ET Euroopa Liidu Teataja C 271/70

Regioonide Komitee arvamus – „Töötajate liikuvus ja EURESe tugevdamine”

2014/C 271/14

Raportöör José Ramón BAUZÁ DÍAZ (ES/EPP), Baleaari saarte valitsusjuht Viitedokument Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni COM(2014) 6 final

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised küsimused

1. juhib tähelepanu olulisele rollile, mida tööturul etendavad või peaksid etendama riigistruktuuridest väiksemad territoriaalsed üksused. Seepärast toonitati komitee arvamuses „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll majanduskasvu suurendamisel ja töökohtade loomise edendamisel” (2013/C 62/14), et väga sageli vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused muude poliitikavaldkondade seas ka tööhõivepoliitika rakendamise eest;

2. väljendab heameelt selle üle, et ELi kodanike suure enamuse jaoks on ELi üks suurimaid saavutusi vaba liikumise õigus, ning peab oluliseks kaitsta seda õigust ja hõlbustada selle kasutamist töötajate vaba liikumist edendades;

3. tervitab komisjoni ettepanekut kui vahendit, mis parandab töötajate juurdepääsu tööalase liikuvuse tugiteenustele ELis, hõlbustab kõigi inimeste vaba liikumise õiguse kasutamist, sõltumata nende elukohast, ning aitab kaasa liikmesriikide erinevuste vähendamisele töötuse määra osas;

4. tõstab esile, et EURESe võrgustiku taastamine varasemast paremas versioonis on oluline samm jõupingutuste seas, mida Euroopa Liit on teinud liikmesriikide ja nende piirkondade toetamiseks töötuse vastases võitluses;

5. toetab komisjoni otsust kujundada Euroopa tööturuasutuste võrgustik ümber vahendiks, mille eesmärk on saavutada vastavus pakkumise ja nõudluse vahel tööturul (1);

6. rõhutab vajadust tagada kogu ELis nii tööandjate kui ka tööotsijate juurdepääs EURESe teenustele. Seepärast toonitab komitee, kui oluline on teavitada inimesi selle võrgustiku eelistest, et nad saaksid kõik tema võimalused ära kasutada. On vaja korraldada teabeüritusi, meediakampaaniaid ja seminare, et tutvustada eurooplastele EURESe võrgustiku pakutavaid võimalusi;

7. rõhutab, et EURESe teenuste riiklikud koordinatsioonibürood peavad võtma endale kohustuse teha tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on oluline osa töötajate liikuvuse edendamisel;

8. leiab, et piirialatöötajate ees seisvad spetsiifilised probleemid (sotsiaalkindlustus, maksustamine ja kindlustus) õigustavad EURESe piiriülestel partnerlussuhete olemasolu, millel on oluline nõuandev roll piiriülestes piirkondades (2). Seetõttu on komitee mures selle pärast, et komisjoni ettepanek võib viia nende EURESe piiriüleste partnerluste kahekordse järelevalveni: ühelt poolt eraldatakse ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) raames riiklikele koordinatsioonibüroodele rahalised vahendid EURESe piiriüleste partnerluste jaoks, teiselt poolt kehtestatakse kõnealuse määruse ettepaneku artiklis 8 neile EURESe piiriülestele partnerlustele loa andmise riiklik kord, mis on vastuolus Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) loova 11. detsembri 2013. aasta määruse nr 1296/2013 artikli 21 punktiga a, milles antakse ülesanne taotleda EURESe piiriüleste partnerluste arendamist ja tegevust piirialade eest territoriaalselt vastutavatele asutustele;

9. kordab, kui oluline on tagada, et EURESe võrgustiku laiendamine üleeuroopaliseks töölesuunamise ja värbamise toetamise süsteemiks toimuks nii, et võrgustik säilitaks oma nõustamisülesanded. Seega tuleb esmajärjekorras säilitada EURESe võrgustiku nõustajate antav abi seoses praktiliste küsimustega töö ja sotsiaalkindlustuse kohta välismaal (3);

Töötajate liikuvusest

10. kordab, et on vaja võtta Euroopa tööturgu edendavaid meetmeid, lihtsustades ELi kodanike ja töötajate piiriülest liikumist sellega, et luuakse ametioskuste vastavustõendamise süsteemid, eemaldatakse maksutõkked, kantakse üle töötushüvitised ja muudetakse ülekantavaks pensioniõigused (4);

11. märgib, et praeguses sotsiaal-majanduslikus kontekstis ja selleks, et oleks võimalik täita strateegias „Euroopa 2020” seatud tööhõive-eesmärgid, kujutab kõnealune ettepanek EURESe võrgustikku ajakohastada endast konkreetset täiendust käimasolevatele püüdlustele leida uuenduslikke lahendusi tööhõivemäära tõstmiseks;

12. rõhutab eeliseid, mida pakub töötajate liikuvus kui kohanemismehhanism praeguses majandusolukorras, ning toonitab EURESe sarnase võrgustiku olulisust. Sellega aidatakse kaasa ELi võõrtöötajate värbamisel põhinevate kõlvatute konkurentsitavade esinemissageduse vähendamisele;

13. toob sellega seoses esile, et Euroopa vabade töökohtade seire kohaselt oli hoolimata Euroopas valitsevast kõrgest töötusemäärast 2013. aasta esimeses kvartalis katmata kaks miljonit töökohta. Ühest hiljutisest komisjoni uuringust selgub, et nende ELi kodanikest rändajate osakaal, kes jäävad jätkuvalt mitteaktiivseks, on iga liikmesriigi elanikkonnas väga väike ja moodustab 0,7 %–1,0 % kogu ELi elanikkonnast;

14. märgib, et kuigi EL on varem keskendunud ühtsele turule sellise õigusraamistiku loomisele, mis tagaks kõigile ELi kodanikele vaba liikumise õiguse, on inimeste võimalused seda õigust ka tegelikult kasutada jäänud sageli tähelepanuta. Liikmesriikidele on jäetud kehtivate õigusaktide tõlgendamisel palju ruumi, mida nad praegusel kriisiajal kasutavad väga piiravalt;

15. kutsub seepärast komisjoni üles esitama ELis inimeste vaba liikumist edendavaid ja lihtsustavaid meetmeid ning kehtestama selgeid ja praktilisi eeskirju sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamiseks ELis, et muuta niimoodi kodanike õigused täielikult toimivaks;

EURESe võrgustiku reformist

Määruse ettepaneku tehnilised ja õiguslikud aspektid

16. leiab, et määruse ettepanekus tuleks täpsustada nende riikide seisundit EURESe võrgustikus, mis ei kuulu Euroopa Liitu, küll aga Euroopa Majanduspiirkonda, nagu Šveits;

17. on seisukohal, et määruse ettepaneku tehniline täpsustamine tagaks määruse tõhusama rakendamise liikmesriikide ja nende piirkondade, EURESe liikmete ja eelkõige EURESe partnerite poolt, tagades nii ka parema kooskõlastamise nende vahel;

18. palub sellega seoses komisjonil kaaluda, kas oleks sobiv täpsustada määruses seda, kas riiklikud koordinatsioonibürood on hõlmatud riiklike tööturuasutuste struktuuridesse või mitte ning kas riiklikele tööturuasutustele tugiteenuste osutamise ülesande omistamine liikmesriikide poolt on liikmesriikide õigus või on tugiteenuste hõlmamine kõigis liikmesriikides kohustuslik;

19. soovitab komisjonil tõsta esile riiklikke koordinatsioonibüroosid kui riigiasutusi, mis juhivad EURESe võrgustiku poliitikat oma piirkondades, andes neile selgelt kõik ülesanded, mis määruse III, IV ja V peatükis jäetakse liikmesriikide kätesse;

20. märgib, et tuleks selgitada ka selliseid mõisteid nagu „asjaomane partnerlus”, „ametnikud” ja „individuaalne tegevuskava” ning täpsustada EURESe partnerite rolli ühise IT-platvormi kasutamisel ja seda, kas need partnerid kohaldavad ühise IT-platvormi juhtpõhimõtteid või kohaldavad nad vajaduse korral neist põhimõtetest tulenevaid kohustusi;

21. kutsub komisjoni üles täpsustama, kas tööpakkumiste ja -taotluste ning muu teabe vahetamise süsteemid ja menetlused, millega tegeleb Euroopa koordinatsiooniamet, ning liikmesriikide kohustus kehtestada menetlused andmete kogumiseks ja esitamiseks riigi tasandil toimuva tegevuse kohta kooskõlas teatud ühiste näitajate kategooriatega vajavad komisjonilt rakendusaktidega selliste eeskirjade ja tehniliste vormingute või mudelite ja menetluste vastuvõtmist, mis ühtlustaksid liikmesriikide menetlusi;

22. kutsub komisjoni üles selgitama, kes vastutab teabe pideva ajakohastamise eest. See on eriti oluline riikides, kus sotsiaalpartnerid sõlmivad lepinguid, mis kehtivad tööturul mitmes lepinguga hõlmatud valdkonnas;

23. peab eriti oluliseks, et määruse ettepanekus määrataks riiklike koordinatsioonibüroode ja EURESe komitee koosseisu jaoks kindlaks kriteeriumid, mis tagavad nende organite koordineerimise liikmesriikide ja Euroopa Liidu piirkondadega;

24. ärgitab komisjoni tegelema eeskätt tööturult väljatõrjumise ohus olevate, sh väljaõppeta või puuduliku väljaõppega töötajate olukorraga, viidates neile sõnaselgelt määruse ettepanekus ja saavutades sellega ühe artikli 5 eesmärkidest;

25. soovitab seepärast komisjonil toonitada, et liikuvust valitseb mittediskrimineerimise põhimõte, hõlmata määrusesse sellekohased sõnaselged viited ja sätestada mehhanismid selle põhimõtte tõhususe tagamiseks;

Õiguspoliitilised aspektid

26. kutsub komisjoni üles kaasama kõik liikmesriigid ja nende piirkonnad EURESe võrgustiku koordineerimisse ja täiustamisse, et tugevdada olemasolevat struktuuri ja vältida selle nõrgestamist bürokraatia tõttu;

27. leiab, et EURESe võrgustiku uus struktuur vajab rahastamissüsteemi, mille allikad tuleb selgelt kindlaks määrata, sest erinevalt Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi fondidest on Euroopa Sotsiaalfond piirkondliku rõhuasetusega struktuurifond;

28. leiab samuti, et selles rahastamissüsteemis tuleb selgitada eriolukorda seoses võrgustikus EURESe partneritena osalevate kasumit taotlevate erasektori tööturuasutuste vahendite eraldamisega;

29. ärgitab komisjoni korraldama laiaulatuslikku teabekampaaniat täiustatud EURESe teenuste kohta, sest praegusel kujul ei tunne võrgustikku paljud tööotsijad ega tööd pakkuvad ettevõtted;

30. märgib, et sageli on kohalik ja piirkondlik tasand suurema osa tööotsijate ja ettevõtjate jaoks kõige lähem tasand, tööturg on ülekaalukalt kohalik (5) ning tavaliselt esineb tööturul kohalikul või piirkondlikul tasandil suuri probleeme, nagu tootmistegevuse ja seetõttu ka tööjõu hooajalisus;

31. märgib, et seepärast on oluline konkreetselt nimetatud kohalike ja piirkondlike esindajate olemasolu, kes looksid struktureeritud dialoogi ja korrapärase teabevahetuse riiklike koordinatsioonibüroodega, et bürood saaksid üleriigilisel tasandil osa kohaliku ja piirkondliku tasandi teadmistest ja kogemustest ning kohalikud ja piirkondlikud tööturuasutused saaksid samal ajal aimu riigi ja Euroopa tasandil osutatavatest EURESe teenustest;

32. toonitab, et EURESe võrgustiku nõustajate nõustamisülesannete edukaks täitmiseks on kõige olulisem see, et nõustajatel oleksid täpsed teadmised ELi piirkondade ja kohalike omavalitsusüksuste konkreetsetest tööturuvajadustest. Seepärast on soovitav, et riiklikud koordinatsioonibürood üritaksid suunata EURESe nõustajaid tööle riigistruktuuridest väiksematesse territoriaalsetesse üksustesse;

33. toetab EURESe kasutamist teabe jagamiseks vabade praktikakohtade kohta, soovitab seda kasutada ka tagasiside andmiseks, et õpilased saaksid hinnata oma praktikakogemust, (6) ning kutsub üles kehtestama uusi meetmeid, mis soodustavad avatud ja läbipaistvat praktikapakkumist;

34. on seisukohal, et EURESe teenuste reform peab aitama aktiivselt toetada noori, kohandades teenuseid ja lähenemisviise nii, et need oleksid lihtsamalt kasutatavad, ning võttes alg- ja keskkoolides ning ülikoolides kasutusele individuaalse ametialase nõustamise süsteeme, mis aitaksid õpilastel, praktikantidel ja üldisemalt noortel muutuda teadlikumaks oma soovidest, võimetest ja töövõimalustest;

35. tervitab ettepanekut täiustada EURESe võrgustikku, eelkõige teenuse „Match and Map” käivitamise abil, mis annab selge geograafilise pildi tööpakkumistest, ning leiab, et tööpakkumise avaldamisel tuleb selgelt märkida ära pakutava töökoha staatus Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatoris, samuti tuleb anda teavet peamiste värbamistingimuste kohta (tähtajaline või tähtajatu leping, tööaeg, töötasu ja teenuste osutamise konkreetne koht). Sellega seoses juhib komitee tähelepanu üleriigilisele ja piirkondlikule rollile, mida võivad etendada tööhõivebüroode programmid, ning soovitab hõlmata need paremini Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, piirkondadesse ja kaubanduskodadesse (mille eelis on tugevad sidemed ärimaailmaga ning teadlikkus selle vajadustest ja probleemidest) (7);

36. palub liikmesriikidel siduda oma riiklikud kvalifikatsioonisüsteemid Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning teavitada selle olemasolust kõiki kodanikke, propageerides selle kasutust ametlike tunnistuste andmisel;

37. nõuab seepärast, et EURESe portaalis edendataks Europass CV, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori kasutamist, et need vahendid kasutusele võetaks, tehes kõik võimaliku, et kõnealune portaal võimaldaks tööpakkumiste ja -taotluste ning elulookirjelduste automaatset sobitamist koos tõlgetega kõigisse ELi keeltesse ning riigi tasandil omandatud oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite selgete kirjeldustega.

