteeriumid ja tegutsemisvabadus. Järelikult peavad hindamiskriteeriumid soodustama uusi ideid ja sealjuures tuleb aktsepteerida ebaõnnestumise ohtu, sest edu ei ole võimalik kogemuseelselt tagada. Vältida tuleb liiga jäiku ülalt alla suunatud eeskirju või reeglistikke organisatsioonivormide, teadusprogrammide ja töömeetodite ühtlustamiseks; need võivad takistada evolutsiooni uute ideede, uuenduslikkuse suunas. Uuendus eeldab ettevõtjate piisavat tegutsemisvabadust, et uus idee ei hääbuks juba piiravate eeskirjade ülemäärasuse tõttu. Teadustegevuse vabadus, ka vabadus sisuga mitteseonduvatest, piiravatest (35) või lausa ideoloogilistest nõuetest, on loomingulise teaduse ja uute avastuste põhieeldus, mille ainsad piirid võivad olla eetiliste küsimuste õigsussätted ning eraldatud toetuste asjakohane kasutamine.

4.3.1 Alt üles lähenemisviis. Seetõttu peaks iga teaduspoliitika põhimõte olema kasutada alt üles lähenemisviisi nii palju kui võimalik ja ülalt alla lähenemisviisi nii palju kui vajalik ning detsentraliseerimist nii palju kui võimalik ja tsentraliseerimist nii palju kui vajalik. Siinjuures on oluline tasakaal ühelt poolt individuaalse ideede paljususe ja individuaalse loomingulisuse ning teiselt poolt ressursside vajalikuks koondamiseks tarviliku kavandamise, ühtlustamise ja juhtimise vahel, et oleks võimalik teostada suuremaid, töö jaotamisel põhinevaid projekte.

4.3.2 Koostööprojektid. Eelkõige just nõudlikud ja paljulubavad teadus- ja arendusprojektid või kõrgtehnoloogilised projektid eeldavad sageli rahvusvahelist koostööd erinevate teadusorganisatsioonide, ettevõtete jne vahel, kaasa arvatud rahastamine eri toetajate poolt. Eriti kui nende sisemised organisatsioonistruktuurid, hindamissüsteemid, personalipoliitika, eelarve-eeskirjad (36) jne üksteisest oluliselt erinevad, võib see põhjustada takistusi kõnealuse koostöö soovitud edule. Siinkohal on oluline, et kõik osalejad oleksid valmis üksteise vajadustega arvestama ja leppima vastava projekti osas kokku ühistes, vajadusel nende tavapärastest harjumustest erinevates reeglites, loobuma esmatähtsuse omistamise nõuetest ja jõudma toimivate kokkulepeteni.

4.3.3 Avatud kooskõlastusmeetod. Samal ajal kui punktis “Uute ideede ja kontseptsioonide katsetamine” soovitatakse pluralistlikku lähenemisviisi ja kirjeldatakse liiga suure ühtsuse kahjulikke tagajärgi evolutsioonilistele edusammudele, eeldavad koostööprojektid ja Euroopa-sisene koostöö tervikuna minimaalset ühtsust kohaldatavate reeglite ja kriteeriumide osas koostööd tegevate asutuste piires. Avatud kooskõlastusmeetodit tuleb siin ettevaatlikult kasutada, et saavutada nimetatud vastuoluliste vaatepunktide vahel nõutav tasakaal.

4.4 Haldusmenetluste lihtsustamine ja vähendamine (37) . Kattuvate või paralleelsete instantside vältimine (38) Teadus- ja arendustegevus eeldab vältimatult ka kavandamis-, ettevõtlusalaseid, haldus- ja ekspertülesandeid, mida peavad täitma tunnustatud ja kogenud teadlased ja insenerid. Vajalikud haldusmenetlused on aga sellisel määral paljunenud ja paisunud, et sellega seotud pingutused vähendavad märkimisväärselt tegeliku teadustegevuse suutlikkust. Eelkõige on välja kujunenud vajalike taotlus-, hindamis-, seire- ja auditimenetluste tulv, mis toob kaasa sellest tuleneva vähetootliku askeldamise ja vähendab tegeliku teadustegevuse suutlikkust (39). Lisaks ei ole puudulikke investeeringuid haridusse, teadus- ja arendustegevusse võimalik asendada ka hindamismenetluste arvu suurendamisega.

