P6_TA(2005)0210

Sotsiaalmeetmete kava (2006-2010)

Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006-2010 (2004/2191(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist (KOM(2005)0033);

- võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat;

- võttes arvesse kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta maikuu aruannet sotsiaalpoliitika tuleviku kohta laienenud Euroopa Liidus;

- võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise hetkeseisu [1];

- võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta töödokumenti sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus (SEK(2004)0636);

- võttes arvesse 2. veebruari 2005. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule "Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus", mille president Barroso esitas kokkuleppel asepresident Verheugeniga (KOM(2005)0024);

- võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;

- võttes arvesse rohelist raamatut pealkirjaga "Silmitsi demograafiliste muutustega - uus põlvkondadevaheline solidaarsus" (KOM(2005)0094);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0142/2005),

A. arvestades, et Lissaboni rohkemate ja kvalitatiivselt paremate töökohtadega tööhõive ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevdada ja uuendada Euroopa sotsiaalmudelit, et paremini vastu seista muutustele rahvastiku struktuuris ning muuta kättesaadavaks teadmised ja oskused, mida muutunud tehnoloogiatega ühiskond vajab;

B. arvestades, et Euroopa Liidu kodanike vaheline sotsiaalne ühtekuuluvus võidab palju sellest, kui igal töövõimelisel inimesel on võimalus saada piisavalt tasustatud töökoht ja omada töötingimusi, mis võimaldavad töö ja eraelu vahelist piisavat tasakaalu, ning nendel, kes ei osale tööturul, on piisav sissetulek, mis tagab selle, et nad ei pea vaesuses elama;

C. arvestades, et Euroopa inim- ja sotsiaalse kapitali areng ja edendamine ei ole elutähtsad mitte üksnes teadmuspõhise majanduse ülesehitamiseks, vaid need on ka põhielemendid muudatustes, millega vastatakse tööturu struktuurilisele muutumisele;

D. arvestades, et kogu Euroopa Liidus on väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad olulised kaasaaitajad kasvule ja tööhõivemäärade suurendamisele, sest nad annavad tööd suurele arvule töötajatele ja arvestades, et eriline rõhk on seatud uute töökohtade loomisele uutes ettevõtjates ning üldiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjates; selleks peaksid liikmesriigid eriti edendama ettevõtlusvaimu, innovatsiooni ja ärisõbralikku keskkonda

E. arvestades, et Euroopa tööhõivemäärad peavad suurenema ja see tähendab, et on vaja suuremaid pingutusi ning praktilisi ja tulevikku vaatavaid meetmeid naiste, noorte, puuetega inimeste, vanemate töötajate, lihttööliste ja pikaajaliste töötute ja vähemustesse kuuluvate inimeste aitamiseks nende kvalifikatsiooniga sobiva töökoha leidmisel;

F. arvestades, et Euroopas on tööjõu liikuvus liiga väike ning seetõttu ei kasutata potentsiaalset tööjõudu piisavalt ära;

G. arvestades, et hoolimata Euroopa teerajajarollist võrdse kohtlemise ja diskrimineerimisvastase võitluse alal, esineb siiski märkimisväärseid probleeme, nagu raskused, millega naised tööturule pääsemisel mõnikord silmitsi seisavad, palkade ebavõrdsus, ebavõrdsed haridus- ja karjääri- ning edutamisvõimalused, raskused töise ja perekondliku vastutuse omavahelisel sobitamisel ning naiste vähene kaasatus ühiskonnas otsuste tegemisse;

H. arvestades, et vaja on võtta teravaid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks;

I. arvestades, et sotsiaalpoliitika etendab keskset rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisel ning põhiõiguste tagamisel ning on ELi majanduskasvu keskne tegur;

J. arvestades, et töö ja eraelu sobitamine peab saama praktiliseks juhtmõtteks, mis võimaldab meestel ja naistel olla aktiivne tööturul, arendada oma karjääri ning elada harmoonilist ja viljakat pereelu;

K. kooskõlas vastutusega, mida äriettevõtted sotsiaalpoliitilisest aspektist kannavad, peaksid nad pakkuma oma töötajatele parimaid võimalikke õppimistingimusi:

- praktilise algõppe saamiseks ettenähtud aja jooksul;

- töötajate korrapärase õppe perioodidel;

- seoses töökogemuste kaudu õpitu tunnustamise ja kinnistamisega,

ja nende eesmärkide saavutamiseks peaksid kõik suured äriettevõtted koostama õppekavad ja oskuste arendamise kavad ning hinnangud, mis arutatakse läbi ühelt poolt sotsiaalpartnerite ja teiselt poolt kutseharidust andvate asutuste vahel;

Üldist

1. on arvamusel, et komisjon esitab hea analüüsi Euroopa ees seisvate probleemide ja ülesannete kohta, eesmärgiga säilitada ja tugevdada Euroopa ainulaadset sotsiaalmudelit; on arvamusel, et see Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Lissaboni strateegia nelja samba, nimelt majandusliku koordineerimise, tööhõivepoliitika, sotsiaalpoliitika ja jätkusuutliku arengu tasakaalustatud ellurakendamisele;

2. kahetseb, et ettepanekute üldisuse tõttu ja/või praktiliste meetmete nappuse tõttu sotsiaalmeetmete kavas ei püüelda ambitsioonika Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise poole nii jõuliselt, kui seda on mujal väidetud; märgib seoses sellega ära liidu strateegilised eesmärgid: "Uus kasv tagab heaolu elujõulisuse, võib taastada täieliku tööhõive ning on sotsiaalse õigluse ja kõikidele võimaluse andmise aluseks. Samuti on uus kasv ülitähtis Euroopa positsioonile maailmas ja Euroopa võimele koondada oma ressursse, et lahendada mitmeid erinevaid ülemaailmseid probleeme" [2];

3. rõhutab seda, kui oluline on iga liikmesriigi vastutus seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning reformide käivitamisega Lissaboni eesmärkide saavutamiseks;

4. on arvamusel, et Euroopa sotsiaalmeetmete kava peab aitama kaasa Euroopa põhiseaduse lepingus talletatud põhiõiguste järgimisele; teeb sellepärast ettepaneku, et kõnealuse kavaga tuleks ette näha sotsiaalsete põhiõiguste kaitse iga-aastane seire Euroopa Liidu poolt;

5. kutsub nõukogu ja komisjoni koostama kõnealuse sotsiaalmeetmete kava põhjal tõeline sotsiaalpoliitika kava, milles võetakse aluseks sotsiaalmeetmete kava aastateks 2000-2005 ja esitatakse konkreetsed poliitilised ettepanekud, ajakava ja erikord (tulemustabel) selle ellurakendamise jälgimiseks; kutsub komisjoni laiendama sotsiaalmeetmete kava ettepanekutega, mis on käesolevas resolutsioonis teemade kaupa loetletud;

6. tervitab komisjoni lubadust tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eeldab endaga konsulteerimist seoses praktiliste meetmetega, mida panevad ette komisjon ja komisjoni selles valdkonnas töötav teenistustevaheline töörühm;

7. on arvamusel, et ühenduse eri programmide integreerimisega arenguprogrammi ei tohi vähendada kõnealuse viie valdkonna tegevusprogrammide profiile ega rahastamist; kutsub kõiki asjaosalisi organiseeritud tsiviilühiskonnas osalema eri programmiosiste ellurakendamise seires;

8. märgib ära komisjoni kavatsuse seoses teatisega sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta; taotleb seoses sellega tungivalt, et need teenused jäetaks välja riigiabipoliitika teatamisnõude kohaldamisalast, ning kutsub tegema ettepanekut raamdirektiiviks sotsiaalsete üldhuviteenuste kohta, mis kaitseks nende ühiskondlike teenuste põhimõtteid ja rahastamist;

9. leiab, et vajalik on laiahaardeline ning üksikasjalik statistika ja analüüs ning et tuleb kehtestada pädev avalik sotsiaaltugisüsteem, mis pakub teavet töövõimaluste kohta, vastavaid tervishoiuteenuseid ja nõustamist; rõhutab võimude, sotsiaalpartnerite ja tsiviilühiskonna vahelise partnerluse lisaväärtust; viitab "hea valitsemistava" laiemale tähendusele; märgib, et iga-aastased kohtumised on vajalikud sotsiaalmeetmete kava täiendamiseks ja hindamiseks; leiab siiski, et laienenud Euroopas peab eksisteerima järjepidev ja määratletud raamstrateegia; ei näe tõendust ühenduse, liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonide vahelise vastutuse jagamise valmidusest;

10. on teadlik asjaolust, et kohalikud majandused ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid on majandusliku arengu ja tööhõive võtmetegureid ja et nad moodustavad Euroopa majanduses üle 90 protsendi äritegevusest; märgib, et uute töökohtade loomist saab edendada, aidates väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning arendades uute töökohtade jaoks soodsaid tingimusi, eriprogramme ja toetusi;

11. nõuab, et eksisteeriks tahe hinnata iga Euroopa meetme sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele peaks kaasnema praktiline meede selle kavatsuse täitmiseks ning meetmed hindamiseks ja tihedaks seireks;

Demograafia ja ligipääs tööle

12. on arvamusel, et praegune demograafiline areng avaldab survet tööturule ja sotsiaalsele turvalisusele; rõhutab tungivat vajadust et võetaks positiivseid meetmeid vanemate töötajate olukorra parandamiseks tööturul, rõhutab tungivat vajadust piisavate poliitiliste vastuste järele, mis mitte ainult ei pööra seda suundumust vastassuunaliseks, vaid pakuvad ka uusi võimalusi, suuremat paindlikkust pensionikavade valikus ja positiivseid stiimuleid, et suurendada nende aastate arvu, mille inimesed veedavad aktiivselt töötades; on arvamusel, et pensionide kooskõlastamise suhtes tuleks algatada laialdane arutelu, mis käsitleb kõikide, sealhulgas ebatüüpilist tööd tegevate töötajate ja riskirühmadesse kuuluvate inimeste õigust saada vastuvõetaval tasemel pensioni;

13. tervitab demograafilisi muutusi käsitleva rohelise raamatu esitamist kui kasulikku panust Euroopa Liidu ees seisvate paljutahuliste väljakutsete analüüsi ning on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks andma oma panuse demograafilise languse tagajärgede üldisse käsitlusse ning sõnastama ettepanekud asjakohasteks poliitilisteks meetmeteks, mida EL ja liikmesriigid saaksid kasutada sellele tähelepanu pööramiseks;

14. märgib, et teatavad ühiskonnarühmi diskrimineeritakse ikka veel seoses nende õigusega kvaliteetsele töökohale; kutsub üles esitama praktilisi ettepanekuid, aitamaks naisi, noori inimesi, puuetega inimesi ja vähemustesse kuuluvaid inimesi töömaailma integreerumisel ning ühinema tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmidega;

15. loodab, et hoogustatakse (eriti vähemustesse kuulumisega seotud) diskrimineerimisvastase võitluse meetmeid ning et liikmesriike julgustatakse vahetama teavet parimate teguviiside kohta; nõuab, et erilist tähelepanu pööratakse perekondade laiaulatuslikule toetamisele nii Euroopa kui ka siseriiklikul tasandil;

Rohkem ja paremaid töökohti

16. peab vajalikuks praktiliste meetmete võtmist selleks, et koostöös sotsiaalpartneritega ning dialoogis spetsialiseerunud avaliku ja/või erasektori asutustega esitada programme hariduse ja kutseõppe edendamiseks ning elukestva õppe võimaldamiseks tegelikkuses, eesmärgiga täiustada teadmiste kasutamist ja infoühiskonda kooskõlas tööturu vajadustega;

17. nõuab liikmesriikide mitmepoolsete haridus- ja õppesüsteeme täiustavate projektide toetamist ja seega tuleks edendada ka Euroopa haridus- ja koolitusprogramme, mis käsitlevad juurdepääsu haridusele ja sotsiaalsele väljaõppele kui sotsiaalset põhiõigust ja on seega arvamusel, et elukestva õppe ja koolituse eesmärk peab olema kutsekvalifikatsioonide lähendamine ja tunnustamine Euroopa tasandil ning soovib, et ettevõtjad osaleksid neile sotsiaalsel tasandil langeva vastutuse raames kooskõlas vastutavate institutsioonidega kutse- ja täiendõppes;

18. kutsub komisjoni seoses uue töötervishoiu ja -ohutuse strateegiaga aastateks 2007-2012 vastu võtma tõhusamat lähenemisviisi tööõnnetuste põhjuste ja tagajärgede suhtes; kutsub selles suhtes üles:

- uuesti läbi vaatama nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta [3],

- uuesti läbi vaatama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (direktiivi 90/394/EMÜ kodifitseeritud versioon) [4],

- laiendama nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate tööohutuse ja -tervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta [5] kohaldamisala, lisamaks sinna meetmed töökohas ahistamise vastu ning hõlmamaks sellesse füüsilisest isikust ettevõtjad, alltöövõtulepinguga töötajad, kaugtöötajad ja kodus töötajad;

- tegema direktiivi ettepanekut, mis käsitleb skeleti-lihassüsteemi häireid töökohas, pöörates tähelepanu kordavat laadi töö probleemidele;

19. usub olevat hädavajaliku, et liikmesriigid täiustaksid uute äriettevõtete alustamise keskkonda ning toetaksid olemasolevaid väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid edumeelsete meetmetega riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil; need meetmed tuleks suunata peamiselt teabe- ja kommunikatsioonisektorisse, aga ka teenuste sektorisse, sest nendes sektorites on eriti suur uute töökohtade loomise potentsiaal;

20. kutsub komisjoni toetama ja selgitama algset Lissaboni eesmärki seoses vaesuse väljajuurimisega selliselt, et komisjon võtaks vastu selgesõnalise põhieesmärgi vähendada Euroopa Liidus 2010. aastaks vaesuse taset arvestatult sisemajanduse kogutoodangu suhtes ning töötada välja sotsiaalse hõlvamise standardid, mille põhjal saaks hinnata sotsiaalse hõlvamise strateegia tulemusi;

21. kutsub nõukogu ja komisjoni säilitama ja tugevdama sotsiaalse hõlvamise strateegiat kui iseseisvalt selgejoonelist ja väljapaistvat strateegiat sujuvamaks muudetud sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise raames;

22. usub olevat eriti olulise, et liikmesriigid kasutaksid rohkem ära meetmeid aruannetevälise ettevõtluse muutmiseks korrapäraseks tööhõiveks;

Liikuvus

23. nõuab üksikasjaliku aruande koostamist majandusliku mõju kohta, mis on tingitud uutest liikmesriikidest tulevate töötajate ees tööturu sulgemisest mujal Euroopa Liidus, ning esitama koos selle aruandega ettepanekuid probleemide lahendamiseks;

24. nõuab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta täiustamist ja laiendamist seoses teenuste osutamisega [6]; on arvamusel, et inspektsioonide piiriülest koostööd tuleks hoogustada, ning kutsub komisjoni uurima võimalusi nendevahelise Euroopa koostööplatvormi - "sotsiaalse" Europoli - loomiseks;

25. nõuab määruse (EÜ) nr 883/2004 [(määrusele (EMÜ) nr 1408/71 järgnev uus kooskõlastav määrus)] [7] lisade üksikasjalikes sätetes arvestamist vajaduse ja sooviga liikuvuse järele, nii et rakendusmeetmetega ka tegelikult suurendataks liikuvust, selle asemel et seda silmakirjalikult kiita, nagu on tehtud nimetatud määruse tekstis;

26. meenutab sellega seoses oma nõudmist õiguslikuks meetmeks, mis käsitleks eelnevate ja siduvate testide sisseseadmist piiriüleste mõjude suhtes sotsiaal- ja fiskaalõiguse valdkonnas ("Euroopa test"), millele on osutatud Euroopa Parlamendi 28. mai 1998. aasta resolutsioonis piirialatöötajate olukorra kohta Euroopa Liidus [8];

27. tervitab komisjoni kavatsust teha ettepanekuid tööjõu liikumise takistuste, eriti ametipensioniskeemidest tulenevate takistuste kõrvaldamiseks ning kutsub üles esitama selliseid ettepanekuid võimaluse korral käesoleval aastal;

Sotsiaalse hõlvamise ja ühtekuuluvuse edendamine

28. on arvamusel, et ehkki töökoha olemasolu on kõige olulisem tegur inimeste integreerimisel ühiskonda, on lisaks sellele vaja kindlat sotsiaalpoliitikat, et kaitsta kõikide inimeste õigust sotsiaalkaitsele ning liikmesriikide ühiskondade ühtekuuluvust;

29. tervitab komisjoni kavatust kuulutada 2010. aasta sotsiaalse väljajäetuse ja vaesuse vastu võitlemise Euroopa aastaks; taunib seda, et 2005. aasta märtsi Brüsseli Euroopa Ülemkogul kitsendati sotsiaalse hõlvamise ja vaesusevastase võitluse eesmärgid kõigest laste vaesuse vastastele meetmetele; kutsub komisjoni ning tööhõive ja sotsiaalvaldkonna nõukogu tagama algse Lissaboni eesmärgi saavutamist, eelkõige vähendades vaesust Euroopa Liidus, ning kaitsma kõigi nende vahendite ellurakendamist, mis on ette nähtud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastaste meetmete kooskõlastamise avatud metoodika raamistikus;

30. toetab komisjoni kavatsust alustada intensiivseid konsultatsioone seoses olemasolevate sotsiaalkaitsesüsteemide puudustega; on arvamusel, et sellesse peaksid olema kaasatud kõik asjaosalised;

31. toetab komisjoni kavatsust laiendada 2004. aasta detsembris algatatud avatud kooskõlastusmeetodit täiesti väljaarendatud toimimisviisiks pikaajalise hoolduse ja tervishoiu valdkonnas; on arvamusel, et seoses sellega tuleks vastu võtta kvalitatiivsed kriteeriumid, millega tagatakse kõikide inimeste õigus taskukohasele, solidaarsusel põhinevale hooldusele; on selle taustal arvamusel, et tervishoidu ei saa allutada siseturu ja konkurentsi eeskirjadele;

Diskrimineerimisvastane võitlus

32. tuletab meelde, et võrdõiguslikkuse küsimus peab sisalduma ühenduse poliitika kõikides valdkondades, kuna see on ainus tee kindlustamaks naiste võrdväärse elu kolme võtmesammast: teadlikkust, võimalusi ja edu.

33. väljendab pettumust selle üle, et napib praktilisi meetmeid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks, selles suhtes tehtavate edusammude seireks ja hindamiseks ja poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada töö ja pereelu omavahelist sobitamist, töövõimetuid inimesi ülal pidavate isikute abistamist ning tööaja paindlikkuse üldist suurendamist; kutsub komisjoni rangemalt jälgima olemasolevate õigusaktide täitmist ning tegema vajaduse korral muudatusettepanekuid nende muutmiseks, sealhulgas karistuste kehtestamiseks; kutsub komisjoni üles koostama tegevusplaan meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks erilise tähelepanuga palgaerinevuste kaotamisel; kutsub sellega seoses komisjoni üles kuulutama 31. märts tegevuse "võrdse töö eest võrdne palk" Euroopa päevaks;

34. toetab tugevalt plaani korraldada võrdsete võimaluste Euroopa aasta;

35. tervitab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist eesmärgiga täita teabelünka võrdsete võimalustega seotud küsimustes, on arvamusel, et see areng soodustab soolise võrdõiguslikkuse teema nähtavaletoomist; leiab, et laienenud Euroopas oleks hea ületada lõhe vanade ja uute liikmesriikide vahel, kui instituut asuks ühes kümnest uuest liikmesriigist;

36. palub tungivalt, et komisjon täiendaks sotsiaalmeetmete kava direktiiviga, millega keelatakse puuetega inimeste diskrimineerimine; nõuab, et Euroopa tegevuskavale võrdsete võimaluste kohta puuetega inimestele omistataks suuremat poliitilist tähtsust ning et seda tegevuskava kasutataks vahendina tegelike muudatuste elluviimiseks; nõuab kõnealuse tegevuskava kasutamist põhimõttelise vahendina puuetega inimeste õiguste süvalaiendamiseks, mis peab hõlmama liikmesriikide aruandlust seoses ELi õigusaktides sisalduvate puuetega inimesi käsitlevate sätete ülevõtmisega; nõuab, et liikmesriigid kaasaksid puuetega inimeste organisatsioonid riiklikul tasandil aktiivselt sellesse protsessi ning et tegevuskavas nõutaks poliitilist nähtavust ja arutelu Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koos soovitusega tulevasteks sammudeks;