Ent on ülimalt oluline toonitada, et oskuste ja pädevuste sobitamisel ei saa automaatne süsteem kunagi asendada vajadust personaalse dialoogi ja toe järele. Pealegi ei saa nende kirjeldusi keelte erinevusest tulenevalt alati otse tõlkida;

38. märgib ära töötajate suurema liikuvuse eelised ELis ettevõtete ja eelkõige VKEde jaoks, kes tegutsevad ülekaalukalt ühe riigi piires. Seepärast palub komitee EURESe võrgustikul osutada konkreetseid teenuseid VKEde eriomadusi arvestades, mis võib vajada rohkem abi sellest hoolimata, et sageli ei suuda need ettevõtted maksta lisatasusid ega kanda täiendavat halduskoormust, mida toob endaga kaasa liikuvate töötajate värbamine;

39. rõhutab asjaolu, et praegu on töötajate liikuvuse peamine takistus ELis puudulik keeleoskus. Seepärast peab komitee vajalikuks kaotada olemasolevad keelelised takistused ELis, edendades kogu EURESe portaalis esitatava teabe tõlkimist kõigisse ELi keeltesse, ning palub, et EURESe võrgustik annaks ka põhiteavet töötajatele mõeldud keelekursuste kohta koos praktilise teabega, kuidas vastuvõtvas riigis ringi liikuda;

40. leiab, et töötajate vaba liikumist Euroopa Liidus toetaks teabevahetuse parandamine liikuvusega seotud konkreetsete aspektide kohta, nagu muudatused või kohandused, mis tehakse sotsiaalkindlustushüvitistes geograafilise ja ametialase liikuvuse korral ELis ning teave omandatud õiguste, liikuvuse tagajärgede ja võimalike alternatiivide kohta;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

41. leiab, et määruse ettepanek jääb subsidiaarsuse põhimõttega piiratud raamidesse – selle eesmärk on kehtestada ühine raamistik koostöö tegemiseks liikmesriikide vahel, et koondada kokku tööpakkumised ja need realiseerida, aidates saavutada tööturul pakkumise ja nõudluse vahel tasakaalu, mida ei ole võimalik piisaval määral saavutada liikmesriikides. Seepärast on tänu tegevuse ulatusele ja mõjule võimalik nimetatud eesmärki paremini saavutada ELi tasandil. Samuti jääb määruse ettepanek proportsionaalsuse põhimõttega piiratud raamidesse ega lähe kaugemale kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust;

42. hoiatab sellest hoolimata, et EURESe võrgustiku lähtepunkt on rangelt euroopalik ja praktikas peab ta püüdma muutuda tõeliseks Euroopa tööturuasutuseks;

43. ärgitab seepärast komisjoni tugevdama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse raames EURESe võrgustiku Euroopa mõõdet, eelkõige analüüsides võimalust anda Euroopa koordinatsiooniametile ülesanne anda lube EURESe partneritele ning kehtestades vajaduse korral ettepanekus sätestatud võimaluse asemel, et liikmesriigid saavad EURESe partneritele kohustusi panna, ise tegelikud kohustused neile partneritele;

44. leiab samuti, et EURESe võrgustiku edu saavutamiseks ELi äärepoolseimates piirkondades ja saartel, kus on kõrge töötuse, eelkõige noorte töötuse määr, peavad ELi ja liikmesriikide asutused pöörama asjakohast tähelepanu kõnealuste piirkondade spetsiifilistele piirangutele, st püsivatele ebasoodsatele struktuurilistele ja geograafilistele tingimustele, mis raskendavad eelkõige töötajate liikuvust;

Lõppsoovitused

45. soovitab ja palub Euroopa Komisjonil kavandada uusi töövahendeid toetamaks liikuvate töötajate integratsiooni, kasutades struktuurifonde;

46. leiab, et EURESe võrgustiku edu tagamiseks on vaja, et kõik liikmesriigid suurendaksid võrgustiku seotust ELi piirkondade ja/või kohalike omavalitsusüksuste erihuvidega, ning soovitab seepärast määruses nõuda, et EURESe partnerite vaheline koostöö toimuks praktikas ELi piirkondade ja/või kohalike omavalitsusüksuste eriomadustega arvestades;

47. soovitab arvestada eelkõige sellega, et kohalik ja piirkondlik tasand on kodanikele, st ka tööotsijatele ja ettevõtjatele lähim ning seepärast on tööturg ülekaalukalt piirkondlik.

II MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 19

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Õiguslik vastutus ühise IT-platvormi kaudu kättesaadavaks tehtud teabe, eelkõige vabu töökohti puudutava teabe sisulise ja tehnilise kvaliteedi tagamise eest lasub organisatsioonil, kes teeb kõnealuse teabe kättesaadavaks vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja/või liikmesriigi kehtestatud standarditele. Komisjon peaks hõlbustama koostööd, et teha võimalikuks Euroopa tasandil toimuva teabevahetusega seotud pettuste ja kuritarvituste varajane avastamine. Õiguslik vastutus ühise IT-platvormi kaudu kättesaadavaks tehtud teabe, eelkõige vabu töökohti puudutava teabe sisulise ja tehnilise kvaliteedi tagamise eest lasub organisatsioonil, kes teeb kõnealuse teabe kättesaadavaks vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja/või liikmesriigi kehtestatud standarditele. Komisjon pea b ks hõlbustama koostööd kõigi asjaosaliste, ka kodanike vahel, et teha võimalikuks Euroopa tasandil toimuva teabevahetusega seotud pettuste ja kuritarvituste varajane avastamine , ning tagama lihtsalt kasutatavad teatamismehhanismid ja -viisid .

Motivatsioon

On väga oluline, et tööpakkumiste kohta levitatav teave oleks usaldusväärne ja kvaliteetne, et kaitsta töötajaid pettuste ja kuritarvituste eest. Selleks peab komisjon sekkuma ja kaasama ka liikmesriike, luues koostöö-, avastamis- ja teatamismehhanisme.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 1 Reguleerimisese

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist liidus, luues ühise raamistiku liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks koostööks. 1. Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist liidus, luues ühise raamistiku abil, mis võimaldab EURESe nimelisel Euroopa tööturuasutuste võrgustikul muutuda tõhusaks töövahendiks, mis soodustab töötajate liikuvust liidus liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks koostööks. 2. Lõike 1 kohaldamiseks nähakse käesoleva määrusega ette eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad, mis on seotud järgmisega: 2. Lõike 1 kohaldamiseks nähakse käesoleva määrusega ette eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad, mis on seotud järgmisega: a) liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid puudutavate andmete jagamisel ning sellest tuleneval töötajate töölesuunamisel; a) liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid puudutavate andmete jagamisel ning sellest tuleneval töötajate töölesuunamisel; b) liikmesriikide meetmed ning liikmesriikidevahelised meetmed, et hõlbustada liidu tööturul pakkumise ja nõudmise vahelise tasakaalu saavutamist, pidades silmas kõrge tööhõive taseme edendamist; b) liikmesriikide meetmed ning liikmesriikidevahelised meetmed, et hõlbustada liidu tööturul pakkumise ja nõudmise vahelise tasakaalu saavutamist, pidades silmas kõrge tööhõive taseme edendamist; c) Euroopa tööturuasutuste võrgustiku toimimine liikmesriikide ja komisjoni vahel; c) EURESe võrgustiku korraldus ja Euroopa tööturuasutuste võrgustiku toimimine liikmesriikide ja komisjoni vahel; d) seonduvad liikuvuse tugiteenused, mida pakutakse töötajatele ja tööandjatele. d) seonduvad liikuvuse tugiteenused, mida pakutakse töötajatele ja tööandjatele.