4.4.1 Seetõttu kordab komitee oma tungivat palvet (40), et nii komisjon kui ka liikmesriigid tegeleksid intensiivselt selle küsimusega ning tegutseksid tõhusamate ja paremini kooskõlastatud menetluste (eriti koos liikmesriikide asjaomaste asutustega ja nende vahel) suunas. Eelkõige soovitatakse vähendada eraldi tegutsevate vertikaalsete (ja ka horisontaalsete/paralleelsete) loa-, juhtimis- ja kontrollasutuste (ja -menetluste) ülemäärast hulka.

4.5 Pädevuste edendamine ja konkurents. Komitee tervitab komisjoni, liikmesriikide ja teadusorganisatsioonide jõupingutusi edendada eelkõige väljapaistvaid saavutusi või programmiettepanekuid. Selle üldine eesmärk on jõuda teadus- ja arendustegevuses tippsaavutusteni, aga ka püüd hoida kõige edukamad teadlased Euroopas või meelitada nad Euroopasse. Sellega on siiski seotud haldusmenetluste arvu edasine suurenemine. Seda enam on äärmiselt vajalik kõikide kõnealuste menetluste üldarvu oluline vähendamine ja menetluste ratsionaliseerimine ja lihtsustamine. Siinkohal kehtib väga suurel määral lause “Vähem on rohkem”.

4.6 Teaduskategooriate selgete piirjoonte kadumine. Alusuuringute, rakendusuuringute ja arendustegevuse kategooriaid ei ole võimalik teravalt eristada, pigem on tegemist viljakate võrkude moodustumise ja tagasisidega. Kui teadus- ja arendustegevuse reeglistikes osutub vajalikuks kõnealuste kategooriate eristamise säilitamine, tuleb asjaomastele organisatsioonidele jätta vastava osatähtsuse kindlaksmääramisel piisavalt kaalutlus- ja otsustamisvabadust Eeltoodu ei mõjuta tõsiasja, et alusuuringute tulemusi ei ole võimalik peaaegu üldse ette näha ega kavandada, samal ajal kui sihipärast ja põhjalikult kavandatud toimimisviisi saab rakendada alles siis, kui eesmärki on võimalik määratleda ja selleni viiv tee piisavalt selge.

4.7 Loodusteadmiste muutmine uuenduslikuks tooteks, uuenduslikuks protsessiks ja uuenduslikukeks teenusteks. Erilisi jõupingutusi väärib eesmärk kiirendada alusuuringute, samuti rakendusuuringute ja arendustegevuse uute saavutuste rakendamist uutes toodetes, protsessides või teenustes. Kuigi siinkohal on tegemist ühe põhiprobleemiga, puudub selle lahendamiseks kahjuks kõikehõlmav universaalne retsept. Siiski on võimalik määratleda mõned põhimõtted ja soovitada meetmeid.

4.7.1 Kõige olulisem meede on ilmselt akadeemiliste ja tööstusringkondade vahelise isikute liikuvuse parandamine (vt punkt 5.5 jj.), aga ka kõnealuse kahe “kultuuri” (41) üldise vastastikuse mõistmise ja vastastikuse läbipõimumise edendamine.

4.7.2 Selles osas on aga siiski ka erasektor kohustatud arendama välja vastava ettevõtluskultuuri ja andma suurema panuse teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkusesse ning ilmutama uuenduslike toodetega seoses enam julgust (vt ka punkt 4.9). Ettevõtted peavad suunama oma personalipoliitika sellele, et neil oleks või nad arendaksid välja vähemalt nii palju teaduse ja tehnika alast pädevust, et oldaks võimelised andma hinnanguid ja kohanduma. Lisaks sellele peavad ettevõtted tegema jõupingutusi ka innovatsioonialti õhkkonna loomiseks, et edendada ja kasutada oma töötajate loomingulist potentsiaali. Oskusteavet on võimalik edasi anda või osta ainult juhul, kui see on olemas, tuntud ja arusaadav (42).

4.7.3 Sellele võiksid kaasa aidata ka parandatud, interneti kaudu avalikkusele kättesaadavad teabesüsteemid, mis võimaldaksid potentsiaalsetel huvilistel leida teavet üldisest märksõnakogust Euroopa teaduse tulemuste, samuti originaalväljaannete ja nende autorite kohta ning leida vajalikud kontaktandmed. Ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistuse Cordis kaudu (43) seda juba osaliselt üritatakse. Seesugused teabesüsteemid peaksid parimal juhul olema juurdepääsetavad ka puuetega inimestele (44) ning nende puhul tuleks arvestada ka vananeva rahvastikuga.

