1.Sissejuhatus

Nii nagu paljud teised maailma piirkonnad, peab ka Euroopa Liit tulema praegu toime energiahindade järsu tõusuga. See valmistab suurt muret kodanikele, ettevõtjatele, Euroopa institutsioonidele ja valitsustele kogu ELis.

Praegune hinnatõus tuleneb peamiselt ülemaailmse energianõudluse üldisest suurenemisest ja eelkõige gaasinõudluse suurenemisest, mis on seotud majanduse taastumisega. Kuigi energiahindade kõikumist on esinenud ka varem, siis praegu püüab EL väljuda COVID-19 kriisist. Euroopa kodumajapidamised ja ettevõtjad peavad toime tulema suuremate energiaarvetega ajal, mil paljud on kaotanud pandeemia tõttu oma sissetuleku. See võib pärssida majanduse taastumist ning selle õiglust ja kaasatust. Samuti võib see nõrgestada usaldust ja toetust energiasüsteemi ümberkujundamisele, mida on vaja mitte ainult selleks, et vältida katastroofilisi kliimamuutusi, vaid ka selleks, et vähendada ELi haavatavust fossiilkütuste hindade kõikumise suhtes.

Euroopa Komisjon soovib esmajärjekorras aidata ja toetada kodumajapidamistele ja ettevõtjatele avalduva negatiivse mõju käsitlemist. Pärast liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi ärakuulamist koostas komisjon käesoleva teatise, et kehtestada ja toetada asjakohaseid meetmeid energiahindade ajutise tõusu mõju leevendamiseks.

ELi poliitikaraamistik juba võimaldab liikmesriikidel võtta viivitamata mitmeid sihipäraseid meetmeid, et kaitsta kaitsetuid tarbijaid ja leevendada mõju tööstusele. Suurem osa liikmesriike ongi juba teatanud praeguse olukorra lahendamiseks mõeldud meetmetest. Käesolev meetmepakett võimaldab koordineeritud lähenemisviisi, et kaitsta neid, kes on kõige rohkem ohustatud. Seda on hoolikalt kohandatud, et saavutada järsu hinnatõusu negatiivsete tagajärgede lahendamise eesmärki ja tagada energia taskukohasus, ilma et killustataks Euroopa ühtset energiaturgu või ohustataks investeeringuid energiasektorisse ja rohepöördesse.

Kuigi energiavarustus ei ole otseselt ohus ja turud ootavad praegu gaasi hulgihindade stabiliseerumist madalamale tasemele 2022. aasta aprilliks, tuleb enne talvehooaega eriti hoolikalt jälgida energiavarustuskindlust, gaasi hoiustamise taset ja gaasituru nõuetekohast toimimist. Lisaks lühiajalistele meetmetele antakse käesolevas teatises ülevaade kooskõlastatud meetmetest, mida komisjon kavatseb võtta keskpikas perspektiivis, et tagada parem valmisolek gaasihindade kõikumisteks ja vähendada ELi sõltuvust fossiilkütustest.

2.Energiahinnad

Tänu odavamatele kütustele, tagasihoidlikule nõudlusele ja kiiresti laienevale taastuvenergia tootmisele langesid energia hulgihinnad 2019. aastal järsult ja negatiivsed elektrihinnad muutusid 2020. aastal laialt levinuks. See langustrend on käesoleva aasta jooksul kiiresti vastupidises suunas liikunud. Elektri hulgihinnad on aasta arvestuses tõusnud 200 %. See omakorda on tõstnud jaehindu, kuid palju vähemal määral (+ 9 % ELi keskmisest kuni 2021. aasta augustini).

2.1.Mis põhjustab praegust hinnatõusu?

Praegune elektrihinna tõus on peamiselt tingitud gaasi ülemaailmsest nõudlusest, mis kasvab majanduse taastudes. Suureneva nõudlusega ei ole kaasas käinud suurenevat pakkumist ning selle mõju ei avaldu üksnes ELis, vaid ka mujal maailmas. Lisaks on Venemaalt saabunud oodatust väiksemad gaasikogused, mis pingestab kütteperioodi lähenedes turul valitsevat olukorda. Gazprom on küll täitnud oma pikaajalised lepingud Euroopa partneritega, kuid ta on pakkunud vähe või üldse mitte lisavõimsust, et vähendada survet ELi gaasiturule. Gaasitarneid on piiranud ka pandeemia ajal edasi lükkunud taristu hooldus.

Kuna maagaasihinnad on enamikus ELi riikides elektrihinda määravaks oluliseks teguriks, on selline areng praeguse elektrihindade tõusu peamine põhjus. Elektrihinnad tõusid ka aastaajale omaste ilmastikutingimuste tõttu (suvel oli veetase madal ja tuult vähe). Selle tulemusel on taastuvenergia tootmine Euroopas vähenenud.

CO2 hind on Euroopas 2021. aastal samuti järsult tõusnud, ehkki palju vähem kui gaasihind. Gaasihinna tõusu mõju elektrihinnale on üheksa korda suurem kui CO2 hinna tõusu mõju. CO2 hind tõusis sel aastal umbes 30 euro võrra CO2 tonni kohta ning praegu on see umbes 60 eurot CO2 tonni kohta. See hind tõusis suurema nõudluse tõttu lubatud heitkoguse ühikute järele, mis tulenes suuremast majandustegevusest pärast COVID-19 kriisi ja 2030. aasta kliimaeesmärkidega seotud ootustest, kuid mitte ainult. Kõrged gaasihinnad kergitavad ka CO2 hinda, kuna nende tõttu hakatakse elektrienergia tootmiseks kasutama rohkem kivisütt, mis omakorda tekitab suurema nõudluse lubatud heitkoguse ühikute järele. Heitkogustega kauplemise süsteem (HKS) sisaldab kaitsemeetmeid hindade liigse kõikumisega toimetulekuks. Praegu ei ole nende meetmete käivitamise tingimused täidetud, kuid komisjon jätkab CO2 hinna arengu jälgimist. Oluline on märkida, et HKSi määratud CO2 hind annab peamise stiimuli, et minna üle odavamale taastuvenergiale, suuremale energiatõhususele, energiatõhusamatele hoonetele ja vähese CO2 heitega energiaallikatele, toetades seeläbi pikema aja jooksul madalamaid hulgihindu ja väiksemat haavatavust sellise ülemaailmse šoki ilmnemisel nagu praegune.