Motivatsioon

On oluline rõhutada, et tulevase määruse eemärk on tugevdada ja edendada Euroopa tööturuasutuste võrgustiku EURES kasutust vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta otsusele 2003/8/EÜ ja komisjoni 26. novembri 2012. aasta rakendusotsusele 2012/733/EL, mis kõnealuse määruse ettepaneku jõustumisel tunnistatakse kehtetuks. Ettepanekus endas tunnistatakse kaudselt seda eeldust näiteks artikli 10 lõikes 3, milles sätestatakse, et kuni viie aasta jooksul võib teha erandi artikli 8 kohaldamisest nende riiklike tööturuasutuste puhul, mis kuulusid määruse jõustumise ajal EURESe võrgustikku. Lisaks võiks pärast kõnealuse ettepaneku jõustumist pidada kehtivaks ka paljusid Euroopa koordinatsiooniameti vastuvõetud (2010/C 311/05, ELT 16.11.2010) EURESe harta sätteid, kuna nad ei ole hõlmatud sätete hulka, mis tunnistatakse kehtetuks artikliga 35. Artikli 1 lõike 2 punkti d uue sõnastuse eesmärk on teksti mõistetavamaks muutmine.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 2 Mõisted

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „riiklikud tööturuasutused” – liikmesriikide organisatsioonid, mis asjaomaste ministeeriumide osana, riigiasutustena või avalik-õiguslike asutustena tegelevad aktiivsete tööturumeetmete rakendamisega ning avalikes huvides tööturuteenuste osutamisega; b) „tööturuasutused” – kõik liikmesriigis seaduslikult tegutsevad juriidilised või füüsilised isikud, kes osutavad tööotsijatele teenuseid töökoha leidmisel ning tööandjatele töötajate värbamisel; Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „riiklikud tööturuasutused” – liikmesriikide organisatsioonid, mis asjaomaste ministeeriumide osana, riigiasutustena või avalik-õiguslike asutustena tegelevad aktiivsete tööturumeetmete rakendamisega ning avalikes huvides tööturuteenuste osutamisega; b) „tööturuasutused” – kõik liikmesriigis seaduslikult, nii riigi- kui ka erasektoris tegutsevad, viimasel puhul tulunduslikud või mittetulunduslikud juriidilised või füüsilised isikud, kes osutavad tööotsijatele teenuseid töökoha leidmisel ning tööandjatele töötajate värbamisel; c) „vaba töökoht” – igasugune tööpakkumine, sealhulgas tööna käsitatava väljaõppe ja praktika koht; d) „vahendamine” – vabade töökohtade, töökohataotluste ja CVde alase teabe vahetamine ning töötlemine; e) „ühine IT-platvorm” – Euroopa tasandil vahendamise eesmärgil rajatud IT-taristu ning sellega seotud platvormid; f) töötaja „töölesuunamine” tööturuasutuse poolt tööandja juurde või töötaja „värbamine” tööandja jaoks – teenuste osutamine selleks, et vahendada pakkumist ja nõudmist eesmärgiga täita vaba töökohta; g) „piirialatöötaja” – töötaja, kes tegutseb töötajana ühes liikmesriigis ning elab teises liikmesriigis, kuhu ta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas tagasi läheb. c) „vaba töökoht” – igasugune tööpakkumine, sealhulgas tööna käsitatava väljaõppe ja praktika koht; d) „vahendamine” – vabade töökohtade, töökohataotluste ja CVde alase teabe vahetamine ning töötlemine; e) „ühine IT-platvorm” – Euroopa tasandil vahendamise eesmärgil rajatud IT-taristu ning sellega seotud platvormid; f) töötaja „töölesuunamine” tööturuasutuse poolt tööandja juurde või töötaja „värbamine” tööandja jaoks – teenuste osutamine selleks, et vahendada pakkumist ja nõudmist eesmärgiga täita vaba töökohta; g) „piirialatöötaja” – töötaja, kes tegutseb töötajana ühes liikmesriigis ning elab teises liikmesriigis, kuhu ta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas tagasi läheb.

Motivatsioon

Õigusnormide selguse ja õiguskindluse tagamise huvides ei saa liikmesriikides tegutsevate tööturuasutuste määratluses jääda lootma endastmõistetavusele. Tuleb sõnaselgelt märkida ära nende asutuste võimalikud eri vormid ning samuti võimalus, et nad taotlevad kasumit. See on kooskõlas nii Euroopa Kohtu praktikaga (8) kui ka Euroopa Komisjoni kontseptsiooniga tööturuasutustest kui üldhuviteenuste osutajatest (9). Selle sõnastusega väljendatakse, et mis tahes riiklikud poliitikameetmed, mis on suunatud täieliku tööhõive saavutamisele, peavad soodustama riigi- ja erasektori koostööd kõigil territoriaalsetel tasanditel, avades erasektori osalejatele tööalase teabe-, nõustamis- ja vahendusteenused.

Muudatusettepanek 4

II peatükk

(EURESe võrgustiku asutamine) ja artikkel 3 (Asutamine)

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek II PEATÜKK EURESe VÕRGUSTIKU ASUTAMINE Artikkel 3 Asutamine Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa tööturuasutuste võrgustik („EURESe võrgustik”). II PEATÜKK EURESe VÕRGUSTIKU ASUTAMINE KORRALDUS Artikkel 3 Asutamine Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa tööturuasutuste võrgustik („EURESe võrgustik”).

Motivatsioon

Nagu juba muudatusettepanekus 2 selgitati, ei asutata kõnealuse määruse ettepanekuga EURESe võrgustikku, vaid uuendatakse selle korraldust ja tööd. II peatüki pealkirja tuleb vastavalt kohandada, et kajastada tegelikku eesmärki, st EURESe võrgustiku korraldust, ning artikli 3 võib välja jätta.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 4 Koosseis, rollid ja ühised ülesanded

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. EURESe võrgustik koosneb järgmist liiki organisatsioonidest: a) Euroopa Komisjon, kes aitab Euroopa koordinatsiooniameti kaudu viia ellu EURESe võrgustiku tegevust; b) EURESe liikmed, st liikmesriikide poolt nimetatud asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise eest asjaomases liikmesriigis, s.o „riiklikud koordinatsioonibürood”; 1. EURESe võrgustik koosneb järgmist liiki organisatsioonidest: a) Euroopa Komisjon, kes aitab Euroopa koordinatsiooniameti kaudu viia ellu EURESe võrgustiku tegevust; b) EURESe liikmed, st liikmesriikide poolt nimetatud asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise eest asjaomases liikmesriigis, s.o „riiklikud koordinatsioonibürood”; c) EURESe partnerid, st liikmesriikide poolt volitatud organisatsioonid, kes osutavad töötajatele ja tööandjatele riigi, piirkonna ja/või kohalikul tasandil vahendus- ja/või tugiteenuseid. c) EURESe partnerid, st liikmesriikide poolt volitatud organisatsioonid, kes osutavad töötajatele ja tööandjatele riigi, piirkonna ja/või kohalikul tasandil vahendus- ja/või tugiteenuseid, ning EURESe piiriülesed partnerlused. 2. Kõik EURESe võrgustikus osalevad organisatsioonid edendavad vastavalt oma rollile ja ülesannetele aktiivselt ja tihedas koostöös võimalusi, mida töötajate liikuvus liidus pakub, ning püüavad parandada viise ja vahendeid, mille abil töötajad ja tööandjad saavad neid võimalusi kasutada kohalikul, piirkonna, riigi ja Euroopa tasandil. 2. Kõik EURESe võrgustikus osalevad organisatsioonid edendavad vastavalt oma rollile ja ülesannetele aktiivselt ja tihedas koostöös võimalusi, mida töötajate liikuvus liidus pakub, ning püüavad parandada viise ja vahendeid, mille abil töötajad ja tööandjad saavad neid võimalusi kasutada kohalikul, piirkonna, riigi ja Euroopa, riigi ning eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Motivatsioon

Artikli 4 lõike 1 punktis c ei peaks EURESe piiriülestele partnerlustele kohaldama liikmesriikide poolse loa andmise menetlust ning neid tuleks mainida eraldi, sui generis üksustena.

