[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 28.10.2010

KOM(2010) 611 lõplik

2010/0303 (COD)

xxxxx

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) […/….],

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

SEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264

SELETUSKIRI

1. Taust

Pärast naftatanker Erika õnnetust ja selle õnnetuse põhjustatud suurt naftareostust tegi komisjon 2000. aasta lõpus ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) asutamise kohta tehnilise asutusena, mille eesmärk on tagada ELis meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid määruse 1406/2002 vastu 27. juunil 2002. Määrus jõustus sama aasta augustis ning EMSA alustas tegevust 2003. aasta märtsis.

EMSA määruse varasemad muudatused

Määrust 1406/2002 on alates 2002. aastast muudetud kolm korda, peamiselt ELi meresõidualaste õigusaktide muutmise tõttu.

Esimene EMSA asutamise määruse muutmine[1] oli olemuselt horisontaalne ja käsitles finants- ja eelarvemenetlusi ning läbipaistvust.

2002. aastal toimunud Prestige’i õnnetust arvesse võttes pandi teise muudatusega,[2] mis jõustus 2004. aasta mais, ametile märkimisväärseid uusi ülesandeid, eriti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje osas. Sellel teisel läbivaatamisel võeti arvesse ka ELi pädevuse väljaarendamist meresõiduohutuse valdkonnas ja sätestati, et amet peab andma tehnilist abi komisjoni kontrollitoimingutes vastavalt määrusele 725/2004[3] laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta. Lisaks paluti EMSA-l meremeeste väljaõppe alal abistada komisjoni meremeeste diplomeerimise korra ja õppeasutuste hindamisel nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni STCW konventsiooniga (meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon).

Kolmanda muutmisega[4] loodi EMSA-le 154 mln euro suurune mitmeaastane finantsraamistik reostustõrjetegevuseks aastatel 2007–2013.

Need varasemad muutmised ei ole siiski olnud piisavad selleks, et toime tulla EMSA ees seisvate uute väljakutsetega, millest enamik ei kuulu ainult EMSA ega ka EMSA ja ELi kui terviku pädevusse.

EMSA praegune olukord

Praegu annab EMSA liikmesriikidele ja komisjonile tehnilist ja teadusabi, et aidata liikmesriikidel meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alaseid ühenduse õigusakte õigesti kohaldada, teostada nende õigusaktide rakendamise järelevalvet ja hinnata võetud meetmete tõhusust ning aidata välja arendada uusi meetmeid. Mõned 2009. aasta põhinäitajad EMSA eri tegevuste illustreerimiseks:

114 kontrolli meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise valdkonnas |

88 korraldatud üritust üle 2250 osalejaga. See hõlmab 694 inimest, kes said väljaõppe 34 koolitusel. |

65 põhjalikku tehnilist aruannet |

13 lepingut, mis hõlmavad 18 naftareostuse tõrje valvelaeva (millest 16 valves olevat ja 2 ettevalmistusjärgus laeva) ELi eri piirkondade merede jaoks. Osalemine 47-l õppusel. |

Üle 3 miljoni sõnumi vahetatakse kuus ELi laevaliikluse seiresüsteemis SafeSeaNet 2000 kasutajaga. |

Süsteem CleanSeaNet: 2107 tuvastatud võimalikku leket, 751 liikmesriikide poolt üle kontrollitud naftaleket ja 194 kinnitatud naftaleket. |

Laevade kaugtuvastus ja kaugseire (LRIT): üle 6000 ELi lipu all sõitvat laeva hõlmava ELi laevade kaugtuvastuse ja kaugseire andmekeskuse asutamine ja juhtimine. |

Mitmekülgset lisateavet EMSA kohta saab ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandest ja EMSA veebisaidilt[5].

2. Kavandatud meetme eesmärk ja põhjendus

Kavandatud meetme eesmärk on muuta määrust 1406/2002 EMSA praeguste ülesannete ja rolli selgitamise teel ning laiendades EMSA ülesandeid uutele valdkondadele, mida arendatakse välja rahvusvahelisel ja/või ELi tasandil.

Komisjon märkis oma teatises meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi kasutuselevõtmise kohta 2005. aasta lõpus, et: „Paketi meetmete elluviimises osaleb vajadusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet. Mõned meetmed sisalduvad juba kehtivas määruses. Teised kaasatakse ameti loomise määruse muutmisettepanekusse, mille komisjon kavatseb esitada järgmisel kuul”[6].

Oma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”[7] teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevus[e], et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ”.

Nõukogu kutsus oma 30. märtsi 2009. aasta järeldustes komisjoni üles arendama välja meetmed seoses „ eelseisvaid väljakutseid silmas pidades, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti töö tõhustamisega liikmesriikidele ja komisjonile tehnilise ja teadusliku abi andmiseks ”[8].

Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutset[9] järgides koostavad komisjoni talitused praegu teostatavusuuringut, mis käsitleb Euroopa rannavalve loomist. Komisjoni talitused on praeguseks järeldanud, et teatud rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil saaks tugevdada EMSA tegevusega. Seda võiks täiendavalt toetada EMSA ülesannete laiendamisega valitud valdkondades, eelkõige seoses mereliikluse ja mereteede seirega ning liikmesriikide abistamisega võimalike reostajate jälgimisel.

2.1. EMSA välishindamine

Nagu määruse 1406/2002 artikliga 22 ette nähtud, tellis EMSA haldusnõukogu 2007. aasta lõpul sõltumatu välishinnangu määruse rakendamise kohta. Konsultatsioonifirma COWI tehtud uuringus hinnati EMSA asutamismääruse, ameti enda ja tema töövõtete mõju. Lõpparuanne esitati haldusnõukogule 2008. aasta märtsis[10]. Välishinnangus antakse ametile suurepärane hinnang, mis on kokku võetud järgmises tsitaadis:

„ Hindamise üldine järeldus on, et EMSA asutamine on täitnud lünga meresõiduohutuse valdkonnas Euroopa Liidus. Amet on oma ülesannete poolest ja tähtsuselt kiiresti kasvanud ja temast on saanud meresõiduohutuse valdkonnas oluline osaleja. Amet on andnud lisandväärtust sektorile üldiselt ja konkreetselt selle kahele peamisele sidusrühmale: liikmesriikidele ja komisjonile”[11].

Aruandes rõhutatakse siiski, et täiendavad parandused ja selgitused on võimalikud.

2.2. EMSA haldusnõukogu soovitused

Haldusnõukogu tegi välishinnangu põhjal soovitused,[12] mille saab kokku võtta järgmiselt:

I. Määruse 1406/2002 muudatused:

- muuta asutamismääruse artiklit 22, et sätestada EMSA määruse rakendamise regulaarne hindamine (iga viie aasta tagant)

II. Soovitused ameti ja selle töövõtete kohta:

- keskenduda jätkuvalt tegevusele, mis loob lisandväärtust ameti sidusrühmade jaoks;

- arendada välja strateegiline kava viieks aastaks;

- jätkata tööd tegevuspõhise kuluarvestuse ja eelarvestuse tegemiseks;

- liigendada iga-aastased tööprogrammid nii, et need toimiksid konkreetse aasta tegevuskavana;

- koostada aastaaruanne, mis kajastaks tegelikke saavutusi eesmärkide täitmisel;

- arendada välja projektide haldamise suutlikkus.

III. Muud/üldised soovitused:

- tagada ametlik, korrapärane EMSA tõhususe läbivaatamine.

2.3. EMSA mitmeaastane strateegia

2010. aasta märtsis kiitis EMSA haldusnõukogu heaks mitmeaastase strateegia aastateks 2010–2014, milles on EMSA jaoks välja toodud 14 uut teemat. Komisjon toetab strateegiat tingimusel, et vajalikud eelarvevahendid on kättesaadavad. Kuigi komisjon on seisukohal, et paljud 14-st teemast ei nõua ELi õigusaktide, eelkõige EMSA määruse muutmist, on ta käesolevas ettepanekus arvesse võtnud järgmisi teemasid.

Teema 1 Õnnetuste uurimine: Artikli 2 lõike 4 punkti b uus sõnastus kajastab mitmeaastast strateegiat.

Teema 4 Kontrollid: Kontrolliaruannete horisontaalse analüüsimise mõtet kajastab artikli 3 lõige 3. Meresõiduohutust arvesse võttes soovitatakse artikli 2 lõike 2 punktis b, et EMSA võib anda tehnilist abi kõikide määruse 725/2004 alusel tehtavate (laeva ja sadamarajatise) kontrollide jaoks. Turvalisusorganisatsioonide tunnustamise küsimust käsitletakse vajaduse korral vastavates ELi õigusaktides.

Teema 6 Mereseire: Viide EMSA panuse kohta mereseiresse lisati artikli 2 lõike 4 punkti a.

Teema 7 Satelliidilt saadud merenavigatsiooniinfo (GMES): Viide EMSA osaluse kohta selliste ELi programmide nagu GMES rakendamisse lisati artikli 2 lõike 2 punkti d.

Teema 9 Piirkondlik keskus: Komisjon soovitab kooskõlas strateegiaga jätta välja praegune tegevuse piirdumine laevaliikluse seirega, sest muul kujul tehniline nõustamine, eelkõige väljaõpe ja juurdepääs operatiivteenustele, on tähtsad piirkondlikul tasandil Vahemere ja Musta mere piirkonnas (vt artikli 5 lõike 3 muudatus).

Teema 10 Teadustegevus: EMSA suuremat rolli ELi teadustegevuses rõhutatakse artikli 2 lõike 2 punktis e.

Teema 11 Naaberriigid: EMSA uut rolli naaberriikide suhtes käsitletakse artikli 2 lõikes 5.

Kuigi teema 13 „Inimfaktor” ja teema 14 „E-merendus” ei nõua käesolevas järgus EMSA määruse muutmist, näeb komisjon käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses ette täiendavad personalikulud.

2.4. EMSA ülesanded

Komisjon kasutas käesoleva ettepaneku koostamisel välishinnangut, soovitusi ja mitmeaastast strateegiat. Lisaks võttis ta arvesse rahvusvahelisi ja ELi ulatusega muutusi, mis nõuaksid EMSA määruse muutmist (vt ettepanekule lisatud mõjuhinnangut).

Komisjon teeb ettepaneku säilitada EMSA praegused eesmärgid ja ülesanded. Siiski on vaja selgitada mõnda mõistet ja määratleda täpsemini EMSA abi komisjonile, liikmesriikidele ja teistele pooltele.

Uued ülesanded EMSA jaoks tulenevad meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamisest . Ühenduse seadusandja leppis 2008. aasta detsembris kokku selles kaugeleulatuvas ja mitmekülgses õigusaktide paketis, mis hõlmab sadamariigi kontrolli, klassifikatsiooniühinguid, laevaliikluse seiret, õnnetuste uurimist, reisijatele makstavaid hüvitisi, lipuriigi nõudeid ja reederite vastutust. Kaheksa õigusakti võeti ametlikult vastu 2009. aasta aprillis ja mitmesuguseid meetmeid rakendatakse järgnevate aastate jooksul[13].

Teadustegevuse alal tuleks EMSA-t rohkem kaasata ELi merendusuuringutesse ja amet peaks teadusprojektide analüüsimise kaudu kindlaks määrama võimalikud järelmeetmed, vaadelduna õiguslikust aspektist. Lisaks võiks EMSA tänu oma mitmekülgsele tehnilisele kogemusele abistada komisjoni teadustööalgatuste kindlaksmääramisel. EMSA ei hakka siiski teadusprojekte juhtima ega dubleerima olemasolevate ELi teadusstruktuuride tööd.

Muudatusettepanekutega püütakse ka selgitada EMSA abi komisjonile ja liikmesriikidele mitmesugustes rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides , eesmärgiga tagada, et komisjon ja liikmesriigid saavad parimat võimalikku tehnilist nõu. See puudutab selliseid organisatsioone nagu IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriike ja teised piirkondlikke organeid (näiteks Barcelona konventsioon, Bonni koostööleping, Bukaresti konventsioon, Helsinki konventsioon, Lissaboni konventsioon ja Arktika Nõukogu).

Lisaks võib mõni EMSA juhitud suure väärtusega operatiivteenus (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, sadamariigi kontroll jms) oluliselt kaasa aidata teistele ELi poliitikameetmetele, näiteks mereseire integreeritud lähenemisviisile ELi integreeritud merenduspoliitika raames . Mõte on olemasolevad, väljaarendatavad või kavandatud seire- ja jälgimissüsteemid ühendada ja muuta koostalitusvõimelisteks[14]. Veel üks poliitikavaldkond, kus EMSA saab tänu oma ekspertteadmistele satelliitandmete töötlemise alal anda olulise panuse, on programm GMES ( Global Monitoring for Environment and Security – ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire). Lisaks on EMSA ekspertteadmised, süsteemid, rakendused ja andmed kasulikud selleks, et hinnata ja analüüsida selliste laevandusega seotud kahjulike tegurite nagu ballastvee, mereprahi ja veealuse müra mõju merekeskkonnale , pidades silmas hea keskkonnaseisundi eemärki, mis tuleb saavutada vastavalt merestrateegia raamdirektiivile[15].

Lisaks tuleb arvesse võtta hiljuti ilmnenud riske, mida meretranspordile ja merekeskkonnale põhjustab avamere-naftatootmine . Selles läbivaatuses selgub, et EMSA reageerimissuutlikkust saab kasutada peale laevade ka teiste allikate, nimelt naftaplatvormide põhjustatud merereostuse korral. EMSA ja paljud ELi liikmesriigid pakkusid ELi kodanikukaitse mehhanismi raames tõepoolest USA ametivõimudele eriseadmestikku ja spetsiaalseid reostustõrjelaevu abiks Mehhiko lahes naftareostuse vastu võitlemisel. Komisjon arutab veel, mil määral võiks EMSA tulevikus kaasa aidata avamere nafta- ja gaasimaardlate ja tootmisrajatiste ohutusele, arvestades, et selline tegevus ulatub meretranspordisektorist kaugemale ja et komisjon hindab praegu koostöös sidusrühmadega vajadust kehtestada ELi eeskirjad.

Praegune EMSA määrus teeb tehnilise koostöö naaberriikidega väga raskeks. Seni on EMSA-s saanud artikli 17 sätete kaudu osaleda ainult Norra ja Island. Muud kolmandad riigid, kellel on ELiga ühine piirkondlik meri (Läänemeri, Must meri, Vahemeri ja Põhja-Jäämeri), on avaldanud huvi tehnilise koostöö vastu EMSA-ga mitmesugustes valdkondades (satelliitfotode kasutamine võimalike reostajate jälgimiseks, mereliikluse andmete vahetamine, väljaõppetegevus, tehniline oskusteadmised, reostusetõrjelaevad). Ametipoolne koostöötegevus on seni olnud väga piiratud kitsendava õigusliku aluse tõttu.

Komisjon on seisukohal, et EMSA abi meresõiduturvalisuse tagamiseks ei tohiks ulatuda kaugemale kui määruses 725/2004[16] sätestatud. Seega ei nähta ette EMSA kaasamist sadamate turvalisuse tugevdamist käsitleva direktiivi 2005/65/EÜ[17] rakendamisse. Suurema tõhususe ja paindlikkuse huvides tehakse siiski ettepanek kaotada praegune piirang EMSA abile määruse 725/2004 raames tehtavate komisjoni kontrollidel[18] suhtes. Arvestatakse, et kontrollimeeskonnas määrab meeskonna juht eri ülesanded ekspertidele vastavalt nende kogemusele. Selle muudatusega ei ole EMSA jaoks lisavahendeid ette nähtud.

2.5. Juhtimisaspektid

EMSA juhtimisstruktuur on pärast enam kui seitsmeaastast kogemust osutunud tugevaks. On arukas säilitada EMSA institutsiooniline ülesehitus ühenduse suurel määral sõltumatu niinimetatud reguleeriva asutusena. Vähestes valdkondades on kogemus siiski näidanud, et vaja on esitada täiendusi ja selgitusi.

See on seotud eelkõige ameti poolt komisjoni nimel kontrollide korraldamisega . Selles valdkonnas tuleb ameti, komisjoni, haldusnõukogu ja liikmesriikide rolli selgitada: Liikmesriikide esindajatel võib haldusnõukogus tekkida huvide konflikt: ühelt poolt otsustavad nad EMSA tegevuse ja vahendite üle, eelkõige kontrollide korra[19] üle, teiselt poolt esindavad nad siseriiklikke asutusi, keda EMSA komisjoni nimel kontrollib, et kontrollida siseriiklike eeskirjade ja töövõtete vastavust kohaldatavatele ELi õigusaktidele. See võimalik konflikt on ajendanud arutelusid haldusnõukogu koosolekutel, eriti EMSA kontrollide korra kokkuleppimise ajal.

Kui seni on suuremaid probleeme õnneks välditud, on probleemseid sätteid vaja parandada eri osalejate rollide selgitamise teel. Selleks et anda liikmesriikidele, ametile endale ja komisjonile võimalus anda oma panus ja võtta vastutus, teeb komisjon ettepaneku, et komisjon võtab ameti töömeetodid kontrollide valdkonnas vastu komiteemenetluse teel nagu Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) puhul. Haldusnõukogu jätkab oma rollis, otsustades muu hulgas ameti tööprogrammi ja eelarve üle.

- Teised juhtimisküsimused puudutavad ameti haldamist. Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, tuleks ameti välishindamist korrata regulaarselt ning selleks on vaja muuta artiklit 22. Teine soovitus puudutab EMSA jaoks mitmeaastase strateegia väljaarendamist, mis võimaldaks paremat strateegilist planeerimist, kuna praegu määrab planeerimise peamiselt aastane eelarvetsükkel (vt artiklitesse 10 ja 15 tehtavad muudatused). Lisaks tuleks EMSA suurenemise tõttu sätestada määruses osakonnajuhatajate ametikohad.

- ELi institutsioonid algatasid pärast komisjoni 2008. aasta teatise[20] avaldamist mõttetalgud horisontaalsete juhtimisaspektide teemal, mis puudutavad kõiki ELi ameteid. Seetõttu otsustas komisjon mitte teha ettepanekut horisontaalseteks muudatusteks. Komisjon sooviks siiski juhtida tähelepanu sellele, kuidas hääletamisõiguste jagunemine komisjoni ja liikmesriikide vahel haldusnõukogus on ameti hiljutiste laienemistega seoses märkimisväärselt muutunud. Kui 2002. aastal esindas komisjon EMSA haldusnõukogu esimesel koosolekul ligikaudu 21 % häältest (4 esindajat kokku 19-st hääleõiguslikust esindajast), siis see osakaal on nüüd liidu laienemise tõttu 27-le liikmesriigile vähenenud ligikaudu 13 %-ni ja võib järgmiste laienemistega veelgi väheneda. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete kahe kolmandikulise häälteenamusega (vt artikkel 14), samas kui tegevdirektori ametissenimetamiseks on vaja nelja viiendikulist häälteenamust (vt artikkel 16). Komisjon on seisukohal, et Euroopa seadusandja algsed kavatsused institutsionaalse tasakaalu suhtes EMSA haldusnõukogus tuleks keskpikas perspektiivis taastada haldusnõukogu liikmete arvu edaspidi suurendamata (praegu 31 hääleõiguslikku liiget ja kuus hääleõiguseta liiget[21]).

2.6. Mõju hindamine

Mõju hindamise aruanne ja kokkuvõte on ettepanekule lisatud. Mõju hindamise komitee esitas 22. juunil 2008 arvamuse, andes rea soovitusi aruande eelnõusse täienduste tegemiseks, mida on lõppversioonis arvesse võetud.

3. Ettepaneku õiguslik külg

3.1. Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 1406/2002 õiguslik alus.

3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest peetakse täiel määral kinni. Sõltumatu välishindamine (vt eespool punkt 2.1.) on kinnitanud ELi sekkumise vajadust, et aidata liikmesriikidel ja komisjonil saavutada ELis nõutav meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merekeskkonna kaitse tase. Lisaks on ameti tegevus tunnustust leidnud. Kavandatud meetmed on proportsionaalsed, sest nendega muudetakse ainult neid olemasoleva määruse osi, milles on vaja teha selgitusi ja muudatusi.

3.3. Õigusakti valik

Määrus on olemasoleva määruse muutmiseks kõige sobivam õigusakt.

4. Mõju eelarvele

Ettepaneku mõju eelarvele on tagasihoidlik, kuivõrd amet saab piiratud arvul uusi või laiendatud ülesandeid, mille jaoks EMSA vajab tulemusliku ja tõhusa töö tagamiseks 18 ametikohta. Praegust eelarve olukorda arvestades on komisjon siiski ametiga kokku leppinud vahendite ümberpaigutamises, mille tulemusel rahastab kuut nendest ametikohtadest EMSA ise ametisisese ressursside ümberpaigutamise teel. See tähendab, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid eelolevates iga-aastastes eelarvemenetlustes otsustama ameti ametikohtade loetelus kokku ainult 12 täiendavat ametikohta, mis luuakse aastatel 2012–2014 järk-järgult (viis ametikohta 2012. aastal, neli ametikohta 2013. ja kolm ametikohta 2014. aastal). See vastab täielikult ameti mitmeaastasele personalipoliitika kavale, mille võttis ameti haldusnõukogu 2010. aasta märtsis vastu aastateks 2011–2013 ja edastas eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarvemenetluse dokumentide osana. Käesoleva ettepaneku mõju eelarvele piirdub seega aastateks 2012–2015 kokku ligikaudu 3,9 mln euroga (vt lisateavet lisatud finantsselgituses ja mõjuhinnangus).

Komisjon on seisukohal, et pärast EMSA personalikulude olulist suurendamist aastatel 2005–2008 (EMSA sai nende nelja aasta jooksul kokku 126 uut ametikohta), on amet praegu konsolideerimisjärgus, nagu näitavad juba aastateks 2009–2011 koostatud ametikohtade loetelud, mis näevad EMSA tegevuse ja ülesannete kiirele kasvule vaatamata ette tagasihoidliku kulude suurendamise. Enne, kui komisjon soovitab laiendada ameti ülesandeid, mille jaoks on vaja täiendavaid vahendeid, jätkab ta ameti abiga EMSA tegevuse ja vahendite kontrollimist, et tagada ka tulevikus, et kõik võimalused vahendite ametisiseseks ümberpaigutamiseks ära kasutatakse.

5. Ettepaneku sisu

Ettepanekus on 2 artiklit. Esimeses artiklis sätestatakse määrusesse 1406/2002 kavandatud muudatused ning teine artikkel käib määruse jõustumise kohta. Järgmine tabel annab ülevaate määrusesse 1406/2002 tehtavatest muudatustest ning üksikasjalik teave on esitatud järgnevates punktides.

Artikkel | Teema | Muudatused |

1 | Eesmärgid | Uus redaktsioon |

2 | Ülesanded | Uus redaktsioon |

3 | Kontrollid | Uus redaktsioon |

4 | Läbipaistvus | Ei muudeta |

5 | Õiguslik seisund | Väikesed muudatused lõigetes 3 ja 4 |

6 | Personal | Ei muudeta |

7 | Privileegid | Ei muudeta |

8 | Vastutus | Ei muudeta |

9 | Keeled | Ei muudeta |

10 | Haldusnõukogu | Väikesed muudatused lõikes 2: muudetakse punkti c, lisatakse alapunktid ca ja cb, jäetakse välja punkt g, muudetakse punkti i ja lihtsustatakse punkti l |

11 | Koosseis | Ei muudeta |

12 | Esimees | Ei muudeta |

13 | Koosolekud | Ei muudeta |

14 | Hääletamine | Ei muudeta |

15 | Tegevdirektor | Muudatused lõikes 2 (muudetakse punkti a), lisatakse alapunktid aa ja ab, muudetakse punkte b ja d, jäetakse välja punkt g ja jäetakse välja lõige 3. |

16 | Ametissenimetamine | Uus redaktsioon |

17 | Kolmandad riigid | Ei muudeta |

18 | Eelarve | Väike muudatus lõikes 1 |

19 | Kontroll | Ei muudeta |

20 | Pettused | Ei muudeta |

21 | Finantssätted | Ei muudeta |

22 | Hindamine | Väike muudatus lõikes 1 |

23 | Tegevuse algus | Uus redaktsioon |

24 | Jõustumine | Ei muudeta |

5.1.1. Muudatused artiklis 1 (Eesmärk)

Nagu eespool märgitud, määruse eesmärgid ei muutu. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku teha artiklisse 1 ainult väikesi muudatusi.

5.1.2. Muudatused artiklis 2 (Ülesanded)

Kuna selle artikli lugemine praeguses redaktsioonis on muutunud raskeks, teeb komisjon ettepaneku uue redaktsiooni kohta, mis järgib varasemat struktuuri. Eesmärgiks on EMSA ülesandeid paremini selgitada kasutajasõbralikus vormingus. Kavandatud artikkel koosneb viiest lõikest. Sissejuhatavas lõikes sätestatakse ameti tegevusalad, kajastades artiklisse 1 tehtud selgitusi. Põhjenduses 4 tuletatakse meelde komisjoni lõppvastutust ELi acquis ’ rakendamises. Lõigetes 2–5 sätestatakse EMSA eri ülesanded seoses erinevate adressaatidega.

5.1.3. Muudatused artiklis 3 (Kontrollid)

Selleks et õigesti kajastada EMSA institutsionaalset rolli ELi õigusaktide rakendamises, teeb komisjon ettepaneku uuesti sõnastada artikkel 3. Viide haldusnõukogu määratud poliitikale jäetakse välja. Nimelt võib siseriiklikku ametiasutust puudutava „visiitide korra” otsustamine tekitada liikmesriikide esindajate jaoks huvide konflikti. Selle asemel teeb komisjon ettepaneku järgida selles valdkonnas ameti operatiivsete töömeetodite kehtestamisel Euroopa Lennundusohutusameti eeskuju[22]. See tagab kõikide huvitatud poolte (amet, liikmesriigid, komisjon) kaasamise vastavalt institutsionaalsetele rollidele ja vastutusaladele.

5.1.4. Muudatused artiklis 5 (Õiguslik seisund, halduskorraldus, regionaalkeskused)

Lõikesse 3 kavandatud muudatusega püüab komisjon ületada praegust piirangut – regionaalkeskus tegeleb ainult laevaliikluse seire küsimustega vastavalt direktiivile 2002/59. Kavandatud muudatus ei tähenda, et komisjon esitab EMSA haldusnõukogule taotluse piirkondliku keskuse asutamiseks. Sellise piirkondliku keskuse loomise teostatavus peab enne olema selgelt tõendatud.

Lõiku 4 kavandatud muudatus kajastab EMSA üha suuremat kaasatust meretranspordi küsimustesse piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil – nt LRITi ja ELis mereseire arendamise kaudu. See nõuab, et amet teeks halduskoostööd teiste asutustega. Tegevdirektor esindab ametit ja võib seega võtta ametile kohustusi halduskokkulepete kaudu, mis ei ole rahvusvahelised lepingud. Läbipaistvuse huvides on vajalik haldusnõukogu nõuetekohane teavitamine.

5.1.5. Muudatused artiklis 10 (Haldusnõukogu)

Komisjon soovitab muuta artikli 10 lõiget 2 järgmiselt:

- punktis c tuleb kohandada viidet artiklile 2;

- uutes alapunktides ca ja cb mainitakse EMSA haldusnõukogu poolt mitmeaastase strateegia ja mitmeaastase personalipoliitika kava vastuvõtmist,

- artikli 3 muutmise tagajärjel tuleb punkt g välja jätta;

- punktis i tuleb nimetada uusi osakonnajuhatajate ametikohti;

- punktis l võimaldab allpool artikli 15 lõike 2 punkti g lihtsustamine seoses eraldi aruandega reostustõrjemeetmete kohta teha samuti lihtsustuse.

5.1.6. Muudatused artiklis 15 (Tegevdirektor)

Komisjon soovitab teha mõned muudatused artikli 15 lõikes 2 tegevdirektori kohta. Enamik neist on ainult redaktsioonimuudatused tulenevalt teiste artiklite muutmisest. Lõpuks võib lõike 3 välja jätta, sest selle sisu on üle viidud artiklisse 16.

5.1.7. Muudatused artiklis 16 (Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine)

Ameti suurenemise tõttu (ametis töötas 2010. aastal kuni 242 inimest) on tegevdirektoril vaja tuge juhtimistasandil. EMSA organisatsioonilise struktuuri skeem näeb alates 2008. aasta juunist ette kolm osakonnajuhatajat vahepealsel juhtimistasandil, mis on samasugune nagu teistes sama suurtes ELi ametites. Uus sõnastus ei nõua seega uusi ametikohti EMSA ametikohtade loetelus. Muudetakse artikli pealkirja ja sätestatakse osakonnajuhatajate ametissenimetamine tegevdirektori poolt pärast kooskõlastamist haldusnõukogus.

5.1.8. Muudatused artiklis 18 (Eelarve)

Tänu laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) võrgu ülemaailmsele ulatusele vahetab EMSA merendusandmeid teiste andmekeskustega, sealhulgas üksikasjaliku arveldussüsteemiga. Kui praegune EMSA määrus näeb ameti ühe tuluallikana juba ette tasu eri teenuste eest (vt artikli 18 lõike 1 punkt c), tuleks lisada tehniline term „tasud”. Erinevalt teistest ELi ametitest ei eeldata ega kavatseta rahastada olulist osa EMSA tuludest tasude abil. EMSA peamiseks rahastamise allikaks jääb ELi sissemakse.

5.1.9. Muudatused artiklis 22 (Hindamine)

Nagu soovitas EMSA haldusnõukogu, ei tohiks ameti välishindamine jääda ainsaks, vaid neid hindamisi tuleks korrata regulaarselt.

5.1.10. Muudatused artiklis 23

Selle artikli sätted EMSA tegevuse alustamise kohta on aegunud ja need võib välja jätta. See artikkel võib seega muutuda standardseks komitee artikliks. Meresõiduohutuse valdkonnas loodi 2002. aastal määrusega (EÜ) nr 2099/2002 ainult üks laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis peaks komisjoni abistama ka käesoleva seoses määrusega. Seega tuletatakse meelde, et ameti operatiivsed töömeetodid kontrollide alal (artikkel 3) nõuavad komiteemenetlust.

2010/0303 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) […/….],

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[23],

võttes arvesse regioonide komitee arvamust[24],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[25]

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[26] asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise. Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle töökorralduses.

3. Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada. Lisaks peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega ELis ja rahvusvahelisel tasandil. Kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi. See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud uute ülesannetega, tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel.

4. Teatavaid sätteid ameti juhtimise eripärade kohta tuleks selgitada. Võttes arvesse, et aluslepingus sätestatud ELi poliitika rakendamine on eelkõige komisjoni ülesanne, peaks komisjon andma ametile poliitilisi juhiseid tema ülesannete täitmisel, arvestades samas täielikult ameti õiguslikku seisundit ja selle tegevdirektori sõltumatust, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1406/2002.

5. Amet peaks tegutsema liidu huvides. See peaks hõlmama seda, et amet võib oma pädevusaladel tegutseda väljaspool ELi territooriumi.

6. Amet peaks komisjoni rohkem abistama oma pädevusalaga seotud teadustegevuses. Seejuures tuleks aga vältida ELi praeguse teadusstruktuuri töö dubleerimist. Kindlasti ei tohiks ameti ülesandeks teha teadusprojektide juhtimist.

7. Pärast seda, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2850/2000/EÜ[27] loodud ELi koostööraamistik õnnetuste või tahtliku merereostuse valdkonnas on aegunud, peaks amet jätkama teatavaid toiminguid, mida varem tehti nimetatud raamistiku alusel, tuginedes eriti merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje tehnilise nõuanderühma eksperditeadmistele.

8. Hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel. Ameti reageerimissuutlikkuse kasutamist tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks sellisest tegevusest tingitud reostuse tõrjet. Lisaks peaks amet komisjoni abistama avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutuse analüüsimisel, et kindlaks teha nende võimalikud puudused, toetudes eksperditeadmistele, mis on kogutud meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje alal.

9. Liit on kehtestanud aastani 2018 kõikehõlmava meretranspordi strateegia, mis hõlmab e-merenduse mõistet. Lisaks arendab ta ELi mereseirevõrgustikku. Ameti käsutuses on nende poliitikameetmete elluviimiseks vajalikud merendussüsteemid ja -rakendused. Seepärast peaks amet tegema need süsteemid ja andmed huvitatud partneritele kättesaadavaks.

10. Amet on ennast ELi tasandil kehtestanud autoriteetse mereliiklusteabe allikana, mille andmed on vajalikud ja olulised ka muude ELi tegevusvaldkondade jaoks. Amet peaks oma tegevusega, eriti sadamariigi kontrolli, mereliikluse ja mereteede järelevalve ning võimalike reostajate kindlakstegemise kaudu, aitama tugevdada teatavate rannavalveoperatsioonide koostoimet ELi tasandil. Lisaks peaks amet andmeseire ja –kogumise raames koguma ka põhiteavet võimalike selliste ohtude kohta, mida põhjustavad meretranspordile ja merekeskkonnale nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel.

11. Ameti süsteemid, rakendused, eksperditeadmised ja andmed aitavad oluliselt kaasa ka merevete hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivile 2008/56/EÜ[28], eriti selliste laevandusega seotud tegurite suhtes nagu ballastvesi, merepraht ja veealune müra.

12. Amet viib läbi kontrolle, et aidata komisjonil hinnata, kas ELi õigust rakendatakse tõhusalt. Ameti, komisjoni, liikmesriikide ja haldusnõukogu roll tuleks selgelt määratleda.

13. Komisjon ja amet peaksid tegema tihedat koostööd kontrollitoiminguteks vajalike operatiivsete töömeetodite väljatöötamisel. Kuni töömeetodeid käsitlevate uute meetmete jõustumiseni peaks amet järgima seniseid kontrollide läbiviimise tavasid.

14. Nõuded ameti operatiivsete töömeetodite suhtes, mida rakendatakse kontrollide läbiviimisel, tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[29].

15. Seetõttu tuleks määrust 1406/2002/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1406/2002 muudatused

Määrust (EÜ) 1406/2002 muudetakse järgmiselt:

1) Artiklid 1 ja 3 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 1

Eesmärgid

1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”). Amet tegutseb liidu huvides.

2. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada liidu õigusakte, kontrollida nende rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

3. Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse alal ning toetab taotluse korral liikmesriikide reostustõrjemehhanisme kulutõhusal viisil lisavahenditega, ilma et see piiraks rannikuriikide vastutust asjakohaste reostustõrjemehhanismide olemasolu eest ja võttes arvesse selles valdkonnas juba toimivaid liikmesriikide koostöösüsteeme. Amet toetab oma tegevuses ELi kodanikukaitse mehhanismi, mis loodi nõukogu otsusega 2007/779/EÜ, Euratom[30].

Artikkel 2

Ameti ülesanded

1. Et tagada artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane saavutamine, täidab amet käesoleva artikli lõikes 2 loetletud ülesandeid meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje valdkonnas.

2. Amet aitab komisjonil:

a) ette valmistada asjaomaste ELi õigusaktide ajakohastamist ja edasiarendamist, võttes eelkõige arvesse nimetatud valdkonda käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide arengut;

b) tõhusalt rakendada asjaomaseid ELi õigusakte, eelkõige viies läbi käesoleva määruse artiklis 3 osutatud kontrolle ja andes komisjonile tehnilist abi talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004[31] artikli 9 lõike 4 kohaselt määratud kontrollimisülesannete täitmisel; amet võib esitada komisjonile soovitusi asjaomastesse ELi õigusaktidesse paranduste tegemiseks;

c) anda tehnilist abi, mis on vajalik osalemiseks IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide tehniliste organite töös;

d) välja töötada ja rakendada sellised ameti ülesannetega seotud ELi poliitikameetmed nagu „merekiirteed”, Euroopa piirideta meretranspordiruum, e-merendus, siseveeteed, merestrateegia raamdirektiiv ja kliimamuutus ning aitab analüüsida avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutust;

e) rakendada selliseid ameti ülesannetega seotud ELi programme nagu ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) ning Euroopa naabruspoliitika koostööprogrammid;

f) analüüsida käimasolevaid ja lõpetatud teadusprojekte, mis on ameti tegevusalade jaoks olulised; see hõlmab konkreetsetest teadusprojektidest tulenevate võimalike regulatiivsete järelmeetmete kindlaksmääramist ning edasise ELi tasandil tehtava teadustöö jaoks põhiteemade ja prioriteetide kindlaksmääramist;

g) täita talle praeguste ja tulevaste ELi õigusaktidega asjaomases valdkonnas määratud ülesandeid.

3. Amet teeb liikmesriikidega koostööd, et:

a) korraldada vajaduse korral asjakohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik, lipuriik ja rannikuriik;

b) töötada välja tehnilisi lahendusi, sealhulgas osutada asjaomaseid teenuseid ja anda tehnilist abi ELi õigusaktide rakendamiseks;

c) toetada otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kulutõhusal viisil lisavahenditega nende reostustõrjemeetmeid õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral, kui ametilt seda taotletakse; sel juhul abistab amet seda kannatada saanud liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse.

4. Amet abistab liikmesriike ja komisjoni järgmises:

a) liiklusjärelevalve alal edendab amet eelkõige kaldariikide koostööd meresõidupiirkondades, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ[32] hõlmatud valdkondadega ning arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi. Lisaks aitab amet välja töötada ühist teabevahetuskeskkonda ELi merendusvaldkondade jaoks;

b) laevaõnnetuste põhjuste uurimise valdkonnas annab amet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/18/EÜ[33] liikmesriikidele abi raskete laevaõnnetustega seotud juurdluste läbiviimiseks ja analüüsib õnnetusjuhtumite juurdluskokkuvõtteid, et välja selgitada, millistest saadud kogemustest võiks ELi tasandil õppust võtta;

c) esitades objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat, teavet ja andmeid, võimaldab amet komisjonil ja liikmesriikidel astuda vajalikke samme oma tegevuse parandamiseks ja olemasolevate meetmete tõhususe hindamiseks. Nimetatud ülesanded hõlmavad tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil avaldada laevade kohta teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/16/EÜ[34]. Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/35/EÜ[35].

5. Amet annab komisjoni nõudmisel seoses asjaomaste ELi õigusaktide rakendamisega tehnilist abi riikidele, kes taotlevad Euroopa Liitu astumist, kõikidele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriikidele.

Amet annab komisjoni nõudmisel nendele riikidele abi ka õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktile c.

Nimetatud ülesanded viiakse kooskõlla olemasolevate piirkondlike koostöökavadega ning vajaduse korral hõlmavad need kohase väljaõppe korraldamist.

Artikkel 3

Kontrollid

1. Selleks et täita talle määratud ülesandeid ja abistada komisjoni tema kohuste täitmisel, mis tulenevad aluslepingust, eelkõige liidu õiguse rakendamise tõhususe hindamisel, viib amet läbi kontrolle liikmesriikides.

Liikmesriikide siseriiklikud asutused toetavad ameti personali tööd.

Lisaks viib amet komisjoni nimel läbi kontrolle kolmandates riikides, nagu on nõutud ELi õigusaktidega; eelkõige kontrollitakse organisatsioone, mida liit on tunnustanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) 391/2009[36] ning meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ[37].

2. Ameti operatiivsed töömeetodid lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimiseks peavad vastama nõuetele, mis võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 nimetatud korras.

3. Amet analüüsib vajaduse korral, ja alati siis, kui kontrollitsükkel on lõpetatud, selle tsükli aruandeid, et teha nii horisontaalsed järeldused kui ka üldised järeldused võetud meetmete tõhususe kohta. Amet esitab selle analüüsi komisjonile, kes võib seda liikmesriikidega täiendavalt arutada.”

2) Artikli 5 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3. Komisjoni taotlusel ja kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega võib haldusnõukogu otsustada luua piirkondlikke keskusi, et tagada ameti ülesannete kõige tulemuslikum ja tõhusam täitmine.

4. Ametit esindab tegevdirektor. Tegevdirektor võib pärast haldusnõukogu teavitamist sõlmida ameti nimel halduskokkuleppeid teiste ameti tegevusaladel töötavate asutustega.”

3) Artikli 10 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a) punkt c asendatakse järgmisega:

„c) vaadata tööprogrammi koostamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 lõikes 3;

ca) võtta vastu ameti mitmeaastane strateegia, mis hõlmab viit aastat, võttes arvesse komisjoni arvamust;

cb) võtta vastu ameti mitmeaastane personalipoliitika kava;”

b) punkt g jäetakse välja.

c) punkt i asendatakse järgmisega:

„i) teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artiklis 16 osutatud osakonnajuhatajate üle;”

d) punkt l asendatakse järgmisega:

„vaadata läbi punktis k osutatud üksikasjaliku kava rahaliste vahendite kasutamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2038/2006[38] sätestatud eelarvekohustuste täitmine.”

4) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega:

„a) ta koostab ameti mitmeaastase strateegia ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule;

aa) ta koostab ameti mitmeaastase personalipoliitika kava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

ab) ta koostab ameti iga-aastase tööprogrammi ja üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule. Ta võtab vajalikud meetmed nende rakendamiseks. Ta vastab liikmesriikide abitaotlustele vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c;

b) ta teeb pärast komisjoniga konsulteerimist ja kooskõlas samas artiklis osutatud nõuetega otsuse artiklis 3 sätestatud kontrollide läbiviimise kohta. Ta teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete koostamisel tihedat koostööd komisjoniga;”

b) lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d) ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega ja ülesannetega, mis on sätestatud käesolevas määruses. Ta tagab, et ameti organisatsiooni struktuuri skeemi kohandatakse regulaarselt muutuvate vajadustega asutuse käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursside piires. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Aruanne sisaldab eraldi jagu üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava rahaliste vahendite kasutamise kohta ja annab ajakohastatud ülevaate kõikide selle kava alusel rahastatud meetmete hetkeseisust. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;”

c) lõike 2 punkt g jäetakse välja.

d) lõige 3 jäetakse välja.

5) Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 16

Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine

1. Tegevdirektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haldusnõukogu. Ta nimetatakse ametisse komisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast viieks aastaks, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega.

2. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja võttes arvesse hindamisaruannet pikendada tegevdirektori ametiaega kuni kolm aastat. Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele. Kui tegevdirektori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue tegevdirektori ametisse nimetamiseni.

3. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu osakonnajuhatajat. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks osakonnajuhatajatest.

4. Osakonnajuhatajad nimetatakse ametisse, pidades silmas nende teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Osakonnajuhatajad nimetab ametisse või vabastab ametist tegevdirektor, kui haldusnõukogu on selle heaks kiitnud.”

6) Artikli 18 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c) tasud ja maksud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest.”

7) Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Haldusnõukogu tellib regulaarselt ja vähemalt kord iga viie aasta tagant sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab.”

8) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 23

Komitee

1. Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel[39].

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja […] […]

ETTEPANEKUTE LE LISATAV FINANTSSELGITUS

ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

Ettepaneku/algatuse nimetus

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise (ABM) ja eelarvestamise (ABB) süsteemile[40]

06: Energeetika ja transport

0602: Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika

060202: Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse ning merereostuse vältimise ja reostustõrje sätete rakendamine

Ettepaneku/algatuse liik

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[41]

( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

Eesmärgid

Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Eesmärgid/ELi lisandväärtus kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga:

Amet aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kolme prioriteediga:

– arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine. Amet aitab kaasa laevade jaoks kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni;

– jätkusuutlik majanduskasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport aitab kaasa „20.20.20” kliima- / energiaeesmärkidele ja suurprojektile „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma rolli selle rakendamises oma sektoris;

– kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus”. Saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks.

DG MOVE panus 2010. aasta poliitika strateegiasse:

Arengu-, juhtimis- ja koordineerimisametid (k.a EMSA) kuuluvad DG MOVE põhitegevusse

Meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi rakendamine, millele EMSA kaasa aitab, on samuti DG MOVE põhitegevuse osa

Oma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” teatas komisjon oma kavatsusest „ [vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevuse, et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi ” (KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7).

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Eelarve valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3 Parandada transpordiohutust

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 060202 Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

EMSA suurem tehniline abi liikmesriikidele ja komisjonile

EMSA tehniline abi naaberriikidele ELi meresõiduohutuse poliitika edendamiseks

Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

EMSA määratleb tulemusnäitajad oma iga-aastastes tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend on aastaaruanne.

Ettepaneku/algatuse põhjendus

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

EMSA volituste piiratud määral laiendamine uutele ülesannetele

Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

EMSA asutati ELi ametina selleks, et aidata rakendada ELi meresõiduohutuse poliitikat.

Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Konkreetne EMSA hindamine 2008. aastal ning üldine ELi ametite hindamine 2009. aastal: mõlemad näitasid, et amet on andnud komisjonile ja liikmesriikidele lisandväärtust.

Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Ettepanek on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitikaga ja õigusaktidega ning on 2009. aastal vastu võetud meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketi järelmeede.

Meetme ja finantsmõju kestus

( piiratud kestusega ettepanek/algatus

- ( Ettepanek/algatus kehtiv alates [PP/KK]AAAA kuni [PP/KK]AAAA

- ( Finantsmõju alates AAAA kuni AAAA

( piiramatu kestusega ettepanek/algatus

- finantsmõju suureneb seoses meetme rakendamisega järk-järgult ajavahemikul 2012-2014,

- seejärel finantsmõju stabiliseerub.

Ettenähtud haldusviisid [42]

( Tsentraliseeritud haldamine: otse, haldajaks on komisjon

( Tsentraliseeritud haldamine: kaudselt, haldamine on delegeeritud:

- ( rakendusametitele

- ( ühenduste asutatud asutustele[43]

- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

- ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses

( haldamine koostöös liikmesriikidega

( haldamine detsentraliseeritult kolmandate riikidega

( haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ( täpsustage )

HALDUSMEETMED

Järelevalve ja aruandlus

Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus.

Kõik ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditi suutlikkust, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. See süsteemi kohaldatakse jätkuvalt.

Haldus ja kontroll

Tuvastatud ohud

Ei ole

Ettenähtud kontrollivahendid

Ei kohaldata

Pettuste ja muude rikkumiste ärahoidmine

Täpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

Kohaldatakse jätkuvalt käesoleva määruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid meetmeid.

ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldub

- Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Kulu liik | Osamaksud |

Number [kirjeldus………………………...……….] | Liigendatud/ liigendamata ([44]) | EFTA[45] riigid | Kandidaatriigid[46] | Kolmandad riigid | Osamaksud finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

1a | 06.02.02.01 [Osamaks EMSA I ja II jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |

1a | 06.02.02.02 [Osamaks EMSA III jaotisele] | DA | JAH | EI | EI | EI |

Hinnanguline mõju kuludele

Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: | 1a | Majanduskasv ja konkurentsivõime |

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

-

Hinnanguline personalivajadus

- ( ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist

- ( ettepanek/algatus nõuab personali kasutamist, nagu on selgitatud allpool:

Hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | … sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) |

( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |

XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX 01 01 02 (Lähetused) |

XX 01 05 01 (Kaudne teadustegevus) |

10 01 05 01 (Otsene teadustegevus) |

( Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[55] |

XX 01 02 01 (CA, INT, SNE “üldeelarvest”) |

XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ja SNE lähetustes) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Otsene teadustegevus) |

Teised eelarveread (täpsustage) |

KOKKU | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX on asjaomane poliitika valdkond või eelarve peatükk.

Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

Määratud ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad | Komisjoni ja ameti vaheliste suhete koordineerimine, ameti tegevuse järelevalve, ameti töösse komisjoni sisendi ettevalmistamine |

Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- ( ettepanek/algatus on kooskõlas on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

- ( ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarveread ja vastavad summad.

[…]

- ( ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[58].

Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarvepeatükid ja -read ja vastavad summad.

[…]

Kolmandate isikute osamaksud

- ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

- ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | … sisestage nii palju aastaid, kui on mõju kestuse näitamiseks vaja (vt punkt 1.6) | Kokku |

EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel lisaeelarvest |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |

Hinnanguline finantsmõju tuludele

- ( ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

- ( ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

- ( omavahenditele

- ( mitmesugustele tuludele

[1] Esimene muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1644/2003, 22. juuli 2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 10).

[2] Teine muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 724/2004, 31. märts 2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 129, 29.4.2004, lk 6) .

[4] Kolmas muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2038/2006, 18. detsember 2006 (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1, vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12).

[5] http://www.emsa.europa.eu/

[6] Vt KOM(2005)585, 23.11.2005, lk 5.

[7] Vt KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7.

[8] Vt nõukogu pressiteade, dokument 8176/09, lk 28.

[9] Vt 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest, artikkel 11 (ELT L 255, 30.09.2005, lk 11).

[10] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on Cowi aruande kommenteeritud kokkuvõte esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu II lisas.

[11] Vt COWI uuring, p 6.

[12] Vt EMSA veebisait aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Lisaks on soovitused esitatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu I lisas.

[13] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11–135.

[14] Vt teatis „Suund mereseire integreerimisele: Ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” KOM(2009)538 (lõplik).

[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 129, 29.4.2004, lk 6 .

[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta, ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

[18] Määruse 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunkt iv näeb praegu ette järgmist: „Selline ameti poolt komisjonile antav abi piirdub laevade ja nendega seotud ettevõtetega ning tunnustatud julgeolekuorganisatsioonidega, mis on volitatud selles kontekstis vastutama teatud ohutusega seotud tegevuste eest”.

[19] Vt artikli 3 lõige 1: „Talle määratud ülesannete täitmiseks võib amet haldusnõukogu poolt määratud poliitika kohaselt teha visiite liikmesriikidesse.” See dokument on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html haldusnõukogu 25. juuni 2004. aasta koosoleku otsuste all.

[20] Vt teatis „Euroopa ametid – edasised sammud” KOM(2008)135.

[21] Hääleõigust omavad ELi liikmesriikide 27 esindajat ja neli komisjoni esindajat, samas kui neljal ametiga enim seotud valdkondade professionaalil ja kahel esindajal Norrast ja Islandist ei ole hääleõigust.

[22] Vt 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1), ja komisjoni 16. mai 2006. aasta rakendusmäärus (EÜ) nr 736/2006 Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodite kohta seoses standardimiskontrollide korraldamisega (ELT L 129, 17.5.2006, lk 10).

[23] ELT C […], […], lk […].

[24] ELT C […], […], lk […].

[25] ELT C […], […], lk […].

[26] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

[27] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1.

[28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

[29] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[30] ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

[31] ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

[32] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

[33] ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.

[34] ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

[35] ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

[36] ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

[37] ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

[38] ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.

[39] EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

[40] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[41] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.

[42] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[43] Märgitud finantsmääruse artiklis 185.

[44] DA= Liigendatud assigneeringud / DNA= liigendamata assigneeringud

[45] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[46] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[47] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[48] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede km arv, jne).

[49] Nagu on kirjeldatud jaotises 1.4.2. „Erieesmärk (erieesmärgid)…”

[50] Eri väljundivorme saab kõige paremini kirjeldada kui tehnilist abi (TA) komisjonile ja liikmesriikidele

[51] Keskmine maksumus EMSA töötaja kohta on hinnanguliselt 98 050 eurot (EMSA arvestab iga-aastaseks maksumuseks töötaja kohta 91 550 eurot 2011. aastal + 5 % üldkulud, infrastruktuuri- ja reisikulud + 2 % inflatsioon aastaks 2012). Summad indekseeritakse 2 % alates aastast 2013 (= n+1).

[52] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. Täiendav personal, mida EMSA selle väljundi all vajab, on hinnanguliselt kokku + 15 (täistöötaja ekvivalendis), millest kuut rahastab EMSA ametisisese vahendite ümberpaigutamise teel pärast oma tegevuse ja vahendite ametisisest kontrollimist. Üheksa uut ametikohta tuleks luua järk-järgult järgmiselt: neli uut ametikohta 2012. aastal, kolm 2013. ja kaks 2014. aastal.

[53] See väljund puudutab tehnilist abi naabruses asuvatele kolmandatele riikidele

[54] Väljundite arvuks arvestatakse vajalike uute töökohtade arv. EMSA jaoks selle väljundi alusel vajalik lisapersonal on arvestuslikult + 3 täistööaja ekvivalendis (mis luuakse järk-järgult kolme aasta jooksul ühe uue töökoha kaupa aastas.

[55] CA= lepingulised töötajad; INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad („ Intérimaire”) ; JED= „ Jeune Expert en Délégation” (noored eksperdid lähetuses); LA= kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid;

[56] Tegevusassigneeringutest koosseisuväliste töötajate jaoks ette nähtud ülemmäära piires (endised „BA” read).

[57] Peamiselt struktuurifondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) jaoks.

[58] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.