Tööstuse tehtud uuringute avaldamise mõju hindas konkurentsivõime seisukohalt oluliseks või väga oluliseks 42,1 % vastanud kodanikest ja 21,6 % vastanud sidusrühmadest. 56,3 % kodanikest ja 31,4 % sidusrühmadest vastasid, et avaldamise mõju innovatsioonile on kas positiivne või väga positiivne. Samas kinnitati sidusrühmadelt (peamiselt tööstusorganisatsioonidelt) saadud vastustes umbes 35 % juhtudest, et tööstuse tehtud uuringute avaldamisel oleks negatiivne või väga negatiivne mõju nii konkurentsivõimele kui ka innovatsiooni edendamisele. Tööstusorganisatsioonide väitel on olemas avaldatud andmete väärkasutuse oht.

Kuna tarbijatel ei ole enamasti piisavaid teadusalaseid teadmisi, et neist uuringutest aru saada, avaldasid tarbijaorganisatsioonid arvamust, et usaldus sõltub muudest teguritest, nt kolmanda osapoole teostatavast kontrollist uuringute üle.

Kodanikud ja sidusrühmad leidsid, et andmete (sealhulgas töötlemata/koondandmed, välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave) avaldamisel tööstuse tehtud uuringute kohta on positiivne või väga positiivne mõju

Kodanikud ja sidusrühmad kinnitasid, et väga oluline on võimaldada üldsusele juurdepääs tööstuse tehtud uuringutele (välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave), mida Euroopa Toiduohutusamet kasutab riskide hindamisel, sest see on oluline tegur usalduse tagamisel ELi toiduohutuse riskihindamise vastu. Avaliku konsultatsiooni raames pidas sellist juurdepääsu oluliseks või väga oluliseks 86,8 % vastanud kodanikest ja 88,2 % sidusrühmadest. Väga oluliseks peeti ka teavet, mida EFSA avalikustab oma tegevuse ja panuse kohta.

Käesolev aruanne hõlmab tagasisidet kodanikelt ja riiklikelt ametiasutustelt, rühmadelt ja organisatsioonidelt (edaspidi „sidusrühmad“) seoses komisjoni ettepanekuga, mille eesmärk on võtta vastu määrus, milles käsitletakse toidutarneahelas toimuva ELi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (edaspidi „komisjoni ettepanek“). Komisjoni ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused. Järjepidevuse huvides tuleks komisjoni ettepanekuga muuta ka muid valdkondlikke toidualaseid õigusakte. Komisjoni ettepanek tugineb üldiste toidualaste õigusnormide toimivuskontrolli tulemustele ning on järg komisjoni teatisele, mis esitati vastuseks Euroopa kodanikualgatusele „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ .

Erinevaid arvamusi oli ka seoses tööstuse tehtud uuringu mittekonfidentsiaalsete osade avaldamise ajastamisega kogu riskihindamise protsessi jooksul ja seoses avaldamise mõjuga läbipaistvusele. Kodanikest arvas 58,8 %, et andmete kohesel avaldamisel ilma konfidentsiaalsuskontrollita oleks positiivne või väga positiivne mõju, 6,9 % arvas, et mõju puuduks, ning 28,9 % arvas, et andmete avaldamise mõju oleks negatiivne või väga negatiivne. Vastuste puhul muude teabe ajastamisega seotud stsenaariumide kohta ei ilmnenud arvamuste tugevat polariseerumist, välja arvatud stsenaariumi puhul, kus tööstuse tehtud uuringuid käsitlevat teavet ei avaldata üldse. 77,1 % kodanikest kinnitas, et sellel oleks negatiivne või väga negatiivne mõju, ning ainult 4,1 % kodanikest leidis, et mõju oleks positiivne või väga positiivne. Sidusrühmadest arvas 71,9 %, et tööstuse tehtud uuringute avaldamata jätmisel oleks negatiivne või väga negatiivne mõju ja ainult 1,3 % leidis, et mõju oleks positiivne.

Tööstuse sidusrühmad kinnitasid üldiselt, et sõltuvalt avaldamise ajastamisest võib avaldamisel olla negatiivne või väga negatiivne mõju konkurentsivõimele, eriti juhul, kui avaldamine toimub hindamisprotsessi varases etapis. Tööstuse sidusrühmad rõhutasid ka vajadust vältida äriteabe kõlvatut kasutamist. Mõnes liikmesriikide ametiasutuste märkuses oli osutatud vajadusele täpsustada õigusaktides, millist teavet tuleks käsitada konfidentsiaalsena. Vabaühendused osutasid vajadusele kontrollida tööstuse tehtud uuringutega seotud konfidentsiaalsustaotluste kehtivust.

Nii kodanike kui ka sidusrühmade vastustest avalikule konsultatsioonile nähtub, et avalik uuringuregister, masinloetava vormingu kasutamine ja eri tasanditel juurdepääs uuringutele oleksid kasulikud või väga kasulikud vahendid. Seoses tööstuse tehtud uuringute registri asutamisega osutasid peamiselt liikmesriikide ametiasutused probleemidele seoses registri kohaldatavusega väljaspool ELi. Mõne liikmesriigi ametiasutused ja tööstuse sidusrühmad leidsid, et registri loomine võib avaldada kahjulikku mõju innovatsioonile Euroopa Liidus.

3.Tööstuse tehtud uuringutest saadav tõendusmaterjal

Enamik kodanikest ja sidusrühmadest leidis, et praegu kohaldatavad nõuded on olulised või väga olulised ning tagavad, et tööstusettevõtja uuringud on EFSA riskihindamise vajaduste jaoks piisavalt kindlad.

Üldiselt olid kodanikud arvamusel, et kõik avaliku konsultatsiooni käigus soovitatud lisameetmed seoses tööstuse tehtud uuringutega, aitavad teataval määral või suuresti kaasa EFSA riskihindamise tugevdamisele; teatud üksikmeetmete puhul kinnitas seda üle 75 % vastanutest. Kuigi üldiselt olid sidusrühmade vaated sarnased, oli eriarvamusi teatavate meetmete tähtsuse osas. Näiteks tööstuse sidusrühmad pidasid eriti või teataval määral kasulikuks võimalust, et taotlejatele antakse taotluse esitamise eelset individuaalset nõu, samas tarbijaorganisatsioonid ja mõned vabaühendused leidsid, et see ei ole kuigi kasulik. Viimati osutatud sidusrühmad rõhutasid vajadust tagada EFSA teadusprotsessi sõltumatus. Lähtudes nõustamise tasuvusanalüüsist, pidasid mõned liikmesriigid esitamiseelse nõustamise potentsiaalset väärtust väikeseks.

83,7 % kodanikest ja 63,4 % sidusrühmadest väitis oma vastuses, et tööstuse tehtavad täiendavad uuringud ja kontrolluuringud tugevdaksid teataval määral või suuresti EFSA riskihindamist. Nende kontrolluuringute rahastamise osas oli protsendiliselt väike osa nii kodanikest kui ka sidusrühmadest arvamusel, et kulud peaks katma asjaomane taotleja. Muud välja pakutud rahastamisvõimalused, nagu rahastamine ELi eelarvest, ühine rahastamine kõigi tööstuse taotlejate poolt või tööstus- ja avaliku sektori kombineeritud rahastamine, olid asjakohased vastavalt 32,1 %, 27 % ja 25,2 % kodanike arvates. Sidusrühmadelt saadud vastuste puhul oli osakaal vastavalt 47,7 %, 21,6 % ja 9,2 %.

Tööstuse tellitud uuringuid teostavate laborite suhtes kasutatava auditisüsteemi tugevdamise potentsiaaliga seoses arvasid nii enamik kodanikke (78,3 % vastanutest) kui ka sidusrühmi (72,6 % vastajatest), et see aitaks teataval määral või suuresti kaasa EFSA riskihindamise tugevdamisele. Mõned liikmesriigid väljendasid kahtlusi seoses kõnealuse meetme potentsiaalse lisaväärtusega.

Nii kodanikud kui ka sidusrühmad olid arvamusel, et toiduohutusuuringute rahastamist avaliku sektori vahenditest tuleb suurendada, sest see aitab oluliselt kaasa EFSA riskianalüüside tugevdamisele. Umbes 80 % kodanikest kinnitas oma vastustes, et ELi või riikliku rahastamisega võiks panustada teataval või suurel määral; sidusrühmade puhul oli vastav näitaja veidi väiksem. Mõned vabaühendused ja EFSA teaduskomitee nõustusid, et rohkemate avaliku sektori vahendite suunamisega toiduohutusuuringutesse kaasneb suur lisaväärtus.

Aruteludes sidusrühmadega osutati võimalusele luua menetlus avatud konsultatsioonide korraldamiseks tööstuse poolt loataotluse toimikute osana esitatud uuringutega seotud andmete kohta. Kuigi seda ettepanekut üldiselt kiideti, osutasid mõne liikmesriigi ametiasutused ja tööstuse sidusrühmad selle võimalikule negatiivsele mõjule, mis väljendub EFSA riskihindamise protsessi pikenemises. Samuti nimetati võimalikku negatiivset mõju konkurentsivõimele ja innovatsioonile, sest eriti uute ainete puhul on olemas oht, et avalikustatud teavet kasutatakse ebaausalt ja intellektuaalomandi õiguste kaitse ei ole tagatud.

4.Riskiteavitus

Kõik isikud, kellega konsulteeriti, tunnistasid selliste meetmete kasulikkust, millega parandatakse riskidest teavitamist.

Avaliku konsulteerimise käigus selgus, et rohkem kui kolmandik kodanikest on seisukohal, et olemasolev riskiteavituse süsteem ei aita eriti või ei aita üldse kaasa usalduse loomisele ELi toidutarneahelaga seotud otsustusprotsessi vastu. Kõigi uute kavandatud meetmete puhul, mille eesmärk on tugevdada riskiteavituse sidusust, leidsid mõlema rühma vastajad, et need on tõhusad või väga tõhusad (61,4 % kuni 92,2 % vastustest). Kuid selle suhtes on sidusrühmade seas ka erandeid: mõned vabaühendused (23,5 % sidusrühmade vastustest) ei arva, et riskiteavituse üldiste põhimõtete sätestamine õigusaktides oleks väga tulemuslik.

Mõned kodanikud on juhtinud tähelepanu vajadusele vältida riskist teavitamisel keerukust ja/või segadust, ja soovitasid muuta protsessi selgemaks ja lihtsamaks. Tarbijaorganisatsioonid osutasid vajadusele selgitada tehtud poliitilist valikut ja parandada liikmesriikide osalemist riskiteavituses. Liikmesriigid tunnistasid vajadust kõigi asjaosaliste tegevust paremini koordineerida.

5.Riskihindamise süsteemi kestlikkus ja liikmesriikide kaasamine

Leiti, et praegu olemasolevad vahendid, mille eesmärk on toetada EFSA ja liikmesriikide teaduskoostööd, tagavad juba liikmesriikide ulatusliku kaasamise ELi riskihindamise süsteemi: üle 70 % vastanutest (nii kodanikud kui ka sidusrühmad) leidis, et kõikidel kirjeldatud vahenditel on teatav või suur mõju.

Üle 40 % kodanikest ei olnud nõus või ei olnud üldse nõus väitega, et liikmesriigid on EFSA töösse piisavalt kaasatud. Sarnane oli ka vastanud sidusrühmade arvamus. Nii kodanikud (75,2 %) kui ka sidusrühmad (79,7 %) nõustusid või nõustusid täielikult, et riiklike asutuste teaduspanust EFSA tööülesannetesse tuleks piisavalt hüvitada. Enamik vastajaist (75 % nii kodanike ja sidusrühmade seas) nõustus või nõustus täielikult, et liikmesriikide suurem kaasamine on oluline ja võimaldab tagada EFSAle suure valiku liikmesriikide eksperte. Liikmesriikide ametiasutused kinnitasid stiimulite tähtsust koostöö edendamisel. Mõned liikmesriigid, tööstuse sidusrühmad, vabaühendused (sh tarbijaühendused) ning EFSA teaduskomitee rõhutasid, et koostöö korraldamisel liikmesriikidega tuleb tagada EFSA tegevuses osalevate ekspertide sõltumatus ning riskihindamise ja riskijuhtimise eraldatus.

Liikmesriikide osalemisega EFSA juhatuses nõustus või nõustus täielikult 57,5 % kodanikest ja 53,6 % sidusrühmadest. Samas vastas 27,7 % kodanikest ja 26,1 % sidusrühmadest, et nad ei nõustu või ei nõustu üldse selle seisukohaga. Mõned kodanikud ja sidusrühmad (sh liikmesriikide ametiasutused) rõhutasid vajadust eristada selgelt riskihindamist ja riskijuhtimist ning tegid ettepaneku muude sidusrühmade esindajate kaasamiseks. Liikmesriikide ametiasutused leidsid samuti, et oluline on kindlaks määrata juhatuse selged ülesanded, et vältida EFSA nõuandva kogu ülesannete dubleerimist.

EFSA õigust valida häid ja sõltumatuid eksperte suure arvu kandidaatide seast ning EFSA sõltumatust nii riskijuhtidest (komisjon ja liikmesriigid) kui ka tööstusest pidas kasulikuks või väga kasulikuks üle 80 % vastajatest nii kodanike ja sidusrühmade seast. Võimalus valida häid ja sõltumatuid eksperte suure arvu kandidaatide seast sai suure heakskiidu, 96,2 % kodanikest ja 98,7 % sidusrühmadest pidas seda kasulikuks või väga kasulikuks. Teaduslike lahknevuste vältimist ELi ja riikliku tasandi vahel pidas vajalikuks või väga vajalikuks 72,3 % vastanud kodanikest; sidusrühmadest arvas nii 79,1 %. Üle 75 % mõlema rühma vastajatest pidasid vajalikuks või väga vajalikuks riskide hindamise dubleerimise vältimist ELi ja riikliku tasandivahel ning EFSA-le vajalikus mahus vahendite tagamist.

Mõne liikmesriigi ametiasutused rõhutasid vajadust tagada nõuetekohane tasakaal EFSA sõltumatuse põhimõtete ja tema tipptasemel teadusega seotuse ning vajaduse vahel leida stiimuleid, et motiveerida liikmesriikide eksperte osalema EFSA tegevuses, sealhulgas nii rahalisi kui ka mitterahalisi stiimuleid.