Eriaruanne Euroopa Komisjoni 
juhtimine kui parim tava?ET 2016  nr 27
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6079-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/622461 QJ-AB-16-027-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6049-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/999219 QJ-AB-16-027-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6051-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/899764 QJ-AB-16-027-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
10. selgituses (lk 30) esitatud joonise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste 
valdajalt. Kõik õigused kaitstud.
Euroopa Komisjoni 
juhtimine kui parim tava?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 27
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi liidu rahastamise ja haldamise kuluvaldkondade eest vastutav V auditikoda. Auditit 
juhtis kontrollikoja liige ja V auditikoja eesistuja Lazaros S. Lazarou, keda toetasid kabinetiülem Andreas  
Antoniades, kabineti atašee Johan Adriaan Lok, direktor Peter Welch, valdkonnajuht Mariusz Pomienski, auditijuht 
Bogna Kuczynska ning audiitorid Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, 
Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos ja Carl Westerberg.
Vasakult paremale: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, 
B. Kuczynska, A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi.
03
 Sisukord
Punkt
 Kasutatud lühendite loetelu
I–VIII  Kokkuvõte
1–10  Sissejuhatus
1–10  Õige juhtimise tagamine on esmatähtis nii avaliku kui ka erasektori organites
11–14  Auditi ulatus ja lähenemisviis
15–57  Tähelepanekud
15–31  Juhtimisstruktuuride muutmine ning siseauditi talituse ja auditi järelevalvekomitee loomine
15–22  Komisjon eristab oma poliitilist vastutust juhtimise eest vastutavate peadirektorite vastutusest
23–24  Komisjon kaotas finantskontrolöri funktsiooni ja asendas selle siseauditi funktsiooniga
25 Siseauditi talitus keskendus algselt rohkem kõrgetasemelistele kogu institutsiooni hõlmavatele 
juhtimisprobleemidele…
26 … nüüd aga pöörab rohkem tähelepanu komisjoni sisekontrolliraamistikule
27–29  Komisjon lõi reformiprotsessis ühe esimese asjana auditi järelevalvekomitee
30–31  Auditi järelevalvekomitee järelevalvetegevus piirdub tegelikkuses siseauditi talituse tööga
32–41  Sisekontrolli ja finantsaruandluse ühtlustamine rahvusvaheliste standarditega
32–34  Komisjon valis oma sisekontrollistandardite aluseks Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide 
komitee raamistiku…
35–39  … ajakohastatud COSO raamistikule ülemineku lõpuleviimine on aga keeruline
40–41  Rahvusvahelistele standarditele vastavate raamatupidamise aastaaruannete koostamine parandas 
finantsaruandlust
04 Sisukord 
42–57  Mittefinantsteabe esitamine üksusesisestele ja -välistele sidusrühmadele
42–44  Komisjon esitab koos raamatupidamisaruannetega mittefinantsteavet…
45–47  … kuid vähem kui paljud teised organisatsioonid
48–51  Komisjon on alates 2013. aastast teavitanud olulisest veamäärast oma kuludes
52–53  Parim tava on koostada riskihinnangud järjepideva metoodika alusel
54–57  Prodi reformiga kehtestatud aruanded on endiselt komisjoni sisearuandluse aluseks
58–66  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Raamistik „Hea juhtimistava avalikus sektoris” ja COSO 2013
 II lisa.  Valitud äriühingu aruandluse raamistike põhielemendid
 III lisa.   Ülevaade valitud avaliku sektori organite aruannetest ja raamatupidamise 
aastaaruannetest
 Komisjoni vastused
05
 Kasutatud lühendite loetelu
ABM : tegevuspõhine juhtimine
CIPFA : riigi Rahanduse ja Raamatupidamise Instituut (The Chartered Institute of Public Finance and Accountancy)
CONT : eelarvekontrollikomisjon
COSO : Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee
DG: peadirektoraat
DG AGRI : põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat
DG BUDG : eelarve peadirektoraat
DG DEVCO : rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat
DG DIGIT : informaatika peadirektoraat
DG REGIO : regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat
DG RTD : teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat
EL: Euroopa Liit
FEE : Euroopa Arvestusekspertide Föderatsioon
GAO : valitsuse aruandluse eest vastutav amet
GGPS : hea juhtimistava avalikus sektoris
IASB : Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu
IFAC : Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon
IFRS : rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid
IIA: siseaudiitorite instituut
IPERIA : alusetult tehtud maksete likvideerimise ja maksete sissenõudmise parandamise seadus
IPSAS : rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamise standardid
IPSASB : rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu
IRC: integreeritud aruandluse nõukogu
ISSB : infoturbe juhtnõukogu
06 Kasutatud lühendite loetelu 
OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon
OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet
SAI: kõrgeim kontrolliasutus
SG: peasekretariaat
TEU : Euroopa Liidu leping
TFEU : Euroopa Liidu toimimise leping
07
 Kokkuvõte
I
Pärast Santeri juhitud komisjoni tagasiastumist ja vastuseks sõltumatute ekspertide komitee aruandele kiitis komis -
jon 2000. aasta märtsis heaks valge raamatu „Komisjoni uuendamine”, mille eesmärk oli ajakohastada komisjoni 
juhtimist. Väljapakutud reformid hõlmasid prioriteetide seadmist ja vahendite jaotust, personalipoliitika muutmist 
ning auditeerimise, finantsjuhtimise ja kontrolli põhimõtete läbivaatamist. Valge raamat ja sõltumatute ekspertide 
komitee aruanne mõjutavad komisjoni otsustetegemist ja juhtimist tänapäevani.
II
Surve järgida suurepärast juhtimiskorda püsib. Komisjoni hiljutises dokumendis on märgitud: „Elame ajal, mil avaliku 
sektori rahandus on ELis kõigil tasanditel suure surve all. [---] Sellistes tingimustes on ülioluline, et avalikus sektoris 
rakendataks üldtunnustatud raamistikke ja standardeid.”1 Hea valitsemistava ei seisne ainult suhetes, vaid ka tule -
muste saavutamises ja otsustajatele töö tegemiseks vajalike vahendite tagamises. See peaks soodustama ressurs -
side tõhusat kasutamist ja vastutuse suurendamist nende kaitsmise eest, edendama tugevat kontrolli ning paran -
dama organisatsiooni juhtimist, haldamist ja järelevalvet. Kui see kõik on saavutatud, peaks sekkumine muutuma 
tõhusamaks2.
III
Komisjoni kehtestatud normid ja struktuurid kajastasid suurel määral toonast parimat tava ning see parim tava on 
pidevalt arenenud. Kontrollikoda uuris seetõttu komisjoni praegust juhtimiskorda ning keskendus auditeerimisele, 
finantsjuhtimisele ja kontrollile, et selgitada välja, kas need on kooskõlas parima tavaga ja kas need vastavad endi -
selt institutsiooni vajadustele.
IV
Parimat tava on alates 2000. aasta reformidest edasi arendatud. Võetud meetmetele3 vaatamata järeldab kontrolli -
koda, et mitmes valdkonnas kaldub komisjon kõrvale kontrollikoja poolt võrdlusaluseks valitud standardites esita -
tud või rahvusvaheliste ja riigiasutuste kehtestatud parimatest tavadest või ei täida neid täies mahus.
1 Euroopa Komisjon: avaliku sektori sisekontrolli süsteem: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm
2 Vt Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA) / Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC), „International Framework: 
Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 6.
3 Sealhulgas ELi tekkepõhise raamatupidamisaruandega koos ka finantsaruande arutelu- ja analüüsidokumendi avaldamine, tulemusalane aruandlus 
(mille tulemusel 2015. aastal lisati aasta juhtimis- ja tulemusaruandesse juhtimisalane aruandlus) ning üleminek ajakohastatud 2013. aasta COSO ühtsele 
sisekontrolli raamistikule.
08 Kokkuvõte 
V
Volinike poliitilise vastutuse ja peadirektorite praktilise vastutuse eristamine tähendab, et alati ei ole selge, kas polii -
tiline vastutus hõlmab vastutust peadirektoraatide eest või erineb sellest. Viimastes organisatsiooni reformides on 
hakatud käsitlema mõningaid kapseldunud mudeli riske. Peamiste riskide jätkuvaks maandamiseks peab komisjon 
aga tugevdama kogu institutsiooni juhtimisstruktuuri.
VI
Siseauditi talitus keskendub oma tegevuses komisjoni sisekontrollisüsteemidele. Viimastel aastatel on siseauditi 
talituse kogu institutsiooni juhtimisprobleemide käsitlemine hõlmanud organisatsiooni infoturvet. Kulud väljaspool 
komisjoni – mille eest komisjon vastutab – kuuluvad nendeks vahendid eraldanud peadirektoraatide auditidirekto -
raatide ja -üksuste vastutusalasse. See mõjutab ka komisjoni auditikomiteele esitatud teavet. Auditi järelevalvekomi -
tee roll (ja sõltumatute välisliikmete osalemine nendes) on väiksem kui võrdluseks valitud rahvusvaheliste organite 
auditikomiteedel.
VII
Komisjon on hakanud viimasel ajal raamatupidamisaruannetele lisama ka mittefinantsteavet. Vaatamata olukorra 
paranemisele esitab komisjon aga koos raamatupidamise aastaaruannetega endiselt vähem mittefinantsteavet kui 
parimate tavade võrdluseks valitud organisatsioonid.
VIII
Kontrollikoda soovitab komisjonil järgmist:
 ο kui ta otsustab mitte järgida parimat tava, selgitada oma põhjusi selleks, nagu nõutakse Euroopa avalike huvide 
üksustelt;
 ο kutsuda siseauditi talitust tegema rohkem audititööd kõrgetasemeliste juhtimisküsimuste alal;
 ο viia lõpule sisekontrolliraamistiku ühtlustamine COSO 2013 põhimõtetega;
 ο avaldada raamatupidamise aastaaruanded veelgi varem;
09 Kokkuvõte 
 ο koondada mitmesugustes olemasolevates aruannetes juba esitatud teave ühte aruandekohustust käsitlevasse 
aruandesse või ühtsesse aruandluspaketti, mis sisaldab nii raamatupidamisaruandeid kui ka:
– juhtimisaruannet,
– presidendi aruannet,
– tegevus- ja strateegiliste riskide arutelu,
– aruannet mitterahaliste tulemuste kohta,
– teavet aasta tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta,
– aruannet auditikomitee töö ja järelduste kohta; ning
– aruannet rahanduse keskpika ja pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta, vajaduse korral koos linkidega teistes 
aruannetes sisalduvale teabele;
 ο esitada see aruandekohustust käsitlev aruanne või ühtne aruandluspakett auditeerimiseks ja kontrollida, et 
paketis esitatud muu teave oleks kooskõlas raamatupidamisteabega;
 ο avaldada raamatupidamise aastaaruande või lisateabe osana hinnangulise veamäära, võttes aluseks järjepideva 
metoodika;
 ο ajakohastada ja avaldada korrapäraselt oma juhtimiskorda ning selgitada oma struktuuride ja protsesside vali -
kut seoses valitud raamistikuga; ning
 ο muuta auditi järelevalvekomitee selliseks auditikomiteeks, mis koosneb valdavalt sõltumatutest välisliikmetest, 
ja suurendada tema volitusi nii, et need hõlmaksid riskijuhtimist, finantsaruandlust ning järelkontrolliüksuste ja 
auditidirektoraatide tööd ja tulemusi.
10
 Sissejuhatus
Õige juhtimise tagamine on esmatähtis nii avaliku kui 
ka erasektori organites
01 
Mitu äriühingute ebaõnnestumist 1990. aastatel tõi äriühingu üldjuhtimise teema 
avalikkuse tähelepanu alla ja muutis juhtimiskorra parandamise erasektoris 
peamiseks poliitiliseks prioriteediks. Need ebaõnnestumised tekkisid tavaliselt 
olukorras, kus juhtorgani liikmed kas ei teadnud riski või õigusvastase tegutsemi -
se täielikku ulatust või teadis seda vaid mõni domineeriv (tavaliselt juhtiv) liige. 
Murede tõttu erasektori ebaõnnestumiste pärast muudeti ELi õigusakte, nõudes, 
et kõik avaliku huvi üksused4 järgiksid juhtimiskoodeksit5 ja kinnitaksid seda oma 
avaldatud raamatupidamise aastaaruannetes.
02 
Hea juhtimistava korra vastuvõtmine laienes ka avalikku sektorisse. CIPFA/IFACi 
dokument „Hea juhtimistava avalikus sektoris”6 on selle hiljutine näide, nagu ka 
ELi eestvedamisel tehtud avaliku sektori sisekontrolli7 algatus, milles keskenduti 
ELiga ühineda soovivate riikide puhul asjakohasele juhtimis- ja kontrollikorrale.
03 
Hea juhtimistava (vt 1. selgitus ) ei seisne ainult suhetes, vaid ka tulemuste saavu -
tamises ja otsustajatele töö tegemiseks vajalike vahendite tagamises.4 Näiteks börsil noteeritud 
äriühingud (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
21. aprilli 2004. aasta direktiiv 
2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude 
kohta, millega muudetakse 
nõukogu direktiive 85/611/
EMÜ ja 93/6/EMÜ ning 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ 
ja tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ 
(ELT L 145, 30.4.2004, lk 1)).
5 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 26. juuni 2013. aasta 
direktiiv 2013/34/EL teatavat 
liiki ettevõtjate aruandeaasta 
finantsaruannete, 
konsolideeritud 
finantsaruannete ja nendega 
seotud aruannete kohta 
(ELT L 182, 29.6.2013, lk 19) 
(mida on muudetud 
direktiiviga 2014/95/EL 
(ELT L 330, 15.11.2014, lk 1)) 
(raamatupidamisdirektiiv).
6 Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy / 
Rahvusvaheline 
Arvestusekspertide 
Föderatsioon, „International 
Framework: Good Governance 
in the Public Sector”, 2014.
7 Avaliku sektori sisekontroll on 
ELi avaliku halduse üksuste 
teabe ja heade tavade 
vahetamise platvorm.
Hea juhtimistava
„Avaliku sektori hea juhtimistava soodustab teadlikumate otsuste tegemist ja ressursside tõhusat kasutamist. 
See aitab suurendada vastutust nende ressursside kaitsmise eest. Head juhtimistava iseloomustab tugev kont -
roll, mis avaldab olulist survet avaliku sektori tulemuste parandamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks. 
Hea juhtimistava võib aidata parandada organisatsiooni juhtimist ja järelevalvet, mille tulemuseks on tõhusam 
sekkumine ja lõppkokkuvõttes paremad tulemused.”8
8 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy / Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon, „International Framework: Good 
Governance in the Public Sector”, 2014, lk 6.1. selgitus
11 Sissejuhatus 
04 
Mured juhtimise pärast Euroopa Komisjonis jõudsid kriitilisse punkti 1999. aastal 
Santeri juhitud komisjoni tagasiastumisega ja eriti aruande tõttu, mille koostas 
sõltumatute ekspertide komisjon, kelle Euroopa Parlament määras uurima taga -
siastumise põhjustanud probleeme ja esitama soovitusi edasiseks tegevuseks. 
Nimetatud komisjoni kaebus, et nad ei suutnud leida kedagi, kes oleks valmis vas -
tutama, on selle Euroopa Komisjoni juhtimist käsitleva kriitika keskmes (vt 2. sel -
gitus ). Tänu nendele sündmustele ja sõltumatute ekspertide komisjoni aruandele 
leppis Prodi juhitud komisjon 2000. aastal kokku põhjalikus reformipaketis, mille 
eesmärk oli ajakohastada Euroopa Komisjoni juhtimist („Prodi reform”). Valge 
raamat, Euroopa Komisjoni tagasiastumine ja sõltumatute ekspertide komisjoni 
aruanne mõjutavad komisjoni otsustetegemist tänapäevani. 2. selgitusJuhtimis- ja aruandlusraamistikud
Raamistiku „Hea juhtimistava avalikus sektoris”  kohaselt kätkeb juhtimine endas korda, mis on kehtestatud 
selleks, et tagada sidusrühmade jaoks kavandatud tulemuste kindlaksmääramine ja saavutamine.
Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee 2013. aasta9 (COSO 2013) põhimõtetes on mär -
gitud, et juhtorgan „näitab üles sõltumatust juhtimisest ning teeb järelevalvet sisekontrolli arengu ja tulemus -
te üle”10 (vt 10. selgitus ).
Aruandekohustus on juhtimise keskne element, eriti avalikus sektoris.  Rahvusvaheline Arvestusekspertide 
Föderatsioon (IFAC)  määratleb seda kui „protsessi, milles avaliku sektori üksused ja nendesse kuuluvad isikud 
vastutavad oma otsuste ja tegevuse eest, sealhulgas avalike vahendite kaitsmise ja tulemuste kõigi aspektide 
eest, ning võimaldavad teha enda üle asjakohast väliskontrolli. See saavutatakse juhul, kui kõik asjaosalised 
mõistavad täielikult seda vastutust ja kui neil on usaldusväärse struktuuri abil selgelt kindlaksmääratud rollid. 
Tegelikult on aruandlus kohustus vastutada isikule pandud kohustuste eest.”11
Euroopa Komisjon osaleb hea juhtimistava edendamises ELi liikmesriikides avaliku sektori sisekontrolli 
võrgustiku  kaudu. Ta on rõhutanud, kui oluline on usaldusväärne kontrollimine ja parima tava standardite 
kasutamine: „Elame ajal, mil avaliku sektori rahandus on ELis kõigil tasanditel suure surve all. Kõigi liikmesrii -
kide maksumaksjad ootavad rohkem kui kunagi varem, et hind ja kvaliteet oleksid tasakaalus, ja avalik sek -
tor vastutab talle usaldatud rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa haldamise eest. Avalik sektor peab 
näitama, et vahendeid kasutatakse tõhusalt ning et väljund ja tulemused on mõjusad. Sellistes tingimustes on 
ülioluline, et avalikus sektoris rakendataks üldtunnustatud raamistikke ja standardeid.”12
Need on parima tava näited, mis on võetud asjaomastest juhenditest ja suunistest. Kontrollikoda kasutab kogu 
aruandes sümbolit Hea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA, et tuua esile selgitused, milles selliseid näiteid tutvustatakse.
9 Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO), „Internal Control – Integrated Framework,” 2013.
10 Allikas:  „Internal Control – Integrated Framework, Executive Summary,” © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO).
11 Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni avaliku sektori komitee, „Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective”, 
2001, lk 12.
12 Euroopa Komisjon: avaliku sektori sisekontrolli süsteem: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm
12 Sissejuhatus 
05 
Komisjoni reformiprogrammi aluseks oli kolm sammast: prioriteetide seadmise ja 
eelarve koostamise reformimine, personalipoliitika ajakohastamine ning auditee -
rimise, finantsjuhtimise ja kontrolli parandamine ( joonis 1 ). Komisjon märkis, et 
mõtteviisi muutumise perioodi aluseks peaks olema viis peamist põhimõtet: ko -
misjoni sõltumatus, vastutus, aruandekohustus, tulemuste saavutamise tõhusus 
ja läbipaistvus. Joonis 1Prodi (valge raamatu) reformi kolm sammast
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda valge raamatu „Komisjoni uuendamine” I osa (KOM(2000) 200 (lõplik)/2) alusel.
2000. aastavalge raamatu reform
Sambad
EesmärgidPersonalipoliitikaPoliitiliste
prioriteetide 
kindlaksmääramine 
ja 
vahendite jaotus
Parandada 
ﬁnantsjuhtimist, 
tõhusust ja 
vastutustAjakohastada perso-
nalipoliitikat alates 
töölevõtmisest kuni 
pensionile minekuni 
[…] kõigi astmete 
töötajate kasu silmas 
pidadesKehtestada tõhusam 
meetod prioriteetide 
kindlaksmääramiseks 
ja neile vahendite 
eraldamiseksAudit,
ﬁnantsjuhtimine 
ja kontroll
13 Sissejuhatus 
06 
Reformi esimeses sambas kehtestati kõigile komisjoni talitustele uued kavanda -
mis- ja järelevalvevahendid (juhtimiskavad ja iga-aastased tegevusaruanded). 
Kolmandas sambas ( 3. selgitus ) lihtsustati kulude heakskiitmise eeskirju. Üks 
tulise arutelu küsimusi oli viis, kuidas hakatakse haldama ja ühendama komisjoni 
eri vastutusalasid. Põhirollid olid need, mida täitsid komisjon kui kolleegium, iga 
volinik, finantskontrolör ning peadirektoraadid (ja neid juhtivad peadirektorid).
Prodi reformi kolmas sammas: finantsjuhtimise, kontrolli- ja auditeerimissüsteemi 
ajakohastamine13
Finantsjuhtimise, kontrolli- ja auditeerimissüsteemi läbivaatamine kooskõlas parima tavaga:
 οkulude kontrollimise kohustuse üleminek finantskontrolörilt peadirektoraatidele;
 οiga peadirektori kinnitus iga-aastases tegevusaruandes, et kehtestatud on piisav sisekontroll ja et vahen -
deid on kasutatud sihipäraselt;
 οpeadirektoraatides rahandusüksuste loomine, et anda nõu ja abi tegevusüksustele;
 οkeskse finantstalituse loomine, et anda nõu põhitegevust ellu viivatele osakondadele;
 οsiseauditi talituse loomine reformi eest vastutava asepresidendi juhtimisel, et aidata komisjoni juhtimist;
 οigas peadirektoraadis konkreetse auditiüksuse loomine, kes annab aru otse peadirektorile;
 οauditi järelevalvekomitee loomine, et jälgida komisjoni kontrolliprotsesse, auditisoovituste rakendamist ja 
auditeerimise kvaliteeti.
Eelarvevahendite käsutaja ja ametnike vahetute ülemuste kohustuste kindlaksmääramine:
 οselliste lihtsustatud ja kergesti kättesaadavate eeskirjade koostamine, milles on kindlaks määratud töötaja -
te kohustused ja peamine rahaline vastutus.
13 Allikas:  Euroopa Kontrollikoda KOM(2000) 200 (lõplik)/2 alusel.3. selgitus
14 Sissejuhatus 
07 
Edasine reform – see ei toimunud mitte valge raamatu, vaid arutelude raames, 
mis käsitlesid komisjoni ettepanekut finantsmääruse muutmise kohta – oli ette 
nähtud ELi raamatupidamisaruannete koostamise aluste muutmiseks. Nõukogu 
survel nõustus komisjon võtma vastu ülesande kehtestada 2005. aastaks rahvus -
vahelistel standarditel põhinev tekkepõhine raamatupidamisarvestus14.
