ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
26.

märgib, et rahastamise vähenedes, mida on täheldatud mõnes kohalikus ja piirkondlikus omavalitsuses, muutub kodanikukaitsega tegelevate otsustajate jaoks veelgi olulisemaks, et nad saaksid kasutada kogukondade, üksikisikute ja kodanikukaitse projektide paremat hindamist. Komitee arvates sobib ELi kaasrahastatud piiriülese projekti INDRIX tulemusena väljatöötatud sotsiaalse vastupanuvõime indeks (Inclusive Disaster Resilience Index – INDRIX) kogukonna vastupanuvõime hindamiseks statistiliste andmete ja just kõnealusel eesmärgil kogutud andmete põhjal: projekt on võimaldanud kindlaksmääratud sotsiaalsete näitajate (haridustase, tervislik seisund, töötuse määr, pakutavad teenused jne) alusel hinnata riskitaju eri kogukondades ning eelkõige tuvastada kõige haavatavamad ja nõrgemad kogukonnad. Komitee kutsub pädevaid institutsioone üles kaaluma loodusõnnetuste vastu selliste kohustuslike kindlustusvahendite väljatöötamist, mis on standarditud Euroopa tasandil ja millel on riskitasemetega seotud kindlustusmaksed, muu hulgas selleks, et suurendada teadlikkust neist ja parandada arusaamist, kui oluline on eraisikute ennetustegevus, vähendades moraalset ohtu ning tagades õiglased ja ühtsed hüvitised kõigile Euroopa kodanikele;
25.

viitab sellele, et klastrid on oluline innovatsiooni liikumapanev jõud, sest need tõmbavad investorite ja talentide tähelepanu ning kaasavad ettevõtteid, kohalikke ametiasutusi, teadus- ja õppeasutusi; peab äärmiselt vajalikuks klastrite hõlmamise aruka spetsialiseerumise strateegiate väljatöötamisse, eelkõige Euroopa Komisjoni käivitatud temaatiliste S3 platvormide raames. Makropiirkondlikud strateegiad võivad anda loomuliku tõuke klastripõhisele lähenemisviisile; märgib, kui oluline on toetada aruka spetsialiseerumise strateegiate tõhusat vastavusse viimist piirkondlike ja riiklike poliitikameetmetega, et edendada tõhusat piirkondadevahelist koostööd klastrite suurema kohaloleku ja rahastamisallikate kättesaadavuse suurendamise kaudu ning seeläbi ka makropiirkondlike strateegiate lisaväärtust asjaomaste piirkondade harmoonilisele arengule; kinnitab, et tagada tuleb jätkusuutlikud rahastamisvormid, et tugevdada klastrialgatusi aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamisel piirkondadevahelise ja riikidevahelise koostöö raamistikus;
45.

märgib, et ökosüsteemiga kohandatud, biotoorainepõhiste kestlike väärtusahelate toimimiseks vajalik tööjõud on pikaajaliselt kättesaadav, kui põhiharidusest alates keskendutakse sellele, et vastata biomajanduse valdkonnas töötavate inimeste erivajadustele järkjärguliste ja sidusate haridusmoodulite abil, samuti koolituse ja elukestva õppe moodulite abil, mille liikmesriigid on välja töötatud avatud koordinatsiooni meetodi alusel. Komitee märgib, et kõnealuste moodulite väljatöötamine on vältimatult vajalik, sest keskkonnaalase kirjaoskuse ja jätkusuutlikkuse alaseid teadmisi tuleb edasi anda haridussüsteemi kõigil tasanditel, samuti koolituse ja elukestva õppe kaudu. Sel eesmärgil palub komitee, et Euroopa Komisjon aitaks liikmesriikidel ühiselt välja selgitada ja kindlaks määrata ühised eesmärgid ning vahendid nende saavutamiseks ELi tasandil;
49.

