Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 144 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 peab nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Kuna valitsemissektori puudujääk ületas 2002. aastal 3% SKTst, otsustas nõukogu 3. juunil 2003. aastal, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2004. aastaks. Komisjon järeldas 14. detsembril 2004. aastal vastu võetud teatises nõukogule „olukorra kohta Saksamaal ja Prantsusmaal seoses Euroopa Kohtu otsusest tuleneva ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase kohustusega“,[2] et ülemäärase puudujäägi parandamiseks oleks asjaomane tähtaeg 2005. aasta. 2005. aasta eelarves üksikasjalikult esitatud meetmete ja komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside alusel sedastas komisjon teatises, et Prantsusmaa ametiasutuste võetud meetmed tundusid üldjoontes olevat kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisega 2005. aastaks ja et sellises olukorras ei olnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaselt vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon märkis siiski, et kui ettenähtud parandusmeetmete rakendamine ebaõnnestuks hilisemas staadiumis, tuleks komisjonil soovitada, et nõukogu tihendaks järelevalvet eelarve üle ja võtaks vajalikke meetmeid vastavalt asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetele.

Prantsusmaa esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2002 18. jaanuaril 1999 ja nõukogu andis sellele hinnangu 15. märtsil 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgneval aastal, viimane 7. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta,[3] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud tasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta.[4] Hinnang on järgmine:

- Prantsusmaa esitas 2004. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi komisjonile 7. detsembril 2004. Programm hõlmab aastaid 2004–2008 ja vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Selles puuduvad siiski prognoosid tööhõive kogukasvu kohta vastavalt kohustuslikele rahvamajanduse arvepidamise määratlustele, esitatud on vaid prognoosid tööhõive kasvu kohta erasektoris. Samuti ei ole selles esitatud teatavaid vabatahtlikke andmeid, mis oleks programmi hindamisel kasulikuks osutunud.

- Aastateks 2004–2008 prognoositakse programmis SKT reaalkasvuks 2,5% aastas. Komisjoni talituste arvutuste kohaselt, mille puhul kohaldati programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, on SKT reaalkasv veidi kõrgem potentsiaalsest kasvust. Tootmismahu tühik jääb 2008. aastani siiski negatiivseks. Aastateks 2004–2006 on komisjoni talituste prognoosid on pisut vähem soodsad programmi prognoosidest, SKT reaalkasvuks ennustatakse 2004. aastal 2,4% ning 2005. ja 2006. aastal 2,2%. Üldiselt võib makromajanduslikke prognoose nende mõnevõrra liigsele optimistlikkusele vaatamata mõistlikeks pidada.

- Programmi eesmärgiks on vähendada valitsemissektori puudujääki alla 3% SKTst aastal 2005 ja tagada selle pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Puudujäägi vähendamist 3,6%lt SKTst 2004. aastal 2,9%le SKTst 2005. aastal oleks võimalik saavutada eelkõige ühekordse tuluartikliga 0,4% ulatuses SKTst.[5] Järgnevatel aastatel eeldatakse puudujäägi langemist 0,6–0,7 protsendipunkti võrra SKTst kuni 0,9%ni SKTst 2008. aastal. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm üldjoontes kavandatud kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Esmane tasakaal paraneks 2004. aasta 0,7% puudujäägist SKT suhtes 2,2% ülejäägini SKTst 2008. aastal. Komisjoni ajakohastatud programmide prognooside ja ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika kohaste arvutuste põhjal paraneks tsükliliselt kohandatud tasakaal samuti 0,6–0,7 protsendipunkti aastas alates 2005. aastast ja jõuaks -0,7% tasemele SKTst 2008. aastal. Keskpika perioodi eelarvestrateegia aluseks on sarnaselt eelmistele ajakohastatud programmidele mitmeaastaste eesmärkide püstitamine valitsemissektori kulude reaalkasvuks, mis eeldab kulude vähendamist SKT suhtes. Tulude suhe SKTsse jääb eeldatavalt enam-vähem samale tasemele.

- Niipalju kui on võimalik olemasoleva teabe alusel hinnata, peaksid Prantsusmaa ametivõimude võetud meetmed olema piisavad eelarvepuudujäägi viimiseks 2005. aastaks alla 3% SKTst. Eelarveseisund on siiski haavatav ja iga ebasoodne makromajanduslik või eelarvealane muutus võib ohustada ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud parandamist 2005. aastal. 2005. aastale järgnevateks aastateks kavandatud eelarve kohandamine on märkimisväärne ja see on eelarveseisundi tõsidust silmas pidades möödapääsmatu. Prognoosid on siiski seotud riskidega ja kohati pole nende kohta antud piisavalt teavet. Eelkõige tundub 2006. aastaks kavandatud puudujäägi vähendamine praeguste tegevuskavade alusel võimatu. Programmis on ette nähtud eelarvepuudujäägi vähenemine 2,9%lt SKTst 2005. aastal 2,2%le SKTst 2006. aastal, kuigi on juba teatatud maksukärpest suuruses 0,2% SKTst ja ühekordsed tulud lõpevad. Programmis ei esitata piisavalt teavet nende suundumuste kompenseerimiseks kavandatud meetmete kohta. Eeldusel et majanduspoliitika ei muutu, ennustatakse komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosis valitsemissektori puudujäägi suurenemist 2006. aastal 3,0%lt 3,3%le SKTst. See tähendab, et programmis esitatud eesmärgi saavutamiseks tuleks praeguste kasvuprognooside kohaselt võtta meetmeid, mis viiksid puudujäägi vähendamiseni ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKTst 2006. aastal. Lisaks eeldavad aastateks 2006–2008 kavandatud valitsemissektori kulud, täpsemalt nende 1,2% reaalkasv aastas, hiljutiste suundumustega võrreldes märkimisväärset vähendamist, mida on praeguse poliitikaga tõenäoliselt raske saavutada. 2003. ja 2004. aastal läbiviidud struktuurireformid, eelkõige pensioni- ja tervishoiureformid, kujutavad endast kindlaid samme õiges suunas, kuid ei tundu olevat piisavad kulude ettenähtud vähenemise tagamiseks. Samuti on probleeme kavandatud kulude usaldusväärsusega, sest eelmistes ajakohastatud programmides esitatud eesmärke ei suudetud märkimisväärses ulatuses täita. Seda riskianalüüsi arvestades ei anna kavandatud kohandamised põhjalikkusest hoolimata kuni aastani 2007 piisavat varu, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks 3% puudujäägiläve. Samuti ei ole see piisav, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi, tasakaalulähedase eelarveseisundi, saavutamine programmiperioodi jooksul.

- Eeldatakse, et pärast 8 protsendipunkti tõusu aastatel 2001–2004 kuni 64,8%ni SKTst jääb võla suhe kõrgemale 60%st SKTst kogu programmiperioodi jooksul (62% 2008. aastal). Järkjärguline vähenemine algaks alles 2006. aastal SKT nominaalkasvu ja esmaste ülejääkide tekkimise tulemusel. Ettenähtud võla vähendamise kava mõjutavad samad ohud mis puudujäägimääragi.

- Ajakohastatud programmis antakse ülevaade Prantsusmaa ametiasutuste hiljuti kehtestatud struktuurireformid. Eelkõige kirjeldatakse programmis üksikasjalikult 2004. aasta suvel rakendatud tervisekindlustussüsteemi reformi, mille eesmärgiks oli viia tervisekindlustussüsteem eelarvelisse tasakaalu 2007. aastal (0,8% puudujäägist SKTst 2004. aastal), säilitades samas tervishoiuteenuste kvaliteedi. Süsteemi üldjuhtimise parandamisele suunatud reformiga loodi sõltumatu valvekomitee, mille ülesandeks on koostada ametlikest eesmärkidest kõrvalekaldumise ohu tuvastamise korral soovitused. Tervishoiureform toimus 2003. aastal heaks kiidetud põhjaliku pensionisüsteemireformi järel, mis tõstis märkimisväärselt rahalisi soodustusi töötamise jätkamiseks kuni ametliku vanaduspensioni saamise eani ja pärast seda. Programmis rõhutatakse, et riigisektori uus eelarveraamistik (Loi Organique relative aux Lois de Finances) peaks võimaldama edasisi edusamme riiklike kulude kvaliteedi ja tõhususe tõstmiseks, lihtsustades samas eelarve-eesmärkide saavutamist. Kuigi need reformid ei ole tõenäoliselt piisavad ajakohastatud programmis sätestatud kavandatud kuludest kinnipidamiseks ega riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, järgivad need siiski õiget kurssi.

- Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ümbritsevad mõningad riskid vananeva elanikkonnaga seotud suurte eelarvekulude prognooside tõttu. Seda vaatamata põhjalike struktuurireformide rakendamisele pensioni- ja tervishoiusüsteemis vastavalt 2003. ja 2004. aastal. Edasiste reformide puudumisel vajatakse järgnevatel aastatel täiendavat stabiliseerimist.

- Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Prantsusmaa on rakendanud põhjalikke struktuurireforme, eelkõige pensioni- ja tervishoiusüsteemis, mille tulemusel peaks riik suutma paremini toime tulla vananeva elanikkonnaga seotud probleemidega. Tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamine on 2004. aastal soovitatust märkimisväärselt väiksem ja Prantsusmaa ei ole võtnud majanduskasvu paranemise tingimustes meetmeid tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamise kiirendamiseks. 2004. aasta ajakohastatud programmis ettenähtud märkimisväärne kohandamine keskpikal perioodil ei ole siiski piisav tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks ajakohastatud programmi perioodi jooksul ja sellega on seotud ebakindlus.

- Eespool toodud hinnangut silmas pidades tuleks Prantsusmaal i) teha vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks 2005. aastal; ii) tagada eelarve stabiliseerimise jätkumine peale 2005. aastat eesmärgiga saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund 2008. aastal; ning iii) jätkata struktuurireforme ja piirata kulusid programmis ettenähtud mitmeaastastest kavandatud kuludest kinnipidamiseks.

* * *

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[6] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2004–2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Selles puuduvad siiski prognoosid tööhõive kogukasvu kohta vastavalt kohustuslikele rahvamajanduse arvepidamise määratlustele, puuduvad ka mõningad vabatahtlikud muutujad. Seepärast palutakse Prantsusmaal viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu suurenemine 2,5% aastatel 2004–2008, mis on potentsiaalsest kasvust pisut kõrgem. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium mõistlikku kasvuprognoosi, kuigi on mõnevõrra optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

3. Nõukogu tegi 3. juunil 2003. aastal otsuse, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada hiljemalt 2004. aastaks. Komisjon järeldas 14. detsembril 2004. aastal vastu võetud teatises nõukogule „olukorra kohta Saksamaal ja Prantsusmaal seoses Euroopa Kohtu otsusest tulenevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaste kohustustega“,[7] et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, mil ülemäärane puudujääk peab olema parandatud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Programmi eelarvestrateegia esmane eesmärk on viia puudujääk 2005. aastaks alla 3% SKTst. Programmi eesmärgiks on samuti valitsemissektori puudujäägi pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Prognoositakse, et puudujääk langeb järjekindlalt 0,6–0,7 protsendipunkti võrra SKTst aastas alates 2005. aastast ja jõuab 0,9% tasemeni SKTst 2008. aastal. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm kavandatud kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Komisjoni ajakohastatud programmide prognooside ja ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika kohaste arvutuste põhjal paraneks tsükliliselt kohandatud tasakaal samuti 0,6–0,7 protsendipunkti aastas alates 2005. aastast ja jõuaks -0,7% SKTst 2008. aastal. Keskpika perioodi eelarvestrateegia aluseks on sarnaselt eelmistele ajakohastatud programmidele mitmeaastaste eesmärkide püstitamine valitsemissektori kulude reaalkasvuks, mis eeldab kulude vähendamist SKT suhtes. Tulude suhe SKTsse jääb prognooside kohaselt üldjoontes samale tasemele ja see toob paralleelselt kaasa puudujäägi vähenemise.

4. Olemasoleva teabe põhjal peaksid Prantsusmaa ametiasutuste võetud meetmed olema piisavad eelarvepuudujäägi viimiseks 2005. aastaks alla 3% SKTst. Eelarveseisund on Prantsusmaal siiski jätkuvalt haavatav. Ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamine nõuab kõikide kavandatud meetmete tõhusat rakendamist ja ebasoodsate arengute korral lisameetmeid. Kuna puudujäägi kavandatud vähenemine 2005. aastal tuleneb eelkõige ühekordsest maksest 0,5% ulatuses SKTst, on selle aluseks olev 2005. aastaks kavandatud eelarve parandamine suhteliselt tagasihoidlik. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve puhul olla programmis kavandatust halvem. Eelkõige on praegust poliitikat arvestades ohus 2006. aasta kavandatud puudujääk, pidades silmas kõnealuse aasta kohta teatavaks tehtud maksukärpeid ja põhiliste ühekordsete tulude kadumist. Lisaks on praeguse poliitika alusel raske saavutada aastateks 2006–2008 kavandatud kulusid, isegi kui hiljuti rakendatud struktuurireformid järgivad õiget kurssi. Samuti on probleeme kavandatud kulude usaldusväärsusega, sest eelmistes ajakohastatud programmides esitatud eesmärke ei suudetud märkimisväärses ulatuses täita.

5. Seda riskianalüüsi arvestades ei anna programmi eelarvealased põhimõtted kuni aastani 2007 piisavat varu, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks 3% puudujäägiläve; samuti ei ole see piisav, et tagada stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamine programmiperioodi jooksul.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 64,8%ni SKT suhtes, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtust. Programmis kavandatakse võla suhte vähenemist alates 2006. aastast ja selle jõudmist 62%ni SKTst 2008. aastal. Võla suhte muutumine on seotud samade riskidega kui kavandatud puudujääk.

7. Prantsusmaal tunduvad olevat mõningad riskid seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega vananeva elanikkonnaga seotud suurte eelarvekulude prognooside tõttu. Seda vaatamata põhjalike struktuurireformide rakendamisele pensioni- ja tervishoiusüsteemis vastavalt 2003. ja 2004. aastal. Edasiste reformide puudumisel vajatakse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks järgnevatel aastatel täiendavat stabiliseerimist.

8. 2004. aasta ajakohastatud programmis kajastatud majanduspoliitika valdkonnad vastavad osaliselt majanduspoliitika üldsuuniste soovitustele, seda eriti eelarve osas. Prantsusmaa on rakendanud põhjalikke struktuurireforme, eelkõige pensioni- ja tervishoiusüsteemis, mille tulemusel peaks riik suutma paremini toime tulla vananeva elanikkonnaga seotud probleemidega. Tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamine on 2004. aastal soovitatust märkimisväärselt väiksem ja Prantsusmaa ei ole võtnud majanduskasvu paranemise tingimustes meetmeid tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamise kiirendamiseks. 2004. aasta ajakohastatud programmis ettenähtud märkimisväärne kohandamine keskpikal perioodil ei ole siiski piisav tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks ajakohastatud programmi perioodi jooksul ja sellega on seotud ebakindlus.

* * *

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et Prantsusmaa peaks:

i) tegema vajaliku 2005. aasta kavandatud ülemäärase puudujäägi parandamise tagamiseks;

ii) tagama eelarve stabiliseerimise jätkumise pärast 2005. aastat eesmärgiga saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund 2008. aastal; ning

ning iii) jätkama struktuurireforme ja piirama kulusid programmis ettenähtud mitmeaastastest kavandatud kuludest kinnipidamiseks.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 |

KOM okt 2004 | 2.4 | 2.2 | 2.2 | puudub | puudub |

SP dets 2003 | 1.7 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | 2.2 | 1.8 | 1.5 | 1.5 | 1.5 |

KOM okt 2004 | 2.3 | 2.0 | 1.8 | puudub | puudub |

SP dets 2003 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | -3.6 | -2.9 | -2.2 | -1.6 | -0.9 |

KOM okt 2004 | -3.7 | -3.0 | -3.3 | puudub | puudub |

SP dets 2003 | -3.55 | -2.9 | -2.2 | -1.5 | puudub |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | -0.7 | 0.1 | 0.8 | 1.5 | 2.2 |

KOM okt 2004 | -0.7 | -0.1 | -0.4 | puudub | puudub |

SP dets 2003 | -0.6 | 0.1 | 0.9 | 1.6 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP Dec 2004¹ KOM okt 2004 SP Dec 2003¹ | -3.4 -3.5 -3.2 | -2.7 -2.8 -2.6 | -2.0 -3.1 -1.9 | -1.4 puudub -1.3 | -0.7 puudub puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2004 | 64.8 | 65.0 | 64.6 | 63.6 | 62.0 |

KOM okt 2004 | 64.9 | 65.5 | 66.3 | puudub | puudub |

SP dets 2003 | 62.8 | 63.2 | 62.8 | 61.8 | puudub |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: Stabiilsusprogramm; komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Dokument KOM(2004) 813, 14.12.2004.

[3] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Alates 2005. aasta eelarve eelnõu esitamisest septembris 2004, on seda ühekordset makset tõstetud 0,5%ni SKTst. Kuigi muudatus lisati komisjoni talituste sügisprognoosi, põhinevad programmi prognoosid siiski esialgsel hinnangul 0,4% SKTst.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Dokument KOM(2004) 813, 14.12.2004.