4.7.4 Vähemalt sama oluline on siiski ka teadusasutuste vajalik koostöö asjaomaste teemadega tegelevate ettevõtetega. Seda soodustab vahetu ruumiline lähedus (45), sest lähedane naabrus (“klaster”) toob kaasa nii vältimatud kui ka otsitud kohtumised ja partnerluse. Klastrite moodustamist on vaja sobivate programmide kaudu jätkuvalt edendada. Samuti tuleb tunnustada ja edendada kõiki kohaliku ja piirkondliku tasandi püüdlusi soodustada teadmiste edasiandmist ja luua sidemeid. Eeskujuna olgu siinkohal nimetatud algatused “Science Cities” (Teaduslinnad) (46).

4.7.5 Komitee tervitab seetõttu erilise rõhuga käsilolevat Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) asutamiskava (47), mis peab andma panuse ühenduse ja liikmesriikide uuendussuutlikkuse edasiarendamisse, sidudes kõrgeimal tasemel omavahel haridus-, teadus- ja uuendustegevuse. ETI eesmärk on tegutseda esmajoones teadus- ja uuendustegevuse partnerlusühenduste raames. Komitee soovitab ka siin eelkõige siiski alt üles algatusi ja protsesse ergutada, edendada ja eelistada.

4.7.6 Kokkuvõttes peaksid ka liikmesriigid võtma selles osas tugevamaid toetusmeetmeid. Need peaksid hõlmama nii juba mainitud alustavaid ettevõtteid kui ka teadusasutuste ja juba tegutsevate ettevõtete koostööd (48).

4.8 Alusuuringute tähtsus. Seesuguseid toetusprogramme ei tohi aga mingil juhul teostada alusuuringute arvel. Seetõttu väljendab komitee uuesti toetust 7. raamprogrammi väga olulisele programmile “Ideed”, samuti selle tarvis asutatud Euroopa Teadusnõukogule. Ühestainsast uuelaadsest ideest võib välja areneda laviinitaoline tõuge uuendusteks ning sellest võib tekkida läbipõimumine paljude tehnikavaldkondadega (49). Alusuuringute ning nende edendamise tähtsust mõistavad ja toetavad ka tööstusettevõtted (50).

4.8.1 See on kooskõlas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korduva soovitusega anda alus- ja rakendusuuringutest ning arendustegevusest (toote- ja protsessiarendus) koosnevas uuendustegevuse kolmikus kõigile kolmele vajalikule sambale asjakohane kaalukus.

4.9 Uuenduslik toode. Isegi juhul kui kõik kõnealused soovitused ellu rakendatakse, jääb eraettevõtete ülesandeks uuendusliku toote, uuendusliku protsessi ja uuendusliku teenuse realiseerimine, kasutamine või tootmine ning turustamine teadus- ja arendustegevuse kaudu saavutatud teadmiste ja oskuste alusel. See eeldab märkimisväärseid eelinvesteeringuid ja piisavalt aega ning on seotud selgete turumajanduslike riskidega, eelkõige VKEde jaoks. Ka siin on ühendusel ja liikmesriikidel võimalik anda otsustavat abi, kui luuakse tervikuna usaldusväärset poliitikat, kõrvaldatakse haldustakistused, antakse majanduspoliitilisi, eriti maksunduslike stiimuleid, võimaldatakse piisavat riskikapitali, võetakse tarvitusele targad, tõhusad ja mittebürokraatlikud toetusprogrammid ning ennekõike püüeldakse pidevalt tehnikasõbraliku ja innovatsioonialti sotsiaalse keskkonna loomise poole.

4.9.1 Uuenduslike toodete (tehnoloogiate, teenuste …) turuletoomisse võiks anda panuse ka riigihangetega ning sel viisil saaks teadvustada võimalusi riigiasutuste kaasajatamise hoogustamiseks (51).

4.10 Intellektuaalomand ja ühenduse patent. ELi üks nõrku külgi on ühenduse patendi puudumine. Nimetatud vajakajäämine kajastub intellektuaalomandi kaitsmise tunduvalt suuremates kuludes ning muudes takistustes. Sel viisil toob niisugune olukord endaga kaasa korraga kaks tõsist puudust: suuremad patendimenetluse ja patendikaitse kulud ning võimaliku patendikaitse kadumine, tingituna viivitusest ja heidutamisest.