tuletab meelde, et rühm komitee liikmeid täidab linnapeade pakti saadikute rolli ja nende ülesanne on oma tegevust tutvustada ja julgustada võimalikult paljusid paktiga ühinema. Komitee on seisukohal, et saadikuid tuleb nende jõupingutustes nõuetekohaselt toetada;
78.

on seisukohal, et kiirkorras tuleb suurendada toetust investeeringutele, mida tehakse sadamates laevade veeldatud maagaasiga tankimiseks ning laiemalt taristusse, mis aitab vähendada laevade ökoloogilist jalajälge (laeva ja kai vaheline elektriühendus, mis tugineb vähesaastavale tehnoloogiale). Komitee on seisukohal, et üleminek puhtamatele kütustele ja uutele energiakandjatele on esmatähtis kasvuhoonegaaside ja inimeste tervisele kahjulike gaaside heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks, ning leiab, et laevaomanikke tuleks nende laevastiku kohandamisel ja uuendamisel toetada. Komitee rõhutab, et (taimsetest, põllumajanduslikest ja toidust saadud) bioressurssidest toodetud biogaasi saab samuti kasutada veeldatud maagaasi väärtusahelas, et veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võrreldes praeguste lahendustega;
61.

märgib, et innovatsioon on keeruline, eriti idufirmade ja VKEde jaoks, sest uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga kaasnevad sageli suured investeeringud ja see nõuab eksperditeadmisi, ning rõhutab, et digiülemineku alal on Euroopa sektorite ja piirkondade vahel endiselt erinevusi;
18.

Komitee märgib, et see on vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega (ELi lepingu artikli 5 lõige 3 ning protokoll nr 2), mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõttega (vt artikkel 6 partnerluse ja mitmetasandilise valitsemisemise kohta esialgses ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad, COM(2018) 375), kuna riigipõhistel soovitustel on ühtekuuluvuspoliitika kaudu otsene mõju poliitika kujundamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, sidudes selle tasandi seega nende poliitikavaldkondadega, kus neil tasanditel on seadusandlikud volitused. See on vastuolus ka Euroopa Nõukogu Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga.
59.

usub, et kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm peaks toetama riiklike ja/või piirkondlike tegevuskavade vastuvõtmist – arvestades seejuures subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega ning eri liikmesriikide valitsusstruktuuri ja -kultuuriga. Liikmesriigid peavad ise otsustama, kas koostada üks riiklik kava või mitu piirkondlikku, kuna sellised otsused on tihedalt seotud riigi ja piirkonna tasandi valitsemisstruktuuridega. Järgmine keskkonnaalane tegevusprogramm peaks sisaldama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks juhtpõhimõtteid, et võtta meetmeid ja innustada vabatahtlike kohalike eesmärkide ja kavade vastu võtmist. See aitaks rakendada keskkonnaalast tegevusprogrammi, võimaldades samas teatud paindlikkust, et arvestada kohalike probleemide lahendamisel kohalikke vajadusi, suutlikkust, teadmisi ja eksperditeadmisi;
rõhutab, et tagamaks, et digitaalse Euroopa loomist saadaks edu, vajab EL eelkõige digitaalajastule kohandatud tööturge ning haridus- ja koolitussüsteeme. Täiustatud digitaaltehnoloogia, nagu kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus ja tehisintellekt, on nüüd piisavalt küps, et see teadlaste töölaualt edasi viia ning seda juurutada, ellu viia ja liidu tasandil laialdaselt kasutusele võtta.
50.

märgib, et tihti on tehnoloogia olemas ja toimib, kuid haldusalased kitsaskohad takistavad lahenduste kasutusele võtmist või lükkavad seda edasi, ning palub komisjonil seetõttu edendada uusi tagasimakse mudeleid, et võtta kasutusele digitaalne innovatsioon (mille eesmärk on näiteks tasu maksmine tervisenäitajate alusel), et see toetaks nende e-tervise ja m-tervise ettevõtete ärimudeleid, mille eesmärk on pakkuda digitehnoloogia põhiseid väärtuslikke teenuseid;
42.

