[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.7.2008

KOM(2008) 486 lõplik

KOMISJONI NELJAS ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

mis käsitleb vastastikkuse põhimõtte rikkumist teatavate kolmandate riikide viisanõuete täitmisel vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5, mida on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005

KOMISJONI NELJAS ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

mis käsitleb vastastikkuse põhimõtte rikkumist teatavate kolmandate riikide viisanõuete täitmiselvastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5, mida on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005

SISUKORD

I. Sissejuhatus 3

II. Pärast vastastikuse viisavabaduse kolmandat aruannet saavutatud edu 3

1. Täielik vastastikune viisavabadus 3

1.1. Iisrael 3

1.2. Malaisia 4

1.3. Paraguay 4

2. Pärast 13. septembri 2007 aruannet tehtud edusammud vastastikuse viisavabaduse valdkonnas 4

2.1. Austraalia 4

2.2. Brasiilia 5

2.3. Brunei 5

2.4. Kanada 6

3. Puudulik areng vastastikuse viisavabaduse kehtestamisel pärast 13. septembri 2007. aasta aruannet 6

3.1. Jaapan 6

3.2. Panama 7

3.3. Singapur 7

3.4. Ameerika Ühendriigid (USA) 8

III. Kokkuvõte 9

I. Sissejuhatus

Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa (määruse I lisa, edaspidi „negatiivne nimekiri”), ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (määruse II lisa, edaspidi „positiivne nimekiri”),[1] mida muudeti nõukogu 2. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2005,[2] on meie ühise viisapoliitika ja vastastikkuse mehhanismi põhivahend, mis näeb vastastikkuse mehhanismi ette ka juhtudeks, kui positiivses nimekirjas olev kolmas riik säilitab või kehtestab viisanõude ühe või mitme liikmesriigi kodanikele. Vastastikuse viisavabaduse esimeses[3] ja teises[4] aruandes esitatakse kõnealuse mehhanismi täielik kirjeldus.

Kolmandas aruandes[5] 2007. aastal jõudis komisjon järeldusele, et kolmandate riikidega uue vastastikkuse mehhanismi alusel peetud dialoog on olnud tulemuslik. Täielik vastastikune viisavabadus saavutati Uus-Meremaa ja Mehhikoga. Dialoogis Austraaliaga tehti märkimisväärseid edusamme. Brasiiliaga tuleks lisaks varsti pidada läbirääkimisi üleüldise viisavabaduslepingu üle. Seevastu Kanada ja Ameerika Ühendriikide (USA) puhul leiti, et edusammud on olnud tagasihoidlikud. Kui nii jätkub, võidakse kaaluda asjakohaste vastumeetmete võtmist.

Oma 18. septembri 2007. aasta järeldustes võttis nõukogu komisjoni aruande teadmiseks ja osutas, et nõukogu pädevad organid jätkavad arutelu.

Käesolevas neljandas aruandes tehakse kokkuvõte komisjoni tehtud sammude kohta alates 2007. aasta septembrist positiivses nimekirjas olevate kolmandate riikide suhtes, kes on säilitanud ühe või mitme liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude.

II. Pärast vastastikuse viisavabaduse kolmandat aruannet saavutatud edu

Pärast kolmanda aruande esitlust nõukogus 18. septembril 2007 jätkas komisjon aktiivselt jõupingutuste tegemist.

1. Täielik vastastikune viisavabadus

1.1. Iisrael

Teatis: Rumeenia

1. märtsil 2008 jõustus „Iisraeli sisenemise kord” (viisavabadus) (muudatusettepanek 5768–2008), milles sätestatakse, et kõik Rumeenia kodanikud on Iisraeli lühiajaliseks külastamiseks viisanõudest vabastatud.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

1.2. Malaisia

Teatis: Bulgaaria

21. jaanuaril 2008[6] teatas Bulgaaria komisjonile, et alates 18. detsembrist 2007 on Bulgaaria kodanikud Malaisia lühiajaliseks külastamiseks viisanõudest vabastatud.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud Schengeni riikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

1.3. Paraguay

Teatised: Bulgaaria, Rumeenia

Bulgaaria teatas komisjonile, et 17. märtsil 2006 Bulgaaria ja Paraguay vahel sõlmitud viisavabadusleping jõustus 27. märtsil 2008[7]. Selle tulemusena ei nõuta Bulgaaria kodanikelt Paraguay lühiajaliseks külastamiseks viisat. 10. augustil 2008 teatasid Paraguay ametiasutused komisjonile, et vastavalt 17. mai 2007. aasta dekreedile nr 1038 ei nõuta Rumeenia kodanikelt Paraguaysse sisenemisel viisat.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud Schengeni riikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

2. Pärast 13. septembri 2007 aruannet tehtud edusammud vastastikuse viisavabaduse valdkonnas

2.1. Austraalia

Praegune olukord

Austraalia nõuab elektroonilise reisitunnistuse (ERT) olemasolu 14 liikmesriigi kodanikelt (Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Soome ja Rootsi), samuti Islandi ja Norra kodanikelt.