Lisaks soovitakse artikli 4 lõike 2 uue sõnastusega juhtida tähelepanu olulisele rollile, mida tööturul etendavad või peaksid etendama riigistruktuuridest väiksemad territoriaalsed üksused. Seepärast toonitati komitee arvamuses „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll majanduskasvu suurendamisel ja töökohtade loomise edendamisel” (2013/C 62/14), et väga sageli vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused muude poliitikavaldkondade seas ka tööhõivepoliitika rakendamise eest.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 6 Euroopa koordinatsiooniameti ülesanded

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Artikkel 6 Euroopa koordinatsiooniameti ülesanded Artikkel 6 Euroopa koordinatsiooniameti ülesanded 1. Euroopa koordinatsiooniamet kohustub eelkõige täitma järgmisi ülesandeid: 1. Euroopa koordinatsiooniamet kohustub eelkõige täitma järgmisi ülesandeid: a) ühtse raamistiku väljatöötamine ning horisontaalse abi pakkumine EURESe võrgustiku hüvanguks, sealhulgas a) ühtse raamistiku väljatöötamine ning horisontaalse abi pakkumine EURESe võrgustiku töö korraldamine ja sellele horisontaalse abi pakkumine hüvanguks, sealhulgas i) Euroopa tööalase liikuvuse portaali („EURESe portaal”) ja sellega seotud IT-teenuste käitamine ja arendamine, sealhulgas süsteemid ja menetlused vabade töökohtade, töökohataotluste, CVde, tõendavate dokumentide nagu kutseoskuste passide ja samalaadsete dokumentide ning muu teabe vahetamiseks koostöös muude asjaomaste liidu teabe- ja nõustamisasutuste või -võrgustikega, samuti algatused; i) Euroopa tööalase liikuvuse portaali („EURESe portaal”) ja sellega seotud IT-teenuste käitamine ja arendamine, sealhulgas süsteemid ja menetlused vabade töökohtade, töökohataotluste, CVde, tõendavate dokumentide nagu kutseoskuste passide ja samalaadsete dokumentide ning muu teabe vahetamiseks koostöös muude asjaomaste liidu teabe- ja nõustamisasutuste või -võrgustikega, samuti algatused; ii) teabe- ja kommunikatsioonitegevus; ii) teabe- ja kommunikatsioonitegevus; iii) EURESe töötajate ühine koolitusprogramm; iii) EURESe töötajate ühine koolitusprogramm; iv) võrgustikutöö, parimate tavade vahetamise ja vastastikuse õppimise edendamine EURESe võrgustikus; iv) võrgustikutöö, parimate tavade vahetamise ja vastastikuse õppimise edendamine EURESe võrgustikus; b) geograafilise ja ametialase liikuvuse analüüs; b) b) geograafilise ja ametialase liikuvuse analüüs, püüdes kajastada kohalikku ja/või piirkondlikku eripära; c) sobiva raamistiku väljatöötamine liidusiseseks väljaõppe- ja praktikakohtade alaseks koostööks ja vahendamiseks kooskõlas käesoleva määrusega; c) sobiva raamistiku väljatöötamine liidusiseseks väljaõppe- ja praktikakohtade alaseks koostööks ja vahendamiseks kooskõlas käesoleva määrusega; d) EURESe tegevuse ja tööhõivealase tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine koostöös EURESe liikmetega. d) EURESe tegevuse ja tööhõivealase tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine koostöös EURESe liikmetega, pöörates erilist tähelepanu selle kohalikule ja/või piirkondlikule mõõtmele ning esitades vajaduse korral ettepanekuid oluliseks peetavate paranduste tegemiseks. 2. Koordinatsiooniameti mitmeaastased tööprogrammid koostatakse artiklis 11 osutatud EURESe koordinatsioonirühmaga konsulteerides. 2. Euroopa k Koordinatsiooniameti võtab mitmeaastased tööprogrammid vastu koostatakse artiklis 11 osutatud EURESe koordinatsioonirühmaga konsulteerides.

Motivatsioon

Artikli pealkirja muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni. Artikli 1 lõikes a tehtud muudatused muudavad sõnastuse tehniliselt paremaks ning sellega rõhutatakse, et EURESe portaal juba toimib. EURESe tööhõivealase tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on tõhusam, mida rohkem ja paremat teavet edastatakse riigistruktuuridest väiksemate territoriaalsete üksuste kohta. Kõnealuse ameti töö peab hõlmama ka parandusettepanekute tegemist. Lõpetuseks on soovitav selgitada määruse tekstis sätestatud kohustust koostada mitmeaastased tööprogrammid. Lõike 2 algsest sõnastusest ei selgu koordinatsiooniameti kohustuse päritolu, mis tõenäoliselt tuleneb kaudselt EURESe suunistest (EURESe harta punkt 2.4.1).

