Euroopa tehnoloogiline sõltumatus algab sellest, et tagame meie andmetaristu, -võrkude ja -side terviklikkuse ja vastupanuvõime. Selleks tuleb luua õiged tingimused, et Euroopa saaks arendada ja rakendada omaenda keskseid suutlikkusi ning vähendada niiviisi sõltuvust maailma teistest osadest kõige tähtsamates tehnoloogiavaldkondades. Need suutlikkused toetavad Euroopa võimet panna digiajastul paika oma reeglid ja väärtused. Euroopa tehnoloogiline suveräänsus ei ole määratletud kellestki teisest lähtudes, vaid selle keskmes on eurooplaste ja Euroopa sotsiaalse mudeli vajadused. EL on ka tulevikus avatud kõigile, kes on valmis järgima Euroopa reegleid ja täitma Euroopa nõudeid, olenemata sellest, kus nad ise asuvad.

Komisjon soovib, et Euroopa ühiskonna mootoriks oleksid digilahendused, mis on välja kasvanud meie ühistest väärtustest ja rikastavad kõigi elu: inimestel peavad olema võimalused isiklikus plaanis areneda, teha oma valikuid vabalt ja turvaliselt ning osaleda ühiskonnaelus sõltumata nende vanusest, soost või ametialasest taustast. Ettevõtted vajavad raamistikku, mis võimaldab neil tegevust alustada ja laiendada, andmeid koondada ja kasutada ning õiglastel tingimustel uuendusi luua ja omavahel konkureerida või koostööd teha. Euroopal peab olema võimalus ise valida, mil viisil ta digipöörde ellu viib.

Ühiskonna muutumine sel määral eeldab põhjalikku arutelu ühiskonna kõigil tasanditel selle üle, kuidas Euroopa saaks nende riskide ja väljakutsetega kõige paremini hakkama nüüd ja edaspidi. See nõuab tohutuid jõupingutusi, kuid ei ole kahtlust, et Euroopa suudab parema digituleviku kõigi jaoks teoks teha.

Oma poliitilistes suunistes rõhutas komisjoni president Ursula von der Leyen, et Euroopa peab juhtima üleminekut uuele digiühiskonnale, mis hoolib ka planeedi tervisest. Rohe- ja digipööre kujutavad endast kahte omavahel tihedalt seotud väljakutset. Nende lahendamiseks tuleb – nagu on ette nähtud Euroopa rohelise kokkuleppega – kohe hakata toetama kestlikumaid lahendusi, mis on ressursitõhusad, kliimaneutraalsed ja lähtuvad ringmajanduse põhimõtetest. Selleks tuleb tagada, et igal kodanikul, igal töötajal, igal ettevõtjal on sõltumata oma elukohast võrdsed võimalused saada kasu meie üha enam digiteeritud ühiskonnast.

Euroopa on oma pika ajaloo jooksul tehnoloogia ja loovuse valdkonnas väga edukas olnud. Euroopa on kõige tugevam siis, kui EL ja tema liikmesriigid tegutsevad üheskoos ja ühendavad jõud ning kaasavad piirkonnad ja kohalikud omavalitsused, ülikoolid, kodanikuühiskonna, finantsasutused, äriühingud ja sotsiaalsed ettevõtted. Euroopa peab koondama oma investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, jagama kogemusi ja tegema riikidevahelist koostööd. Viimase aja kokkulepped koostööks sellistes valdkondades nagu superandmetöötlus ja mikroelektroonika on näidanud, et ühistöö võib olla väga tulemuslik. Uuendusliku tehnoloogia järgmise laine põhivaldkondades on kavas sarnaseid algatusi. Sellega seoses on äärmiselt tähtis edendada Euroopa haldusasutuste üleminekut digitehnoloogiale.

Euroopa kujundamine digiajastule vastavaks on justkui paljudest omavahel seotud tükkidest koosneva keerulise pusle kokkupanek. Nagu pusle puhul ikka, ei tule terve pilt nähtavale enne, kui kõik tükid on kokku pandud. Järgmistes punktides kirjeldatakse, kuidas komisjon kavatseb selle pusle kokku panna ja oma visiooni teoks teha.