4.10.1 Keeleprobleem. Üks takistus ELis ühenduse patendi kasutuselevõtmise osas kokkuleppele jõudmisel on keeleprobleem. Seetõttu soovitab komitee lahendada keeleprobleemi vastavalt rahvusvahelise teaduskogukonna pikaajalistele tavadele. Seda ei tohi mingil juhul kasutada või käsitada püüdena takistada või piirata Euroopa keelelist mitmekesisust, mis on Euroopa rikkaliku kultuuri väärtuslik tunnus ning mida komitee toetab (52).

4.10.2 Patendi eelneva avaldamise tähtaeg, mis ei ohusta leiutise uudsust. Samas juhib komitee taas tähelepanu oma taotlusele lubada eelneva avaldamise tähtaega, mis ei ohusta leiutise uudsust (53), et lahendada sel viisil konflikt teadlastele vajaliku tulemuste kiire avaldamise ja piirangu vahel, et patentida on võimalik ainult uusi, senitundmatuid leiutisi.

4.11 Uute liikmesriikide eriolukord. Ühelt poolt on uutel liikmesriikidel üldjuhul madalamates töötasudes seisnev konkurentsieelis, millega kaasneb sellisel juhul negatiivse küljena loomulikult ka enamiku kodanike madalam elatustase. Teiselt poolt kannatavad nad vajakajäämise all, et teadus- ja arendustegevuseks vajalik infrastruktuur on seni veel tagasihoidlikult arenenud.

4.11.1 Seetõttu on komitee korduvalt (54) soovitanud kasutada oluliselt suuremat osa ühenduse struktuurifondi vahenditest teaduse infrastruktuuri väljaarendamiseks. Siin tuleks suuresti kasuks ka Euroopa Investeerimispanga vahendid.

4.11.2 Uued liikmesriigid peaksid aga tegema ka omalt poolt kõik nimetatud puuduse võimalikult peatseks kõrvaldamiseks ja seejärel järk-järgult 3 % eesmärgi saavutamiseks. Kokkuvõttes peab ühenduse esmatähtis eesmärk olema uute liikmesriikide tugev toetamine nende teadussüsteemi väljaarendamisel ja teadlaste järelkasvu edendamisel.

4.12 Uuendustegevus (55) üldises tähenduses. Kui senised märkused ja soovitused käsitlesid uuendustegevust põhiliselt teaduslik-tehniliste tegevuste ja algatuste tagajärjena, siis juhitakse siinkohal selgesõnaliselt tähelepanu ka uuenduslike ideede ja meetodite ettevõtlus-, kaubandus- ja sotsiaalaspektidele (56). Kahtlemata on neil heaolu, konkurentsivõime ja Lissaboni strateegia jaoks teaduslik-tehnilist aspekti täiendav ja samaväärne tähendus. Käesoleva ettevalmistava arvamuse tähenduses on need siiski seotud esmajoones majandus- ja sotsiaalpoliitika küsimustega, mida käsitletakse eraldi tulevases arvamuses Lissaboni strateegia kohta. (Vt järgnevat peatükki.)

4.12.1 Sellega seoses tervitab komitee komisjoni teatisi (57) (vt punkt 1.2) “Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia”13. septembrist 2006 ning “Innovatsioonialdis ja uuenev Euroopa”12. oktoobrist 2006. Komitee toetab teatiste suunitlust ja ning täpsustab seda mõnes punktis käesoleva arvamusega. (Esimeses teatises lähtutakse nn Aho-aruandest (58), mis väärib samuti toetust.) Lisaks viitab komitee oma ettepanekutele (59) uuendusliku tööhõivepoliitika kohta.

5. Inimtegur — inimressurss — teadlased ja insenerid (60)

5.1 Isiklikud aspektid. Motivatsioon. Siinkohal juhib komitee tähelepanu oma just sellele teemaderingile pühendatud arvamusele (61), mille seisukohti ta veelkord kinnitab ja rõhutab. Nagu juba varem, juhtis komitee seal tähelepanu asjaolule, et inimressurss on teadus-, arendus- ja uuendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum allikas. Niisiis on kõige olulisem ülesanne andekate noorte motiveerimine omandama teaduse või tehnika alast haridust ning neile seda ka parimal kujul pakkuda.