Muudatusettepanek 7

Artikkel 7 Riiklike koordinatsioonibüroode ülesanded

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Artikkel 7 Riiklike koordinatsioonibüroode ülesanded Artikkel 7 Riiklike koordinatsioonibüroode ülesanded 1. Iga riikliku koordinatsioonibüroo ülesanneteks on 1. Iga riikliku koordinatsioonibüroo ülesanneteks on eelkõige a) vahendamisega seotud koostöö komisjoni ja teiste liikmesriikidega III peatükis sätestatud raamistikus; b) EURESe töö korraldamine liikmesriigis, kaasa arvatud tugiteenuste osutamine kooskõlas IV peatükiga; a) vahendamisega seotud koostöö komisjoni ja teiste liikmesriikidega III peatükis sätestatud raamistikus; b) EURESe töö korraldamine liikmesriigis, kaasa arvatud tugiteenuste osutamine osutamise korraldamine kooskõlas IV peatükiga, pöörates eritähelepanu kohalikule ja/või piirkondlikule mõõtmele; c) asjaomase liikmesriigi meetmete koordineerimine teiste liikmesriikidega kooskõlas V peatükiga. c) asjaomase liikmesriigi meetmete koordineerimine teiste liikmesriikidega kooskõlas V peatükiga. 2. Riiklik koordinatsioonibüroo korraldab ka artiklis 6 osutatud Euroopa koordinatsiooniameti pakutava horisontaalse tugitegevuse rakendamist riiklikul tasandil, tehes vajaduse korral tihedat koostööd Euroopa koordinatsiooniametiga ja teiste riiklike koordinatsioonibüroodega. Nimetatud horisontaalne tugitegevus hõlmab eelkõige järgmist: 2. Riiklik koordinatsioonibüroo korraldab ka artiklis 6 osutatud Euroopa koordinatsiooniameti pakutava horisontaalse tugitegevuse rakendamist riiklikul tasandil, tehes vajaduse korral tihedat koostööd Euroopa koordinatsiooniametiga ja teiste riiklike koordinatsioonibüroodega. Sellega seoses peab iga riiklik koordinatsioonibüroo Nimetatud horisontaalne tugitegevus hõlmab eelkõige järgmist: a) büroo koduriigi territooriumil tegutsevate EURESe partnerite, nende tegevuse ning nende poolt töötajatele ja tööandjatele pakutavate tugiteenuste ulatusega seotud teabe kogumine ja valideerimine, eesmärgiga see teave avaldada (sh EURESe portaalis); a) koguma ja valideerima büroo koduriigi territooriumil tegutsevate EURESe partnerite, nende tegevuse ning nende poolt töötajatele ja tööandjatele pakutavate tugiteenuste ulatusega seotud teavet be kogumine ja valideerimine, eesmärgiga see teave avaldada (sh EURESe portaalis); b) EURESe tegevusega seotud koolituseelse tegevuse pakkumine, töötajate valimine ühises koolitusprogrammis ning vastastikuse õppe tegevuses osalemiseks; b) pakkuma EURESe tegevusega seotud koolituseelset tegevust e pakkumine, valima töötajaid te valimine ühises koolitusprogrammis ning vastastikuse õppe tegevuses osalemiseks; c) artiklitega 28 ja 29 seotud andmete kogumine ja analüüs. c) koostama igal aastal tööprogrammi vastavalt artiklis 28 sätestatule ning koguma ja analüüsima artiklis 29 ettenähtud andmeid artiklitega 28 ja 29 seotud andmete kogumine ja analüüs. 3. Riiklik koordinatsioonibüroo valideerib, ajakohastab regulaarselt ja levitab õigeaegselt riigi tasandil olemasolevat teavet ja suuniseid, et avaldada need töötajate ja tööandjate huvides (sh EURESe portaalis). Teave ja suunised hõlmavad järgmist: 3. Riiklik koordinatsioonibüroo valideerib, ajakohastab regulaarselt ja levitab õigeaegselt riigi tasandil olemasolevat teavet ja suuniseid, et avaldada need töötajate ja tööandjate huvides (sh EURESe portaalis). Teave ja suunised hõlmavad järgmist: a) elu- ja töötingimused; b) tööga seotud haldusmenetlused; c) töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad; d) väljaõpe ja praktika; e) vajaduse korral piirialatöötajate olukord, eriti piirialadel. a) elu- ja töötingimused; b) tööga seotud haldusmenetlused; c) töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad; d) väljaõpe ja praktika; e) vajaduse korral piirialatöötajate olukord, eriti piirialadel. Vajaduse korral võivad riiklikud koordinatsioonibürood teavet valideerida ja levitada koostöös teiste teabe- ja nõustamisasutuste ja -võrgustikega ning asjaomaste riigi tasandi asutustega, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/.../EL (meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist) artiklis 5 osutatud asutustega. Vajaduse korral võivad riiklikud koordinatsioonibürood teavet valideerida ja levitada koostöös teiste teabe- ja nõustamisasutuste ja -võrgustikega ning asjaomaste riigi tasandi asutustega, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/.../EL (meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist) artiklis 5 osutatud asutustega. 4. Riiklik koordinatsioonibüroo pakub oma riigi territooriumil EURESe võrgustikus osalevatele organisatsioonidele üldist tuge, et teha koostööd EURESe partneritega teistes liikmesriikides. See hõlmab abi EURESe tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ning koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga. 4. Riiklik koordinatsioonibüroo pakub oma riigi territooriumil EURESe võrgustikus osalevatele organisatsioonidele üldist tuge, et teha koostööd EURESe partneritega teistes liikmesriikides. See hõlmab abi EURESe tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ning koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga. 5. Riiklik koordinatsioonibüroo edendab koostööd huvirühmadega, näiteks karjäärinõustamisteenistuste, ülikoolide, kaubanduskodade ning väljaõppe- ja praktikaprogrammides osalevate organisatsioonidega. 5. Riiklik koordinatsioonibüroo edendab koostööd huvirühmadega, näiteks karjäärinõustamisteenistuste, ülikoolide, kaubanduskodade ning väljaõppe- ja praktikaprogrammides osalevate organisatsioonidega. 6. Iga liikmesriik tagab, et tema riiklikul koordinatsioonibürool on olemas töötajad ja muud vajalikud vahendid käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks. 6. Iga liikmesriik tagab, et tema riiklikul koordinatsioonibürool on olemas töötajad ja muud vajalikud vahendid käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks ning et ta esindab asjakohaselt oma riigis esinevaid kohalikke ja/või piirkondlikke huve. 7. Riiklikku koordinatsioonibürood juhatab riiklik koordinaator, kes on artiklis 11 osutatud koordinatsioonirühma liige. 7. Riiklikku koordinatsioonibürood juhatab riiklik koordinaator, kes on artiklis 11 osutatud koordinatsioonirühma liige.

Motivatsioon

Artikli pealkirja muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni. Lõike 1 punkti b uus sõnastus kujutab endast tehnilist parandust, sest riiklik koordinatsioonibüroo ei osuta ise tugiteenuseid, vaid korraldab nende osutamist. Samuti tugevdatakse uue sõnastusega EURESe partnerite osutatavate tugiteenuste piirkondlikku mõõdet. Samamoodi kujutavad endast tehnilist parandust muudatused lõikes 2 ja lõike 3 esimeses lõigus. Lõpetuseks on artikli 7 lõike 6 uue sõnastuse eesmärk juba mainitud soov tagada töötajate liikuvusega seotud küsimustega tegelemine inimestele võimalikult lähedasel tasandil.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 8 EURESe partneritele loa andmine

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Iga liikmesriik loob süsteemi, et anda EURESe partneritele luba EURESe võrgustikus osalemiseks, teostada järelevalvet nende tegevuse üle ning selle üle, kas nad täidavad käesoleva määruse kohaldamisel siseriiklikke ja liidu õigusakte. See süsteem peab olema läbipaistev, proportsionaalne ning võtma arvesse kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise ja nõuetekohase menetluse põhimõtteid. 1. Iga liikmesriik loob süsteemi, et anda EURESe partneritele luba EURESe võrgustikus osalemiseks, teostada järelevalvet nende tegevuse üle ning selle üle, kas nad täidavad käesoleva määruse kohaldamisel siseriiklikke ja liidu õigusakte. See süsteem peab olema läbipaistev, proportsionaalne ning võtma arvesse kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise ja nõuetekohase menetluse põhimõtteid. Piirialade eest territoriaalselt vastutavate asutuste taotletavad EURESe piiriülesed partnerlused on riikliku loa andmise menetlusest vabastatud ning kord loodud, peetakse neid EURESe täieõiguslikeks partneriteks. 2. Liikmesriigid teavitavad Euroopa koordinatsiooniametit enda kehtestatud riiklikust süsteemist ning EURESe partneritest, kellele nad on andnud loa EURESe võrgustikus osalemiseks. 2. Liikmesriigid teavitavad Euroopa koordinatsiooniametit enda kehtestatud riiklikust süsteemist ning EURESe partneritest, kellele nad on andnud loa EURESe võrgustikus osalemiseks. 3. Kõik liikmesriigis seaduslikult tegutsevad tööturuasutused võivad asjaomases liikmesriigis taotleda luba EURESe võrgustikus EURESe partnerina osalemiseks käesolevas määruses sätestatud tingimustel ning vastavalt asjaomase liikmesriigi kehtestatud süsteemile. 3. Kõik liikmesriigis seaduslikult tegutsevad tööturuasutused võivad asjaomases liikmesriigis taotleda luba EURESe võrgustikus EURESe partnerina osalemiseks käesolevas määruses sätestatud tingimustel ning vastavalt asjaomase liikmesriigi kehtestatud süsteemile. 4. EURESe partnerid võivad EURESe võrgustikus osaleda lisas sätestatud ühiste miinimumkriteeriumide alusel. 4. EURESe partnerid võivad EURESe võrgustikus osaleda lisas sätestatud ühiste miinimumkriteeriumide alusel. 5. Ühised miinimumkriteeriumid ei piira liikmesriikide poolt selliste täiendavate kriteeriumide või nõuete kohaldamist, mida liikmesriik peab vajalikuks tööturuasutuste tegevusele kohaldatavate eeskirjade õigeks kohaldamiseks ning tööturumeetmete tõhusaks juhtimiseks enda riigi territooriumil. Läbipaistvuse tagamiseks on sellised kriteeriumid ja nõuded lõikes 1 osutatud süsteemi lahutamatuks osaks. 5. Ühised miinimumkriteeriumid ei piira liikmesriikide poolt selliste täiendavate kriteeriumide või nõuete kohaldamist, mida liikmesriik peab vajalikuks tööturuasutuste tegevusele kohaldatavate eeskirjade õigeks kohaldamiseks ning tööturumeetmete tõhusaks juhtimiseks enda riigi territooriumil. Läbipaistvuse tagamiseks on sellised kriteeriumid ja nõuded lõikes 1 osutatud süsteemi lahutamatuks osaks. 6. EURESe partnerid võivad kaasata teisi EURESe partnereid või teisi organisatsioone, et täita lisas sätestatud kriteeriume ühiselt. Sellistel juhtudel saab asjaomase partnerluse jätkuv olemasolu EURESe võrgustikus osalemise lisatingimuseks. 6. EURESe partnerid võivad kaasata teisi EURESe partnereid või teisi organisatsioone, et täita lisas sätestatud kriteeriume ühiselt. Sellistel juhtudel saab asjaomase partnerluse jätkuv olemasolu EURESe võrgustikus osalemise lisatingimuseks sellise asjaomase partnerluse jätkuv olemasolu, mis püüab eelkõige lahendada liidu piirkondade ja/või kohalike omavalitsusüksuste eriküsimusi. 7. Lisa muutmiseks on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, järgides artiklis 33 osutatud menetlust. 7. Lisa muutmiseks on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, järgides artiklis 33 osutatud menetlust. 8. Komisjon võib võtta rakendusaktidega vastu riikliku süsteemi kirjeldamise vormi ning menetlused riiklikke süsteeme puudutava teabe jagamiseks liikmesriikide vahel. Komisjon võtab need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. 8. Komisjon võib võtta rakendusaktidega vastu riikliku süsteemi kirjeldamise vormi ning menetlused riiklikke süsteeme puudutava teabe jagamiseks liikmesriikide vahel. Komisjon võtab need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Motivatsioon