Selleks et Euroopa saaks tõeliselt mõjutada digilahenduste arendamist ja kasutamist maailma mastaabis, peab ta ise suutma digivaldkonnas jõuliselt, sõltumatult ja sihikindlalt tegutseda. Selle saavutamiseks on vaja selget raamistikku, mis soodustab ühiskonnas nii inimeste kui ka ettevõtjate vahel usaldusel ja digilahendustel põhinevaid suhteid. Ilma usalduse tagamiseta ei saa ülimalt vajalik digipööre toimuda.

·Õiglane ja konkurentsivõimeline majandus. Sujuvalt toimiv ühtne turg, kus igas suuruses ettevõtted saavad kõigis sektorites konkureerida võrdsetel tingimustel ning arendada, turustada ja kasutada digitehnoloogiat, -tooteid ja -teenuseid sellises mahus, mis suurendab nende tootlikkust ja konkurentsivõimet üleilmses kontekstis, ning tarbijad saavad olla kindlad, et nende õigused on tagatud.

Selleks et digilahendused aitaksid Euroopal viia digipööre ellu omal viisil, nii et see toimiks inimeste hüvanguks ja austaks meie väärtusi, keskendub komisjon järgmise viie aasta jooksul kolmele peamisele eesmärgile. Üleminek digiühiskonnale võimaldab Euroopal olla ka suunaseadjaks ülemaailmses debatis.

Kodanikke tuleks võimestada, et nad teeksid isikustamata andmetest saadud teabe põhjal paremaid otsuseid. Isikustamata andmed peaksid olema kättesaadavad kõigile – avaliku ja erasektori üksustele, suurtele ja väikestele, idufirmadele ja hiidudele. See aitab ühiskonnal innovatsiooni ja konkurentsi võimalikult palju ära kasutada ning hoolitseda selle eest, et digitaalvaldkonna dividendidest saab osa igaüks. Digitaalne Euroopa peaks peegeldama Euroopa parimaid omadusi ning olema avatud, õiglane, demokraatlik ja endas kindel.

Euroopa peab investeerima rohkem strateegilisse suutlikkusse, mis võimaldab meil laialdaselt digilahendusi välja töötada ja kasutada ning mille abil püüame jõuda koostalitlusvõimeni selliste peamiste digitaristute puhul nagu ulatuslikud 5G-võrgud (ja tulevased 6G-võrgud) ja süvatehnoloogia.Üks näide: digipöörde kõige olulisem element on ühenduvus. Selle abil saavad andmed liikuda ja inimesed sõltumata oma asukohast koos töötada, tänu sellele saame ühendada rohkem seadmeid internetti ning kujundada ümber tootmis-, liikuvus- ja logistikaahelad. Turvalise kiudoptilise ja 5G-taristu abil toimiv gigabitiühenduvus on hädavajalik selleks, et saaksime kasutada Euroopa digitaalse kasvu potentsiaali. See tähendab, et EL, liikmesriigid ja piirkonnad peavad tegema piisavaid investeeringuid, et saavutada ELi 2025. aasta ühenduvuseesmärgid.

ELi uus mitmeaastane finantsraamistik aitab kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Strateegilist suutlikkust tuleb suurendada ja parendada valdkondades, kus see on oluline, ning kasutada selleks sihtotstarbelisi rahastamisprogramme, InvestEU tagatist ja struktuuri- ja maaelu arengu fonde. Neid avaliku sektori vahendeid tuleb kasutada erainvesteeringute võimendamiseks, sest ainult üheskoos suudame kõrvaldada investeerimispuudujäägid. Kapitaliturgude liit aitab uuenduslikel ja kõrgtehnoloogilistel ettevõtetel leida turupõhist rahastust kogu Euroopa Liidust. Seetõttu peame tagama, et digi-innovatsiooni rahastamiseks oleks kättesaadav suur hulk era- ja avaliku sektori kapitali.