5.2 Ülikoolid ja tehnikakõrgkoolid. Seetõttu on vastavad haridusasutused heade teadlaste ja inseneride vajaduse rahuldamise otsustav eeldus. Järelikult on vaja asutada ja säilitada piisaval arvul ja piisava varustusega ning silmapaistvate õppejõududega parimaid atraktiivseid ülikoole, eelkõige tehnikaülikoole, ühendades nendes teadustegevuse ja õpetamise (62). Need peavad olema suutelised vastu pidama konkurentsis USA või teiste väljaspool Euroopat paiknevate riikide parimate ülikoolidega. Sellele vastavalt peavad need olema ka piisavalt atraktiivsed parimate väljastpoolt Euroopat tulevate üliõpilaste jaoks. Ka siin võiks ETI-l olla abistav roll.

5.3 Liikuvus. Kuna edukate ülikooliõpingute järel võib noorte teadlaste ja inseneride liikuvust Euroopa sees ja Euroopast väljaspool pidada täna juba peaaegu vajaliku täiendõppe osaks, tuleneb sellest kaks järgnevat nõuet.

5.3.1 Liikuvust tuleb tasustada, mitte selle eest karistada. Kahjuks on ikka veel olemas arvukaid, isegi uuemaid (63) töötasu, maksuõiguse, kindlustusõiguse ja pensioniõiguse eeskirju, mis annavad täpselt vastupidise tulemuse. Siinkohal on vajalik kõikide kõne alla tulevate aspektide/takistuste süstemaatiline ja kõnealustele probleemidele suunatud kontrollimine/parandamine. Lisaks tuleb arvestada, et perekonna kokkukuuluvuse tõttu peab see laienema perekonnale tervikuna.

5.3.2 Liikuvus ei tohi olla “ajude äravooluni” viiv ühesuunalise liiklusega tänav. Järelikult peavad teadlaste ja inseneride varustusest ja töökeskkonnast tulenevad eduvõimalused ning sissetulek ja karjäärivõimalused lähtuma tingimustest, mida pakutakse Euroopast väljaspool paiknevates, Euroopaga eriti tugevas konkurentsis olevates riikides.

5.4 Karjäär. Nii ühiskonna kui teadlaste tehtud investeeringutega soovitud mahus laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab leidma väljenduse haritud teadlaste asjakohase karjääri eest hoolitsemises, tagades atraktiivsed spetsialiseerumisvõimalused ning hoides ära erialast kõrvalekaldumise. Kvalifitseeritud teadlaste ja inseneride tööpuudus või mitteerialane töötamine on rahvamajanduse investeeringute raiskamine ja tipptasemel eliidi järelkasvu hirmutamine, mille tulemusena otsustatakse teaduse ja tehnikaga mitteseotud erialade või Euroopast väljarändamise kasuks!

5.4.1 Doktorandid. Arvestades täisväärtuslikeks teaduslik-tehnilisteks õpinguteks ja nendele järgnevaks doktoritööks kuluvat aega ning tõsiasja, et teaduse ja tehnika valdkonnas eeldavad dissertatsioonid iseseisva töötamise oskust ja täiskohaga töötamist, tuleb viimatinimetatut sellisena ka tunnustada ja tasustada (mis inseneride puhul mõnikord nii ka on). Erinevatel põhjustel on kahjulik jätta kõige andekamad noored teadlased nende doktorantuuri ebapiisava tasustamise (64) tõttu liiga kauaks ilma rahalisest sõltumatusest. Täisväärtusliku akadeemilise diplomiga teadlased ja insenerid ei ole õpipoisid ega praktikandid.

5.4.2 Edasise karjääri tarbeks on oluline välja töötada atraktiivsed alalise töökoha (tenure-track) mudelid ning alternatiivsed erialased spetsialiseerumisvõimalused. Lisaks kehtib selle kohta veelgi rohkem eelneva lõigu lõpus öeldu.

5.4.3 Anda inimestele õiged võimalused. Areng ja pidev uuendustegevus tuginevad ka kõikide osalejate motivatsioonile, uuelaadsetele ärimudelitele ja õigetele juhtimismeetoditele. Oluline on anda inimestele, st ettevõtete ja teadusinstituutide kõigile töötajatele vastavalt nende andekusele, töövõimele ja loomingulisusele parimad võimalused talendi arendamiseks ja omaalgatuse näitamiseks, samuti luua nende loomisjõudu toetav sotsiaalne keskkond. Need on sotsiaalpoliitika ja sotsiaaluuringute, perepoliitika, ettevõttemajanduse ja üldisemalt juhtimiskultuuri väga olulised küsimused. Neis valdkondades on vahepeal aru saadud ka töö ja eraelu asjakohase tasakaalu tähtsusest loomingulisuse ja tootlikkuse jaoks (65).