juhib tähelepanu sellele, et väga suur osa veebis levitatavast väärinfost on kohaliku tähtsusega ning seetõttu saab olemasolev kohalik ja piirkondlik meedia etendada olulist rolli selle ümberlükkamisel, järgides sellekohaseid tavasid ja olles asjakohaselt toetatud. Muu hulgas seetõttu soovib komitee rõhutada, kui tähtis on kvaliteetne kohalik ja piirkondlik meedia, mis hõlmab dünaamilisi kohalikke ja piirkondlikke meediakanaleid, kus on oluline roll ka avalik-õiguslikel osalejatel. Iseäranis tähtis on see praegu meediatarbimises ja -tootmises toimuvate muutuste taustal;
48.

nõustub sellega, et uuenduslikul õpiühiskonnal on vaja ka muudatusi nii kõrg- kui ka põhihariduse asutustes ning et ülikoolidel ja kõrgkoolidel on vaja teha rohkem koostööd ettevõtjate ja ühiskonnaga, et luua haridussüsteem, mis on võimeline vastama paindlikult ja kiiresti muutuvatele pädevustega seotud vajadustele, olgu tegemist siis üksiku kodaniku või piiritletud kutsete ja kutsehariduse, kutsealase täiendõppe või muu haridusega seotud vajadustega;
Et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ja see, et finantsturu osalised kohaldavad käesolevas määruses sätestatud avalikustamiskohustusi selgelt ja järjepidevalt, on vaja kindlaks määrata „jätkusuutlike investeeringute“ ühtne määratlus.

Et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ja see, et finantsturu osalised kohaldavad käesolevas määruses sätestatud avalikustamiskohustusi selgelt ja järjepidevalt, on vaja kindlaks määrata „jätkusuutlike investeeringute“ ning „jätkusuutlikkusriskide“ selge ja ühtne määratlus , vältides eeskirjade kattuvust ja seda, et need ei ole kooskõlas parema õigusloome ja proportsionaalsuse põhimõtetega . Jätkusuutlike investeeringute määratlus tagab finantstoodete ja -teenuste järjepidevuse miinimumtaseme ning tagab ühtlasi, et sellistel investeeringutel on jätkusuutlikkuse seisukohast positiivne netomõju. Jätkusuutlikkuse mitmetahulise olemuse tõttu – arvestades keskkonnaalast, sotsiaalset ja äriühingu üldjuhtimise jätkusuutlikkuse mõõdet – ei pruugi positiivne mõju ühes mõõtmes tähendada alati positiivse mõju kaasnemist teistes mõõtmetes, kuid jätkusuutlikkuse tulemuslikkuse netotulemused, mida mõõdetakse ühtlustatud jätkusuutlikkuse näitajate alusel, peavad alati olema märkimisväärselt positiivsed. Jätkusuutlikkuse riskide määratlemine on vajalik selleks, et tagada regulatiivsete väljundite järjepidevus, kuid see on ka arenev ja dünaamiline vahend, mille abil on võimalik arvesse võtta tekkivaid riske. Määratlus hõlmab keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide arvesse võtmata jätmise rahalist ja mitterahalist mõju. Jätkusuutlikkuse alast tulemuslikkust tuleb mõõta ühtlustatud jätkusuutlikkuse näitajate alusel, mille Euroopa Komisjon peab viivitamata kehtestama, arvestades olemasolevaid Euroopa tasandi ja rahvusvahelisi kohustusi .
10.

on seisukohal, et aru ei ole vaja pidada tõsiasja üle, et iga teenus, olgu see siis digitaalne või mitte, peab olema korrektselt maksustatud. Oluline on määrata kindlaks tulude asjakohane maksimaalne määr, mille ületamisel võidakse tulud maksustada, nii et see ei avaldaks mikroettevõtetele ja VKEdele negatiivset mõju. Teine peamine tegur seisneb selle kindlaks tegemises, kus digitaalmajanduses tegutsevad ettevõtted oma raha teenivad ja seejuures tuleb arvestada järgmist: kuidas maksustada neid sissetulekuid samas topelt maksustamist vältides, kuidas ennetada maksude maksmisest kõrvale hiilimist ja kuidas tuleb need rahvusvaheliselt kogutud maksusummad jagada õiglasel viisil, nii et see tuleks kasuks kõikidele liikmesriikidele;
9.

väljendab heameelt selle üle, et ELi tasandil hakatakse ellu viima kohalike energiakogukondade loomist ja toimimist ning nende juurdepääsu energiaturule reguleerivat õigusraamistikku. Komitee meenutab, et on oluline tagada, et selged määratlused ja eeskirjad annaksid kindluse, et kohalikud energiakogukonnad saavad etendada positiivset rolli õiglases energiaüleminekus, ning kutsub liikmesriike üles nende täielikku potentsiaali ära kasutama. Sealhulgas tuleb neile tagada juurdepääs rahastamisvahenditele ja/või partnerluslepingutele, mille eesmärk on vähendada kohalikesse energiakogukondadesse tehtavate investeeringutega seotud riski ning kaotada nendega seonduvad negatiivsed eelarvamused;
50.

tuletab meelde, et Türgi on kandidaatriik alates 1999. aastast ja ühinemisläbirääkimised algasid 2005. aastal. Komitee märgib, et viimastel aastatel on ELile lähenemise protsess aeglustunud ja on täheldatud tõsiseid tagasilööke õigusriigi põhimõtte ning põhiõiguste ja -vabaduste austamisel. Komitee leiab, et on eelkõige Türgi ülesanne hinnata, kas ja kuidas ta kavatseb jätkata 1987. aastal esitatud liikmeks saamise taotlusega;
54.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni väljakuulutatud dialoogi kavandatud tegevuse ja meetmete rakendamise alal ning teatab, et on valmis sellele pühenduma ja jätkama koostööd Euroopa Komisjoni ning ka liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Investeerimispanga grupiga, et liikuda kavandatud tegevuskavaga edasi ja tagada kooskõla ELi praeguste ja tulevaste rahastamisprogrammidega.
17.

juhib tähelepanu sellele, et suurlinnapiirkonnad peavad lahendama majandus-, rahandus- ja territoriaalseid probleeme, seistes samal ajal silmitsi suurema nõudlusega kvaliteetsete avalike teenuste järele, mille osutamiseks on piiratud rahalised vahendid – see mõjutab oluliselt inimeste üldise elukvaliteeti. Mõne suurlinnapiirkonna eelarvetuludel on vaid väike seos nende piirkondade majandusliku edu ja SKPga. Mõnes piirkonnas laekub eelarvesse tulu seal registreeritud üksikisiku tulumaksust, kuid mitte juriidilistelt isikutelt, kes loovad piirkonna SKP. See on põhjus, miks rahvusvaheliste ettevõtete kohalolu ei too tingimata kaasa tulu avaliku sektori eelarvesse;
8.

on arvamusel, et EL peaks toetama VKEde kaasamist rahvusvahelistesse väärtusahelatesse kõigis Euroopa piirkondades; leiab, et teatud VKEde majandustegevuse rahvusvahelistumine ELi piiridest kaugemale võib aidata levitada häid tavasid, mis tuleb kasuks Euroopa VKEdele, sest see parandab nende tootlikkust, eelkõige tänu teadmiste ja oskusteabe edasiandmisele;
49.

toonitab, et vaja on kohaliku ja piirkondliku tasandi strateegiliste näitajate kogumit tegevuskava 2030 raames ning usaldusväärseid piirkondlikke kliimaandmeid, ning uue tehnoloogia, nt tehisintellekti kasutamise olulisust, et heita valgust kohalike kogukondade kliimameetmetele. Sellega seoses tuletab komitee meelde, et oluline on kasutada võimalikult optimaalselt linnapeade pakti andmebaasi ja võimalust rajada sild kohalike ja piirkondlike andmete ja riiklikult kindlaksmääratud panuste vahel, luues selleks kohalikult kindlaksmääratud panuse;
41.

