[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 1.12.2010 KOM(2010) 711 lõplik 2010/0346 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse kalandusaastaks 2011 soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 104/2000 SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 2. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku esmane eesmärk on võimaldada nõukogul täita oma regulatiivset kohustust ning kindlaks määrata 2011. kalandusaasta soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Selle ettepaneku laiem eesmärk on seega kõnealusel kalandusaastal tagada nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 kehtestatud hinnatoetuse ja sekkumismehhanismide toimimine. - Üldine taust Nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 on loodud kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühine korraldus, millega reguleeritakse ühise kalanduspoliitika turu- ja kaubandusaspekte ning mis aitab seega kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele. Ühise turukorralduse oluline osa on konkreetsed hinnatoetus- ja sekkumismehhanismid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 kohustatakse nõukogu võtma komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamise kohta. See kehtib teatavate ELi tähtsusega kalandustoodete soovitushinna kohta ja ka ühenduse tootjahinna kohta teatavatele tuunitoodetele. Soovitushinnad on võrdlusaluseks sekkumismehhanismide kasutamiseks vajalikele tehnilistele parameetritele, mis hiljem määratakse kindlaks komisjoni määrustega. Ühenduse tootjahind on oluline hüvitise maksmisel töötlevale tööstusele tarnitud tuunikoguste eest, kui maailmaturu hinnad langevad teatavast käivituslävest allapoole. Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 kohaselt järgivad vastavad hinnad nii eelneva kolme kalandusaasta turuhindade arengut kui ka tootmise ja nõudluse suundumusi. Seoses sellega tehakse ettepanek langetada enamiku valge lihaga kalaliikide hinda 1–3 %, tõsta selliste pelaagiliste liikide nagu makrell, kuningmakrell ja pikkuim-tuun (terve kala) hindu 1–2 % ning langetada heeringa, sardiini, anšoovise ja roogitud pikkuim-tuuni hindu 0,5–2 %; ning tõsta hariliku süvameregarneeli hinda 1,5–3 %. Külmutatud toodete suhtes tehakse ettepanek tõsta merluusi (terve kala ja filee), mõõkkala ja lühiuimkalmaari hindu 1–2 % ning langetada hammasahvena, ebakalmaari ja muude sugukonna Penaeidae krevettide hindu 1–3 %. Ettepanekus pooldatakse tuunitoodete puhul ühenduse tootjahinna langust 2 % võrra. - Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1212/2009, millega kehtestatakse soovitushinnad 2010. kalandusaastaks ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 104/2000. - Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 loodud ühise turukorralduse toimimine ning samuti sellest määrusest tulenevate õigusloome kohustuste täitmine aitavad kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele. 3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE 4. Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Kalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Mõlema komitee ettepanekud andsid väärtusliku panuse komisjoni turuanalüüsi. - Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Kalandustoodete turg. Kasutatud metoodika Avalik arutelu. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud Kalandustooteturu korralduskomitee juures liikmesriike esindavad eksperdid. Kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee juures kõiki tähtsamaid ELi huvirühmi esindavad eksperdid. Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte Tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte ei mainitud. Valdavalt kajastuvad nõuanded ettepanekus, milles määratakse kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Kalandustooteturu korralduskomitee ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee koosolekute protokollid. - Mõju hindamine Pidades silmas ettepaneku konkreetset iseloomu, nimelt iga-aastast asjaomaste hindade määramist ühise turukorralduse kehtiva versiooni kohaselt, ei ole mõju hindamine vajalik. Ettepanek põhineb siiski eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ning iga asjaomase kalandustoote põhjalikul turuanalüüsil. 5. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 6. Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks. - Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. - Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. - Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. Siseturu toimimine kalandustoodete valdkonnas tingib soovitushindade kindlaksmääramise. Ühise turukorraldusega nähakse ette konkreetsed sekkumismehhanismid, aga ei sunnita ühtegi osalist (tootjaorganisatsioonid) sekkuma. Ühine turukorraldus on märkimisväärselt vähendanud nii ebaotstarbeka turult eemaldamise kujul toimunud sekkumise atraktiivsust kui ka sekkumiseks kulunud rahalisi vahendeid. - Õigusakti valik Kavandatud õigusakt(id): määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad. Määrus on vajalik vahetu kohaldamise ja ühtsuse tagamiseks kogu ELis. 7. MÕJU EELARVELE Kuna kõnealune ettepanek käsitleb hindade kindlaksmääramist, on selle mõju kulutustele kaudne ning sõltub suures osas turumuutustest ning lossitud kalandustoodete kogustest. E-4354 2010/0346 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: 8. Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamiseks. 9. 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta)[1] on sätestatud nõue kehtestada igaks kalandusaastaks soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad, et kindlaks määrata hinnatasemed sekkumiseks teatavate kalandustoodete turul. 10. Nõukogu on kohustatud kehtestama soovitushinna igale määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loendatud toodetele ja tooterühmale ning ühenduse tootjahinnad kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele. 11. Kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu kalandusaastaks 2011 liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada. 12. Asjakohane on kehtestada ühenduse tootjahind ühele määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud toodetest ning muudele toodetele arvutada ühenduse tootjahind komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006 (millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid)[2] kehtestatud ümberarvestuskoefitsientide abil. 13. Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks ühenduse tootjahinda 2011. kalandusaastaks korrigeerida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesoleva määruse I lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ettenähtud soovitushinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks. Artikkel 2 Käesoleva määruse II lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 ettenähtud ühenduse tootjahinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Lisad | Liigid Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted | Kaubanduslik esitusviis | Soovitushind (eurot/t) | I | 1. Heeringas liigist Clupea harengus | Terve kala | 274 | 2. Sardiin liigist Sardina pilchardus | Terve kala | 571 | 3. Harilik ogahai (Squalus acanthias) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1090 | 4. Koerhaid (Scyliorhinus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 704 | 5. Meriahvenad (Sebastes spp.) | Terve kala | 1212 | 6. Tursk liigist Gadus morhua | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1589 | 7. Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 799 | 8. Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 956 | 9. Merlang (Merlangius merlangus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 885 | 10. Molvad (Molva spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 1153 | 11. Makrell liigist Scomber scombrus | Terve kala | 320 | 12. Makrell liigist Scomber japonicus | Terve kala | 285 | 13. Anšoovised (Engraulis spp.) | Terve kala | 1274 | 14. Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | Terve kala või roogitud kala koos peaga alates 1.1.2011 kuni 30.4.2011 | 1020 | Terve kala või roogitud kala koos peaga alates 1.5.2011 kuni 31.12.2011 | 1418 | 15. Merluus liigist Merluccius merluccius | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 3318 | 16. Megrimid (Lepidorhombus spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2330 | 17. Harilik soomuslest (Limanda limanda) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 803 | 18. Lest (Platichthys flesus) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 486 | 19. Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Terve kala | 2308 | Roogitud kala koos peaga | 2437 | 20. Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) | Terve | 1781 | 21. Merikuradid (Lophius spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 2923 | Ilma peata | 6015 | 22. Garneel liigist Crangon crangon | Vees keedetud | 2423 | 23. Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | Vees keedetud | 6668 | Värsked või jahutatud | 1614 | 24. Taskukrabi (Cancer pagurus) | Terve | 1676 | 25. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | Terve | 5119 | Sabad | 3979 | 26. Merikeeled (Solea spp.) | Terve kala või roogitud kala koos peaga | 6843 | II | 1. Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1916 | 2. Merluusid perekonnast Merluccius spp. | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1232 | Külmutatud, fileeritud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1498 | 3. Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) | Külmutatud, partiidena või üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1447 | 4. Mõõkkala (Xiphias gladius) | Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 4058 | 5. Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1915 | 6. Kaheksajalad (Octopus spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 2161 | 7. Ebakalmaarid (Loligo spp.) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 1167 | 8. Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 961 | 9. Illex argentinus | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 873 | 10. Krevetid sugukonnast Penaeidae Krevetid liigist Parapenaeus longirostris | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 4072 | - Muud sugukonna Penaeidae liigid | Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis | 7813 | II LISA Liigid Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted | Kaal | Kaubanduslikud andmed | Ühenduse tootjahind (eurot/t) | Kulduim-tuun (Thunnus albacares) | Iga kala üle 10 kg | Terve | 1200 | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Iga kala kuni 10 kg | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Iga kala üle 10 kg | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Iga kala kuni 10 kg | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Vööttuun (Katsuwonus pelamis) | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Harilik tuun (Thunnus thynnus) | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid | Terve | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | Muud | ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS [lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele (finantsmääruse artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22)] 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[3]) struktuurile Tegevusvaldkond 11: Kalandus ja merendus Ettepaneku/algatuse liik ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[4] ( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet Eesmärgid Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse „Ressursitõhus Euroopa” Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Aidata kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingus (artikkel 39) sätestatud eesmärkide saavutamisele, suurendades püügitegevuse jätkusuutlikkust, tagades tootjatele miinimumsissetuleku ja stabiilse turu, tarbijatele turu varustatuse ja mõistlikud hinnad, ning hüvitades äärepoolseimate piirkondade kalandussaaduste turustamise lisakulud. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Tegevuspõhine eelarvestamine 11 02: Kalandusturud Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Ülekandmist kasutatakse tunduvalt enam kui kõrvaldamist. Soovitushinna kõikumine on piiratud (+3 % kuni -3 %). Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalatoodete ülekandmise ja kõrvaldamise tase. Kalatoodete soovitushindade liikumine. Ettepaneku/algatuse põhjendus Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Kalandustoodetega seotud sekkumist rakendatakse ühise kalanduspoliitika raames vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 40. Kõnealuse meetme eesmärk on tagada kriisiolukordade ärahoidmisega ELi turul stabiilsus. Seetõttu on asjakohane hind ja tarnepoliitika äärmiselt olulised. Arvesse tuleb võtta ka tootmis- ja turustamisahela huve ning vajadust tugevdada sektori konkurentsivõimet maailmastumise kontekstis. Turu stabiilsuse saavutamine samaaegse sissetulekutoetusega tootjatele on võimalik peamiselt eri turusekkumismehhanismide kaudu, nagu turult kõrvaldamine, ülekandmine, tasandustoetus. Arvestada tuleb ka tarbijate huve. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Subsidiaarsus ei ole käesoleva ettepaneku seisukohalt oluline, kuna sekkumismeede kuulub ELi ainupädevusse. ELi sekkumismeetme lisaväärtus on otseselt seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühisel korraldusel põhinevate argumentidega. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Soovitushindade ja ühenduse tootjahindade iga-aastane kinnitamine aitab kaasa siseturu toimimisele kalandustoodete valdkonnas. Ühine turukorraldus on märkimisväärselt vähendanud nii ebaotstarbeka turult eemaldamise kujul toimunud sekkumise atraktiivsust kui ka sekkumiseks kulunud rahalisi vahendeid. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ühise turukorralduse oluline osa on hinnatoetus- ja sekkumismehhanismid. Seejärel määratakse soovitushindadele tuginedes kindlaks eri parameetrid, mida on vaja asjaomasel kalandusaastal sekkumismehhanismide kasutamiseks. Samamoodi on ühenduse tootjahind aluseks tuuni puhul tasandustoetuse maksmisele olenevalt hindade muutustest maailmaturul. Meetme kestus ja finantsmõju ( Piiratud kestusega ettepanek/algatus - ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2011–31.12.2011 - ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus - rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA - millele järgneb täieulatuslik rakendamine Ettenähtud eelarve täitmise viisid[5] ( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: - ( rakendusametitele - ( ühenduste asutatud asutustele[6] - ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele - ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Alates 16. oktoobrist 2006 rakendatakse eelarverubriigi 11.02.01 all rahastatavaid meetmeid tsentraliseeritult vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta. Lisaks kuulub liikmesriikide teatatud andmete haldamine komisjoni ainupädevusse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 248/2009. HALDUSMEETMED Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Kavandatud meetmete seire tagatakse liikmesriikide teatatud andmete kogumise ja analüüsi kaudu FIDES süsteemi abil vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 248/2009. Haldus- ja kontrollisüsteemid Tuvastatud ohud […] […] Ettenähtud kontrollimeetod(id) Ettepanek põhineb eelnevate kalandusaastate sekkumiste korrapärasel jälgimisel ja asjaomaste toodete põhjalikul turuanalüüsil. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Pettustevastased meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 104/2000 ja eelkõige määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta) sätetega. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub - Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Nr [Nimetus………………………………..] | Liigendatud/liigendamata([7]) | EFTA[8] riigid | Kandidaatriigid[9] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | 2 | 11 02 01 01 Sekkumine kalandustoodete turgu | Liigendatud/liigendamata | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | - Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | […] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | Hinnanguline mõju kuludele Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | 2 | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) - Hinnanguline personalivajadus - ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist - ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) | ( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) | XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 2 AST | XX 01 01 02 (delegatsioonides) | XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) | 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) | ( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[17] | XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) | XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) | 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) | Muud eelarveread (täpsustage) | KOKKU | 2 AST | XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad | Kulude finantsjuhtimine, järelkontroll | Koosseisuvälised töötajad | Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. […] - ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[20] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] Kolmandate isikute rahaline osalus - ( Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist - Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) | Artikkel …………. | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. […] [1] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. [2] ELT L 144, 31.5.2006, lk 15. [3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [4] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [5] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [7] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [8] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [9] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [10] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [11] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [12] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [13] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [14] Vastavalt punktis 1.4.2 "Erieesmärk/eesmärgid ..." nimetatud eesmärkidele. [15] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [17] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [18] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [19] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [21] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.