5.5 Kanalid akadeemilise ringkonna ja tööstuse vahel. Teadmiste edasiandmise ja kogemuste vahetamise parim transpordivahend on asjaomaste spetsialistide pead. Juba pikka aega tehakse seetõttu jõupingutusi selleks, et suurendada inimestevahelist suhtlemist ühelt poolt ülikoolide ja teadusasutuste vahel ja teisalt tööstusettevõtete vahel. Seda tuleks praegustele raskustele ja takistustele vaatamata kindlasti edasi arendada.

5.5.1 Nimelt ei ole senini õnnestunud (66) ületada mitmesuguseid takistusi, nagu töötasu läbirääkimised, ametisse nimetamise kultuur, karjäärikriteeriumind jne. Siinkohal tuleks põhiosas teadaolevaid probleeme silmas pidades uuesti üritada mõjutada menetlusi või neid muuta ning kõrvaldada töötasude alased takistused. Tegemist ei ole siiski ainult töötingimuste ja väga erinevate sisetulekute küsimusega, vaid ka tööstuse ja akadeemiliste ringkondade ettevõttekultuuri erinevustega. Isegi kui mõned kõnealustest erinevustest on olemuslikud, on siiski oluline ülesanne jõuda selles osas tunduvalt ulatuslikuma inimestevahelise mõttevahetuse ja koostööni. Komitee soovitab leida uusi kaalutlusi, et osutatud olulises küsimuses siiski veel positiivsete tulemusteni jõuda.

5.5.2 Seetõttu tuleks lisaks finantstehnilistele, maksu- ja vastutusõiguse alastele aspektidele pöörata erilist tähelepanu akadeemiliste ja majandusringkondade vastastikusele liikuvusele. Komitee kordab soovitust luua stipendiumide või toetuste süsteem, mis pakub stiimuleid tähtajaliseks (nt ühest kolme aastani) vastastikuseks liikuvuseks (andes garantii endise karjääri juurde tagasipöördumiseks) tööstus- ja teadusasutuste vahel analoogselt akadeemiliste ringkondade tööst vaba aastaga. See võiks viia mitte ainult vastastikuste olude parema tundmaõppimise ja mõistmise ning teadmiste edasiandmiseni, vaid loomulikult ka pikemaajalise vahetuse võimaluse avamiseni. Komitee annab küll endale aru, et ka sellised tagasipöördumisprotsessid võivad olla mõlema poole jaoks seotud probleemidega (67), aga sellise stipendiumi eelised peaksid võimaldama nimetatud probleemidest üle saada; lisaks võiks ju selle kaudu avaneda ka karjääri järgmine aste.

Brüssel, 13. detsember 2006. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Dimitris DIMITRIADIS

(1) KOM(2006) 502 lõplik, 13. 9. 2006“Teadmiste rakendamine praktikas. ELi laiapõhjalike innovatsioonistrateegia”; KOM(2006) 589 lõplik, 12. 10. 2006“Innovatsioonialdis ja uuenev Euroopa”.

(2) EUR 22005 “Creating an Innovatin Europe” ISBN 92-79-00964-8.

(3) Vt joonealune märkus 1.

(4) Vt joonealune märkus 2.

(5) Silmas pidades kreeka-egiptuse kultuuripiirkonda ja india-araabia kultuuripiirkonnaga aeg-ajalt aset leidnud vastastikku viljakaid kokkupuuteid, kehtib see ka teaduse hälli kohta üldiselt.

(6) Kõnealuseid protsesse kajastatakse väga põhjalikult ja liigendatult komitee omaalgatuslikus arvamuses “Teadus, ühiskond ja kodanikud Euroopas”EÜT C 221, 7.8.2001).

(7) Saksamaal.

(8) Eriti ka tulenevalt laste suremuse vähenemisest.

(9) Sealjuures ei ole niivõrd oluline väga paljude valemite õppimine ja valdamine, kuivõrd põhiline arusaamine tehnikast ja elementaarsetest loodusseadustest, aga ka matemaatika kvantitatiivsete seoste ja kasulikkuse tähtsusest.

(10) Vt siiski punkt 2.10.3: Teatud juhtudel (i) patentide kasutamisel tähtajaliselt piiratud või omandatav litsentside alusel või (ii) käsitletakse ettevõtete poolt teatud ajavahemiku jooksul suuremas või väiksemas ulatuses tööstussaladusena.

(11) ELT C 112, 30.4.2004,ELT C 112, 30.4.2004,ELT C 65, 17.3.2006 ja ELT C 324, 30.12.2006.