E-viisat (e676) nõutakse 11 liikmesriigi kodanikelt (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia). Kõigi nende 11 liikmesriigi kodanikele väljastatakse nn automaatne viisa (E-viisa ja nn automaatse viisa täpsemat selgitust vt esimese viisavabaduse aruande lisast 2[8]).

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Pärast 13. septembri 2007. aasta aruande avaldamist on Austraalia andnud automaatse viisa staatuse neljale ülejäänud liikmesriigile: Slovakkiale alates 20. märtsist 2008 ning Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale alates 16. juunist 2008.

Austraalia lükkas eVisitorsi süsteemi kasutuselevõtu 2008. aasta keskpaigast edasi kuni oktoobrini 2008. Kõik liikmesriigid, sealhulgas assotsieerunud Schengeni riigid, on oma praegusest staatusest olenemata esimesed, kes eVisitorsi süsteemist kasu hakkavad saama.

Austraalia Migratsiooni- ja Kodakondsusametilt saadud info kohaselt:

- annab eVisitor võimaluse külastada Austraaliat turistina või äriasjus igakordsel riiki sisenemisel maksimaalselt kolm kuud;

- eVisitor kehtib 12 kuud alates väljaandmise kuupäevast;

- eVisitori taotlusi saab esitada Interneti teel ja tasuta.

Hinnang

Komisjon tervitab Bulgaaria, Poola, Rumeenia ja Slovakkia lülitamist nn automaatse viisa süsteemi. See tähendab, et kõik riigid kasutavad kas nn automaatset viisat või ERTd.

Komisjon ootab eVisitorsi süsteemi rakendumist, kuna selle tulemusena koheldakse kõiki liikmesriike võrdselt. Sellegipoolest jälgib komisjon hoolikalt eVisitorsi süsteemi rakendamist, et tagada võrdne kohtlemine ka tegelikkuses. Kui kogu eVisitorsi süsteemi käsitlev teave on kättesaadavaks tehtud, annab komisjon hinnangu selle kohta, kas süsteem on samaväärne Schengeni viisataotlusmenetlusega, mis on määratletud ühistes konsulaarjuhistes.

2.2. Brasiilia

Praegune olukord

Viie liikmesriigi, täpsemalt Küprose, Eesti, Läti, Leedu ja Malta kodanikud vajavad Brasiiliasse sisenemiseks endiselt viisat.

7. novembri 2007. aasta suulise teatega nr 9752[9] teatas Rumeenia komisjonile, et pärast seda, kui jõustus Rumeenia valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline leping viisasüsteemi kehtetuks tunnistamise kohta, on Rumeenia kodanikud alates 11. novembrist 2007 transiit- ja lühireisidel viisakohustustest vabastatud.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Nõukogu võttis 18. aprillil 2008 vastu otsuse, millega komisjon sai volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel lühiajalisest viisast loobumise lepingu sõlmimiseks. 2. juulil 2008 kohtus komisjon Brasiilia esindusega ELi juures, et alustada läbirääkimisi lühiajalisest viisast loobumise lepingu sõlmimiseks. Kohtumise käigus leppisid pooled kokku läbirääkimiste kava lepingu võimalikult peatseks allakirjutamiseks.

Hinnang

Komisjon tervitab lühiajalisest viisast loobumise lepingu läbirääkimiste alustamist ning teeb kõik lepingu võimalikult kiireks allakirjutamiseks.

2.3. Brunei

Praegune olukord

Kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide puhul kehtib 30päevane viisavabadus.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

22. aprilli 2008. aasta suulise teatega nr 3668 teatas Rumeenia komisjonile, et pärast Brunei valitsuse otsust viisakohustuse kaotamise kohta on Rumeenia kodanikud alates 1. veebruarist 2008 viisakohustusest vabastatud kuni 30päevase külastuse korral. Brunei Välisministeeriumi veebisait teatab, et kõigi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide puhul kehtib kuni 30päevase külastuse puhul viisavabadus.

