EUROOPA KOMISJON Brüssel,25.11.2021 COM(2021) 722 final 2021/0377(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2021) 571 final} - {SWD(2021) 342 final} - {SWD(2021) 343 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (edaspidi „ELTIFide määrus“) on selliste alternatiivsete investeerimisfondide Euroopa raamistik, mis teevad pikaajalisi investeeringuid, näiteks sotsiaal- ja transporditaristu projektidesse, kinnisvarasse ja VKEdesse. ELTIFide määrusega kehtestatakse Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFide) tegevuslubasid, investeerimispoliitikat, tegutsemistingimusi ja turustamist käsitlevad ühtsed õigusnormid. ELTIFide õigusraamistiku eesmärk on hõlbustada institutsionaalsete ja jaeinvestorite pikaajalisi investeeringuid nimetatud varadeliikidesse ning pakkuda reaalmajandusele alternatiivset pangandusvälist rahastamisallikat. Selline pikaajaline rahastamine võib toetada Euroopa Liidu majanduse arengut aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu trajektooril. Alates esimese kapitaliturgude liidu tegevuskava avaldamisest 2015. aastal on võetud hulk meetmeid, et kujundada ELis välja rohkem pikaajalisi rahastamisallikaid. Ometi on selgeks saanud, et investeeringute suuremaks suunamiseks kapitali vajavatesse ettevõtetesse ja pikaajalistesse investeerimisprojektidesse, eelkõige COVID-19 pandeemiast taastumise ajal, on vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on suurendada kogu liidus ELTIFide kasutuselevõttu, nii et sellest saaksid kasu nii Euroopa majandus kui ka investorid. See omakorda toetaks kapitaliturgude liidu jätkuvat arengut, mille eesmärk on samuti hõlbustada ELi ettevõtjate juurdepääsu stabiilsemale, kestlikumale ja mitmekesisemale pikaajalisele rahastamisele. Euroopas on vaja edendada arukamat, kestlikumat ja kaasavamat majanduskasvu, mis loob töökohti ja suurendab Euroopa üleilmset konkurentsivõimet. Seda prioriteeti toetati ka komisjon kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuandes, milles leiti, et võrreldes teiste suurte majandussüsteemidega valitseb ELis VKEde pikaajalise rahastamise krooniline puudus. Peale selle tunnistati komisjoni läbivaadatud kapitaliturgude liidu tegevuskavas selgelt vajadust toetada jätkuvalt selliseid investeerimisvahendeid, millega suunatakse rahalised vahendid pikaajalistesse investeerimisprojektidesse. Komisjon võttis tegevuskavas kohustuse ELTIFide õigusraamistik läbi vaadata. See ELTIFide arendamise meede on kooskõlas ka Euroopa rohelises kokkuleppes ja konkreetsemalt kestliku rahanduse strateegias seatud eesmärgiga kasutada kestlikkuse ja kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks kõigi majanduses osalevate sidusrühmade ja eelkõige nende panust, kes täidavad teatavat rolli pikaajalistes rahastamisstrateegiates. Samuti annab käesolev algatus võimaluse tagada, et ELTIFide investeerimisstrateegiad ja aruandlus on kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega. Alates algse ELTIFide õigusraamistiku vastuvõtmisest 2015. aasta aprillis on loodud ainult 57 ELTIFi (2021. aasta oktoobri seisuga) ning valitsetavate netovarade maht on suhteliselt väike (2021. aastal on valitsetavate varade kogumaht hinnanguliselt ligikaudu 2,4 miljardit eurot). Tegevusloa saanud ELTIFid asuvad ainult neljas liikmesriigis (Luksemburg, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania) ning teistes liikmesriikides omamaiseid ELTIFe ei ole. ELTIFide raamistik on küll veel suhteliselt uus, kuid kättesaadavatest turuandmetest ilmneb, et turu areng ei ole ootuspäraselt kiirenenud, võttes eelkõige arvesse komisjoni eesmärki edendada pikaajalist rahastamist liidus. Eespool kirjeldatud ELTIFide turu teatavad iseärasused (st fondide väike arv, netovara väike maht, ELTIFide asukohajurisdiktsioonide väike arv, teatavate kõlblike investeeringuliikide poole suurel määral kaldu olev portfellide koosseis) näitavad, et see turg on nii geograafilist kui ka investeeringuliigiti kontsentreeritud. Võrreldes alternatiivsete investeerimisfondidega (AIFid) on ELTIFide raamistikul teatavad eelised. Esiteks on eeliseks finantstoodete täielikult ühtlustatud Euroopa märgis, mis võimaldab kogu ELi hõlmavat passipõhist levitamist nii kutselistele kui ka jaeinvestoritele. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi 2011/61/EL (edaspidi „AIFide valitsejaid käsitlev direktiiv“) kohaseid AIFe saab seevastu turustada üksnes kutselistele investoritele ning AIFide jaeinvestoritele turustamise suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigusnorme. Kinnisest laadist ja pikaajalisest suunitlusest tulenevalt võivad ELTIFe käsitlevad õigusnormid mõnel juhul anda ka suutlikkuse taluda turu volatiilsust ning teatavatel juhtudel võib ELTIFide investoritele kehtida olenevalt kohaldatavatest riiklikest maksuseadustest soodsam riiklik maksustamise kord. Ka võivad ELTIFid olla turvalisem investeerimisvõimalus nende investorite jaoks, kes on huvitatud investeerimisest börsivälistesse ettevõtetesse, sest nende riskiprofiil on ainult börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide omast madalam. ELTIFide õigusraamistiku toimimise hindamise ja sidusrühmade antud tagasiside kohaselt vähendavad ELTIFide eeliseid piiravad fonditingimused ja investorite ees seisvad turule tulemise tõkked, mille koosmõju vähendab ELTIFide õigusraamistiku kasulikkust, tõhusust ja atraktiivsust fondivalitsejate ja investorite jaoks. Need piirangud on peamised tegurid, miks ELTIFid ei laiene märkimisväärselt ega saavuta oma täielikku potentsiaali investeeringute suunamisel reaalmajandusse. Sellega seoses on ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamise eesmärk kiirendada ELTIFide omaksvõttu ja suurendada nende atraktiivsust pikaajaliste investeeringute puhul eelistatud fondistruktuurina. Et muuta see raamistik atraktiivsemaks, tehakse tulevase ettepanekuga fonditingimustes sihipäraseid muudatusi. See tähendab eelkõige kõlblike varade ja investeeringute ulatuse laiendamist, selliste paindlikumate fonditingimuste võimaldamist, mis hõlmavad fondifondi strateegiate lihtsustamist, ja selliste põhjendamatute tõkete vähendamist, mis takistavad jaeinvestorite juurdepääsu ELTIFidele (eriti 10 000 euro suuruse alginvesteeringu nõue ja 10 % koondülemmäära nõue nende jaeinvestorite puhul, kelle finantsportfell on väiksem kui 500 000 eurot). Samuti on ettepaneku eesmärk muuta ELTIFide struktuur atraktiivsemaks, lihtsustades valitud fonditingimusi nende ELTIFide puhul, mida turustatakse üksnes kutselistele investoritele. ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamisega kehtestatakse ka vabatahtlik likviidsusperioodi mehhanism, et pakkuda ELTIFide investoritele ja uutele investoritele täiendavat likviidsust, nõudmata selleks ELTIFi kapitalist krediidisumma kasutusele võtmist. Ühtlasi on ettepaneku eesmärk tagada, et investorite kaitseks on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Komisjoni läbivaadatud kapitaliturgude liidu tegevuskavas tunnistati selgelt vajadust toetada jätkuvalt selliseid investeerimisvahendeid, millega suunatakse rahalised vahendid pikaajalistesse investeerimisprojektidesse. Komisjon võttis tegevuskavas kohustuse ELTIFide õigusraamistik läbi vaadata.

ELTIFide õigusraamistik on tihedalt seotud ka AIFide valitsejaid käsitleva direktiiviga, kuna see direktiiv on õigusraamistik, millega reguleeritakse alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) valitsemist ja turustamist liidus. Määratluse kohaselt on ELTIFid Euroopa Liidu alternatiivsed investeerimisfondid (ELi AIFid), mida valitsevad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kellele on antud tegevusluba kooskõlas AIFide valitsejaid käsitleva direktiiviga. Selle tulemusena on ELTIFide valitsejate suhtes kohaldatavad õigusnormid sätestatud AIFide valitsejaid käsitlevas direktiivis ja neid reguleeritakse selle direktiiviga. Võttes arvesse ELTIFide määruse seotust AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi raamistikuga, on samuti oluline märkida, et lisaks käesolevale ELTIFe puudutavale läbivaatamisele vaatab komisjon läbi ka AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi. Mõlemad ettepanekud võeti vastu samal kuupäeval. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega ELTIFide raamistiku läbivaatamine on tihedalt seotud kapitaliturgude liidu, Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa energialiidu, digitaalse ühtse turu ja muude liidu poliitikaalgatustega. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Määruse õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõige 1, mille alusel kehtestatakse ühtsed sätted, et parandada siseturu toimimist. Toote usaldatavusnõuetega kehtestatakse pikaajalisse varasse investeerivate fondidega seotud riskide piirväärtused. Nende õigusnormidega ei reguleerita juurdepääsu varade valitsemisele, vaid viisi, kuidas valitsemist läbi viiakse, et tagada investorite kaitse ja finantsstabiilsus. Õigusnormid toetavad siseturu nõuetekohast toimimist. Siseturu terviklikkuse eesmärgi saavutamiseks luuakse kavandatud seadusandliku meetmega ELTIFide õigusraamistik, millega tagatakse, et selliste fondide suhtes kohaldatakse kogu ELis ühtseid eeskirju ja et need fondid on kogu ELis investoritele äratuntavad. Kavandatava määruse eesmärk on luua tugev, kuid paindlik reeglistik, mis sobib just kõnealuste investeeringute pikaajalise laadiga. Ka peaksid kavandatud õigusnormid tagama võrdsed võimalused erinevate pikaajaliste investeerimisfondide valitsejatele. Seega ühtlustatakse käesoleva seadusandliku ettepanekuga kõigi asjaomaste investeerimisfondituru osalejate tegutsemistingimused, millest saavad kasu kõik investorid ning millega tagatakse ühtse finantsteenuste turu tõrgeteta toimimine. Määruse (EL) 2015/760 läbivaatamise õiguslik alus on sätestatud artiklis 37. Selles on sätestatud, et kui artikli 37 lõikes 1 osutatud läbivaatamine, milles hinnatakse ELTIFide õigusraamistiku toimimist, on lõpule viidud ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega on konsulteeritud, peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse määruse ja ELTIFide panust kapitaliturgude liidu väljakujundamisse ning ELTIFide määruses sätestatud eesmärkide saavutamisse. Asjakohasel juhul lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek. •Subsidiaarsus Kooskõlas ELTIFide määrusega tunnustatakse ELTIFe selgelt kapitaliturgude liidu toetamise ja täiendamise abinõuna, mis pakub jaeinvestoritele kättesaadavat pikaajalise rahastamise allikat reaalmajanduse jaoks. Üksi tegutsedes ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ELTIFide määruse eesmärke, nimelt tagada ELTIFide investeeringuid ja tegutsemistingimusi käsitlevad ühtsed nõuded, võttes samal ajal täielikult arvesse ELTIFide turvalisust ja usaldusväärsust ELTIFide valitsejate, investorite ja eri sidusrühmade jaoks. Sellest tulenevalt on ELTIFide määruse eesmärgid nende ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil. Euroopa Liidul on õigus võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe ELTIFide määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Proportsionaalsus Mis puudutab proportsionaalsust, siis püütakse ettepanekuga saavutada kaalul oleva avaliku huvi ja meetme kulutõhususe asjakohane tasakaal. Kavandatud õigusnormide eesmärk on luua ühine tootemärgis, mille vastu on suur avalik huvi ja millega loodaks alus ühtsele, konkurentsivõimelisele ja kulutõhusale ELTIFide turule kogu liidus. Eri osalistele kehtestatavaid nõudeid kaaluti hoolikalt. Võimaluse korral on nõuded sõnastatud miinimumnõuetena ja regulatiivseid nõudeid on kohandatud, et vältida olemasolevate ärimudelite toimimise tarbetut häirimist. Eelkõige on kavandatud määruses kombineeritud parameetreid, mis sobivad pikaajaliste investeeringute ja konkreetsete investorirühmade jaoks, võttes täielikult arvesse ELTIFi nimetusega seotud turvalisus- ja usalduskaalutlusi. Seega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik ELTIFide ühise õigusraamistiku saavutamiseks. Samal ajal käsitletakse ettepanekus regulatiivseid küsimusi, mis mõjutaksid märgise usaldusväärsust. •Vahendi valik Käesolev ettepanek on kehtiva ELi määruse muudatus. Määrust peetakse kõige asjakohasemaks õigusaktiks, et kehtestada ühtsed nõuded muu hulgas kõlbliku vara ulatuse, portfelli koosseisu, hajutamise eeskirjade ja tagasivõtmispoliitika kohta ning pikaajaliste investeeringutega tegeleda kavatsevate fondide tegevusluba käsitlevad õigusnormid. Kõnealuste toote-eeskirjade eesmärk on tagada ELTIFide tegevuse tõhusus. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll 2021. aasta oktoobri seisuga oli tegevusluba antud ainult 57 ELTIFile. Seepärast on oluline käsitleda ELTIFide määruse läbivaatamisel sidusrühmade poolt kindlaks tehtud probleeme, et soodustada nende fondide suuremat kasutuselevõttu turul. Praegune ELTIFide turu väike maht näitab ka õigusraamistikus olemasolevat märkimisväärset vaba potentsiaali, et anda tõhus panus reaalmajandusse ja kapitaliturgude liidu arengusse.

