ET Euroopa Liidu Teataja C 376/109

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 16/2016 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ

(2016/C 376/02)

I. SISSEJUHATUS

1. Komisjon esitas 6. mail 2013 Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 alusel eespool nimetatud ettepaneku (1).

2. Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 10. detsembril 2013 ning Regioonide Komitee teatas nõukogule 13. jaanuaril 2014, et ta ei esita arvamust.

3. Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. aprillil 2014 (2). Seejärel kinnitas seda seisukohta Euroopa Parlamendi uus koosseis ja raportööriks nimetati Anthea McINTYRE, ECR (UK).

4. Kahe liikmesriigi parlamendid on esitanud oma seisukohad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise kohta (3).

5. Pärast taimetervise töörühmas (kaitse ja kontroll), juhtivate taimeterviseametnike töörühmas ja põllumajandusatašeede/fütosanitaarekspertide töörühmas tehtud ettevalmistavat tööd andis alaliste esindajate komitee oma 30. juunil 2015 toimunud koosolekul eesistujariigile volitused (4) alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga.

6. Pärast Luksemburgi eesistumise ajal toimunud mitmeid tehnilisi kohtumisi ja mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi saavutati 16. detsembril 2015 toimunud kolmepoolsetel läbirääkimistel üldise kompromissi suhtes esialgne kokkulepe (5) eesmärgiga sõlmida Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel varane teise lugemise kokkulepe. Alaliste esindajate komitee kinnitas kompromissi 18. detsembril 2015. Pärast seda vaatasid komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu teenistused teksti ühiselt läbi, et tagada, et see väljendab saavutatud kompromissi.

7. Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esimees saatis 3. mail 2016 alaliste esindajate komitee eesistujale kirja, milles märkis, et juhul kui nõukogu võtab kooskõlas eespool nimetatud kompromisstekstiga vastu oma esimese lugemise seisukoha, soovitab ta täiskogul võtta nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli parlamendi teisel lugemisel muudatusteta vastu.

8. Nõukogu saavutas 26. mail 2016 kompromissteksti suhtes poliitilise kokkuleppe (6).

II. EESMÄRK

Kõnealuse määruse üldine eesmärk on käsitleda taimetervise sektoris suurenenud riske, mis tulenevad uutest kahjustajatest ja haigustest (mis on põhjustatud kaubanduse globaliseerumisest ja kliimamuutustest). Samuti soovitakse määrusega ajakohastada kaubandusega seotud taimetervisemeetmeid nii ELi-sisese kaubanduse osas (parem jälgitavus siseturul) kui ka kolmandatest riikidest pärit kaupade osas, keskendudes riskipõhisele lähenemisviisile. Taimetervise asjakohase taseme tagamiseks tuleks uute kahjustajate puhanguid paremini jälgida ja need varakult likvideerida.

III. NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldine teave

Kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissis on säilitatud komisjoni ettepaneku eesmärgid ning samas on võetud arvesse ka mitmeid nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatusi ja Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud kõige olulisemaid muudatusettepanekuid.

2. Peamised küsimused

Euroopa Parlamendiga saavutatud kompromissi põhielemendid on esitatud allpool.

a) Kohaldamisala

Komisjoni ettepaneku kohaselt võib taimekahjustajateks pidada ainult parasiittaimi.

Nõukogu ja Euroopa Parlament leppisid kokku, et olemasolevate ja tekkivate riskide suhtes paindlikuma reageerimise võimaldamiseks oleks võimalik lisada määruse kohaldamisalasse ka mitteparasiitsed taimed, tingimusel, et nendel on tõsine majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju liidu territooriumile.

b) Prioriteetsed taimekahjustajad

Komisjoni ettepanekus võeti kasutusele uus prioriteetsete taimekahjustajate mõiste: nendel taimekahjustajatel on tõsine mõju liidu territooriumile ja nende vastu võitlemiseks tuleks ette näha liidu erivahendid, mis tähendab ka kaugeleulatuvamaid kohustusi pädevatele asutustele, ettevõtjatele ja eraisikutele.

Saavutatud kompromissi kohaselt määratakse prioriteetsed taimekahjustajad kindlaks määruse lisas sätestatud mitme üksikasjaliku kriteeriumi alusel, kusjuures nende arv ei ole piiratud a priori.

c) Impordikord

Komisjoni ettepanekus on mõned vahendid, millega tõkestatakse taimekahjustajate liidu territooriumile sissetoomist kolmandatest riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kaudu.

Nõukogu ja Euroopa Parlament leppisid kokku, et sellist süsteemi tuleb tugevdada, lisades sellele mõned uued elemendid.

Sellest lähtuvalt lisati uus kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste või muude objektide kategooria: need on taimed, taimsed saadused või muud objektid, millest esialgse hinnangu kohaselt tuleneb liidu territooriumile taimekahjustajatega seotud risk, mille tase on vastuvõetamatu. Seetõttu nende kolmandast riigist liidu territooriumile sissetoomine on keelatud kuni täieliku riskihindamise lõpuleviimiseni.

Lisaks nõutakse laiemale/suuremale hulgale taimedele, taimsetele saadustele või muudele objektidele fütosanitaarsertifikaati, mis tõendab kolmandast riigist liidu territooriumile imporditud taime, taimse saaduse või muu objekti vastavust liidu õigusaktidele.

b) Delegeerimis- ja rakendamisvolitused

Komisjoni kavandatavaid volitusi uuriti erilise tähelepanuga; paljud artiklid sõnastati ümber nii, et komisjoni volitusi paremini määratleda.

Saavutatud kompromissis nähakse ette ka prioriteetsete taimekahjustajate loetelu vastuvõtmine delegeeritud õigusaktiga, olles seisukohal, et see on seotud laiemate poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisega ja mitte üksnes teaduslike kriteeriumite rakendamisega taimekahjustajate suhtes.

IV. JÄRELDUSED

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab täielikult kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kokkulepet, mida kinnitati Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esimehe 3. mai 2016. aasta kirjas alaliste esindajate komitee (COREPER I) eesistujale. Seejärel kinnitati kõnealune seisukoht nõukogu poolt poliitilise kokkuleppe vastuvõtmisega 26. mail 2016.

(1) Dok 9574/13.

(2) Dok 8307/14.

(3) Dok 11870/13 ja 12254/13.

(4) Dok 10108/15 REV2.

(5) Dok 15142/15 + ADD1, dok 15143/15.

(6) Dok 8338/16 + ADD1.