teeb ettepaneku, et tulevase 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika raames rahastataks investeeringuid teabevahetusprojektidesse ühest täpselt määratletud kulukategooriast, arvestades, et teabevahetusstrateegiate võrdlemine näitab, et nende tegevuste eelarveid on raske koondada ja võrrelda, sest eri fondide strateegiad on määratletud eri tasanditel, ning et kulukategooriad ja -meetodid ei ole alati selgelt määratletud;
52.

rõhutab, et ühtekuuluvuse tugevdamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas piiriüleselt, on vaja alt üles suunaga kohapõhist lähenemist, et töötada kohapeal välja sobivad lahendused;
1.

avaldab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on teinud kokkuvõtted parema õigusloome alasest tegevusest, ja rõhutab, et parem õigusloome ei peaks tõepoolest olema varjatud dereguleerimise kava, et parem õigusloome ning tõendipõhine, läbipaistev ja kaasav poliitikakujundamine on kesksel kohal olukorras, kus demokraatia ja kompromissidel põhinevad otsused on sattunud rünnaku alla, aga samuti seda, et parema õigusloome vahendid ei tohiks mitte kunagi asendada demokraatlikku poliitilist otsustusprotsessi. Komitee rõhutab, et parema õigusloome vahenditega kaasnevad kulud (aja, inimressursside jne mõttes) ja need vahendid tuleb seetõttu tõhusalt kujundada ning et parem õigusloome peab olema kõigi valitsustasandite ühine jõupingutus. Ta väljendab seetõttu heameelt iseäranis selle üle, et komisjon tunnustab positiivselt vajadust kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning Euroopa Regioonide Komitee senisest otsesemalt ELi poliitilisse protsessi;
6.

märgib, et karjatamisel, mille aluseks on looduslik keskkond, kus loomade toiduks on seal looduslikult kasvavad taimed, peab saama kasutada paindlikkus- ja kindlusvaru, et tulla toime vahelduvate ilmastikuoludega. Seega vajavad karjakasvatajad nn puhveralasid, mida igal aastal ei kasutata või kus karjatamine toimub eri aastatel erineva intensiivsusega, ent mis on vajalikud hooajalise põua perioodil. Üldiselt on nendeks aladeks nõmmed, jõeniidud ja metsad. Jätkuvad kliimamuutused suurendavad vajadust selliste alade järele. Karjamaade tunnustamise sätetes esimese samba raames tuleks muu hulgas tunnustada nende alade kasutamist ja tagada nende õiguskindlus. Neid ei kasutata igal aastal ning ÜPP toimikute esitamise hetkel ei ole võimalik seda ette näha. Samal ajal edendab karjatamine agroökoloogilisi ökosüsteemi teenuste vahetamise tavasid, kasutades lisaks muuks otstarbeks mõeldud alasid, näiteks viinamarjaistandusi ja viljapuuaedu. Sellega toetatakse tootmissisendite ja mehhaniseeritud tavade vähendamist. Euroopa poliitika peaks tunnustama, soodustama ja leidma õiguskindlaid võimalusi arendada tavasid, mille puhul karjakasvatajad kasutavad teiste põllumajandustootjate omandis olevat maad. Lisaks arendab karjatamine metsandusega seotud tavasid, nn metsas karjatamist, mis on vastastikku kasulik nii metsandus- kui ka põllumajandusettevõtjatele. Euroopa Liidu poliitika peaks tunnustama ja soodustama nende alade ja tavade segakasutust, kuivõrd teatud tingimustel on need eriti kasulikud, pidades silmas metsade kaitset tulekahjude eest ja karjakasvatuse kohandamist kliimamuutusele ning järgides metsade taastumise ja metsandustoodangu vajadusi;
on veendunud, et teadustaristud loovad piirkondlikke võimalusi konkureerimaks ELi vahenditele investeeringuteks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mille tulemusena võivad eraldisi saanud teadustaristus areneda innovatsioonikeskused. Komitee leiab, et teadustaristu kestlikkuse tagamiseks pikas perspektiivis on vaja täiendavaid konkreetseid rahastamismudeleid teadustaristu kogu olelusringi kestel, et sekkuda, kui Euroopa, riigi või muud rahastamisallikad ei ole piisavad. Eriotstarbelised eelarveread on vajalikud selleks, et:

— rahastada ehituseelseid ja käitamiseelseid etappe;

— rahastada teadustaristu käimasolevat tegevust;

— rahastada inimressursse, st töötajate palgad, värbamine, töökohal hoidmine ja koolitus.

See võiks sisaldada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Interregi programmi, raamprogrammi ja Euroopa Investeerimispanga vahendite loomingulisemat kasutamist, kuid kaasata võiks ka Erasmus+, digitaalse Euroopa programmi, COSME, Euroopa Ühendamise Rahastu, LIFE programmi jne, kombineerides seda võimaluse korral riiklike teadusfondide kaasrahastamisega. See on väga tähtis teadustaristu kestlikkuse tagamiseks pikas perspektiivis;
6.

Viitab eelkõige piiriülese koostöö vajalikkusele, kuna see peab olema sama intensiivne, nagu on loodusõnnetuste puhul ette nähtud; on teadlik sellest, et antud probleem puudutab ka alasid ELi välispiiri ääres, kuid on siiski arvamusel, et tugevam piiriülene koostöö on paratamatu ja vajalik. komitee märgib, et vaja on kaugemaleulatuvat ja pidevat ühist tegutsemist piiriüleselt, et stabiliseerida olukord ELi naaberriikides (Vene Föderatsioonis, Ukrainas, Valgevenes ja Moldovas);
42.

rõhutab, et säästvale energiale üleminekul tuleb käsitleda energiasüsteemi tervikuna, kus tootmine, jaotamine ja tarbimine on omavahel tihedalt seotud; toetab täielikult esmatähtsat tõhusust ja kohustust suurendada 2030. aastaks taastuvenergia osakaalu praeguselt 32 %-lt 40 %-le, et vähendada inimtekkelise globaalse soojenemise tempot ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning nõuab integreeritud ja valdkondadeülest energiaturgu, kus energiakadu on reguleeritud ja taastuvenergiat saab tõhusalt tarnida;
33.

rõhutab asjaolu, et äriühingutel on tavaks moodustada tütarettevõtteid teistes liikmesriikides, et olla kohalikele turgudele lähemal. Enamasti esitavad just tütarettevõtted, mitte emaettevõtted, pakkumisi kohalike ja piirkondlike riigihangete korral. Need tehingud ei kajastu piiriüleste riigihangete statistikas;
1.

tunnistab, et arukas linn on koht, kus tavapärased võrgud ja teenused muudetakse digi- ja telekommunikatsiooni tehnoloogiate abil tõhusamaks, et tuua oma kodanikele ja ettevõtjatele kasu. Lisaks sellele, et arukas linnas käitatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) ressursside paremaks kasutamiseks ja heite vähendamiseks, iseloomustab seda interaktiivsem ja reageerimisvõimelisem linnavalitsus, mis pakub arukamate linnatranspordivõrkude ning täiustatud veevarustus- ja jäätmekäitlusrajatiste kaudu inimestele paremaid teenuseid ning tõhusamaid hoonete valgustamise ja kütmise viise, unustamata kedagi; arukas linn peab olema koht, kus pannakse rõhku kaasavate ja juurdepääsetavate haridus- ja koolitusstruktuuride loomisele, inimeste võimete ja annete arendamisele ning sellele, et neil on võimalik osaleda oma kogukonna edendamises. Just sellepärast toetab komitee suuremat keskendumist kestliku arengu eesmärkidele ja märgib, et need nõuavad terviklikku lähenemisviisi kõigile nende eesmärkidega hõlmatud aspektidele;
31.

kutsub sel eesmärgil Euroopa Komisjoni üles kaaluma võimalust korraldada korrapäraselt korduv foorum, et arutada energia- ja kliimaküsimusi, sh riiklike energia- ja kliimakavade küsimusi. See lihtsustaks koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kliimameetmete peadirektoraadi, energeetika peadirektoraadi, komitee ENVE komisjoni ja liikmesriikide vahel. Seda foorumit võiks rakendada sarnaselt praegu tegutseva keskkonna peadirektoraadi ja komitee tehnilise keskkonnalase koostööplatvormiga, mille eesmärk on edendada dialoogi kohalike ja piirkondlike probleemide ja lahenduste üle ELi keskkonnaõiguse kohaldamisel, nagu on osutatud liidu üldises keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (7. keskkonnaalane tegevusprogramm). See uus foorum võiks suuresti kaasa aidata liikmesriikide mitmetasandilistele kliima- ja energiadialoogidele, võimaldades muu hulgas teabevahetust, kokkuvõtteid edusammudest ning parimate tavade ja saadud õppetundide jagamist, aidates parandada kliima- ja energiatulemusi ning tugevdades koostööd ja teabevahetust kõigi osalejate vahel;
59.

toetab Euroopa Parlamendi ettepanekut, et Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud kavade abil võidaks demograafilisest langusest mõjutatud piirkondadele eraldada 5 % ERFi vahenditest, mis on suunatud integreeritud territoriaalsele arengule mitte-linnalistes piirkondades, mis kannatavad ebasoodsate looduslike, geograafiliste või demograafiliste tingimuste või ebasoodsa olukorra tõttu või kus on raskusi põhiteenuste kättesaadavusega. Sealhulgas tuleks vähemalt 17,5 % sellest summast eraldada maapiirkondadele ja kogukondadele selliste projektide arendamiseks nagu arukad külad. Komitee arvates on kogukonna juhitud kohalik areng paljudes kohtades ideaalne lähenemisviis sellise ambitsioonika ettepaneku teostamiseks;
49.

teeb ettepaneku, et digitaalse Euroopa programmi viiakse ellu ulatuslike piirkondlike digitaalsete innovatsioonikeskuste võrgustike kaudu, mida rahastatakse programmist ja mille abil integreeritakse need jõuliselt piirkondlikesse digitaalsetesse strateegiatesse, mis on suunatud ühiskonna kõigile osadele (mida rahastatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidest);
7.

on seisukohal, et demograafiliste muutustega seotud väljakutsed nõuavad teadusuuringuid ja aktiivset Euroopa tööstust, et uuendada, kujundada ja toota uusi innovaatilisi lahendusi vananeva elanikkonna jaoks, olgu siis tegemist igapäevaste toodete, taristu, tehnoloogia või tarkvaraga. Komitee arvates annab see ELile võimaluse saada hõbedases majanduses turuliidriks, luues kohalikke töökohti, jõukust ja eksportides murrangulisi uuendusi välismaale;
75.

kordab aruteludokumendis kirjeldatud tohutu sotsiaalse ebavõrdsuse valguses, näiteks arvestades tõsiasja, et 22 % Euroopa kodanikest on vaesuse ohus, oma üleskutset rakendada täielikult Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja pöörata sama palju tähelepanu nii sotsiaalse jätkusuutlikkuse teguritele kui keskkonnasäästlikkusele, et tõestada, et ELi eesmärk on tagada, et mitte keegi ega mitte ükski piirkond maha ei jääks. Tõendid näitavad tõepoolest, et sotsiaalselt tundlikud piirkonnad kannatavad sageli ka kõige rohkem kestliku arengu puudumise negatiivse mõju all;