(12) http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/et/ec/00100-r1.d0.htm.

(13) http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/et/ec/71067.pdf.

(14) Kõnealuseid otsuseid, nagu näiteks eelkõige 3 % eesmärk, ei ole kahjuks seni täielikult rakendatud.

(15) ELT C 95, 23.4.2003.

(16) http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm.

(17) Bild der Wissenschaft 9/2006, lk 109.

(18) Komitee on juba korduvalt (nt arvamuses CESE 1484/2005, ELT C 65, 17.3.2006) juhtinud tähelepanu sellele, et Barcelonas püstitatud 3 % eesmärk kujutab endast teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute ülemaailmse võidujooksu tõttu “liikuvat eesmärki”; kes jõuab selleni liiga hilja, jääb ka edaspidi viimaseks.

(19) Eelkõige puudutab see noorte teadlaste ja inseneride sissetulekute ja lepingute olukorda.

(20) US Department of Defense (DoD) toetab suures mahus ka ülikoolide ja teaduskeskuste teadusprojekte.

(21) Lisaks sellele on veel olemas ka komisjoni teiste eri talituste toetusprogrammid, nagu näiteks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) või Euroopa aruka energiakasutuse programm.

(22) KOM(2006) 364 lõplik. Eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu selle oma otsustega vastu võtavad.

(23) Lisaks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi ligikaudu 2 mld eurot.

(24) ELT C 65, 17.3.2006.

(25) CCMI koostab praegu asjaomast arvamust.

(26) Komisjoni hiljutine uuring näitas, et 2005. aastal suurendasid Euroopa firmad investeeringuid teadus- ja arendustegevusse rõõmustava 5,3 % võrra.

(27) ELT C 80, 30.3.2004 ja ELT C 65, 17.3.2006.

(28) Selle kohta on komisjoni koduleheküljel avaldatud 22. novembri 2006. aasta komisjoni pressiteade (IP/06/1600) ja dokument (ilma kuupäeva ja märgistuseta!). “Teadus-, arendus- ja uuendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistik”. Komitee ei ole veel selle kohta oma arvamust avaldanud ega seda oma soovituste seisukohalt kontrollinud.

(29) Vt punkt 3.2.2

(30) ELT C 234, 22.9.2005.

(31) Osaliselt vastavalt ELT C 95, 23.4.2003.

(32) Vt selle kohta ka punkt 3.4.

(33) Vt siiski ka allpool käsitletavat punkti “Koostööprojektid”.

(34) Vt ka EÜT C 65, 7.8.2001“Teadus, ühiskond ja kodanikud” punkti 4.7: “Teadus on samm tundmatusse ja sealjuures üksikisiku või rühma rakendatavad toimimisviisid varieeruvad ja täiendavad üksteist vastavalt vajadusele, andekusele ja temperamendile. Teadlased on juhid, insenerid, kollektsionäärid, juuksekarva lõhkiajajad, klaaspärlimängijad või kunstnikud. Teadustegevus on pimeduses kobamine, intuitiivne aimamine, tundmatu maastiku mõõdistamine, andmete kogumine ja korrastamine, uute signaalide leidmine, kõrgemalseisvatele seostele ja struktuuridele jälile saamine, uute korrelatsioonide äratundmine, matemaatiliste mudelite väljatöötamine, vajaminevate mõistete ja sümbolite keele väljaarendamine, uute seadmete väljatöötamine ja ehitamine, lihtsate lahenduste ja harmoonia otsingud. See on ka kinnitamine, tagamine, laiendamine, üldistamine ja reprodutseerimine.”

(35) Vt ka ELT C 65, 17.3.2006, punkt 4.13.2 “Harta” ja joonealune märkus

(36) Vt ka punkti “Paindlikumad vahendite eraldamise kavad ja eelarveõigus”

(37) Vt ka nt punkt 1.2, ELT C 309, 16.12.2006.

(38) CESE 1674/2004 kohaselt.

(39) Selle kohta avaldas Saksamaa Kõrgkoolide Liit äsja täpse analüüsi: Forschung und Lehre 9/06, lk 516 (www.forschung-und-lehre.de).

(40) Peatükk 5.1.8 (ELT, C 110, 30.4.2004)

(41) Mitte segamini ajada “Kahe kultuuriga” G.P. Snow — Science and Humanities

(42) Tsitaat EMSK arvamusest Euroopa teadusruumi kohta. CES 595/2000 (EÜT C 204, 18.7.2000).

