(7)Lepingu 1. protokolli IX lisas on loetletud ELi ülemeremaad ja -territooriumid. Kõnealuse protokolli kohaldamisel tähendavad „ülemeremaad ja -territooriumid“ Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas osutatud maid ja territooriume. Protokolli lisas esitatud loetelu tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teatavate ülemeremaade ja -territooriumide hiljutist staatuse muutust,

(6)Lepingu 1. protokolli II lisas esitatud toodete loetelu (rubriigid ja kirjeldused) on vaja muuta selleks, et viia see kooskõlla harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri uuendustega, mille Maailma Tolliorganisatsioon tegi 2012. ja 2017. aasta versioonis, ning säilitada tootekirjelduste ja HSi klassifikatsiooni järjepidevus harmoneeritud süsteemiga.

(5)Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta 2007. aastal sõlmitud 1. protokolli teatavaid sätteid on vaja muuta, et uuendada päritolureegleid vastavalt kõige hiljutisematele arengusuundadele paindlikumate ja lihtsamate päritolureeglite ettenägemiseks, eesmärgiga hõlbustada ettevõtjate jaoks kaubavahetust ning optimeerida sooduskohtlemise rakendamist.

Kuna majanduspartnerluslepingu komitee aktiga muudetakse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Akt, mille komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt ning see on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artiklitega 13, 64 ja 68. Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Lõpetuseks on lepingu 1. protokolli IX lisas loetletud ELi ülemeremaad ja -territooriumid. Kõnealuse protokolli kohaldamisel tähendavad „ülemeremaad ja -territooriumid“ ELi toimimise lepingu II lisas osutatud maid ja territooriume. Protokolli lisas esitatud loetelu tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teatavate ülemeremaade ja -territooriumide hiljutist staatuse muutust.

Lepingu 1. protokolli II lisas esitatud toodete loetelu (rubriigid ja kirjeldused) on vaja muuta selleks, et viia see kooskõlla harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri uuendustega, mille Maailma Tolliorganisatsioon tegi 2012. ja 2017. aasta versioonis, ning säilitada tootekirjelduste ja HSi klassifikatsiooni järjepidevus harmoneeritud süsteemiga.

Kuna lepingu 1. protokollis ja selle lisades tehtavaid muudatusi on palju, on selguse huvides vaja protokoll täielikult asendada.

·lepingu 1. protokolli IX lisa (milles on loetletud ELi ülemeremaad ja -territooriumid) muudatus ülemeremaade ja -territooriumide loetelu muutmiseks kooskõlas ELi toimimise lepingu II lisaga, et võtta arvesse teatavate loetellu kantud territooriumite hiljutist staatuse muutust, hõlbustades seeläbi päritolu kumulatsiooni sätete kohaldamist.

·tulenevalt Horvaatia ühinemisest ELiga on vaja muuta 1. protokolli IV lisa, et lisada sellesse IV lisas esitatud deklaratsiooni horvaadikeelne versioon;

·1. protokolli II lisa muudatused, et kajastada Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) konventsiooniga reguleeritavas nomenklatuuris 1. jaanuaril 2012 ja 1. jaanuaril 2017 tehtud uuendusi. Need muudatused ei muuda päritolureegleid. HS rubriigid, mida muudetakse või ajakohastatakse: ex grupp 12, ex 1211, ex 121190, ex 3002, 4104–4106, 4107, 4109 (välja jäetud), ex 4114, 8485 (välja jäetud), ex 8486 ning 8487;

·lepingu 1. protokolli III jaotisesse uue artikli 17 lisamine, et ettevõtjad saaksid vedada erineva päritoluga suhkrut, ilma et seda peaks hoidma eraldi hoiukohtades;

Kavandatava akti eesmärk on ajakohastada päritolureegleid käsitlevaid sätteid, et võtta arvesse kõige hiljutisemaid arengusuundi, ning näha ettevõtjatele ette lihtsustatud ja paindlikumad päritolureeglid, võttes vastu järgmised muudatused:

Majanduspartnerluslepingu komitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega, sealhulgas arengukoostööga. Majanduspartnerluslepingu komitee võib oma ülesannete täitmisel a) moodustada lepingu rakendamiseks vajalikke erikomiteesid või -organeid ja teha nende üle järelevalvet, b) tulla kokku igal ajal, milles pooled on kokku leppinud, c) arutada kõiki lepinguga seotud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks sobivaid meetmeid, d) teha lepingus ettenähtud juhtudel otsuseid või anda soovitusi, ning e) võtta vastu lepingu, sealhulgas II lisas esitatud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide loetelu ning 1. protokolli muudatusi.

Majanduspartnerluslepingu komitee on kooskõlas lepingu artikliga 64 moodustatud organ. See koosneb ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide (Madagaskar, Mauritius, Seišellid ja Zimbabwe) esindajatest. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu oma töökorra ning komiteed juhivad ühiselt ELi esindaja ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide esindaja.

Vahelepingu (millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik) (edaspidi „leping“) eesmärgid on a) võimaldada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel hakata kasutama paremat turulepääsu, mida pakub Euroopa Liit (edaspidi „EL“), b) edendada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide jätkusuutlikku majandusarengut ning nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, c) luua Euroopa Liidu ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahel ühistel huvidel põhinevad vabakaubanduspiirkonnad, milleks tuleb kaubandus kohaldatavaid WTO eeskirju ja asümmeetria põhimõtet järgides järk-järgult liberaliseerida, arvestades Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erivajadusi ja suutlikkust seoses kohustuste täitmise taseme ja ajakavaga, d) kehtestada vaidluste lahendamise kord ning e) kehtestada institutsionaalne korraldus.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.2.2019 COM(2019) 58 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees, mis on moodustatud vahelepinguga, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, seoses mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva 1. protokolli teatavate sätete muutmisega



EELNÕU MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE

... 2019. AASTA OTSUS NR […], millega muudetakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistiku loomise vahelepingu 1. protokolli (mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) teatavaid sätteid MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE, võttes arvesse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 13, võttes arvesse lepingu 1. protokolli, eriti selle artiklit 44, milles on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada muuta 1. protokolli sätteid,