Ettepanekus tuvastatud probleemide kohta esitatakse lisateavet käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus ELTIFide raamistiku toimimise kohta. •Konsulteerimine sidusrühmadega 2020. aasta juunis avaldas kapitaliturgude liidu kõrgetasemeline foorum oma lõpparuande, mis sisaldas 17 soovitust tõkete kõrvaldamiseks ELi kapitaliturgudel, sealhulgas soovitust ELTIFide määruse läbivaatamise kohta. Aruande kohaselt võiks ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamine koos sihipäraste muudatustega kiirendada nende fondide kasutuselevõttu pikaajaliste investeerimiseesmärkidega investorite poolt ja suurendada pikaajalise rahastamise voogu reaalmajandusse. Selleks et mõista peamisi põhjuseid, miks ELTIFide kasutuselevõtt on kogu liidus olnud aeglane, ja koguda sidusrühmade soovitusi ELTIFide õigusraamistiku toimimise parandamiseks, kogus ja analüüsis komisjon avaliku konsultatsiooni ja paljude sidusrühmadega peetud kahepoolsete kõneluste raames ning saadud tagasisidest ja sektori uurimistööde ülevaatest kättesaadavaid tõendeid. ELTIFide teemalise avaliku konsultatsiooni tulemusena saadi kokku 54 ametlikku vastust. Lisaks sellele on mõjuhinnangus arvesse võetud eri sidusrühmadelt, sealhulgas fondivalitsejatelt, investorite esindajatelt, riikide pädevatelt asutustelt ja laiemalt üldsuselt (sh kodanikelt) saadud tagasisidet. Sektoris läbiviidud konsultatsioonide põhjal paistab, et fondivalitsejad on üldiselt nõus (on väikeseid erinevusi olenevalt spetsialiseerumisest, asukoha jurisdiktsioonist ja konkreetsest investeerimisstrateegiast), et ELTIFide puhul on peamiseks puuduseks kõlblike varade ja investeeringute piiratud ulatus ning investorite ees seisvad konkreetsed tõkked ELTIFidele juurdepääsul. Riikide pädevad asutused on üldiselt üksmeelel selles, millised on peamised läbivaatamist vajavad küsimused (st kõlblik vara, arvulised piirmäärad/piirväärtused, huvide konflikti käsitlevad sätted jne). Seda üksmeelt on kajastatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tehnilises nõuandes, mis kattub väga täpselt mõjuhinnangus esitatud poliitikaettepanekutega. Seni on riikide pädevad asutused laialdaselt toetanud eesmärki tagada raamistike kooskõla, kõrvaldades lüngad, kattuvused ja vastuolud. Sarnaseid sihipäraseid parandusi ELTIFide raamistikus on toetanud investorite valitud esindajad (nt jaeinvestorite esindajad, kinnisvara valdkonnas tegutsevate institutsionaalsete investorite esindajad ning kindlustus- ja pensionifondide ühenduste esindajad). Mitu vastust avalikule konsultatsioonile esitati ametlike kanalite väliselt ning mõned vastused esitati pärast tähtaega. Mitu neist vastustest (või konsultatsioonijärgsetest vastustest) esitasid ELTIFide valitsejate esindajad. Sidusrühmadega konsulteerimise kohta esitatakse lisateavet käesolevale ettepanekule lisatud ELTIFide raamistiku toimimise mõjuhinnangu 2. lisas. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine ELTIFidega seotud läbivaatamist käsitlev avalik konsultatsioon andis kõigile sidusrühmadele (üldsusele, liikmesriikidele, ESMA-le, riikide pädevatele asutustele, finantsasutustele, varahalduritele, investoritele jne) võimaluse esitada oma seisukohad ELTIFide raamistiku läbivaatamisega seotud riskide ja võimaluste ning meetmete võtmise vajaduse kohta. Konsultatsioonil esitati ka hulk võimalikke lahendusi sidusrühmade tõstatatud probleemidele. Käesolev mõjuhinnang põhineb peamiselt sidusrühmadega konsulteerimisel ja komisjoni tehtud täiendaval dokumendianalüüsil. Kooskõlas parema õigusloome suuniste üldpõhimõtetega, mis käsitlevad tõenditel põhinevate mõjuhinnangute vajadust, kogus komisjon tõendeid mitmest allikast. Lisaks eespool nimetatud allikatele on komisjon pidanud mitu konsultatsiooni järgmiselt: i) Euroopa väärtpaberikomitee eksperdirühmaga (EGESC) 27. novembril 2020 ja 19. juulil 2021; ii) ESMA investeeringute valitsemise teenuste alalise komiteega ja jätkates koostööd riikide pädevate asutustega; iii) Euroopa pikaajalisi investeerimisfonde (ELTIFe) käsitlev sidusrühmade kollokvium „ELTIF – probleemid ja võimalused 2020. aastal“ 4. veebruaril 2020; iv) Prantsusmaa varade valitsemise assotsiatsiooni korraldatud ELTIFi-teemaline seminar 7. detsembril 2020; v) organisatsiooni Alternative Investment Management Association korraldatud ELTIFi-teemaline seminar, kus käsitleti Ameerika Ühendriikide ettevõtluse arendamise korporatsioonide tegutsemisest saadud regulatiivseid kogemusi ja nende korporatsioonide sarnasusi ELTIFidega, 2. veebruaril 2021 ning vi) EuropeInvesti korraldatud ELTIFi-teemaline seminar, kus osalesid börsivälistesse ettevõtetesse investeerijate esindajad, 27. mail 2021. •Mõjuhinnang Mõjuhinnangu kavand esitati õiguskontrollikomiteele 11. juunil 2021. Ärakuulamine õiguskontrollikomitees toimus 7. juulil 2021. Enne ärakuulamist esitatud lisateabe põhjal esitas õiguskontrollikomitee positiivse arvamuse, millele lisas soovitused poliitikavariantide parema sõnastamise ja analüüsi, andmete täiendava analüüsi ning põhjalikuma järelevalve kohta. Õiguskontrollikomitee märkuste arvessevõtmiseks lisas komisjon mõjuhinnangusse lisateabe ja analüüsi, sealhulgas ELTIFide hiljutise kasutuselevõtu kohta. Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnangu kokkuvõte ja õiguskontrollikomitee positiivne arvamus. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Algatuse üks eesmärk on vähendada ELTIFide valitsejate ja ELTIFide regulatiivseid kulusid, mis on seotud piiravate fonditingimustega, ning kõrvaldada investorite ees seisvad takistused ELTIFidele juurdepääsul. Üldiselt eeldatakse, et ELTIFide määruse kavandatud muudatused suurendavad paindlikkust ja leevendavad selliste fondivalitsejate koormust, kes pakuvad kutseliste klientide vajadustele kohandatud tooteid. Samal ajal vähendab nende takistuste kõrvaldamine, millega investorid ELTIFidele juurdepääsul silmitsi seisavad (säilitades samal ajal investorite praeguse kaitse), halduskoormust ja muudab ELTIFid atraktiivsemaks nii varahalduritele kui ka investoritele.

Kuna aga tegureid on mitu, on keeruline täpselt kindlaks määrata, kui palju eelistatud variandid regulatiivseid kulusid vähendaksid. Võttes arvesse ELTIFide valdkonna piiratud suurust ja fondiga seotud kulusid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, peaks komisjon tegema hulga oletusi ja ekstrapoleerima kavandatud meetmete võimaliku mõju kulude vähendamisele, tuginedes kavandatud meetmete kohta tehtud kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele hinnangutele. Ühtlasi on ELTIFi raamistik vabatahtlik. Varahalduritel ei ole kohustust valida fondi struktuuriks ELTIFi. Selle asemel võivad varahaldurid valida ELTIFi loomisel „vabatahtliku liitumise“. Nad võivad luua fondi AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi kohase tavapärase AIFina või kasutades mis tahes muud alternatiivset riiklikku fondistruktuuri või nad võivad struktureerida oma pikaajalisi investeeringuid muude vahendite abil (nt investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse). Seda asendus- ja jaotusmõju arvesse võttes oleks keeruline eelistatud poliitikavariantidest tulenevat võimalikku või eeldatavat kulude kokkuhoidu piisava kindlusega usaldusväärselt põhjendada. Komisjon esitas avalikul konsultatsioonil sidusrühmadele selge küsimuse ka ELTIFide õigusraamistiku teatavate sätete ja nõuetega kaasnevate kulude ja koormuse kohta. Kuigi tehti mitu katset koguda teatavate poliitikavariantidega seotud kulude ja nende kokkuhoiu kohta numbrilist teavet, esitati sellist teavet väga vähe. Osaliselt võib seda seletada ELTIFide õigusraamistiku eespool nimetatud olemuslike piirangutega (piiratud fondivalim, sektori läbipaistmatus, konfidentsiaalsuspiirangud ja ELTIFide raamistiku vabatahtlikkus). See aga näitab kaudselt, et ELTIFe käsitlevate õigusnormide täitmisega seotud kulud on asjaomaste sidusrühmade jaoks väiksem probleem kui nende õigusnormide piirav olemus. •Põhiõigused ELTIFide määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid. ELTIFide raamistikku kohaldataks kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega ning ELTIFide määruse sihipärastel muudatustel ei oleks põhiõiguste kasutamisele mingeid tagajärgi ega kahjulikku mõju. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta komisjoni eelarvet. 5.MUU TEAVE •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Artikli 1 lõikes 2 korratakse ELTIFide õigusraamistiku eesmärki kaasata ja suunata kapitali pikaajalistesse projektidesse. See raamistik püsib endiselt kooskõlas liidu aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgiga. Artikli 1 lõike 2 kavandatud uus sõnastus ei sisalda aga enam viidet Euroopa pikaajalistele projektidele eesmärgiga laiendada kõlblike varade ulatust, nii et need ei pea enam tingimata liidus asuma. Kuna ELTIFide raamistikuga nähakse sõnaselgelt ette, et kõlblikud varad ja investeeringud võivad asuvad kolmandates riikides, juhul kui need vastavad ELTIFide määruses sätestatud tingimustele, on oluline tagada, et ELTIFide investeerimisstrateegiates saab taotleda üleilmsete investeeringute tegemise volitusi. See täpsustus tagaks ka suurema selguse ja õiguskindluse seoses ELTIFide paindlikkusega investeeringute geograafilisel jaotamisel. Sellised „temaatilised“ jaotusstrateegiad võivad hõlmata investeeringuid keskkonnakaitse või -säästlikkuse projektidesse kolmandates riikides, teadus- ja arendustegevuse rajatistesse või energiataristusse, mis võivad tuua kasu ELTIFide investoritele ja ELi pikaajalisele majanduskasvule ning aidata saavutada ELTIFide eesmärke. Artikli 2 punkt 6 sisaldab mõiste „reaalvara“ määratlust, mida on muudetud nii, et see tähendab mis tahes vara, mis omab oma olemusest ja omadustest tulenevalt sisemist väärtust. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on laiendada nende reaalvaraga seotud investeerimisstrateegiate ulatust, mida ELTIFide valitsejad võivad järgida. Selline reaalvara nagu sotsiaal-, side-, keskkonna-, energia- või transporditaristu ning haridus-, tervishoiu-, hoolekande- või tööstusrajatised või -seadmed võib, kuid ei pea tingimata tagama rahavooge või investeerimistulu. See „reaalvara“ lihtsustatud määratlus tagab ka, et varade laiem ulatus võib hõlmata varasid, mida ei ole lihtne kvantifitseerida, näiteks neid, mis põhinevad diskonteeritud rahavoogudel või võrdluspõhisel hindamismeetodil. Lisaks viitab „reaalvara“ laiendatud määratlus sellele, et see vara hõlmab taristut, intellektuaalomandit, laevu, seadmeid, masinaid, õhusõidukeid või veeremit ning kinnisasju, sealhulgas reaalvaraga seotud või seostatavaid õigusi, nagu vee, metsa ja mineraalidega seotud õigused. „Reaalvara“ laiendatud määratlus hõlmab ka investeeringuid ärikinnisvarasse, haridus-, nõustamis-, teadus-, spordi- või arendusrajatistesse ning eluruumidesse, nagu eakate hooldekodudesse või sotsiaaleluruumidesse. Taristuprojektide mahu tõttu võib olla vaja, et suured kapitalisummad investeeritakse pikaks ajaks. Sellised taristuprojektid võivad hõlmata üldkasutatavate hoonete taristut (nt koolid, haiglad või vanglad), sotsiaaltaristut (nt sotsiaaleluruumid), transporditaristut (nt teed, ühistranspordisüsteemid või lennujaamad), energiataristut (nt energiavõrgud, kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise projektid, elektrijaamad või torujuhtmed), veemajanduse taristut (nt veevärk, kanalisatsiooni- või niisutussüsteemid), sidetaristut (nt võrgud) ning jäätmekäitlustaristut (nt ringlussevõtu- või kogumissüsteemid). Artikli 2 punktis 