08 
Komisjon tegutses kiiresti, et viia ellu Prodi reformid: auditi järelevalvekomitee 
kohtus 2000. aasta detsembris (vt punkt 27); väljastpoolt tööle võetud siseauditi 
juht määrati ametisse järgmisel päeval; uus finantsmäärus kiideti heaks 25. juunil 
2002 ja uued personalieeskirjad 22. märtsil 2004. Komisjon koostas esimesed 
täielikult tekkepõhised ja rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise stan -
darditel15 põhinevad raamatupidamise aastaaruanded 2005. aastal.
09 
Oma 2005. aasta eduaruandes komisjoni reformi kohta oli komisjon seisukohal, 
et reformimeetmete aluseks olnud põhimõtted olid endiselt usaldusväärsed ja 
et komisjonil oli kindel siht „arengut jätkata ning tagada komisjoni ressursside – 
töötajate ja raha – tõhus, mõjus ja läbipaistev kasutamine, et hõlbustada kontrol -
limist ja suurendada Euroopa kodanike usaldust”16.
10 
Sellest avaldusest on möödas üle kümne aasta. Komisjoni vastuvõetud eeskirjad 
ja struktuurid peegeldasid suurel määral sel ajal kehtinud parimat tava, kuid nii 
avaliku kui ka erasektori juhtimiseeskirjad on edasi arenenud. Komisjoni liikmed 
vajavad tõhusaid vahendeid, et täita oma ELi eelarve täitmise üldisi kohustusi.14 Kontrollikoda on soovitanud 
seda teha alates 1978. aastast. 
Vt Eduardo Ruiz García, „The 
Role of the Court of Auditors in 
Modernising the Accounting 
System of the European 
Institutions”, Revista Española 
de Control Externo, mai 2013.
15 IPSAS.
16 Eduaruanne komisjoni 
reformimisest pärast 
reformimandaadi lõppemist, 
21. detsember 2005, 
KOM(2005) 668 (lõplik).
15
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
11 
Käesoleva auditeerimisele, finantsjuhtimisele ja kontrollile suunatud aruande 
koostamine põhines järgmisel peamisel küsimusel.
Kas komisjoni juhtimiskord on kooskõlas tunnustatud parima tava17 ja 
institutsiooni vajadustega?
12 
Kontrollikoda käsitles järgmisi küsimusi (vt joonis 1 ja 3. selgitus ):
 ο juhtimisstruktuuride muutmine ning siseauditi talituse ja auditi järelevalve -
komitee loomine (punktid 15–31);
 ο sisekontrolli ja finantsaruandluse ühtlustamine rahvusvaheliste standarditega 
(punktid 32–41);
 ο mittefinantsteabe edastamine organisatsioonisisestele ja -välistele sidusrüh -
madele (punktid 42–56).
13 
Peamiseks võrdlusaluseks on raamistik „Hea juhtimistava avalikus sektoris” 
(2. selgitus ). Kontrollikoda võttis arvesse ka Rahvusvahelise Arvestusekspertide 
Föderatsiooni uuringut „Juhtimine avalikus sektoris juhtorgani vaatepunktist” , 
eelkõige selleks, et mõista Prodi reformi ajal kehtinud parimat tava18. Komisjoni 
sisekontrollialase tegevuse peamine allikas oli reformiperioodil Treadway komis -
joni toetavate organisatsioonide komitee (COSO) raamistik (seda on selgitatud 
punktides 32–39). COSO raamistiku kõige viimane versioon (2013) koosneb põhi -
mõtetest ja asetab sisekontrolli hea juhtimistava konteksti. Kontrollikoda võrdles 
raamistiku „Hea juhtimistava avalikus sektoris” ja COSO 2013. aasta raamistiku sisu 
(vt I lisa ), et saada teavet juhtimist käsitleva parima tava aruteluks. Kontrollikoda 
võttis arvesse ka nõudeid, mis on esitatud ELi direktiivides avaliku huvi üksuste 
kohta, ja komisjoni soovitusi selles valdkonnas.19
14 
Auditi koostamisel vaatas kontrollikoda läbi komisjoni dokumendid (valge raama -
tu, sise- ja välisaruanded) ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide (CIPFA, 
FEE, IASB, IFAC, OECD20 jt) dokumendid, teaduslikud materjalid jms. Kontrollikoda 
kohtus komisjoni peamiste osalejatega, sealhulgas auditi järelevalvekomitee 
liikmetega, auditi järelevalvekomitee ettevalmistava töörühma liikmetega ning 
siseauditi talituse, peasekretariaadi ja eelarve peadirektoraadi esindajatega. 
Arutati parimat tava ekspertide töörühmaga, kuhu kuulusid eksperdid juhtiva -
test rahvusvahelistest organisatsioonidest, avaliku sektori audiitorid, sõltumatud 
eksperdid ja eksperdid ülikoolidest, ning reformiprotsessis osalenud inimestega, 
kes täitsid selles olulist osa. Kontrollikoda küsitles ka ELi liikmesriikide kõrgemaid 
kontrolliasutusi avaliku sektori juhtimise teemal nende riigis. Kontrollikoda võttis 
arvesse ka enda alates 2001. aastast koostatud auditite tulemusi ja aruandeid.17 Mõiste „parim tava” hõlmab 
käesolevas aruandes tavasid, 
mida kirjeldatakse 
konkreetsetes 
viitedokumentides „parimate”, 
„juhtivate” või „headena”.
18 Rahvusvaheline 
Raamatupidajate 
Föderatsioon, „Governance in 
the Public Sector: A Governing 
Body Perspective”, 2001.
19 Raamatupidamisdirektiiv (vt 4. 
joonealune märkus), komisjoni 
9. aprilli 2014. aasta soovitus 
äriühingu üldjuhtimise 
aruandluse kvaliteedi kohta 
(„järgi või selgita”) (ELT L 109, 
12.4.2014, lk 43). Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
16. aprilli 2014. aasta direktiiv 
2014/56/EL, millega 
muudetakse direktiivi 
2006/43/EÜ, mis käsitleb 
raamatupidamise 
aastaaruannete ja 
konsolideeritud 
raamatupidamise 
aastaaruannete kohustuslikku 
auditit (ELT L 158, 27.5.2014, 
lk 196) (kohustusliku auditi 
direktiiv), ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
16. aprilli 2014. aasta määrus 
(EL) nr 537/2014, mis käsitleb 
avaliku huvi üksuste 
kohustusliku auditi erinõudeid 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks komisjoni otsus 
2005/909/EÜ (ELT L, 158, 
27.5.2014, lk 77).
20 Vt lühendite loetelu.
16
 Tähelepanekud
Juhtimisstruktuuride muutmine ning siseauditi 
talituse ja auditi järelevalvekomitee loomine
Komisjon eristab oma poliitilist vastutust juhtimise eest 
vastutavate peadirektorite vastutusest
15 
Euroopa Komisjon on ELi rakendusorgan. Tema juhtorgan (vt 4. selgitus ) – voli -
nike kolleegium – on komisjoni lõplikke otsuseid tegev organ. Komisjon vastu -
tab aluslepingu alusel ühiselt eelarve täitmise eest. Komisjoni vastutus ei piirdu 
aga kaugeltki eelarve täitmisega. Tegelikkuses on ta monopoolses seisundis 
ELi õigusaktide ettepanekute esitamise suhtes21, ta koostab eeskirju seadus -
andlike aktide rakendamise kohta ja täidab tähtsat osa ELi õiguse jõustamise 
kontrollimisel22.
16 
Iga volinik vastutab konkreetse poliitikavaldkonna eest. See tähendab, et enami -
kul neist on juhtroll ühes või mitmes peadirektoraadis23. Peadirektoraate juhivad 
peadirektorid24. Komisjoni õigus lubada kasutada ELi rahalisi vahendeid on tege -
likkuses delegeeritud peadirektoritele (seda ülesannet täites viidatakse neile kui 
volitatud eelarvevahendite käsutajatele).21 Euroopa Liidu lepingu 
artikli 17 lõike 2 kohaselt võib 
liidu seadusandlikke akte 
„vastu võtta ainult komisjoni 
ettepaneku põhjal, kui 
aluslepingud ei näe ette 
teisiti”.
22 Näiteks konkurentsipoliitikas.
23 Kontrollikoda kasutab kogu 
aruandes terminit 
„peadirektoraat”, mis hõlmab 
nii peadirektoraati kui ka 
talitust.
24 Kontrollikoda kasutab kogu 
aruandes terminit 
„peadirektor”, mis hõlmab nii 
peadirektorit kui ka talituse 
juhatajat.
Juhtorgan
„Juhtorgan on isik(ud) või rühm, kelle põhiülesanne on jälgida üksuse strateegilist suunda, tegevust ja aruand -
lust. Juhtorgan täidab üksuse juhtimise rakendamisel, hindamisel ja parandamisel tähtsat juhtrolli.”25
25 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy / Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon, „International Framework: Good 
Governance in the Public Sector”, 2014, lk 9.4. selgitusHea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA
17 Tähelepanekud 
17 
Oma 2014. aasta novembri teatises komisjoni töömeetodite kohta rõhutas pre -
sident Juncker, et „volinikud peaksid võtma endale täieliku poliitilise vastutuse 
neile aru andvate talituste töö eest”26. Ta korraldas ka kolleegiumi lähtuvalt ees -
märgist, et see peaks „tegema tööd tugeva rühmana, tegema koostööd kõikidel 
teemadel [---], et saada üle kapseldunud mõtlemisest, töötades ühiselt nende 
küsimuste kallal, mida me kolleegiumina saame tõepoolest muuta”27 (vt joonis 2 ).
18 
Alates reformist abistab komisjoni mitu juhtimisrühma ( joonis 3 ):
 ο tegevuspõhise juhtimise28 juhtrühm, mis loodi reformi kolme suunaga (stra -
teegiline planeerimine ja programmitöö, personalipoliitika ning finantsjuhti -
mine ja auditeerimine) seotud poliitika ja strateegiliste küsimuste koordinee -
rimiseks. Alates aastast 2015 hõlmab see ka kogu komisjoni IT-juhtimisega 
seotud küsimusi. Seda juhib peasekretär ning see koondab kesksete teenuste 
eest vastutavaid peadirektoreid ja kabinette29;
 ο peadirektorite rühm, mis loodi reformi elluviimiseks ning mis praegu jälgib 
poliitika rakendamise koordineerimist ja tagab foorumi horisontaalseid huve 
käsitlevate küsimuste arutamiseks;
 ο ressursidirektorite rühm, mis loodi reformi elluviimisega seotud konkreet -
sete küsimuste uurimiseks; see on ressursidirektorite konsultatiivne organ30, 
mille ülesanne on komisjoni ressursside sidus ja optimaalne haldamine ja 
põhitegevuse talituste vajaduste arvessevõtmise tagamine. See on ka arute -
lude ning horisontaalsete ja operatiivteenuste parimate tavade vahetamise 
foorum.26 Presidendi teatis komisjonile: 
Euroopa Komisjoni 
töömeetodid aastatel 
2014-2019. C(2014) 9004, lk 7.
27 Presidendi teatis komisjonile: 
Euroopa Komisjoni 
töömeetodid aastatel 
2014-2019. C(2014) 9004, lk 2.
28 Inglise keeles „Activity Based 
Management (ABM)”.
29 Inglise keeles ka „private 
office”.
30 Komisjoni määratluse kohaselt 
on ressursidirektor „juhatusse 
kuuluv isik, kes vastutab 
peadirektoraadis ressursside 
haldamise, sealhulgas 
kavandamise, personali ja 
rahaliste vahendite haldamise 
eest” (SEC(2003) 59 (lõplik)).
18 Tähelepanekud Joonis 2Volinike kolleegium (november 2014 – juuni 2016)1

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








President JunckerTimmermansGeorgievaMogherini
Asepresidentide (AP) vastutusalad värvi järgi 
AP: eelarve ja personal.
AP: energialiit.
AP: töökohad, majanduskasv, investeeringud,
konkurentsivõime.
AP: euro ja sotsiaaldialoog.AP: digitaalne ühtne turg.

Valdkonnad, milles nende osatähtsus on suurim.


Volinikud on asepresidentide juhitavate 
projektirühmade liikmed. Volinike kolleegiumisse kuuluvad komisjoni president, 
tema seitse asepresidenti, sealhulgas esimeneasepresident ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, ning 20 erinevate valdkondade eest vastutavat volinikku.
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja ja komisjoni asepresident.Esimene AP: parem õigusloome,institutsioonidevahelised suhted, õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste harta.Stylianides: humanitaarabija kriisiohjamine
Hahn: Euroopanaabruspoliitika jalaienemisläbirääkimised 
Avramopoulos: ränne,siseasjadja kodakondsus
Thyssen:tööhõive,sotsiaalküsi-mused,oskused jatöötajate liikuvus
Moscovici: majandus- jarahandus-küsimused ning maksun-dus ja toll
Hill:/f_inantsstabiilsus,/f_inantsteenused ja kapitaliturgude liit
Jourová:õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused
Oettinger:digitaalmajandusja -ühiskondNavracsics: haridus, kultuur, noored ja sportBie
ńkowska : siseturg, tööstus,
ettevõtlus ja VKEdVestager: konkurents
Moedas: teadusja innovatsioonCreţu:regionaalpoliitikaHogan:põllumajandusja maaelu arengBulc:transportArias Cañete:kliimameetmed jaenergiapoliitika Vella: keskkond, kalandus
ja merendusAndriukaitis: tervis ja toiduohutusMalmström: kaubandusMimica: rahvusvaheline 
koostöö ja areng
1 Volinik Hill astus 15. juulil 2016 tagasi ja tema portfelli võtsid üle asepresident Dombrovskis ja volinik Moscovici.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni 2014.–2019. aasta töömeetodite (C(2014) 9004) 3. lisa põhjal.
19 Tähelepanekud 
Sisekontrolli käsitleva teabe liikumine kolleegiumileJoonis 3
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Peadirektoraat
Peadirektorite töörühm
ABM juhtrühm
Keskne ﬁnantstalitus
OLAF
Siseauditi talitusPeasekretariaat
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Auditi
järelevalvekomiteeRessursidirektorite 
töörühm
Peadirektor
RessursidirektorJuhtimis-
rühmad
Volinike
kolleegium
20 Tähelepanekud 
19 
Peasekretariaat vastutab paljude institutsiooni protsesside, sealhulgas otsuste te -
gemise, dokumendihalduse, talitluspidevuse korra ning strateegilise planeerimise 
ja kavandamise eest. Ta juhib täiskogu otsustusprotsessi ning toetab presidenti 
ja asepresidente. Ta koordineerib poliitikavaldkondade ja komisjoni osakondade 
vahelist tegevust, tegutseb komisjoni liidesena ning juhib suhteid teiste Euroopa 
institutsioonide, liikmesriikide parlamentide ning valitsusväliste organisatsiooni -
de ja üksustega.
20 
Sõltumatute ekspertide komitee muretses sellepärast, et peadirektoreid ei 
jäetaks nö üksi31. Seega soovitas ta luua keskse finantstalituse. See talitus kuu -
lub eelarve peadirektoraadi juurde ning annab toetust ja nõu finantsjuhtimise, 
finantseeskirjade ja õigusaktide tõlgendamise, sissekontrolli ja riskijuhtimise 
küsimustes.
21 
Kuni reformini vastutas komisjoni finantskontrolör kõikide kulude heakskiitmise 
eest. See roll põhjustas kriitikat, kuna peadirektoraatide arvates piirdus nende 
vastutus ELi kulude eest sisuliselt finantskontrolöri heakskiidu (viisa) taotlemise -
ga (vt punkt 4). Komisjon kaotas finantskontrolöri funktsiooni ja pani kontrolli -
kohustuse peadirektoraatidele. Üleminek tsentraliseeritud, eelnevat heakskiitu 
käsitlevalt süsteemilt detsentraliseeritud vastutuse süsteemile ning tagantjärele 
aruandekohustus olid reformi peamiseks alustalaks. See tähendab aga, et alati ei 
ole siiski päris selge, kas komisjoni kui terviku vastutus kätkeb endas ka vastutust 
peadirektorite tegevuse eest või on peadirektorite vastutusala sellest eraldi (vt 
joonis 4 ).31 Sõltumatute ekspertide 
komitee, teine aruanne 
komisjoni reformi kohta,  
1999, lk 118.
21 Tähelepanekud 
Aruandlus komisjonisJoonis 4






 




28 volinikku
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000Kollektiivne poliitiline vastutus ¹
Vastutus kogu juhtimisprotsessi eest ¹
Muud
peadirektoraadid (33)Peadirektoraadi / talituse töötajad³Peadirektoraadid /
volitatud eelarvevahenditekäsutaja²„Volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta see talle pandud eelarve täitmise 
volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele“/one.superior.
„Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb 
institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast“/one.superior.
Kümme suurimat peadirektoraati haldab komisjonis 
töötavast 33/uni00A0000 ametnikust ligikaudu 50%. 
Ligikaudu16/uni00A0500ametnikku
1  Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, eelarveaasta 2014, 23. juuli 2015, lk 11 (COM(2015) 377 final). Asjaomaseid 
ametnikke – üldiselt peadirektoreid ja talituse juhatajaid – teatakse „volitatud eelarvevahendite käsutajana” või lühendatult „eelarvevahendi -
te käsutajana”, nagu sellel joonisel.
2  Komisjoni eelarvevahendite käsutaja on 28 volinikust koosnev kolleegium. Kolleegium delegeerib finantsjuhtimise eriotsuste kaudu peadi -
rektoraatidele, kes saavad seeläbi „volitatud eelarvevahendite käsutajad”. Peadirektoraadid võivad ülesanded edasi delegeerida direktoritele 
ja üksuste juhatajatele jne, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad (vastavalt finantsmääruse artiklitele 56, 65 ja 66).
3 Komisjon 2016, personali käsitlevad põhiandmed (välja arvatud rakendusametite töötajad).
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda, komisjoni teabe ja arvandmete alusel.
22 Tähelepanekud 
22 
Õiguslik olukord on aga selge. Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt vastutab 
komisjon ühiselt eelarve täitmise eest32. Seda kajastab ka finantsmäärus, milles on 
täpsustatud, et „iga institutsioon täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid”33. 
Volinikud kannavad seda vastutust olenemata selle delegeerimisest peadirekto -
ritele (vt 5. selgitus ) ja seega vastutab eelarvevahendite käsutaja (komisjon) „tu -
lude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning 
selle tagamise eest, et seaduslikkuse ja korrektsuse nõuded oleksid täidetud”34.32 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 234.
33 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)), 
artikli 65 lõige 1.
34 Määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 artikli 66 lõige 1.
Komisjoni vastutusala
Sõltumatute ekspertide komitee rõhutas 1999. aastal, et „kogu komisjoni otsustusõigus on volinike kol -
leegiumi käes. Seetõttu vastutavad lõppkokkuvõttes kogu haldustegevuse eest volinikud ja nende kaudu 
kolleegium. [---] Delegeerimise ahel saab alguse komisjoni tasandilt voliniku kaudu. Seetõttu lasub temal kui 
kolleegiumi liikmel lõplik vastutus kõigi rahaasjade, sealhulgas sisekontrolli eest”.
CONT-komisjoni35 2007. aasta töödokumendis „Juhtimine Euroopa Komisjonis”36 oldi mõningate reformi 
elementide suhtes kriitilisel seisukohal. Selles on märgitud, et „komisjoni killustunud struktuur – ja sellega 
kaasnev teabe ja võimu kontsentratsioon peadirektoraatides – oleksid pidanud tegema igaühele selgeks, et 
mitte mingisugust tõsist juhtimist ei saa olla ilma funktsionaalsete aruandlusahelateta kõigi peadirektoraatide 
sarnaste talituste vahel. Seda ei juhtunud. [---] Iga peadirektoraadi pidamise sõltumatuks feodaalüksuseks – 
koos oma revidentide, oma raamatupidajate ja oma siseaudiitoritega, kes annavad aru üksnes peadirektorile – 
maksab kinni institutsioon tervikuna ja see on vastuolus asutamislepinguga, millega antakse kolleegiumile 
kollektiivne vastutus”.
Kontrollikoda kasutab kogu aruandes sümbolit SURVE
PARLAMENDI
POOLT, et tuua esile selgitused, mis sisaldavad näiteid Euroopa 
Parlamendi avaldatava surve kohta.
35 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon.
36 PE 393.916v01-00, 3.9.2007, lk 2–3.5. selgitus
23 Tähelepanekud 
Siseauditi roll avalikus sektoris
„Siseauditi ülesanne on tagada sõltumatus, objektiivne kindlus ning konsultatsiooniteenused, et luua lisa -
väärtust ja parandada üksuse tegevust. Siseaudit aitab üksusel saavutada oma eesmärgid, tagades süsteemse 
ja korrastatud käsitlusviisi, et hinnata ja parandada juhtimise, riskijuhtimise ja kontrolliprotsesside tõhusust. 
Siseaudit võib hõlmata paljusid teemasid, sealhulgas neid, mis käsitlevad hea hinna ja kvaliteedi suhte saavu -
tamist ning pettuse ja korruptsiooni ennetamist ja avastamist.”40
See määratlus on kooskõlas IIA raamistikuga: „ Siseauditi ülesanne on tagada sõltumatus, objektiivne kindlus ning 
konsultatsiooniteenused, et luua lisaväärtust ja parandada üksuse tegevust.  Talitus aitab saavutada organisatsioo -
ni eesmärke, hinnates süstemaatiliselt ja distsiplineeritult riskide juhtimist, kontrolli ja juhtimisprotseduure; ning 
andes soovitusi nende parandamiseks.”
40 CIPFA/IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 29.6. selgitusKomisjon kaotas finantskontrolöri funktsiooni ja asendas 
selle siseauditi funktsiooniga
23 
Tsentraliseeritud eelfinantskontrolöri asemele „tänapäevase siseauditi talituse”37 
loomine (vt 6. selgitus ) oli Prodi reformi põhielement. Komisjon asutas siseauditi 
talituse 2001. aasta aprillis38 (ta oli juba määranud siseaudiitori (vt punkt 8)). Aru -
tati põhjalikult, millises vormis siseaudit peaks olema (kas hõlmama kogu insti -
tutsiooni või peadirektoraate eraldi). Lõpuks lõi komisjon konkreetsed siseauditi 
üksused, kes annavad aru otse igale peadirektorile ja kesksele siseauditi talituse -
le. 2015. aastal otsustas komisjon siseauditi üksused kaotada.
24 
Peadirektoraatidel, mis täidavad rahaliste vahendite kasutamisel olulist osa, on 
jätkuvalt järelkontrolliüksused ja auditidirektoraadid, mis uurivad kulusid. Sellis -
tes üksustes töötab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis ligi 180, 
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis 130, teadusuuringute alal 100 
ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis 90 inimest. Siseauditi talituses 
töötas 2016. aastal 147 inimest39.
Hea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA37 Komisjoni ressursihalduse ja 
siseauditi uus raamistik, 
planeerimis- ja 
koordineerimisrühma 
lõpparuanne „Siseaudit”, 
veebruar 2000, lk 2.
38 Komisjoni otsus SEK(2000) 560.
39 Siseauditi talituse kõikidest 
töötajatest töötas 31 
detsentraliseeritud asutustes 
ja muudes avaliku sektori 
asutustes. Nende tööd 
komisjoni auditi 
järelevalvekomisjonile ei 
esitleta.
24 Tähelepanekud 
Siseauditi talitus keskendus algselt rohkem 
kõrgetasemelistele, kogu institutsiooni hõlmavatele 
juhtimisprobleemidele…
25 
Juhtimiskord oli komisjoni kiireloomuline huvi valge raamatu elluviimisel. Seega 
keskendus siseauditi talitus algselt rohkem kõrgetasemelistele, kogu institutsioo -
ni hõlmavatele juhtimisprobleemidele41. Siseauditi talitus on viimastel aasta -
tel keskendunud teemadele, mis on seotud eri peadirektoraatide ja juhtimise 
siseprotsessidega. Viimastel aastatel on siseauditi talituse kogu institutsiooni 
hõlmavate juhtimisprobleemide käsitlemine hõlmanud organisatsiooni infotur -
vet (vt 7. selgitus ). Kontrollikoda võtab arvesse siseauditi talituse soovitust42 võtta 
kasutusele „juhtkonna tasandil kesksed meetmed, … et tagada järjepidev, usal -
dusäärne ja täielik lähenemisviis tegevustasandil ja ülevaade … kogu komisjoni 
hõlmavatest teemadest”, nagu pettuste ennetamine ja avastamine. Välishindaja 
uuring peadirektoraatide kohta näitas, et ehkki siseauditi talituse tööd hinnati 
üldiselt kõrgelt, oli hinnang tema mõju suhtes komisjoni üldjuhtimisele oluliselt 
madalam.
Mõningaid siseauditi talituse olulisi soovitusi juhtimise kohta ei ole järgitud
Siseauditi talitus soovitas komisjonil oma 2006. aasta aruandes koostada iga aasta kohta juhtimisaruande: 
„Täisküpsuse saavutamiseks ja sidusrühmadele oma juhtimisstruktuuri ning viimaste suundumuste teatavaks 
tegemiseks peaks komisjon kirjeldama oma juhtimispoliitikat ja selle teostamist. Seda tuleks soovitavalt teha 
kokkuvõtvas aruandes, kus võetakse kokku peadirektoraatide iga-aastased tegevusaruanded. Kõnealune kir -
jeldus peaks olema kättesaadav ka tema veebisaitidel ja neid peaks pidevalt uuendama.”43
Komisjoni juhtimiskord avaldati viimati 2007. aastal (vt punkt 45).
Oma 2009. aasta aruandes soovitas siseauditi talitus vaadata läbi institutsiooni tasandil ühised protsessid: 
„Riskijuhtimise ülevaade – rolli, mida praegu täidavad peasekretariaat ja eelarve peadirektoraat, tuleks oluli -
selt suurendada, et tagada tõhus ülevaade riskijuhtimise rakendamisest komisjonis, edendada riskijuhtimise 
parimaid tavasid ja selgitada välja riskid, mis komisjoni tervikuna ohustavad.”44
Komisjoni kesktalitused ei nõustunud selle soovitusega täielikult, sest nende arvates ei olnud see kooskõlas 
komisjoni käsitlusega muuta peadirektoraadid lõplikult vastutavaks45.
Siseauditi talitus koostas 2015. aastal auditi organisatsiooni infoturbe juhtimise kohta. Ta katsetas kehtivate 
juhtimisstruktuuride ja meetmete piisavust, et tagada piisavate turvanormide rakendamine komisjoni infosüs -
teemides ja -protsessides.
Siseauditi talituse soovitusel lõi komisjon infoturbe juhtnõukogu ja uue IT-alase turvalisuse direktoraadi.
43 Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta, 30. mai 2007, lk 12 (KOM(2007) 280 (lõplik)).
44 Siseauditi talitus, lõplik auditiaruanne komisjoni riskijuhtimise kohta (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 Siseauditi talituse auditiaruanne: lõplik auditiaruanne komisjoni riskijuhtimise kohta, IAS.B1-2009-Y COMM-001, lisa 2, peasekretariaadi ja eelarve 
peadirektoraadi kommentaarid: 1. soovitus.7 . selgitus41 Seda kirjeldati näiteks 2002 
aasta konverentsil „Verstehen”, 
kus siseauditi talituse juht 
edendas ühtse auditi 
kontseptsiooni.
42 Siseauditi talitus esitas 
emaskordselt soovituse 2010. 
aasta üldhinnangule lisatud 
töödokumendis.
25 Tähelepanekud 
… nüüd aga pöörab rohkem tähelepanu komisjoni 
sisekontrolliraamistikule
26 
Komisjoni peamine risk on seotud tema kulude seaduslikkuse ja korrektsusega. 
Kontrollikoja töö on näidanud, et alates komisjoni reformimisest tehtud seadus -
likkuse ja korrektsuse vead avaldavad olulist mõju. Siseauditi talitus keskendub 
oma püüdlustes komisjoni sisekontrollisüsteemidele. Ehkki selline suund on 
mõistetav teiste organite (liikmesriikide audiitorite, kuludeks vahendid eralda -
nud peadirektoraatide auditidirektoraatide ja kontrollikoja) märkimisväärse töö 
taustal, mõjutab selline piiritlemine auditi järelevalvekomiteele esitatava mater -
jali ulatust. Siseauditi talituse volitused ei hõlma väljaspool komisjoni aset leidvat 
tegevust – selle eest vastutavad kuludeks vahendid eraldanud peadirektoraatide 
järelkontrolliüksused (vt punkt 24). Nende üksuste ja direktoraatide töö tulemusi 
komisjoni auditikomitee, st auditi järelevalvekomitee arvesse ei võta.
Komisjon reformiprotsessi üks esimesi samme oli auditi 
järelevalvekomitee loomine
27 
Auditi järelevalvekomitee esimene koosolek toimus 2000. aasta detsembris ja 
seega on see uuendatud juhtimisstruktuuris üks kauem püsinud elemente. Auditi 
järelevalvekomiteesse kuulusid alguses eelarvevolinik (esimees), halduse ja refor -
mi eest vastutav asepresident ja veel kaks komisjoni liiget.
28 
Parima tavana kuuluvad sellesse valdavalt sõltumatud auditikomitee välisliikmed 
(vt 8. selgitus ). Komisjon määras auditi järelevalvekomiteesse esimese välisliik -
me 2001. aasta mais ja teise 2004. aastal. See koosseis oli suurima sõltumatute 
välisliikmete osakaaluga koosseis (auditi järelevalvekomitee kuuest liikmest kaks). 
2005. aastal suurenes siseliikmete arv viieni ja 2007. aastal seitsmeni, mistõttu 
välisliikmete osakaal vähenes ja neid oli üheksast liikmest kaks. Auditi tegemise 
ajal oli koosseis ikka sama. Praegust (2014–2019) auditi järelevalvekomiteed juhib 
komisjoni esimene asepresident ja kogu volituste kehtivuse ajal on selle liikme -
teks veel kolm volinikku. Lisaks vahetatakse rotatsiooni korras välja kolm volinik -
ku volituste kehtivuse aja poole peal. Organisatsiooni seest pärit liikmete seas 
on tugevasti esindatud kõige suuremate eelarvetega peadirektoraadid. Auditi 
järelevalvekomitee volinikest liikmed vastutavad alates nende ametiaja algusest 
kuni 2017. aasta juulini ELi eelarvekulude ligikaudu 80% suuruse osa eest ja alates 
2017. aasta augustist kuni nende ametiaja lõpuni ELi eelarvekulude ligikaudu 60% 
suuruse osa eest. Lisaks on auditi järelvalvekomitee põhikirjas toodud reeglid, 
mis tagavad et komitee liikmete sõltumatus ei oleks ohus. Selleks on liikmed 
kohustatud deklareerima oma huvid ja hoiduma kommenteerimast juhtudel, mil 
auditi järelevalvekomitee käsitleb nende talitusi puudutavaid auditiaruandeid.
26 Tähelepanekud 
Auditikomiteed
„Hea tava on see, kui avaliku sektori juhtorganid loovad auditikomitee või sarnase rühma või funktsiooni. Au -
ditikomitee annab samuti kindlust üksuse riskijuhtimise, tõhusa kontrollikeskkonna säilitamise ning majandus- 
ja muude tulemuste aruandluse korra kohta. Komitee tõhusus sõltub sellest, kas ta on juhtkonnast sõltumatu. 
Ta võib täita olulist osa:
 οriskijuhtimise  ja sisekontrolli  asjakohasuse ja tõhususe parandamisel;
 οhea juhtimistava  põhimõtete edendamisel ja nende kohaldamisel otsuste tegemisele;
 οsiseauditi  järelevalves ja selle tegevuse kvaliteedi toetamises, eelkõige toetades organisatsiooni 
sõltumatust;
 οvälisauditite  objektiivsuse ja olulisuse ning seega ka auditi funktsiooni tõhususe suurendamisel;
 οteadlikkuse suurendamisel vajadusest usaldusväärse riskijuhtimise  ja sisekontrolli  ning sise- ja välisaudi -
tite soovituste rakendamise järele; ning
 οaidates üksusel lõimida eetilise juhtimise  väärtusi, sealhulgas tõhusa pettuse ja korruptsiooni vastu võit -
lemise korda.
Auditikomitee tõhususe suurendamiseks peaks enamik tema liikmetest olema juhtorganist sõltumatud . 
Samuti on oluline, et avaliku sektori üksuse aastaaruanne sisaldaks asjakohast teavet auditikomitee volituste, 
tegevuse, toimingute ja tulemuste kohta.”46
46 CIPFA/IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 29–30.8. selgitusHea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA
27 Tähelepanekud 
29 
Auditi järelevalvekomitee kohustuste hulka kuulub siseauditi kvaliteedi kontrol -
limine ja ta peab ka tagama, et komisjoni peadirektoraadid ja talitused võtaksid 
auditi soovitusi asjakohaselt arvesse ja järgiksid neid47. Igale auditi järelevalve -
komitee koosolekule eelnevad kahest auditi järelevalvekomitee välisliikmest ja 
auditi järelevalvekomiteesse kuuluvate volinike kabineti liikmetest koosneva ette -
valmistava töörühma koosolekud (vt tabel 1 ). Alaline kutse osaleda koosolekul on 
antud siseauditi talitusele, informaatika peadirektoraadile, eelarve peadirektoraa -
dile ja peasekretariaadile direktorite tasandil.47 Euroopa Komisjoni auditi 
järelevalvekomitee põhikiri, 
C(2015) 3014 final.Tabel 1Auditi järelevalvekomitee ja tema ettevalmistava 
töörühma koosolekute arv aastatel 2011–2016
Aasta Auditi järelevalvekomitee koosolekudEttevalmistava töö­
rühma koosolekud
2011 4 (sealhulgas 1 kirjaliku menetlusega) 12
2012 4 (sealhulgas 1 kirjaliku menetlusega) 9
2013 4 (sealhulgas 1 kirjaliku menetlusega) 9
2014 3 (sealhulgas 2 kirjaliku menetlusega) 6
2015 2 (sealhulgas 1 kirjaliku menetlusega) 6
2016 (kuni 24. maini) 3 4
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni dokumentide põhjal.
Auditi järelevalvekomitee järelevalvetegevus piirdub 
tegelikkuses siseauditi talituse tööga
30 
Tabelis 2  on näidatud, et auditi järelevalvekomitee keskendub oma töös siseau -
ditiaruannetele. Auditi järelevalvekomitee liikmed kavatsevad käsitleda tulevikus 
küsimusi, mis on seotud välisaudiitori (kontrollikoja) aastaaruannete ja eriaruan -
netega. Auditi järelevalvekomitee ei uuri kuludeks vahendid eraldanud peadirek -
toraatide auditidirektoraatide ega järelkontrolliüksuste tulemusi (vt punkt 26).
28 Tähelepanekud Tabel 2Auditi järelevalvekomitee ja valitud auditikomiteede roll/koosseis võrreldes 
raamistikus „Hea juhtimistava avalikus sektoris” soovitatud parimate tavadega
Raamistikus „Hea juhti ­
mistava avalikus sektoris” 
soovitatud parimad tavadKomisjoni auditi 
järelevalve ­ 
komitee2Valitud auditikomiteede roll1
Maailma Toidu ­ 
programmi  
auditikomiteeEuroopa Investeeri ­
mispanga  
auditikomiteeMaailma ­ 
panga Grupi  
auditikomiteeÜRO sõltumatu 
nõuande ­ 
komitee
Tagada riskijuhtimise kord x √ √ √ √
Tagada sisekontrolli kord x √ √ √ √
Tagada majandus- ja muude 
tulemuste aruandluse kordx √ √ √ √
Kontrollida siseauditit √ √ √ √ √
Suurendada välisauditi 
tõhusustx √ √ √ x
Enamik sõltumatuid liikmeid x √ √ √ √
1  Allikad : Maailma Toiduprogramm: Terms of reference for the Audit Committee of the World Food Programme  (november 2011), Euroopa Investee -
rimispank: Audit Committee Charter  (juuni 2007), Maailmapanga Grupp: World Bank Resolution Standing Committees (2009), Annex A Terms of 
Reference of the Audit Committee, ÜRO : Terms of reference for the Independent Audit Advisory Committee and strengthening the Office of Internal 
Oversight Services (juuni 2007) .
2 Allikas : Euroopa Kontrollikoda. Auditi järelevalvekomitee põhikirjas viidatakse ka välisauditile (vt punkt 30).
31 
Nagu märgitud komisjoni teatises auditi järelevalvekomitee põhikirja kohta, „täi -
davad auditikomiteed järjest tähtsamat osa läbipaistvuse ja aruandluse tagami -
ses, mida kodanikud ja muud sidusrühmad avaliku sektori asutustelt õigustatult 
nõuavad”48. Auditi järelevalvekomitee on praegu komisjoni auditikomitee. Kont -
rollikoda analüüsis auditi järelevalvekomiteed parima tava kriteeriumite ( 8. sel -
gitus ) ja võrdluseks valitud rahvusvaheliste organisatsioonide põhjal ( tabel 2 ). 
Eelkõige on kõik nende rahvusvaheliste organisatsioonide auditikomiteede liik -
med sõltumatud. Komisjoni puhul on auditi järelevalvekomitee üheksast liikmest 
seitse üksusesisesed liikmed.48 Euroopa Komisjoni auditi 
järelevalvekomitee põhikiri, 
C(2015) 3014 final, lk 2.
29 Tähelepanekud 
Sisekontrolli ja finantsaruandluse ühtlustamine 
rahvusvaheliste standarditega
Komisjon valis oma sisekontrollistandardite aluseks 
Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee 
raamistiku…
50 Määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 artikli 32 lõige 2.Sisekontroll
„Sisekontroll on protsess, mille algatab üksuse nõukogu, juhatus või muud töötajad ning mille eesmärk on 
anda piisavat kindlust tegevuse, aruandluse ja nõuete täitmisega seotud eesmärkide saavutamise kohta.”49
49 Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO) määratlus 2013. aasta COSO raamistikus „Internal Control – Integrated 
Framework”. © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO). Kõik õigused kaitstud. Kasutamine lubatud.9. selgitus
32 
Komisjon muutis oma sisekontrollikorda (vt 9. selgitus ) Prodi reformi raames (vt 
joonis 1  ja 3. selgitus ). Uus kord erines märkimisväärselt varasemast süsteemist, 
mille aluseks oli finantskontrolöri antud tsentraliseeritud heakskiit (viisa). Komis -
jon võttis kontrollikorra aluseks Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide 
komitee (COSO) 1992. aasta raamistiku (vt 10. selgitus ) ja kehtestas finantsmääru -
ses50 COSO sisekontrolli määratluse.
33 
2001. aastal kehtestas komisjon 24 kontrollistandardit, mida täiendas mitu 
põhinõuet; nendega määrati kindlaks konkreetne praktiline tegevus, mis peaks 
olema iga talituse sisekontrollisüsteemi aluseks. Selle kohaselt peavad peadirek -
toraadid hindama igal aastal, mil määral nad täidavad põhinõudeid, ja sellest aru 
andma. Need aruanded põhinevad vaid asutusesisesel kontrollimisel, juhtkonna 
enesehindamistel ning siseauditi talituse ja kontrollikoja asjaomastel audititel. 
Kontrollikoda andis nende standardite rakendamise edusammudest aru oma 
2002.–2008. aasta aastaaruannetes.
30 Tähelepanekud 
COSO raamistik10. selgitus34 
Komisjon uuendas oma sisekontrolliraamistikku 2007. aastal ja vähendas stan -
dardite arvu 16ni. Peadirektoraatidelt nõuti aruandmist erandkorras (vaid juhul, 
kui nad standardit ei kohaldanud). Nõuete arvu vähendati 2014. aastal veelgi. 
Peadirektoraadid hindasid 2014. aastal oma edusamme ja teatasid, et täitsid 
kogu komisjoni arvestuses 98% sisekontrollistandarditest51. 2016. aastal kavatseb 
komisjon ajakohastada oma sisekontrolliraamistiku, nii et see vastaks COSO 2013 
raamistikule52.51 „Overview of the state of 
internal control in the 
Commission services in 2014”, 
ARES (2015) 1930721 – 
07/05/2015, lk 21.
52 ELi eelarve 2015. aasta 
haldus- ja tulemusaruanne.
Tegevus AruandlusNõuetele
          vastavus
Riskihindamine
Üksuse tasand
Allüksus
Tegevusüksus
Funktsioon
Teavitamine ja kommunikatsioon
JärelevalvetegevusKontrollimeetmedKontrollikeskkondHea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA
Allikas:  2013 COSO Internal Control – Integrated Framework . © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO).  
Kõik õigused kaitstud. Kasutamine lubatud.
COSO raamistik avaldati 1992. aastal Ameerika Ühendriikides ja see oli alguses suunatud eraettevõtjatele. 
Praegu kohaldatakse seda laialdaselt nii avalikus kui ka erasektoris kogu maailmas. COSO avaldas ajako -
hastatud raamistiku 2013. aasta mais. COSO seisukoha järgi asendab pärast üleminekuperioodi, mis lõppes 
2014. aasta detsembris, 1992. aasta raamistikku 2013. aasta uuendatud raamistik.
2013. aasta raamistikuga kehtestati 17 põhimõtet, mis on kõik vajalikud tõhusa sisekontrolli jaoks. Juhtkond 
võib otsustada, et mõni põhimõte ei ole tema oludes asjakohane. Kui põhimõte on asjakohane, kuid ei ole 
kasutusele võetud või ei toimi, on sisekontrollisüsteemis suuri puudusi.
Uued COSO nõuded keskenduvad suuremal määral juhtimispõhimõtetele, sealhulgas vajadusele kehtestada 
juhatusele ja tema komiteedele iga sisekontrolliteguri suhtes kontrollikohustused (kontrollikoda määras I li-
sas kindlaks COSO 2013. aasta nõuded võrreldes raamistikuga „Hea juhtimistava avalikus sektoris”).
31 Tähelepanekud 
… ajakohastatud COSO raamistikule ülemineku 
lõpuleviimine on aga keeruline
35 
Kontrollikoda esitab I lisas  COSO 2013. aasta ja raamistiku „Hea juhtimistava 
avalikus sektoris” nõuded. Komisjoni sisekontrollistandardid hõlmavad enamikku 
COSO 2013. aasta põhimõtteid. Uuele COSO raamistikule ülemineku lõpuleviimi -
ne on aga keeruline ülesanne, kuna selles esitatakse organisatsioonidele nõu -
deid juhtimisstruktuuri tasandil, rõhutades juhtorganite kohustust kontrollida 
sisekontrollisüsteemi kõigi tegurite täitmist (vt COSO 2. põhimõte 11. selgituses ), 
ning nõutakse, et kõik  kontrollielemendid peavad olema kehtestatud ja toimi -
vad, enne kui organisatsioon vastab COSO standarditele (vt I lisa ). Kontrollikoda 
käsitleb punktides 36–39 COSO raamistiku kolme keerulist elementi.
Uue COSO raamistiku keerulised elemendid
COSO 2. põhimõte
„Juhatus näitab üles sõltumatust juhtimisest ning teeb järelevalvet sisekontrolli arengu ja tulemuste üle.”
COSO 5. põhimõte
„Organisatsioon teeb üksikisikud vastutavaks nende sisekontrollikohustuste täitmise eest eesmärkide 
saavutamisel.”
COSO 8. põhimõte
„Organisatsioon võtab eesmärkide saavutamise riskide hindamisel arvesse pettuse võimalust.”53
53 Allikas: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework . © Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO). Kõik õigused 
kaitstud. Kasutamine lubatud.11. selgitus
32 Tähelepanekud 
54 Sarnase teema tõstatas ka 
siseauditi talitus 2015. aasta 
üldisele arvamusele lisatud 
töödokumendis, sedastades, 
et „ülevaade institutsiooni 
tasandil on vajalik, et ühised 
protsessid, nagu pettuste 
ennetamine ja avastamine, 
oleksid edukad institutsiooni 
kui terviku kaitsmisel”. 
Siseauditi talitus soovitab 
võtta kasutusele juhtkonna 
tasandi kesksed meetmed, et 
tagada järjepidev, 
usaldusväärne ja täielik 
lähenemisviis tegevustasandil 
ja terviklik ülevaade kogu 
komisjoni hõlmavatest 
teemadest ning võetud 
meetmete kulutõhususest. 
Kesktalitused peaksid 
parandama suuniseid 
peadirektoraatidele/
talitustele, et parandada 
kontrollide mõjusust 
peadirektoraatide/talituste 
tegevustasandil. Kõiki 
soovitusi võetakse 
tegevuskavades arvesse.”
55 Dokumendi koostamine 
lõpetati 2015. aastal.
56 Siseauditi talitus esitab aasta 
tegevusaruande toetuseks 
„piiratud järelduse sisekontrolli 
kohta”, mitte „iga-aastase 
arvamuse”.
57 Ühenduste finantshuvide 
kaitse. Pettusevastane võitlus. 
Üldise strateegilise lähenemise 
nimel, 28. juuni 2000, 
KOM(2000) 358 (lõplik).
58 Komisjoni pettusevastase 
võitluse strateegia, 24. juuni 
2011 (KOM(2011) 376 (lõplik)). 
See tugines teatisel pettuste 
vältimise kohta (KOM(2007) 
806 (lõplik)).36 
Komisjoni kontrolliraamistiku viimine kooskõlla COSO 2013. aasta raamistiku -
ga (COSO 2. põhimõte) eeldaks kesktasandi funktsiooni, mis tagaks järelevalve 
sisekontrollisüsteemi üle. Komisjon ütles kontrollikojale, et sellise funktsiooni 
puudumise põhjuseks on soov säilitada „kohustuste ja aruandekohustuse selge 
kindlaksmääramine”. Komisjon on seisukohal, et kehtiva süsteemi järgi vastuta -
vad sisekontrollisüsteemi toimimise eest üksnes konkreetsed volitatud eelarve -
vahendite käsutajad ja et keskse järelevalvefunktsiooni kehtestamise tõttu võib 
vastutus üle kanduda54. Ehkki keskne finantstalitus väljastas kuni 2014. aastani 
igal aastal dokumendi „Ülevaade komisjoni sisekontrolli olukorrast”55, ei olnud 
see sõltumatu kindluse allikas, vaid kirjeldav kokkuvõte.
37 
Komisjon kaotas finantskontrolöri funktsiooni, et teha peadirektorid vastutavaks 
oma peadirektoraatide kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Peadirekto -
raadid annavad igal aastal aru oma tegevusest iga-aastases tegevusaruandes (vt 
punkt 55). Mehhanismid, mille alusel peaksid üksikisikud vastutama sisekontrol -
lile kaasa aitamise eest (COSO 5. põhimõte), on aga suhteliselt vähe arenenud. 
Komisjon ei ole sellega seoses kehtestanud töötajate hindamise kriteeriumeid. 
Iga-aastane tegevusaruanne on peadirektorite jaoks üks võimalik vahend sellise 
seose saavutamiseks. Tegelikkuses ei ole komisjon aga kehtestanud alust, et mää -
rata kindlaks, kas iga-aastases tegevusaruandes esitatud avaldused on põhjenda -
tud56, ega võrdlusalust, mille põhjal saaks peadirektoraate vastutavaks muuta.
38 
2001. aastal, pärast esimese üldise pettusevastase võitluse strateegia vastuvõt -
mist57 (COSO 8. põhimõte) ja arvestades haldusreformi käsitlevat valget raamatut, 
teatas komisjon, et Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) üks üksus „töötab 
välja üldise strateegilise lähenemisviisi pettuste ennetamiseks. See peaks olema 
suunatud uuele õigusakti eelnõule, mis käsitleb pettuse ohtu sisaldavaid mär -
kimisväärse rahalise mõjuga valdkondi”. 2011. aastal töötas komisjon välja uue 
pettusevastase võitluse strateegia58, mis hõlmab kogu pettusevastase võitluse 
tsüklit – alustades pettuse ennetamisest ja tuvastamisest ning lõpetades juurd -
luste, sanktsioonide ja mittesihipäraselt kasutatud rahaliste vahendite sissenõud -
misega – ja milles täpsustatakse eri osalejate kohustusi.
39 
Komisjoni riskijuhtimise suunistes võetakse arvesse pettuse ohtu ja peadirekto -
raadid peavad igal aastal andma oma iga-aastase tegevusaruande konkreetses 
osas aru pettuse ennetamise ja avastamise kohta. Komisjoni kehtivate sise -
kontrollistandarditega ei käsitleta pettuse riski otseselt, nagu on nõutud COSO 
8. põhimõttes (vt I lisa ). Komisjon ütles kontrollikojale, et ta käsitleb seda punkti 
sisekontrollistandardite järgmises läbivaatamises.
33 Tähelepanekud 
40 
Nagu näidatud joonisel 5 , kehtestati tekkepõhine raamatupidamisarvestus 
kahes etapis. Komisjon tegi esimese sammuna tekkepõhisele arvestusele ülemi -
neku suunas 2001. aastal mõningad muudatused finantsaruandluses. Tunduvalt 
suurem muudatus leidis aset 2005. aastal (vt punkt 8), kui komisjon võttis oma 
finantsaruandluse aluseks rahvusvahelised standardid. Tänu nendele muuda -
tustele asendati enne 2000. aastat kehtinud osalise bilansi esitamine varade ja 
kohustuste täieliku esitamisega.
41 
Komisjoni uut raamatupidamisraamistikku kohaldati esimest korda 2005. aas -
tal ning kontrollikojal oli esimest korda võimalik esitada märkuseta arvamus 
2007. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. See tähistas 
komisjoni raamatupidamisarvestuse ajakohastamise projekti edukuse haripunkti. 
Tekkepõhiste, rahvusvahelistel standarditel põhinevate finantsaruannete koosta -
misega ( 12. selgitus ) parandas komisjon läbipaistvust ja saavutas finantsaruand -
luse hea standardi.Rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid
Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu väljastatud rahvusvahelised avaliku 
sektori raamatupidamisstandardid on kõige põhjalikum kogum rahvusvahelisi tekkepõhise finantsaruandluse 
standardeid, mis on välja töötatud just avaliku sektori jaoks.59
59 CIPFA/IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 31.12. selgitusRahvusvahelistele standarditele vastavate raamatupidamise 
aastaaruannete koostamine parandas finantsaruandlust
34 Tähelepanekud 
Mittefinantsteabe esitamine üksusesisestele 
ja -välistele sidusrühmadele
Komisjon esitab koos raamatupidamisaruannetega 
mittefinantsteavet…
42 
Ehkki raamatupidamise aastaaruannete kvaliteet paranes tänu reformile mär -
gatavalt, ei esitanud EL nendega koos ei juhtimisanalüüsi ega kirjeldust kuni 
2014. aastani, mil ta vabatahtlikult lisas 2014. aasta konsolideeritud raamatupi -
damise aastaaruandele finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi. Selles 
esitati kasutajatele mõningat taustateavet ja analüütilist materjali60. Kuid ELi 
eesmärkide arutelus keskenduti nendele eesmärkidele, millest teavitas komis -
joni tema president61, mitte nendele, mis oli lepitud kokku strateegias „Euroopa 
2020”62. Ainus juhtimisküsimuste arutelu finantsaruannete arutelu- ja analüüsi -
dokumendis oli lühike (ja komisjonile keskendunud) peamiste institutsioonide 
rollide loetelu63.60 Osa teabest, mille sarnased 
organisatsioonid esitavad 
aastaaruandes koos 
raamatupidamisandmetega, 
on tehtud kättesaadavaks 
koondaruandes (vt punkt 57 ja 
joonis 8 ).
61 COM(2015) 377 final, lk 6.
62 Euroopa 2020. aastal. Aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava 
majanduskasvu strateegia, 
3. märts 2010, KOM(2010) 2020 
(lõplik).
63 Nõukogu kirjeldatakse kui 
foorumit, kus „liikmesriikide 
valitsused kaitsevad oma 
huve”, samas kui „Euroopa 
Liidu kui terviku huve esindab 
Euroopa Komisjon”. 
COM(2015) 377 final, lk 7.Joonis 5Andmete esitamine Euroopa Liidu varade ja kohustuste kohta aastatel 1997–2015
–225–175–125–75–252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015Miljardites eurodestekkepõhine raamatupidamisarvestus
Varad kokku 
Kohustused kokku 
NetovaradVarad kokku tekkepõhiselt
Kohustused kokku tekkepõhiselt
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda (Prantsusmaa riigikontrolli 2016. aasta veebruari dokumendi „La comptabilité générale de l’État, dix ans après” 
alusel).
35 Tähelepanekud 
43 
Parima tava peamine iseloomustus on esitatud 13. selgituses . Kontrollikoda 
võrdles mitme raamistiku sisu64 ja hindamiskriteeriumeid ning leidis, et parima 
tava mitu tegurit on paljudel raamistikel ühised (vt II lisa ). Kõik kontrollikoja ka -
sutatud võrdlusalused hõlmasid juhtimise aastaaruannet (nagu ka raamistik „Hea 
juhtimistava avalikus sektoris”), riskide arutelu ning majandus- ja muid tulemusi. 
Kõigis, välja arvatud ühes, nõutakse kirjeldavat aruannet, mis käsitleb eesmärke 
ja strateegiaid ning sotsiaal- ja personaliküsimusi. Kolmes neist nõutakse ärimu -
deli kirjeldust. 13. selgitusIga-aastase aruandluse põhimõtted
Hea juhtimistava avalikus sektoris:  „Avaliku sektori üksused peaksid näitama, et nad on täitnud oma 
väljaöeldud lubadused, nõuded ja eesmärgid ning on kasutanud avaliku sektori vahendeid seda tehes tõhu -
salt. Selleks peavad nad andma avalikult aru vähemalt kord aastas ja õigel ajal, nii et sidusrühmad mõistak -
sid, kuidas üksusel läheb, kas kulud on tuludega vastavuses ja kas ta kasutab ressursse usaldusväärselt, ning 
saaksid neid küsimusi hinnata. Oluline on ka see, et teabe kogumisel ja aastaaruande koostamisel tagatakse, 
et juhtorgan ja kõrgem juhtkond vastutavad esitatud tulemuste eest.
Juhtorganid peaksid hindama, mil määral nad kohaldavad käesolevas raamistikus kindlaksmääratud hea juh -
timistava põhimõtteid, ja andma selle hinnangu kohta avalikult aru, sealhulgas esitama parandamistegevuse 
kava.”
Tulemusalane teave ja finantsaruanded, mida avaliku sektori asutused avaldavad, peaksid olema koosta -
tud järjepidevalt ja õigeaegselt. Finantsaruanded peaksid võimaldama võrdlust muude sarnaste üksuste 
aruannetega ning peaksid olema koostatud vastavalt rahvusvaheliselt heakskiidetud kõrgekvaliteedilistele 
standarditele.”65.
Komisjoni soovitus börsil noteeritud äriühingutele:  juhtimisteave peab olema piisavalt selge, täpne ja 
põhjalik, et võimaldada aktsionäridel, investoritel ja teistel sidusrühmadel hästi mõista äriühingu juhtimist. 
Lisaks peaksid äriühingud korrapäraselt tegema kõnealuse teabe kättesaadavaks oma veebisaitidel ja lisama 
viite veebisaidile oma tegevusaruandesse.66
65 CIPFA/IFAC, „International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, lk 31.
66 Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta soovitus äriühingu üldjuhtimise aruandluse kvaliteedi kohta („järgi või selgita”) (ELT L 109, 12.4.2014, lk 43).64 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 22. oktoobri 2014. 
aasta direktiiv 2014/95/EL, 
millega muudetakse direktiivi 
2013/34/EL seoses 
mitmekesisust käsitleva teabe 
ja muu kui finantsteabe 
avalikustamisega teatavate 
suurettevõtjate ja kontsernide 
poolt (ELT L 330, 15.11.2014, 
lk 1); integreeritud aruandluse 
nõukogu, „Building Public 
Trust Awards” auhindade 
andmise kriteeriumid; 
rahvusvaheliste avaliku sektori 
raamatupidamisstandardite 
nõukogu soovituslikud 
tegevussuunised ja OECD 
juhised.
Hea 
juhtimise 
suunised
PARIM
TAVA
36 Tähelepanekud 
44 
ELi liikmesriigid67:
 ο 28 liikmesriigist 21-s nõutakse avaliku sektori organitelt sisekontrolli aruande 
ja/või juhtimisaruande avaldamist;
 ο 18 liikmesriigis esitatakse finantsaruanded kuue kuu jooksul pärast aasta lõp -
pu (üheksa neist kasutavad tekkepõhist raamatupidamisarvestust);
 ο 12 liikmesriigis allkirjastab keskvalitsuse asutusi hõlmavad finantsaruanded 
rahandusminister;
 ο 12 liikmesriigis koostatakse raamatupidamisaruanded tekkepõhiselt ja neli 
liikmesriiki liigub selle suunas (üldiselt rahvusvaheliste avaliku sektori raama -
tupidamise standardite põhjal);
 ο seitsmes liikmesriigis nõutakse auditikomitee aruande avaldamist.
… kuid vähem kui paljud teised organisatsioonid
45 
Võrreldes auditeeritud ELi raamatupidamise aastaaruandeid (sh finantsaruanne -
te arutelu- ja analüüsidokumenti) suuniste ja mujal rakendatavate tavadega (vt 
joonis 6  ja punktid 43–44), leidis kontrollikoda järgmist:
 ο tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutamine: nagu kirjeldatud 
punktis 40, on komisjon alates aastast 2005 koostanud raamatupidamisaru -
anded tekkepõhiselt ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstan -
dardite põhjal;
 ο ülevaade olulisematest arvudest : finantsaruannete arutelu- ja analüüsi -
dokumendis antakse ülevaade tulemiaruande ja bilansi, eelrahastamise ja 
finantsinstrumentide arvudest;
 ο sõltumatu audiitori arvamus : raamatupidamisaruannetele (nagu need 
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas) lisatakse sõltumatu audiitori arvamus. 
(Muudele dokumentidele, millel näivad olevat mõned iga-aastase aruandeko -
hustuse täitmiseks mõeldud teabe (nagu kokkuvõttev aruanne ja finantsaru -
anne) omadused, ei lisata sõltumatu audiitori arvamust.);
 ο kavandatud ja saavutatud tulemuste võrdlus:  komisjon lisab aastaaruan -
desse kavandatud ja saavutatud tulemuste täieliku võrdluse;67 Kontrollikoda võttis ühendust 
28 liikmesriigi kõrgeima 
kontrolliasutusega, et saada 
ülevaade 
raamatupidamisaruannete 
koostamisest, 
mittefinantsteabe esitamisest 
ja vastutusest 
raamatupidamisaruannete 
allkirjastamise eest.
37 Tähelepanekud 
 ο juhtimisstruktuuri ja juhtimisküsimuste analüüs : komisjon ei koosta 
aastaaruannet juhtimise ega sisekontrolli kohta, nagu nõuavad parim tava 
ja liikmesriikides üldine tava (vt punkt 44)68. Niisugune dokument koostati 
2007. aastal siseaudiitori soovitusel69, kuid kontrollikoda ei leidnud tõendeid, 
et komisjon oleks selle heaks kiitnud. Kontrollikoda on teavitatud, et komis -
jon ajakohastab praegu oma 2007. aasta juhtimisaruannet ja see esitatakse 
volinike kolleegiumile. Alates aastast 2014 on komisjon lisanud finantsaruan -
nete arutelu- ja analüüsidokumendile ülevaate institutsioonilistest rollidest, 
komisjonisiseselt finantsjuhtimises osalejate kohustustest ja eelarve täitmise -
le heakskiidu andmise menetlusest;
 ο presidendi / kõrgema ametniku eesõna/aruanne : ELi raamatupidamise 
aastaaruannetele ei lisata presidendi ega komisjoni mõne muu liikme selgita -
vat eessõna. Komisjoni juhtorgan ei kinnita oma vastutust raamatupidamise 
aastaaruande eest eessõna või kirjeldava aruande koostamisega presidendi 
või eelarve eest vastutava voliniku poolt. Eraldi avaldatud finantsaruandele 
(vt joonis 7 ) koostab eessõna aga eelarve eest vastutav asepresident;
 ο ebaseaduslike tehingute või ebaseadusliku tegevuse riski arutelu : ELi 
raamatupidamisarvestuses ja lisatud teabes osutatakse vaid vähesel määral 
ebaseaduslike tehingute riskile. Komisjon kehtestas 2015. aastal finantsaruan -
nete arutelu- ja analüüsidokumendis eraldi osa riskide ja ebakindluse kohta 
ning meetmed, mida võetakse nende „kandmiseks või leevendamiseks” koos -
kõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite soovituslike 
tegevussuunistega nr 2 (vt ka punkt 42). Selles käsitletakse vaid finantsriske – 
tegevus- ja strateegilisi riske ei käsitleta;
 ο õigusnormide rikkumise taseme hindamine : komisjon esitab ebaseadus -
like tehingute riskide kvantifitseerimise kokkuvõtvas aruandes (mis nüüd on 
osa aasta haldus- ja tulemusaruandest), kuid mitte auditeeritud raamatupida -
mise aastaaruandes;
 ο informatiivne aruanne aasta tegevuse kohta:
– ELi raamatupidamise aastaaruandes esitatakse teave majandustulemus -
te kohta, kuid mitte muude tulemuste70 kohta,
– selles puuduvad ELi ärimudelit  käsitlev osa (vt II lisa)  ja aruanne põhi -
tegevuse  kohta,
– finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis keskendutakse komis -
joni uuele kavale, mitte strateegia „EL 2020” raames kindlaksmääratud ELi 
eesmärkidele ja strateegiale ;
 ο pikaajaline prognoos / jätkusuutlikkuse aruanne : komisjon ei lisa aas -
taaruandele prognoosi ELi rahanduse pikaajalise / keskpika jätkusuutlikkuse 
kohta;
 ο auditikomitee rolli kirjeldus ja auditikomitee järeldused : raamatupida -
mise aastaaruandele ei lisata mitte mingisugust teksti, milles oleksid kokku 
võetud auditi järelevalvekomitee roll ja järeldused.68 ELis nõutakse börsil 
noteeritud äriühingutelt 
direktiivi alusel, et nad lisaksid 
tegevusaruandele 
ühingujuhtimise aruande.
69 Aastaaruanne eelarve täitmist 
kinnitavale asutusele 2006. 
aastal tehtud siseauditite 
kohta, KOM(2007) 280 (lõplik), 
lk 12, V järeldus.
70 Komisjoni vastuses viidatud 
dokumendid tehakse 
kättesaadavaks alles pärast 
raamatupidamise 
aastaaruande auditeerimise 
lõpetamist.
38 Tähelepanekud 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Joonis 6Ülevaade valitud avaliku sektori asutuste aastaaruannetest ja 
raamatupidamisarvestusest (vt III lisa)
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Elemendid:
Jah
Ei
⁽*⁾   Kokkuvõtlikult
Avaldatud eraldi
⁽**⁾   Kokkuvõtlikult (vt punkt/uni00A045)
⁽***⁾   Ei kohaldata
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
USA 2015. aasta
/f_inantsaruanneEuroopa
Investeerimisfondi 
2015. aasta
aastaaruanneEuroopa Inves-
teerimispanga 
2015. aasta 
/f_inantsaruanneComptes de l’Etat
2014
(Prantsusmaa)
Tekkepõhine raamatupidamisarvestus.
Kokkuvõte peamistest arvnäitajatest.
Lisatud sõltumatu audiitori arvamus.Kavandatud ja saavutatud tulemuste võrdlus.Juhtimisstruktuuri ja -küsimuste analüüs.Esimehe / presidendi / kõrgema ametniku eessõna (või aruanne).Ebaseaduslike tehingute või tegevuse riskide arutelu.Hinnanguline veamäär.Informatiivne aruanne aasta tegevuse kohta.Pikaajaline prognoos / jätkusuutlikkuse aruanne.Auditikomitee rolli ja järelduste kirjeldus.ELi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne
39 Tähelepanekud 
46 
ELi raamatupidamise aastaaruandes ei esitata üldist arvamust komisjoni juh -
timise, tulemuste ja strateegia kohta, võrreldes tema eesmärkide saavutamise 
riskidega. Oluline teave on hajutatud komisjoni ja peadirektoraatide tasandi 
dokumentide vahel, mida esitatakse eraldi kogu aasta vältel (sageli liiga hilja, et 
arvestada koos raamatupidamise aastaaruande auditiga). Mõni element, mis raa -
matupidamise aastaaruandes puudub (vt punkt 45), on esitatud muudes aruan -
netes ( joonis 7 ). Finantsaruande ees on eelarve eest vastutava voliniku eessõna, 
milles ta tutvustab aasta jooksul ellu viidud tegevust. Tegevus- ja strateegiliste 
riskide arutelu on mõningal määral esitatud kavandamisdokumentides (peadi -
rektoraatide strateegilistes ja juhtimiskavades). Ebaseaduslike tehingute riski 
on kirjeldatud juhtimis- ja tulemusaruandes. Euroopa Komisjoni töömeetodeid 
käsitlev dokument, mis kiideti heaks varsti pärast komisjoni praeguse koosseisu 
ametisse asumist, hõlmab mõningaid komisjoni juhtimiskorra elemente71. Volinike 
kolleegium ei esita aga iga-aastast avaldust, milles ta võtab vastutuse komisjoni 
sisekontrolli ja riskijuhtimise eest.
47 
19. juulil 2016, neli nädalat pärast seda, kui kontrollikoda saatis käesoleva aruande 
projekti komisjonile, ja nädal pärast kontrollikoja aastaaruande auditi lõpetamist 
valmis komisjonis integreeritud finantsaruandluse pakett, mis koosnes neljast 
aruandest72. Kaks neist olid samal aastal juba varem avaldatud. Kontrollikoda küll 
kiidab heaks selle, et ELi tegevuste ja rahaliste vahendite kohta esitatakse täieli -
kum ülevaade varasemal kuupäeval, kuid seda aruannete paketti kontrollikoda 
ei auditeerinud. Erandiks oli ainult raamatupidamise aastaaruanne. See on pärast 
finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi kasutuselevõttu samm edasi 
ühtse aruandekohustust käsitleva aruande (või aruannete paketi) koostamise suu -
nas, millele antakse väline kinnitus.
Komisjon on alates 2013. aastast teavitanud olulisest 
veamäärast oma kuludes
48 
Kui on olemas õigusnormide rikkumise suur risk, on parim tava arutada seda riski 
ja kvantifitseerida selle ulatus ja tõenäoline mõju. Nagu kontrollikoda eespool 
märkis, töötab komisjonis palju inimesi auditeerimise ja kontrolli alal, ning ka ELi 
õigusaktide kohaselt on vaja ELi eelarvet täitvatel asutustel kulusid põhjalikult 
kontrollida. Komisjoni aruandluses pööratakse selle teema suhtes märkimisväär -
set tähelepanu „parandusvõimele” (võimalus lükata väljamaksetaotlused tagasi 
hoolimata nende komisjonipoolsest esialgsest heakskiidust), mitte tuvastatud 
vigade kvantifitseerimisele ja nende olemuse analüüsile. Seda käsitlevas põhido -
kumendis („ELi eelarve kaitsmine” – vt joonis 7 ) puudub prognoos esialgsetes või 
heakskiidetud väljamaksetaotlustes sisalduvate õigusnormide rikkumiste määra 
kohta.71 Näiteks presidendi teatis 
komisjonile: Euroopa 
Komisjoni töömeetodid 
aastatel 2014–2019. C(2014) 
9004.
72 Iga-aastane haldus- ja 
tulemusaruanne, 
finantsaruanne, ELi eelarve 
kaitset käsitlev teatis, 
raamatupidamise 
aastaaruanne.
40 Tähelepanekud 
Ülevaade komisjoni peamistest perioodilistest aruannetest (ajakava kohaselt 
kohaldatav 2015. ja varasemate aastate kohta – vt punkt 47)Joonis 7
1  Alates 2016. aastast otsustas komisjon ühendada juhtimissaavutuste kokkuvõtte ja liidu rahanduse hinnangu saavutatud tulemuste põhjal 
üheks dokumendiks, mille komisjon heaks kiidab ja mis esitatakse kontrollikojale 5. juulil.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Avaldamiskuupäev
1 31./uni00A0märts „n+1“:
2 Juuni „n+1“:
3 Juuni „n+1“:
4 Juuli „n+1“:
5
631./uni00A0juuli „n+1“:
31./uni00A0juuli „n+1“:
7 31./uni00A0juuli „n+1“:
8 September „n+1“:
9 30./uni00A0september „n+1“:
10 Okt/nov „n+1“:3
Aasta „n+1“
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldeelarvest 
toetatavate rahastamisvahendite kohta vastavalt /f_inantsmääruse artikli/uni00A0140 lõikele/uni00A08 31./uni00A0detsembri „n“ seisuga.ELi eelarve „n“ aasta /f_inantsaruanne. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aastaaruanne 
eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile „n“ aastal tehtud siseauditite kohta (/f_inantsmääruse artikli 99 lõike 5 alusel).Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. 
Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne „n“ .Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. 
Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruanne „n“ .Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. 
ELi eelarve kaitsmine kuni „n“ aasta lõpuni.Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Liidu 
ﬁnantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus „n“ aasta aruanne.Finantsläbipaistvuse süsteem „n“ .Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. 
Koondaruanne/one.superior.Eelarve täitmise ja ﬁnantsjuhtimise aruanne eelarveaasta „n“ kohta. 
Aruanne kooskõlas /f_inantsmääruse artikliga 142./uni00A0Eelarveaastaga „n“ seotud aruandedvõi volinike 
kolleegiumi 
poolt või asepresidendi 
poolt /
volitamiskorra aluselHeakskiidetud 
sisemise menet-luse alusel,
Kohaldatakseeelarve täitmisele heakskiiduandmise
menetlust
Tehakse 
välisaudit
41 Tähelepanekud 14. selgitus49 
2013. aastal tunnistas komisjon kokkuvõtvas aruandes esimest korda, et ELi 
kulusid mõjutab suur veamäär (vt tabel 3 ). Komisjoni meetodid oma veamäära 
hindamiseks on arenenud läbi aastate, reageerides osaliselt Euroopa Parlamendi 
survele ( 14. selgitus ).
Euroopa Parlamendi surve: veariski sisaldavate summade avaldamine
2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles 
„veelgi täpsustama veariski sisaldava summa arvutamist” ning „selgitama parandusmeetmete hinnangulist 
mõju sellele”73.
73 P8_TA(2015)0118, punkt 27.
50 
Auditidirektoraatide töö kontrollimiseks selle suhtes ei ole muud mehhanismi kui 
siseauditi talituse piiratud läbivaatamised (vt punkt 26), mida tehakse 11 peadi -
rektoraadi ja täitevasutuse puhul alates aastast 2013. Komisjon vajab kvaliteetset 
teavet, et ta saaks veamäära usaldusväärselt hinnata. Kontrollikoda on juba tea -
vitanud meetmetest, mida on vaja võtta komisjoni arvandmete usaldusväärsuse 
parandamiseks74.
51 
Kontrollikoda peab heaks tavaks arengu ja koostöö peadirektoraadi lähenemis -
viisi75, mis erineb tavapärasest korrast ja mille puhul kasutatakse mudelit, mis 
on teatud määral sarnane76 USA mudeliga kulude veamäära prognoosimiseks 
(IPERIA) ( 15. selgitus  ja tabel 3 ).74 Vt 2010. aasta aastaaruande 
punkt 1.20 (ELT C 326, 
10.11. 2011), 2011. aasta  
aastaaruande punktid 1.22, 
1.23 ja 1.25 (ELT C 344, 
12.11.2012), 2012. aasta 
aastaaruande punktid 
1.41–1.42 ja 1.44–1.45 
(ELT C 331, 14.11.2013), 2013. 
aasta aastaaruande punktid 
1.29–1.30 ja 1.32 (ELT C 398, 
12.11.2014), 2014. aasta 
aastaaruande punktid 1.50, 
1.53–1.54 ja 1.65 (ELT C 373, 
10.11.2015), 2015. aasta 
aastaaruande punktid 1.35 ja 
1.48, „Põllumajandus ja 
ühtekuuluvus: ülevaade ELi 
kulutustest perioodil 
2007–2013”, punktid 61–63, 
69–70, 81–88 ja 113–114 
(http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
PL14_ AR13/
PL14_AR13_EN.pdf ).
75 Vt ka 2015. aasta allesjäänud 
veamäära uuringu osa 
aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. 
Euroopa Arengufondist (EAF) 
rahastatud tegevuste kohta.
76 Kalkulatsioon põhineb 
statistiliselt õigel metoodikal.SURVE
PARLAMENDI
POOLT
42 Tähelepanekud 15. selgitusIPERIA - alusetult tehtud maksete likvideerimise ja maksete 
sissenõudmise parandamise seadus
USAs nõutakse Kongressi seaduse alusel kõigilt valitsusasutustelt oma maksete piisavat testimist, et arvutada 
igal aastal välja vigu sisaldavate maksete summa statistiliselt usaldusväärne hinnang nendes programmides, 
milles niisugused maksed ületavad riskianalüüsi põhjal tõenäoliselt 1,5% kogu makstavast summast. Asutused 
peavad tulemused avaldama ekstrapoleeritud kogusummana ja osakaaluna tehtud maksetest. Valitsusasutus -
te audiitorid peavad andma aru, kas nende andmete koostamise ja avaldamise protsess on kooskõlas Kongres -
si asjaomase seadusega77.
Vigu sisaldavad maksed on määratluse põhjal järgmised:
 ο toetuskõlblikele saajatele makstud ebakorrektsed summad;
 ο toetuskõlbmatutele saajatele makstud summad;
 ο maksed kaupade ja teenuste eest, mida ei ole saadud;
 ο topeltmaksed; või
 ο maksed, mille suhtes dokumendid on kas ebapiisavad või puuduvad.
77 Praegu kehtib vigu sisaldavate maksete kõrvaldamise ja maksete sissenõudmise parandamise 2012. aasta seadus. Teatavad asutused hakkasid 
vigu sisaldavate maksete kohta aru andma 2003. aastal, nagu nõuti vigu sisaldavate maksete teabe 2002. aasta seaduses.SURVE
PARLAMENDI
POOLT
43 Tähelepanekud Tabel 3USA ja ELi eelarvekulude veamäära hindamise mudelite erinevused ja sarnasused
USA valitsus Euroopa Komisjon
Kohustus arvutada hinnanguli -
ne veamäärVahendite haldajad peavad esitama veamäära statistilise 
hinnangu√ osaliselt1
HõlmatusValimisse kuuluvad kõik eelarvest tehtavad maksed x x
Valimisse kuuluvad programmide kulud, mida vahendite 
haldajad peavad riskantseks√ x
Veamäära arvutamise alusStatistiliste meetodite abil valitud toimingute valimi testimine √ osaliselt
Parandusmeetmed (mida võtavad vahendite haldajad) võivad 
vähendada hinnangulist veamäärax √
Hinnangulise veamäära 
esitamineHinnanguline veamäär rahas mõõdetuna √ √2
Hinnanguline veamäär protsendina √√2  
2013 ja  2015
JuhtimistulemusedKeskmine veamäär aastatel 2013–2015 4,0% 2,6–3,1%3
2015. aasta veamäär 4,4% 2,3–3,1%
1 Komisjon nõuab aga liikmesriikide vahendite haldajatelt teatud kuluvaldkondades statistiliste hinnangute koostamist.
2 Komisjoni aasta haldus- ja tulemusaruanne sisaldab riskisumma kvantifitseerimist, mida kontrollikoda loeb võrdseks veamääraga.
3  Komisjon muutis hinnangulise veamäära arvutusviisi oma 2015. aasta juhtimis- ja tulemusaruandes. Keskmine arvutatakse avaldatud andme -
te alusel.
44 Tähelepanekud 
Parim tava on koostada riski sisaldavate summade 
prognoositud suurus järjepideva metoodika alusel
52 
Kulude järelkontroll võib organisatsioonis täita mitut eesmärki:
 ο teavitada juhte käitumismustritest;
 ο tuua esile konkreetseid riske, mis on seotud kehtivate õigusaktidega;
 ο luua aluse riskimaandamistegevuse suunamiseks;78
 ο võimaldada juhtorganil hinnata kõrgemate juhtide püüdlusi riskide 
käsitlemisel.
Kõigi nende eesmärkide täitmiseks peab organisatsioon arvutama hinnangulise 
veamäära parandusmeetmete hindamisest eraldi. Samuti on oluline, et juhtorgan 
hindaks eri põhjustel tekkivate vigade mõju.
53 
USAs annab presidendi kantselei (kes vastutab juhtimise ja eelarve eest) föde -
raalasutustele nõu selle kohta, kuidas teha vigu sisaldavate maksete statistilist 
prognoosi. Vigu sisaldavate maksete hindamise koostamisel ei ole asutustel 
lubatud tugineda allasutuste või maksesaajate aruannetele kui vigu sisaldavate 
maksete hindamise ainsale allikale79 ega vähendada vigu sisaldavate maksete 
kogusummat parandusmeetmete mõju arvutamise kaudu. Valitsusasutuste audii -
torid (peainspektorid) peavad hindama, kas asutused täidavad alusetult tehtud 
maksete likvideerimise ja maksete sissenõudmise parandamise seadust. Ametid, 
mille programmid ei vasta kolm järjestikust aastat eeskirjadele, peavad esitama 
kongressile taotluse programmide reautoriseerimiseks või nende aluseks olnud 
põhikirja muutmiseks80.78 Riskimaandamisraamistiku 
aluseks on nn 4 T käsitlusviis: 
käsitlemine ( treat ), 
tolereerimine ( tolerate ), 
ülekandmine ( transfer ) ja 
kõrvaldamine ( terminate ).
79 Amet võib aga koordineerida 
oma tööd teiste audiitorite 
tehtava tööga. Presidendi 
kantselei juhtimis- ja 
eelarveosakond, ringkirja 
nr A-123 C lisa „Requirements 
for effective estimation and 
remediation of improper 
payments”, 2014.
80 IMPROPER PAYMENTS: CFO act 
agencies need to improve 
efforts to address compliance 
issues , GAO, juuni 2016.
45 Tähelepanekud 
Prodi reformiga kehtestatud aruanded on endiselt komisjoni 
sisearuandluse aluseks
54 
Reformi käigus kehtestati komisjoni kavandamis- ja järelevalvevahendid. Kõik 
direktoraadid koostasid eelseisvaks aastaks juhtimiskava, mille eesmärk oli viia 
komisjoni tööprogrammi poliitilised eesmärgid ellu konkreetsete tegevuseesmär -
kidena. Komisjon kohandas seda korda 2016. aastal ning asendas juhtimiskavad 
viie aasta pikkuste strateegiliste kavade ja iga-aastaste juhtimiskavadega81.
55 
Iga-aastane tegevusaruanne on peadirektorite juhtimisaruanne (sisearuanne), mis 
esitatakse komisjoni liikmetele82. See käsitleb haldust ja sisekontrolli ning juhti -
miskavas kindlaksmääratud põhieesmärkide ja -tegevuse elluviimist. Iga-aastane 
tegevusaruanne hõlmab peadirektori või talituse juhataja avaldust aasta tege -
vusaruandes esitatud teabe kohta.
56 
Kui peadirektoril täielik kindlus puudub, esitab ta reservatsiooni (st annab märku -
sega kindluse).
57 
Komisjon võtab iga-aastased tegevusaruanded kokku ja kommenteerib neid 
aastaaruandes, mida kuni 2015. aastani teati koondaruandena (mille koostavad 
ühiselt peasekretariaat ja eelarve peadirektoraat). Vaatamata Euroopa Parlamendi 
taotlustele (vt 16. selgitus ) ei anna komisjon selle dokumendi kaudu selgesõna -
list kindlust: nagu märgitud eespool ( joonis 4 ), ütleb ta, et kokkuvõtva aruande 
heakskiitmisega võtab ta poliitilise vastutuse komisjoni tegevuse eest. Koondaru -
annete eri pealkirjad ja eri vormid, milles komisjon on väljendanud oma kohustu -
si, on esitatud joonisel 8 .81 Strateegilise kava keskmes on 
eesmärgid, mis saavutatakse 
komisjoni prioriteetide 
elluviimise toetuseks kogu 
volituste kehtimise ajal (st 
ajavahemikus 2016–2019 
praeguse planeerimistsükli 
suhtes) ja mis on aluseks 
rakendamise üksikasjadele, 
mida täpsustatakse sellega 
seotud iga-aastases 
juhtimiskavas.
82 Aasta tegevusaruanded 
avaldatakse pärast aasta 
juhtimis- ja tulemusaruande 
avaldamist. Ehkki 
peasekretariaat, eelarve 
peadirektoraat ja siseauditi 
talitus vaatavad iga-aastase 
tegevusaruande läbi 
(„vastastikune 
eksperdihinnang”) ja siseauditi 
talitus teeb igal aastal mõned 
piiratud läbivaatamisega 
auditid, on aruande sisu 
suhtes lõplik sõnaõigus 
peadirektoril.
46 Tähelepanekud 16. selgitusEuroopa Parlamendi surve kindluse andmiseks
Euroopa Parlament on sageli nõudnud komisjonilt selgesõnalisemat avaldust.
2003. aastal  kutsus ta komisjoni üles muutma „iga-aastane kokkuvõttev aruanne konsolideeritud hinda -
misaruandeks komisjoni juhtimis- ja finantskontrolli kui terviku kohta”83.
2010. aastal  õhutas ta komisjoni „üldjuhtimist veelgi parandama ning teavitama eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise eest vastutavat institutsiooni võetud meetmetest järgmiselt:
 οlisades liidu institutsioonide seisukohalt asjakohased liidu äriõiguses nõutavad või soovitatavad üldjuhtimi -
se elemendid;
 οvõttes meetmeid, nii et president saaks raamatupidamise aastaaruandele alla kirjutada, ja esitades koos 
raamatupidamise aastaaruandega:
– kirjelduse riskide ja ebakindlate asjaolude kohta, mis võivad mõjutada poliitiliste eesmärkide saavu -
tamist, ning avalduse, milles president kinnitab koos volinike kolleegiumiga, et ta vastutab riskijuhti -
mise eest; ning
– ametliku üldjuhtimist puudutava deklaratsiooni, milles antakse selge teave selle kohta, milliseid 
rahvusvahelisi ühingujuhtimise standardeid komisjon järgib, ning kui üldjuhtimise eeskirjadest tuleb 
kõrvale kalduda, siis objektiivsed ja täielikud selgitused (täida-või-selgita-põhimõte)”84.
Komisjon lükkas soovituse tagasi.
2013. aastal  palus Euroopa Parlament komisjonil „esitada oma kokkuvõtvas aruandes peadirektorite iga-aas -
taste tegevusaruannete alusel nõuetekohane kinnitav avaldus”85.
83 P6_TA(2005)0092, punkt 62.
84 P7_TA(2012)0153, punkt 35.
85 Vt 74. joonealune märkus.SURVE
PARLAMENDI
POOLT
47 Tähelepanekud 
Kokkuvõtvast aruandest iga-aastase haldus- ja tulemusaruandeniJoonis 8
2015Puuduvad
Puuduvad
„2004. aasta koondaruanne“
2014201120102006200520042002
20032001Juhtimisalane aruandlus Tulemustealane aruandlus
Komisjoni nn 
avaldusedKomisjon ei 
teinud 
avaldust
„Iga-aastane juhtimis- ja tulemusaruanne“
 [ „ELi eelarve 2015. aasta juhtimis- ja tulemusaruande vastuvõtmisega 
võtab kolleegium poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest, toetudes 
iga-aastastes tegevusaruannetes antud kindlusele ja reservatsioonidele“]„Artiklil 318 põhinev 
hindamisaruanne“¹„Kokkuvõte poliitiliste 
saavutuste kohta“
„Käesoleva koondaruande 
vastuvõtmisega võtab komisjon 
poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise 
eest, toetudes peadirektorite
ja talituste juhatajate iga-aastastes 
tegevusaruannetes antud kindlusele
ja esitatud reservatsioonidele.“„Käesoleva koondaruande 
heakskiitmisega ja vastavalt aasta 
tegevusaruannetes esitatud 
kinnitustele ja reservatsioonidele 
võtab komisjon poliitilise vastutuse 
selle eest, kuidas tema peadirektorid 
ja talituste juhatajad on täitnud 
haldusülesandeid“„Komisjoni [aasta]
haldustegevuse
koondaruanne“„Peadirektoraatide ja talituste 
iga-aastaste tegevuskavade 
koondaruanne“„Iga-aastaste tegevuskavade ning 
peadirektorite ja talituse juhatajate 
avalduste koondaruanne“
1  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohaselt tuleb komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu rahanduse hinda -
misaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel, mida käesolev aruanne ei käsitle.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
48
 Järeldused ja soovitused
58 
Komisjon on keeruline organisatsioon, mis vastutab rohkem kui 140  miljardi  euro 
suuruse aastaeelarve eest. Ta viis aastatuhande esimesel kümnendil oma juhti -
miskorras sisse põhjalikud muudatused, nagu siseauditi talituse loomine86, auditi 
järelevalvekomitee loomine87 ning rahvusvaheliste standardite kohaldamine 
sisekontrollile88 ja raamatupidamisarvestusele89. Parimat tava on aga edasi aren -
datud. Vaatamata võetud meetmetele90 tegi kontrollikoda sellegipoolest kindlaks 
valdkonnad, milles komisjoni juhtimiskord seoses auditeerimise, finantsjuhtimi -
se ja kontrolliga kaldub kõrvale standardites ettenähtud või võrdluseks valitud 
rahvusvaheliste ja riiklike organisatsioonide kehtestatud parimatest tavadest või 
ei vasta neile täielikult.
59 
Volinike poliitilise vastutuse ja peadirektorite praktilise vastutuse eristamine tä -
hendab, et alati ei ole selge, kas poliitiline vastutus hõlmab vastutust peadirekto -
raatide tegevuse eest või erineb sellest (vt punktid 21 ja 22). Viimastes organisat -
siooni reformides on hakatud käsitlema mõningaid kapseldunud mudeli riske91. 
Peamiste riskide jätkuvaks maandamiseks peab komisjon aga tugevdama kogu 
institutsiooni juhtimisstruktuuri.
60 
Siseauditi talitus keskendub oma püüdlustes komisjoni sisekontrollisüsteemidele. 
Väljaspool komisjoni toimuv tegevus – mille kulude eest komisjon vastutab – 
kuulub vahendid eraldanud peadirektoraatide järelkontrolliüksuste vastutus -
alasse (vt punktid 25–26). See mõjutab teavet, mis esitatakse komisjoni auditi 
järelevalvekomiteele. Auditi järelevalvekomitee roll (ja sõltumatute välisliikmete 
osalemine) on väiksem kui võrdluseks valitud rahvusvaheliste organisatsioonide 
auditikomiteedel (vt punktid 30–31).
61 
Sisekontrolli valdkonnas liigub komisjon pärast COSO 1992. aasta põhimõtete 
rakendamist COSO 2013. aasta raamistiku suunas. Ehkki komisjon on koostanud 
kaks teatist pettuse ja pettusevastase strateegia kohta, ei kajastu see risk praegu -
ses sisekontrolliraamistikus (punkt 39). See võib mõjutada negatiivselt peadirek -
toraatide pettuse hindamise tegevust92, mistõttu komisjon võib potentsiaalselt 
olla pettusest ohustatud.86 Vt punktid 23–24.
87 Vt punktid 27–29.
88 COSO, vt punktid 32–34.
89 IPSAS, vt punktid 40–41.
90 Sealhulgas ELi tekkepõhise 
raamatupidamisaruandega 
koos ka finantsaruande 
arutelu- ja analüüsidokumendi 
avaldamine, tulemusalane 
aruandlus (mille tulemusel 
2015. aastal lisati aasta 
juhtimis- ja 
tulemusaruandesse 
juhtimisalane aruandlus) ning 
üleminek ajakohastatud 2013.
aasta COSO ühtsele 
sisekontrolli raamistikule.
91 Vt punkt 17.
92 „[---] Peadirektoraatide 
pettusevastased 
riskihindamised ei ole piisavalt 
koordineeritud iga-aastase 
riskijuhtimistegevusega või on 
liiga kõrgetasemelised, et 
võtta arvesse olemasolevat 
sisekontrollistruktuuri. 
Hindamised ei hõlma kõiki 
pettusetsükli elemente ega 
kata kõiki juhtimisviise. Lisaks 
ei ole pettusevastases 
strateegias määratletud riskid 
prioriseeritud ning neid ei saa 
eraldi määratleda ega 
ühildada meetmetega 
pettusevastase strateegia 
tegevuskavas.” (2015. aasta 
ülevaatele lisatud siseauditi 
talituse töödokument, mai 
2016).
49 Järeldused ja soovitused 
62 
Alates 2005. aastast on komisjon koostanud raamatupidamise aastaaruandeid 
rahvusvaheliste standardite alusel. Vaatamata hiljutistele uuendustele seoses 
kontrollikojaga tehtava koostööga avaldab komisjon need ikkagi hiljem kui ena -
mik ELi liikmesriike (vt punkt 44 ja joonis 7 ).
63 
Komisjon on hakanud viimasel ajal lisama raamatupidamisaruannetele ka mittefi -
nantsteavet. Vaatamata olukorra paranemisele esitab ta raamatupidamisaruande -
le lisaks endiselt vähem mittefinantsteavet kui võrdluseks valitud organisatsioo -
nid. Teave on hajutatud mitme kesk- ja peadirektoraadi tasandi dokumendi vahel 
(vt punktid 45–47).
64 
Alates 2013. aastast on komisjon tunnistanud, et ELi kulud on olulisel määral 
vigadest mõjutatud. Eri peadirektoraadid prognoosivad õigusnormidevastaselt 
tehtud kulude määra ebajärjepideva metoodika alusel (vt punktid 50–53).
65 
Parimat tava on alates Prodi reformidest edasi arendatud. Võetud meetmetele 
vaatamata järeldab kontrollikoda, et komisjon kaldub kõrvale parimatest tavadest 
või ei täida neid täies mahus järgmistes valdkondades:
 ο kõrgetasemeliste juhtimisküsimuste käsitlemine siseauditi talituse poolt 
(punktid 25–26);
 ο auditi järelevalvekomitee koosseis (punkt 31); ning
 ο auditi järelevalvekomitee töö järgmised aspektid:
– välisauditite tulemused,
– riskijuhtimine,
– finants- ja tulemusaruanded; ning
– komisjoni auditidirektoraatide ja järelkontrolliüksuste töö (vt punktid 26, 
30 ja 31);
 ο riskidega arvestamine sisekontrolliraamistikus (punkt 39);
 ο finantsaruannete avaldamise ajakava (punkt 44);
50 Järeldused ja soovitused 
 ο finantsaruannetele järgmiste dokumentide lisamine:
– juhtimisaruanne,
– presidendi aruanne,
– tegevus- ja strateegiliste riskide arutelu,
– mitterahaliste tulemuste aruanne,
– aasta tegevust ja poliitikaeesmärkide saavutamist käsitlev teave,
– auditikomitee rolli ja järeldusi käsitlev aruanne, ning
– rahanduse keskpikka ja pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlev aruanne ( joo -
nis 7  ja punkt 45);
 ο vigu sisaldavate kulude määra arvutamise ebajärjepidevus ning tulemuste 
analüüs kõigis peadirektoraatides (punkt 53).
66 
Komisjon peaks tegutsema kooskõlas parima tavaga või selgitama, miks ta peab 
seda ebaasjakohaseks (vt 19. joonealune märkus).
1. soovitus – Selgitada, kui ei tegutseta vastavalt parimale 
tavale
Kui komisjon otsustab mitte järgida parimat tava, peaks ta selgitama oma põhju -
si, nagu seda nõutakse Euroopa avalike huvide üksustelt.
Soovituslik rakendamise aeg: 2017. aasta aprill.
51 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus – Tegutseda vastavalt parimale tavale
Kontrollikoda soovitab komisjonil:
a) kutsuda siseauditi talitust tegema rohkem audititööd seoses kõrgetasemelis -
te juhtimisküsimustega;
b) viia lõpule sisekontrolliraamistiku ühtlustamine COSO 2013 põhimõtetega;
c) avaldada raamatupidamise aastaaruanded veelgi varem;
d) koondada olemasolevates aruannetes esitatud teabe ühtseks aruandlus -
paketiks , mis sisaldab nii raamatupidamisaruandeid kui ka:
 ο juhtimisaruannet;
 ο presidendi aruannet;
 ο tegevus- ja strateegiliste riskide arutelu;
 ο aruannet mitterahaliste tulemuste kohta;
 ο teavet aasta tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta;
 ο aruannet auditikomitee töö ja järelduste kohta; ning
 ο aruannet rahanduse keskpika ja pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta, vaja -
duse korral koos linkidega teistes aruannetes sisalduvale teabele;
e) esitada selle ühtse aruande või aruandluspaketi  auditeerimiseks au -
diitorile, kes kontrollib, et muu paketis esitatud teave on kooskõlas 
raamatupidamisteabega;
f) avaldada raamatupidamise aastaaruande või sellele lisatud teabe osana hin -
nangulise veamäära, võttes aluseks järjepideva metoodika;
g) ajakohastada oma juhtimiskorda  ja avaldada korrapäraselt sellekohast 
teavet ning selgitama oma struktuuride ja protsesside valikut seoses valitud 
raamistikuga;
h) muuta auditi järelevalvekomitee selliseks auditikomiteeks, mis koosneb 
valdavalt sõltumatutest välisliikmetest, ja suurendada tema volitusi nii, et see 
hõlmaks riskijuhtimist, finantsaruandlust ning järelkontrolliüksuste ja auditi -
direktoraatide tööd ja tulemusi.
Soovituslik rakendamise aeg: 2018. aasta aprill.
52 Järeldused ja soovitused 
V auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Lazaros S. LAZAROU, võttis käesoleva 
aruande vastu 20. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel,
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

53
 Lisad
Raamistik „Hea juhtimistava avalikus sektoris” ja COSO 2013I lisa
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 ja 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 ja 12)
G.
(G-13, 14, 16 ja 17)COSO 2013. aasta sisekontrolli põhimõtted
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Rakendab häid tavasid 
läbipaistvuses,aruandluses ja auditeeri-misel, et saavutadatõhus vastutus.Juhib riske ja tulemusi 
usaldusväärse sisekontrolli ja tugeva avaliku /f_inants-juhtimise kaudu.Arendab üksuse, sealhulgas selle juhtkonna ja sellesse kuuluvate isikute võimekust.Määrab kindlaks sekkumised, mis on vajalikud kavandatud eesmärkide optimaalseks saavutamiseks.Määrab kindlaks tulemused jätkusuutliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kasu seisukohast.Tagab avatuse ja sidusrüh-made igakülgse kaasamise.Käitub ausalt, näitab üles kindlat pühendu-mist eetilistele väärtus-tele ja austab õigusriigi põhimõtteid.Raamistik
„Hea valitsemistava 
põhimõtted avalikus 
sektoris“ (CIPFA/IFAC) 
Organisatsioon hindab sisekontrolli puudusi ja teavitab neist õigel ajal parandusmeetmete võtmise eest vastutavaid asjaosalisi, sealhulgas vajaduse korral kõrgemat juhtkonda ja nõukogu.Organisatsioon valib, arendab ja viib läbi kehtivaid ja/või eraldi 
hindamisi, et selgitada välja, kas sisekontrolli elemendid on olemas ja toimivad.Organisatsioon vahetab organisatsiooniväliste osalejatega teavet küsimuste 
suhtes, mis mõjutavad sisekontrolli toimimist.Organisatsioon edastab organisatsioonisiseselt teavet, kaasa arvatud 
sisekontrolli eesmärkide ja kohustuste kohta, mis on vajalik sisekontrolli toimimiseks.Organisatsioon hangib või koostab ja kasutab asjaomast kvaliteetset teavet, 
et toetada sisekontrolli toimimist.Organisatsioon kasutab kontrollimeetmeid poliitika kaudu, milles on kindlaks 
määratud ootused, ja menetluste kaudu, mille abil viiakse poliitika ellu.Organisatsioon valib üldised tehnoloogia kontrollimise meetmed ja arendab 
neid, et toetada eesmärkide saavutamist.Organisatsioon valib kontrollimeetmed, mis aitavad maandada eesmärkide 
saavutamise riske vastuvõetavale tasemele, ja arendab neid.Organisatsioon teeb kindlaks muudatused, mis võivad sisekontrollisüsteemi 
oluliselt mõjutada, ja hindab neid.Organisatsioon võtab eesmärkide saavutamise riskide hindamisel arvesse 
pettuse võimalust.Organisatsioon teeb kindlaks kogu üksuse riskid seoses tema eesmärkide 
saavutamisega ja analüüsib riske nende juhtimise kindlaksmääramise 
seisukohast.Organisatsioon määrab eesmärgid kindlaks piisava selgusega, mis võimaldab 
eesmärkidega seotud riskid välja selgitada ja neid hinnata.Organisatsioon teeb üksikisikud vastutavaks nende sisekontrollikohustuste 
täitmise eest eesmärkide saavutamisel.Organisatsioon näitab üles püüdlust meelitada ligi, arendada ja hoida 
pädevaid inimesi kooskõlas eesmärkidega.Juhatus kehtestab nõukogu järelevalvel struktuurid, aruandlusahelad ning 
asjakohased volitused ja kohustused eesmärkide täitmiseks.Nõukogu näitab üles sõltumatust juhtimisest ning teeb järelevalvet sisekont-
rolli arengu ja tulemuste üle.Organisatsioon näitab üles pühendumist aususele ja eetilistele väärtustele.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
54 Lisad 
Valitud ühingu aruandluse raamistike põhielemendid
Direktiiv 2014/95/ELRahvusvaheline 
integreeritud aru ­
andluse nõukoguBulding trust 
award  raamistik 
(Ühendkuningriik)Rahvusvaheliste 
avaliku sektori 
raamatupidamis ­
standardite nõukogu 
soovituslik tegevus ­
suunis nr 2OECD suunised 
rahvusvahelistele 
ettevõtjatele
(III väljaanne)
Juhtimine Ühingujuhtimine JuhtimineKirjeldus, mis näitab 
selgelt juhtimisstruk -
tuuri ja juhtkonna 
hoiakut.
Läbipaistev teave 
juhtkonna tegevus -
viisi kohta, mis tagab 
organisatsiooni tõhusa 
juhtimiseJuhtimine Juhtimisstruktuurid ja 
-poliitika
RiskidKõnealuste küsimustega 
seonduvad peamised 
riskid, mis on seotud 
ettevõtja tegevusega, 
muu hulgas, kui see on 
asjakohane ja proportsio -
naalne, tema ärisuhete, 
toodete või teenustega, 
mis tõenäoliselt avalda -
vad nendes valdkondades 
kahjulikku mõju, ja kuidas 
ettevõtja neid riske juhibRiskid ja võimalusedSeosed riskide, stra -
teegiliste eesmärkide 
ja raamatupidamise 
aastaaruande kirjeldava 
osa vahel.
Kvantifitseeritud riskid.
Arutelu selle kohta, 
kuidas riskiprofiili dü -
naamika on aja jooksul 
arenenudRiskid ja ebakindlus: 
riskid ja ebakindlus 
koos finantsmõjuga, 
riskide maandamiseks 
mõeldud meetmed, 
sisemised ja välised 
riskidTeave riskijuhtimis- ja 
õigusaktide täitmise 
süsteemide kohta 
ning organisatsiooni 
tegevust käsitlevate 
avalduste või käitumis -
juhendite kohta.
Prognoositavad 
riskitegurid
Majandus ­ ja muud 
tulemusedNõuab teabe koosta -
mist kooskõlas mõne 
tunnustatud (riigisisese, 
liidupõhise või rahvusva -
helise) raamistikuga.
Avaldamine koos raama -
tupidamise aastaaruan -
dega või sellest eraldi 
(kuue kuu jooksul).
Mittefinantsaruanne 
peab sisaldama viiteid 
iga-aastastes finantsaru -
annetes esitatud sum -
madele ja täiendavaid 
selgitusi nende kohta.
Konkreetse organisat -
siooni tegevuse jaoks 
võtmetähtsusega tule -
muslikkuse mittefinantsi -
lised põhinäitajadVäljavaadeMajandustulemus -
te kirjeldamine 
mõistetavalt ja ausalt 
vastavalt asjaomastele 
finantsaruannetele.
Tegelike tulemuste 
võrdlemine oodatavate 
/ eelarves kajastatud 
tulemustega.
Kvantifitseeritud 
võtmetähtsusega tule -
muslikkuse põhinäita -
jad, mis on vastavuses 
strateegiliste eesmärki -
dega. Tasakaalustatud 
hinnang saavutatud 
eesmärkidele ja 
tulemustele (võrreldes 
seatud sihtidega)Teave finantsaruannete 
ning nendes esitatud 
näitajate muutumise ja 
suundumuste kohta.
Eelarve ja finantsaruan -
nete tegelikult esitatud 
summade võrdlusEttevõtte majandus- ja 
tegevustulemusedII lisa
Elemendid, mis on olemas kõigis 
raamistikes Elemendid, mis on olemas neljas 
raamistikus viiest Elemendid, mis on olemas kolmes 
raamistikus viiest 
55 Lisad II lisa
Direktiiv 2014/95/ELRahvusvaheline 
integreeritud aru ­
andluse nõukoguBulding trust 
award  raamistik 
(Ühendkuningriik)Rahvusvaheliste 
avaliku sektori 
raamatupidamis ­
standardite nõukogu 
soovituslik tegevus ­
suunis nr 2OECD suunised 
rahvusvahelistele 
ettevõtjatele
(III väljaanne)
Sotsiaal­  ja 
personaliteemadSotsiaal- ja 
personaliküsimused.
Inimõiguste austamineFinants-, toodetud, 
intellektuaalne,  
inim-, sotsiaalne 
ja suhte- ning 
looduskapital Arutelu organisatsiooni 
inimtegurite üle ja 
nende kvantitatiivne 
analüüs.
Üksikasjad võrdsete 
võimaluste ja mitmeke -
sisuse kohta-Töötajate ja muude si -
dusrühmadega seotud 
küsimused
Eesmärgid ja 
strateegiad-Strateegia ja 
vahendite jaotamine. 
SisendidEesmärgi selge 
sõnastamine.
Tasakaalustatud 
seisukoht edusammu -
de suhtes võrreldes 
eesmärkidegaTeave eesmärkide ja 
strateegiate kohta.
Ülesanded ja 
kujutluspiltÄriühingu eesmärgid
ÄrimudelÄrimudeli lühikirjeldus.
Äriühingu poliitika, 
sealhulgas rakendatud 
hoolsusmeetmete 
kirjeldus.
Selle poliitika tulemusedÄrimudel (tegevus, 
mis loob väärtust 
lühi-, keskpikas 
ja pikaajalises 
perspektiivis).
Väärtuse loomise 
protsess: sidusrüh -
mad, peamised ma -
teriaalsed küsimused, 
riskid, strateegilised 
eesmärgid, väärtuse 
loomise põhifaktorid, 
võtmetähtsusega 
tulemuslikkuse põhi -
näitajad, eesmärgid, 
mõjuErinevad 
rakendusmudelid.
Arutelu selle kohta, 
kuidas äritegevus 
toetab parlamendi 
laiemaid eesmärke. 
Arutelu kapitaliinves -
teeringute üle ja kuidas 
need aitavad saavutada 
kulutõhusust- -
Elemendid, mis on olemas kõigis 
raamistikes Elemendid, mis on olemas neljas 
raamistikus viiest Elemendid, mis on olemas kolmes 
raamistikus viiest 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
56 Lisad III lisaÜlevaade valitud avaliku sektori organite aruannetest ja raamatupidamise 
aastaaruannetest
ELi 2014. aasta 
konsolideeritud 
raamatupidamise 
aastaaruanne1Euroopa Inves ­
teerimisfondi 
2015. aasta 
aastaaruanneEuroopa Inves ­
teerimpanga 
2015. aasta 
finantsaruanneUSA 2015. 
aasta 
finants­
aruanneComptes de 
l’État 2014 
(Prantsusmaa)
Tekkepõhine raamatupidamisarvestus Jah Jah Jah Jah Jah
Kokkuvõte peamistest arvnäitajatest Jah Jah Jah Jah Jah
Lisatud sõltumatu audiitori arvamus Jah Jah Jah JahAvaldatud 
eraldi
Kavandatud ja saavutatud tulemuste võrdlus Jah Avaldatud eraldi Avaldatud eraldi Jah Jah
Juhtimisstruktuuri ja -küsimuste analüüs Kokkuvõetud2Jah Jah Jah Jah
Esimehe / presidendi / kõrgema ametniku 
eessõna/aruanneAvaldatud eraldi Jah Avaldatud eraldi JahAvaldatud 
eraldi
Vigu sisaldavate tehingute või tegevuse 
riskide aruteluAvaldatud eraldi Ei3Ei3Jah Ei
Eeskirjade eiramise taseme prognoos Avaldatud eraldi Ei Ei Jah Ei
Informatiivne aruanne aasta tegevuse kohta Avaldatud eraldi Jah Jah Jah Jah
Pikaajaline prognoos / jätkusuutlikkuse 
aruanneEi Avaldatud eraldi Avaldatud eraldi Jah Jah
Auditikomitee rolli ja järelduste kirjeldus Ei Jah Jah Ei Kokkuvõetud
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
1 Vt punktid 45 ja 46.
2 Vt punkt 45.
3 Ei kohaldata. Aruanded ei sisalda vigu sisaldavate tehingute või tegevuse riskide arutelu. Kontrollikojal on siiski andmed, et eeskirjade eiramiste arv 
ei ole märkimisväärne.
57 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
Komisjoni ühine vastus punktidele I–IV.
Komisjon saab aru, kui tähtis on järgida parimat võimalikku juhtimisraamistikku. Komisjon püüab järgida standar -
dites sätestatud või rahvusvaheliste või avaliku sektori organisatsioonide kehtestatud asjaomast täienevat parimat 
tava ning jätkab oma juhtimisstruktuuri kohandamist.
Komisjoni juhtimisraamistiku üldpõhimõtted (st komisjoni ja selle liikmete volitused, aruandekohuslus, kohustused, 
ametisse nimetamine ja tagasiastumine ning läbipaistvus) on sätestatud ELi aluslepingutes.
Volinike kolleegium delegeerib tegevusülesanded talitustele. Selleks, et komisjoni kõikides talitustes oleks eesmär -
kide saavutamiseks parim organisatsiooniline struktuur ja parimad sisekontrollisüsteemid, on komisjon kehtestanud 
organisatsiooni miinimumnõuded, mille aluseks on rahvusvaheliselt tunnustatud COSO (Treadway Komisjoni Spon -
sororganisatsioonide Komitee) raamistik. Komisjon andis ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes teada, 
et on need standardid tulemuslikult rakendanud.
Euroopa Komisjoni suhtes kohaldatav juhtimiskord on kohandatud selle riikideülesele olemusele ehk konkreetsele 
struktuurile sobivaks ning volinike kolleegiumi toetavad alalised haldustalitused. Nende miinimumnõuete alusel 
tehtigi 2000. aastal komisjoni juhtimisstruktuuri käsitlevad otsused. Samuti arvestati sõltumatute ekspertide komi -
tee aruannetega ja kontrollikoja arvamustega nr 4/97 ja nr 1/2000. Komisjoni kontrolli- ja auditikord on usaldus -
väärne ja kõikehõlmav ning praegu täiustamisel, et see oleks täiel määral kooskõlas COSO 2013. aasta sisekontrolli -
põhimõtetega. Peale selle vastab siseauditi talitus täiel määral siseaudiitorite standarditele, nagu tõendab ka väline 
kvaliteedihindaja. Selline kord võimaldab komisjonil teha edukat juhtimisstruktuuri toimimise järelevalvet.
Vt ka komisjoni vastus punktile VI.
V
Komisjoni juhtimisraamistiku üldpõhimõtted (st komisjoni ja selle liikmete volitused, aruandekohuslus ja kohustu -
sed) on sätestatud ELi aluslepingutes. Volinike kolleegium võtab vastu ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruande 
ning kolleegiumil lasub ka üldine poliitiline vastutus ELi eelarve haldamise eest. Komisjoni arvates hõlmab see tali -
tuste tööga seotud aruandekohuslust.
Reaalne järelevalve toimub esiteks komisjoni liikmete, kabinettide ja talituste suhteid reguleeriva töökorra kaudu, 
teiseks auditi järelevalvekomitee kaudu, kes tegeleb regulaarselt kõigi siseauditi talituse soovitustega, ning kolman -
daks selle kaudu, et volitatud eelarvevahendite käsutajad esitavad igal aastal komisjonile tegevusaruande ja kinni -
tava avalduse ning siseaudiitor esitab üldise arvamuse. Vt ka komisjoni vastused punktidele 55 ja 57.
Killustatuse kaotamine oli üks uue komisjoni prioriteete. Võeti kasutusele uus struktuur, mille puhul asepresidendid 
vastutavad laiemate poliitikavaldkondade eest, peasekretariaadi ja teiste kesksete talituste koordineeriv roll on suu -
renenud ning kasutatakse mitut juhtrühma, nagu tegevuspõhise haldamise juhtrühm ja ressursside eest vastutavate 
direktoraatide direktorite rühm.
Komisjoni vastus 58
VI
Kooskõlas parima tava, finantsmääruse ja oma põhikirjaga keskendub siseauditi talitus alati tehingute seaduslikkuse 
ja korrektsuse tagamise eest vastutavate peadirektoraatide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele, auditeerides ka nende 
järelkontrolli funktsiooni. Peale infoturbe juhtimise auditi käsitleti ka teisi juhtimisvaldkondi, nagu:
ο eesmärkide seadmine juhtimiskava raames;
ο iga-aastane tegevusaruandlus;
ο pettusevastaste strateegiate haldamine.
Auditi järelevalvekomitee on vaid üks mitmest vahendist, mille abil toimub volinike kolleegiumi järelevalve komis -
joni juhtimise (sh riskijuhtimise) ja sisekontrollitavade üle. Peamine kanal, mille kaudu kõigepealt volinikku ja seejä -
rel kolleegiumi teavitatakse, on ametlikud suhtlusviisid, mis on sätestatud volinike, nende kabinettide ja komisjoni 
talituste suhteid reguleerivas töökorras (regulaarsed koosolekud ning strateegiliste kavade, juhtimiskavade, iga-aas -
taste tegevusaruannete jms arutelu).
Riskijuhtimine, finantsaruandlus ja järelkontrolli tulemused kuuluvad tegevuspõhise haldamise juhtrühma, peasek -
retariaadi, eelarve peadirektoraadi ja asjaomaste volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutuse alla.
VII
Kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu kontseptuaalse raamistikuga avaliku 
sektori üldotstarbeliste finantsaruannete jaoks1 (kus on ette nähtud, et sellised aruanded koosnevad tõenäoliselt 
mitmest aruandest eri sidusrühmadele) esitab komisjon finantsaruannete koondpaketi. See sisaldab ELi aastaeel -
arve haldus- ja tulemusaruannet, finantsaruannet, ELi eelarve kaitse teatist ja ELi raamatupidamise aastaaruannet. 
Selles paketis esitatud teave on samas mahus nagu kontrollikoja valitud võrdlusüksuste esitatud teave. Peale selle 
saab lisateavet ka muudest dokumentidest, nagu komisjoni presidendi kõne olukorrast Euroopa Liidus, iga-aastane 
üldine aruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta, eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud soovituste järgimise 
järelmeetmete aruanne jms.
VIII Esimene loenditäpp.
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon püüab järgida standardites sätestatud või rahvusvaheliste või avaliku 
sektori organisatsioonide kehtestatud asjaomast täienevat parimat tava (vt vastused punktidele I–IV, VIII, 24–26 ja 
44–49) ning jätkab oma juhtimisstruktuuri kohandamist.
VIII Teine loenditäpp.
Kooskõlas finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 116 lõikega 2 on komisjon soovitusega nõus (vt ka komis -
joni vastust teise soovituse punktile h).
VIII Kolmas loenditäpp.
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjoni kontrollikord (sh siseauditi talitus) on usaldusväärne ja kõikehõlmav ning 
praegu täiustamisel, et see oleks täiel määral kooskõlas COSO 2013. aasta sisekontrollipõhimõtetega. Selline kord 
võimaldab komisjonil teha juhtimisstruktuuri toimimise üle piisavat järelevalvet.
1 Avaliku sektori üldotstarbeliste finantsaruannete kontseptuaalne raamistik, mille rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite 
nõukogu võttis vastu 2014. aasta oktoobris.
Komisjoni vastus 59
VIII Neljas loenditäpp.
Komisjon on soovitusega nõus.
Vt vastus punktile 62.
VIII Viies loenditäpp.
Komisjon on nõus soovitusega anda välja aruannete komplekt, mis leevendaks teabe kättesaadavuse ja kvaliteediga 
seotud lisariske. Vt ka vastus 2. soovituse punktile e.
Komisjon on juba selle poole liikunud, avaldades 19. juulil 2016 finantsaruannete koondpaketi.
Ühest dokumendist aruandekohusluse nõude täitmiseks ei piisa ning see ei oleks ka kooskõlas rahvusvaheliste 
avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu loodud avaliku sektori üldotstarbeliste finantsaruannete 
kontseptuaalse raamistikuga, kus on selgelt sätestatud, et üldotstarbelised finantsaruanded, mille eesmärk on anda 
aruandekohusluse ja otsustamise jaoks kasulikku teavet, koosnevad tõenäoliselt mitmest aruandest, millest igas 
käsitletakse täpsemalt finantsaruandluse eesmärkide eri aspekte. Kooskõlas kontseptuaalse raamistikuga esitab 
komisjon kontrollikoja välja toodud teemade kohta järgmised dokumendid.
VIII Viies loenditäpp. Esimene taane.
Komisjon koostab praegu juhtimisaruande ajakohastatud versiooni.
VIII Viies loenditäpp. Teine taane.
Komisjoniga seoses vastab septembris esitatav kõne olukorrast Euroopa Liidus presidendi aruandele.
VIII Viies loenditäpp. Kolmas taane.
ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes esitatud teabele lisaks käsitleb komisjon tegevus- ja strateegilisi riske 
põhjalikult kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning iga peadirektoraadi strateegilistes ja halduskavades.
VIII Viies loenditäpp. Neljas taane.
Teavet mitterahalise tulemuslikkuse kohta saab iga-aastastest tegevusaruannetest ning ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandest.
VIII Viies loenditäpp. Viies taane.
Üldine aruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta ning ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruanne sisaldavad teavet 
aastase tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta.
VIII Viies loenditäpp. Kuues taane.
Auditi järelevalvekomitee aastaaruandes on esitatud kokkuvõte komitee järeldustest oma missiooni täitmise kohta 
ja välja toodud probleemid, millele on juhitud volinike kolleegiumi tähelepanu. Auditi järelevalvekomitee tööd on 
käsitletud kokkuvõtvates aruannetes ja ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes. Auditi järelevalvekomi -
tee rolli ja järelduste kohta on tulevastes ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruannetes eraldi jaotis.
VIII Viies loenditäpp. Seitsmes taane.
Võlgnevuse ja tuludega seotud osas (st seoses suutlikkusega täita rahalisi kohustusi, võlga tagasi maksta või 
seda suurendada ning muuta maksumäärasid või leida uusi tuluallikaid) ei ole ELi eelarve võrreldav liikmesriikide 
eelarvetega.
Komisjoni vastus 60
ELis tagab tulevaste väljaminekute ja eelarveprioriteetide stabiilsuse ja ennustatavuse keskpikas ja pikas perspektii -
vis mitmeaastane finantsraamistik. Komisjon esitab nende teemade kohta teavet ELi aastaeelarve haldus- ja tule -
musaruandes, finantsaruandes, raamatupidamisaruandes ja vajaduse korral ka muudes aruannetes.
VIII Kuues loenditäpp.
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Uue finantsaruannete koondpaketi ja täiendavate aruannete aluseks olevast teabest tehakse kontrollikojale kätte -
saadavaks nii palju kui võimalik (st eriti olenevalt vajalike andmete esitamiseks kehtestatud tähtaegadest liikmesrii -
kide jaoks), et kontrollikoda saaks kontrollida põhimõtteühtlust.
VIII Seitsmes loenditäpp.
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon jätkab riski sisaldava üldsumma avaldamist ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandes.
VIII Kaheksas loenditäpp.
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon ajakohastab korrapäraselt oma juhtimiskorda ja avaldab selle ning selgi -
tab, kuidas ta järgib rahvusvahelisi standardeid ja head tava.
VIII Üheksas loenditäpp.
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt. Komisjon kaalub auditi järelevalvekomitee mandaadi keskel toimuva 
liikmesuse uuendamisel, kas suurendada nende väliste liikmete arvu, kes on auditi ja sellega seotuga kutsealaselt 
tõendatult kursis ning kelle on komisjon nimetanud ametisse pärast avatud ja läbipaistvat menetlust. Riskijuhti -
mine, finantsaruandlus ja järelkontrolli tulemused kuuluvad tegevuspõhise haldamise juhtrühma, peasekretariaadi, 
eelarve peadirektoraadi ja asjaomaste volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutuse alla. Suhtluskanalid (sh eriti 
iga-aastased tegevusaruanded, haldus- ja strateegilised kavad jms) tagavad selle, et volitatud eelarvevahendite 
käsutajad teavitavad vastavaid volinikke ja kolleegiumit, et viimane saaks teha nõuetekohast järelevalvet. Peale selle 
auditeerib siseauditi talitus regulaarselt asjaomaste peadirektoraatide järelkontrolli funktsiooni (eriti sellistes täht -
sates valdkondades nagu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) ja selle leide arutab auditi järelevalvekomitee. 
Komisjon kaalub, kas kutsuda siseauditi talitus auditeerima riskijuhtimise, finantsaruandluse ja järelkontrolli funkt -
siooniga (eriti teise tasandi kontrolliga) seotud juhtimiskorda, et uurida, kuidas selle toimimist veelgi täiustada.
Tähelepanekud
15
Esimene ainulaadne komisjoni juhtimise tunnusjoon on see, et vastutusalade jaotus ja aruandlusliinid on sätestatud 
aluslepingutes (artikkel 317) ja finantsmääruses (artikkel 66) ning kirjeldatud 2000. aasta valges raamatus, milles 
arvestati ka sõltumatute ekspertide komitee soovitustega.
Teine komisjoni juhtimise tunnusjoon on see, et kui ametisse asub uus volinike kolleegium, võidakse organisatsiooni 
struktuur ning juhtimis- ja aruandluskord läbi vaadata. See toimub volinikele saadetavate missioonikirjade, Euroopa 
Komisjoni töömetoodika (vt C(2014) 9004) ning volinike ja talituste omavahelise kirjaliku töökorra kaudu.
Komisjoni vastus 61
21
Komisjoni juhtimisraamistiku üldpõhimõtted (st volitused, aruandekohuslus ja kohustused) on sätestatud ELi 
aluslepingutes. Volinike kolleegium võtab vastu ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruande ning kolleegiumil 
lasub ka üldine poliitiline vastutus ELi eelarve haldamise eest. Komisjoni arvates hõlmab see talituste tööga seotud 
aruandekohuslust.
Reaalne järelevalve toimub esiteks komisjoni liikmete, kabinettide ja talituste suhteid reguleeriva töökorra kaudu, 
teiseks auditi järelevalvekomitee kaudu, kes tegeleb regulaarselt kõigi siseauditi talituse soovitustega, ning kolman -
daks selle kaudu, et volitatud eelarvevahendite käsutajad esitavad igal aastal komisjonile tegevusaruande ja kinni -
tava avalduse ning siseaudiitor esitab üldise arvamuse.
5. selgitus. Komisjoni vastutusala
Komisjon on ajavahemikul 2007–2016 juhtimist ja aruandlust muutnud.
23
Komisjon kaotas siseauditiüksused, sest aja möödudes on muutunud üha olulisemaks, et siseauditi funktsioon 
vaataks ühe peadirektoraadi piiridest kaugemale. See on võimalik, kui on olemas täiesti tsentraliseeritud siseauditi 
funktsioon. Peale selle on keskne siseauditi talitus täiesti sõltumatu, mis tagab auditite kvaliteetsuse. Üks väline 
kvaliteedihindaja märkis, et järelevalve siseauditiüksuste kaudu ei olnud piisavalt sõltumatu ehk siis tema arvates oli 
nende sõltumatus ohus, aga siseauditi talitusele andis ta selles küsimuses hea hinnangu.
Praegu annab siseauditi talitus, nagu varem sisekontrolliüksusedki, peadirektoraatidele piiratud ulatusega kinnitava 
aruande (esimest korda 2016. aasta veebruaris ja 2015. aasta kohta), mida kasutatakse iga-aastase tegevusaruande 
koostamisel.
24
Kontrollikoja mainitud üksuste personal ei tegele ainult auditeerimise ja kontrollimisega.
Järelkontrolli funktsioon kuulub paljudes suurte kuludega peadirektoraatides (kus seda nimetatakse sageli audi -
tifunktsiooniks) volitatud eelarvevahendite käsutaja sisekontrollisüsteemi. Neid tuleb vaadelda siseauditi funktsioo -
nist selgelt eraldi.
25
Peale infoturbe juhtimise auditi käsitleti ka teisi juhtimisvaldkondi (eelkõige, aga mitte ainult, mitut peadirektoraati 
hõlmavates auditites); näiteks alljärgnevat käsitlevates auditites:
ο eesmärkide seadmine juhtimiskava raames;
ο iga-aastane tegevusaruandlus;
ο pettusevastaste strateegiate haldamine;
ο majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastaga seotud töö juhtimine;
ο teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis tegutseva ühise tugikeskuse juhtimine;
ο ELi usaldusfondide valitsemine;
ο detsentraliseeritud asutuste järelevalve;
ο IT-valdkonna juhtimine.
Komisjoni vastus 62
7 . selgitus. Mõningaid siseauditi talituse olulisi soovitusi juhtimise kohta ei ole järgitud
Komisjon on koostamas juhtimisaruande ajakohastatud versiooni.
26
Siseauditi talitus on nõus kontrollikoja hinnanguga, et ebaseaduslike ja ebakorrektsete kulutuste risk on oluline. Just 
sellepärast kulub umbes 40–50% auditiajast eeskirjade eiramise ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks ette 
nähtud juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamisele.
See hõlmab tähtsaid peadirektoraadi kontrollistrateegiate (sh järelkontrolli funktsiooni) auditeid, mis hõlmavad 
peamisi poliitiliste kulutuste valdkondi. Kõik need auditiaruanded saadetakse auditi järelevalvekomiteele, kes neile 
reageerib.
Kooskõlas parima tava, finantsmääruse ja oma põhikirjaga keskendub siseauditi talitus alati tehingute seaduslikkuse 
ja korrektsuse tagamise eest vastutavate peadirektoraatide juhtimis- ja kontrollisüsteemidele.
Auditi järelevalvekomitee on vaid üks mitmest vahendist, mille abil toimub volinike kolleegiumi järelevalve komis -
joni juhtimise (sh riskijuhtimise) ja sisekontrollitavade üle. Peamine kanal, mille kaudu kõigepealt volinikku ja seejä -
rel kolleegiumi teavitatakse, on ametlikud suhtlusviisid, mis on sätestatud volinike, nende kabinettide ja komisjoni 
talituste suhteid reguleerivas töökorras (regulaarsed koosolekud ning strateegiliste kavade, juhtimiskavade, iga-aas -
taste tegevusaruannete jms arutelu).
30
Komisjon kinnitab, et auditi järelevalvekomitee 2015. aasta mandaat hõlmab Euroopa Kontrollikoja soovituste täit -
mise järelkontrolli tugevdamist. Auditi järelevalvekomitee analüüsib Euroopa Kontrollikoja aruandeid ja asjaomaseid 
leide vajaduse korral oma temaatilistel aruteludel, mis toimuvad siseauditi talituse auditiaruannete rühmade kohta.
Siseauditi talitus auditeerib paljude suurte kuludega peadirektoraatide järelkontrolli funktsiooni tulemuslikkust. Nii 
tegeleb see volitatud eelarvevahendite käsutajate sisekontrollisüsteemi tähtsa osaga, mille eesmärk on ennetada, 
avastada ja parandada eeskirjade eiramisi (vt vastus punktile 26). Auditi järelevalvekomitee tegeleb nende problee -
midega siseauditi talituse auditites käsitletud ulatuses.
Vastus tabelile 2.
Kõik siseauditi talituse riskijuhtimise, sisekontrolli ning finants- ja mittefinantstulemuslikkuse aruandluse auditeeri -
mise aruanded saadetakse auditi järelevalvekomiteele, kes nendele reageerib. See soodustab komisjoni järelevalvet, 
tagades siseauditi talituse sõltumatuse, jälgides selle töö kvaliteeti ja kontrollides soovituste täitmist. Peale selle 
käsitleb see olulisi sisekontrolli raamistikuga seotud dokumente.
Komisjoni vastus 63
31
Riskijuhtimine, finantsaruandlus ja järelkontrolli tulemused kuuluvad tegevuspõhise haldamise juhtrühma, pea -
sekretariaadi, eelarve peadirektoraadi ja asjaomaste volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutuse alla. Suht -
luskanalid (sh eriti iga-aastased tegevusaruanded, haldus- ja strateegilised kavad jms) tagavad selle, et volitatud 
eelarvevahendite käsutajad teavitavad vastavaid volinikke ja kolleegiumit, et viimane saaks teha nõuetekohast 
järelevalvet. Peale selle auditeerib siseauditi talitus regulaarselt asjaomaste peadirektoraatide järelkontrolli funkt -
siooni (eriti sellistes tähtsates valdkondades nagu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) ja selle leide arutab 
auditi järelevalvekomitee.
Teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel (Maailma Toiduprogramm, Euroopa Investeerimispank, Maailmapank ja 
ÜRO) on teistsugune juhtimisstruktuur.
35
Komisjon tegeleb kõigi kontrollikoja tähelepanekutega käimasoleval sisekontrolliraamistiku läbivaatamisel.
36
Komisjoni kõiki eripärasid arvestades tuleb COSO teist põhimõtet käsitleda kahest vaatevinklist. Peadirektoraa -
tide tasandil teeb iga peadirektor sisekontrolli koordinaatori kaudu sõltumatut järelevalvet sisekontrolli arengu ja 
tulemuste üle. Komisjoni tasandil teeb sisekontrolli arengu ja tulemuslikkuse üle sõltumatut järelevalvet volinike 
kolleegium – COSO teises põhimõttes nimetatud direktorite nõukoguga samaväärne üksus (vt vastus punktile 21).
Et anda toetust ja nõu finantsjuhtimise, õigusaktide tõlgendamise, sisekontrolli ja riskijuhtimise küsimustes, loodi 
keskne finantstalitus, kes aga ei tee järelevalvet sisekontrollisüsteemi tegeliku toimimise üle.
37
Komisjoni reformi käigus loodud ja finantsmääruses sätestatud raamistikus on toodud kohustuste ja aruandekohus -
luse mõistlik määratlus. Peadirektoraadid peavad kehtestama organisatsioonilise struktuuri ja sisekontrollisüstee -
mid, kaasa arvatud edasidelegeerimise õigusaktid ja asjaomase järjestikuse aruandluse süsteemi, mis tagavad igas 
peadirektoraadis kindluse nõuetekohasuses.
Iga-aastases tegevusaruandes esitatud avalduste põhjendatuse tuvastamise aluseks on selliste aruannete koosta -
mise juhised (ja suunised). Need on usaldusväärne alus, mille põhjal koostada kinnitav avaldus, ja samuti on need 
selge võrdlusalus, mille põhjal saab käsitleda peadirektoraate vastutavana. Peale selle on iga-aastastes tegevusaru -
annetes jaotis siseaudiitori aruannete kohta ja järeldus kontrolli olukorra kohta peadirektoraadis. Iga-aastase tege -
vusaruande läbivaatamine tagab selle kvaliteedi, et poliitiline tasand võiks juhtkonna ja teisi kinnitusi usaldada.
Komisjon analüüsib siiski, kas teatud tahke saab veel selgemaks muuta.
Komisjoni vastus 64
38
Alates 2013. aastast on komisjon igal aastal esitanud ELi finantshuvide kaitse aastaaruandes (artikli 325 aruanne) 
aruande pettusevastase strateegia elluviimise kohta.
39
Kuigi komisjoni arvates on pettusevastaste strateegiatega seotud metoodikas ja suunistes peadirektoraatidele pet -
tuseriskiga piisavalt arvestatud, koostab ta praegu ettepanekut lisada pettuseriski sõnaselge käsitlus uude sisekont -
rolli raamistikku.
42
Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu teise soovitusliku tava suuniste (RPG 2) kohase 
finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi eesmärk on esitada selgitus üksuse finantsaruannetes sisalduvate 
oluliste kirjete, tehingute ja sündmuste ning neid mõjutavate tegurite kohta.
Sellepärast on loogiline, et finantsaruannete arutelus ja analüüsis keskendutakse komisjoni presidendi kümnele 
prioriteedile, sest need on strateegia „Euroopa 2020” jätk ning sel hetkel peamised komisjoni poliitika ja ELi raha 
kasutamise mõjurid. Peale selle hõlmab finantsaruannete arutelu ja analüüs ka teavet strateegia „Euroopa 2020” 
kohta. Finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokument muutub siiski pidevalt. Sellepärast on komisjon endiselt ava -
tud aruteludeks sisu ja rõhuasetuse täiustamise üle.
44 Kolmas loenditäpp.
ELi raamatupidamise aastaaruande võtab vastu komisjon.
44 Neljas loenditäpp. 
Komisjon märgib, et komisjoni tekkepõhine raamatupidamis- ja aruandlussüsteem on seega paljude liikmesriikidega 
võrreldes väga hästi välja arendatud.
45 Teine loenditäpp.
Komisjoni koostatud finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi ülesehitus ja sisu vastavad rahvusvaheliste 
avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu suunistes (RPG 2) soovitatule.
45 Kolmas loenditäpp.
Nagu kontrollikoda märkis, on Euroopa Liidu Teatajas lisatud raamatupidamisaruandele kinnitav avaldus. Komisjonil 
oleks hea meel võimaluse üle lisada raamatupidamisaruandele kontrollikoja arvamus kohe, kui see vastu võetakse, 
nagu see toimub erasektoris.
45 Viies loenditäpp.
Samuti lisab komisjon finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumenti teavet eri juhtimisviiside, finantsaruandluse 
ja aruandekohusluse kohta.
Komisjon on koostamas juhtimisaruande ajakohastatud versiooni.
Komisjoni vastus 65
45 Kuues loenditäpp.
ELi raamatupidamise aastaaruande võtab vastu komisjon. Kuna eessõna on finantsaruandes, siis seda raamatupida -
mise aastaaruandes ei korrata. Komisjon kaalub eessõna lisamist.
45 Seitsmes loenditäpp.
Peale raamatupidamise aastaaruande ja sellega kaasas oleva teabe koostab komisjon ka ELi aastaeelarve haldus- 
ja tulemusaruande, teatise ELi eelarve kaitsmise kohta, finantsaruande, üldise aruande ELi tegevuse kohta ning 
Euroopa Komisjoni presidendi kõne olukorrast Euroopa Liidus. Neis dokumentides on palju muud kui finantsteavet 
ning neis käsitletakse tegevus- ja strateegilisi riske.
ELi raamatupidamise aastaaruanne sisaldab rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites (rahvusvahelised avaliku 
sektori raamatupidamisstandardid) ja ELi raamatupidamiseeskirjades nõutud teavet.
Tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riski sisaldava üldsumma (makse ajal ja sulgemise ajal) avaldab 
komisjon ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes. Samuti on aruandes arutelu selle kohta, millised kuluvald -
konnad on kõige veaaltimad.
45 Kaheksas loenditäpp.
Kuna ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes on ebakorrektsete tehingute risk kvantifitseeritud (riski sisaldav 
summa makse ajal ja sulgemise ajal), leiab komisjon, et seda teavet ei ole mõtet korrata. Vt vastus eespool.
45 Üheksas loenditäpp. – Esimene taane.
Peale raamatupidamise aastaaruande ja sellega kaasas oleva teabe koostab komisjon ka ELi aastaeelarve haldus- 
ja tulemusaruande, teatise ELi eelarve kaitsmise kohta, finantsaruande, üldise aruande ELi tegevuse kohta ning 
Euroopa Komisjoni presidendi kõne olukorrast Euroopa Liidus, mis kõik sisaldavad teavet mitterahalise tulemuslik -
kuse kohta.
45 Üheksas loenditäpp. – Teine taane.
Peale raamatupidamise aastaaruande ja sellega kaasas oleva teabe koostab komisjon ka ELi aastaeelarve haldus- 
ja tulemusaruande, teatise ELi eelarve kaitsmise kohta, finantsaruande, üldise aruande ELi tegevuse kohta ning 
Euroopa Komisjoni presidendi kõne olukorrast Euroopa Liidus.
45 Üheksas loenditäpp. – Kolmas taane.
Teavet strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkidega seotud edusammude kohta ajakohastatakse regulaar -
selt ja see avaldatakse Eurostati veebisaidil ja sellest antakse teada ka seoses Euroopa poolaastaga. Vt ka vastus 
punktile 42.
Komisjoni vastus 66
45 Kümnes loenditäpp.
Võlgnevuse ja tuludega seotud osas (st seoses suutlikkusega täita rahalisi kohustusi, võlga tagasi maksta või 
seda suurendada ning muuta maksumäärasid või leida uusi tuluallikaid) ei ole ELi eelarve võrreldav liikmesriikide 
eelarvetega.
ELis tagab tulevaste väljaminekute ja eelarveprioriteetide stabiilsuse ja ennustatavuse keskpikas ja pikas perspektii -
vis mitmeaastane finantsraamistik. Komisjon esitab nende teemade kohta teavet eri aruannetes.
45 Üheteistkümnes loenditäpp.
Auditi järelevalvekomitee rollist on juttu kokkuvõtvates aruannetes ja ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaru -
andes. Auditi järelevalvekomitee rolli ja järelduste kohta on tulevastes ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruanne -
tes eraldi jaotis.
Ühine vastus punktidele 46–47 .
Sel aastal avaldas komisjon esimest korda kõikehõlmava finantsaruannete koondpaketi. Sellega esitas komisjon 
kogu olulisima finantsteabe 2015. aasta kohta. Paketti kuuluvad järgmised dokumendid:
a) ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruanne, milles on teave ELi eelarve tulemuslikkuse kohta ELi eelarvega 
2015. aasta lõpuks saavutatud tulemuste alusel. See hõlmab ka komisjoni ELi eelarve haldamist 2015. aastal ning 
ülevaadet sellest, kuidas toimivad sisekontrollisüsteemid, mille komisjoni talitused on kehtestanud, et tagada po -
liitiliste ja tegevuseesmärkide saavutamine ning suurimate riskide vältimine. See sisaldab hinnangut seaduslikkuse 
ja korrektsuse riskidele ning kontrollimehhanismide ja pettusevastaste strateegiate kulutõhususele; 
b) finantsaruanne, milles on üksikasjalik ülevaade tulude ning vahendite jaotuse kohta liikmesriigiti ja mitmeaastase 
finantsraamistiku rubriikide kaupa;
c) teatis ELi eelarve kaitsmise kohta, milles käsitletakse ebaseaduslike ja ebakorrektsete kulutuste ELi vahenditest 
rahastamise välistamise meetmeid ning seda, kuidas on kaasatud ja mõjutatud liikmesriigid;
d) ELi raamatupidamise aastaaruanne (st varad ja kohustised, tulud ja kulud) 2015. aasta lõpu seisuga.
Finantsaruannete koondpaketi algusesse on lisatud eelarve eest vastutava voliniku eessõna. 
Komisjoni sisekontrollisüsteemide ja riskijuhtimise eest võtab ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruande vastuvõt -
misega üldvastutuse volinike kolleegium.
48
Komisjon avaldab hinnangulise riski sisaldava summa ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes ning ennetus -
meetmete ülevaate teatises ELi eelarve kaitsmise kohta. Iga-aastases tegevusaruandes annab vastutav volitatud 
eelarvevahendite käsutaja aru tehtud kontrollide tulemustest ja esitab hinnangulise ebakorrektsete maksete riski 
sisaldava summa. Peale selle käsitletakse iga-aastases tegevusaruandes ka leitud vigade laadi. Eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise menetlusega seoses on komisjon andnud Euroopa Parlamendile tema nõudmisel aru ka meet -
metest, mida on võetud konkreetsete poliitikavaldkondade kõige sagedasemate vigade vältimiseks.
Komisjoni vastus 67
49
Komisjon on alates 2013. aastast täiustanud teavet riski sisaldavate summade kohta, eelkõige lisades maksmise ajal 
ja sulgemisel riski sisaldavad kogusummad. Viimati nimetatus on arvestatud finantskorrektsioone ja sissenõudeid, 
mis on täpsemalt esitatud teatises ELi eelarve kaitsmise kohta.
Enne 2013. aastat esitas komisjon kokkuvõtvas aruandes läbipaistvalt kuluvaldkondade jaoks tehtud eraldistega 
seoses hinnangulise riski sisaldava summa eraldistes. Lisateavet sai vastavatest iga-aastastest tegevusaruannetest.
50
Peale jääkvigade määra arvutamise piiratud läbivaatamise kulutab siseauditi talitus märgatava osa oma ressurssi -
dest (umbes 40–50%) eeskirjade eiramise ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks ette nähtud juhtimis- ja 
kontrollisüsteemide hindamisele.
Siseauditi talituse selline tegevus on andnud reaalseid tulemusi, eriti põllumajanduse ja maaelu arengu peadirek -
toraadis. Selle üle väljendas heameelt nii kontrollikoda kui ka eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav 
institutsioon.
51
Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat täidab oma eelarvet peamiselt otse, aga see tähendab teistsugust 
kinnituse saamise mudelit kui eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, mis moodustab 80% ELi eelarve täitmisest.
Vt ka komisjoni vastus Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punktile 1.35:
„Komisjon on seisukohal, et viide USA föderaalvahendeid haldavate asutuste kasutatavale statistilisele metoodikale 
ei ole koostöös liikmesriikidega täidetavate eelarvetega vahendite puhul sobilik.” Eelarve täitmisel koostöös liikmes -
riikidega ei toetu komisjon mitte oma ELi tasandi agentuuride kuluaudititele, vaid iseseisvate liikmesriikide audi -
tiasutustele, kes auditeerivad riikide tehtud kulutusi (sageli koos riikliku kaasrahastamisega). Sellepärast on komis -
jon seisukohal, et ELi-ülese statistiliselt usaldusväärse enda auditeerivate abisaajate veamäära hinnangu esitamine 
ei annaks eelarve kulupoole täitmisele koostöös liikmesriikidega mingit lisaväärtust.
Kooskõlas õigusraamistiku nõuetega jätkab komisjon koostööd liikmesriikide auditeerimisasutustega ja määratleb 
statistiliselt usaldusväärse metoodika, kuidas hinnata veamäära ning kasutada selliseid veamäärasid pärast nende 
paikapidavuse kontrollimist. Komisjon rakendab seega ühtse auditi põhimõtet, keskendudes oma tegevuses liik -
mesriikide audiitorite auditeerimisele ning nende auditite valideerimisele. Selle aluseks on Euroopa Kontrollikoja 
arvamus nr 2/2004 ühtse auditimudeli kohta (ja ettepanek ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta). Selline lähe -
nemisviis on täielikult kooskõlas eesmärgiga vähendada abisaajate halduskoormust ning sellega vähendatakse ka 
vajadust audiitorite ametikohtade järele komisjonis.
Komisjoni vastus 68
53
Komisjon märgib, et Ameerika Ühendriikide välisaudiitor (aruandlusbüroo) on tuvastanud olulised nõrgad küljed ja 
teinud järelduse, et kuni keskvalitsus ei ole rakendanud tulemuslikke protsesse täieliku lubamatute maksete tege -
mise määra kindlakstegemiseks ning võtnud selliste maksete tulemuslikuks vähendamiseks eri üksustes ja program -
mides sobivaid meetmeid, puudub mõistlik veendumus föderaalsete vahendite kasutamise piisavas kaitstuses.
Samuti märgib komisjon, et Ameerika Ühendriikide presidendi täitevbüroo mainis 2014. aasta 20. oktoobri juhises 
järgmist. Töö teiste üksustega. Agentuurid peaksid kaaluma tööd põhjaliku abisaajaauditi ( single audit ) läbivate 
üksustega (nt abisaajad), et toetada käimasolevaid auditeid, mis aitaks hinnata lubamatute maksete määra ja 
summat.
Komisjon rõhutab, et esitab ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes hinnangulise maksmisel riski sisaldava 
summa (kus ei ole arvestatud lubamatute maksetega seotud sissenõudmisi). Sellele teabele lisab komisjon hinnan -
gulise sulgemisel riski sisaldava summa (kus on arvestatud mitmeaastaste korrektiivsüsteemide mõju).
57
Komisjon viitab Euroopa Parlamendi varasematele taotlustele antud vastustele ja kinnitab taas oma seisukohta 
kontrollikoja nimetatud kinnituse andmise küsimuses (vt komisjoni vastust kontrollikoja 2012. aasta aastaaruande 
punktile 1.40).
Vt ka vastus kokkuvõtte punktile V.
Järeldused ja soovitused
58
Komisjon jätkab tegevust selle nimel, et auditi, finantsjuhtimise ja kontrolliga seotud juhtimiskord oleks kooskõlas 
standardites sätestatud või rahvusvaheliste või avaliku sektori organisatsioonide kehtestatud asjaomase parima 
tavaga (vt komisjoni täpsemad vastused punktidele I–IV, IX, 24–26 ja 44–46).
59
Komisjoni juhtimisraamistiku üldpõhimõtted (st volitused, aruandekohuslus ja kohustused) on sätestatud ELi alusle -
pingutes. Vt ka komisjoni vastused punktidele 21, 55 ja 57.
60
Auditi järelevalvekomitee on vaid üks mitmest vahendist, mille abil toimub volinike kolleegiumi järelevalve komis -
joni juhtimise (sh riskijuhtimise) ja sisekontrollitavade üle. Peamine kanal, mille kaudu kõigepealt volinikku ja seejä -
rel kolleegiumi teavitatakse, on ametlikud suhtlusviisid, mis on sätestatud volinike, nende kabinettide ja komisjoni 
talituste suhteid reguleerivas töökorras (regulaarsed koosolekud ning strateegiliste kavade, juhtimiskavade, iga-aas -
taste tegevusaruannete jms arutelu).
Komisjoni vastus 69
61
Vt ka komisjoni vastus punktile 39.
62
Raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmise tähtpäev on sätestatud finantsmääruses ja selleks on 31. juuli. Sel 
aastal on komisjon koostöös kontrollikojaga nihutanud 2015. aasta raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmise üle 
kahe nädala varasemaks. Kuna see oleneb väga palju liikmesriikide andmete esitamise tähtaegadest, uurib komis -
jon, kas on võimalik seda tähtaega veelgi ettepoole tuua.
63
Komisjon ei esita muud kui finantsteavet vähem kui teised asutused, see lihtsalt esitatakse teistes üldotstarbelistes 
finantsaruannetes, mitte raamatupidamise aastaaruandes. Peale selle avaldab komisjon alates 2016. aastast nende 
aruannete koondpaketi, kus on esitatud finants- ja ka muu kui finantsteave (vt eelmised vastused).
Nagu varem mainitud, nähakse rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu kontseptuaal -
ses raamistikus (punkt 8.6) ette, et kasutada tuleb mitut üldotstarbelist finantsaruannet, sh raamatupidamise aasta -
aruanne või finantsaruanne, finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokument ja muud aruanded, milles rahuldatakse 
kasutajate täiendava teabe vajadused.
64
Komisjon ei nõustu kontrollikoja arvamusega, et veariski sisaldavate summade prognoosid ei ole koostatud põhi -
mõtteühtse metoodika alusel. Peadirektoraadid peavad esitama andmed kesktalituste välja antud iga-aastase tege -
vusaruande suuniste kohaselt. Eri mõisted ja näitajad on määratletud piisavalt paindlikult, et oleks võimalik arves -
tada eri peadirektoraatide erineva olukorraga ja ikkagi tagada andmete konsolideerimiseks piisav põhimõtteühtlus2.
65
Vt alljärgnevad viited konkreetsetele järeldustele antud vastustele.
65 Esimene loenditäpp.
Vt vastuseid punktidele 24–26.
65 Kolmas loenditäpp. – Esimene taane.
Vt vastus punktile 30.
Komisjon kinnitab, et auditi järelevalvekomitee 2015. aasta mandaat hõlmab Euroopa Kontrollikoja soovituste täit -
mise järelkontrolli tugevdamist.
65 Kolmas loenditäpp. – Teine taane.
Vt vastused punktidele 30 ja 31.
2 Vt ka komisjoni vastused kontrollikoja 2010. aasta aruande punktidele 1.19–1.20, kontrollikoja 2011. aasta aruande punktidele 1.22, 1.23 ja 1.25, 
kontrollikoja 2012. aasta aruande punktidele 1.41–1.42 ja 1.44–1.45, kontrollikoja 2013. aasta aruande punktidele 1.29–1.30 ja 1.32, kontrollikoja 
2014. aasta aruande punktidele 1.50, 1.53–1.54 ja 1.65 ning kontrollikoja 2015. aasta aruande punktidele 1.35 ja 1.48.
Komisjoni vastus 70
65 Kolmas loenditäpp. – Kolmas taane.
Vt vastused punktidele VIII, 30, 31 ja 45. Aruandlus tulemuslikkuse kohta on tegevuspõhise haldamise juhtrühma, 
peasekretariaadi, eelarve peadirektoraadi ja asjaomaste volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutusala.
65 Kolmas loenditäpp. – Neljas taane.
Vt komisjoni vastused punktidele 26, 30 ja 31.
65 Neljas loenditäpp.
Vt vastus punktile 39.
65 Viies loenditäpp.
Vt vastus punktile 62.
65 Kuues loenditäpp. – Esimene taane.
Komisjon koostab praegu juhtimisaruande ajakohastatud versiooni.
65 Kuues loenditäpp. – Teine taane.
Komisjoniga seoses annab selle president saavutustest ja väljakutsetest aru oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus.
Peale selle annab komisjon igal aastal avaldatavas üldises aruandes liidu tegevuse kohta aru ELi möödunud aasta 
peamistest algatustest ja saavutustest. Selles käsitletakse komisjoni edusamme oma prioriteetide saavutamisel (see 
hõlmab palju rohkemat kui finantsteave). Selles on ka komisjoni presidendi eessõna.
65 Kuues loenditäpp. – Kolmas taane.
Riskijuhtimine on komisjonis peamiselt strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli kavandamisetapi osa, 
täpsemalt komisjoni iga talituse strateegilise kava ja juhtimiskava ettevalmistamise osa. Kriitilise tähtsusega riski -
dest antakse aru juhtimiskava 4. lisas ja võimalike talitusteüleste kriitilise tähtsusega riskidega tegelevad kesksed 
talitused. Olulisi realiseerunud riske käsitletakse iga-aastastes tegevusaruannetes ning ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandes.
Haldus- ja tulemusaruandes esitatud teabele lisaks annab komisjon poliitilistest eesmärkidest, väljakutsetest ja ris -
kidest aru mitmel eri viisil. Poliitilise tasandi väljakutsetest ja võimalustest teavitamine toimub peamiselt presidendi 
esitatud kõnes olukorrast Euroopa Liidus. Iga poliitikavaldkonna probleemidest antakse põhjalikumalt aru ka iga 
peadirektoraadi strateegilises ja juhtimiskavas.
65 Kuues loenditäpp. – Neljas taane.
Teavet mitterahalise tulemuslikkuse kohta saab iga-aastastest tegevusaruannetest ning ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandest.
Komisjoni vastus 71
65 Kuues loenditäpp. – Viies taane.
Selline teave on ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes, finantsaruandes ning iga-aastases üldises aruandes 
ELi tegevuse kohta.
65 Kuues loenditäpp. – Kuues taane.
Auditi järelevalvekomitee põhikirjas on nõue, et komitee peab oma tegevusest igal aastal volinike kolleegiumile aru 
andma. Auditi järelevalvekomitee aastaaruandes on esitatud kokkuvõte komitee järeldustest oma missiooni täitmise 
kohta ja välja toodud probleemid, millele on juhitud volinike kolleegiumi tähelepanu. See on osa tõendusmaterjali -
dest, mille alusel komisjon võtab vastu ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruande. Auditi järelevalvekomitee tööd 
on käsitletud kokkuvõtvates aruannetes ja ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes. Auditi järelevalveko -
mitee rolli ja järelduste kohta on tulevastes ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruannetes eraldi jaotis.
65 Kuues loenditäpp. – Seitsmes taane.
Võlgnevuse ja tuludega seotud osas (st seoses suutlikkusega täita rahalisi kohustusi, võlga tagasi maksta või 
seda suurendada ning muuta maksumäärasid või leida uusi tuluallikaid) ei ole ELi eelarve võrreldav liikmesriikide 
eelarvetega.
ELis tagab tulevaste väljaminekute ja eelarveprioriteetide stabiilsuse ja ennustatavuse keskpikas ja pikas perspektii -
vis mitmeaastane finantsraamistik. Komisjon esitab nende teemade kohta teavet eri aruannetes.
Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu soovituslike tavade suunises ei mainita, et 
raamatupidamise aastaaruandes või sellega koos peaks aru andma ka rahanduse jätkusuutlikkuse kohta.
65 Seitsmes loenditäpp.
Komisjon ei nõustu kontrollikoja arvamusega, et veariski sisaldavate summade prognoosid ei ole koostatud põhi -
mõtteühtse metoodika alusel. Peadirektoraadid peavad esitama andmed kesktalituste välja antud iga-aastase tege -
vusaruande suuniste kohaselt. Eri mõisted ja näitajad on määratletud piisavalt paindlikult, et oleks võimalik arves -
tada eri peadirektoraatide erineva olukorraga ja ikkagi tagada andmete konsolideerimiseks piisav põhimõtteühtlus.
Komisjon arvab, et Ameerika Ühendriikide agentuuridega seotud võrdlusalustele viitamine ei ole ELi eelarvega 
seoses sobilik (vt vastus punktile 53).
1. soovitus. Selgitada, kui ei tegutseta vastavalt parimale tavale
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon püüab järgida standardites sätestatud või rahvusvaheliste või avaliku 
sektori organisatsioonide kehtestatud asjaomast täienevat parimat tava (vt vastused punktidele I–IV, VIII, 24–26 ja 
44–49) ning jätkab oma juhtimisstruktuuri kohandamist.
2. soovitus. Tegutseda vastavalt parimale tavale
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus (vt allpool esitatud täpsemad vastused eri tegevustele).
Komisjoni vastus 72
2. soovitus. a)
Kooskõlas finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 116 lõikega 2 on komisjon soovitusega nõus. Vt ka vastus 
2. soovituse punktile h.
2. soovitus. b)
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjoni kontrollikord (sh siseauditi talitus) on usaldusväärne ja kõikehõlmav ning 
praegu täiustamisel, et see oleks täiel määral kooskõlas COSO 2013. aasta sisekontrollipõhimõtetega. Selline kord 
võimaldab komisjonil teha juhtimisstruktuuri toimimise üle piisavat järelevalvet.
2. soovitus. c)
Komisjon on soovitusega nõus. Vt vastus punktile 62.
2. soovitus. d)
Komisjon on nõus soovitusega anda välja aruannete komplekt, mis leevendaks teabe kättesaadavuse ja kvaliteediga 
seotud lisariske. Vt ka vastus 2. soovituse punktile e.
Komisjon on juba selle poole liikunud, avaldades 19. juulil 2016 finantsaruannete koondpaketi.
Ühest dokumendist aruandekohusluse nõude täitmiseks ei piisa ning see ei oleks ka kooskõlas rahvusvaheliste 
avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu loodud avaliku sektori üldotstarbeliste finantsaruannete 
kontseptuaalse raamistikuga, kus on selgelt sätestatud, et üldotstarbelised finantsaruanded, mille eesmärk on anda 
aruandekohusluse ja otsustamise jaoks kasulikku teavet, koosnevad tõenäoliselt mitmest aruandest, millest igas 
käsitletakse täpsemalt finantsaruandluse eesmärkide eri aspekte. Kooskõlas kontseptuaalse raamistikuga esitab 
komisjon kontrollikoja välja toodud teemade kohta järgmised dokumendid.
ο Komisjon koostab praegu juhtimisaruande ajakohastatud versiooni.
ο Komisjoniga seoses vastab septembris esitatav kõne olukorrast Euroopa Liidus presidendi aruandele.
ο ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes esitatud teabele lisaks käsitleb komisjon tegevus- ja strateegilisi riske 
põhjalikult kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning iga peadirektoraadi strateegilistes ja halduskavades.
ο Teavet mitterahalise tulemuslikkuse kohta saab iga-aastastest tegevusaruannetest ning ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandest.
ο Üldine aruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta ning ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruanne sisaldavad teavet 
aastase tegevuse ja poliitikaeesmärkide saavutamise kohta.
ο Auditi järelevalvekomitee aastaaruandes on esitatud kokkuvõte komitee järeldustest oma missiooni täitmise kohta 
ja välja toodud probleemid, millele on juhitud volinike kolleegiumi tähelepanu. Auditi järelevalvekomitee tööd on 
käsitletud kokkuvõtvates aruannetes ja ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes. Auditi järelevalveko -
mitee rolli ja järelduste kohta on tulevastes ELi aastaeelarve haldus- ja tulemusaruannetes eraldi jaotis.
ο Võlgnevuse ja tuludega seotud osas (st seoses suutlikkusega täita rahalisi kohustusi, võlga tagasi maksta või 
seda suurendada ning muuta maksumäärasid või leida uusi tuluallikaid) ei ole ELi eelarve võrreldav liikmesriikide 
eelarvetega.
ο ELis tagab tulevaste väljaminekute ja eelarveprioriteetide stabiilsuse ja ennustatavuse keskpikas ja pikas pers -
pektiivis mitmeaastane finantsraamistik. Komisjon esitab nende teemade kohta teavet ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandes, finantsaruandes, ELi raamatupidamisaruandes ja vajaduse korral ka muudes aruannetes.
Komisjoni vastus 73
2. soovitus. e)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Uue finantsaruannete koondpaketi ja täiendavate aruannete aluseks olevast teabest tehakse kontrollikojale kätte -
saadavaks nii palju kui võimalik (st eriti olenevalt vajalike andmete esitamiseks kehtestatud tähtaegadest liikmesrii -
kide jaoks), et kontrollikoda saaks kontrollida põhimõtteühtlust.
2. soovitus. f)
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon jätkab riski sisaldava üldsumma avaldamist ELi aastaeelarve haldus- ja 
tulemusaruandes.
2. soovitus. g)
Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon ajakohastab korrapäraselt oma juhtimiskorda ja avaldab selle ning selgi -
tab, kuidas ta järgib rahvusvahelisi standardeid ja head tava.
2. soovitus. h)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt. Komisjon kaalub auditi järelevalvekomitee mandaadi keskel toimuva 
liikmesuse uuendamisel, kas suurendada nende väliste liikmete arvu, kes on auditi ja sellega seotuga kutsealaselt 
tõendatult kursis ning kelle on komisjon nimetanud ametisse pärast avatud ja läbipaistvat menetlust. Riskijuhti -
mine, finantsaruandlus ja järelkontrolli tulemused kuuluvad tegevuspõhise haldamise juhtrühma, peasekretariaadi, 
eelarve peadirektoraadi ja asjaomaste volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutuse alla. Suhtluskanalid (sh eriti 
iga-aastased tegevusaruanded, haldus- ja strateegilised kavad jms) tagavad selle, et volitatud eelarvevahendite 
käsutajad teavitavad vastavaid volinikke ja kolleegiumit, et viimane saaks teha nõuetekohast järelevalvet. Peale selle 
auditeerib siseauditi talitus regulaarselt asjaomaste peadirektoraatide järelkontrolli funktsiooni (eriti sellistes täht -
sates valdkondades nagu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) ja selle leide arutab auditi järelevalvekomitee. 
Komisjon kaalub, kas kutsuda siseauditi talitus auditeerima riskijuhtimise, finantsaruandluse ja järelkontrolli funkt -
siooniga (eriti teise tasandi kontrolliga) seotud juhtimiskorda, et uurida, kuidas selle toimimist veelgi täiustada.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.12.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 21.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 20.9.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.10.2016
Juhtimine hõlmab korda, mis on kehtestatud selleks, et 
tagada sidusrühmade jaoks kavandatud tulemuste 
kindlaksmääramine ja saavutamine. Hea valitsemistava ei 
seisne ainult suhetes, vaid ka tulemuste saavutamises ja 
otsustajatele töö tegemiseks vajalike vahendite tagamises. 
Mitmes valdkonnas kaldub komisjon kõrvale kontrollikoja 
poolt võrdlusaluseks valitud standardites esitatud või 
rahvusvaheliste ja riigiasutuste kehtestatud parimatest 
tavadest või ei täida neid täies mahus. Peamiste riskide 
jätkuvaks maandamiseks peab komisjon veelgi 
tugevdama kogu institutsiooni juhtimisstruktuuri.
EUROOPA
KONTROLLIKODA