2009. aastal katkestati Venemaa ja Ukraina vahel tekkinud gaasitarnekriisi tõttu gaasi tarnimine enamikesse Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidesse ning seetõttu tekkisid probleemid impordinõudluse täitmisel. Probleemide põhjus ei olnud mitte Euroopa gaasivarude nappus, vaid asjaolu, et olemasoleval taristul puudusid tehnilised vahendid ja suutlikkus gaasivoogude liikumissuuna muutmiseks nii, et need hakkaksid liikuma läänest itta. Energeetikakava alusel rahastamine aitas seda probleemi lahendada ning nüüd on Kesk- ja Ida-Euroopas olemas vastassuunaliste gaasivoogude taristu.

Gaasitaristu on tootjat lõpptarbijaga ühendava energiavarustusahela tugisammas. Torujuhtmed, hoidlad ja veeldatud maagaasi taasgaasistamise terminalid on füüsilised elemendid, millega tagatakse, et gaas jõuab tarbijani õigel ajal ja õiges kohas. Gaasitaristut tuleb lähiaastatel edasi arendada ja laiendada. Puuduvate ühenduste ehitamine liikmesriikide vahel aitab tagada energiavarustuse kindluse ning täita uusi ja üha rangemaks muutuvaid paindlikkusenõuded.

Projekte rakendavad igas liikmesriigis ülekandevõrguettevõtjad või projektide elluviijad. Kohustustega on seotud 2 267 574 462 eurot, millest 1 094 297 460 eurot oli 30. juuniks 2015 toetusesaajatele välja makstud. Väljamaksed tehakse üksnes juhul, kui projekti elluviijad on lõpliku investeerimisotsuse kaudu võtnud selge kohustuse projekti rakendada.

Komisjon on otsustanud jätkata investorite rahalist toetamist seni, kuni on selge, et on võimalik teha lõplik investeerimisotsus.

Siiski on endiselt probleeme eelkõige avamere tuuleenergia võrku ühendamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. Need probleemid on eelkõige seotud uue tehnoloogia kõrge hinnaga ja oodatust suurema finantsriskiga.

Enamik projekte on lõpetatud ja nende elluviijad peaksid esitama lõppmaksetaotluse käesoleva aasta lõpuks. Gaasi- ja elektritaristute olukord on üldiselt hea ning ülejäänud kaheksa projekti edenevad kavakohaselt ja üks projekt on praegu peatatud.

Teave kõikide 2010. aastal vastu võetud energeetikakava projektide kohta on esitatud energeetika peadirektoraadi koostatud interaktiivsel kaardil, mis on kättesaadav peadirektoraadi veebisaidil järgmisel lingil: http://ec.europa.eu/energy/eepr/projects/ .

Energiataristu ja innovatsioon, mis on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (edaspidi „energeetikakava”) liikumapanevad jõud, on praegu sama olulised kui 2009. aastal, mil energeetikakava kehtestati.

- Elektritaristu projektid

Mitmesugustest taastuvatest energiaallikatest saadavate üha suuremate elektrikoguste võrku ühendamine nõuab märkimisväärseid investeeringuid uude taristusse. Peale selle on mitu liikmesriiki endiselt nn energiasaared, sest neil on halb ühendus naabritega ja energia siseturuga.

1.1. Senised edusammud

Praeguseks on 44 taristuprojektist lõpule viidud 31 (2014. aasta alguses oli lõpule viidud 27 projekti), kaheksa projekti on töös ja üks peatatud. 2014. aasta septembris lõpetati nelja projekti („Nabucco”, „Galsi”, „Poseidon” ja vastassuunalise gaasivoo projekt Rumeenias) rahaline toetamine. Elektrisektoris on lõpule jõudnud üheksa projekti. Ülejäänud neli projekti kulgevad edukalt ning mõned nende hulgast peaksid lõpule jõudma käesoleval aastal või hiljemalt aastal 2016. Gaasisektoris on lõpule viidud 22 projekti, viis edenevad kavakohaselt, üks projekt on praegu peatatud ja nelja projekti rahaline toetamine on lõpetatud. Kõik Kesk- ja Ida-Euroopa vastassuunalise gaasivoo ja võrkude ühendamise projektid on lõpule viidud, välja arvatud Rumeenia vastassuunalise gaasivoo projekt, mille rahalise toetamise komisjon lõpetas 2014. aasta septembris.

Energeetikakava vahendid on aidanud kindlustada projektide rahastamist, et vältida või vähendada viivitusi. Tänu sellele on paranenud nii võrkude ohutus kui ka töökindlus, suurenenud on tarnekindlus ja tarneallikate mitmekesisus ning kõrvaldatud on olulised kitsaskohad.

