Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 397/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Panciu“

PDO-RO-A1584-AM02

Teate kuupäev: 22. juuli 2022.

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Valikulised märgistusandmed

Tootespetsifikaati lisatakse täiendavad sätted, mis käsitlevad konkreetseid tootmismeetodeid puudutavaid valikulisi märgistusandmeid (terminite kasutamine, mis kirjeldavad maailma eri riikides kasutatavaid veinivalmistustavasid, mis tagavad veinidele eriomased maitse- ja lõhnaomadused ning annavad tarbijatele asjakohast teavet kvaliteedi, laagerdumise ja küpsemise kohta).

Tootespetsifikaadi V peatükki on muudetud ja koonddokumendi punkti 9 muudetakse.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

„Panciu“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valgete ja roosade veinide füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Valgeid veine iseloomustavad mitmesugused lõhna- ja maitsenüansid, sealhulgas tsitrusviljade ja rohttaimede lõhn ja maitse, mis annavad veinile erksuse ja värskuse, või roosi nüansid (Șarba), vein on keskmise happesusega ja mõjub värskelt, tal võivad olla magusad troopiliste puuviljade või viinapuuõite maitsevarjundid või õrn õuna ja õistaimi meenutav lõhn (Fetească regală), samuti võiaroom ja optimaalse happesusega troopiliste viljade lõhn ja maitse (Chardonnay) ning kerged värskete puuviljade varjundid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

2. Füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punaseid veine iseloomustab keskmine täidlus ning vaarika, ploomi ja punase sõstra lõhna- ja maitsenüansid, esineda võib ka rohelise paprika ja üleküpsenud mustsõstra (Cabernet Sauvignon) ning punaste küpsete puuviljade varjundeid. Vananedes omandavad veinid rosinate ja musta pipra lõhna- ja maitsenüansid, intensiivse värvuse ja optimaalse alkoholisisalduse, toodetavad veinid on kuivad ja poolkuivad, need on rahulikud ja neis võib tunda konkreetse viinamarjasordi lõhna- ja maitsenüansse (Fetească neagră).

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Viljelustavad

Viljelustavad

— vähemalt 3 000 tüve hektari kohta

— kastmine: kui mullastiku- ja kliimatingimused seda nõuavad, paigaldatakse tilkkastmissüsteem ja seda laiendatakse; selle kasutamine ei või avaldada negatiivset mõju viinamarjade kvaliteedile.

5.2. Maksimaalne saagikus ja saagis

1. „Muscat Ottonel“, „Tămâioasă românească“, „Chardonnay“, „Pinot gris“, „Sauvignon“, „Traminer alb“

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. „Fetească albă“, „Riesling de Rhin“, „Aligote“, „Băbească gri“, „Șarba“, „Traminer roz“

16 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. „Fetească regală“, „Galbenă de Odobești“, „Crâmpoșie“, „Crâmpoșie selecționată“, „Frâncușă“, „Mustoasă de Măderat“, „Furmint“, „Riesling italian“

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. „Cabernet Sauvignon“, „Fetească neagră“, „Pinot noir“, „Merlot“

16 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. „Băbească neagră“, „Burgund mare“

17 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. „Codană“, „Arcaș“, „Negru Aromat“, „Portugais bleu“, „Cadarcă“, „Plăvaie“

21 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

7. „Muscat Ottonel“, „Tămâioasă românească“, „Chardonnay“, „Pinot gris“, „Sauvignon“, „Traminer alb“

116 hektoliitrit hektari kohta

8. „Fetească albă“, „Riesling de Rhin“, „Aligote“, „Băbească gri“, „Șarba“, „Traminer roz“

127 hektoliitrit hektari kohta

9. „Fetească regală“, „Galbenă de Odobești“, „Crâmpoșie“, „Crâmpoșie selecționată“, „Frâncușă“, „Mustoasă de Măderat“, „Furmint“, „Riesling italian“

146 hektoliitrit hektari kohta

10. „Plăvaie“

162 hektoliitrit hektari kohta

11. „Cabernet Sauvignon“, „Fetească neagră“, „Pinot noir“, „Merlot“

127 hektoliitrit hektari kohta

12. „Băbească neagră“, „Burgund mare“

135 hektoliitrit hektari kohta

13. „Codană“, „Arcaș“, „Negru Aromat“, „Portugais bleu“, „Cadarcă“

162 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Vrancea maakond:

— omavalitsusüksused: Panciu, Crucea de Sus, Dumbrava, Crucea de Jos, Satu Nou, Neicu

— omavalitsusüksused: Moviliţa, Diocheti-Rediu, Moviliţa Trotuşanu, Frecăţei, Văleni

— omavalitsusüksused: Străoane, Repedea, Muncelu, Văleni

— omavalitsusüksused: Fitioneşti, Holbăneşti, Ghimiceşti, Ciolăneşti, Mănăstioara

— omavalitsusüksused: Mărăşeşti, Haret, Călimăneşti, Modruzeni, Siretu, Tişiţa, Pădureni

— omavalitsusüksused: Ţifeşti, Sârbi, Oleşeşti, Vităneşti, Clipiceşti, Bătineşti, Igeşti, Pătrăşcani

— omavalitsusüksused: Păuneşti, Viişoara.

— omavalitsusüksused: Rugineşti, Copăceşti, Văleni, Angheleşti.

— omavalitsusüksused: Pufeşti, Domneşti-Târg, Ciorani, Domneşti-Sat.

7. Veiniviinamarjasordid

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaş N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Babeasca gri G

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Burdeos tinto

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay W – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Frâncușă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creață

Furmint B – Furmin, Șom szalai, Szegszolo

Galbenă de Odobești W – Galbenă de Căpătanu, Galbenă Uriașă, Galbenă

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B – Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Negru Aromat N

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Plăvaie B – Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Șarba B

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Aluspõhi: jalami kaldnõlv, mis on moodustunud kvaternaarist pärit uhtkuhikute kogunemisel, mille vanus ja kõrgus vähenevad ida suunas ja mis paiknevad vastavalt sellele, kuidas Karpaate ja Alam-Karpaate läbivad jõed on need tekitanud. Tekkelt on tegemist veeristikuga ja liivasetetega, mida katavad kvaternaariajastu savikad lössisetted, mille all on pliotseeni meresetted (mergel, savi, liiv).

Topograafia: piirkond jaguneb kaheks eelmäestiku funktsionaalseks allüksuseks: mäejalami ülemine platoo (alam- ja keskpleistotseen) ja mäejalami alumine platoo (ülempleistotseen, holotseen) ulatuvad kuni praeguse Sireti jõe tasandikuni. Viinamarjakasvatus on piirkonnas saavutanud parima võimaliku taseme, eeskätt tänu kõrguste ja nõlvade päikesele avatuse vaheldumisele.

Kliima tegemist on metsastepile iseloomuliku mõõduka kontinentaalse kliimaga, mida mõjutavad põhja poolt liikuvad Skandinaavia ja Baltimaade õhumassid, mis segunevad lõunast tulevate troopiliste Vahemere õhumassidega, luues seega väga head tingimused kvaliteetsete viinamarjasortide kasvatamiseks; iseloomulik on päikesekiirguse hulga vaheldumine ja soodne sademetehulk. Aasta keskmine temperatuur ja keskmine sademete hulk ning eeskätt päikesekiirguse tase ja päikesevalguse langemisnurk on soodsad viinapuude arengule. Mullastik: selle viinamarjakasvatuspiirkonna muldade tekstuur pakub viinamarjade jaoks väga soodsaid füüsikalis-keemilisi ja hüdrofüüsikalisi omadusi: mullastik on poorne, hästi õhustatud ja suure veeläbilaskvusega, selle struktuur on tompjas, sadevee vertikaalne drenaaž on hea, see võimaldab vähendada seenhaiguste esinemist ja tagada viinamarjaistandustes teataval määral kergema töö. Tegemist on peamiselt huumuserikatse (leostunud ja illuviaalsed savimullad) muldade ja metsamuldadega. Leostunud mustmuld hõlmab kõiki soodsaid keemilisi, bioloogilisi ja toiteomadusi.

Toote andmed

Valgeid veine iseloomustab ekstraktiivsus, tasakaalustatud struktuur ja sobiv happesus, mis tulenevad viinamarja kasvatamisest mäekülgede kagupooltel, aga ka kasvatustavadest, millega hoitakse toodangu maht mõõdukal tasemel.

Punased veinid on hinnatud nende peenekoelisuse, kerge tanniinsuse ja erksa värvuse tõttu.

Riigi selles piirkonnas avastatud arheoloogilistest tõenditest ilmneb, et viinamarju kasvatasid selles Rumeenia piirkonnas elanud vabad daaklased; sellest annavad tunnistust arheoloogilised leiud, millel võib leida viinapuuvääte kujutavaid ornamente. Alates 1527. aastast vürst Petru Rareşi juures Ferdinand de Habsburgi saadikuna tegutsenud Georg von Reichersterffer märgib oma reisikirjas ära piirkonna viinamarjaistandused, mida teatakse hilisema nimetuse Podgoria Crucilor (Risti viinamägi) all. Veinist on juttu ka teoses „Codex Bandinus“, kus on märgitud, et „kogu Moldova lõunaosas toodetakse nii palju veini, et koristusperioodil maksab kannutäis (selle kohta kasutatakse nimetust „vadră“) veini 4 paralet (senti), talvel aga 6 või 7 paralet (senti)“.

Määravad tegurid

Mäejalami ülemine platoo (alam- ja keskpleistotseen) ja mäejalami alumine platoo (ülempleistotseen, holotseen), mis ulatub kuni praeguse Sireti jõe tasandikuni, kus kõrgused ja päikesele avatus on väga vahelduvad, on viinamarjakasvatuse, eeskätt punase veini valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide kasvatamiseks optimaalne.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamine ja turustamine

Õigusraamistik

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

lisasätted puuduvad.

Toote töötlemine väljaspool piirkonda

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Teatud kliimatingimuste puhul, mis avaldavad positiivset mõju teatavate sortide puhul saavutatavale saagikusele, võib geograafilises piirkonnas asuvatest viinamarjaistandustest koristatud viinamarju töödelda ka väljaspool geograafilist piirkonda, st naabruses asuvas piirkonnas, mille veinivalmistamise keskustes on olemas suurepärased vahendid viinamarjadest kiiresti mahla pressimiseks, kontrollitud temperatuuri juures kääritamiseks ning sortide potentsiaalsete lõhna- ja maitseomaduste ning värvuse säilitamiseks. See piirkond hõlmab järgmisi Vrancea maakonnas asuvaid omavalitsusüksusi:

— Odobești, Jariștea.

— Cotești, Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

Valikulised märgistusandmed

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgistamisel/esitlemisel võib järgmisel viisil valikuliselt kasutada ka mõningaid teatavatele tootmismeetoditele viitavaid andmeid:

— tähised „fermentat in barrique“ [kääritatud vaadis], „maturat in barrique“ [laagerdunud vaadis], „fermentat în prezența așchiilor de stejar“ [kääritamisel kasutatud tammelaaste] ja „maturat în prezența așchiilor de stejar“ [laagerdumisel kasutatud tammelaaste] võib märgistamisel esitada rumeenia keeles; samuti võib kasutada rahvusvaheliselt kasutatavate keelte väljendeid, et teavitada tarbijat vastavast protsessist, sh mõni järgmistest tähistest:

— „fume“ või „smoked“ või „toasted“ inglise keeles, millele järgneb või ei järgne tammepuidu kuumtöötlemise intensiivsust kirjeldav mõiste, st „light“, „medium“ või „heavy“.

— „fumé“ või „fumée“ prantsuse keeles, millele järgneb või ei järgne tammepuidu kuumtöötlemise intensiivsust kirjeldav mõiste, st „légère“, „moyenne“, „forte“ või „petite fumé“, „demi fumé“, „intense fumé“.

Need tähised võivad olla mõnes teises rahvusvaheliselt kasutatavas keeles või selle riigi keeles, milles veinitoodet kavatsetakse turustada juhul, kui veinitootja nii otsustab, teavitades tarbijat kogu maailmas eripäraste maitse- ja lõhnaomadustega veinide saamiseks kohaldatavatest veinivalmistustavadest.

Settel teatud aja laagerduvate või küpsevate veinide märgistus võib sisaldada väljendeid, nagu „sur lie“, „bâtonnage“ ja „aged on the lees“.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_panciu_modif_cf_cererii_1424_14.06.2019_cf_cererii_485_02.03.2022_no_track_changes.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.