ning arvestades järgmist: (1)Majanduspartnerluslepingu komitee võib kooskõlas lepingu artikliga 13 otsustada muuta mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva 1. protokolli sätteid, et neid veelgi lihtsustada. (2)Pooled on kokku leppinud teha lepingu 1. protokolli artikli 6 lõikes 2 parandus seoses mõistete „nende laevad“ ja „nende kalatöötlemislaevad“ määratlusega. (3)Pooled on kokku leppinud lisada lepingu 1. protokolli III jaotisesse uus artikkel 13 „Arvestuslik eraldamine“, et ettevõtjad saaksid seda varude haldamise meetodit kasutades kulusid kokku hoida. (4)Pooled on kokku leppinud muuta lepingu 1. protokolli III jaotise artiklit 14 ja asendada see uue artikliga 15 „Mittemuutmise reegel“, et ettevõtjatel oleks importiva riigi tolliasutusele tõendite esitamisel rohkem paindlikkust, kui päritolustaatusega kaupade ümberlaadimine või tolliladustamine toimub kolmandas riigis. (5) Pooled on kokku leppinud lisada lepingu 1. protokolli III jaotisesse uus artikkel 17, et ettevõtjad saaksid vedada erineva päritoluga suhkrut, ilma et seda peaks hoidma eraldi hoiukohtades. (6) Pooled on kokku leppinud muuta lepingu 1. protokolli IV jaotise artiklit 16, mis on ümber nummerdatud artikliks 18, et ettevõtjad saaksid päritolureegleid puudutavaid nõudeid paindlikumalt täita. (7) Kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi („harmoneeritud süsteem“) konventsiooniga reguleeritavas nomenklatuuris kehtestati 1. jaanuaril 2012 ja 1. jaanuaril 2017 muudatused. Kuna need muudatused ei olnud ettenähtud päritolureeglite muutmiseks, on kehtiva olukorra säilitamiseks vaja muuta vastavalt 1. protokolli II lisa.

(8) Tulenevalt Horvaatia ühinemisest ELiga on vaja muuta 1. protokolli IV lisa, et lisada sellesse IV lisas esitatud deklaratsiooni horvaadikeelne versioon. (9) 1. protokolli IX lisas olevas ülemeremaade ja -territooriumide loetelus tehti muudatused. Seetõttu on nende muudatuste kajastamiseks vaja kõnealust lisa vastavalt muuta. (10) Kuna 1. protokollis ja selle lisades tehtavaid muudatusi on palju, on selguse huvides vaja protokoll täielikult asendada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:



Artikkel 1 Lepingu 1. protokolli tekst asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. …, Majanduspartnerluslepingu komitee nimel eesistuja LISA 1. PROTOKOLL Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

SISUJUHT I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artiklid 1. Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artiklid 2. Üldnõuded 3. Päritolu kumulatsioon ühenduses 4. Päritolu kumulatsioon Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides 5. Päritolu kumulatsioon seoses naaberarengumaadega 6. Täielikult saadud või toodetud tooted 7. Piisava töö või töötluse läbinud tooted 8. Ebapiisav töö või töötlus 9. Kvalifikatsiooniühik

10. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 11. Komplektid 12. Neutraalsed tegurid 13. Arvestuslik eraldamine III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artiklid 14. Territoriaalsuse põhimõte 15. Mittemuutmise reegel 16. Näitused 17. Suhkruvedu IV JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artiklid 18. Üldnõuded 19. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 20. Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 21. Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 22. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel 23. Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

24. Heakskiidetud eksportija 25. Päritolutõendi kehtivus 26. Transiidimenetlus 27. Päritolutõendi esitamine 28. Importimine osasaadetistena 29. Päritolutõendi esitamisest vabastamine 30. Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 31. Tõendavad dokumendid 32. Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 33. Lahknevused ja vormistusvead 34. Eurodes väljendatud summad V JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artiklid 35. Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 36. Tolliasutuste poolt pooltele edastatav teave 37. Vastastikune abi 38. Päritolutõendi õigsuse kontroll 39. Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll 40. Vaidluste lahendamine

41. Karistused 42. Vabatsoonid 43. Tollikoostöö komitee 44. Erandid VI JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artiklid 45. Eritingimused VII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artiklid 46. Protokolli muutmine 47. Lisad 48. Protokolli rakendamine LISAD 1. protokolli I LISA: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta 1. protokolli II LISA: Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse 1. protokolli IIa LISA: Artikli 7 lõike 2 kohased erandid loendist, milles on loetletud päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad tootele päritolustaatuse

1. protokolli III LISA: Liikumissertifikaadi vorm 1. protokolli IV LISA: Arvedeklaratsioon 1. protokolli V A LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta 1. protokolli V B LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta 1. protokolli VI LISA: Teabesertifikaat 1. protokolli VII LISA: Erandi taotluse vorm 1. protokolli VIII LISA: Naaberarengumaad 1. protokolli IX LISA: Ülemeremaad ja -territooriumid 1. protokolli X LISA: Tooted, mille suhtes kohaldatakse artiklites 3 ja 4 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid pärast 1. oktoobrit 2015 ning mille suhtes ei kohaldata artiklit 5 1. protokolli XI LISA: Muud AKV riigid 1. protokolli XII LISA: Lõuna-Aafrikast pärit tooted, mis on artiklis 4 sätestatud päritolu kumulatsioonist välja jäetud 1. protokolli XIII LISA: Lõuna-Aafrikast pärit tooted, mille suhtes kohaldatakse artikli 4 päritolu kumulatsiooni sätteid pärast 31. detsembrit 2009 I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine“ – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; b) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud; c) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; d) „kaup“ – nii materjal kui ka tooted; e) „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus; f) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases asuva toote eest ühenduses või Ida- või Lõuna-Aafrika riigis paiknevale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel; g) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest ühenduses või Ida- või Lõuna-Aafrika riikides makstakse; h) „päritolustaatusega materjalide väärtus“ – mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus; i) „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest ja territooriumidelt, mille suhtes kohaldatakse päritolu kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest ühenduses või mõnes Ida- või Lõuna-Aafrika riigis makstakse; j) „grupid“ ja „rubriigid“ – grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem“ või „HS“;

k) „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki; l) „saadetis“ – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; m) „territooriumid“ – hõlmab ka territoriaalvesi; n) „ÜMT“ – IX lisas kindlaksmääratud ülemeremaad ja -territooriumid; o) „muud AKV riigid“ – kõik AKV riigid, v.a Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid. II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldnõuded 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika – ELi majanduspartnerluslepingus, edaspidi „leping“, käsitatakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevana:

a) täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses; b) ühenduses saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et neid on ühenduses piisavalt töödeldud artikli 7 tähenduses. 2. Lepingus käsitatakse järgmisi tooteid Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevana: a) täielikult Ida- või Lõuna-Aafrika riigis saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses; b) Ida- või Lõuna-Aafrika riigis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Ida- või Lõuna-Aafrika riigis saadud või toodetud, tingimusel et neid on Ida- või Lõuna-Aafrika riigis piisavalt töödeldud artikli 7 tähenduses. Artikkel 3 Päritolu kumulatsioon ühenduses 1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooted ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud mõnest Ida- või Lõuna-Aafrika riigist, muust AKV riigist või ÜMTst pärit materjale, tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2. Kui ühenduses tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse. 4. Artikli 2 lõike 1 punkti b rakendamisel käsitatakse Ida- või Lõuna-Aafrika riikides, muudes AKV riikides või ÜMTs läbitud tööd või töötlust ühenduses läbitud töö või töötlusena, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem töö või töötluse ühenduses. Kui päritolustaatusega tooted on käesoleva sätte kohaselt saadud või toodetud kahes või enamas asjaomases riigis või kahel või enamal asjaomasel territooriumil, loetakse need ühendusest pärinevaks üksnes juhul, kui töö või töötlus on artiklis 8 osutatud toimingutest ulatuslikum. 5. Kui ühenduses tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnes muus lõikes 4 osutatud riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. 6. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et: a) päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja sihtriik on sõlminud halduskoostöölepingu, mis tagab käesoleva artikli õige rakendamise; b) materjalid ja tooted on omandanud päritolustaatuse samade päritolureeglite kohaldamisel, kui on sätestatud käesolevas protokollis, ja c) ühendus esitab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid avaldavad oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis nimetatud riikide või territooriumide suhtes, mis on vajalikud nõuded täitnud. 7. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada X lisas loetletud toodete suhtes alles pärast 1. oktoobrit 2015 ning tariifirubriiki 1006 kuuluva riisi suhtes pärast 1. jaanuari 2010. Artikkel 4 Päritolu kumulatsioon Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooted Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud ühendusest, muudest AKV riikidest, ÜMTst või muudest Ida- või Lõuna-Aafrika riikidest pärit materjale, tingimusel, et selles Ida- või Lõuna-Aafrika riigis tehtud töö või töötlus on artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2. Kui Ida- või Lõuna-Aafrika riigis tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode kõnealusest Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate kõnealuses Ida- või Lõuna-Aafrika riigis valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi Ida- või Lõuna-Aafrika riigis tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse. 4. Artikli 2 lõike 2 punkti b rakendamisel käsitatakse ühenduses, muudes Ida- või Lõuna-Aafrika riikides, muudes AKV riikides või ÜMTs läbitud tööd või töötlust Ida- või Lõuna-Aafrika riigis läbitud töö või töötlusena, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem töö või töötluse selles Ida- või Lõuna-Aafrika riigis. Kui päritolustaatusega tooted on käesoleva sätte kohaselt saadud või toodetud kahes või enamas asjaomases riigis või kahel või enamal asjaomasel territooriumil, loetakse need Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevaks üksnes juhul, kui töö või töötlus on artiklis 8 osutatud toimingutest ulatuslikum. 5. Kui Ida- või Lõuna-Aafrika riigis tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 8 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode kõnealusest Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnes muus lõikes 4 osutatud riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. 6. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et: a) päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja sihtriik on sõlminud halduskoostöölepingu, mis tagab käesoleva artikli õige rakendamise; b) materjalid ja tooted on omandanud päritolustaatuse samade päritolureeglite kohaldamisel, kui on sätestatud käesolevas protokollis, ja c) Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid esitavad ühendusele Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid avaldavad oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis nimetatud riikide või territooriumide suhtes, mis on vajalikud nõuded täitnud. 7. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni ei kohaldata X lisas loetletud toodete suhtes. Olenemata sellest võib käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni kohaldada X lisas loetletud toodete suhtes alles pärast 1. oktoobrit 2015 ja tariifirubriiki 1006 kuuluva riisi suhtes pärast 1. jaanuari 2010 juhul, kui nende toodete valmistamisel kasutatud materjalid pärinevad Ida- või Lõuna-Aafrika riigist või muudest majanduspartnerluslepingus osalevatest AKV riikidest või need on läbinud seal töö või töötluse.

8. Käesolevat artiklit ei kohaldata Lõuna-Aafrikast pärit XII lisa toodete suhtes. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni kohaldatakse XIII lisas loetletud Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes pärast 31. detsembrit 2009. Artikkel 5 Päritolu kumulatsioon seoses naaberarengumaadega Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide nõudmisel ning artikli 41 sätteid järgides võib materjale, mis pärinevad naaberarengumaalt, mis ei ole AKV riik ning mis kuulub ühtsesse geograafilisse tervikusse, ning mille loend on esitatud VIII lisas, käsitada Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevate materjalidena, kui need sisalduvad seal saadud või toodetud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et: a) need on läbinud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis töö või töötluse, mis on artiklis 8 osutatud toimingutest ulatuslikum; b) Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid, ühendus ja naaberarengumaad on sõlminud piisavat halduskoostöö korda käsitleva lepingu, mis tagab käesoleva lõike õige rakendamise. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni ei kohaldata tollikoostöö komitee otsuse põhjal loetletud toodete suhtes. Otsustamaks, kas tooted pärinevad VIII lisas kindlaksmääratud naaberarengumaalt, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid. Artikkel 6 Täielikult saadud või toodetud tooted 1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult Ida- või Lõuna-Aafrika riigis või ühenduses saadud või toodetud toodetena:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b) seal koristatud taimekasvatussaadused; c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; e) i) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; ii) akvakultuuritooted, sh kalakasvatustooted, tingimusel et kalad on seal sündinud ja kasvanud; f) merekalapüügisaadused ja muud nende laevadega väljaspool ühenduse või mõne Ida- või Lõuna-Aafrika riigi territoriaalvesi püütud saadused; g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks; i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j) väljaspool nende territoriaalvesi merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest. 2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad“ ja „nende kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis: a) on registreeritud EÜ liikmesriigis või Ida- või Lõuna-Aafrika riigis; b) sõidavad EÜ liikmesriigi või Ida- või Lõuna-Aafrika riigi lipu all; c) vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses EÜ liikmesriigi või Ida- või Lõuna-Aafrika riigi kodanikele või ii) nad kuuluvad äriühingule, – mille peakontor ja peamine tegevuskoht on EÜ liikmesriigis või Ida- või Lõuna-Aafrika riigis ja – mis kuulub vähemalt 50 % ulatuses EÜ liikmesriigile või Ida- või Lõuna-Aafrika riigile, selle avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.

3. Olenemata lõikest 2 nõustub ühendus Ida- või Lõuna-Aafrika riigi taotluse korral käsitama Ida- või Lõuna-Aafrika riigi prahitud või liisitud laevu „nende laevadena“ tema majandusvööndis kalastamiseks, tingimusel et tollikoostöö komitee on kinnitanud, et prahtimis- või liisinguleping, mille eesõigust on pakutud ühendusele, annab sobiva võimaluse suurendada Ida- või Lõuna-Aafrika riigi suutlikkust ise kalastada ja eelkõige muudab Ida- või Lõuna-Aafrika riigi vastutavaks pikemaks ajaks tema käsutusse antud laeva meresõiduks ja äriks kasutamise eest. 4. Lõike 2 tingimusi võib täita eri riikides, kui need kuuluvad Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide hulka. Sellisel juhul loetakse tooted pärinevaks riigist, mille kodanikele või äriühingutele laev või kalatöötlemislaev lõike 2 punkti c kohaselt kuulub. Juhul kui laev või kalatöötlemislaev kuulub eri majanduspartnerluslepingutes osalevate riikide kodanikele või äriühingutele, loetakse tooted pärinevaks riigist, mille kodanike või äriühingute osa on lõike 2 punkti c sätete kohaselt suurim. Artikkel 7 Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud. 2. Olenemata lõikest 1 võib artikli 2 kohaldamisel lugeda IIa lisas loetletud tooted piisava töö või töötluse läbinuks, kui on täidetud kõnealuses lisas sätestatud tingimused. 3. Eespool lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesoleva majanduspartnerluslepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse ühes nimetatud loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 4. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks II ja IIa lisas sätestatud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui: a) nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast; b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

