ET Euroopa Liidu Teataja C 182/23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 182/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„EKSTRA DEVIŠKO OLJČNO OLJE SLOVENSKE ISTRE”

EÜ nr: SI-PDO-0105-01145 – 08.08.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muudatus mõjutab

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

2. Muudatus(t)e liik

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Muudatused

3.1. Kirjeldus

Toote kirjeldusse lisatakse järgmine lause: „Toode peab sisaldama vähemalt 30 % ulatuses oliivisorti „Istrska belica’”. Kehtivas spetsifikaadis on see lause olemas, kuid kokkuvõttest on kõnealune lause välja jäänud.

Selleks et tagada oliiviõli parem kvaliteet, on kasutusele võetud täiendavad rangemad parameetrid, nimelt:

— happesus (oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus massiprotsentides): ≤ 0,3

— K232 ≤ 2,3

— K268 ≤ 0,2

— biofenoolid kokku (mg/kg), vedelikkromatograafia meetodi kohaselt: ≥ 150

— organoleptiline hindamine ≥ 7

— puuviljalisuse mediaan üle 2.

3.2. Tootmismeetod

Selleks et parandada lõpptoote kvaliteeti, on kehtestatud rangemad parameetrid, näiteks ajavahemikku oliivide korjamisest kuni töötlemiseni on vähendatud 48 tunnilt 24 tunnile.

3.3. Märgistus

Kokkuvõttest ja spetsifikaadist jäetakse välja järgmine lause: „Jälgitavuse tagamiseks väljastab tootjate ühendus nummerdatud märgised vastavalt päritolunimetusega oliiviõli tootjate registrile.” Kõigil toote „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” tootjatel peab olema õigus oliiviõli toota ja saada selle kohta sertifikaat, olenemata sellest, kas tootja on tootjate ühenduse liige või mitte. Toote „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” tootjad, kes ei ole tootjate ühenduse liikmed, peavad märgistama iga oliiviõlipudeli nii, et villitud õli jälgitavus oleks tagatud ja väljaspool igasugust kahtlust.

Pakendil esitatud märgisel peab olema märgitud ka tootmisaasta.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„EKSTRA DEVIŠKO OLJČNO OLJE SLOVENSKE ISTRE”

EÜ nr: SI-PDO-0105-01145 – 08.08.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud päritolunimetusega toode „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” on toodetud Sloveenias Istria piirkonnas kasvavate oliivipuude viljadest.

Tootele „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” on iseloomulik suur oleiinhappe sisaldus (≥ 72), vähene linoolhappe sisaldus (≤ 8,0) ja suur antioksüdantide sisaldus.

Toote „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” pakendil peab olema järgmine teave:

happesus (oleiinhappena väljendatud vabade rasvhapete sisaldus massiprotsentides):

≤ 0,3

peroksiidarv (mmol O2/kg): ≤ 7

K232 ≤ 2,3

K268 ≤ 0,2

biofenoolid kokku (mg/kg), vedelikkromatograafia meetodi kohaselt: ≥ 150

Õlil on iseloomulik puuviljaline aroom, mis meenutab oliive ja muid puuvilju. Õlil ei tohi olla organoleptilisi defekte, selle üldine organoleptiline hinne peab olema ≥ 7,0 ja keskmine puuviljalisus üle 2.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” peab olema toodetud järgmistest oliivisortidest: „Istrska belica’, „Leccino’, „Buga’, „Črnica’, „Maurino’, „Frantoio’ ja „Pendolino’, muid sorte kokku ei tohi olla rohkem kui 20 %. Oliivisordi „Istrska belica’ sisaldus peab olema vähemalt 30 %, välja arvatud juhul, kui õli on toodetud vaid ühe oliivisordi viljadest ja sisaldab lubatud sordi vilju vähemalt 80 % ulatuses.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

/

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Oliivide kasvatamine, korjamine ja pressimine, õli tootmine ja hoiustamine ning tootest „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” proovide võtmine ja selle kvaliteedi kontroll enne villimist peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Parema kontrolli tagamiseks ja selleks, et vältida pakendamata õli omaduste halvenemist transportimisel ja villimisel, tuleb kaitstud päritolunimetusega õli „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” pakendada geograafilises piirkonnas. Kui oliiviõli transporditakse ebasobivates tingimustes (nt õli loksutatakse, transporditemperatuur on sobimatu või õli ei kaitsta kokkupuute eest päikesevalguse ja hapnikuga) või ladustatakse valesti, võib õli kvaliteet halveneda, eelkõige väheneb biofenoolide sisaldus selles ja halvenevad lõhnaomadused. Villimine väljaspool piirkonda ning sagedane ühest mahutist teise kallamine, transportimine ja käitlemine ning pikaajaline kokkupuude sobimatute ilmastikutingimustega võivad põhjustada oliiviõli nende eriomaduste kadumise, millele on osutatud punktis 3.2.

Õli võib olla pakendatud klaasist või metallist mahutitesse, mille maht ei ole suurem kui viis liitrit. Pakendil peab olema süsteem, mis takistab selle uuesti pitseerimist pärast avamist.