Lõige 1: muudatusettepanekuga soovitakse säilitada EURESe piiriüleseid partnerlusi käsitlevate sätete kasulikku mõju, lähtudes eelkõige Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) loova 11. detsembri 2013. aasta määruse nr 1296/2013 artikli 21 punktist a.

Lõige 6: EURESe partnerite omavaheline koostöö või nende koostöö teiste organisatsioonidega selle nimel, et vastata määruse ettepaneku lisas esitatud nõuetele, on meede, mis võib aidata muuta EURESe partneri tegevuse tõhusamaks. Seepärast tulebki määruses nõuda, et see koostöö toimuks praktikas ELi piirkondade ja/või kohalike omavalitsusüksuste eriomadustega arvestades.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 11 Koordinatsioonirühm

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Koordinatsioonirühm koosneb Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode esindajatest. 1. Koordinatsioonirühm koosneb Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode esindajatest. 2. Koordinatsioonirühm toetab käesoleva määruse rakendamist, vahetades teavet ja koostades suuniseid. Eelkõige aitab rühm koostada artikli 14 lõikes 8 ja artikli 16 lõikes 5 osutatud tehniliste standardite ja vormingute projekte. 2. Koordinatsioonirühm toetab käesoleva määruse rakendamist, vahetades teavet ja koostades suuniseid. Eelkõige aitab rühm koostada artikli 14 lõikes 8 ja artikli 16 lõikes 5 osutatud tehniliste standardite ja vormingute projekte. 3. Koordinatsioonirühma tööd korraldab ja kohtumisi juhatab Euroopa koordinatsiooniamet. Ta kutsub rühma koosolekutel osalema liidu tasandi sotsiaalpartnerite esindajaid. 3. Koordinatsioonirühma tööd korraldab ja kohtumisi juhatab Euroopa koordinatsiooniamet. Ta kutsub rühma koosolekutel osalema liidu tasandi sotsiaalpartnerite esindajaid, pidades eelkõige silmas artikli 28 lõikes 4 sätestatut.

Motivatsioon

Muudatusega parandatakse määruse ettepaneku õiguslikku sidusust. Sotsiaalpartnerite ELi tasandi õigusel olla kutsutud osalema EURESe koordinatsioonirühma koosolekutel on üks põhieesmärk: konsulteerimine tööprogrammi kavandi üle, mille igal aastal peab koostama riiklik koordinatsioonibüroo.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 18 Põhimõtted

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid tagavad, et töötajatel ja tööandjatel on juurdepääs riikliku tasandi tugiteenustele. 1. Liikmesriigid tagavad, et töötajatel ja tööandjatel on juurdepääs riikliku tasandi tugiteenustele. 2. Liikmesriigid toetavad kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamist sellistele riikliku tasandi teenustele. 2. Liikmesriigid toetavad kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamist sellistele riikliku tasandi teenustele, püüdes vastata kohalike ja/või piirkondlike omavalitsusüksuste erivajadustele. 3. Liikmesriigid tagavad artiklites 20–23 osutatud tugiteenuste osutamise EURESe partnerite kaudu järgmiselt: 3. Liikmesriigid tagavad artiklites 20–23 osutatud tugiteenuste osutamise EURESe partnerite kaudu järgmiselt: a) asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste endi poolt kooskõlas artikliga 10; b) asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste vastutusel tegutsevate organisatsioonide poolt delegeerimise, allhanke või selliste erilepingute alusel, mis on nimetatud organisatsioonide osutatavate teenuste kohta sõlmitud kas kõnealuste riiklike tööturuasutuste või teiste asutustega; c) ühe või mitme EURESe partneri kaudu või d) punktide a–c kombinatsioonide teel. a) asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste endi poolt kooskõlas artikliga 10; b) asjaomase liikmesriigi riiklike tööturuasutuste vastutusel tegutsevate organisatsioonide poolt delegeerimise, allhanke või selliste erilepingute alusel, mis on nimetatud organisatsioonide osutatavate teenuste kohta sõlmitud kas kõnealuste riiklike tööturuasutuste või teiste asutustega; c) ühe või mitme EURESe partneri kaudu või d) punktide a–c kombinatsioonide teel. 4. Artiklites 20–23 nimetatud tugiteenuseid osutavad igas liikmesriigis vähemalt lõike 3 punktides a või b osutatud organisatsioonid. 4. Artiklites 20–23 nimetatud tugiteenuseid osutavad igas liikmesriigis vähemalt lõike 3 punktides a või b osutatud organisatsioonid. 5. Töötajatele pakutavad tugiteenused, mis on sätestatud artiklites 20, 22 ja 23, ning artikli 17 lõikes 1 osutatud abi EURESe portaalis registreerumiseks on tasuta. 5. Töötajatele pakutavad tugiteenused, mis on sätestatud artiklites 20, 22 ja 23, ning artikli 17 lõikes 1 osutatud abi EURESe portaalis registreerumiseks on tasuta. 6. Tööandjatele pakutavate tugiteenuste eest, millele on osutatud artiklites 21 ja 22, ning EURESe portaalis registreerumiseks osutatava abi eest, millele on viidatud artikli 17 lõikes 2, võib võtta tasu. Ühegi küsitava tasu puhul ei tohi teha vahet EURESe teenuste eest võetavate ning asjaomase organisatsiooni poolt pakutavate muude võrreldavate teenuste eest võetavate tasude vahel. 6. Tööandjatele pakutavate tugiteenuste eest, millele on osutatud artiklites 21 ja 22, ning EURESe portaalis registreerumiseks osutatava abi eest, millele on viidatud artikli 17 lõikes 2, võib võtta tasu. Ühegi küsitava tasu puhul ei tohi teha vahet EURESe teenuste eest võetavate ning asjaomase organisatsiooni poolt pakutavate muude võrreldavate teenuste eest võetavate tasude vahel. 7. Asjaomased EURESe partnerid annavad oma teabekanaleid kasutades töötajatele ja tööandjatele selget teavet enda pakutavate tugiteenuste valiku kohta, selle kohta, kus ja kuidas neile teenustele juurde pääseb, ning juurdepääsu andmise tingimuste kohta. Kõnealune teave avaldatakse EURESe portaalis. 7. Asjaomased EURESe partnerid annavad oma teabekanaleid kasutades töötajatele ja tööandjatele selget teavet enda pakutavate tugiteenuste valiku kohta, selle kohta, kus ja kuidas neile teenustele juurde pääseb, ning juurdepääsu andmise tingimuste kohta. Kõnealune teave avaldatakse EURESe portaalis.

Motivatsioon

EURESe võrgustiku edu tagamiseks on vaja, et liikmesriigid suurendaksid võrgustiku seotust ELi piirkondade ja/või kohalike omavalitsusüksuste erihuvidega.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 25 Liikuvusvooge ja -mustreid puudutava teabe vahetus

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjon ja liikmesriigid jälgivad töötajate liikuvuse vooge ja mustreid liidus Eurostati statistika ning kättesaadavate riiklike andmete alusel. Komisjon ja liikmesriigid jälgivad töötajate liikuvuse vooge ja mustreid liidus Eurostati statistika ning kättesaadavate riiklike ja piirkondlike andmete alusel.

Motivatsioon

Komisjoni ja liikmesriikide seire tulemused töötajate liikuvuse voogude ja mustrite kohta vastavad seda paremini tegelikkusele, mida enam ja paremini suudetakse arvestada Euroopa Liidu piirkondade erinevate oludega.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 26 Teabevahetus liikmesriikide vahel

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Iga liikmesriik kogub ja analüüsib teavet eelkõige järgmise kohta: 1. Iga liikmesriik kogub ja analüüsib teavet eelkõige järgmise kohta: a) tööjõu puudu- ja ülejäägid riigi ja valdkondade tööturgudel ning millises ulatuses saaks töötajate liikuvuse abil neid probleeme lahendada; b) EURESe tegevus riigi tasandil; c) EURESe võrgustiku positsioon värbamisteenuste turul riigi tasandil tervikuna. a) tööjõu puudu- ja ülejäägid riigi ja valdkondade tööturgudel ning millises ulatuses saaks töötajate liikuvuse abil neid probleeme lahendada; b) EURESe tegevus riigi tasandil; c) EURESe võrgustiku positsioon värbamisteenuste turul riigi tasandil tervikuna. 2. Riiklikul koordinatsioonibürool on ülesanne jagada teavet EURESe võrgustikus ning aidata kaasa ühisanalüüsile. 2. Riiklikul koordinatsioonibürool on ülesanne jagada teavet EURESe võrgustikus ning aidata kaasa ühisanalüüsile. 3. Liikmesriigid töötavad teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes oma tööpoliitika lahutamatu osana välja liikuvuspoliitika. Kõnealune liikuvuspoliitika pakub raamistikku, milles liikmesriigid saavad teha artiklis 28 osutatud programmitööd. 3. Liikmesriigid püüavad töötavad teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes töötada oma tööpoliitika lahutamatu osana välja liikuvuspoliitika. Kõnealune liikuvuspoliitika pakub raamistikku, milles liikmesriigid saavad teha artiklis 28 osutatud programmitööd. 4. Euroopa koordinatsiooniamet kehtestab menetlused ja seab sisse praktilise korra, et hõlbustada riiklike koordinatsioonibüroode vahelist teabevahetust ja ühisanalüüsi väljatöötamist. 4. Euroopa koordinatsiooniamet kehtestab menetlused ja seab sisse praktilise korra, et hõlbustada riiklike koordinatsioonibüroode vahelist teabevahetust ja ühisanalüüsi väljatöötamist.

Motivatsioon

Euroopa Liidu toimimise lepingu IX jaotises, eelkõige artikli 147 lõikes 1 ja artikli 149 lõpuosas kinnitatakse, et tööhõivepoliitikas jääb seadusandlik pädevus sellest hoolimata, et seda jagatakse ELi ja liikmesriikide vahel, siiski viimaste kätesse. Liikmesriikidele liikuvuspoliitika väljatöötamise kohustuse seadmine läheb kaugemale pelkade suuniste koostamisest (ELi toimimise lepingu artikli 148 lõige 2) või stimuleerivate meetmete võtmisest ELi seadusandja poolt liikmesriikide tööhõivealase tegevuse toetamiseks (ELi toimimise artikli 149 algus). Kõnealune kohustus tuleb asendada soovitusega liikmesriikidele selles küsimuses tegutseda.

Amendment 13

LISA

Ühiskriteeriumid, mille alusel antakse organisatsioonidele luba EURESe partnerina tegutsemiseks

1. TEENUSTE OSUTAMINE

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Organisatsioonil on asjakohased mehhanismid ja menetlused, mille abil kontrollida kohaldatavate töönormide ja õigusnõuete, sealhulgas isikuandmete kaitse alaste õigusaktide ja nõuete ning vabade töökohtadega seotud andmete kvaliteedistandardite täielikku järgimist ning see järgimine tagada. 1. Organisatsioonil on asjakohased mehhanismid ja menetlused, mille abil kontrollida kohaldatavate töönormide ja õigusnõuete, sealhulgas mittediskrimineerimise põhimõtte, eelkõige seoses tööturult tõrjutud isikutega, isikuandmete kaitse alaste õigusaktide ja nõuete ning vabade töökohtadega seotud andmete kvaliteedistandardite täielikku järgimist ning see järgimine tagada.

Motivatsioon

Muudatuse eesmärk on kaitsta ELi põhimõtet mitte kedagi diskrimineerida (ELi toimimise lepingu artiklid 10, 19 ja 45) ning määruse ettepaneku artiklis 5 nimetatud isikuid.

Brüssel, 25. juuni 2014 Regioonide Komitee president Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CDR789-2013_00_00_TRA_AC.

(2) COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

(3) COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

(4) CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

(5) CDR5278-2013_00_00_TRA_AC.

(6) COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA.

(7) CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

(8) Euroopa Liidu kohus on otsustanud, et töövahendus on majandustegevus ja selliste teenuste koondamine vaid riigisektori pädevusse läheb vastuollu ELi õigusega, kui on võimalik näidata, et need teenused ei täida rahuldavalt oma ülesannet (Euroopa Kohtu 11. detsembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C-55/96) ning riiklikud tööturuasutused ei suuda rahuldada turu nõudlust kõigis tegevusharudes (Euroopa Kohtu 8. juuni 2000. aasta otsus kohtuasjas C-258/98).

(9) Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa üldhuviteenuste kvaliteediraamistik” (COM(2011) 900 final), kus kinnitatakse, et „[a]astate jooksul on üldhuviteenuste nõudluses ja nende pakkumises toimunud suuri muutusi. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused on üha enam andnud allhankijaile üle teenuseid, mida nad varem osutasid ise. Nüüd osutab neid teenuseid erasektor – kasumit taotlevad ettevõtjad ja mittetulundusühingud.”