5. Lõiget 4 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse, kui artiklis 8 ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 8 Ebapiisav töö või töötlus 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 7 tingimused on täidetud või mitte: a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel; b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine; d) tekstiili triikimine või pressimine; e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine; g) suhkru toonimine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); k) tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine; l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega; n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

o) kahe või enama punktides a–n loetletud toimingu kombinatsioon; p) loomade tapmine. 2. Selleks et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki ühenduses või Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides selle tootega tehtud toiminguid koos. Artikkel 9 Kvalifikatsiooniühik 1. Käesoleva protokolli kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt: a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b) kui saadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesolevat protokolli iga toote suhtes eraldi. 2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 10 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. Artikkel 11 Komplektid Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast. Artikkel 12 Neutraalsed tegurid Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu: a) energia ja kütus,

b) sisseseade ja varustus, c) masinad ja tööriistad; d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu. Artikkel 13 Arvestuslik eraldamine 1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib tolliasutus asjaomaste isikute kirjaliku taotluse korral lubada selliste varude haldamiseks nn arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod“). 2. Lõikes 1 nimetatud meetodit kohaldatakse ka harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 1701 12, 1701 13 ja 1701 14 kuuluva ning edasiseks rafineerimiseks mõeldud lõhna- ja maitseaineteta ja värvilisandita päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toorsuhkru suhtes, mis on enne Euroopa Liitu või Ida- või Lõuna-Aafrika majanduspartnerluslepingu riiki eksportimist segatud valmis või kokku vastavalt kas Ida- või Lõuna-Aafrika majanduspartnerluslepingu riigis või Euroopa Liidus. 3. Meetod peab tagama, et nende saadud või toodetud toodete arv või kogus, mida võib käsitada Ida- või Lõuna-Aafrika majanduspartnerluslepingu riigist või Euroopa Liidust pärit toodetena, vastab igal ajal nende toodete arvule või kogusele, mis oleks saadud või toodetud, kui kaubavarud olnuksid füüsiliselt eraldatud. 4. Tolliasutus võib lõikes 1 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks. 5. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse selles riigis kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, kus toode on valmistatud.

6. Isik, kellele võimaldatakse sellise meetodi kasutamist, võib olenevalt asjaoludest koostada päritolutõendi või taotleda seda teatud kogusele toodetele, mida võib käsitada päritolustaatusega toodetena. Tolliasutuse nõudmisel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud. 7. Tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust. 8. Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „asendatavad materjalid“ samalaadseid ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjale, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest eristada. III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 14 Territoriaalsuse põhimõte 1. Kui artiklitest 3, 4 ja 5 ei tulene teisiti, peavad II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides või ühenduses olema pidevalt täidetud.

2. Kui artiklitest 3, 4 ja 5 ei tulene teisiti, tuleb mõnest Ida- või Lõuna-Aafrika riigist või ühendusest pärinevaid ja mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega kaupu tagasitoomisel käsitada päritolustaatuseta kaupadena, välja arvatud juhul, kui suudetakse tolliasutusele tõendada, et: a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ja b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal. Artikkel 15 Mittemuutmise reegel 1.Lepingupooles vabasse ringlusse lubatud päritolustaatusega tooted peavad olema samad tooted, mis eksporditi teisest lepingupoolest, kus päritolustaatus saadi. Tooteid ei tohi enne nende vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, et tagada importiva poole siseriiklike nõuete täitmine. 2.Tooteid või saadetisi võib ladustada muudes kui lepingupoolteks olevates riikides, tingimusel et need jäävad asjaomase muu riigi tollijärelevalve alla. 3. Ilma et see piiraks V jaotise sätete kohaldamist, on eksportijal või tema vastutuse all lubatud jagada saadetisi osadeks muu kui lepingupooleks oleva riigi territooriumil, kui saadetised jäävad asjaomases muus riigis, kus nad osadeks jagati, tollijärelevalve alla. 4. Kui tolliasutusel tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud, võib ta paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud muude tõenditega. Artikkel 16 Näitused 1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki või muule territooriumile peale artiklites 3, 4 ja 5 osutatute, mille suhtes kohaldatakse päritolu kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või mõnda Ida- või Lõuna-Aafrika riiki importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tolliasutusele on tõendatud, et: a) eksportija on saatnud nimetatud tooted Ida- või Lõuna-Aafrika riigist või ühendusest näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis või ühenduses asuvale isikule; c) tooted on näituse ajal või vahetult pärast näitust tagasi saadetud samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ja d) pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada IV jaotise sätete kohaselt ja esitada importiva riigi tolliasutustele tavapärasel viisil. Sellele tuleb märkida näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta. 3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük. Artikkel 17 Suhkruvedu Lubatud on harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 1701.12, 1701.13 ja 1701.14 kuuluva, edasiseks rafineerimiseks mõeldud, maitse- ja värvainelisanditeta ning erineva päritoluga toorsuhkru vedu meritsi poolte territooriumide vahel ilma, et suhkrut hoitaks eraldi hoiukohtades. Tuleb tagada, et sellise suhkru kogus, mida saab käsitada päritolustaatusega tootena, oleks sama, kui kogus, mis oleks deklareeritud impordina suhkrut eraldi hoiukohtades hoides. Viimane lastimissadam peaks asuma AKV majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil. IV JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 18

Üldnõuded 1. Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärit toodete importimisel ühendusse ning ühendusest pärit toodete importimisel Ida- või Lõuna-Aafrika riiki kohaldatakse lepingu sätetest tulenevaid soodustusi, kui esitatakse kas: a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas, või b) artikli 23 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi „arvedeklaratsioon“, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas. 2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse käesoleva protokolli tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 29 nimetatud juhtudel käesoleva lepingu sätteid, ilma et oleks vaja esitada eespool nimetatud dokumente. 3. Pärast tollikoostöö komiteele teatamist kohaldatakse ühest lepingupoolest pärinevate toodete suhtes teise lepingupoolde importimisel käesolevas lepingus ettenähtud tariifset sooduskohtlemist, kui poolte asjaomaste õigusaktide kohaselt registreeritud eksportija esitab vastavalt artiklile 23 arvedeklaratsiooni. Selles teates märgitakse, et lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata. 4. Käesoleva jaotise kohaldamisel püüavad eksportijad kasutada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele ja ühendusele ühist keelt. Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 annab eksportiva riigi tolliasutus välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille mõlema näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse kooskõlas käesoleva protokolli sätetega. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks mõeldud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada. 3. Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolliasutuse taotluse korral kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 4. Liikmesriigi või Ida- või Lõuna-Aafrika riigi tolliasutus annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada pärinevana ühendusest või Ida- või Lõuna-Aafrika riigist või artiklis 3, 4 ja 5 osutatud muust riigist või muult territooriumilt ja kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele. 5. Sertifikaati välja andev tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. Samuti tagab sertifikaati välja andev tolliasutus, et lõikes 2 osutatud vormid oleksid nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks mõeldud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada. 6. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11. 7. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud. Artikkel 20 Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 1. Olenemata artikli 19 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui: a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu, või b) tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud toodete ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused. 3. Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 tagasiulatuvalt välja anda alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega. 4. Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY“. 5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused“. Artikkel 21 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. 2. Sel viisil väljaantud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE“.

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused“. 4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast. Artikkel 22 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel Kui päritolustaatusega tooted paigutatakse Ida- või Lõuna-Aafrika riigi või ühenduse tolliasutuse järelevalve alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme liikumissertifikaadiga EUR.1, et saata kõik need tooted või osa neist Ida- või Lõuna-Aafrika riikide või ühenduse piires mujale. Liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide) EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse. Artikkel 23 Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused 1. Artikli 18 lõike 1 punktis b nimetatud arvedeklaratsiooni võib koostada: a) artiklis 24 määratletud heakskiidetud eksportija või b) iga eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest, ühendusest või mõnest artiklis 3, 4 ja 5 nimetatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja kui need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele. 3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolliasutuse taotluse korral kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud. 4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi riigisiseste õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. 5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 24 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab eksportiva riigi tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu oleks ta nendele käsitsi alla kirjutanud. 6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast deklaratsiooniga seotud toodete importimist. Artikkel 24 Heakskiidetud eksportija 1. Eksportiva riigi tolliasutus võib lubada igal eksportijal, kes tegeleb pidevalt kaubanduskoostööd käsitlevate lepingusätetega hõlmatud toodete veoga, arvedeklaratsioonid ise koostada, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmise kontrollimiseks. 2. Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. 3. Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Tolliasutus kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab. 5. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta teeb seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti. Artikkel 25 Päritolutõendi kehtivus 1. Päritolutõend kehtib kümme kuud alates selle väljaandmise kuupäevast eksportivas riigis ja see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tolliasutusele. 2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva riigi tolliasutusele pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. 3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva riigi tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 26 Transiidimenetlus Kui tooted sisenevad artiklites 3 ja 4 osutatud riiki või territooriumile, mis ei ole nende päritolumaa, algab täiendav neljakuuline kehtivusaeg päevast, mil transiidiriigi tolliasutus kannab liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7:

– sõna „transiit“; – transiidiriigi nime; – ametliku templi, mille näidis on eelnevalt esitatud Euroopa Komisjonile artikli 36 kohaselt; – nende märgete kuupäeva. Artikkel 27 Päritolutõendi esitamine Päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele selles riigis sätestatud korras. Kõnealune tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget, samuti seda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. Artikkel 28 Importimine osasaadetistena Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegli 2 punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetistena, esitatakse tolliasutusele selliste toodete kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.

Artikkel 29 Päritolutõendi esitamisest vabastamine 1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või nimetatud dokumendile lisatud paberilehel. 2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. 3. Lisaks ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot. Artikkel 30 Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 1. Artikli 3 lõike 1, artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 kohaldamisel tõendatakse Ida- või Lõuna-Aafrika riigist, ühendusest, muust AKV riigist, ÜMTst või muudest riikidest, mille suhtes päritolu kumulatsiooni kohaldatakse, pärit materjalide käesoleva protokolli kohast päritolustaatust liikumissertifikaadiga EUR.1 või tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V A lisas ja mille eksportija esitab selles riigis või ühenduses, kust materjalid tulevad. 2. Artikli 3 lõike 4 ja artikli 4 lõike 4 kohaldamisel tõendatakse Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, ühenduses, muus AKV riigis või ÜMTs toimunud tööd või töötlust tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V B lisas ja mille eksportija esitab selles riigis või ühenduses, kust materjalid tulevad. 3. Tarnija esitab iga materjalisaadetise kohta eraldi deklaratsiooni seda saadetist käsitleval arvel või selle lisas või saatelehel või mõnel muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida.

4. Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil. 5. Tarnija deklaratsioonile kirjutab tarnija oma originaalallkirja käsitsi. Kui arve ja tarnija deklaratsioon koostatakse elektroonilisel andmetöötlusviisil, ei pea tarnija deklaratsiooni siiski käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on identifitseeritud viisil, mis rahuldab selle riigi tolliasutust, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi tolliasutus võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused. 6. Tarnija deklaratsioonid esitatakse selle eksportiva riigi tolliasutusele, kellelt taotleti liikumissertifikaati EUR.1. 7. Deklaratsiooni koostav tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi tolliasutuse taotluse korral, kus deklaratsioon on koostatud, kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged. 8. Enne käesoleva protokolli jõustumiskuupäeva vastavalt Cotonou lepingu 1. protokolli artiklile 26 koostatud tarnija deklaratsioonid ja teabesertifikaadid jäävad kehtima. Artikkel 31 Tõendavad dokumendid Artikli 19 lõikes 3 ja artikli 23 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid saab käsitada Ida- või Lõuna-Aafrika riigist, ühendusest või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja et need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised: a) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises; b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, ühenduses või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riikliku õiguse kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, ühenduses või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil ja mis on välja antud või koostatud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, ühenduses või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riikliku õiguse kohaselt; d) liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, ühenduses või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil kooskõlas käesoleva protokolliga. Artikkel 32 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 19 lõikes 3 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. 2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 23 lõikes 3 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. 3. Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja arve, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, samuti artikli 30 lõikes 7 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. 4. Eksportiva riigi tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 19 lõikes 2 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. 5. Importiva riigi tolliasutus säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat. Artikkel 33

Lahknevused ja vormistusvead 1. Kui päritolutõendil ja dokumentides, mis esitatakse tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi andmetes, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele. 2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust. Artikkel 34 Eurodes väljendatud summad 1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 23 lõike 1 punkti b ja artikli 29 lõike 3 kohaldamisel igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad Ida- või Lõuna-Aafrika riigi, ühenduse liikmesriikide ning artiklites 3, 4 ja 5 nimetatud muude riikide või territooriumide omavääringus. 2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 23 lõike 1 punkti b või artikli 29 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summale. 3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile iga aasta 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab vastavad summad kõigile asjaomastele riikidele. 4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 %. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Ühenduse või Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide taotluse korral vaatab tollikoostöö komitee eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub tollikoostöö komitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. V JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 35 Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 1. Käesoleva protokolli tähenduses Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest või ühendusest pärit toodetele võimaldatakse tollideklaratsiooni esitamisel lepingust tulenevaid soodustusi üksnes tingimusel, et nende eksport toimub kuupäeval või alates kuupäevast, kui eksportiv riik täidab lõikes 2 kehtestatud sätteid. 2. Pooled kohustuvad kehtestama: a) käesolevas protokollis sätestatud reeglite ja toimingute rakendamiseks ja jõustamiseks vajalikud riiklikud ja piirkondlikud korraldused, sealhulgas vajaduse korral artiklite 3, 4 ja 5 kohaldamiseks vajalikud korraldused; b) haldusstruktuurid ja -süsteemid, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse asjakohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks ning käesoleva protokolli muude tingimuste täitmiseks. Pooled edastavad artiklis 36 osutatud teabe.

Artikkel 36 Tolliasutuste poolt pooltele edastatav teave 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ja ühenduse liikmesriigid esitavad üksteisele vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjoni ja COMESA sekretariaadi kaudu liikumissertifikaatide EUR.1 ja arvedeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide väljaandmise ja kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid ning templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes selliste sertifikaatide väljaandmiseks. Liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone või tarnija deklaratsioone võetakse sooduskohtlemise võimaldamiseks vastu alates kuupäevast, mil vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjon ja COMESA sekretariaat kõnealuse teabe kätte saavad. 2. Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ja ühenduse liikmesriigid teavitavad üksteist viivitamata kõikidest muudatustest lõikes 1 osutatud andmetes. 3. Lõikes 1 osutatud asutused tegutsevad asjaomase riigi valitsuse volitusel. Kontrolli eest vastutavad asutused on asjaomase riigi valitsusasutused. Artikkel 37 Vastastikune abi 1. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühendus, Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muud riigid üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu, kontrollides liikumissertifikaatide EUR.1, arvedeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust. 2. Ametiasutused, kelle poole pöördutakse, esitavad asjakohase teabe tingimuste kohta, mille alusel toode on valmistatud, eelkõige tingimuste kohta, mille alusel on eri Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides, ühenduses ning artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muudes asjaomastes riikides järgitud päritolureegleid. Artikkel 38

Päritolutõendi õigsuse kontroll 1. Päritolutõendite järelkontrolli tehakse riskianalüüsi alusel pisteliselt või siis, kui importiva riigi tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises. 2. Lõike 1 rakendamisel tagastab importiva riigi tolliasutus eksportiva riigi tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral kontrolli taotlemise põhjused. Järelkontrollitaotluse tõendamiseks esitatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed. 3. Kontrolli teeb eksportiva riigi tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija või tootja raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. 4. Kui importiva riigi tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud. 5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada Ida- või Lõuna-Aafrika riigist, ühendusest või artiklites 3, 4 ja 5 osutatud muust riigist pärinevana ning kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele. 6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel. 7. Kui kontrollimisest või muust olemasolevast teabest nähtub, et käesoleva protokolli sätteid on rikutud, teostab või korraldab eksportiv riik omal algatusel või importiva riigi taotlusel piisavalt kiire uurimise, et selliseid rikkumisi tuvastada ja ära hoida; selleks võib asjaomane eksportiv riik kutsuda importivat riiki kontrollimises osalema. Artikkel 39

Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll 1. Tarnija deklaratsioone kontrollitakse riskianalüüsi alusel pisteliselt või siis, kui selle riigi tolliasutusel, kus deklaratsiooni põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud arvedeklaratsioon, on põhjust kahelda dokumendi ehtsuses või seal esitatud andmete õigsuses. 2. Tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostamisriigi tolliasutus annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli VI lisas. Teise võimalusena võib sertifitseerimisasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et eksportija esitaks deklaratsiooni koostamisriigi tolliasutuse väljaantud teabesertifikaadi. Teabesertifikaadi välja andnud tolliasutus säilitab selle koopiat vähemalt kolm aastat. 3. Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Nendest tulemustest peab selguma, kas tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama tolliasutusel otsustada, kas ja millises ulatuses saab tarnija deklaratsiooni arvesse võtta liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiseks või arvedeklaratsiooni koostamiseks. 4. Kontrollimise korraldab selle riigi tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Selleks on tolliasutusel õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab tarnija deklaratsiooni õigsuse kontrollimiseks asjakohaseks. 5. Kõik liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis on välja antud või koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks. Artikkel 40 Vaidluste lahendamine Kui seoses artiklites 38 ja 39 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks tollikoostöö komiteele. Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt. Artikkel 41

Karistused Karistus määratakse igale isikule, kes koostab või laseb koostada toodete sooduskohtlemise saamiseks valeandmeid sisaldava dokumendi. Artikkel 42 Vabatsoonid 1. Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ja ühendus võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi või tarnija deklaratsiooni alusel kaubastatavaid tooteid, mida vedamise käigus hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei asendata muude kaupadega ning et nendega ei tehta muid toiminguid peale nende, mis on mõeldud toodete riknemise vältimiseks. 2. Kui Ida- või Lõuna-Aafrika riigist või ühendusest pärit tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikest 1 eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolli sätetega. Artikkel 43 Tollikoostöö komitee

1. Moodustatakse tollikoostöö komitee, edaspidi „komitee“, kelle ülesandeks on teha halduskoostööd, et käesolevat protokolli kohaldataks nõuetekohaselt ja ühtemoodi, ning täita kõiki muid tollialaseid ülesandeid. 2. Komitee vaatab korrapäraselt läbi päritolureeglite kohaldamise mõju Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele, eeskätt vähim arenenud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele, ning soovitab majanduspartnerluslepingu komiteele asjakohaseid meetmeid. 3. Komitee võtab vastu otsuseid päritolu kumulatsiooni kohta artiklis 5 sätestatud tingimustel. 4. Komitee võtab vastu otsuseid käesolevast protokollist tehtavate erandite kohta artiklis 44 sätestatud tingimustel. 5. Komitee kohtub korrapäraselt ning kohtumiste päevakorra lepivad Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ja ühendus eelnevalt kokku. 6. Komiteesse kuuluvad ühelt poolt ühenduse liikmesriikide eksperdid ja tolliküsimuste eest vastutavad komisjoni ametnikud ning teiselt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riike esindavad eksperdid ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide piirkondlike rühmade tolliküsimuste eest vastutavad ametnikud. Komitee võib vajaduse korral kasutada asjatundjate abi. Komitee eesistujaks on pooled vaheldumisi. Artikkel 44 Erandid 1. Tollikoostöö komitee, käesolevas artiklis edaspidi „komitee“, võib teha käesolevast protokollist erandeid, kui olemasolevate majandusharude areng või uute loomine Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides seda õigustab. Asjaomane Ida- või Lõuna-Aafrika riik või asjaomased Ida- või Lõuna-Aafrika riigid teavitavad enne komiteelt erandi taotlemist või selle taotlemise ajal ühendust erandi taotlemisest ja esitavad selle põhjused vastavalt lõikele 2. Ühendus kiidab heaks kõik Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide taotlused, mis on käesoleva artikli kohaselt põhjendatud ja mis ei saa mõnele ühenduse väljakujunenud majandusharule tõsist kahju tekitada. 2. Eranditaotluste läbivaatamise hõlbustamiseks komitees esitab taotlev Ida- või Lõuna-Aafrika riik või esitavad taotlevad Ida- või Lõuna-Aafrika riigid koos taotlusega käesoleva protokolli VII lisas esitatud vormis oma taotluse põhjendamiseks võimalikult täieliku teabe, eelkõige allpool loetletud andmed:

– valmistoote kirjeldus; – kolmandatest riikidest pärinevate materjalide laad ja kogus; – Ida- või Lõuna-Aafrika riikidest või artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest või territooriumidelt pärit materjalide või seal töödeldud materjalide eripära ja kogus; – tootmisprotsessid; – lisandväärtus; – asjaomase ettevõtte töötajate arv; – eeldatav ekspordimaht ühendusse; – toormaterjalide muud võimalikud tarneallikad; – taotletava kestuse põhjus, võttes arvesse uute tarneallikate leidmiseks tehtud jõupingutusi; – muud tähelepanekud. Samu reegleid kohaldatakse ka kõikide pikendamistaotluste suhtes. Komitee võib vormi muuta.

3. Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist: a) asjaomase Ida- või Lõuna-Aafrika riigi või riikide arengutase või geograafiline asukoht; b) juhtumid, mil olemasolevate päritolureeglite kohaldamine avaldaks olulist mõju Ida- või Lõuna-Aafrika riigi või riikide olemasoleva majandusharu suutlikkusele jätkata eksporti ühendusse, osutades konkreetselt juhtumitele, mil selline mõju võib viia kõnealuse majandusharu sulgemiseni; c) erijuhtumid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult. 4. Iga juhtumit tuleb uurida, et teha selgeks, kas probleemi saaks lahendada päritolu kumulatsiooni käsitlevate reeglitega. 5. Peale selle, kui eranditaotlus puudutab vähim arenenud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki või Ida- või Lõuna-Aafrika saareriiki, vaadatakse taotlus läbi heasoovlikult, võttes eelkõige arvesse: a) tehtava otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning eelkõige mõju tööhõivele; b) vajadust kohaldada erandit teatava aja jooksul, pidades silmas asjaomase Ida- või Lõuna-Aafrika riigi konkreetset olukorda ja raskusi. 6. Taotluste läbivaatamisel võetakse iga juhtumi puhul eelkõige arvesse võimalust anda päritolustaatus toodetele, mis sisaldavad materjale naaberarengumaadest, vähim arenenud maadest või sellistest arengumaadest, millel on ühe või mitme Ida- või Lõuna-Aafrika riigiga erisuhted, kui suudetakse sisse seada rahuldav halduskoostöö. 7. Ilma et see piiraks lõigete 1–6 kohaldamist, tehakse erand juhul, kui asjaomases Ida- või Lõuna-Aafrika riigis kasutatud päritolustaatuseta toodetele lisandunud väärtus moodustab vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, kui erand ei põhjusta mõnele ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi majandusharule suurt kahju.

8. Ilma et see piirakse lõigete 1–7 kohaldamist ning lisaks nendele lõigetele tehakse tuunikalakonservide ja tuunikalafilee suhtes erandid 8 000 tonni suuruse aastase kvoodi ulatuses tuunikalakonservide puhul ning 2 000 tonni suuruse aastase kvoodi ulatuses tuunikalafilee puhul. Kooskõlas eespool nimetatud kvootidega esitavad Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid selliste eranditega seotud taotlused komiteele, kes teeb kõnealused erandid automaatselt ja jõustab need oma otsusega. 9. Komitee võtab vajalikud meetmed, et tagada eranditaotluse otsuse tegemine võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 75 tööpäeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Ühendust esindav komitee kaasesimees taotluse kätte saab. Kui ühendus ei teata Ida- või Lõuna-Aafrika riigile selle ajavahemiku jooksul oma seisukohast seoses taotlusega, loetakse taotlus heakskiidetuks. 10. a) Erand kehtib komitee kindlaksmääratud ajavahemiku, üldjuhul viis aastat. b) Erandiotsuses võib ette näha erandi uuendamise ilma komitee uue otsuseta, tingimusel et asjaomane Ida- või Lõuna-Aafrika riik või riigid esitavad kolm kuud enne iga tähtaja lõppu tõendid selle kohta, et nad ei suuda endiselt täita protokolli tingimusi, millest nende suhtes erand on tehtud. Kui pikendamisele esitatakse vastuväide, vaatab komitee selle võimalikult kiiresti läbi ja otsustab, kas erandit pikendada. Komitee tegutseb lõikes 9 sätestatud korras. Võetakse kõik vajalikud meetmed, et vältida katkestusi erandi kohaldamises. c) Punktides a ja b osutatud ajavahemikel võib komitee erandi rakendamise tingimused läbi vaadata, kui erandi tegemise otsuse aluseks olnud tegurid on oluliselt muutunud. Pärast läbivaatamist võib komitee otsustada muuta oma otsuse tingimusi seoses erandi ulatusega või muid varem kehtestatud tingimusi. VI JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artikkel 45 Eritingimused 1. Käesolevas protokollis kasutatav mõiste „ühendus“ ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste „ühendusest pärit tooted“ ei hõlma Ceutast ja Melillast pärit tooteid.

2. Otsustades, kas Ceutasse ja Melillasse importimisel võib tooteid käsitada Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärinevana, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid mutatis mutandis. 3. Kui Ceutas, Melillas või ühenduses täielikult saadud või toodetud tooted läbivad töö või töötluse Ida- või Lõuna-Aafrika riigis, käsitatakse neid täielikult Ida- või Lõuna-Aafrika riigis saaduna või toodetuna. 4. Ceutas, Melillas või ühenduses toimunud tööd või töötlust käsitatakse Ida- või Lõuna-Aafrika riigis toimununa, kui materjalid läbivad edasise töö või töötluse Ida- või Lõuna-Aafrika riigis. 5. Lõigete 3 ja 4 rakendamisel ei käsitata töö või töötlusena käesoleva protokolli artiklis 8 kirjeldatud ebapiisavaid toiminguid. 6. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina. VII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 46 Protokolli muutmine Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada käesoleva protokolli sätteid muuta.

Artikkel 47 Lisad Käesoleva protokolli lisad moodustavad selle lahutamatu osa. Artikkel 48 Protokolli rakendamine Ühendus ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid võtavad käesoleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed. 1. protokolli I LISA

Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta Märkus 1. Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 7 tähenduses. Märkus 2. 1.Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on 3. või 4. veerus reegel. Kui mõnel juhul on 1. veeru kande ees „ex“, tähendab see, et 3. või 4. veeru reegel kehtib ainult 2. veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2.Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on 2. veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse 3. või 4. veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse 1. veergu koondatud rubriiki. 3.Kui loendis on erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab 3. või 4. veeru asjakohane reegel.