Eri korjeaastate õli ei tohi omavahel kokku segada.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakend tuleb märgistada selliselt, et villitud õli jälgitavus oleks tagatud ja väljaspool igasugust kahtlust. Nimetus „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” peab olema märgistusel selgesti nähtav. Korjeaasta peab olema märgitud.

Kuna tootmisel peab temperatuur olema alla 27 °C, võib märgisel olla tekst: „hladno stiskanje” („külmpressimine) või „prvo hladno stiskanje” (esimene külmpressimine).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” toodetakse Sloveenias Istria piirkonnas. Sloveenia Istria piirkonna piirid on järgmised:

— põhjas – Itaalia riigipiir

— läänes – mererannik

— lõunas – Horvaatia riigipiir ja

— idas – Karsti piirkonna piir.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Sloveenia Vahemere rannikul ulatub mandritevaheline meri kõige sügavamale Euroopa südamesse. Piirkonna kliima on lähisvahemereline. Mikroklimaatilised tingimused on üsna eripärased ning külma õhu tugeva juurdevoolu tõttu on kliima väga muutlik.

Geograafilisele piirkonnale on iseloomulikud mitmesugused tuuled: bora (kuiv ja külm tuul, mis puhub pilvitutel päevadel Aadria mere ida-rannikult mere suunas), sirocco (või jugo – soe niiske tuul, mis puhub kagust), mistraal (madalal kõrgusel merelt puhuv tuul), burin, levant, tramontane ja lebič.

Aastane sademete (sealhulgas lumi) hulk Sloveenia Istria piirkonnas on 1 000 mm. Vegetatsiooniperioodi jooksul aprillist septembrini, tuleb Koperi piirkonnas maha ligikaudu 500 mm sademeid.

Sloveenia Istria piirkonnas on peamine mullastiku tüüp leetjas pruunmuld karbonaatsel flüššil (pinnase küllastumuse määr on üle 50 %).

Enamikus Sloveenia Istria piirkonna oliivisaludes on oliivide mehhaniseeritud koristamine võimatu, oliivid korjatakse otse puu otsast käsitsi, need on terved ning seega on tagatud oliiviõli hea kvaliteet.

5.2. Toote eripära

Sloveenia Istria piirkonna oliiviõli iseloomulikud omadused on seotud asjaoluga, et õli toodetakse optimaalse küpsusastme saavutanud oliividest „Istrska belica’. Selles õlis on palju rohkem antioksüdante, mida tuntakse biofenoolide nime all. Seepärast on Sloveenia Istria piirkonna ekstra-neitsioliiviõli suhtes kehtestatud minimaalne oliivisordi „Istrska belica’ sisalduse nõue (30 %).

Tootele „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” on iseloomulik kerge kuni keskmise intensiivsusega marjane aroom, mis meenutab oliive ja muid puuvilju. Keskmine puuviljalisus on üle 2. Seepärast on tootel „Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre” omapärane mõru vürtsikas maitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul)

Sloveenia Istria piirkond, kus Vahemeri ulatub oma kõige põhjapoolsema punktini, on oliivikasvatuse seisukohalt väga soodsa geograafilise asendiga, et kasvatada kohalikke sorte, mis annavad õlile iseloomuliku lõhna. Oliivisordi „Istrska belica’ ulatusliku kasutamise tõttu sisaldab kõnealune õli rohkesti biofenoolideks kutsutud antioksüdante. Oliivide omadusi mõjutab ka pinnase erilisus, millel oliivipuud kasvavad: Sloveenia Istria piirkonna pinnas on enamasti leetjas pruunmuld karbonaatsel flüššil.

Õli omadusi mõjutavad järgmised tegurid: kliima, oliivisordid, kiire käsitsemine (korjatud vilju ei tohi pärast korjamist säilitada kauem kui 24 tundi), töötlemise tehnoloogia (külmpressimine, kus temperatuur ei tohi ületada 27 °C) ja kaitse kahjurite eest (keskkonnameetmete kohaldamine või oliivide mahekasvatus). Kuna oliivipuid kasvatatakse terrassidel, on mehhaniseeritud korjamine keeruline. Oliivide käsitsi korjamine on samuti piirkonnale iseloomulik ja tagab parema kvaliteediga õli (viljad on kahjustusteta).

Oliiviõli tootmine Sloveenia Istria piirkonnas on kaugele minevikku ulatuv traditsioon. Kreeka ajaloolane Pausanius (180–115 eKr) mainib Istria piirkonna oliiviõli oma Kreekat kirjeldavas teoses (10.32.19). Õli tootmisele piirkonnas on alates 1201. aastast kuni 17. sajandini ja tänapäeval viidatud paljudes allikates. Need annavad tunnistust sellest, kuidas on oliiviõli tootmine Sloveenia Istria piirkonnas sajandite jooksul arenenud. Traditsioonilised meetodid ning sajandite jooksul omandatud teadmised aitavad tagada piirkonnas hea kvaliteediga oliiviõli tootmise ka tänapäeval.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/EDOOSI.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt allmärkus 3.