Pärast energeetikakava eelmist, 2014. aasta aruannet, on elektri- ja gaasitaristuprojektide rakendamisel tehtud märkimisväärseid edusamme, Näiteks aitas aastatel 2014–2015 antud finantstoetus tugevdada Taani gaasiülekandesüsteemi, mis valmis 2014. aasta lõpus. Uus taristu suurendab Taani ja Saksamaa piiril asuva Ellundi ühenduspunkti gaasiülekandevõimsust ning loob töötava ühenduslüli Saksamaa gaasivõrgu ja Taani ülekandesüsteemi vahel. Lisaks suurendab uus gaasijuhe oluliselt maagaasivarustuse kindlust Taanis. See vähendab avamere gaasiplatvormide ammendumise mõju ning suurendab Taani, Rootsi ja Läänemere piirkonna gaasivarustuse kindlust, parandades sellega turuintegratsiooni.

Hea uudis on ka projekti „Nordbalt 02” lõpetamine 2014. aasta lõpus, millega aidati lõpule viia Leedu-sisese ühendusvõrgu ajakohastamine, et hõlbustada elektrivoo liikumist võrkudevahelise ühenduse kaudu.

Lisaks viidi lõpule Poola gaasiülekandesüsteemi väljaarendamine ja ajakohastamine Poola ja Saksamaa vahelises piiriüleses ühenduspunktis. Energeetikakava vahenditest toetati Lasowi gaasisõlme ning Poolas paiknevate ühendusjuhtmete ajakohastamist ja väljaehitamist.

Energeetikakava vahenditest toetati ka 48 km pikkuse vastassuunalise gaasijuhtme ehitamist Portalegre-Guarda ja Cantanhede-Mangualde vahel, mis valmis 2014. aasta lõpus. See projekt aitab tugevdada Pürenee poolsaare gaasivarustuse kindlust, kuna projekti arendamist jätkatakse nii, et tekiks kolmas ühendus Hispaania gaasivõrguga.

Lõpule on jõudnud ka Prantsusmaa ja Hispaania võrkudevahelise ühenduse loomist hõlmav projekt, mille tulemusel ühendatakse võrku taastuvad energiaallikad, aidatakse integreerida Prantsusmaa ja Hispaania elektriturge ning tugevdatakse elektrivarustuse kindlust nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil.

2015. aasta kevadel avati Itaalia ja Malta vahel uus 225 MW veealune kaabel. See projekt aitas teha lõpu Malta elektrisüsteemi eraldatusele üleeuroopalisest võrgust ja tagada varuenergia, mis on vajalik taastuvate energiaallikate muutuvast võimsusest tulenevate probleemide kõrvaldamiseks. Projekt aitab suurendada energiavarustuse kindlust, vähendada fossiilkütuste tarbimist ja toetada taastuvate energiaallikate levikut Maltal.

Üleeuroopalise energiataristusüsteemi loomine edeneb tänu kitsaskohtade kõrvaldamisele ja nn energiasaarte – kolme Balti riigi, Pürenee poolsaare, Iirimaa, Sitsiilia ja Malta – edasisele integreerimisele.

Praeguse seisuga on ette nähtud, et enamik kaheksast käimasolevast projektist peaksid lõpule jõudma 2015. ja 2016. aastal ning ainult kaks projekti peaksid töös olema vastavalt 2018. ja 2019. aastani.

Energeetikakavaga toetatakse Euroopa olulisemate energiataristuprojektide arendamist praeguste energiaprioriteetide põhjal. Üleeuroopalise energiataristu suunistega nähakse ette meetmed ühishuviprojektide õigeaegseks elluviimiseks kaheksas kindlaksmääratud esmatähtsas koridoris. Eelkõige võimaldatakse ühishuviprojektide puhul kohaldada kiiremaid loaandmismenetlusi (maksimaalselt kolm ja pool aastat) ja regulatiivseid stiimuleid piiriüleste projektide rakendamiseks ning neile võidakse eraldada vahendeid Euroopa ühendamise rahastust .

Ajavahemikul 2014–2020 transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsioonisektorile eraldatud 30,44 miljardi euro suurusest kogueelarvest on energeetika jaoks ette nähtud 5,35 miljardit eurot.

Euroopa ühendamise rahastu eesmärk on Euroopa energiapoliitika seisukohalt kõige tähtsamate projektide toetamine ja teostamine. Lisaks kehtivad tööde rahastamisel Euroopa ühendamise rahastu vahenditest väga ranged eeskirjad: rahastu poole võib pöörduda vaid viimase abinõuna, kui muudest vahendist ei piisa investeeringute saamiseks, näiteks tariifipõhise rahastamise puhul või pikaajalise rahastamise puhul võlaväärtpaberite kaudu.

2. Avamere tuuleenergia projektid

2.1. Senised edusammud

See energeetikakava allprogramm hõlmab üheksat projekti toetuste kogumahuga 565 miljonit eurot, mis jaguneb kahe peamise tegevusvaldkonna vahel: