KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 1-4/2013 /* COM/2013/0425 final */





SISUKORD 1........... EAGFi 2013. aasta eelarvemenetlus. 3 2........... EAGFi sihtotstarbeline tulu. 3 3........... Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta. 4 4........... EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine. 6 5........... Järeldused. 7 1. lisa: 2. lisa: || EAGFi 2013. aasta eelarvemenetlus EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 28.02.13 1. EAGFi 2013. aasta eelarvemenetlus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2013. aasta eelarvemenetlus ja vastavad assigneeringute summad, mis menetluse iga etapiga kaasnevad, on kokkuvõtvalt esitatud 1. lisa tabelis. Euroopa Parlament võttis 2013. aasta eelarve vastu 12. detsembril 2012. Eelarve hõlmas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid summades: – vastavalt 43 654,7 miljonit eurot ja 43 660 miljonit eurot põllumajanduse turumeetmete ja otsetoetuste jaoks (poliitikavaldkond 05); – vastavalt 274,7 miljonit eurot ja 247,3 miljonit eurot veterinaar- ja taimetervisealaste meetmete jaoks (poliitikavaldkond 17); – vastavalt 27,2 miljonit eurot ja 26,9 miljonit eurot kalandusele (poliitikavaldkond 11). EAGFi eelarve kulukohustuste assigneeringute kogusumma on 43 956,5 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kogusumma 43 934,2 miljonit eurot. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Selline tava on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia ja põllumajanduse kooskõlastusmeetmete ja samuti kalanduse ning veterinaar- ja taimetervisealaste meetmetega. 2. EAGFi sihtotstarbeline tulu Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest tulenevat ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Kõnealuste eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse.[1] EAGFi 2013. aasta eelarve hõlmab mõlemat: komisjoni viimast prognoosi turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamise kohta ning asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu ja eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2013. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning nõudis 2013. aasta eelarveprojekti assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline summa prognoositavate kulude summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu. Komisjoni hinnangul oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma 2013. aasta eelarve koostamise ajal 1 533 miljonit eurot. Eriti peetakse silmas järgmist: – 2013. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 628 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seoses laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 389 miljonit eurot ja 161 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 78 miljonit eurot. – 2012. eelarveaastast 2013. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 905 miljonit eurot (koos suhkrutööstuse ümberkorraldusfondi saldo hinnangulise suurusega 675 miljonit eurot). Komisjon määras 2013. aasta eelarves kõnealuse 1 533 miljoni euro suuruse prognoositud tulu kahele kavale. Täpsemalt: – 500 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning – 1 033 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale. Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 267 miljoni euro ja 30 635 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 767 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 668 miljonit eurot. 2. lisas, mis kajastab 2013. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 28. veebruar 2013, on eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 611 miljonit eurot ja 38 076 miljonit eurot, esitatud artikli tasandil puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real. Kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamisel suureneb 2013. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 1 111 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 39 109 miljoni euroni. 3. Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta Eelarve esialgse täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 28. veebruarini 2013 on esitatud 2. lisas. Eealrve täitmise taset võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2013. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige olulisemalt. 3.1. Turumeetmed Assigneeringute kasutamine sekkumisteks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 161,1 miljoni euro võrra kõrgem, nagu osutas näitaja tase 28. veebruaril 2013. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud puu- ja köögiviljasektoriga. 3.1.1. Puu- ja köögivili (+ 158,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Seoses heakskiidetud assigneeringutega on eelarve täitmise määr peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2013. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise määr tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 28. veebruar 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. Lisaks sellele tegid liikmesriigid vaatlusalusel perioodil makseid kiiremini, kui oli tootjarühmadele eeltunnustuskava jaoks kehtestatud abi näitaja tase. Kõnealuse sektori saadaolevate assigneeringute kogusumma on praegu komisjoni arvates piisav liikmesriikide poolt 2013. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks. 2. lisa assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat oleks 28. veebruari 2013. aasta seisuga kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 611 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 1 111 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis ilmneks eelarve ülekasutamine 37,2 miljonit eurot. Seda aitab seletada 2012. aasta eelarve aasta lõpu poole aeglasema täitmise tulemusel tootjarühmadele eeltunnustuse saamiseks antavaks abiks eraldatud assigneeringute ulatuslikum kasutamine. Praegu eeldatakse, et selline olukord on ajutine. 3.2. Otsetoetused Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja osutatud tasemega (28. veebruari 2012 seis) 1 562,3 miljonit eurot suurem. 3.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+ 1 541,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Seoses heakskiidetud assigneeringutega on ühtse otsemaksete kava puhul täheldatud eelarve ülekasutamist, mis tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 28. veebruar 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. 28. veebruari 2013 seisu järgi on ühtse otsemaksete kava rakendamine kiirem: 95 % võrreldes 2012. aasta 94,3 %-ga. Teisalt on ühtse pindalatoetuse kava ning teiste kõnealuse sektori kavade assigneeringute kasutamine aeglasem, kui võiks näitajast järeldada. Liikmesriigid on seni tõepoolest maksnud tootmiskohustusega sidumata otsetoetusteks ligikaudu 78 % hinnangulistest eelarvevajadustest võrreldes 2012. aasta samal ajal 2011. aasta nõuete eest makstud 89 %ga. 2. lisa assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 28. veebruar 2013 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 38 076 miljonit eurot ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 1 033 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 39 109 miljonit eurot, mida saab eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks, siis oleks täheldatud eelarve ületäitmine 599,1 miljonit eurot. Erinevus tuleneb asjaolust, et ühtse otsemaksete kava näitaja, milleks on 93,5 %, põhineb aastatel 2010-2012 maksmise keskmisel tempol, tegelik rakendamismäär 28. veebruari 2013. aasta seisuga on aga 95 %. Et tagada olemasolevate assigneeringute ning sihtotstarbelise tulu piisavus eelarve tegelikuks täimiseks, jälgib komisjon endiselt hoolikalt kõnealust eelarveartiklit. 3.3. Põllumajanduskulude audit 3.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+ 54,0 miljonit eurot) Kuna komisjon ei ole vastu võtnud mitte ühtegi raamatupidamisarvestuse kontrolli alast otsust, siis ei ole liikmesriigid kuni 28. veebruarini 2013 andnud teada mitte ühestki raamatupidamisarvestuse korrigeerimisest. Eelarve praegune täitmine on tingitud 28. veebruari 2013. aasta vastavast näitajast. Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2013. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus -56 miljonit eurot. Kuna selliseid korrektsioone ei ole võimalik ette näha, siis lähtus komisjon eelmiste aastate keskmisest eelarve täitmise määrast. Novembris esitatud uues eelarveprojektis suurendati summat pärast esimese lepitusmenetluse ebaõnnestumist -100 miljoni euroni. Lõpuks pärast 5. detsembri 2012 lepituskohtumist võtsid eelarvepädevad institutsioonid vastu 2013. aasta eelarve, milles määrati korrektsioonide lõplikuks summaks -200 miljonit eurot. Praegu on komisjon arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et täielikult katta suurem summa -200 miljonit eurot. Komisjonil oleks vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2013. aastal. 4. EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine 2. lisas esitatud tabelist nähtub, et 28. veebruari 2013. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 245,4 miljonit eurot. Täpsemalt: – vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 107,9 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa; – eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 70,3 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning – praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille ligikaudne suurus on 78,7 miljonit eurot. Aastast 2012 aastasse 2013 üle kantavate sihtotstarbeliste tulude summa moodustas lõpuks 1 245,6 miljonit eurot (sealhulgas suhkruvaldkonna ajutise ümberkorraldusfondi jääk, mis pärast kõikide tasumisele kuuluvate maksete tegemist, on ligikaudu 755 miljonit eurot). Kõnealune summa on oluliselt suurem esialgselt prognoositud 905 miljonist eurost. Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 28. veebruari 2013. aasta seisuga 1 502,5 miljonit eurot. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt oleks seni laekumata sihtotstarbeline tulu 371,1 miljonit eurot (2013. aasta eelarve hinnanguliselt laekuv sihtotstarbeline tulu on 628 miljonit eurot, millest 256,9 miljonit eurot on laekunud). 5. Järeldused EAGFi 2013. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 28. veebruarini 2013 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise kulude profiili ligikaudu 1 755,9 miljoni euro võrra. Kõnealuste toetustega seotud maksete kiirem laekumine oli peamiselt tingitud komisjoni 16. oktoobril 2012 liikmesriikidele antud üldloast otsetoetuste ettemaksete tegemiseks. Eeldatavasti väheneb maksete tegemise kiirus, kui läheneb kõnealuste toetustega seotud maksete tähtaeg 30. juuni 2013. Sihtotstarbelist tulu on kasutada 1 502,5 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2013. aastal laekuma veel 371,1 miljonit eurot. Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuv sihtotstarbeline tulu on piisav katmaks tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamist, nagu eeldati 2013. aastal, mil eelarve koostati. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, EURATOM) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldavate finantseeskirjade kohta) artikli 14 kohaselt võib sihtotstarbelist sisetulu üle kanda ainult järgmisse eelarveaastasse. Tagamaks eelarve mõistlik haldamine tuleb sihtotstarbeline tulu ära kasutada esmajärjekorras, enne kõnealuse eelarveartikli heakskiidetud assigneeringuid.