Euroopa peab investeerima ühenduvusse, süvatehnoloogiasse ja inimkapitali ning arukasse energia- ja transporditaristusse. Juba ainuüksi digitaristu ja -võrkude puhul on investeeringute puudujääk ELis 65 miljardit eurot aastas. Kui viia ellu reformid ja suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevuse ning tehnoloogia juurutamise vallas, võib selle tulemuseks olla 14% kumulatiivset täiendavat SKP kasvu 2030. aastaks. Kiirem tegutsemine (näiteks kui suurendada investeeringuid ja võtta vastu meetmed 2025. aasta asemel 2022. aastaks) tooks kaasa SKP suurenemise veel 3,2% võrra ja positiivse mõju töökohtade loomisele 2030. aastaks. Seda sotsiaal-majanduslikku võimalust ei tohi Euroopa maha magada.

Innovatsiooni investeerimine on siiski vaid osa probleemist. Tõeline digiüleminek saab toimuda üksnes siis, kui Euroopa kodanikud ja ettevõtjad on kindlad, et nende rakendused ja tooted on turvalised. Mida tihedamad on meievahelised ühendused, seda haavatavamad oleme pahatahtliku kübertegevuse poolt. Selle suureneva ohuga toimetulekuks peame igas etapis koos töötama: kehtestama ettevõtetele sidusad reeglid ja jõulisemad mehhanismid proaktiivseks teabejagamiseks; tagama operatiivkoostöö liikmesriikide vahel ning ELi ja liikmesriikide vahel; looma sünergiat tsiviilvaldkonna kübervastupanuvõime ning küberturvalisuse õigus- ja riigikaitsealaste aspektide vahel; tagama, et õiguskaitse- ja kohtuasutused saaksid tõhusalt tegutseda, ning töötama selleks välja uued vahendid küberkurjategijate vastu kasutamiseks; lisaks tähendab see ka ELi kodanike teadlikkuse tõstmist küberturvalisuse valdkonnas.

Ohutus- ja turvatunne ei tulene ainult küberturvalisusest. Kodanikud peavad usaldama tehnoloogiat ja seda, kuidas seda kasutatakse. Eriti oluline on see tehisintellekti puhul. Euroopa Komisjon esitab sel teemal valge raamatu tipptasemel ja usaldusväärsete, Euroopa väärtustel põhinevate ökosüsteemide loomise kohta tehisintellekti valdkonnas.

Hariduse ja oskuste paremaks muutmine on Euroopa digipöörde üldvisiooni keskne element. Euroopa ettevõtted vajavad tehnoloogiapõhisel maailmaturul hakkama saamiseks heade digioskustega töötajaid. Töötajad vajavad omakorda digipädevusi, et olla edukad järjest enam digitaliseeruval ja kiiresti muutuval tööjõuturul. Rohkematel naistel on võimalus teha rahuldust pakkuvat karjääri tehnoloogilistel aladel ja nad peavad seda võimalust kasutama ning Euroopa tehnoloogiavaldkond vajab naiste oskusi ja pädevusi.

Vajadus digioskuste järele ei piirdu muidugi ainult tööturuga. Tänapäeval tungib digitehnoloogia järjest sügavamale meie töö- ja eraellu ning vähemalt algtasemel e-kirjaoskusest ja digipädevusest on saanud tulemusliku ühiskonnas osalemise eeltingimus.

Protsesse automatiseeritakse ja digiüleminek põhjustab muutusi ka väljaspool tehnoloogiasektorit. Suur hulk elukutseid kujundatakse täielikult ümber. Digipööre peab olema aus ja õiglane ning naisi tuleb julgustada selles täiel määral osalema. Sotsiaalpartneritel on selles väga tähtis roll. Samal ajal tuleb edendada innovatsiooni ja tehnoloogia levikut, selleks et tagada hea elukvaliteet ja töövõimalused ning kaotada praegused osaluslüngad, eeskätt maapiirkondades ja äärealadel, kus rahvastik vananeb ja kahaneb.

Uusi väljakutseid tekib ka seoses töötingimustega. Veebiplatvormide suurenev arv on loonud inimestele uusi võimalusi sissetulekut teenida ja tööturule siseneda või sinna jääda. Samal ajal on see tekitanud uusi küsimusi selliste inimeste õiguslike tagatiste kohta, kes ei ole töötaja staatuses, ent kes võivad sattuda ebakindlasse olukorda nagu töötajadki. Seepärast teeb komisjon ettepaneku põhjalikuma raamistiku kohta platvormitöötajate reguleerimiseks.