(43) http://cordis.europa.eu

(44) Vt ka Euroopa Regionaalarengu Fondi eeskirjad

(45) Nagu ka interdistsiplinaarsete uurimisteemade puhul.

(46) www.sciencecities.eu

(47) Sellel teemal koostab komitee eraldi arvamuse.

(48) Sealjuures on siiski ka mõned põhimõttelised vastuolud, mida käsitleti juba CES 595/2000 § 7. Näiteks: alusuuring, tegelikult igasugune pikemaajaliselt kavandatud teadus- ja arendustegevus, edeneb tulemuste varajase avalikustamise kaudu, andes sel viisil teistele uurimisrühmadele ülekontrollimise võimaluse. Lisaks tuleb kasutada sünergiat, mis tekib viivitamatu vastastikuse teabevahetuse käigus teaduskogukonnas, eriti siis, kui paljud laborid teevad ühise teadus- ja arenguprogrammi osas koostööd.

— Ka avalik sektor peab üldjuhul nõudma tema toetatava teadustegevuse tulemuste avalikustamist, et tagada toetuste ja konkurentsi osas õiglus.

— Vastupidiselt eeltoodule on ettevõte konkurentsiolukorda arvestades tavaliselt huvitatud tootearenduse tulemuste konfidentsiaalsest käsitlemisest vähemalt nii kaua, kuni toode on turule toomiseks valmis.

— Vt ka § 1, 7 ja 8, ELT C 309, 16.12.2006.

(49) The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU — Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

(50) Teatavasti on uuenduslikud sammud alati seotud riskidega, mis võivad põhjustada viivitusi, kulude suurenemist või lausa ebaõnnestumist, millega võib kaasneda avalikkuse kriitika. Uuendusliku tegevust saab hinnata tegelikult vaid pikaajalises perspektiivis [nt Airbus 380, Saksa teemaksusüsteem, UMTS litsentsid (Universal Mobile Telecomunications System)].

(51) “Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”ELT C 324, 30.12.2006.

(52) See tähendab, et kui leiutaja avaldab uued uurimistulemused teatud tähtaja jooksul, ei ole talle võimalik seda patendinõudluse esitamisel uudsust ohustavana ette heita. Punkt 5.2 (ELT C 95, 23.4.2003); Punktid 2.5.1 ja 2.5.2 (ELT C 110, 30.4.2004).

(53) Sealhulgas ELT C 65, 17.3.2006.

(54) Vastavalt komisjoni Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamise ettepanekule on uuendustegevus “protsess ja protsessi tulemused, mille käigus esitatakse uusi ideid, mis on suunatud ühiskondlikele ja majanduslikele vajadustele, nii et selle tulemusena tekivad uued tooted, teenused või ärimudelid, mis viiakse edukalt olemasolevatele turgudele või mis viivad uute turgude loomiseni.” Palutud ettevalmistava arvamuse tähenduses on siin tegemist esmajoones teaduslik-tehniliste protsesside või toodetega.

(55) Vt joonealune märkus 55. Lühem määratlus inglise keeles kõlab: Innovation is the successful exploitation of new ideas.

(56) KOM(2006) 502 lõplik ja KOM(2006) 589 lõplik, joonealused märkused 1 ja 2.

(57) Esko Aho / EUR 22005 .

(58) http://europa.eu.int/invest-in-research/

(59) nt “Flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamine): Taani näide” (ELT C 195, 18.8.2006)

(60) See määratlus hõlmab mõlemat sugu, st ka naissoost teadlasi ja insenere.

(61) “Teadlased Euroopa teadusruumis: elukutse, mitmekesised karjäärivõimalused” (ELT C 110, 30.4.2004).

(62) Sealjuures võiks abiks olla ülikoolide ja ülikooliväliste teadusasutuste veelgi tihedam võrgustik, eelkõige selleks, et kaasata nende seadmed ja infrastruktuur teadustegevuse ja õpetamise ühendamisse, aga ka selleks, et lisada õppesse nende uusimad teadmised.

(63) nt Saksamaal.

(64) (ELT C 110, 30.4.2004.

(65) Frankfurter Allgemeine Zeitung, nr 257, 4.11.2005, C1.

(66) Vt näiteks “Forschung und Lehre” (Saksa Kõrgkoolide Liidu ülesandel; www.forschung-und-lehre.de) 4/06, lk 208, samuti “Forschung und Lehre” 7/06, lk 402.

(67) Vt nt “Beruf und Chance”, Frankfurter Allgemeine Zeitung, nr 251, 28.10.06, C1.