4.Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmanda veeru reeglit. Märkus 3. 1.Käesoleva protokolli artikli 7 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus ühenduse või Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide tehases. Näide. Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest“. Kui nimetatud sepis on sepistatud ühenduses valmistatud päritolustaatuseta valandist, on kõnealune sepis juba omandanud päritolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex 7224 kohta. Mootori väärtuse arvutamisel võib seda sepist käsitada päritolustaatusega tootena, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases või mõnes muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. 2.Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse omandamiseks vajaliku vähima töö või töötluse, mille ületamine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali võib kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3.Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegliga nähakse ette, et kasutada võib „mis tahes rubriigi materjale“, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muust rubriiki … kuuluvast materjalist“ tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, mille kirjeldus erineb loendi 2. veerus esitatud toote kirjeldusest. 4.Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide. Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib kas üht, teist või mõlemat. 5.Kui loendis esitatud reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.3 tekstiilide kohta.) Näide.

Rubriiki 1904 kuuluvaid toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. Näide.

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis – see tähendab kiu etapis. 6.Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4. 1.Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelses etapis olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui ei ole sätestatud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 2.Mõiste „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101 kuni 5105 kuuluvat lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarva, rubriikidesse 5201 kuni 5203 kuuluvat puuvillakiudu ja rubriikidesse 5301 kuni 5305 kuuluvaid muid taimseid kiude. 3.Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4.Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501 kuni 5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või nende jäätmeid. Märkus 5. 1.Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi 3. veerus olevaid tingimusi ühegi selle toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui need materjalid ei moodusta ühtekokku rohkem kui 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkused 5.3 ja 5.4.) 2.Märkuses 5.1 osutatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: –siid, –vill, –loomakarv, –loomavill, –hobusejõhv, –puuvill, –paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, –lina, –kanep, –džuut ja muud niintekstiilkiud, –sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, –kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, –sünteesfilamentkiud, –tehisfilamentkiud, –elektrit juhtiv filamentkiud,

–polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüfenüülsulfiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –polüvinüülkloriidist valmistatud sünteesstaapelkiud, –muud sünteesstaapelkiud, –viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud, –muud tehisstaapelkiud, –mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüeetrilõike, –mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüestrilõike, –rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga, –muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide. Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiud, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), moodustada kuni 10 % lõnga massist. Näide. Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapelkiudlõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), või villane lõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende kahe segu moodustada kuni 10 % riide massist. Näide.

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki liigitatud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng ise on segatoode. Näide. Kui kõnealune taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali, mistõttu selline taftingriie on segatoode. 3.Toodete puhul, mis sisaldavad „painduvaid polüeetrilõike sisaldavat mähitud või mähkimata polüuretaanlõnga“, on kõnealune piirmäär selle lõnga suhtes 20 %. 4.Toodete puhul, mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või südamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele liimiga, on kõnealune piirmäär selliste ribade suhtes 30 %. Märkus 6. 1.Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis tähistatud käesolevale sissejuhatavale märkusele viitava joonealuse märkusega, võib kasutada tekstiilkaunistusi ja -manuseid, mis ei vasta loendi 3. veerus asjakohaste valmistoodete suhtes ettenähtud reeglile, kui nende mass ei ületa 10 % kõikide sisalduvate tekstiilmaterjalide kogumassist. Tekstiilkaunistused ja -manused on klassifitseeritud gruppidesse 50–63. Voodrit ega vaheriiet ei käsitata kaunistuste või manustena. 2.Muust materjalist kui tekstiilist kaunistused ja -manused või muud kasutatud materjalid, mis sisaldavad tekstiili, ei pea vastama 3. veeru nõuetele, isegi kui need ei kuulu märkuse 3.5 kohaldamisalasse. 3.Märkuse 3.5 kohaselt võib päritolustaatuseta muust materjalist kui tekstiilist kaunistusi ja -manuseid või muid tekstiilisisalduseta tooteid siiski vabalt kasutada, kui neid ei saa valmistada 3. veerus loetletud materjalidest. Näiteks, kui loendi reegel ütleb, et teatava tekstiileseme, näiteks pluusi puhul tuleb kasutada lõnga, ei välista see metallesemete, näiteks nööpide kasutamist, sest neid ei saa valmistada tekstiilist. 4.Protsendireegli kohaldamisel tuleb sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse leidmisel arvesse võtta kaunistuste ja manuste väärtust. Märkus 7. 1.Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised: a)vaakumdestilleerimine; b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c)krakkimine; d)reformimine; e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f)protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g)polümeerimist; h)alküülimine; i)isomeerimist. 2.Rubriikide 2710, 2711 ja 2712 kohaldamisel on eritöötlused järgmised: a)vaakumdestilleerimine; b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c)krakkimine; d)reformimine; e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f)protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g)polümeerimist; h)alküülimine; i)isomeerimine; j)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); k)üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v. a filtreerimine; l)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on rohkem kui 20 baari ja temperatuuril vähemalt 250 °C, kasutades muid kui väävlitustavaid katalüsaatoreid, kusjuures vesinik on keemilises reaktsioonis aktiivne. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise koroonalahendusega. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.





1. protokolli II LISA

Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu muid osi.



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 01 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad peavad olema täielikult saadud või toodetud Grupp 02 Liha ja söödav rups Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 1 ja 2 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex grupp 03 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud; välja arvatud: Kõik kasutatavad grupi 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud Valmistamine, milles kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) 0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 3 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 3 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0307 Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud limused, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid limustest Valmistamine, milles kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0308 Muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide ja limuste Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 3 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex grupp 04 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) Valmistamine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kõik kasutatavad rubriigi 2009 marja- ja puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) peavad juba olema päritolustaatusega; – kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 05 Mujal nimetamata loomsed tooted välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine



Grupp 06 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Valmistamine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 07 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud Grupp 08 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Valmistamine, mille puhul: – kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud; – kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 09 Kohv, tee, mate ja vürtsid välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0910 Vürtsisegud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4)

Grupp 10 Teravili Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, rubriiki 0714 kuuluvad köögiviljad, söödavad juured ja mugulad ning puuviljad peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud ex 1106 Rubriiki 0713 kuuluv kuivatatud poetatud kaunviljadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine ex grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud ex1211 Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, jahutatud või külmutatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud ex121190 – muud taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad) (v.a ženšenni juured, kokalehed, magunavarred, efedra ja tonkaoad) Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: – taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud Valmistamine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest – muud Valmistamine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv – kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Valmistamine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) – kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): – tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muust rubriiki 1504 kuuluvast materjalist – muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) ex 1505 Rafineeritud lanoliin Valmistamine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: – tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muust rubriiki 1506 kuuluvast materjalist – muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4)

1507 kuni 1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: – soja-, maapähkli- (arahhise-), palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oiticicaõli, mürdivaha ja jaapanivaha, jojoobiõli fraktsioonid ning tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid – tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid – muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode Valmistamine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Valmistamine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 1511 ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada 1517 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Valmistamine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud või toodetud; – kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 1511 ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada ex grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest; välja arvatud: Valmistamine gruppi 1 kuuluvatest loomadest 1604 ja 1605 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 3 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast



HSi rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ex 1701 Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharo