[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 14.7.2010

KOM(2010)377 lõplik

2010/0204 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr .../...

euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel

SEK(2010)877 SEK(2010)878

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust

Euro pangatähed ja mündid võeti kasutusele 2002. aastal ning nende näol on tegemist tõeliselt üle-euroopalise maksevahendiga, mis võimaldab Euroopa kodanikel arveldada eurodes kogu euroalas, mis praegu koosneb 16 liikmesriigist. Sellest tulenevalt on märkimisväärselt suurenenud vajadus sularaha piiriülese maanteeveo järele. Euroalas peaks pankadel, suurtel jaeettevõtjatel ja teistel sularahakäitlejatel olema võimalus palgata sularahavedu teostav ettevõtja, kes pakub parimat hinda ja/või teenust, ning seda isegi siis, kui ta asub teises liikmesriigis. See võimaldab neil ära kasutada kõige efektiivsemaid (ja lühemaid) sularaha pealevõtmise ja kättetoimetamise marsruute ning lähima riigi keskpanga filiaali või sularahavedu teostava äriühingu sularahakeskuse sularahateenuseid. Lisaks lasevad mitmed euroala liikmesriigid pangatähti ja münte valmistada välismaal või võivad soovida seda teha. Ühisraha aluspõhimõte seisnebki selles, et euro pangatähed ja mündid saaksid euro kasutusele võtnud liikmesriikide vahel võimalikult vabalt ringelda ja neid saaks seal ka samamoodi vedada.

Riikide õigusaktides esinevate erinevuste tõttu on professionaalsetel sularahavedajatel enamasti väga keeruline vedada sularaha euroala liikmesriikide vahel ning seetõttu on piiriülese maismaaveo maht väga väike. Liikmesriikide õigusaktid erinevad paljudes aspektides, nt sularahaveo turvatöötajate tulirelva omamise ja kandmise, lubatud veoliikide, sularahaveosõidukite soomuskatte ja varustuse, sõidukite turvatöötajate arvu jms osas. Lisaks viitavad praegu kehtivad regulatiivsed takistused ühtse turu killustatusele selles sektoris.

Need piirangud professionaalsel euro sularaha vedamisel mõjutavad sularaharingluse efektiivsust ja sellest tulenevalt ka sularaha hinda ettevõtjate ja kodanike jaoks. Pangad ja jaeettevõtjad peaksid saama hankida kogu euroalas sularaha kõige tõhusamal viisil riigipiiridest sõltumata. Raharingluse toimimise parandamine tõhusa piiriülese sularahapakkumise võimaldamise kaudu on loomulik ja vajalik täiendus Euroopa Keskpanga tegevuskavale, millega lähendatakse riikide keskpankade sularahateenuseid veelgi. Seoses sellega ei saa seni, kuni praegune olukord ei muutu, täiel määral ära kasutada selliste eurosüsteemi algatustega pakutavat kasu, nagu näiteks kaugjuurdepääs riikide keskpankade sularahateenustele, mille abil võib ühe osaleva liikmesriigi krediidiasutus kasutada teise osaleva liikmesriigi keskpanga sularahateenuseid. Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuskava elluviimine ja ühtse euro sularahapiirkonna loomine täiendab omakorda ühtset euromaksete piirkonda (SEPA), mille eesmärk on muuta eurodes tehtavad elektroonilised välismaksed sama lihtsateks kui riigisisesed maksed.

Sularahaveoturg toimib praegu sularahakeskuste ümber, kus sularaha vedavaid sõidukeid võib turvaliselt tühjaks või täis laadida. Tavaliselt naaseb sularahaveosõiduk päeva lõpuks oma päritolusularahakeskusesse, et olla öösel turvalises asukohas, ning sularahakeskuse teenindatav geograafiline piirkond sõltub vahemaast, mida sularaha vedav sõiduk suudab ühe päeva jooksul läbida. Seetõttu on sularahaveoturg valdavalt kohaliku iseloomuga ning võimalik piiriülene turg hõlmab eelkõige euroala liikmesriikide piirialasid. See näitab, et poliitiline lahendus ELi tasandil ei pea tingimata hõlmama ainult riigisisest tegevust.

Euroopa Keskpank, pangandussektor ja suured jaeettevõtted on korduvalt kutsunud üles käivitama algatust, mille eesmärk on kõrvaldada takistused euro sularaha piiriüleselt professionaalselt maanteeveolt Euroopas. Sellise algatuse muudab veelgi vajalikumaks euroala varasem ja tulevane laienemine.

Seda arvesse võttes algatas komisjon 2008. aasta mais arutelu, et alustada taas tööd eesmärgiga kõrvaldada olemasolevad regulatiivsed takistused euro sularaha piiriüleselt maanteeveolt ja lihtsustada seega euro vaba ringlust.

Huvitatud isikutega konsulteerimise tulemused ja mõju hindamine

Esimese sammuna ning selleks, et suurendada erialateadmisi ja sektori huvitatud isikute panust, loodi 2008. aastal euro sularaha piiriülese maanteeveo töörühm, mida juhib komisjon ja mis koosneb kõikide olulisemate sidusrühmade Euroopa organisatsioonidest[1].Töörühmas arutati kõiki olulisi küsimusi, nt ELi tasandil meetmete võtmise põhjuseid, erinevaid juriidilisi võimalusi piiriülese sularahatranspordi hõlbustamiseks, võimalike tulevaste ühiste eeskirjade reguleerimisala, siseriiklike õigusaktide erinevusi ning ühtlustatud piiriüleste eeskirjade kehtestamise võimalusi asjakohastes küsimustes.

Selle alusel võttis komisjon 18. mail 2009 vastu valge raamatu euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel,[2] eesmärgiga algatada laiapõhjaline konsultatsioon kavandatud ühiste eeskirjade kogumi üle, mis käsitleb euro sularaha piiriülest maanteeveo euroala liikmesriikide vahel. Valge raamat ja vastused, mille avaldamisega asjaomased isikud nõustusid, on kättesaadavad järgmisel komisjoni Europa veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/euro/article15105_en.htm

Pärast valge raamatu avaldamist loodi 2009. aastal euro sularaha liikmesriikide vahelise professionaalse piiriülese maanteeveo eksperdirühm ning sellega konsulteeriti. Rühm koosnes euroala liikmesriikide asjaomaste asutuste esindajatest. Selles arutati üksikasjalikult piiriülese sularahaveo suhtes kavandatud ühiseid eeskirju ning jõuti üksmeelele komisjoni ettepaneku lõpliku teksti osas. Rühma töös osalenute nimekiri on lisatud ettepanekule.

Tööturu osapooltega on konsulteeritud kogu ettevalmistusprotsessi käigus. Nad kuulusid töörühma koosseisu ning hiljem konsulteeriti nendega kahepoolsete kohtumiste ja kirjalike küsimustike kaudu.

Kõik sektori sidusrühmad tunnistasid, et sularahaveoturg toimib praegu siseriiklikes õigusaktides esinevate erinevuste tõttu riikide siseselt. Algatuse toetamise puhul tuleks siiski eristada pakkumise poolt (st sularahavedu teostavad äriühingud) ja nõudluse poolt (st pangad ja jaeettevõtjad).

Pangandussektor toetab algatust väga ning pooldab ambitsioonikat lähenemisviisi, mis tooks kaasa lühemad ja efektiivsemad veomarsruudid, mis tähendaks väiksemaid riske, madalamaid kaasnevaid kulusid ja rohkem konkurentsi sektoris. Sularahavedu teostavate äriühingute kutseorganisatsioon tervitab asjaolu, et ei kavandata sularahaveo täielikku ühtlustamist, vaid peab rahuldavaks praegust olukorda, mida iseloomustab killustunud turg, sest sularahavedu teostavad äriühingud on oma tegevuse riigipiiride raames sellele vastavalt korraldanud.

Ka tööandjad sularahaveosektoris rõhutavad, kui tähtis on vältida erinevatest töötasudest ja muudest töötingimustest tulenevat ebaausat konkurentsi, pidades eelkõige silmas töötasude kõrget osakaalu sularahavedu teostavate äriühingute kogukuludest. Töötajate aspektist on ametiühingute jaoks peamine probleem see, et kõnealust valdkonda reguleerivate tulevaste ELi õigusaktidega ei halveneks sotsiaalsed tingimused, vaid pigem algaks liikumine töötasude ja muude töötingimuste ühtlustamise suunas. Lisaks nõustusid tööturu osapooled, et piiriülestes situatsioonides tuleks töötasu arvutamisel võrrelda päritoluliikmesriigi ja vastuvõtjaliikmesriigi töötasusid ning kohaldada neist kõrgeimat.

EKP ja eurosüsteem toetavad komisjoni algatust täiel määral, sest see on kooskõlas nende strateegilise eesmärgiga lähendada suures osas riikide keskpankade sularahateenused. Kehtestatud kaugjuurdepääsu käsitlevat põhimõtet (st asjaolu, et pank peaks saama euro sularaha välja võtta euroala mis tahes riigi keskpangast või hoiustada euroala mis tahes riigi keskpanka) ei saa näiteks rakendada enne, kui puudub lihtne võimalus sularaha piiriüleseks maismaatranspordiks.

Komisjoni ettepaneku peamine eesmärk on hõlbustada euro sularaha vaba ringlust euroalas, kõrvaldades takistused euro sularaha professionaalselt maismaaveolt euroala liikmesriikide vahel, samas kindlustades, et vedu toimub tingimustel, millega tagatakse sularahaveo turvatöötajate ja laiema üldsuse suur turvalisus. Kuna sularahaveoturg on valdavalt kohaliku iseloomuga, peab peamine eesmärk olema hõlbustada vedu asjaomastel piirialadel, samas kui regulatiivsed erinevused väljaspool seda geograafilist piirkonda mõjutavad euro vaba ringlust põhimõtteliselt vähem.

Mõjuhinnangus on kaalutud viit üldist võimalust selle eesmärgi saavutamiseks: 1) senise olukorra säilimine; 2) kahe- või mitmepoolsed kokkulepped nende liikmesriikide vahel, keda piiriülene vedu mõjutab tõenäoliselt kõige enam; 3) ainult piiriülest vedu käsitlev ühiste eeskirjade kogum; 4) täielik vastastikune tunnustamine ning 5) kogu sularahaveo reguleerimise täielik ühtlustamine. Mõjuhinnangus leiti, et valikud nr 1 ja 2 ei ole tõhusad euro sularaha vaba ringluse hõlbustamise eesmärgi täitmisel, sest on äärmiselt ebatõenäoline, et sellised kokkulepped sõlmitaks spontaanselt suures mahus, samas kui täielik vastastikune tunnustamine ja kogu sularahaveo täielik ühtlustamine oleks ebaproportsionaalne võrreldes seatud eesmärgiga ja võiks täieliku vastastikuse tunnustamise puhul tekitada tõsiseid turvariske.

Mõjude üksikasjalik analüüs käsitleb valikut nr 3, milleks on piiriülest transporti käsitlev ühiste eeskirjade kogum. Selle valikuga saavutataks eesmärk hõlbustada euro sularaha vaba ringlust. Kuna see piirdub piiriülese transpordiga, ei mindaks sellega kaugemale eesmärgi täitmiseks vajalikust.

Rohkem on pööratud tähelepanu kolmele alavalikule: a) laiendada eeskirjade reguleerimisala praegusest euroalast väljaspool asuvatele ELi liikmesriikidele; b) laiendada reguleerimisala muule sularahale ja väärisesemetele; ning c) hõlmata reguleerimisalaga ainult punktist punkti vedu[3].

Ühiste eeskirjade mõju sõltub suurel määral võimaliku turu suurusest ja sellest, mil määral see teostub. Selleks et koguda teavet praeguse sularahaveoturu kohta ja hinnata sularaha piiriülese maismaatranspordi võimaliku turu suurust, kui praegused regulatiivsed takistused selliselt veolt kõrvaldataks, algatati välisuuring, mis on kättesaadav komisjoni veebisaidil[4].

Uuringust selgub, et kuigi piiriülene turg on määratluse järgi piiritletud, on euro sularaha professionaalsel piiriülesel maismaatranspordil potentsiaali märkimisväärseks kasvuks ning seda nii pikas kui lühikeses perspektiivis, kui regulatiivsed takistused kõrvaldatakse, kehtestades ühiste piiriüleste eeskirjade kogumi[5].

Piiriülese sularahaveo hõlbustamine tooks tõenäoliselt kaasa ka mõningat keskkonnaalast kasu üldiselt lühemate marsruutide tõttu.

Piiriülese veo märkimisväärsel kasvul võivad siiski olla ka negatiivsed sotsiaalsed mõjud vastuvõtjaliikmesriigile. See on seotud peamiselt võimaliku mõjuga palgatasemetele ja/või tööhõivele sularahaveosektoris konkreetses vastuvõtjaliikmesriigis, kui esinevad märkimisväärsed palgaerinevused võrreldes naaberliikmesriikidega. Mõjuhinnang näitab, et mõnel juhul esinevad euroala mõne naaberliikmesriigi vahel olulised erinevused. Lisaks on palgaerinevused väga suured mõne eurot veel kasutusele mitte võtnud liikmesriigi ja tema euroalasse kuuluvate naabrite vahel. Kuigi liikmesriike ei tohiks üldiselt takistada kasutamast oma suhtelisi eeliseid, paistab võimaliku sotsiaalse mõju leevendamine vastuvõtjariigis olevat siiski õigustatud, tagades töötajate minimaalse kaitse kooskõlas kehtivas, töötajate lähetamist käsitlevas direktiivis 96/71/EÜ sätestatud põhimõtetega. Nimetatud direktiivi eesmärk on pakkuda minimaalset kaitset, mida peavad järgima vastuvõtjaliikmesriigis tööandjad, kes lähetavad töötajaid sellesse riiki ajutisi tööülesandeid täitma.

Pidades silmas sularahaveoteenuste erilist iseloomu, eelkõige võimalike välismaiste tööperioodide sagedust ja lühiajalisust ning erinevaid lepingulisi olukordi, on siiski vajalik näha ette direktiivi analoogne kohaldamine kõikide piiriüleste sularahaveoteenuste suhtes. Seepärast sisaldab ettepanek mõnda erisätet, mille eesmärk on anda õiguskindlus asjaomastele ettevõtjatele ja tagada direktiivi praktiline kohaldamine sularahaveosektoris. Eelkõige nähakse neis erisätetes ette, et piiriülese sularahaveo valdkonna töötajatele tuleb tagada minimaalne kaitse, mis piirdub vastavalt direktiivile vastuvõtjaliikmesriigi asjakohase töötasu miinimummääraga, kaasa arvatud ületunnitöötasu. Selleks et vältida keerulisi pro rata arvutusi, tuleks need määrad tagada kogu tööpäeva eest ning seda isegi juhul, kui töötaja viibib välismaal ainult osa tööpäevast. Kui olemasolevatest lepingutest, õigusaktidest, haldussätetest või praktilisest töökorraldusest tuleneb, et töötaja teostab piiriülest vedu teises liikmesriigis enam kui 100 tööpäeva ulatuses kalendriaasta jooksul, peaks miinimumkaitse hõlmama ka muid direktiivis loetletud töötingimusi.

Sularahaveosektori eripärast tulenevalt nähakse ettepanekuga ette ka eeskirjad, mis erinevad transpordisektoris kabotaaži kohta kehtestatud üldeeskirjadest. Kuigi ettepanekuga nähakse ette, et sularahaveok peaks jõudma päritoluliikmesriiki tagasi samal päeval, mil see lahkus, ei reguleerita sularaha kättetoimetamiste või pealevõtmiste arvu, sest kõnealuseid teenuseid pankadele ja jaeettevõtjatele osutav sularahaveosõiduk võib päeva jooksul teha väga palju selliseid peatusi (nt 20).

Lisaks on konsulteerimine sidusrühmadega näidanud, et turvalisusega seotud või muude tundlike küsimuste arvesse võtmiseks peab ette nägema teatavad piirangud ühiste ELi eeskirjade reguleerimisalale ning samuti mõned võimalused siseriiklike erandite ja piirangute kehtestamiseks. Need hõlmavad nelja peamist küsimust: i) siseriiklikud eeskirjad, mis käsitlevad relvade kandmist sularahaveo turvatöötajate poolt, jäävad täiel määral kehtima; ii) kehtestatakse erinevad sularahaveosõidukite liigid, kusjuures liikmesriigil on võimalik kohaldamisest loobuda; iii) piiriülese veo piiritlemine ühe päevaga ja päevase ajaga, mis tähendab, et sularahaveosõiduk lahkub oma päritoluliikmesriigist ja jõuab sinna tagasi samal päeval ning vedu toimub päevasel ajal; iv) enamik sularahaveosõiduki poolt päeva jooksul teostatud kättetoimetamistest või pealevõtmistest peab olema toimunud vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide territooriumil.

Mõjuhinnang on näidanud, et kuigi need poliitikavalikud võivad osutada võimaliku piiriülese turu vähenemisele, ei arvata, et need põhjustaksid suuri takistusi piiriülesele veole, ning ettepanekuga nähakse igal juhul ette lahendused, mis võimaldavad piiriülest vedu (sõidukis peab olema relvakapp, mida saab avada ainult kontrollkeskusest kaugjuhtimise teel; standarditud transpordivõimalused; samaväärsete relvakoolituste tunnustamine jne).

Alavalikute osas jõuti järeldusele, et ühiseid eeskirju peaks kohaldama ka nende ELi liikmesriikide territooriumil, kes kavatsevad euro vastu võtta, ning seda alates kuupäevast, mil nõukogu langetab ametliku otsuse tühistada nende suhtes kehtestatud erand euro kasutamise kohta. See on põhjendatud asjaoluga, et euro kasutuselevõtuks valmistumisel valitseb üha suurem vajadus euro sularaha transpordi järele.

Reguleerimisala laiendamine muude sularahade suhtes ei aita kaasa algatuses sätestatud eesmärgile, kuid sobib kokku üldiste ELi eesmärkidega ja võib suurendada tõhusust kulude vähendamise abil. See võib siiski muuta ka keerulisemaks ühiste eeskirjade vastuvõtmise protsessi suhteliselt väikese lisaväärtuse tõttu. Ainult punktist punkti veo hõlmamine reguleerimisalaga vähendaks märkimisväärselt ühistest eeskirjadest saadavat kasu, kuna läbitud kilomeetrites, töötundides ja teenindatud sularahapunktides arvestatuna jääks enamik vedudest välja. Neil põhjustel ei ole neid alavalikuid ettepanekusse lisatud.

Lõpetuseks tehakse ettepanek moodustada euro sularaha piiriülese transpordi komitee, eesmärgiga teostada järelevalvet ühiste piiriüleste eeskirjade rakendamise üle. Samuti on ette nähtud ametlik läbivaatamine, mille tulemusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt kahe aasta jooksul pärast ühiste eeskirjade jõustumist.

Kavandatud süsteemi põhielementide selgitus

Kavandatud määruses sätestatakse ühised eeskirjad euro sularaha professionaalseks piiriüleseks transpordiks euroalas. See tugineb piiriülese sularahaveo litsentsi põhimõttele, kusjuures litsentsi väljastab päritoluliikmesriik sularahavedu teostavatele äriühingutele, kes soovivad vedada euro sularaha üle piiride. Nähakse ette seitse erinevat veoliiki – viis pangatähtede veoks ja kaks müntide veoks –, kusjuures liikmesriikidel on võimalik loobuda konkreetsest valikust oma territooriumil.

Reguleerimisala osas on märkimisväärsed järgmised küsimused:

- Kavandatud määrust kohaldatakse euroala liikmesriikide vahelise euro sularaha professionaalse maanteeveo suhtes. Lisaks nähakse ette, et nende liikmesriikide territoorium, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud, kuulub määruse reguleerimisalasse alates kuupäevast, mil nõukogu langetab ametliku otsuse tühistada nende suhtes kehtestatud erand euro kasutamise kohta. Määruse reguleerimisala saab laiendada eraldi kavandatava määrusega.

- Kavandatud määrust kohaldatakse nii nn punktist punkti veo suhtes (st vedu ühest turvalisest asukohast teise turvalisse asukohta ilma vahepealsete peatusteta) kui ka sularaha nn jaetranspordi suhtes (mitme peatusega vedu, mille käigus teenindatakse lõppklienti).

- Jaetranspordi puhul peab enamik peatusi toimuma vastuvõtjaliikmesriigis/-riikides, kusjuures päritoluliikmesriigis või vastuvõtjaliikmesriigis tehtavate peatuste arvu ei piirata.

- Vedu peab reeglina toimuma päevasel ajal, välja arvatud punktist punkti vedude jaoks ette nähtud erandite puhul.

- Sularahaveosõiduk peab pöörduma päritoluliikmesriiki tagasi samal päeval.

Piiriülese sularahaveo litsents

Sularahaveoga tegelevad äriühingud, kes soovivad teostada sularaha piiriülest vedu määruses sätestatud tingimustel, peavad taotlema oma päritoluliikmesriigi litsentsi väljaandvalt asutuselt erilitsentsi. Nimetatud litsentsi saamiseks peavad äriühing, selle juhtkond ja personal vastama teatavatele määruses sätestatud tingimustele. Eeskirjade rikkumise korral on sanktsioonide määramise õigus litsentsi väljaandnud asutusel, st päritoluliikmesriigi ametiasutusel. Turvalisuse tagamise õigus on siiski antud transiidiliikmesriigile või vastuvõtjaliikmesriigile, kui tekib hädaolukord või ilmneb eeskirjade rikkumine (nt ei järgita nõutavat töötajate arvu, rikutakse relvade kandmist reguleerivaid eeskirju jne). Lisaks peavad liikmesriigid kõigis neis küsimustes vahetama vastastikku teavet.

Lubatud veoliigid

Pangatähtede puhul on sularaha piiriülese veo puhul lubatud viis veoliiki:

- pangatähtede vedu soomustamata tavapärase välimusega sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga;

- pangatähtede vedu soomustamata sõidukis, millel on selgelt märgitud, et sõiduk on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga;

- pangatähtede vedu soomustatud kabiiniga sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga;

- pangatähtede vedu täielikult soomustatud sõidukis, mis ei ole varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga;

- pangatähtede vedu täielikult soomustatud sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga;

Müntide puhul on ette nähtud järgmised kaks veoliiki:

- müntide vedu soomustamata sõidukis;

- müntide vedu soomustatud kabiiniga sõidukis.

Sõidukis peab alati olema vähemalt kaks turvatöötajat, välja arvatud veo korral täielikult soomustatud sõidukis, mis ei ole varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga, kus peab olema kolm turvatöötajat.

Liikmesriigid võivad keelata mõne valiku kasutamise oma territooriumil, kui nad aktsepteerivad vähemalt ühte eespool nimetatud valikutest pangatähtede puhul ja ühte eespool nimetatud valikutest müntide puhul ning kui nad ei luba kasutada võrreldavaid veoliike riigisiseseks sularahaveoks.

Siseriiklike eeskirjade kohaldamine

Turvalisuse seisukohast eriti tundlikes valdkondades kohaldatakse jätkuvalt siseriiklikke eeskirju. Need valdkonnad hõlmavad relvade kandmist ja kasutamist, suhteid politseijõududega ning eeskirju, mis reguleerivad sularahaveo turvatöötajate käitumist väljaspool sularahaveosõidukit ja ka nende kohtade turvalisust, kuhu sularaha toimetatakse või kust see peale võetakse.

Õiguslikud aspektid

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 133 on sätestatud, et „... Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana. ...” Sellest artiklist tuleneb, et ELil on õigus ja tegelikult kohustus võtta vajalikud meetmed, et tagada euro sularaha vaba ja tõhus ringlus, sest praegune olukord tekitab takistusi euro piiriülesele transpordile ja seega ka euro kasutamisele.

Alternatiiv ELi tasandil võetavatele meetmetele oleks vabatahtlikud kahepoolsed kokkulepped liikmesriikide vahel või isegi mitmepoolsed kokkulepped. Meetmete võtmine ELi tasandil pakub võrreldes kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega siiski olulist mastaabisäästu. Ainult ELi tasandil toimuva tegevuse puhul saab arvesse võtta euroala tulevast laienemist, sest piiriülest transporti käsitlevaid ELi eeskirju saavad kasutada kõik uued osalevad liikmesriigid, kuid kahe- või mitmepoolsete kokkulepete korral ei ole see võimalik.

Lisaks võib märkida, et kuigi eelkõige pangandussektori poolt eksisteerib nõudlus, ei ole liikmesriigid rohkem kui kaheksa aastat pärast euro sularaha kasutuselevõttu siiski siiani sõlminud ühtegi kokkulepet sularaha professionaalse piiriülese transpordi hõlbustamiseks. See sunnib arvama, et tegevus ELi tasandil on praktikas ainus võimalik viis ühendada lahknevad reguleerivad korrad (arvuliselt on neid praegu 16), hõlmates väga erinevaid keerulisi teemasid, kus turvaküsimused ja tööturukaalutlused mõjutavad teineteist vastastikku.

Sellest tulenevalt on ELi tasandi meetmed kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Ettepanekus käsitletakse vaid neid sularaha piiriülese veo liike, mida mõjutavad erinevad siseriiklikud reguleerivad korrad, samas kui puhtalt riigisisene vedu ei kuulu ettepaneku reguleerimisalasse. Seega järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet. Õigusinstrumendina määruse kasutamine on vajalik selleks, et tagada, et erinevad siseriiklikud eeskirjad asendatakse tõeliselt ühiste eeskirjade kogumiga, mis käsitleb euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu euroalas.

2010/0204 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr .../...

euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[6],

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[7],

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega

ning arvestades järgmist:

1. Euro kasutuselevõtt on märkimisväärselt suurendanud vajadust sularaha piiriülese maanteeveo järele. Euroalas peaks pankadel, suurtel jaeettevõtjatel ja teistel sularahakäitlejatel olema võimalus palgata sularahavedu teostav äriühing, kes pakub parimat hinda ja/või teenust, ning kasutada lähima riigi keskpanga filiaali või sularahavedu teostava äriühingu sularahakeskuse sularahateenuseid ning seda isegi siis, kui ta asub teises liikmesriigis. Lisaks lasevad mitmed majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osalevad liikmesriigid (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) pangatähti ja münte valmistada välismaal või võivad soovida seda teha. Ühisraha peamine põhimõte viitab vabadusele liigutada sularaha osalevate liikmesriikide vahel.

2. Suurte erinevuste tõttu siseriiklikes õigusaktides on üldiselt väga keeruline teostada euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu osalevate liikmesriikide vahel. Selline olukord on vastuolus ühisraha vaba ringluse põhimõttega ja kahjustab teenuste osutamise vabaduse põhimõtet, mis on üks Euroopa Liidu aluspõhimõte.

3. Käesolev määrus on esitatud kui võimalik sularahaveo valdkonda ühtlustav õigusakt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) artikli 38 punktile b.

4. Pidades silmas sularahaveoga kaasnevat erilist ohtu nii sularahaveo turvatöötajate kui ka sularahaveoga seotud laiema üldsuse tervisele ja elule, on asjakohane, et sularaha piiriülene vedu hakkab toimuma konkreetse piiriülese sularahaveo litsentsi alusel. Nimetatud litsents peaks täiendama piiriülese sularahaveo siseriikliku litsentsi, mis on nõutav enamikus osalevates liikmesriikides ja mida käesolev määrus ei ühtlusta. Nendes vähestes liikmesriikides, kus puudub sularahavedu teostavatele äriühingutele sellise litsentsi andmise kord, mille nõuded on rangemad turva- või transpordisektori üldeeskirjadest, ning eesmärgiga suurendada vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, on lisaks asjakohane, et enne kui kõnealune liikmesriik võib neile anda piiriülese veo loa, peavad neis liikmesriikides asutatud sularahavedu teostavad äriühingud tõestama, et nad on siseriiklikke õigusakte rikkumata vähemalt 12 kuud regulaarselt tegelenud sularahaveoga liikmesriigis, kus nad on asutatud.

5. Selleks et mitte tekitada kohustuste kattumist ja et vältida ülemääraselt koormava menetluse loomist, on lisaks asjakohane ette näha, et piiriülese sularahaveo litsentsi omanikult ei nõuta, et tal oleks ka kaupade rahvusvahelise autoveo litsents, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta[8].

6. Euro sularaha professionaalne piiriülene maanteevedu osalevate liikmesriikide vahel peab täiel määral vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele või vastama täiel määral päritoluliikmesriigi, vastuvõtjaliikmesriigi ja kui see on asjakohane, siis ka transiidiliikmesriigi vastavatele õigusaktidele.

7. Käesolev määrus on koostatud eesmärgiga võimaldada euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu osalevate liikmesriikide vahel tingimustel, millega tagatakse toimingu turvalisus, kaasatud personali ja üldsuse ohutus ning raha vaba liikumine.

8. Sularahaveosektoris valitsevate eritingimuste tõttu on raske ohutult korraldada mitu päeva kestvaid sularahavedusid. Seepärast on asjakohane, et euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu teostav sõiduk peab jõudma päritoluliikmesriiki tagasi samal päeval, mil see sealt lahkus.

9. Komisjon peaks esitama ettepaneku, et muuta käesolevas määruses esitatud mõiste „päevane aeg” määratlust ja/või algkoolituse minimaalset nõutavat pikkust, kui tööturu osapooled lepivad ELi tasandil omavahel kokku, et teistsugune määratlus on asjakohasem.

10. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 kohaselt võib pärast teisest riigist toimuvat rahvusvahelist vedu teha vastuvõtjaliikmesriigis seitsme päeva jooksul kolm kabotaažvedu. Sularahaveosektori eripära tõttu on siiski tavapärane, et sularahaveosõiduk võib päevas teha palju rohkem kättetoimetamisi või pealevõtmisi. Seepärast on asjakohane kõrvale kalduda määrusest (EÜ) nr 1072/2009, jättes kehtestamata mis tahes piirangud kättetoimetamiste või pealevõtmiste arvu suhtes, mida sularahaveosõiduk võib vastuvõtjaliikmesriigis päeva jooksul teha.

11. Selliste siseriiklike eeskirjade kohaldamine, mis reguleerivad sularahaveo turvapersonali käitumist väljaspool sõidukit ning nende asukohtade turvalisust, kus toimub sularaha kättetoimetamine või pealevõtmine, ei pea hõlmama pangatähtede neutraliseerimise süsteemi võimalikku kasutamist koos pangatähtede veoga täielikult soomustatud sõidukis, mis ei ole varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga.

12. Tuletades meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) artikli 1 lõike 3 punkt a hõlmab selliseid lähetamisi, mille puhul ettevõtja osutab riikidevahelisi teenuseid oma nimel ja juhtimisel lepingu alusel ettevõtja ja isiku vahel, kellele teenused on mõeldud.

13. Võttes arvesse sularahaveoteenuste erilist laadi, tuleb pakkuda võimalust kohaldada direktiivi 96/71/EÜ analoogselt kõikide piiriüleste sularahaveoteenuste suhtes, et pakkuda õiguskindlust ettevõtjatele ja tagada direktiivi praktiline kohaldatavus kõnealuses sektoris.

14. Asjaomase veotegevuse eripära ja mõne sellise tegevuse juhusliku iseloomu tõttu tuleks artikli 3 lõikes 1 sätestatud minimaalse kaitse nõuete analoogsel kohaldamisel piirduda töötasu miinimummääradega, kaasa arvatud ületunnitöötasud, nagu on osutatud direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis c, ning need tuleks tagada kogu tööpäevaks, et mitte tekitada ettevõtjatele ebavajalikku halduskoormust. Kui sularahaveo turvatöötajaga sõlmitud lepingust, õigusaktidest, haldussätetest või praktilisest töökorraldusest tuleneb, et ta teostab kalendriaastas piiriülest vedu enam kui 100 tööpäeva jooksul mõnes muus liikmesriigis, on asjakohane, et sellise töötaja suhtes kohaldataks analoogia alusel täielikult direktiivis sätestatud minimaalse kaitse eeskirju.

15. Minimaalse kaitse eeskirjade kohaldamine vastuvõtjaliikmesriigis ei tohiks mõjutada selliste töötingimuste kohaldamist, mis on töötaja jaoks soodsamad ja tulenevad töötaja päritoluliikmesriigi seadustest, kollektiivlepingust või töötaja töölepingust.

16. Asjaomaste minimaalse kaitse eeskirjade kehtestamiseks on asjakohane kohaldada analoogia põhjal direktiivi 96/71/EÜ artikli 4 sätteid teavitamisalase koostöö kohta. Selles osas võivad liikmesriigid ise rakendada direktiiviga 96/71/EÜ ettenähtud halduskoostööd ja teabevahetust.

17. Määrus ei mõjuta ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimist käsitlevate ELi nõuete[9] kohaldamist.

18. Käesolevas määruses osutatakse intelligentset pangatähtede neutraliseerimise süsteemi, sõiduki soomustamist, relvakappe ja kuulikindlaid veste käsitlevatele tehnilistele nõuetele ja standarditele. On asjakohane ette näha menetlus, millega delegeeritakse Euroopa Parlamendilt ja nõukogult komisjonile volitused nende nõuete muutmiseks, eesmärgiga võtta arvesse tehnika arengut ja uusi võimalikke Euroopa standardeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. JAGU: ÜHISED EESKIRJAD, MIS HÕLMAVAD EURO SULARAHA KOGU PIIRIÜLEST MAANTEEVEDU

Artikkel 1 Mõisted

a) „euro sularaha piiriülene maanteevedu” – sõiduki abil maanteel toimuv euro pangatähtede ja/või müntide professionaalne vedu kas tasu eest kolmandate isikute nimel või sularaha vedavas äriühingus teostatud vedu osalevast liikmesriigist, mis on määratletud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta),[10] eesmärgiga vedada laiali euro pangatähed ja/või mündid ühte või mitmesse asukohta, mis asuvad kas samas või erinevates osalevates liikmesriikides, samuti päritoluliikmesriigis, või koguda pangatähed ja/või mündid sealt kokku. Lisaks peab selleks, et vedu saaks pidada piiriüleseks käesoleva määruse mõistes, olema vähemalt enamik sularahaveosõiduki poolt päeva jooksul teostatud kättetoimetamistest või pealevõtmistest toimunud vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide territooriumil. Punktist punkti vedu peetakse piiriüleseks, kui vedu toimub kahe erineva osaleva liikmesriigi vahel;

b) „piiriülese sularahaveo litsents” – litsents, mille on andnud päritoluliikmesriigi litsentsi väljastav asutus ning millega antakse litsentsi omanikule luba teostada osalevate liikmesriikide vahel euro sularaha piiriülest maanteevedu vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele;

c) „litsentsi väljastav asutus” – päritoluliikmesriigi ametiasutus, kes vastutab piiriülese sularahaveo litsentsi väljastamise eest;

d) „päritoluliikmesriik” – osalev liikmesriik, kelle territooriumil sularahaveoga tegelev äriühing on asutatud. Sularahaveoga tegelev äriühing loetakse asutatuks, kui ELi toimimise lepingu artiklis 49 osutatud majandustegevust teostatakse määramata ajavahemiku jooksul ja püsiva infrastruktuuri abil, mille kaudu teenuste osutamine tegelikult toimub;

e) „vastuvõtjaliikmesriik” – osalev liikmesriik, milles sularahaveoga tegelev äriühing pakub sularaha kättetoimetamise või pealevõtmise teenust ning mis ei ole äriühingu päritoluliikmesriik;

f) „transiidiliikmesriik” – üks või mitu osalevat liikmesriiki, mis ei ole äriühingu päritoluliikmesriik ning mida sularaha vedav sõiduk peab läbima, et jõuda vastuvõtjaliikmesriiki/-riikidesse või tulla tagasi päritoluliikmesriiki;

g) „vedu päevasel ajal” – vedu ajavahemikul 6.00–22.00;

h) „sularahaveo turvatöötaja” – töötaja, kellele on antud ülesanne juhtida sularaha vedavat sõidukit või kaitsta veetavat kaupa;

i) „sularahaveosõiduk” – sõiduk, mida kasutatakse sularaha professionaalseks maanteeveoks;

j) „tavaline sõiduk” – sularahaveosõiduk, millel on tavaline välimus ja millel puuduvad selged eraldusmärgid selle kohta, et sõiduk kuulub sularaha vedavale äriühingule või et seda kasutatakse sularahaveo eesmärgil;

k) „punktist punkti vedu” – vedu ühest turvalisest punktist teise turvalisse punkti ilma vahepealsete peatusteta;

l) „turvaline ala” – sularaha kättetoimetamis- või pealevõtmispunkt, mis asub hoones ning on kaitstud loata sisenemise eest nii seadmete (sisenemisvastased süsteemid) kui ka isikute juurdepääsuprotseduuridega;

m) „turvaline asukoht” – turvalisel alal paiknev punkt, mis on sõidukitega juurdepääsetav ja kus sõidukeid võib turvaliselt täis või tühjaks laadida;

n) „intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem” – süsteem, mis vastab järgmistele tingimustele:

- pangatähtede konteiner kaitseb pangatähtede neutraliseerimise süsteemi abil pangatähti pidevalt veo jooksul turvalisest alast sularaha kättetoimetamispunkti või sularaha pealevõtmispunktist turvalisse alasse;

- sularahaveo turvatöötajad ei saa avada konteinerit väljaspool eelnevalt programmeeritud ajavahemikku ja/või kohta või muuta eelnevalt programmeeritud ajavahemikku ja/või kohta, millal või kus konteinerit saab avada, kui sularahavedu on alanud;

- konteiner on varustatud mehhanismiga, mis konteineri loata avamise katse korral neutraliseerib pangatähed jäädavalt;

- intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem vastab käesoleva määruse III lisas sätestatud nõuetele. Pangatäht neutraliseeritakse vigastamise või määrimise teel või muul viisil kahjustamisega vastavalt III lisas sätestatule;

o) „marsruudi algusest lõpuni kasutatav intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem” – intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem, mis on paigaldatud kasutamiseks marsruudi algusest lõpuni, st sularahaveo turvatöötajatel ei ole pangatähtedele juurdepääsu ühelgi ajahetkel ning veo jooksul ühest turvalisest punktist teise või sularahaautomaatide kassettide puhul veo jooksul turvalisest punktist sularahaautomaati kaitseb pangatähti pidevalt pangatähtede neutraliseerimise süsteem;

p) keeleoskustasemed „A1” ja „B1” – keeleoskustasemed, mis on kehtestatud Euroopa Nõukogu ühtse Euroopa keeleõppe raamdokumendiga;

q) „asjaomane keel” – ühenduse ametlik keel / ametlikud keeled, mida kasutab/kasutavad kohalikud ametiasutused ja selle piirkonna elanikud, kus sularaha veetakse;

r) „ELi ametlikud keeled” – keeled, mis on määratletud määruses nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled[11].

Artikkel 2 Erandid

1. Osalevate liikmesriikide keskpankade, pangatähtede trükkijate ja/või rahapajade nimel ja nende vahel toimuv euro pangatähtede ja müntide vedu, mida eskordib sõjavägi või politsei, ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

2. Osalevate liikmesriikide keskpankade või rahapajade nimel ja nende vahel toimuv ainult euromünte hõlmav vedu, mida eskordib eraldi sõidukites sõjavägi või politsei või erasektori turvapersonal, ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

Artikkel 3 Lahkumiskoht, maksimaalne kestus ja sularaha pealevõtmiste/kättetoimetamiste arv

1. Käesoleva määruse kohaselt toimuvat euro sularaha piiriülest vedu teostatakse päevasel ajal.

2. Euro piiriülest sularahavedu teostav sularahaveosõiduk alustab oma teekonda oma päritoluliikmesriigist ning naaseb sinna samal päeval.

3. Erandina lõigetes 1 ja 2 sätestatust võib punktist punkti vedu teostada ka ööpäeva jooksul, eeldusel et päritoluliikmesriigis, transiidiliikmesriigis/-riikides ja vastuvõtjaliikmesriigis/-riikides on siseriiklike eeskirjadega sularaha öine transport juba lubatud.

4. Erandina määrusest (EÜ) nr 1072/2009 ei kehtestata piiranguid sellele, kui mitu sularaha pealevõtmist/kättetoimetamist sularahaveosõiduk ühe päeva jooksul ühes või mitmes vastuvõtjaliikmesriigis teha võib.

Artikkel 4 Piiriülese sularahaveo litsents

1. Äriühing, kes soovib osutada euro sularaha maanteeveoteenust, peab oma päritoluliikmesriigi litsentsi väljastavalt asutuselt taotlema piiriülese sularahaveo litsentsi.

2. Piiriülese sularahaveo litsentsi annab siseriiklik litsentsi väljastav asutus viieks aastaks eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

a) litsentsi taotlev äriühing on heaks kiidetud teostama sularahavedu oma päritoluliikmesriigis. Juhul kui liikmesriigil puudub sularahavedu teostavatele äriühingutele litsentsi andmise kord, mille nõuded on rangemad turva- või transpordisektori üldeeskirjadest, peab äriühing suutma tõendada, et ta on regulaarselt tegelenud oma päritoluliikmesriigis sularahaveoga vähemalt 12 kuud enne taotluse esitamist, rikkumata kehtivaid siseriiklikke õigusakte, millega reguleeritakse kõnealust tegevust;

b) äriühingu juhtide ja juhatuse liikmete kohta ei tohi olla kandeid karistusregistris ning neil peab olema laitmatu maine;

c) litsentsi taotleval äriühingul peab olema kehtiv tsiviilvastutuskindlustus;

d) litsentsi taotlev äriühing, selle töötajad, kasutatavad sõidukid ja turvamenetlused, mida rakendatakse euro sularaha piiriülese veo suhtes, peavad vastama käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele või kui see on sõnaselgelt ette nähtud käesoleva määrusega, siis liikmesriikide kehtivate õigusaktide sätetele sularahaveo kohta.

3. Piiriülese sularahaveo litsents koostatakse vastavalt näidisele ning I ja II lisas määratletud füüsilistele tunnustele. Euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu teostavate sõidukite turvatöötajad peavad igal ajal suutma kontrolliasutustele esitada kehtiva litsentsi või selle kinnitatud koopia.

4. Piiriülese sularahaveo litsents võimaldab äriühingul teostada piiriüleseid euro sularaha vedusid vastavalt käesoleva määruse tingimustele. Erandina määrusest (EÜ) nr 1072/2009 ei nõuta sellise litsentsi omanikult kaupade rahvusvahelise autoveo litsentsi olemasolu.

Artikkel 5 Sularahaveo turvatöötajad

1. Sularahaveo turvatöötajad vastavad järgmistele nõuetele:

a) nende kohta ei tohi olla kandeid karistusregistris ning neil peab olema laitmatu maine;

b) neil on tervisetõend, millega kinnitatakse, et nende füüsiline ja vaimne tervis võimaldab neil tööülesandeid täita;

c) nad on edukalt läbinud vähemalt 200-tunnise algkoolituse, mis ei hõlma tulirelvade käsitsemist.

Algkoolituse sisu vastab vähemalt VI lisas sätestatule. Samuti on nõutav korrapärane osalemine kõnealuste valdkondade koolitustel vähemalt üks kord kolme aasta järel.

2. Vähemalt ühel sularahaveo turvapersonali liikmel on transiidiliikmesriigi/-riikide ja sihtliikmesriigi/-riikide asjaomastes piirkondades kasutatava(te) asjaomas(t)e keel(t)e oskus A1 tasemel. Lisaks peab sõidukil olema äriühingu kontrollkeskuse kaudu pidev raadioühendus isikuga, kellel on asjaomase keele oskus vähemalt B1 tasemel, eesmärgiga tagada, et tõhus suhtlemine riigi ametiasutustega on alati võimalik.

Artikkel 6 Relvade kandmine

1. Sularahaveo turvatöötajad peavad järgima päritoluliikmesriigi, transiidiliikmesriigi/-riikide ja vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide kehtivaid õigusakte relvade kandmise ja lubatud suurima kaliibri kohta.

2. Kui sisenetakse sellise liikmesriigi territooriumile, kelle kehtivate õigusaktide kohaselt ei tohi sularahaveo turvatöötajad olla relvastatud, tuleb kõik turvatöötajate relvad panna Euroopa standardile EN 1143-1 vastavasse relvakappi. Kõnealused relvad jäävad sularahaveo turvatöötajatele kättesaamatuks kõnealuse liikmesriigi territooriumi läbimise ajaks. Relvad võib relvakapist välja võtta, kui sisenetakse sellise liikmesriigi territooriumile, kelle õigusaktide kohaselt tohivad sularahaveo turvatöötajad olla relvastatud, ning relvad tuleb relvakapist välja võtta, kui sisenetakse sellise liikmesriigi territooriumile, kelle õigusaktide kohaselt peavad sularahaveo turvatöötajad olema relvastatud. Relvakappi peab saama avada üksnes sõiduki kontrollkeskusest kaugjuhtimisel ning enne seda peab kontrollkeskus kontrollima sõiduki täpset geograafilist asukohta.

Samu tingimusi kohaldatakse siis, kui teatav relvaliik või kaliiber ei ole transiidiliikmesriigi/-riikide või vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide õigusaktide kohaselt lubatud.

3. Kui sularahaveosõiduk, mille päritoluliikmesriik ei luba sularahaveo turvatöötajatel relva kanda, siseneb sellise liikmesriigi territooriumile, kelle õigusaktide kohaselt peavad sularahaveo turvatöötajad relva kandma, tagab sularahaveoga tegelev äriühing, et sõiduki meeskond on varustatud nõutavate relvadega ning et nad vastavad vastuvõtjaliikmesriigi minimaalsetele koolitusnõuetele.

4. Relvastatud sularahaveo turvatöötajad taotlevad relvaluba transiidiliikmesriigi/-riikide ja/või vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide ametiasutustelt, juhul kui kõnealustes liikmesriikides on sularahaveo turvatöötajal lubatud relva kanda.

5. Liikmesriigid loovad ühe keskse riikliku kontaktpunkti, kuhu teiste liikmesriikide sularahaveo turvatöötajad võivad esitada riikliku relvaloa taotlused. Liikmesriigid teavitavad taotlejat otsusest kolme kuu jooksul alates täieliku taotluse esitamisest.

6. Selleks et sularahaveo turvatöötajad, kelle on palganud teises liikmesriigis asutatud äriühing ja kelle alaline elukoht on teises liikmesriigis, saaksid täita relvaloa taotlemise siseriiklikke nõudeid, kinnitavad liikmesriigid sellise koolituse samaväärsust, mis on läbitud liikmesriigis, kus taotleja tööandja on asutatud. Kui see ei ole võimalik, tagavad liikmesriigid, et vajalik koolitus viiakse läbi nende territooriumil selle liikmesriigi asjaomases ELi ametlikus keeles, kus taotleja tööandja on asutatud.

Artikkel 7 Nõuded sõidukile

1. Kõik kasutatavad sõidukid on varustatud globaalse navigatsioonisüsteemiga. Sularahaveoga tegeleva äriühingu kontrollkeskus on võimeline pidevalt ja täpselt tuvastama oma sõidukite asukoha.

2. Sõidukid on varustatud asjakohaste sidevahenditega, et oleks võimalik mis tahes ajal võtta ühendust sõidukeid kasutava äriühingu kontrollkeskusega ja riiklike pädevate asutustega. Sõidukis on kättesaadavad transiidiliikmesriikide või vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide politsei hädaabinumbrid.

3. Sõidukid on varustatud selliselt, et kõiki sularaha kättetoimetamise või pealevõtmise aegu ja kohti on võimalik registreerida, eesmärgiga muuta mis tahes ajal võimalikuks kontroll artikli 1 punktis a osutatud sularaha kättetoimetamiste või pealevõtmiste mahtude üle.

4. Kui sõidukid on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga, peab kasutatav süsteem vastama käesoleva määruse III lisas sätestatud põhimõtetele ja olema osalevas liikmesriigis heaks kiidetud. Päritoluliikmesriigi, vastuvõtjaliikmesriigi või transiidiliikmesriigi ametiasutuste poolt esitatud mis tahes kontrollitaotlustele vastamisel esitavad intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud sõidukitega raha piiriülest vedu teostavad äriühingud 48 tunni jooksul kirjaliku tõendi nimetatud süsteemi mudeli heakskiitmise kohta.

Artikkel 8 Riiklike politseijõudude roll

Käesolev määrus ei piira järgmiste siseriiklike eeskirjade kohaldamist:

- sularahaveotoimingutest tuleb politseid eelnevalt teavitada;

- sularahaveosõidukid peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab politseil neid eemalt jälitada;

- politsei peab eskortima suure väärtusega saadetiste punktist punkti vedu.

Artikkel 9 Eeskirjad vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide selliste asukohtade turvalisuse tagamiseks, kus toimub sularaha kättetoimetamine või pealevõtmine

Käesolev määrus ei mõjuta selliste siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis reguleerivad sularahaveo turvatöötajate käitumist väljaspool sularahaveosõidukit ning nende asukohtade turvalisust, kuhu asjaomases liikmesriigis sularaha toimetatakse või kust see peale võetakse.

Artikkel 10 Neutraliseeritud pangatähtede kõrvaldamine ringlusest

Käesolevas määruses sätestatud eeskirjade alusel sularahavedu teostavad äriühingud kõrvaldavad ringlusest kõik määrdunud pangatähed, mille puhul võib tekkida kahtlus, et intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem on need märgistanud või muul viisil neutraliseerinud, ning millega nad puutuvad kokku oma tegevuse käigus. Nad annavad need pangatähed üle oma päritoluliikmesriigi asjaomasele keskpanga filiaalile. Kui neutraliseeritud pangatähed kogutakse vastuvõtjaliikmesriigis, teavitab sularahavedu teostava äriühingu päritoluliikmesriigi keskpank sellest vastuvõtjaliikmesriigi keskpanka.

Artikkel 11 Vastastikune teavitamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe artiklites 8 ja 9 nimetatud eeskirjade kohta ning samuti teabe selle kohta, milliste intelligentsete pangatähtede neutraliseerimise süsteemide kasutamise nad on heaks kiitnud, ning teatavad viivitamatult neid eeskirju või heakskiitmist käsitlevatest muudatustest. Komisjon tagab, et kõnealused eeskirjad ja ka heaks kiidetud intelligentsete pangatähtede neutraliseerimise süsteemide loetelu avaldatakse asjaomaseid kanaleid kasutades kõikides osalevate liikmesriikide asjakohastes keeltes eesmärgiga teavitada kiiresti kõiki, kes on seotud sularaha piiriülese veoga.

2. Liikmesriigid peavad registrit nende äriühingute kohta, kellele nad on väljastanud piiriülese sularahaveo litsentsi, ning teavitavad üksteist registri sisust. Nad ajakohastavad registrit vastavalt muudatustele, sealhulgas vastavalt kõikidele otsustele litsentsi peatamise või tühistamise kohta artikli 22 kohaselt, ning teavitavad üksteist koheselt registri ajakohastamisest.

3. Artikli 5 lõike 1 punkti a rakendamisel võtab päritoluliikmesriik nõuetekohaselt arvesse sularahaveo turvatöötajate karistusregistri andmeid ja mainet käsitlevat teavet, mille talle on edastanud vastuvõtjaliikmesriik.

4. Naaberliikmesriigid teavitava üksteist oma sularahaveo turvatöötajate konkreetsetest koolitusnõuetest seoses artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud algkoolitusega.

5. Liikmesriigid avaldavad artikli 6 lõikes 5 osutatud riikliku kontaktpunkti aadressid ja muud kontaktandmed ning muud asjakohased siseriiklikud õigusaktid ning edastavad need üksteisele.

6. Kui liikmesriik otsustab kehtetuks tunnistada relvaloa, mille ta on väljastanud teises liikmesriigis asutatud äriühingu sularahaveo turvapersonali liikmele, teavitab ta sellest päritoluliikmesriigi litsentsi väljastavat asutust.

Artikkel 12 Enne piiriülese veo alustamist esitatav teave

1. Piiriülese sularahaveo litsentsi omav äriühing teatab litsentse väljastavale asutusele piisavalt varakult liikmesriigid, kus ta kavatseb sularahaveoteenust osutada. Päritoluliikmesriik teatab seejärel kohe asjaomasele liikmesriigile / asjaomastele liikmesriikidele, et alustatakse piiriülest tegevust.

2. Piiriülest sularahavedu teostada kavatsev äriühing edastab vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide määratud asjaomas(t)ele asutus(t)ele nende isikute nimed, kes võivad teostada vedu tema/nende territooriumil.

2. JAGU: ERIEESKIRJAD IGA VEOLIIGI JAOKS

Artikkel 13 Pangatähtede vedu soomustamata tavapärase välimusega sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euro pangatähtede piiriülest maanteevedu, kasutades selleks intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud soomustamata sõidukit, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused:

a) sõidukil on tavapärane välimus;

b) sularaha vedavat sõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat, kes ei tohi kanda vormirõivastust.

Artikkel 14 Pangatähtede vedu soomustamata sõidukis, millele on selgelt märgitud, et sõiduk on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euro pangatähtede piiriülest maanteevedu, kasutades selleks intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud soomustamata sõidukit, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused:

a) sõidukile on väga selgelt märgitud, et see on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga. Tähistus vastab IV lisas kujutatud piktogrammile;

b) sularaha vedavat sõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat.

Artikkel 15 Pangatähtede vedu soomustatud kabiiniga sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euro pangatähtede piiriülest maanteevedu, kasutades selleks intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud soomustatud kabiiniga sõidukit, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused:

a) sõiduki kabiin peab olema soomustatud vähemalt sellisel tasemel, et see peab kinni 7,62 mm kaliibriga Kalašnikov-tüüpi tulirelvadest avatud tule;

b) sõidukile on väga selgelt märgitud, et see on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga. Tähistus vastab IV lisas kujutatud piktogrammile;

c) sularahaveo turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste, mis vastavad vähemalt VPAM standardi klassile 5, NIJ klassile IIIA või samaväärsele standardile;

d) sularahaveo sõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat.

Artikkel 16 Pangatähtede vedu täielikult soomustatud sõidukis, mis ei ole varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euro pangatähtede piiriülest maanteevedu, kasutades selleks täielikult soomustatud sõidukit, mis ei ole varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused:

a) sõiduki osad, kus viibivad turvatöötajad, peavad olema soomustatud vähemalt sellisel tasemel, et see peab kinni 7,62 mm kaliibriga Kalašnikov-tüüpi tulirelvadest avatud tule;

b) sularahaveo turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste, mis vastavad vähemalt VPAM standardi klassile 5, NIJ klassile IIIA või samaväärsele standardile;

c) sularahaveosõidukit peab saatma vähemalt kolm sularahaveo turvatöötajat.

Artikkel 17 Pangatähtede vedu täielikult soomustatud sõidukis, mis on varustatud intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euro pangatähtede piiriülest maanteevedu, kasutades selleks täielikult soomustatud ja intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud sõidukit, eeldusel et on täidetud käesoleva määruse artikli 15 punktis b ja artikli 16 punktides a ja b sätestatud tingimused.

Sularahaveosõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat.

Artikkel 18 Müntide vedu soomustamata sõidukis

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euromüntide piiriülest maanteevedu, kasutades selleks üksnes münte vedavat sõidukit, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused:

a) sõidukil on tavapärane välimus;

b) sularahaveosõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat ning nad ei tohi kanda vormi.

Müntide ja pangatähtede samaaegset vedu hõlmavad sõltuvalt kasutatud sõidukiliigist artiklid 13–17, ilma et see mõjutaks artikli 20 kohaldamist.

Artikkel 19 Müntide vedu soomustatud kabiiniga sõidukis

Piiriülese sularahaveo litsentsi omavad äriühingud võivad teostada euromüntide piiriülest maanteevedu, kasutades selleks üksnes münte vedavat sõidukit, eeldusel et on täidetud järgmised tingimused:

a) sõiduki kabiin on soomustatud ning sõidukile on selgelt märgitud, et see veab ainult münte. Tähistus vastab V lisas kujutatud piktogrammile;

b) sõiduki kabiin peab olema soomustatud vähemalt sellisel tasemel, et see peab kinni 7,62 mm kaliibriga Kalašnikov-tüüpi tulirelvadest avatud tule;

c) sularahaveo turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste, mis vastavad vähemalt VPAM standardi klassile 5, NIJ klassile IIIA või samaväärsele standardile.

d) sularahaveo sõidukit peab saatma vähemalt kaks sularahaveo turvatöötajat.

Müntide ja pangatähtede samaaegset vedu hõlmavad sõltuvalt kasutatud sõidukiliigist ja varustusest artiklid 13–17, ilma et see mõjutaks artikli 20 kohaldamist.

Artikkel 20 Siseriiklikud piirangud

a) Liikmesriik võib otsustada selle üle, kas artikleid 13, 14, 15, 16 või 17 kohaldatakse või ei kohaldata pangatähtede piiriülese maanteeveo suhtes tema territooriumil, eeldusel et riigisiseseks sularahaveoks ei ole lubatud kasutada võrreldavaid veoliike ning et tema territooriumil kohaldatakse vähemalt ühte neist artiklitest. Artikli 16 kohaldamise suhtes tehtav võimalik erand ei tohi hõlmata punktist punkti vedu.

b) Liikmesriik võib otsustada, et artiklit 18 või 19 ei kohaldata müntide piiriülese maanteeveo suhtes tema territooriumil, eeldusel et riigisiseseks sularahaveoks ei ole lubatud kasutada võrreldavaid veoliike.

c) Artiklite 13, 14, 15 ja 17 kohaldamise suhtes võib liikmesriik otsustada, et tema territooriumil võib väljas asuvate sularahaautomaatide teenindamiseks kasutada ainult marsruudi algusest lõpuni kasutatavat intelligentset pangatähtede neutraliseerimise süsteemi, eeldusel et samu nõudeid kohaldatakse riigisisese sularahaveo puhul.

d) Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma otsusest kasutada käesolevas artiklis sätestatud mis tahes erandit ning komisjon tagab, et vastav teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Erand jõustub üks kuu pärast teate avaldamist. Liikmesriigid võivad erandi tühistada, kasutades selleks sama menetlust.

e) Kui vastuvõtjaliikmesriik või transiidiliikmesriik leiab, et intelligentses pangatähtede neutraliseerimise süsteemis on tõsiseid puudujääke võrreldes tavapäraselt nõutavate tehniliste omadustega, st sularahale on võimalik juurde pääseda neutraliseerimismehhanismi käivitamata või et nimetatud süsteemi on muudetud pärast heakskiitmist nii, et see ei vasta enam heakskiitmistingimustele, teavitab ta sellest komisjoni ja kõnealusele süsteemile heakskiidu andnud liikmesriiki ning võib nõuda süsteemi uut katsetamist. Kuni nende uute katsetamistulemuste saabumiseni võivad liikmesriigid ajutiselt keelata kõnealuse süsteemi kasutamise oma territooriumil. Nad teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike, kelle suhtes käesolevat määrust kohaldatakse.

3. JAGU: LÕPPSÄTTED

Artikkel 21 Kontroll

Päritoluliikmesriigid ja vastuvõtjaliikmesriigid tagavad, et käesolevas määruses sätestatud eeskirju järgitakse, viies selleks läbi juhuslikke kontrolle ilma sellest äriühingut eelnevalt teavitamata. Sellised kontrollid viiakse läbi vähemalt kord aastas.

Artikkel 22 Karistused

1. Juhul kui riiklikud ametiasutused on seisukohal, et rikutud on ühte või mitut piiriülese sularahaveo litsentsi andmise tingimust, otsustab litsentsi väljastanud asutus, kas saata asjaomasele äriühingule hoiatus, määrata trahv, peatada litsentsi kehtivus ajavahemikuks kahest nädalast kahe kuuni või tunnistada litsents täielikult kehtetuks, lähtudes seejuures rikkumise tõsidusest. Litsentsi andnud asutus võib samuti keelata asjaomasel äriühingul taotleda uut litsentsi kuni viie aasta jooksul.

2. Transiidiliikmesriik või vastuvõtjaliikmesriik teatavad päritoluliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva määruse mis tahes rikkumisest, sealhulgas artiklites 8 ja 9 osutatud siseriiklike eeskirjade rikkumisest; pädev asutus otsustab seejärel asjakohase karistuse üle. Lisaks võivad transiidiliikmesriik või vastuvõtjaliikmesriik määrata trahvi käesoleva määruse artiklites 8 ja 9 osutatud siseriiklike eeskirjade või artiklis 20 osutatud siseriiklike erandite rikkumise korral. Samuti võib nimetatud riik otsustada mitte lubada sellise rikkumise toime pannud sularahaveo turvatöötajatel teostada sularaha piiriülest vedu oma territooriumil, kui nad on rikkumises süüdi.

3. Transiidiliikmesriik või vastuvõtjaliikmesriik võib järgmistel juhtudel peatada sularahavedu teostava äriühingu õiguse teostada euro sularaha maanteevedu oma territooriumil maksimaalselt kaheks kuuks, kuni päritoluliikmesriigi litsentsi väljastav asutus on teinud asjakohase otsuse:

a) kui ei järgita käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad sularahaveo turvatöötajate miinimumarvu sõiduki kohta või mis käsitlevad relvi;

b) kui sularahavedu teostav äriühing teostab vedu viisil, mis kujutab ohtu avalikule korrale;

c) kui käesolevat määrust on korduvalt rikutud.

4. Lisaks võib relvaloa väljastanud liikmesriik otsustada määrata sularahavedu teostavale äriühingule karistuse oma siseriiklike eeskirjade kohaselt, kui rikutakse selle riigi siseriiklikke, relvi käsitlevaid õigusakte.

5. Karistus peab alati olema proportsionaalne rikkumise tõsidusega.

Artikkel 23 Erakorralised turvameetmed

1. Erandina standardeeskirjast võib liikmesriik otsustada kehtestada ajutised turvameetmed, mis on rangemad käesolevatest eeskirjadest ning mida kohaldatakse kiireloomulise probleemi korral, mis mõjutab oluliselt sularahaveoga seotud toimingute turvalisust. Kõnealused ajutised meetmed mõjutavad kogu sularahavedu kogu riigi territooriumil või selle osal, neid kohaldatakse kuni nelja nädala jooksul ning nendest teatatakse viivitamatult komisjonile. Komisjon tagab meetmete kohese avaldamise asjakohaste kanalite kaudu.

2. Lõikes 1 sätestatud ajutiste meetmete pikendamiseks kauemaks kui neli nädalat on vajalik komisjoni eelnev heakskiit. Komisjon otsustab heakskiidu andmise üle 72 tunni jooksul alates sellekohase taotluse saamisest.

Artikkel 24 Piiriülest vedu teostava sularahaveo turvatöötajate tasustamine

Käesoleva määruse tähenduses piiriülest vedu teostavatele sularahaveo turvatöötajatele tagatakse vastuvõtjaliikmesriigis asjakohane töötasu miinimummäär, kaasa arvatud ületunnitasu, analoogselt direktiivi 96/71/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatule. Kui vastuvõtjaliikmesriigis on asjakohane töötasu miinimummäär kõrgem päritoluliikmesriigis töötajale makstava töötasu miinimummäärast, kohaldatakse kogu tööpäeva suhtes vastuvõtjaliikmesriigis kehtivat töötasu miinimummäära, kaasa arvatud ületunnitasu. Kui ühe päeva jooksul teostatakse vedu mitmes vastuvõtjaliikmesriigis ning enam kui ühes neist on asjakohane töötasu miinimummäär kõrgem päritoluliikmesriigis makstava töötasu miinimummäärast, kohaldatakse kogu tööpäeva suhtes neist kõrgeimat töötasu miinimummäära, kaasa arvatud ületunnitasu.

Kui kehtivatest lepingutest, õigusaktidest, haldussätetest või praktilisest töökorraldusest tuleneb siiski, et sularahaveo turvatöötaja teostab kalendriaastas teises liikmesriigis piiriülest vedu kas järjest või kokku enam kui 100 päeva jooksul, kohaldatakse direktiivi 96/71/EÜ sätetes osutatud töötingimusi täiel määral tööpäevade suhtes, mil töötaja sel kalendriaastal täielikult või osaliselt kõnealuses vastuvõtjaliikmesriigis viibis.

Asjakohaste töötingimuste kindlaksmääramiseks kohaldatakse analoogia alusel direktiivi 96/71/EÜ artiklit 4.

Artikkel 25 Euro sularaha piiriülese veo komitee

1. Moodustatakse euro sularaha piiriülese veo komitee. Seda juhib komisjon ning sinna kuulub kaks esindajat igast käesoleva määrusega hõlmatud liikmesriigist ja kaks Euroopa Keskpanga esindajat.

2. Komitee kohtub vähemalt kord aastas, et vahetada arvamusi käesoleva määruse rakendamise kohta. Selleks konsulteeritakse valdkonna sidusrühmadega, sealhulgas tööturu osapooltega, ning, kui see on asjakohane, võetakse nende seisukohti arvesse. Komiteega konsulteeritakse artiklis 26 nimetatud läbivaatamise ettevalmistamisel.

Artikkel 26 Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta aruande hiljemalt kaks aastat pärast määruse jõustumist ning edaspidi iga viie aasta järel. Selleks konsulteerib komisjon valdkonna sidusrühmadega, sealhulgas tööturu osapooltega. Eelkõige uuritakse aruandes võimalust kehtestada ühtsed koolitusnõuded, mis käsitlevad relvade kandmist sularahaveo turvatöötajate poolt, ning samuti võetakse nõuetekohaselt arvesse intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi valdkonnas toimunud tehnika arengut ning hinnatakse, kas määrust tuleb vastavalt muuta.

Artikkel 27 Tehniliste nõuete muutmine

Komisjon võib delegeeritud õigusaktide abil kooskõlas artiklitega 28, 29 ja 30 vastu võtta muudatused tehnilistesse nõuetesse seoses standarditega, mis käsitlevad sõiduki soomustamist, kasutatavaid relvakappe ja kuulikindlaid veste, ning samuti III lisasse tehtavad muudatused, eesmärgiga võtta arvesse tehnika arengut ja võimalikke uusi Euroopa standardeid.

Artikkel 28 Delegeeritud volituste rakendamine

1. Artiklis 27 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile määramata ajaks.

2. Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, teavitab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

3. Pädevus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 29 ja 30 sätestatud tingimustel.

Artikkel 29 Volituste delegeerimise kehtetuks tunnistamine

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta mis tahes ajal.

2. Institutsioon, kes algatab sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses osutatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 30 Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1. Euroopa Parlament või nõukogu võivad kolme kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust perioodi ühe kuu võrra.

2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud, avaldatakse delegeeritud õigusakt Euroopa Liidu Teatajas ja kõnealune õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja kõnealune õigusakt võib jõustuda enne seda tähtaega, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile teatanud oma otsusest vastuväiteid mitte esitada.

3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastuvõetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Asjaomane institutsioon põhjendab oma vastuväiteid delegeeritud õigusakti kohta.

Artikkel 31 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kuus kuud pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

See on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikide liikmesriikides.

Brüssel, [...]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja […] […]

I LISA PIIRIÜLESE SULARAHAVEO LITSENTSI TURVAELEMENDID

Piiriülese sularahaveo litsentsil peab olema vähemalt kaks turvaelementi järgmistest:

- hologramm;

- spetsiaalsed paberikiud, mis muutuvad nähtavaks UV-valguses;

- vähemalt üks mikrokirjas rida (trükk, mis on nähtav ainult suurendusklaasiga ja mida ei saa paljundusmasinaga paljundada);

- reljeefsed tähed, sümbolid või mustrid;

- kahekordne numeratsioon: piiriülese sularahaveo litsentsi, selle kinnitatud ärakirja või juhitunnistuse seerianumber ning iga dokumendi väljastamise number;

- peente giljoššmustrite ja vikerkaaretrükiga taustaturvamärk.

II LISA PIIRIÜLESE SULARAHAVEO LITSENTSI NÄIDIS

EUROOPA LIIT

(tselluloospaber, värvus: Pantone 176 (roosa), suurus: DIN A4, kaal 100 g/m2 või rohkem)

(Litsentsi esimene lehekülg)

(Tekst koostatakse litsentsi väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest)

Litsentsi väljaandva liikmesriigi eraldustähis[12] Litsentsi väljastava asutuse nimi |

LITSENTS nr

(või)

KINNITATUD ÄRAKIRI nr

euro sularaha professionaalseks piiriüleseks maanteeveoks

Käesolev litsents annab õiguse[13] | ................................................................................................................. |

............................................................................................................................................................................................. |

teostada liidu territooriumil euro sularaha professionaalset piiriülest vedu mis tahes marsruudil, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määrusega (EL) nr .../20xx (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) ja nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ) nr .../20xx (Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] määruse (EL) nr .../20xx (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) reguleerimisala laiendamise kohta) ning vastavalt käesoleva litsentsi üldsätetele.

Erimärkused: | ............................................................................................................................................................ |

Käesolev litsents kehtib viis aastat alates ........................................... | kuni.................................................... |

Välja antud (koht)................................................, | (kuupäev)................................................................................................. |

[14].................................................................

(Litsentsi teine lehekülg)

(Tekst koostatakse litsentsi väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest)

ÜLDSÄTTED

Käesolev litsents on välja antud vastavalt määrusele (EL) nr .../20xx euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel.

Litsents annab litsentsi omanikule õiguse teostada euro sularaha professionaalset piiriülest maanteevedu, nagu see on määratletud määruses (EL) nr .../20xx, mis tahes marsruudil määrusega (EL) nr .../20xx hõlmatud liikmesriikide territooriumil ning käesolevas litsentsis sätestatud tingimustel.

Litsents on isiklik ja omanik ei või seda üle anda.

Veoettevõtja säilitab litsentsi originaali.

Litsentsi kinnitatud ärakirja hoitakse sõidukis.

Litsentsi originaal või selle kinnitatud ärakiri tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr ... /20xx sätete kohaldamist, peab litsentsi omanik järgima iga liikmesriigi territooriumil kehtivaid õigus- ja haldusnorme, eelkõige vedu ja liiklust käsitlevaid norme.

III LISA INTELLIGENTNE PANGATÄHTEDE NEUTRALISEERIMISE SÜSTEEM

I. Mõisted ja üldsätted

Mõistete „turvaline ala”, „turvaline asukoht”, „intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem” ja „marsruudi algusest lõpuni kasutatav intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem” määratlused on esitatud vastavalt käesoleva määruse artikli 1 punktides l, m, n ja o.

Intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem võib sisaldada kas pangatähti (pakendatud või pakendamata) või sularahaautomaatide kassette.

Selleks et kõnealust süsteemi saaks kasutada käesoleva määruse kohaselt euro sularaha piiriüleseks veoks, peab selle olema heaks kiitnud mõni euroala liikmesriik. Heakskiitmine toimub vastavalt kehtivale konkreetsele Euroopa standardile. Kuni sellist standardit ei ole, tuleb heakskiit anda vastavalt käesoleva lisa sätetele.

II. Intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi heakskiitmise menetlus

a) Intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem peab heakskiidu saamiseks läbima erinevad katsed laboratooriumis, mille on heaks kiitnud või mida tunnustab mõni euroala liikmesriik.

Kõnealused katsed peavad võimaldama kinnitada, et intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi järgmised tehnilised omadused on rahuldavad:

i) Peamised nõutavad kontrollisüsteemi funktsioonid:

- kõnealusele süsteemile juurdepääsuga ja selle kasutamisega seotud instruktsioonide pidev kontroll ja salvestamine;

- nende instruktsioonide järgimise pidev kontroll ja anomaalsete olukordade tuvastamine;

- pangatähtede automaatne ja kohene neutraliseerimine instruktsioonide eiramisel, anomaalsete olukordade tuvastamisel või konteineri avamisel väljaspool eelnevalt programmeeritud ajavahemikku ja/või kohta.

ii) Asukoht, kus kontrollisüsteemi võib programmeerida, ning sularahaveo turvatöötajate mõju kõnealuse süsteemi toimimisele

Intelligentset pangatähtede neutraliseerimise süsteemi võib programmeerida ainult turvaalas. Marsruudi algusest lõpuni kasutatavat intelligentset pangatähtede neutraliseerimise süsteemi võib programmeerida ainult turvalises asukohas.

Sularahaveo turvatöötajatel ei tohi olla mingit võimalust mõjutada intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi toimimist väljaspool eelnevalt programmeeritud ajavahemikku ja/või kohta. Kui neutraliseerimise käivitamiseks on viitajasüsteem, võivad sularahaveo turvatöötajad viitaja ühe korra lähtestada.

iii) Asukoht, kus intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi võib avada (marsruudi algusest lõpuni kasutatava intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi puhul)

Intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi võib avada eelnevalt programmeeritud asukohas.

b) Intelligentset pangatähtede neutraliseerimise süsteemi katsetatakse uuesti iga viie aasta järel, isegi kui riiklik heakskiit on antud tähtajatult. Kui uued katsed ei kinnita enam nõuetele vastavust, kaotab heakskiit kehtivuse käesoleva määruse kohase piiriülese veo puhul.

c) Katse läbimiseks tuleb saavutada üks järgmistest tulemustest:

- katsete läbiviimisel ei olnud võimalik pangatähtedele juurde pääseda ning intelligentne pangatähtede neutraliseerimises süsteem ei saanud kahjustada ja tema mehhanism oli jätkuvalt töökorras;

- katsete läbiviimisel sai intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem kahjustada, kuid pangatähtedele ei pääsetud juurde ilma neutraliseerimissüsteemi käivitamata.

III. Katsetamiskord

Katsete läbiviimiseks kasutatav meetod ning standardid, millega nähakse ette tulemused, mille katsetatud süsteemid peavad saavutama, on sätestatud käesolevas lisas. Siseriiklikul tasandil võib siiski teha kohandusi, et viia need kooskõlla iga liikmesriigi laboratooriumites järgitavate kehtivate katseprotokollidega.

a) Katse eesmärgiga kindlaks teha intelligentsete pangatähtede neutraliseerimise süsteemide vastupidavus erinevatele rünnakustsenaariumitele

Erinevatest rünnakustsenaariumeid simuleerivatest katsetest peavad liikmesriigid läbi viima kuus, kusjuures ülejäänud katsed võib teha kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

Iga tehtud katse peab olema läbitud eespool II osa alapunktis c esitatud tähenduses.

- Kohustuslikud katsed:

- 1 – toite katkestamine;

- 2 – konteinerisse sissemurdmine;

- 3 – konteineri avamine selle lõhkumise teel (vasaraga);

- 4 – kiirlõikamine („giljotineerimine”);

- 5 – vedelikku uputamine;

- 6 – järkjärguline ja kohene kokkupuude äärmuslike temperatuuridega (kuum ja külm): nt jahutamine vedelas lämmastikus ja kuumutamine eelsoojendatud ahjus.

- Soovituslikud katsed, mille võib samuti läbi viia:

- 7 – vastupidavus tulirelvadele (nt 12 mm padrunitele);

- 8 – kemikaalide kasutamine;

- 9 – kõrgelt kukkuda laskmine;

- 10 – kokkupuude suure elektromagnetilise väljaga;

- 11 – kokkupuude suure elektrostaatilise väljaga.

b) Pangatähtede neutraliseerimise tõhusus

Praegu kasutatakse neutraliseerimiseks määrimist, keemilist hävitamist ja pürotehnilist hävitamist. Kuna tehnika võib areneda, ei ole kasutatavate protsesside loetelu täielik, vaid üksnes näitlik.

Pärast mis tahes loata katset pääseda raha juurde erinevate rünnakute kaudu peavad pangatähed olema kas hävitatud või määrdunud. Minimaalselt tuleb teha kolm katset.

100 % pangatähtedest peab olema pöördumatult neutraliseeritud. Lisaks peab igale pangatähte käeshoidvale isikule olema selge, et need on neutraliseeritud.

Kui pangatähed on turvakottides, peab vähemalt 10 % iga pangatähe mõlemast poolest olema määrdunud. Kui pangatähed ei ole turvakottides, peab vähemalt 20 % iga pangatähe mõlemast poolest olema määrdunud. Hävitamissüsteemide puhul peab mõlemal juhul olema vähemalt 20 % iga pangatähe pindalast hävinud.

c) Selliste katsete sisu, mille eesmärk on kontrollida pangatähtede vastupidavust puhastamisele (määrivate intelligentsete pangatähtede neutraliseerimise süsteemide puhul)

Selliseks puhastamiseks tuleb kasutada erinevaid tooteid või nende kombinatsioone. Läbida tuleb erinevad stsenaariumid, muutes temperatuuri ja puhastamise kestust. Kõnealusteks puhastamiskatseteks tuleb kasutada kahte protseduuri:

- puhastamine peab toimuma kohe pärast määrimist;

- ning puhastamine peab toimuma 24 tundi pärast määrimist.

Katsed tuleb läbi viia euroalas kasutatavate reaalsete pangatähtede tüüpilise valimiga.

Nende katsete tulemuseks peab olema üks järgmistest valikutest:

- puhastamise tulemusel pangatähed hävivad;

- puhastamise tulemusel jääb tint nähtavale vähemalt 10 %-le iga pangatähe pinnast (kasutatud tindi tiheduse test);

- puhastamise tulemusel ei säili pangatähtede originaalvärvid piisaval määral.

IV. Kasutatavate süsteemide turvagarantiid

Intelligentsest pangatähtede neutraliseerimise süsteemist pangatähtede neutraliseerimiseks eralduvate keemiliste ainete suhtes võidakse kohaldada määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)[15]. Nimetatud määrus käsitleb inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvaid riske, mis tulenevad toodetud, imporditud või kasutatud ainetest endist, nende segudest või toote koostises esinevatest ainetest.

Selleks et intelligentne pangatähtede neutraliseerimise süsteem saaks heakskiidu, peab tootja kindlaks tegema, kas ta peab registreerima oma toodetes sisalduvad ained või teavitama neist või edastama klientidele teabe ohutu kasutamise kohta. Lisaks võivad tootjal olla õiguslikud kohustused, mis tulenevad nende ainete lisamisest väga ohtlike kandidaatainete loetellu või selliste ainete loetellu, mille puhul on vajalik REACH-määruses sätestatud luba. Need kohustused on seotud mitte ainult loetellu kantud ainete endi või nende segudega, vaid ka toote koostises esinevate ainetega.

Intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi tootja peab esitama liikmesriigi heakskiitu andvale ametiasutusele sertifikaadi, mis sisaldab selle kontrollimise tulemusi ning millest selgub, et raha hävitamise või neutraliseerimise tagamiseks kasutatavad ained või elemendid ei kujuta endast tõsist ohtu tervisele, kui sularahaveo turvatöötajad seda sisse hingavad või kui nende nahk kõnealuste ainete või elementidega kokku puutub.

Selleks võib sertifikaat sisaldada kemikaalidega kokkupuutumise ohtude analüüsi, st maksimaalset lubatavat kokkupuute kestust kindlaksmääratud koguse korral.

- IV LISA INTELLIGENTSE PANGATÄHTEDE NEUTRALISEERIMISE SÜSTEEMI PIKTOGRAMMID

Piktogramm intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud sularahaveosõidukile

[pic] |

Piktogramm intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga varustatud pangatähtede konteinerile

[pic] |

- V LISA PIKTOGRAMM AINULT MÜNTE VEDAVALE SULARAHAVEOSÕIDUKILE

[pic]

VI LISA SULARAHA PIIRIÜLEST VEDU TEOSTAVATE SULARAHAVEO TURVATÖÖTAJATE ALGKOOLITUSE SISU

Euroalas liikmesriikide vahel toimuvas euro sularaha professionaalses piiriüleses maanteeveos osalevad sularahaveo turvatöötajad peavad olema täitnud järgmised tingimused:

19. täiel määral läbinud ja lõpetanud vähemalt asjakohase algkoolituse, nagu see on ette nähtud nende siseriiklikes õigusaktides ja/või asjakohastes kollektiivlepingutes, või nende puudumisel riikliku sularahaveo/turvatöötajate assotsiatsiooni või äriühingu sisesed koolitused;

20. pärast nimetatud algkoolitust läbinud edukalt eksamid või mis tahes muud protseduurid, mille eesmärk on kontrollida õpitulemusi;

21. täiel määral läbinud ja lõpetanud täiend- ja kohustusliku koolitusmooduli, mis on ette nähtud käesolevas lisas ning mis koosneb vähemalt järgnevatest teemadest:

22. piiriülesed sularahaveoprotseduurid;

23. sularahavedu käsitlevad Euroopa Liidu õigusaktid;

24. transiidiliikmesriigi/-riikide ja teenindatava(te) liikmesriigi/liikmesriikide sularahavedu käsitlevad kohaldatavad siseriiklikud õigusaktid;

25. transiidiliikmesriigi/-riikide ja teenindatava(te) liikmesriigi/liikmesriikide liikluseeskirjad sularahaveo puhul (sealhulgas sularahaveosõidukite õigus kasutada konkreetseid sõiduradasid);

26. riiklikud turvaprotokollid transiidiliikmesriigis/-riikides ja teenindatava(te)s liikmesriigis/liikmesriikides toimuva rünnaku puhul;

27. transiidiliikmesriigis/-riikides ja teenindatava(te)s liikmesriigis/-riikides kehtiv intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemiga[16] kaitstud sularahaveo korraldus ja selle läbiviimise menetlused;

28. transiidiliikmesriigi/-riikide ja teenindatava(te) liikmesriigi/liikmesriikide sularahavedu käsitlevad kohaldatavad siseriiklikud tegevusprotokollid, eeskirjad ja õigusaktid;

29. transiidiliikmesriigi/-riikide ja teenindatava(te) liikmesriigi/liikmesriikide siseriiklikud protokollid, mida kasutatakse sularahaveoseadmete ja -sõiduki rikete, liiklusõnnetuste ning tehniliste ja mehhaaniliste tõrgete korral;

30. siseriiklikud haldusmenetlused ja äriühingute eeskirjad transiidiliikmesriigis/-riikides ja teenindatava(te)s liikmesriigis/liikmesriikides seoses kõikide transiidiriikide ja teenindatavate riikide kontrollkeskusega jt peetava sidega;

31. teave ja koolitus siseriiklike, piirkondlike ja kohalike politseijõududega tehtava koostöö ja asjakohaste protokollide kohta, sealhulgas seoses sularahaveosõidukite ja turvatöötajate kontrollimisega;

32. seoses tööaja, vajalike puhkepauside arvu, töötingimuste ja kohaldatavate töötasudega kohaldatavad siseriiklikud ja Euroopa Liidu õigusaktid ja/või kohaldatavad kollektiivlepingud;

33. kohaldatavate siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktide ja/või kohaldatavate kollektiivlepingute sätted seoses sularahaveo turvatöötajate puhkepausidega – millal need on vajalikud, kui sageli, iga puhkepausi kestus, turvaline asukoht, side kontrollkeskustega jne;

34. kohaldatavad turvanõuded kättetoimetamisel ja pealevõtmisel (turvaline asukoht, kõnniteedel valitsevate ohtude ohjamine jne);

35. asjakohased siseriiklikud õigusaktid relvade kasutamise ja nende hoidmise kohta;

36. ründavad ja kaitsvad sõidutehnikad;

37. asjakohane koolitus GPSi, telefoni ja muude piiriülese sularahaveo käigus kasutatavate tehniliste seadmete või süsteemide kasutamise kohta;

38. transiidiliikmesriigi/-riikide ja teenindatava(te) liikmesriigi/liikmesriikide siseriiklikud tervishoiu- ja ohutuseeskirjad, mis on asjakohased väärisasju vedavatele ja suurte sõidukitega maanteel liiklevatele töötajatele, ning protokollid töötajate kahjustuste või haiguse korral:

39. esmaabikoolitus.

Lisaks peaks koolitus hõlmama järgmisi küsimusi:

- ennetavad ja heastavad meetmed stressijuhtimise ja kolmanda poole vägivalla valdkonnas;

- riskihindamine (tööl);

- vajadusel keelekoolitus, et täita käesolevas määruses sätestatud keelenõuded (vt artikli 5 lõige 2).

VII LISA EUROOPA NÕUKOGU KEHTESTATUD KEELEOSKUSTASEMED

Kasutaja B1: Saab aru põhilisest infost selges tavakõnes tuttaval teemal: töö, kool, vaba aeg jne. Saab hakkama enamikes olukordades, mis võivad tekkida piirkonnas, kus seda keelt räägitakse. Oskab koostada lihtsat teksti tuttaval või isikut huvitaval teemal. Oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi, kavatsusi ja ambitsioone ning selgitada oma seisukohti ja plaane.

Kasutaja A1: Saab aru tuttavatest igapäevastest väljenditest ja väga lihtsatest fraasidest, mille eesmärk on rahuldada konkreetsetest olukordadest tulenevaid vajadusi, ning oskab neid kasutada. Oskab ennast ja teisi tutvustada ning küsida ja vastata küsimustele isikuandmete kohta, näiteks kus ta elab, keda tunneb ja mis tal olemas on. Suudab suhelda lihtsal viisil, tingimusel et teine isik räägib aeglaselt ja selgelt ja on valmis abistama.

[1] Esindatud olid järgmised organisatsioonid: CEA (Euroopa kindlustuse ja edasikindlustuse föderatsioon), CoESS (Euroopa turvateenistuste liit), EBF (Euroopa Pangandusföderatsioon), Eurosüsteem, EPC (Euroopa Maksenõukogu), ESTA (Euroopa turvatranspordi ühing), EURICPA (Euroopa intelligentse sularahakaitse ühing), EuroCommerce, Europol (Euroopa Politseiamet), MDWG (rahapajade juhatajatest koosnev töörühm) ja UNI-Europa (Union Network International – Europa).

[2] KOM(2009) 214 (lõplik).

[3] Tegemist on suurte rahakoguste veoga sularahakeskuste vahel, mis teostatakse otse punktist punkti vahepealsete peatusteta (nt riigi keskpanga filiaalist sularahavedu teostava äriühingu sularahakeskusse). Selle veoga ei teenindata lõppkliente ning kogused on üldiselt suured.

[4] Vt http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm.

[5] Uuringu kohaselt on eeldusel, et kõik takistused euro sularaha professionaalselt piiriüleselt maanteeveolt kõrvaldatakse, potentsiaalne pikaajaline turg hinnanguliselt 2,6 % koguturust (väljendatuna sularahavedu teostavate äriühingutele tellitava kogu euro sularaha väärtusena), mis vastaks umbes 77 000 piiriülesele veole (vedu tähendab olukorda, kus sularahaveosõiduk ületab piiri kaks korda – üks kord lahkuval reisil ja teine kord naastes), mis teostatakse potentsiaalselt igal aastal 11 euroala riigis, millel on maismaapiir teiste euroala riikidega.

[6] ELT C ..., lk ...

[7] ELT C ..., lk ...

[8] ELT L 300, 14.11.2009, lk 72.

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2005, 26. oktoober 2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta, ELT L 309, 25.11.2005, lk 9.

[10] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

[11] EÜT L 17, 6.10.1958, lk 385 (muudetud kujul).

[12] Liikmesriikide eraldustähised on järgmised: (BE) Belgia, (BG) Bulgaaria, (CZ) Tšehhi Vabariik, (DK) Taani, (DE) Saksamaa, (EE) Eesti, (IE) Iirimaa, (EL) Kreeka, (ES) Hispaania, (FR) Prantsusmaa, (IT) Itaalia, (CY) Küpros, (LV) Läti, (LT) Leedu, (LU) Luksemburg, (HU) Ungari, (MT) Malta, (NL) Madalmaad, (AT) Austria, (PL) Poola, (PT) Portugal, (RO) Rumeenia, (SI) Sloveenia, (SK) Slovakkia, (FI) Soome, (SE) Rootsi, (UK) Ühendkuningriik.

[13] Vedaja nimi või ärinimi ja täielik aadress.

[14] Litsentsi väljastanud isiku allkiri ja asutuse tempel

[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006[16], mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH); ELT L 396, 30.12.2006.

[17] Nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 1 punktis n.