Hinnang

Brunei annab 30päevase viisavabaduse enamikule riikidele, kellega tal kehtib viisavabadus. Brunei välisministeeriumi veebisaidil avaldatud teabe kohaselt antakse 90päevane viisavabadus ainult tavaliste USA masinloetavate passide omanikele. Kuna ühe kolmanda riigi kodanike suhtes kehtib soodsam kord, küsib komisjon Brunei ametiasutustelt selle vahetegemise kohta selgitust ning hindab pärast selgituse esitamist olukorda koos Bruneiga.

2.4. Kanada

Praegune olukord

Viisanõue kehtib Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Pärast 2007. aasta aruande avaldamist on Kanada loobunud viisanõudest kuue liikmesriigi kodanike suhtes: Tšehhi Vabariigi ja Läti puhul 31. oktoobril 2007 ning Ungari, Leedu, Poola ja Slovakkia puhul 29. veebruaril 2008. Alates 1. jaanuarist 2009 saavad Kanadasse ilma viisata sõita ainult need Leedu ja Poola kodanikud, kellel on biomeetriline pass.

Kanada delegatsioon kontrollis 14.–16. aprillil 2008 Rumeenia ning 17. ja 18. aprillil 2008 Bulgaaria tehnilist valmisolekut viisanõude läbivaatamiseks. Nende tehniliste lähetuste lõpparuanded peaksid valmima augustis 2008.

Hinnang

Komisjon tervitab viisanõudest loobumist Tšehhi Vabariigi, Ungari, Läti, Leedu, Poola ja Slovakkia kodanike suhtes. Komisjon jätkab arutelusid Kanadaga, et see loobuks viisanõudest Bulgaaria ja Rumeenia suhtes. Samuti tegutseb komisjon selle nimel, et saavutada samad õigused kõigi ELi liikmesriikide kodanikele nende passi liigist olenemata ja kehtestada Kanadaga täielik vastastikune viisavabadus.

3. Puudulik areng vastastikuse viisavabaduse kehtestamisel pärast 13. septembri 2007. aasta aruannet

3.1. Jaapan

Praegune olukord

Viisanõue kehtib jätkuvalt Rumeenia kodanike suhtes.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Oma 10. aprilli 2008. aasta kirjas teatas Jaapani saadik Euroopa Liidu juures komisjonile, et Jaapani ametiasutused uurivad võimalust võtta meetmeid viisavabaduse laiendamiseks Rumeenia kodanikele Jaapani lühiajalisel külastamisel. Jaapani ametiasutused kutsusid komisjoni ja Rumeeniat üles tegema vajaliku teabe kogumiseks koostööd, et hajutada enne viisavabaduse laiendamist mõned Jaapani ametiasutuste kahtlused.

Hinnang

Komisjon võtab Jaapani 10. aprillil 2008 saadetud vastuse teadmiseks, kuid ootab oma juulis 2007 saadetud kirjale täielikku vastust. Kooskõlas ELi–Jaapani 2008. aasta tippkohtumisel kokku lepitud tekstiga kordab komisjon oma nõudmist kehtestada täielik vastastikune viisavabadus kõigi ELi liikmesriikide kodanike suhtes ning rõhutab, et nii ELi kui ka Jaapani liidrid peavad selle küsimuse lahendamist väga tähtsaks.

3.2. Panama

Praegune olukord

Viisanõue kehtib jätkuvalt Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

5. juuli 2007. aasta ja 10. aprilli 2008. aasta suulistele teadetele, millega Panama ametiasutusi kutsuti üles loobuma viisanõudest Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes, vastasid Panama ametiasutused 7. mail 2008, et Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes kehtivast viisanõudest loobumiseks on alustatud haldusmenetlust.

Hinnang

Panama ametiasutused on kinnitanud kavatsust loobuda viisanõudest Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes ning on selleks alustanud riigisisest menetlust. Komisjon leiab, et Panama ametiasutustele tuleks anda mõistlik aeg asjaomase haldusmenetluse lõpuleviimiseks. Seda protsessi tuleks siiski hoolikalt jälgida, et innustada ametiasutusi vastastikuse viisavabaduse küsimust kiiresti lahendama.

3.3. Singapur

Praegune olukord

Viisavabadus piirdub 30 päevaga, kui saabutakse õhusõidukiga, ja 14 päevaga, kui saabutakse mere- või maanteetranspordiga; seda ajavahemikku on võimalik kohapeal üldise viisavabaduse korra kohaselt pikendada kaks korda 30 päevaks. Kuid kolme riigi (Austraalia, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide) kodanikele on Singapuris kehtestatud eelistingimustel 90päevane viisavabadus.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

13. veebruaril 2008 kutsus komisjon Singapuri ametiasutused tehniliste küsimuste käsitlemiseks kohtumisele, et arutada võimalusi täieliku vastastikuse viisavabaduse taaskehtestamiseks kooskõlas kolmandas viisavabaduse aruandes sätestatuga: kas ühepoolne kolmekuuline viisavabadus või viisavabaduslepingu allkirjastamine.

1. aprillil 2008 teatasid Singapuri ametiasutused komisjonile, et nad ei muuda oma viisaprogrammi. Lisaks sellele andsid nad teada, et viisavabaduslepingu üle peetakse läbirääkimisi Tšehhi Vabariigi, Eesti ja Bulgaariaga, et võimaldada nende liikmesriikide kodanikel siseneda Singapuri 90 päevaks ilma pikenduse taotlemise vajaduseta. Tšehhi Vabariik ja Bulgaaria teatasid komisjonile, et Singapuriga praegu läbirääkimisi käimas ei ole. Eesti ei ole veel teavet andnud.

Hinnang

Komisjon kahetseb, et ELi kodanikele ei ole antud kolmekuulist viisavabadust, samal ajal kui Singapuri kodanikud võivad ELis viibida viisavabalt „kolm kuud kuuekuulise perioodi jooksul”. Lisaks sellele nendib komisjon, et puuduvad märgid selle kohta, et ELi kodanike viisavabadus jõuab samale tasemele nende kolme riigiga, mille suhtes kohaldatakse sooduskorda.

Seepärast leiab komisjon Singapurilt ja liikmesriikidelt viisavabaduslepingute läbirääkimistega seoses saadud teavet analüüsides, et tuleks kaaluda vastumeetmete võtmist nõukogu määruse 539/2001 artikli 1 lõike 4 kohaselt.

3.4. Ameerika Ühendriigid (USA)

Praegune olukord

Viisanõue kehtib jätkuvalt Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Kreeka, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia ja Slovakkia kodanike suhtes.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Komisjon jätkas energiliselt viisavabaduse ühepoolse kohaldamise küsimuse arutamist USA ametiasutustega tehnilisel ja poliitilisel tasandil, eelkõige ELi–USA õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste eest vastutavate ministrite eesistujakolmiku kohtumisel 10.–11. detsembril 2007, ELi-USA õigus- ja siseküsimuste eest vastutavate ministrite eesistujakolmiku kohtumisel 12.–13. märtsil 2008 ning ELi–USA tippkohtumisel 10. juunil 2008.

30. jaanuaril 2008 andsid USA ametiasutused komisjonile üle kaks vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu, millele USA kavatses alla kirjutada vastavalt viisavabadusprogrammi kandidaatriikidega ning viisavabadusprogrammis juba osalevate riikidega. Vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu sisaldas mitmeid EÜ vastutuse elemente, nt elektrooniline reisivolitussüsteem (ESTA), reisidokumentidele esitatavad täiustatud nõuded ning Schengeni viisaeeskirjadest tulenevad teabenõuded.

12. märtsil 2008 leppis alaliste esindajate komitee (Coreper) kokku kahte aspekti hõlmavas lähenemises: „Et võimaldada kõigi ELi liikmesriikide kaasamine USA viisavabadusprogrammi, jõuti ühisele arvamusele, et liikmesriigid võivad USAga algatada või edasi arendada kahepoolseid kokkuleppeid. Sellega seoses on mõistetav, et järgitakse EÜ õigust ning et komisjonile edastatakse kogu teave. EÜ seisukohas, mille alusel komisjon hakkab läbirääkimisi pidama, lähtutakse 5. märtsil 2008 kokkulepitud ühisest lähenemisest.” ELi–USA õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste eest vastutavate ministrite eesistujakolmiku kohtumisel 12.–13. märtsil 2008 esitasid EL ja USA avalduse, milles lepiti kokku rakendada sellist kaheaspektilist tegevuskava: „Liikmesriikide vastutusalasse kuuluvaid küsimusi arutatakse liikmesriikide ametiasutustega, samal ajal kui ELi vastutusalasse kuuluvaid küsimusi arutatakse ELi ametiasutustega.”

Mis puutub EÜ–USA tegevuskavasse selle kaheaspektilise lähenemise puhul, siis 18. aprillil 2008 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja USA vahelise lepingu üle, mis käsitleb teatavaid USA viisavabadusprogrammile juurdepääsu tingimusi vastavalt dokumendi „Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007” lõikele 711. Selle mandaadi raames koostas komisjon EÜ–USA lepingu eelnõu, mille kinnitasid liikmesriigid. Kõnealuse lepingu eesmärk on kinnitada USA viisavabadusprogrammiga ühinemiseks või selles jätkuvaks osalemiseks kehtestatud ja EÜ pädevusse kuuluvate õigusnõuete täitmist. Lepingu eelnõu oli aluseks komisjoni ja USA ametiasutuste 29. aprillil 2008 toimunud esimesele kohtumisele, kus käsitleti EÜ pädevusse kuuluvaid USA viisavabadusprogrammi tingimusi. Nimetatud kohtumisel kinnitas USA, et teeb koostööd EÜ tegevuskava edasiarendamiseks.

USA ametiasutuste jaoks on EÜ tegevuskavaga seoses kõige olulisem teema teabevahetus. Komisjon ja liikmesriigid ei pea aga õiguslike piirangute tõttu võimalikuks vahetada ELi andmebaasidest (nt Eurodac ja SIS) pärit teavet kolmandate riikidega. Sellegipoolest püüab komisjon edaspidi paralleelselt uurida võimalusi teabe vahetamiseks USA ametiasutustega. Seda korrati asepresident Barrot’ 25. juunil 2008. aastal USA sisejulgeolekuminister Chertoffile saadetud kirjas, kus ta kirjeldas vajadust viisavabadusprogrammiga ühinemiseks või selles osalemise jätkamiseks kinnitada USA nende õigusnõuete täitmist, mis kuuluvad EÜ vastutusalasse (repatrieerimine, täiustatud reisidokumendid ja lennujaamade turvalisus). USA ei ole nimetatud kirjale veel vastanud.

EÜ tegevuskava osana on komisjonil vaja ka hinnata, kas ESTA kaudu väljastatav reisitunnistus on viisanõudega samaväärne või mitte. 9. juunil 2008 avaldati föderaalregistris ESTA lõppmääruse vaheversioon. Komisjon esitab kõnealuse lõppmääruse vaheversiooni alusel oma esialgse hinnangu selle kohta, kas ESTA on samaväärne ühistes konsulaarjuhistes määratletud Schengeni viisataotlusmenetlusega, ning analüüsib ühtlasi ESTA mõju seoses isikuandmete kaitsega. Kuid komisjon saab oma lõpliku hinnangu esitada alles siis, kui lõppmäärus on föderaalregistris avaldatud, st 60 päeva enne selle jõustumist.

Mis puutub kahepoolsetesse kokkulepetesse, siis on USAga vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastanud seitse liikmesriiki: Tšehhi Vabariik 27. veebruaril 2008, Eesti ja Läti 12. märtsil 2008, Ungari, Leedu ja Slovakkia 17. märtsil 2008 ning Malta 11. aprillil 2008. Lisaks allkirjastas Bulgaaria USAga 17. juunil 2008 vahedeklaratsiooni, milles esitati viisavabadusprogrammi turvanõuded. Et tõhustada koostööd terrorismiga võitlemisel, sealhulgas luureorganite koostööd terrorismiohtu käsitleva teabe jagamisel, soovib USA mõne liikmesriigiga sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid. Näiteks kirjutas Saksamaa 11. märtsil 2008 USAga alla lepingu koostöö tõhustamise kohta raskete kuritegudega võitlemisel ja nende vältimisel ning Ungari kirjutas 20. mail 2008 alla lepingu teadaolevate terroristide või terrorismikahtlusega isikute kontrolli käsitleva teabe vahetamise kohta.

Hinnang

Pärast 13. septembri 2007. aasta aruande avaldamist on USA allkirjastanud liikmesriikidega seitse vastastikuse mõistmise memorandumit ning vahedeklaratsiooni veel ühe liikmesriigiga; ta on alustanud läbirääkimisi EÜ tegevuskava üle ning kuulutanud välja ESTA lõppmääruse vaheversiooni. Kuid viisavabadusprogrammiga ühinenud liikmesriikide arv pole kasvanud. EL ja USA on korduvalt kinnitanud oma ühist eesmärki lubada võimalikult kiiresti liikmesriikide ja USA vahel turvalist viisavaba reisimist, mis vastab täielikult kehtivatele seadustele. Viimati kinnitati seda 10. juunil 2008 toimunud ELi–USA tippkohtumisel, mille ühisavalduses sedastati: „ Me teeme koostööd viisavaba reisimise turvalisuse parandamiseks ning USA soovib endiselt laiendada viisavabadusprogrammi võimalikult kiiresti kõigile ELi liikmesriikidele ning kaasata käesoleval aastal viisavabadusprogrammi veel täiendavaid ELi liikmesriike.”

Eespool osutatuga seoses arvab komisjon, et kui USA ei täida oma lubadust kaasata viisavabadusprogrammi enne aasta lõppu veel liikmesriike, tuleks täieliku vastastikuse viisavabaduse kehtestamise kiirendamiseks kaaluda USA suhtes asjakohaste meetmete võtmist. Komisjon teeb ettepaneku võtta vastumeetmeid, nt viisanõude ajutine taaskehtestamine diplomaatilise ja teenistus-/ametipassiga USA kodanike suhtes alates 1. jaanuarist 2009, kui ELi liikmesriike ei ole 2008. aasta lõpuks viisavabadusprogrammi lisandunud. Kui USAga viisavabaduse kehtestamise suunas tehakse märgatavaid edusamme, siis see ajutine meede tühistatakse. ESTAga seoses esitab komisjon pärast lõppmääruse föderaalregistris avaldamist oma esialgse ja lõpphinnangu.

III. Kokkuvõte

Komisjon on arvamusel, et pärast 13. septembri 2007. aasta aruande avaldamist on uue vastastikkuse mehhanismi raames peetud dialoogid kolmandate riikidega olnud taas tõhusad. Täielik vastastikune viisavabadus on täiendavalt kehtestatud kolme kolmanda riigiga (Iisrael, Malaisia ja Paraguay). Peale selle on komisjon teinud märkimisväärseid edusamme dialoogis Kanadaga, kes on viisanõude säilitanud ainult Bulgaaria ja Rumeenia suhtes. Dialoogis Austraaliaga on komisjon saavutanud selle, et kõik liikmesriigid saavad kasutada nn automaatset viisat ning et kõigi liikmesriikide kodanikele tagatakse võrdne kohtlemine alates oktoobrist 2008. Sellele vaatamata jälgitakse hoolikalt Austraalia eVisitorsi süsteemi rakendamist. Täieliku vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks Brasiiliaga on alanud läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel lühiajalisest viisast loobumise lepingu sõlmimiseks.

Jaapani, Panama, Singapuri ja USA puhul ei ole edusamme tehtud. Singapuri suhtes soovitab komisjon võtta vastumeetmeid, kui täielikku vastastikust viisavabadust mõistliku aja jooksul ei saavutata.

USA puhul ei ole selget edasiminekut toimunud hoolimata kõigist komisjoni ja liikmesriikide jõupingutustest ning USA lubadusest kaasata sel aastal viisavabadusprogrammi täiendavaid ELi liikmesriike. Seepärast, kui edusamme ei ole, teeb komisjon ettepaneku võtta vastumeetmeid, nt viisanõude ajutine taaskehtestamine alates 1. jaanuarist 2009 diplomaatilise ja teenistus-/ametipassiga reisivate USA kodanike suhtes. USA ESTA kohta esitab komisjon esialgse ja lõpphinnangu siis, kui lõppmäärus on föderaalregistris avaldatud.

Võttes arvesse täieliku vastastikuse viisavabaduse kehtestamise olulisust, teatab komisjon, et kavatseb esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue aruande hiljemalt 30. juuniks 2009 vaatamata sellele, et määruse (EÜ) 851/2005 artikli 1 lõike 5 kohaselt peab ta esitama nimetatud aruande alles 30. juuniks 2010.

[1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

[2] ELT L 141, 4.6.2005, lk 3.

[3] KOM (2006) 3 (lõplik).

[4] KOM (2006) 568 (lõplik).

[5] KOM (2007) 533 (lõplik).

[6] ELT C 62, 7.3.2008, lk 2.

[7] Ootame Bulgaaria ametlikku teadet.

[8] KOM (2006) 3 (lõplik).

[9] ELT C 19, 25.1.2008, lk 1.