14a on esitatud lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise määratlus ristviitega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2402 (millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid) artikli 2 punktile 1. ELTIFide määruse artikli 3 lõiget 3 muudetakse tagamaks, et pädevad asutused edastavad ESMA-le teabe välja antud või tühistatud tegevuslubade ja ELTIFe käsitleva teabe muudatuste kohta kord kuus, mitte kord kvartalis. Samuti on artikli 3 lõike 3 teises lõigus sätestatud ELTIFide avaliku registri detailsem ülesehitus ning peale tegevusloa saanud ELTIFide, ELTIFide valitsejate ja ELTIFide pädevate asutuste nimede peaks see register sisaldama täiendavaid andmevälju. Selle elektroonilise ELTIFide keskregistri eesmärk on tagada kogu ELTIFide investeerimisvaldkonna parem nähtavus ning võimaldada investoritel, eelkõige jaeinvestoritel, saada ja hinnata asjakohast teavet investeerimisvõimaluste kohta, mis on nendele investoritele liikmesriigis kättesaadavad. ELTIFide määruse artikli 5 lõigetes 1 ja 3 tehakse mõned muudatused, millega lihtsustatakse ELTIFile tegevusloa andmist ning ühtlustatakse ELTIFi tegevusluba ja AIFi valitseja tegevusluba käsitlevate sätete lahutamist. Eeskätt muudetakse ELTIFide määruse artikli 5 lõiget 3 täpsustamaks, et ELTIFile tegevusloa andmise eest vastutav riigi pädev asutus vastutab ainult ELTIFile tegevusloa andmise eest ega osale ELi AIFi valitsejale täiendava tegevusloa andmises või selle „heakskiitmises“. Lisaks täpsustatakse, et ELTIFile tegevusloa andmise suhtes ei tohiks kohaldada nõuet, et ELTIFi peab valitsema AIFi valitseja, kelle registrijärgne asukoht on ELTIFi päritoluliikmesriigis, või et AIFi valitseja peab tegutsema või delegeerima oma ülesandeid ELTIFi päritoluliikmesriigis. ELTIFide määruse artikli 10 esimeses lõigus tehakse mitu muudatust. Esiteks muudetakse artikli 10 esimese lõigu punkti a alapunkti iii, et ELTIFid võiksid teha vähemusosalusega kaasinvesteeringuid investeerimisvõimalustesse, mis võivad meelitada ligi tagasihoidlikumaid investeerimisprojektide edendajaid, selle asemel et nõuda neilt investeerimist „enamusosalusega“ tütarettevõtjate kaudu või neisse tütarettevõtjatesse. Punkti d muudetakse, et lihtsustada ELTIFide jaoks võimalust viia ellu fondifondide investeerimisstrateegiaid ja investeerida peale ELTIFide, Euroopa riskikapitalifondide (EuVECA) ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide ka ELi AIFidesse, mida valitsevad ELi AIFide valitsejad, tingimusel et need ELTIFid, EuVECAd, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid, eurofondid ja ELi AIFid teevad kõlblikke investeeringuid. See aluspositsioonide arvessevõtmise meetod peaks tagama fondifondi strateegiate konservatiivsuse, kuna asjaomase ELTIFi ja muude investeerimisfondide varad tuleb artiklis 13 ja artikli 16 lõikes 1 sätestatud piirangute kohaldamisel liita. ELTIFide määruse artikli 10 esimese lõigu punktiga e lubatakse investeerida reaalvarasse ja tagatakse, et sellise ELTIFi investeeringud ei ole piiratud üksnes üksikute reaalvarade omandiõiguse vormidega, mis tulenevad otsesest osalusest või kvalifitseeruva portfelliettevõtja kaudu kaudsest osalusest. Muudetud sätete kohaselt võivad ELTIFid investeerida reaalvarasse, kui sellise vara investeeringute miinimumväärtus on vähemalt 1 000 000 eurot, ning enam ei nõuta, et reaalvara omataks otsese osaluse või „kvalifitseeruva portfelliettevõtja kaudu kaudse osaluse“ teel. See muudatus võimaldaks hõlmata paljud võimalikud reaalvarasse investeerimise strateegiad. Ka aitaks selle alampiiri vähendamine suurendada ELTIFide valitsejate paindlikkust, kuna tavapärase turutava kohaselt on suure portfelli üksikute reaalvarade väärtus palju väiksem kui 10 000 000 eurot. Vastasel juhul tekiks eriti suur mõju juba mõnda aega kasutusel olnud portfellidele, kuna teatavate taastuvenergia valdkonna varade (nt päikesepaneelid või tuuleturbiinide labad) väärtus nende tööea jooksul tavaliselt väheneb. Üksikute reaalvarade miinimumväärtuse vähendamisega püütakse ka tagada, et varahalduritele antakse juurdepääs suurtele portfellidele olenemata nendesse suurtesse kuuluvate üksikute reaalvarade väärtusest ning et portfell on mitmekesisem ja seetõttu on sellega seotud vähem riske. Artikli 10 esimese lõigu punkti f muudetakse, et täpsustada kõlblike väärtpaberistamiste ulatust, mis hõlmab nelja liiki väärtpaberistamisi: eluasemelaenud, mis on tagatud elamukinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga (st eluasemehüpoteekväärtpaber); kommertslaenud, mis on tagatud ärikinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga; äriühingutele antavad laenud (sh väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavad laenud) ning nõuded klientide vastu või muud aluspositsioonid, mis väärtpaberistamise tehingu algataja arvates moodustavad eraldi varaliigi, tingimusel et nende nõuete või muude aluspositsioonide väärtpaberistamisest saadavat tulu kasutatakse pikaajaliste investeeringute rahastamiseks või refinantseerimiseks. Need sätted võimaldaksid laiendada ELTIFide jaoks kõlblike varade mahtu ja ulatust ning sellest tulenevalt omakorda muuta ELTIFide õigusraamistiku varahaldurite ja investorite jaoks atraktiivsemaks. Artikli 11 lõiget 1 muudetakse, et ühtlustada kvalifitseeruva portfelliettevõtja mõistet. Muudetakse ka artikli 11 lõike 1 punkti b, et tõsta noteeritud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate turukapitalisatsiooni ülempiir 500 miljonilt eurolt 1 miljardile eurole ning tagada, et turukapitalisatsiooni ülempiiri kohaldatakse üksnes algse investeeringu tegemise ajal. Artiklit 12 muudetakse kahes aspektis. Esiteks hõlmab lõikes 1 sätestatud huvide konflikti käsitlevate sätete kohaldamisala viiteid ELi AIFidele, mida võib valitseda ELTIFi valitseja. Lõike 2 eesmärk on seevastu selgelt tagada, et samasse kontserni kuuluvad ELTIFide valitsejad ja nendega seotud üksused ning nende töötajad võivad investeerida sellesse ELTIFisse ja samasse varasse. Sellised kaasinvesteeringud võivad olla AIFide valitsejate kaasinvesteerimisstrateegiate vajalik osa ning mõnel juhul võivad need olla tavapärane äritava. Artikli 12 lõikega 2 lubatakse fondivalitsejal ja temaga seotud üksustel, kes kuuluvad kõnealuse ELTIFi valitsejaga samasse kontserni, ning nende töötajatel teha kaasinvesteeringuid üksnes juhul, kui ELTIFi valitseja on kehtestanud huvide konfliktide tuvastamise, ennetamise, juhtimise ja jälgimise organisatsioonilise ja halduskorra, ning tingimusel, et sellised huvide konfliktid asjakohaselt avalikustatakse. Nende lisanõuete eesmärk on tagada vajalik investorite kaitse ja vajalikud turu terviklikkuse kaitsemeetmed. Praegu on artiklis 13 sätestatud, et kõlblike varade ja investeeringute alammäär peaks olema 70 %. Lisaks on artiklis 13 sätestatud portfelli koosseisu ja hajutamise nõuded. ELTIFile esitatavad hajutamise nõuded on väga detailsed ning laenudesse tehtavate investeeringute, mis tahes üksiku reaalvara ja muude investeerimisfondide puhul on kehtestatud vaikimisi 10 % investeerimisnõue. Selleks et suurendada ELTIFide atraktiivsust varahaldurite jaoks, alandatakse artikli 13 lõike 1 muudatusega ELTIFide kõlblike investeerimisvarade alammäära 60 %-le. Selle alammäära vähendamine parandaks ELTIFide alusportfellide likviidsusprofiili ja soodustaks varahaldurite paindlikkust oma investeerimisstrateegiate elluviimisel.

Artikli 13 lõike 2 punktidega a–c suurendatakse 20 %ni jaekliendile suunatud ELTIFi maksimaalsed riskipositsioonid, mis tulenevad ühe kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud instrumentidest või talle antud laenudest. Lisaks on ka nende ELTIFide puhul, mida võib turustada jaeinvestoritele, kehtestatud 20 % ülemmäär investeerimiseks ühte ELTIFi, EuVECAsse, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi või ELi AIFi valitseja valitsetavasse ELi AIFi, mis on ELTIFide määruse artikli 10 esimese lõigu kohaselt investeeringuteks kõlblik. Artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud varade puhul, mille on emiteerinud üks asutus, on ülemmäära kahekordistatud 10 %ni. Selleks et võimaldada jaekliendile suunatud ELTIFide riskipositsioonide kalibreerimist lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamisena, on uues lõikes 3a sätestatud, et lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste koguväärtus ei tohi ületada 20 % ELTIFi kapitali väärtusest. ELTIFi vastaspoole koguriskipositsioon, mis tuleneb börsivälistest tehingutest tuletisinstrumentidega, repolepingutest või pöördrepolepingutest, ei tohiks ületada 10 % ELTIFi kapitali väärtusest. Artikli 13 lõige 5 jäetakse välja, võttes arvesse jaekliendile suunatud ELTIFide suuremaid riskipiirmäärasid. Oluline on see, et artikli 13 uues lõikes 8 täpsustatakse, et lõigetes 2–4 sätestatud investeerimise ülemmäärasid ei tuleks kohaldada, kui ELTIFe turustatakse üksnes kutselistele investoritele. Artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et ELTIF võib omandada kuni 30 % ühe artikli 10 esimese lõigu punkti d kohaselt kõlbliku ELTIFi, EuVECA, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi või ELi AIFi valitseja valitsetava ELi AIFi osakutest või aktsiatest. Lõikes 2 on sätestatud, et riskide kontsentreerumise piirmäärasid ei tohi kohaldada, kui ELTIFe turustatakse üksnes kutselistele investoritele. Artikli 16 eesmärk on võimaldada ELTIFidel, mida võib turustada jaeinvestoritele, suurendada oma raha laenamist kuni 50 %ni ELTIFi piirmäärast. Üksnes kutselistele investoritele turustatavatel ELTIFidel oleks seevastu lubatud võimendus kuni 100 % ELTIFi kapitali väärtusest. Ettepanekuga püütakse ka võimaldada valuutaeeskirjades täiendavat paindlikkust ja laiendada ELTIFide võimalust sõlmida lepinguid muus kui alusvääringus, kui sellised valuutariskid on maandatud või kui on võimalik muul viisil tõendada, et muus vääringus võetud laenuga ei kaasne ELTIFile olulisi valuutariske. Artikli 16 lõike 1 punktis e sätestatud 30 % koormatise nõue jäetakse välja ja täpsustatakse, et vara koormamine on lubatud, kui seda tehakse laenuvõtmise strateegia elluviimiseks. Artikli 16 uues lõikes 1a selgitatakse, et neid laenuvõtmise kokkuleppeid, mis on investorite kapitalikohustustega täielikult kaetud, ei käsitata laenuvõtmisena. See säte annaks varahalduritele finantsvõimenduse kasutamisel täiendava paindlikkuse. Investorite suurema kaitse tagamiseks on artikli 16 muudetud lõikes 2 sätestatud nõue, et ELTIFide valitsejad esitaksid üksikasjaliku ülevaate ELTIFi laenuvõtmise strateegiast ja piirmääradest. Selle nõude eesmärk on ka kohustada ELTIFide valitsejaid täpselt kirjeldama, kuidas aitaks laenuvõtmine ELTIFi strateegiat ellu viia ning laenuvõtmise, valuuta ja kestusega seotud riske maandada. Artikli 18 lõikes 7 sätestatud tagasivõtmise eeskirju muudetakse, et ESMA saaks välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse lõikes 2 sätestatud piiratud tingimuste kohase tagasivõtmise asjaolusid. Selline tagasivõtmine võib hõlmata juhtumeid, kus pädevatele asutustele esitatav miinimumteave ning tagasivõtmise kriteeriumid ja tagasivõtmiste protsent võimaldaksid ELTIFidel pakkuda piiratud tagasivõtmisi, mis põhinevad ELTIFi eeldatavatel rahavoogudel ja kohustustel. Lisaks peaks ESMA töötama välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse teavet, mida ELTIFid peavad investoritele avalikustama. Artikkel 19 võimaldaks ELTIFide valitsejatel lisada ELTIFi tingimustesse või põhikirja vabatahtliku likviidsusperioodi mehhanismi, kuid ei nõuaks seda. Kõnealuse järelturu likviidsusmehhanismi eesmärk on tagada enne ELTIFi tähtaja lõppu väljuvate ELTIFi investorite ELTIFi osakute või aktsiate võõrandamise taotluste täielik või osaline sobitamine uute investorite märkimistaotlustega. Võõrandamis- ja märkimistaotlusi saab omavahel sobitada, kui on täidetud mitu kumulatiivset tingimust. Eelkõige peaks ELTIFi valitsejal olema sellise vabatahtliku likviidsusmehhanismi jaoks kindlaksmääratud poliitika ja ta peaks selles täpsustama järgmised asjaolud: võõrandamisprotsess nii väljuvate kui ka märkivate investorite jaoks, fondivalitseja või fondihalduri ülesanded, kohaldatav ajavahemik, täitmishind, proportsionaalsuse tingimused, avalikustamisnõuded ning kohaldatavad tasud, kulud ja lõivud. On ülioluline, et selline vabatahtlik likviidsusmehhanism tagaks investorite õiglase kohtlemise ja annaks ELTIFi valitsejale piisava võimaluse jälgida ELTIFi likviidsusriski. Artikli 21 lõikega 1 muudetakse ELTIFi vara võõrandamist käsitlevaid sätteid, kehtestades nõude, et ELTIFi valitseja teavitaks riigi pädevat asutust vara nõuetekohasest võõrandamisest investoritepoolse tagasivõtmise eesmärgil. ELTIFi pädeva asutuse eraldi taotluse korral oleks ELTIF kohustatud esitama pädevale asutusele vara nõuetekohase võõrandamise üksikasjaliku ajakava. Artiklis 26 nõutakse, et sellise ELTIFi valitseja, mille osakud või aktsiad on mõeldud turustamiseks jaeinvestoritele, looks igas liikmesriigis, kus ELTIFi turustatakse, vahendid märkimiseks, maksete tegemiseks osakuomanikele või aktsionäridele, osakute või aktsiate tagasiostmiseks või tagasivõtmiseks ja sellise teabe esitamiseks, mida ELTIF ja tema valitseja on kohustatud andma. Need investoritele suunatud vahendeid käsitlevad sätted jäetakse välja, et hõlbustada ELTIFide turustamist, eelkõige piiriülest turustamist, viisil, mis on kooskõlas liidu acquis’ga. Artikli 26 väljajätmise eesmärk on ka tagada, et ELTIFide turustamine saab toimuda, ilma et ELTIFide valitsejate suhtes kohaldataks nõuet luua „vahendid“, mida mõnikord tõlgendatakse nii, et need viitavad füüsilistele rajatistele või eraldiseisvatele IT-, personaliga seotud või halduskorraldustele või -nõuetele. Artikli 28 lõike 1 eesmärk on kõrvaldada ELTIFide määruses ja finantsinstrumentide turgude direktiivis (MiFID 2) osutatud sobivuse hindamise osaline dubleerimine. Selleks on artikli 28 lõikes 1 ja artikli 30 lõikes 1 ristviide ELTIFide valitsejate ja levitajate kohustusele viia ELTIFide otsesel pakkumisel või turustamisel läbi sobivuse hindamine kooskõlas MiFID 2 sätetega. Selline ELTIFi sobivustesti kooskõlla viimine MiFID 2 kohase hindamisega on oluline, võttes arvesse ettepanekut jätta välja artikli 30 lõike 3 esimene lõik, mis sisaldab 10 000 euro suuruse esialgse miinimumsumma investeerimise nõuet ja 10 % koondülemmäära jaeinvestorite finantsportfellide puhul. Ettepaneku eesmärk on kaotada need nõuded, st 10 000 euro suurune miinimuminvesteering (nn sisenemishind) ja 10 % riskipositsiooni ülemmäär jaeinvestorite puhul, kelle finantsportfelli maht on väiksem kui 500 000 eurot. Selle põhjus on asjaolu, et sellised nõuded kujutavad endast põhjendamatuid tõkkeid, mis takistavad jaeinvestorite juurdepääsu ELTIFidele, ning et enamikul juhtudel on sellised piirmäärad ja piirväärtused osutunud koormavaks, heidutavaks ja ebatõhusaks. Artikli 30 lõike 4 eesmärk on täpsustada võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamist ELTIFide asjaomases klassis või asjaomastes klassides. Artikli 30 lõike 6 eesmärk on tagada, et kahenädalast taganemistähtaega kohaldatakse üksnes jaeinvestorite suhtes ja seda saab kohaldada ainult kahe nädala jooksul pärast kohustuse või märkimislepingu jõustumise kuupäeva. Artikli 37 lõiget 1 muudetakse, et laiendada ELTIFide õigusraamistiku uue läbivaatamise tingimusi. Selline läbivaatamine võib alata viie aasta jooksul pärast ELTIFide määruse jõustumist ja peaks hõlmama ulatuslikumaid fonditingimusi kui artiklis 37 algselt sätestatud. Käesoleva määruse toimimise põhjalik hindamine tehakse viis aastat pärast selle kohaldamise algust. Muudetud läbivaatamisklausli ulatust laiendatakse nii, et see hõlmab peamiste fonditingimuste toimimist ja kohaldamist ning nende tingimuste mõju ELTIFide valitsejatele ja investoritele. ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamine eeldaks ESMAga konsulteerimist. 2021/0377 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/760 vastuvõtmise järel on tegevusloa saanud vaid üksikud Euroopa pikaajalised investeerimisfondid (edaspidi „ELTIFid“). Nende fondide netovarade hinnanguline kogumaht oli 2021. aastal ligikaudu 2 400 000 000 eurot. (2)Kättesaadavatest turuandmetest ilmneb, et hoolimata liidu keskendumisest pikaajalise rahastamise edendamisele liidus ei ole ELTIFide segmendi areng ootustele vastanud. (3)ELTIFide turu teatavad iseärasused – sealhulgas fondide väike arv, netovara väike maht, ELTIFide asukohajurisdiktsioonide väike arv ja teatavate kõlblike investeeringuliikide poole kaldu olev portfellide koosseis – näitavad, et see turg on nii geograafiliselt kui ka investeeringuliigiti kontsentreeritud. Seepärast on vajalik ELTIFide õigusraamistiku toimimine läbi vaadata, et kapitali vajavatesse ettevõtetesse ja pikaajalistesse investeerimisprojektidesse suunataks rohkem investeeringuid. (4)ELTIFidel on potentsiaal soodustada reaalmajandusse pikaajaliste investeeringute tegemist. Pikaajalised investeeringud kolmandate riikide projektidesse, ettevõtjatesse ja taristuprojektidesse võivad koondada ELTIFidesse kapitali ja olla seega kasulikud liidu majandusele. Selline kasu võib tekkida mitmel viisil, sealhulgas selliste investeeringute kaudu, millega edendatakse piirialade arengut, soodustatakse kaubandus-, finants- ja tehnoloogiaalast koostööd ning hõlbustatakse investeerimist keskkonnaprojektidesse ja säästva energia projektidesse. Investeeringud kolmanda riigi kvalifitseeruvatesse ettevõtjatesse ja kõlblikesse varadesse võivad tuua olulist kasu investoritele ja ELTIFide valitsejatele ning selliste kolmandate riikide majandusele, taristule, kliima- ja keskkonnasäästlikkusele ja kodanikele. Seepärast tuleks lubada, et suurem osa sellistest varadest ja investeeringutest asub või peamise tulu teenimine sellistelt varadelt ja investeeringutelt toimub kolmandas riigis. (5)ELTIFide suhtes kohaldatavad õigusnormid, sealhulgas finantsvõimenduse kasutamist, varade hajutamist ja portfellide koosseisu, riskide kontsentreerumise piirmäärasid ning kõlblike varade ja investeeringute piirmäärasid käsitlevad õigusnormid, on nii kutseliste kui ka jaeinvestorite puhul peaaegu identsed. Neil investoritel on aga erinev ajaperspektiiv, riskitaluvus ja investeerimisvajadus. Nende peaaegu identsete õigusnormide tõttu, mis põhjustavad kutselistele investoritele mõeldud ELTIFide puhul suure halduskoormuse ja seonduvad kulud, ei ole varahaldurid olnud varmad pakkuma sellistele investoritele kohandatud tooteid. Kutseliste investorite riskitaluvus on jaeinvestorite omast suurem ning nende laadi ja tegevuse tõttu võib neil olla erinev ajaperspektiiv ja tulueesmärgid. Seepärast on asjakohane sätestada kutselistele investoritele turustamiseks mõeldud ELTIFide kohta konkreetsed õigusnormid, eelkõige seoses asjaomase portfelli hajutamise ja koosseisu, kõlbliku vara suhtes kohaldatava alammäära, riskide kontsentreerumise piirmäärade ning raha laenuks võtmisega. (6)Vaja on suurendada varahaldurite paindlikkust reaalvara laiadesse kategooriatesse investeerimisel. Otseseid või kaudseid osalusi reaalvaras tuleks seetõttu käsitada kõlbliku varaliigina, tingimusel et see vara omab oma olemusest tulenevalt väärtust. Selline reaalvara hõlmab kinnisvara, side-, keskkonna-, energia- või transporditaristut, sotsiaaltaristut, sealhulgas hooldekodusid või haiglaid, samuti haridus-, tervishoiu- ja hoolekandetaristut või tööstusrajatisi, käitisi ja muud vara, kaasa arvatud intellektuaalomandit, laevu, seadmeid, masinaid, õhusõidukeid või veeremit ning kinnisvara. (7)Investeeringuid ärikinnisvarasse, haridus-, teadus-, spordi- või arendustegevuse rajatistesse või käitistesse või eluruumidesse, sealhulgas eakate hooldekodudesse või sotsiaaleluruumidesse, tuleks samuti käsitada kõlbliku varana, kuna selline vara aitab saavutada aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki. Selleks et võimaldada reaalseid investeerimisstrateegiaid piirkondades, kus otseinvesteeringud reaalvarasse ei ole võimalikud või majanduslikult otstarbekad, peaksid kõlblikud investeeringud reaalvarasse hõlmama ka investeeringuid vee, metsa, ehituse ja mineraalidega seotud õigustesse. (8)Investeeringutega seotud vastutuse edendamiseks ja investeerimisstrateegia mõju piisava avalikustamise tagamiseks tuleks kinnisvarainvesteeringud dokumenteerida, sealhulgas tuleks dokumenteerida see, millises ulatuses on kinnisvara sellise pikaajalise investeerimisprojekti lahutamatu osa või kõrvalelement, mis aitab saavutada liidu aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki. (9)On vaja suurendada ELTIFide atraktiivsust varahaldurite jaoks ja laiendada ELTIFide valitsejatele kättesaadavate investeerimisstrateegiate valikut ning vältida seega ELTIFide kõlbliku vara ja investeerimistegevuse põhjendamatut piiramist. Reaalvara kõlblikkus ei tohiks sõltuda selle laadist ja eesmärgist ega keskkonna-, kestlikkus- või sotsiaal- ja juhtimisalase teabe avalikustamisest ja tingimustest, mis on juba hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2088 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852. (10)Vaja on laiendada kõlbliku vara ulatust ja edendada ELTIFide investeeringuid väärtpaberistatud varasse. Seepärast tuleks täpsustada, et kui alusvarad koosnevad pikaajalistest riskipositsioonidest, peaksid kõlblikud investeerimisvarad hõlmama ka lihtsaid, läbipaistvaid ja standarditud väärtpaberistamisi, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 artiklis 18. Need pikaajalised riskipositsioonid hõlmavad elamukinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga tagatud eluasemelaenude väärtpaberistamisi (eluasemehüpoteekväärtpaberid), ärikinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga tagatud kommertslaene, äriühingutele antavaid laene, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) antavaid laene, ning nõudeid klientide vastu või muid aluspositsioone, mis väärtpaberistamise tehingu algataja arvates kujutavad endast eraldi varaliiki, tingimusel et nende pikaajaliste nõuete või muude aluspositsioonide väärtpaberistamisest saadud tulu kasutatakse pikaajaliste investeeringute rahastamiseks või refinantseerimiseks. (11)Selleks et parandada investorite juurdepääsu ajakohasemale ja täielikumale teabele ELTIFide turu kohta, on vaja suurendada määruse (EL) 2015/760 artikli 3 lõike 3 teises lõigus osutatud avaliku keskregistri (edaspidi „ELTIFide register“) detailsust ja ajakohasust. Seepärast peaks ELTIFide register sisaldama juba registris olevat teavet täiendavat teavet, sealhulgas (kui see on kättesaadav) ELTIFi juriidilise isiku tunnust (LEI) ja riiklikku tunnuskoodi, ELTIFi valitseja nime, aadressi ja juriidilise isiku tunnust, ELTIFi ja iga eraldiseisva aktsia- või osakuklassi rahvusvahelisi väärtpaberite identifitseerimisnumbreid (ISIN koodid), ELTIFi pädevat asutust ja kõnealuse ELTIFi päritoluliikmesriiki, liikmesriike, kus ELTIFi turustatakse, seda, kas ELTIFi võib turustada jaeinvestoritele või üksnes kutselistele investoritele, ELTIFi tegevusloa väljastamise kuupäeva ja kuupäeva, millal ELTIFi hakati turustama. Selleks et ELTIFi investorid saaksid olemasolevaid ELTIFe analüüsida ja võrrelda, peaks ELTIFide register lisaks sisaldama ajakohastatud linke ELTIFide dokumentidele, sealhulgas asjaomase ELTIFi tingimustele või põhikirjale, aastaaruannetele, prospektile ning võimaluse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 kohaselt koostatud põhiteabedokumendile. ELTIFide registri ajakohasuse tagamiseks on asjakohane nõuda, et pädevad asutused teataksid ESMA-le kord kuus ELTIFi käsitleva teabe muudatustest, sealhulgas tegevuslubade andmisest ja tegevuslubade tühistamisest. (12)ELTIFid võivad teatavaid investeeringuid teha vahendusüksuste, sealhulgas eriotstarbeliste ettevõtjate ja väärtpaberistamise või vara valitsemise ettevõtjate või valdusettevõtjate kaudu. Määruses (EL) 2015/760 on sätestatud nõue, et kvalifitseeruva portfelliettevõtja omakapitali- või kvaasikapitaliinstrumentidesse võib investeerida ainult juhul, kui see ettevõtja on enamusosalusega tütarettevõtja, mis piirab oluliselt kõlbliku vara baasi võimalikku ulatust. Seepärast peaks ELTIFidel olema võimalik teha investeerimisvõimalustesse vähemusosalusega kaasinvesteeringuid. See peaks võimaldama ELTIFidel saada lisapaindlikkust oma investeerimisstrateegiate rakendamisel, meelitada ligi rohkem investeerimisprojektide edendajaid ja suurendada võimalike kõlblike sihtvarade valikut – kõik see on oluline kaudsete investeeringute strateegia rakendamiseks. (13)Kahtluse tõttu, et fondifondi strateegiad võivad põhjustada investeeringuid, mis ei kuulu kõlblike investeerimisvarade hulka, sisaldab määrus (EL) 2015/760 praegu muudesse fondidesse tehtavate investeeringu piiranguid, mis kehtivad kogu ELTIFi tegevusaja jooksul. Fondifondi strateegiad on siiski tavaline ja väga tõhus viis kiire riskipositsiooni saamiseks mittelikviidsete varade puhul, eelkõige seoses kinnisvaraga ja täielikult sissemakstud kapitalistruktuuride kontekstis. Seepärast on vajalik anda ELTIFidele võimalus investeerida teistesse fondidesse, sest see võimaldaks ELTIFidel tagada kapitali kiirema kasutuselevõtu. ELTIFide tehtavate fondifondi investeeringute hõlbustamine võimaldaks ka reinvesteerida ülemäärast raha fondidesse, sest eri lõpptähtaegadega erinevad investeeringud võivad vähendada ELTIFi rahavajadust. Seepärast on vaja laiendada fondifondi strateegiate kõlblikkust ELTIFide valitsejate puhul muudele fondidele lisaks investeeringutele Euroopa riskikapitalifondidesse (EuVECAd) või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse (EuSEFid). Seega tuleks nende investeerimisfondide ringi, millesse ELTIFid võivad investeerida, laiendada, et see hõlmaks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid) ja ELi alternatiivsed investeerimisfonde (ELi AIFid), mida valitsevad ELi AIFide valitsejad. Investorite tõhusa kaitse tagamiseks on aga vaja ka ette näha, et kui ELTIF investeerib teistesse ELTIFidesse, Euroopa riskikapitalifondidesse, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse, eurofondidesse ja ELi AIFide valitsejate valitsetavatesse ELi AIFidesse, peaksid ka need investeerimisfondid tegema kõlblikke investeeringuid ega tohiks investeerida rohkem kui 10 % oma kapitalist muudesse investeerimisfondidesse. (14)ELTIFide valitsejate oskusteabe paremaks kasutamiseks ja hajutamisest tuleneva kasu tõttu võib teatavatel juhtudel olla ELTIFide jaoks kasulik investeerida kõik või peaaegu kõik oma varad ühis-ELTIFi hajutatud portfelli. ELTIFidel peaks seetõttu olema lubatud koondada oma varasid ning kasutada investor- ja ühisfondi struktuuri, investeerides ühis-ELTIFidesse. (15)Määruse (EL) 2015/760 kehtivas versioonis sätestatud hajutamisnõuded kehtestati selleks, et ELTIFid suudaksid ebasoodsatele turutingimustele vastu pidada. Need hajutamise piirmäärad tähendavad siiski seda, et ELTIFid peavad tegema keskmiselt kümme eraldi investeeringut. Seoses investeeringutega suuremahulistesse projektidesse või taristutesse võib olla kümne investeeringu nõuet ELTIFi kohta keeruline täita ning see võib olla tehingukulude ja kapitalipaigutuse poolest kulukas. Selleks et vähendada ELTIFide ja lõppkokkuvõttes nende investorite tehingu- ja halduskulusid, peaks ELTIFidel olema võimalik järgida kontsentreeritumaid investeerimisstrateegiaid ja seega sisaldada väiksemat arvu kõlblikke varasid. Seepärast on vaja ELTIFide riskipositsioonide hajutamise nõudeid ühe kvalifitseeruva portfelliettevõtja, ühe reaalvara, investeerimisfondide ja teatavate muude kõlblike investeerimisvarade, lepingute ja finantsinstrumentidega seoses kohandada. ELTIFide portfelli koosseisu täiendav paindlikkus ja hajutamisnõuete leevendamine ei tohiks oluliselt mõjutada ELTIFide suutlikkust turu volatiilsusele vastu pidada, kuna ELTIFid investeerivad tavaliselt varasse, millel ei ole sageli kergesti kättesaadavat turunoteeringut, mis võib olla väga mittelikviidne ja mis on sageli pika tähtaja või kestusega. (16)Erinevalt jaeinvestoritest võib kutselistel investoritel olla teatavatel asjaoludel pikem ajaperspektiiv, erinev finantstulu eesmärk, rohkem oskusteavet, suurem riskitaluvus ebasoodsate turutingimuste korral ja suurem kahjumi katmise võime. Sellise kutselise investori puhul on seega nõutav väiksem investorikaitse kui jaeinvestorite puhul. Seepärast on asjakohane jätta üksnes kutselistele investoritele turustatavate ELTIFide puhul hajutamisnõuded välja.

(17)Määruse (EL) 2015/760 artiklites 28 ja 30 on praegu sätestatud, et ELTIFide valitsejad või levitajad peavad tegema sobivuse hindamine. See nõue on juba sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artiklis 25 Dubleeriv nõue kujutab endast täiendavat halduskoormust, mis toob jaeinvestoritele kaasa suuremad kulud ning pärsib oluliselt ELTIFide valitsejate motivatsiooni pakkuda jaeinvestoritele uusi ELTIFe. Seepärast on vaja see dubleeriv nõue määrusest (EL) 2015/760 välja jätta. (18)Määruse (EL) 2015/760 artikli 30 kohaselt peavad ELTIFide valitsejad või levitajad pakkuma jaeinvestoritele ELTIFide turustamise korral asjakohast investeerimisnõu. Asjaolu, et määruses (EL) 2015/760 ei ole täpsustatud, mis on asjakohane investeerimisnõu, ning puudub ristviide direktiivile 2014/65/EL, mis sisaldab investeerimisnõustamise määratlust, on võtnud ELTIFide valitsejatelt ja levitajatelt õiguskindluse ja tekitanud nendes segadust. Lisaks eeldaks investeerimisnõustamise kohustus, et välislevitajatel peab jaeinvestoritele ELTIFe turustades olema direktiivi 2014/65/EL kohane tegevusluba. See tekitaks nendele investoritele ELTIFide turustamisel tarbetuid takistusi. ELTIFide levitamise ja turustamise suhtes ei tohiks kohaldada rangemaid nõudeid, kui kohaldatakse muude keerukate finantstoodete, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2402 sätestatud väärtpaberistamiste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL sätestatud allutatud kõlblike kohustuste turustamise suhtes. Sobivustesti tegemise kohustus on piisav, et tagada jaeinvestoritele vajalik kaitse, ning see on kooskõlas määruses (EL) 2017/2402 ja direktiivis 2014/59/EL sätestatud olemasolevate kohustustega. Seetõttu ei ole nõue, et ELTIFide levitajad ja valitsejad pakuksid jaeinvestoritele sellist investeerimisnõustamist, vajalik. (19)Määruse (EL) 2015/760 artikli 30 lõikes 3 on praegu selliste potentsiaalsete jaeinvestorite puhul, kelle finantsinstrumentide portfell ei ületa 500 000 eurot, sätestatud nõue, et ühte või mitmesse ELTIFi investeeritud esialge miinimumsumma on 10 000 eurot, ning nõue, et sellised investorid ei investeeriks ELTIFidesse kokku üle 10 % oma finantsinstrumentide portfellist. Kui 10 000 euro suurust minimaalset alginvesteeringut ja koguinvesteeringu 10 % piirangut kohaldatakse koos, tekitab see jaeinvestorile ELTIFidesse investeerimisel märkimisväärse takistuse, mis on vastuolus ELTIFi eesmärgiga luua jaeinvestorite alternatiivsete investeerimisfondide toode. Seetõttu on vaja see 10 000 euro suuruse minimaalse alginvesteeringu nõue ja koguinvesteeringu 10 % piirang kaotada. (20)Määruse (EL) 2015/760 artikli 10 punkt e sisaldab nõuet, et kõlbliku investeerimisvara väärtus, kui tegemist on eraldiseisvate reaalvaradega, peab olema vähemalt 10 000 000 eurot. Kinnisvaraportfellid koosnevad aga sageli mitmest eraldiseisvast reaalvarast, mille väärtus on väiksem kui 10 000 000 eurot. Seetõttu tuleks üksiku reaalvara väärtust vähendada 1 000 000 eurole. See summa põhineb selliste üksikute reaalvarade hinnangulisel väärtusel, mis võivad tavaliselt moodustada suuri reaalvara portfelle ja seega aidata kaasa investeerimisportfelli hajutamisele. (21)Määruse (EL) 2015/760 artikli 11 lõike 1 punkti b alapunktis ii on praegu nõue, et kui kvalifitseeruvatel portfelliettevõtjatel on lubatud kaubelda reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis, ei ületa nende turukapitalisatsioon 500 000 000 eurot. Paljude väikese turukapitalisatsiooniga börsiettevõtete likviidsus on aga piiratud, mis ei lase ELTIFide valitsejatel luua mõistliku aja jooksul sellistes börsiettevõtetes piisavat positsiooni, vähendades seega kättesaadavate investeerimisobjektide valikut. Selleks et parandada ELTIFide likviidsusprofiili, tuleks nende börsil noteeritud kvalifitseeruvate ettevõtjate turukapitalisatsiooni maksimumsummat, millesse ELTIFid võivad investeerida, suurendada 500 000 000 eurolt 1 000 000 000 eurole. Et vältida selliste investeeringute kõlblikkuse võimalikku muutumist valuutakursside kõikumise või muude tegurite tõttu, tuleks turukapitalisatsiooni ülempiir kindlaks määrata ainult alginvesteeringu tegemise ajal. (22)Portfelliettevõtjas osalust omavad ELTIFide valitsejad võivad seada oma huvid ELTIFi investorite huvidest ettepoole. Sellise huvide konflikti vältimiseks ja äriühingu usaldusväärse üldjuhtimise tagamiseks on määruse (EL) 2015/760 kehtivas versioonis sätestatud nõue, et ELTIF investeerib ainult varadesse, mis ei ole seotud ELTIFi valitsejaga, välja arvatud juhul, kui ELTIF investeerib osakutesse või aktsiatesse, mis kuuluvad muudele investeerimisfondidele, mida haldab ELTIFi valitseja. Siiski on väljakujunenud turutava selline, et varahalduri üks või mitu investeerimisvahendit kaasinvesteerivad koos teise fondiga, millel on sama eesmärk ja strateegia nagu kõnealusel ELTIFil. AIFi valitseja ja muude samasse kontserni kuuluvate seotud üksuste sellised kaasinvesteeringud võimaldavad meelitada investeerima suuremahulistesse projektidesse suuremaid kapitalireserve. Selleks investeerivad varahaldurid tavaliselt paralleelselt ELTIFiga huvipakkuvasse üksusesse ja struktureerivad oma investeeringud kaasinvesteerimisvahendite kaudu. Varade valitsemise volituste raames nõutakse või eeldatakse tavaliselt, et portfellide valitsejad ja varahaldurite juhtivtöötajad kaasinvesteerivad samasse fondi, mida nad valitsevad. Seepärast on asjakohane ette näha, et huvide konflikti käsitlevad sätted ei tohiks takistada ELTIFi valitsejat või sellesse kontserni kuuluvat ettevõtjat kaasinvesteerimast sellesse ELTIFisse ega kaasinvesteerimast koos kõnealuse ELTIFiga samasse varasse. Tagamaks, et selliste kaasinvesteeringute korral on investorite kaitseks kehtestatud tõhusad meetmed, peaksid ELTIFide valitsejad kehtestama organisatsioonilise ja halduskorra, mille eesmärk on huvide konflikte tuvastada, ennetada, juhtida ja jälgida ning tagada, et sellised huvide konfliktid asjakohaselt avalikustatakse. (23)Määruse (EL) 2015/760 kehtivas versioonis ei lubata ELTIFi valitseja töötajatel ja ELTIFi valitsejaga samasse kontserni kuuluvatel ettevõtjatel investeerida sellesse ELTIFisse või kaasinvesteerida koos ELTIFiga samasse varasse, et hoida ära huvide konflikte, vältida tehinguid, mis ei toimu kaubanduslikel tingimustel, ja tagada usaldusväärne äriühingu üldjuhtimine. Siiski on väljakujunenud turutava selline, et ELTIFi valitseja ja muude samasse kontserni kuuluvate seotud üksuste töötajatelt, kes koos ELTIFi valitsejaga kaasinvesteerivad, sealhulgas portfellide valitsejatelt ja juhtivtöötajatelt, kes vastutavad ELTIFi valitseja peamiste finantsalaste ja tegevust puudutavate otsuste eest, nõutakse või eeldatakse varade valitsemise volituste laadi tõttu sageli kaasinvesteerimist samasse fondi või samasse varasse, et nende töötajate ja investorite finantsstiimulid oleks kooskõlas. Seepärast on asjakohane ette näha, et huvide konflikti käsitlevad sätted ei tohiks takistada ELTIFi valitseja või sellesse kontserni kuuluvate ettevõtjate töötajaid kaasinvesteerimast isiklikult sellesse ELTIFisse ega kaasinvesteerimast koos selle ELTIFiga samasse varasse. Tagamaks, et selliste töötajatepoolsete kaasinvesteeringute korral on investorite kaitseks kehtestatud tõhusad meetmed, peaksid ELTIFide valitsejad kehtestama organisatsioonilise ja halduskorra, mille eesmärk on huvide konflikte tuvastada, ennetada, juhtida ja jälgida ning tagada, et sellised huvide konfliktid asjakohaselt avalikustatakse. (24)Määruse (EL) 2015/760 artikli 13 lõikes 1 nõutakse praegu, et ELTIFid peavad investeerima vähemalt 70 % oma kapitalist kõlblikusse investeerimisvarasse. ELTIFide portfellidesse kuuluvate kõlblike investeerimisvarade osakaalu kõrge alammäära algsel kehtestamisel peeti silmas ELTIFide keskendumist pikaajalistele investeeringutele ja panust, mille sellised investeeringud annaksid liidu kestliku majanduskasvu rahastamisse. Võttes aga arvesse ELTIFide portfellidesse kuuluvate teatavate kõlblike investeerimisvarade mittelikviidset ja spetsiifilist laadi, võib ELTIFide valitsejatel olla keeruline ja kulukas juhtida ELTIFide likviidsust, rahuldada tagasivõtmistaotlusi, sõlmida laenuvõtmiskokkuleppeid ja täita ELTIFide investeerimisstrateegiate muid elemente, mis on seotud selliste kõlblike investeerimisvarade võõrandamise, hindamise ja pantimisega. Kõlblike investeerimisvarade alammäära vähendamine võimaldaks ELTIFide valitsejatel ELTIFide likviidsust paremini juhtida. (25)ELTIFi igapäevase tegevuse võimaldamiseks ja konkreetse investeerimisstrateegia elluviimiseks kasutatakse sageli finantsvõimendust. Mõõdukas koguses finantsvõimendus võib suurendada tootlust ja kui seda asjakohaselt kontrollitakse, siis ilma ülemääraste riskide tekkimise ja süvendamiseta. Lisaks võivad erinevad investeerimisfondid sageli kasutada finantsvõimendust tõhususe täiendavaks suurendamiseks või paremate tegevustulemuste saavutamiseks. Kuna raha laenuks võtmine on praegu piiratud 30 %ga ELTIFi kapitalist, ei pruugi ELTIFide valitsejad olla võimelised teatavaid investeerimisstrateegiaid edukalt ellu viima, sealhulgas reaalvarasse tehtavate investeeringute puhul, kus suurema finantsvõimenduse kasutamine on sektoris tavaline või vajalik, et saavutada atraktiivne riskiga korrigeeritud tulu. Seepärast on asjakohane suurendada ELTIFide valitsejate paindlikkust täiendava kapitali kaasamisel ELTIFi tähtaja jooksul. Pidades silmas võimalikke riske, mis võivad finantsvõimendusega kaasneda, tuleks jaeinvestoritele turustatavatel ELTIFidel lubada võtta laenuks raha kuni 50 % ulatuses ELTIFi kapitali väärtusest. 50 % ülemmäär on asjakohane, võttes arvesse sarnase likviidsus- ja tagasivõtmisprofiiliga reaalvarasse investeerivate fondide puhul tavaliselt kehtestatud üldisi raha laenuks võtmise piiranguid. Kutselistele investoritele turustatavate ELTIFide puhul tuleks siiski lubada kõrgemat finantsvõimenduse ülemmäära, sest kutseliste investorite riskitaluvus on suurem kui jaeinvestoritel. Seetõttu tuleks ainult kutselistele investoritele turustatavate ELTIFide puhul tõsta raha laenuks võtmise ülemmäär 100 %ni ELTIFi kapitalist. (26)ELTIFidele laiemate investeerimisvõimaluste pakkumiseks peaks ELTIFidel olema võimalik võtta laenu valuutas, milles ELTIFi valitseja loodab vara omandada. Sellegipoolest on vaja maandada valuutade mittevastavuse riski ja seega piirata investeerimisportfellile tekkivat valuutariski. Seega peaksid ELTIFid kas kehtestama valuutariski piisava maandamise meetmed või võtma laenu muus valuutas, mille puhul välisvaluuta riskipositsioon ei too kaasa märkimisväärseid valuutariske. (27)ELTIFidel peaks olema võimalik laenuvõtmise strateegia elluviimiseks oma varasid koormata. Varipangandusest tingitud probleemide arvessevõtmiseks ei tohiks aga ELTIFide laenuks võetud raha kasutada laenu andmiseks kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele. Et suurendada ELTIFide paindlikkust oma laenuvõtmise strateegia elluviimisel, ei tohiks laenuvõtmiskokkuleppeid siiski käsitada laenuvõtmisena, kui see laen on täielikult kaetud investorite kapitalikohustustega. (28)Võttes arvesse suuremaid ülemmäärasid ELTIFide laenuvõtmisel ja teatavate välisvaluutas laenu võtmise suhtes kehtestatud piirangute kaotamist, peaks investoritel olema põhjalikum teave ELTIFi laenuvõtmise strateegia ja piirangute kohta. Seepärast on asjakohane nõuda, et ELTIFide valitsejad avalikustaksid asjaomase ELTIFi prospektis selgelt laenuvõtmise strateegia ja piirmäärad ning annaksid teavet selle kohta, kuidas finantsvõimendus aitab ELTIFi strateegiat ellu viia ning kuidas maandatakse valuutariske ja kestusega seotud riske. (29)Määruse (EL) 2015/760 artikli 18 lõikes 4 on praegu sätestatud, et ELTIFi investorid võivad taotleda selle ELTIFi likvideerimist, kui nende osakute või aktsiate tagasivõtmise nõudeid, mis on esitatud kooskõlas ELTIFi osakute ja aktsiate tagasivõtmise poliitikaga, ei ole rahuldatud ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil need esitati. Võttes arvesse ELTIFide pikaajalist suunitlust ning ELTIFide portfellide sageli spetsiifilist ja mittelikviidset varaprofiili, võib mis tahes investori või investorite rühma õigus taotleda ELTIFi likvideerimist olla ebaproportsionaalne ning kahjustada nii ELTIFi investeerimisstrateegia edukat elluviimist kui ka teiste investorite või investorite rühmade huve. Seepärast on asjakohane jätta välja investorite võimalus nõuda ELTIFi likvideerimist, kui ELTIF ei suuda tagasivõtmistaotlusi rahuldada. (30)Määruse (EL) 2015/760 kehtivas versioonis ei ole täpsustatud kriteeriume, mille alusel hinnatakse tagasivõtmise protsenti teatava ajavahemiku jooksul, ega ka miinimumteavet, mis tuleb tagasivõtmise võimaluse kohta pädevatele asutustele esitada. Võttes arvesse ESMA keskset rolli määruse (EL) 2015/760 kohaldamisel ning tema oskusteavet väärtpaberite ja väärtpaberiturgude valdkonnas, on asjakohane teha ESMA-le ülesandeks koostada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse neid kriteeriume ja kõnealust teavet. (31)Määruse (EL) 2015/760 kehtiva versiooni artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et ELTIFi tingimused või põhikiri ei takista ELTIFi osakute või aktsiate kauplemisele võtmist reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Hoolimata sellest võimalusest ei ole ELTIFide valitsejad, investorid ja turuosalised peaaegu üldse kasutanud järelturul kauplemise mehhanismi ELTIFide aktsiate või osakutega kauplemiseks. ELTIFide osakute või aktsiate järelturu edendamiseks on asjakohane lubada ELTIFide valitsejatel luua ELTIFide investoritele võimalus väljuda ennetähtaegselt, st enne ELTIFi tähtaja lõppu. Et tagada sellise järelkauplemise mehhanismi tõhus toimimine, peaks ennetähtaegne väljumine olema võimalik ainult juhul, kui ELTIFi valitseja on kehtestanud potentsiaalsete investorite ja väljumistaotluste sobitamise põhimõtted. Nendes põhimõtetes tuleks muu hulgas kindlaks määrata võõrandamisprotsess, ELTIFi valitseja ja ELTIFi halduri roll, selle likviidsusperioodi kestus, mille jooksul ELTIFi osakuid või aktsiaid võib vahetada, täitmishind, proportsionaalsuse tingimused, avalikustamisnõuded, tasud, kulud ja lõivud ning muud sellise likviidsusperioodi mehhanismiga seotud tingimused. (32)Määruse (EL) 2015/760 kehtiva versiooni artiklis 26 on sätestatud nõue, et ELTIFide valitsejad looksid kohalikud vahendid igas liikmesriigis, kus nad kavatsevad ELTIFe turustada. Kohalike vahendite loomise nõue on aga eurofondide ja jaeinvestoritele turustatavate alternatiivsete investeerimisfondide puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiviga (EL) 2019/1160 kaotatud, kuna sellised kohalikud vahendid tekitavad lisakulusid ja pingeid ELTIFide piiriülesel turustamisel. Lisaks on investoritega suhtlemise eelistatud meetod muutunud, nii et kohalikes asutustes toimuvate füüsiliste kohtumiste asemel suhtlevad fondivalitsejad või levitajad ja investorid elektrooniliste vahendite abil otse. Selle kohustuse väljajätmine ELTIFide määrusest kõigi ELTIFide investorite puhul oleks seega kooskõlas direktiiviga (EL) 2019/1160 ja finantstoodete tänapäevaste turustamismeetoditega ning võib suurendada ELTIFide atraktiivsust varahaldurite jaoks, kes ei peaks enam kandma kohalike vahendite haldamisest tulenevaid kulusid. Seetõttu tuleks artikkel 26 välja jätta. (33)Määruse (EL) 2015/760 artikli 21 lõike 1 kehtivas versioonis on sätestatud nõue, et ELTIFid võtaksid vastu oma vara korralise võõrandamise üksikasjaliku ajakava, et võtta osakud või aktsiad investoritelt tagasi pärast ELTIFi tähtaja möödumist. Selle sättega nõutakse ka, et ELTIFid avalikustaksid selle üksikasjaliku ajakava pädevatele asutustele. Nende nõuetega pannakse ELTIFide valitsejatele märkimisväärne haldus- ja regulatiivne koormus, ilma et see suurendaks vastavalt investorite kaitset. Selle koormuse leevendamiseks investorite kaitset vähendamata tuleks ELTIFidele kehtestada nõue teavitada ELTIFi pädevat asutust oma varade korralisest võõrandamisest, et võtta osakud või aktsiad investoritelt tagasi pärast ELTIFi tähtaja möödumist, ning esitada ELTIFi pädevale asutusele üksikasjalik ajakava ainult juhul, kui ELTIFi pädev asutus on neilt seda sõnaselgelt küsinud. (34)ELTIFide kui potentsiaalsete investeerimisobjektide hindamisel investorite poolt on väga oluline, et tasud ja lõivud nõuetekohaselt avalikustataks. Selline avalikustamine on oluline ka juhul, kui ELTIFi turustatakse jaeinvestoritele investor- ja ühisfondi struktuuri korral. Seepärast on asjakohane nõuda, et ELTIFi valitseja lisaks investor-ELTIFi aastaaruandesse aruande investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi kogukulude kohta. (35)Määruse (EL) 2015/760 kohaselt peavad ELTIFide valitsejad avalikustama ELTIFi prospektis teabe sellesse ELTIFisse investeerimisega seotud tasude kohta. Kuid tasude avalikustamist käsitlevaid nõudeid sisaldab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1286/2014. Selleks et suurendada tasude struktuuri läbipaistvust, tuleks määruses (EL) 2015/760 sätestatud nõue viia kooskõlla määruses (EL) nr 1286/2014 sätestatud nõudega. (36)Väljakujunenud turutava kohaselt nõutakse või eeldatakse, et ELTIFi valitseja portfelli valitseja või juhtivtöötajad investeeriksid ELTIFidesse, mida asjaomase ELTIFi valitseja valitseb. Eeldatakse, et sellised isikud on finantsvaldkonnas pädevad ja asjaomasest ELTIFist hästi informeeritud. Neid asjaolusid arvesse võttes on üleliigne nõuda, et need isikud läbiksid ELTIFi investeerimiseks sobivustesti. Seepärast on asjakohane, et ELTIFide valitsejatelt või levitajatelt ei nõuta selliste isikute sobivuse hindamist.

(37)Investor-ELTIFi prospekt võib sisaldada investoritele väga olulist teavet, mis võimaldab investoritel investeeringu võimalikke riske ja sellest saadavat kasu paremini hinnata. Seepärast on asjakohane nõuda, et investor- ja ühisfondi struktuuri korral sisaldaks investor-ELTIFi prospekt teavet investor- ja ühisfondi struktuuri, investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi kohta, kõigi selliste tasude või kuluhüvitiste kirjeldust, mida investor-ELTIF peab maksma, ning ühis-ELTIFisse tehtud investeeringutest investor-ELTIFile tuleneva maksumõju kirjeldust. (38)Määruse (EL) 2015/760 artikli 30 lõikes 7 on sätestatud investorite võrdse kohtlemise nõue ning üksikute investorite või investorite rühmade sooduskohtlemise või neile konkreetsete majanduslike eeliste andmise keeld. ELTIFidel võib siiski olla mitme klassi aktsiaid või osakuid, mille tasude, õigusliku struktuuri, turustamiseeskirjade ja muude nõuete tingimused veidi või oluliselt erinevad. Neid erinevusi tuleb arvesse võtta. Tuleks ette näha, et neid nõudeid tuleb kohaldada ainult üksikute investorite või investorite rühmade suhtes, kes investeerivad samasse ELTIFi klassi või klassidesse. (39)Määrust (EL) 2015/760 tuleks seetõttu vastavalt muuta. (40)Selleks et anda ELTIFide valitsejatele piisavalt aega uute nõuetega, sealhulgas investoritele ELTIFide turustamise nõuetega kohanemiseks, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) 2015/760 muudetakse järgmiselt. (1)Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada kapitali kaasamist ja suunamist reaalmajandusse tehtavatesse pikaajalistesse investeeringutesse kooskõlas liidu aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgiga.“. (2)Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: (a)punkt 6 asendatakse järgmisega: „6) „reaalvara“ – vara, mis omab oma olemusest ja omadustest tulenevalt sisemist väärtust;“; (b)lisatakse punkt 14a: „14a) „lihtne, läbipaistev ja standarditud väärtpaberistamine“ – väärtpaberistamine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402*1 artiklis 18 sätestatud tingimustele; ____________________________________ *1Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).“; (c)lisatakse punkt 14b: „14b) „kontsern“ – kontsern Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL*2 artikli 2 punktis 11 sätestatud tähenduses; ____________________________________ *2Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“;

(d)lisatakse punktid 20 ja 21: „20) „investor-ELTIF“ – Euroopa pikaajaline investeerimisfond või selle investeerimisüksus, millel on luba investeerida vähemalt 85 % oma varast teise ELTIFi või ELTIFi investeerimisüksuse osakutesse; 21) „ühis-ELTIF“ – Euroopa pikaajaline investeerimisfond või selle investeerimisüksus, millesse teine ELTIF investeerib vähemalt 85 % oma teise ELTIFi või ELTIFi investeerimisüksuse osakutesse investeeritavast varast.“. (3)Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. ELTIFide pädevad asutused teavitavad kord kuus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet käesoleva määruse kohaselt välja antud või tühistatud tegevuslubadest ja kõigist muudatustest ELTIFi käsitlevas teabes, mis on kantud teises lõigus osutatud avalikku keskregistrisse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab ajakohast avalikku keskregistrit, mis sisaldab iga käesoleva määruse alusel tegevusloa saanud ELTIFi kohta järgmist teavet: (a)asjaomase ELTIFi juriidilise isiku tunnus (LEI) ja riiklik tunnuskood, kui see on olemas; (b)ELTIFi valitseja nimi, aadress ja LEI; (c)ELTIFi ISIN kood ja kui need on teada, siis eraldi iga aktsia- või osakuklassi ISIN kood; (d)ühisfondi LEI, kui see on olemas; (e)investorfondide LEId, kui need on olemas; (f)ELTIFi pädev asutus ja asjaomase ELTIFi päritoluliikmesriik; (g)liikmesriigid, kus ELTIFi turustatakse; (h)kas ELTIFi võib turustada jaeinvestoritele või üksnes kutselistele investoritele; (i)ELTIFile tegevusloa andmise kuupäev; (j)ELTIFi turustamise alguskuupäev; (k)ajakohastatud lingid ELTIFi dokumentidele, sealhulgas ELTIFi tingimustele või põhikirjale, aastaaruannetele, prospektile ja põhiteabedokumendile (kui see on olemas); (l)kuupäev, millal Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viimati ELTIFi teavet ajakohastas. Avalik keskregister tehakse kättesaadavaks elektroonilisel kujul.“. (4)Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

(a)lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: „ELTIFina toimimise tegevusloa saamise taotlus sisaldab kõike järgmist: (a)fonditingimused või põhikiri; (b)kavandatava ELTIFi valitseja nimi; (c)depositooriumi nimi ja kui pädev asutus seda jaeinvestoritele turustatava ELTIFi puhul nõuab, siis depositooriumiga sõlmitud kirjalik leping; (d)kui ELTIFi kavatsetakse turustada jaeinvestoritele, siis investoritele kättesaadavaks tehtava teabe kirjeldus, sealhulgas jaeinvestorite esitatud kaebuste käsitlemise korra kirjeldus; (e)asjakohasel juhul järgmine teave ELTIFi investor- ja ühisfondi struktuuri kohta: i)avaldus selle kohta, et investor-ELTIF on ühis-ELTIFi investor; ii)ühis-ELTIFi fonditingimused või põhikiri ning investor-ELTIFi ja asjaomase ühis-ELTIFi vaheline leping või artikli 29 lõikes 6 osutatud äritegevuse sise-eeskirjad; iii)kui ühis-ELTIF ja investor-ELTIF kasutavad eri depositooriume, siis artikli 29 lõikes 7 osutatud teabevahetusleping; iv)kui investor-ELTIF on asutatud muus liikmesriigis kui ühis-ELTIFi päritoluliikmesriik, siis investor-ELTIFi esitatav ühis-ELTIFi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste kinnitus selle kohta, et ühis-ELTIF on ELTIF.“; (b)lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Taotluse esitajaid teavitatakse kahe kuu jooksul alates täieliku taotluse esitamise kuupäevast sellest, kas on antud ELTIFina toimimise tegevusluba. Tegevusloa andmise suhtes ei kohaldata nõuet, et ELTIFi peab valitsema AIFi valitseja, kelle registrijärgne asukoht on ELTIFi päritoluliikmesriigis, või et AIFi valitseja peab tegutsema või delegeerima oma ülesanded ELTIFi päritoluliikmesriigis.’; (c)lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega: „b) kui ELTIFi kavatsetakse turustada jaeinvestoritele, siis investoritele kättesaadavaks tehtava teabe kirjeldus, sealhulgas jaeinvestorite esitatud kaebuste käsitlemise korra kirjeldus.“. (5)Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Kõlblik investeerimisvara 1.Artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud vara on ELTIFi investeeringuteks kõlblik ainult siis, kui see liigitub mõnda järgmisesse varaliiki: (a)omakapitali- või kvaasikapitaliinstrument, mille on

i)emiteerinud artikli 11 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille ELTIF on omandanud kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt või järelturu kaudu kolmandalt isikult; ii)emiteerinud artikli 11 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruv portfelliettevõtja vastusooritusena ELTIFi poolt kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt või järelturu kaudu kolmandalt isikult varem omandatud omakapitaliinstrumendi või kvaasikapitaliinstrumendi eest; iii)emiteerinud ettevõtja, milles artikli 11 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruval portfelliettevõtjal on kapitaliosalus vastusooritusena omakapitaliinstrumendi või kvaasikapitaliinstrumendi eest, mille ELTIF on omandanud vastavalt käesoleva lõike alapunktile i või ii; (b)artikli 11 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud võlainstrumendid; (c)ELTIFi poolt artikli 11 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruvale portfelliettevõtjale antud laenud, mille lõpptähtaeg ei ületa ELTIFi tähtaega; (d)ühe või mitme muu ELTIFi, Euroopa riskikapitalifondi ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi või ELi AIFi valitseja valitsetava ELi AIFi osakud või aktsiad, tingimusel et nimetatud ELTIFid, Euroopa riskikapitalifondid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid, eurofondid ja ELi AIFid rahastavad artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud kõlblikke investeeringuid ega ole ise investeerinud üle 10 % oma varast ühessegi muusse investeerimisfondi; (e)reaalvara, mille väärtus kulutuse tegemise ajal on vähemalt 1 000 000 eurot või sellele vastav summa muus valuutas; (f)lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, kui aluspositsioonid vastavad ühele järgmistest kategooriatest: i)komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1851*3 artikli 1 punkti a alapunktides i, ii või iv loetletud varad; ii)delegeeritud määruse (EL) 2019/1851 artikli 1 punkti a alapunktides vii ja viii loetletud varad, tingimusel et väärtpaberistamise võlakirjadest saadavat tulu kasutatakse pikaajaliste investeeringute rahastamiseks või refinantseerimiseks. ___________ *3Komisjoni 28. mai 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1851, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 regulatiivsete tehniliste standarditega väärtpaberistamise aluspositsioonide homogeensuse kohta (ELT L 285, 6.11.2019, lk 1). 2.Kui ELTIF on kooskõlas lõike 1 punktiga d investeerinud muude ELTIFide, Euroopa riskikapitalifondide, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide, eurofondide ja ELi AIFide valitsejate valitsetavate ELi AIFide aktsiatesse või osakutesse, tuleb asjaomase ELTIFi ja muude investeerimisfondide varad liita, et teha kindlaks vastavus artiklis 13 ja artikli 16 lõikes 1 sätestatud piirmääradele.“. (6)Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: (a)sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Artiklis 10 osutatud kvalifitseeruv portfelliettevõtja on ettevõtja, kes vastab järgmistele nõuetele:“; (b)punktis b asendatakse alapunkt ii järgmisega: „ii) on lubatud kauplemisele reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis ja kelle turukapitalisatsioon ei ületa alginvesteeringu tegemise ajal 1 000 000 000 eurot;“. (7)Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12

Huvide konflikt 1.ELTIF ei investeeri kõlblikku investeerimisvarasse, milles ELTIFi valitsejal on otsene või kaudne positsioon või kus ta niisuguse positsiooni võtab, välja arvatud juhul, kui tegemist on tema valitsetavate ELTIFide, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide, Euroopa riskikapitalifondide, eurofondide või ELi AIFide osakute või aktsiatega. 2.ELTIFi valitsev AIFi valitseja ja ELTIFi valitseva AIFi valitsejaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ning nende töötajad võivad kaasinvesteerida sellesse ELTIFi ja koos ELTIFiga kaasinvesteerida samasse varasse, tingimusel et ELTIFi valitseja on kehtestanud organisatsioonilise ja halduskorra, mille eesmärk on huvide konflikte tuvastada, ennetada, juhtida ja jälgida, ning tingimusel, et sellised huvide konfliktid asjakohaselt avalikustatakse.“. (8)Artiklit 13 muudetakse järgmiselt: (a)lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „1. ELTIF investeerib vähemalt 60 % oma kapitalist kõlblikusse investeerimisvarasse. 2. ELTIF ei investeeri rohkem kui: (a)20 % oma kapitalist ühe kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud instrumentidesse või sellele antavatesse laenudesse; (b)20 % oma kapitalist otse ega kaudselt ühte reaalvarasse; (c)20 % oma kapitalist ühe ja sama ELTIFi, Euroopa riskikapitalifondi, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, eurofondi või ELi AIFi valitseja valitsetava ELi AIFi osakutesse või aktsiatesse; (d)10 % oma kapitalist artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud varasse, kui selle vara on emiteerinud üks ja sama isik. 3. ELTIFide, Euroopa riskikapitalifondide, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide, eurofondide ja ELi AIFi valitseja valitsetavate ELi AIFide osakute või aktsiate koguväärtus ELTIFi portfellis ei tohi ületada 40 % ELTIFi kapitali väärtusest.“; (b)lisatakse järgmine lõige 3a: „3a. Lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste koguväärtus ELTIFi portfellis ei tohi ületada 20 % ELTIFi kapitali väärtusest.“; (c)lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. ELTIFi vastaspoole koguriskipositsioon, mis tuleneb börsivälistest tehingutest tuletisinstrumentidega, repolepingutest või pöördrepolepingutest, ei tohi ületada 10 % ELTIFi kapitali väärtusest.“; (d)lõige 5 jäetakse välja; (e)lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega: „Erandina lõike 2 punktist d võib ELTIF tõsta selles osutatud 10 % piirmäära 25 %ni, kui võlakirjad on emiteerinud krediidiasutus, mille registrijärgne asukoht on liikmesriigis ja millele seadusega kohaldatakse eriomast avalikku järelevalvet, mille eesmärk on võlakirjaomanike kaitse.“; f)lisatakse järgmine lõige 8:

„8. Lõigetes 2–4 sätestatud investeerimise ülemmäärasid ei kohaldata, kui ELTIFe turustatakse üksnes kutselistele investoritele.“. (9)Artiklit 15 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. ELTIF ei või omandada rohkem kui 30 % ühe ELTIFi, Euroopa riskikapitalifondi, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, eurofondi või ELi AIFi valitseja valitsetava ELi AIFi osakutest või aktsiatest. Seda ülemmäära ei kohaldata, kui ELTIFe turustatakse üksnes kutselistele investoritele.“; (b)lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Neid riskide kontsentreerumise piirmäärasid ei kohaldata, kui ELTIFe turustatakse üksnes kutselistele investoritele.“. (10)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt: (a)lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i)punktid a, b ja c asendatakse järgmisega: „a) see ei moodusta rohkem kui 50 % ELTIFi kapitali väärtusest ja üksnes kutselistele investoritele turustatavate ELTIFide puhul rohkem kui 100 % ELTIFi kapitali väärtusest; b) selle eesmärk on investeerida või pakkuda likviidsust, sealhulgas maksta kulude ja kulutuste eest, välja arvatud laenud, millele on osutatud artikli 10 punktis c, tingimusel et rahas või raha ekvivalentides hoitavad ELTIFi vahendid ei ole asjaomaseks investeeringuks piisavad; c) laenuleping sõlmitakse samas valuutas, milles laenatud raha eest vara omandatakse, või muus valuutas, kui valuutarisk on maandatud või kui on võimalik muul viisil tõendada, et muus valuutas võetud laenuga ei kaasne ELTIFile olulisi valuutariske.“; ii)punkt e asendatakse järgmisega: „e) see koormab vara, et viia ellu asjaomase ELTIFi laenuvõtmise strateegiat.“; (b)lisatakse järgmine lõige 1a: „1a. Laenuvõtmiskokkuleppeid, mis on täielikult kaetud investorite kapitalikohustustega, ei käsitata lõike 1 kohaldamisel raha laenuks võtmisena.“; (c)lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. ELTIFi valitseja täpsustab ELTIFi prospektis, kas ELTIF kavatseb oma investeerimisstrateegia raames raha laenuks võtta või mitte, ning esitab detailse ülevaate ELTIFi laenuvõtmise strateegiast ja piirangutest. Eelkõige märgib ELTIFi valitseja, kuidas laenuvõtmine aitab ELTIFi strateegiat ellu viia ning laenuvõtmise, valuuta ja kestusega seotud riske maandada.“. (11)Artikli 18 lõige 4 jäetakse välja. (12)Artikli 18 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada asjaolud, mille korral ELTIFi tähtaeg on piisav, et katta ELTIFi iga üksiku varapositsiooni kestus, nagu on osutatud lõikes 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada artikli 18 lõike 2 punkti b kohaselt pädevatele asutustele esitatav miinimumteave ja kriteeriumid artikli 18 lõike 2 punktis d osutatud protsendimäära hindamiseks, võttes arvesse ELTIFi eeldatavaid rahavoogusid ja kohustusi.“. (13)Artiklit 19 muudetakse järgmiselt: i)lisatakse järgmine lõige 2a: „2a. ELTIFi tingimustes või põhikirjas võib ette näha ELTIFist enne selle tähtaja lõppu väljuvate investorite osakute või aktsiate ülekandmise taotluste täieliku või osalise sobitamise potentsiaalsete investorite ülekandmistaotlustega, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: (a)ELTIFi valitseja on kehtestanud taotluste sobitamise põhimõtted, milles on selgelt sätestatud kõik järgmised aspektid: i)ülekandmisprotsess nii väljuvate kui ka potentsiaalsete investorite jaoks; ii)fondivalitseja või fondi halduri roll ülekandmise korraldamisel ja vastavate taotluste sobitamisel; iii)tähtajad, mille jooksul olemasolevad ja potentsiaalsed investorid võivad taotleda ELTIFi aktsiate või osakute ülekandmist; iv)täitmishind; v)proportsionaalsuse tingimused; vi)ülekandmisprotsessiga seotud teabe avalikustamise aeg ja laad; vii)ülekandmisprotsessiga seotud võimalikud tasud, kulud ja lõivud; (b)ELTIFist väljuvate potentsiaalsete investorite taotluste sobitamise põhimõtted ja kord tagavad, et investoreid koheldakse õiglaselt ning et sobitamine viiakse läbi proportsionaalselt, kui olemasolevate ja potentsiaalsete investorite vahel esineb mittevastavus; (c)taotluste sobitamine võimaldab ELTIFi valitsejal jälgida ELTIFi likviidsusriski ja see on kooskõlas ELTIFi pikaajalise investeerimisstrateegiaga.“; ii)lisatakse järgmine lõige 5: „5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada asjaolud, mille korral kohaldatakse artikli 19 lõiget 2a, sealhulgas teave, mille ELTIFid peavad investoritele avalikustama. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [...]. Komisjonile antakse õigus võtta esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“. (14)Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. ELTIF teavitab vähemalt aasta enne ELTIFi tähtaja möödumise kuupäeva oma pädevat asutust varade korralisest võõrandamisest, et võtta osakud või aktsiad investoritelt tagasi pärast ELTIFi tähtaja möödumist. ELTIFi pädeva asutuse taotluse korral esitab ELTIF oma pädevale asutusele kõnealuste varade korralise võõrandamise üksikasjaliku ajakava.“. (15)Artiklit 23 muudetakse järgmiselt: (a)lisatakse järgmine lõige 3a: „3a. Investor-ELTIFi prospekt sisaldab järgmist teavet: a) avaldus, mille kohaselt investor-ELTIF on konkreetse ühis-ELTIFi investorfond, kes püsivalt investeerib 85 % või rohkem oma varast kõnealuse ühis-ELTIFi osakutesse; b) investeerimiseesmärk ja -poliitika, sealhulgas riskiprofiil ning see, kas investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi tulemuslikkus on samad või mil määral ja mis põhjustel need erinevad; c) ühis-ELTIFi, sealhulgas selle organisatsiooni, investeerimiseesmärgi ja -poliitika ning riskiprofiili lühikirjeldus ning teave selle kohta, kust saab ühis-ELTIFi prospekti; d) investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi vahel sõlmitud kokkuleppe või artikli 29 lõikes 6 osutatud äritegevuse sise-eeskirjade kokkuvõte; e) kuidas osakuomanikud võivad saada lisateavet ühis-ELTIFi kohta ning artikli 29 lõike 6 kohaselt investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi vahel sõlmitud kokkuleppe kohta; f) kõigi selliste investor-ELTIFi makstavate tasude ja hüvitatavate kulude kirjeldus, mis on seotud ühis-ELTIFi osakutesse investeerimisega, samuti investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi kogukulude kirjeldus; g) ühis-ELTIFi tehtavatest investeeringutest investor-ELTIFile tuleneva maksumõju kirjeldus.“; (b)lõikele 5 lisatakse järgmine lõik: „Kui ELTIFi turustatakse jaeinvestoritele, lisab ELTIFi valitseja investor-ELTIFi aastaaruandesse aruande investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi kogukulude kohta. Investor-ELTIFi aastaaruandes osutatakse sellele, kuidas on võimalik saada ühis-ELTIFi aastaaruannet või -aruandeid.“. (16)Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Prospektis esitatakse ELTIFi üldine kulusuhe.“. (17)Artikkel 26 jäetakse välja. (18)Artikkel 28 jäetakse välja. (19)Artiklile 29 lisatakse lõiked 6 ja 7: „6. Investor- ja ühisfondi struktuuri puhul esitab ühis-ELTIF investor-ELTIFile kõik dokumendid ja kogu teabe, mida on vaja, et investor-ELTIF saaks täita käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Selleks sõlmib investor-ELTIF ühis-ELTIFiga kokkuleppe. See kokkulepe peab olema soovi korral tasuta kättesaadav kõikidele osakuomanikele. Kui nii ühis-ELTIFi kui ka investor-ELTIFi valitseb sama fondivalitseja, võib kokkuleppe asendada äritegevuse sise-eeskirjadega, millega tagatakse käesolevas lõikes sätestatud nõuete täitmine.

7. Kui ühis- ja investor-ELTIF kasutavad eri depositooriume, sõlmivad need depositooriumid teabevahetuse kokkuleppe, et tagada mõlema depositooriumi kohustuste täitmine. Investor-ELTIF ei investeeri ühis-ELTIFi osakutesse seni, kuni selline kokkulepe ei ole jõustunud. Käesolevas lõikes sätestatud nõuete järgimisel ei riku ühis-ELTIFi ja investor-ELTIFi depositooriumid teabe avalikustamist piiravaid või andmekaitsega seotud eeskirju, kui sellised eeskirjad on sätestatud lepingus või õigus- või haldusnormides. Nõuete järgimine ei anna alust vastutuse tekkeks depositooriumile või selle nimel tegutsevale isikule. Investor-ELTIF või asjakohasel juhul investor-ELTIFi valitseja vastutab selle eest, et investor-ELTIFi depositooriumile edastatakse ühis-ELTIFi käsitlev teave, mida on vaja investor-ELTIFi depositooriumi kohustuste täitmiseks. Ühis-ELTIFi depositoorium teatab viivitamata ühis-ELTIFi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, investor-ELTIFile või asjakohasel juhul investor-ELTIFi valitsejale ja depositooriumile kõigist rikkumistest, mis ta tuvastab seoses ühis-ELTIFiga ning millel võib olla ebasoodne mõju investor-ELTIFile.“. (20)Artikkel 30 asendatakse järgmisega: „Artikkel 30 ELTIFide jaeinvestoritele levitamise ja turustamise erinõuded 1.ELTIFi osakuid või aktsiaid võib jaeinvestorile turustada üksnes juhul, kui selle investori suhtes on tehtud sobivuse hindamine kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõigetega 1, 2 ja 5, artikli 25 lõike 6 teise ja kolmanda lõiguga ning artikli 25 lõikega 7. 2.Kui jaeinvestoritele pakutava ELTIFi tähtaeg on pikem kui kümme aastat, annab ELTIFi valitseja või levitaja selge kirjaliku hoiatuse selle kohta, et ELTIF kui finantstoode ei pruugi sobida jaeinvestoritele, kes ei saa endale sellist pikaajalist ja mittelikviidset kohustust võtta. 3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui jaeinvestor on fondivalitseja või tema sidusettevõtja juhtivtöötaja, portfelli valitseja, direktor, ametnik, agent või töötaja ning tal on asjaomase ELTIFi kohta piisavad teadmised. 4.Investor- ja ühisfondi struktuuri puhul sisaldab investor-ELTIFi prospekt kogu järgmist teavet: (a)avaldus selle kohta, et investor-ELTIF on ühis-ELTIFi investor; (b)investeerimiseesmärk ja -poliitika, sealhulgas riskiprofiil ning see, kas investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi tulemuslikkus on samad või mil määral ja mis põhjustel need erinevad; (c)ühis-ELTIFi, sealhulgas selle organisatsiooni, investeerimiseesmärgi ja -poliitika ning riskiprofiili lühikirjeldus ning teave selle kohta, kust on võimalik saada ühis-ELTIFi prospekti; (d)kõigi selliste investor-ELTIFi makstavate tasude ja hüvitatavate kulude kirjeldus, mis on seotud ühis-ELTIFi osakutesse investeerimisega, samuti investor-ELTIFi ja ühis-ELTIFi kogukulude kirjeldus; (e)ühis-ELTIFi tehtavatest investeeringutest investor-ELTIFile tuleneva maksumõju kirjeldus. 5. Investor-ELTIF avalikustab kõigis turundusteadetes, et ta investeerib püsivalt 85 % või rohkem oma varast ühis-ELTIFi osakutesse. 6.Sellise ELTIFi tingimustes või põhikirjas, mida turustatakse asjaomaste osakute või aktsiate klassi jaeinvestoritele, nähakse ette, et kõiki investoreid koheldakse võrdselt ning et asjaomasesse klassi või asjaomastesse klassidesse kuuluvaid üksikuid investoreid või investorite rühmi ei kohelda soodsamalt ja neile ei anta konkreetseid majanduslikke eeliseid. 7.Jaeinvestoritele turustatava ELTIFi õiguslik vorm ei tohi jaeinvestorile tuua kaasa lisavastutust ega panna jaeinvestorile täiendavaid kohustusi lisaks esmasele kapitali sissemakse kohustusele. 8. Jaeinvestorid saavad ELTIFi osakute või aktsiate märkimise ajal ja vähemalt kahe nädala jooksul pärast ELTIFi osakute või aktsiatega seotud kohustuse või märkimislepingu jõustumise kuupäeva märkimise tühistada ning saavad oma raha tagasi ilma trahvita. 9.Jaeinvestoritele turustatava ELTIFi valitseja kehtestab jaeinvestorite kaebuste käsitlemiseks asjakohased menetlused ja korra, mis võimaldavad jaeinvestoritel esitada kaebusi oma liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest.“.