37. nõuab konkreetse direktiivi kehtestamist, mille eesmärk on keelustada inimeste vanuseline diskrimineerimine nende juurdepääsul kaupadele ja teenustele;

Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalõigus

38. märgib ära komisjoni kavatsuse esitada roheline raamat tööõiguse arengu kohta eesmärgiga lihtsustada eeskirju; on arvamusel, et Euroopa poliitika ei tohi kaasa tuua sotsiaalsete saavutuste vähendamist; juhib sellega seoses tähelepanu põhiseaduse artiklile 136 (Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-209), millega nähakse ette tööhõivega seotud meetmete ning elu- ja töötingimuste parandamisega seotud meetmete ühtlustamine "samal ajal jätkuva parandamisega";

39. tervitab samuti komisjoni ettepanekut seoses riikidevahelise ja piiriülese sotsiaalse dialoogiga; kutsub ka komisjoni üles seda sotsiaalset dialoogi toetama, määrates selleks personali, ning loodab, et sotsiaalse dialoogi osalised toetavad seda ettepanekut;

40. kutsub komisjoni esitama ettepaneku vaadata uuesti läbi nõukogu direktiiv 94/45/EÜ [9], nagu oli lubatud juba 2002. aastaks, peamiste eesmärkidega: i) laiendada teabe ja konsultatsiooni ulatust ettevõtete ümberkorraldamise puhul ning õigust sellisele teabele ja konsultatsioonile, ning ii) parandada Euroopa töönõukogus töötajaid esindavate isikute töötingimusi;

41. on arvamusel, et Lissabonis seatud eesmärgini saavutada rohkem ja paremaid töökohti, millega luuakse võimalused stabiilseks sissetulekuks ülalpool vaesuspiiri jõutakse siis, kui liikmesriigid võtavad vastutuse seoses olemasolevate õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega ning kui struktuurid on piisavalt tänapäevased ja dünaamilised ning võimaldavad Euroopa rahvale sotsiaalset turvalisust ja õiguskindlust; kutsub sel põhjusel komisjoni esitama ettepanekuid:

- direktiiviks, mis kaitseks töötajate õigusi ettevõtete ümberkorraldamisel,

- direktiiviks, mis käsitleks individuaalset koondamist,

- direktiiviks, mis käsitleks sotsiaalset kaitset seoses uute tööhõiveliikidega

- direktiiviks, mis käsitleks miinimumnõuete täitmise järelevalvet,

- direktiiviks sotsiaalse turvalisuse miinimumstandardi kohta;

42. märgib, et sotsiaalmeetmete kavaga on ette nähtud äriettevõtete ümberkorraldamist käsitleva foorumi loomine; kutsub komisjoni sellega seoses hõlmama sotsiaalmeetmete kavasse Gillenhammeri rühma ettepanekut, mis puudutab aasta sotsiaalaruannete koostamist suurtes äriühingutes;

43. kutsub liikmesriike süvendama koostööd ja jagama oma parimaid tegevustavasid avatud kooskõlastusmeetodi kaudu, mis on tõhusaks poliitikavahendiks seoses tööhõive, sotsiaalkaitse, sotsiaalse tõrjutuse, pensionide ja tervishoiuga;

44. kutsub nõukogu ja komisjoni tagama ajutiste vahendatud töötajate piisav sotsiaalne kaitse, liikudes praegustelt ettepanekutelt edasi ajutisi vahendatud töötajaid käsitleva direktiivi suunas;

45. usub, et tööstuse kahe poole vahelisi lepingulisi sidemeid tuleb kõikidel tasanditel tugevdada; kutsub sellepärast komisjoni üles esitama ettepanekuid riikidevaheliste kollektiivläbirääkimiste vabatahtlikuks raamistikuks, mis hõlmaks nii sektoritevahelist tasandit kui ka äriühingu ja sektori tasandit;

46. kutsub vastutavat parlamendikomisjoni jälgima korrapäraste ajavahemike järel sotsiaalmeetmete kava ellurakendamist;

47. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

[1] ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 226.

[2] Vaata KOM(2005)0012.

[3] EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

[4] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

[6] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

[8] EÜT C 195, 22.6.1998, lk 49.

[9] Nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64). Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/74/EÜ (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).

--------------------------------------------------