ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.10.2005 
KOM(2005) 491 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS 
VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA 
VÄLISPOLIITILISE MÕÕTME STRATEEGIA 
 
ET 2   ET SISUKORD 
KOMISJONI TEATIS VABADUSEL, TURVAL ISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA 
VÄLISPOLIITILISE MÕÕTME STRATEEGIA KOHTA ...................................................... 1 
I. SISSEJUHATUS.......................................................................................................... 3 II. PROBLEEMID ............................................................................................................ 3 III. EESMÄRGID .............................................................................................................. 4 IV. KÜSIMUSED .............................................................................................................. 6 V. PÕHIMÕTTED............................................................................................................ 6 VI. POLIITIKAVAHENDID............................................................................................. 7 VII. NÄITEID TEGEVUSTEST ER INEVATES PIIRKONDADES................................. 9 
VIII. EDASPIDISED SAMMUD....................................................................................... 11 
 
ET 3   ET I. SISSEJUHATUS 
Lähtudes Haagi programmist, mi s käsitleb vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist 
Euroopa Liidus,1 märkis Euroopa Ülemkogu oma 16.–17. juuni 2005. aasta istungjärgul: 
Arvestades vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välise mõõtme kasvavat tähtsust, lisandub [Haagi 
programmi rakendamist käsitlevat tegevuskava] aasta lõpus selleteemaline strateegia, mille nõukogu peaks 
vastu võtma peasekretäri / kõrge esin daja ja komisjoni ettepanekul. 
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel raja neva ala põhiväärtuste edendamine on ELi 
sisejulgeoleku kaitsmiseks väga  oluline. Sellised ohud na gu terrorism, organiseeritud 
kuritegevus ja narkokaubandus saavad alguse ka väljaspool ELi. Seega on ELi jaoks väga 
tähtis töötada välja stra teegia koostöö tegemiseks kõigi välisriikidega. 
Käesolevas teatises antakse põgus ülevaade põh ilistest vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva alaga seotud välisprobleemidest, loetletakse ELi sellealaste välismeetmete 
eesmärgid, määratletakse lahendust vajavad ül emaailmsed probleemid, ELi käsutuses olevad 
vahendid ja asjakohaste meetmete valimise põhi mõtted, kirjeldatakse strateegia kohaldamist 
erinevates piirkondades ning esitatakse mõningaid soovitu si strateegia rakendamise 
lihtsustamiseks.  
II. PROBLEEMID 
2000. aasta juunis Feiras toimunud Euroopa Ülem kogu istungjärgul lepiti kokku prioriteetide, 
eesmärkide ja meetmete programmis, et arendada  vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva 
ala välispoli itilist mõõdet. Sellest ajast möödunud viie aasta j ooksul on töötatud välja lai valik 
vabadusel, turvalisusel ja õi gusel rajaneva ala tugevdamist toetavaid välismeetmeid 
kolmandate riikide ja piirkondadega , kelle arv aina suureneb.  
Alates 2000. aastast on ELi vabadusel, turvalisus el ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika 
saavutanud märkimisväärse küpsuse ja jõ udnud tasemele, mis vastab ELi kodanike 
probleemidele ja vajadustele. Tänu õigusaktide le, mis on võetud vastu rände ja varjupaiga, 
piirihalduse ja viisade, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitluse, uimastite, 
politsei- ja õiguskaitsealase koostöö, korrupt siooni, andmekaitse ning kriminaal- ja 
tsiviilasjade tehtava õigusalase koostöö vall as, on ühenduse õigus oluliselt edasi arenenud. 
Nimetatud õigusaktid loovad aluse laiaulat uslikuks koostööks kolmandate riikidega.  
Vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustega seot ud välistegevust viiakse edasi, et lahendada 
järgmised olulisemad välispoliitilised probleemid:  
• 11. septembril 2001, 11. märtsil 2004, 7. j uulil 2005 toimunud sündmused ja muud 
terrorirünnakud on tugevdanud ra hvusvahelisel tasandil tahet võidelda terrorismiga . Selle 
näitena võib tuua ELi 13. juuni 2005. aasta otsuse kiirendada terrorismivastase võitluse tegevuskava elluviimist.
2 EL pöördub kolmandate riikid e ning piirkondlike ja 
rahvusvaheliste organisatsioonide poole, et arendada ja süvendada  koostööd 
terrorismivastase võitluse alal. 
                                                 
1 Programm võeti vastu Euroopa Ülemkogu 4.–5. novembri 2004. aasta istungjärgul. 
2 Nõukogu 13. juuli 2005. aasta otsus. 
 
ET 4   ET • Aina raskemini tuvastatavaks m uutuva organiseeritud kuritegevuse , sealhulgas rahapesu ja 
muude finantskuritegude, ning piiriülese uimasti-, inim- ja  relvakaubanduse vastu saab 
võidelda ainult õiguskaitse- ja kohtualase koostöö tõhustamisega nii ELi siseselt kui 
väljaspool ning kolmandate riikide suutlikkuse arendamise toetamisega. 
• On oodata, et ebaseaduslik sisseränne  jätkub, muutes ELis vajalikuks igakülgse 
lähenemisviisi väljatöötamise. See lähenemi sviis peaks hõlmama mitte ainult selliseid 
teemasid nagu vastuvõtmine ja integratsioon, va id ka rände algpõhjuse id ja selle mõju 
päritolu- ja transiidiriikidele.  
• Selliste institutsioonide ebapiisav töö  nagu kohus ja õiguskaitseorganid loob nõrkades 
riikides ja probleemsetes piirkondades vaak umi, mida kasutab ära organiseeritud 
kuritegevus. EL toetab teatavates kolmanda tes riikides nõrkade või mittetoimivate 
õiguskaitseorganite muutmist nõuetekohaselt toimivateks institutsioonideks. 
• Vajadus õiguskindluse ja prognoositavuse järe le seoses piiriüleste tehingutega omandab 
üha laiemat kõlapinda. Selle probleemi lahe ndamine võib soodustada ettevõtete ja 
kodanike olukorda Euroopas ja parandada oluliselt laste kaitset kogu maailmas. 
III. EESMÄRGID 
Käesoleva teatise ee smärk on näidata, kuidas välistegevus justiits- ja siseasjades aitab 
kaasa Euroopa Liidu sisese vabadusel, turvalisus el ja õigusel rajaneva ala loomisele ning 
toetab samas Euroopa Lii du välispoliitilisi eesmärke , sealhulgas selliste väärtuste nagu 
vabadus, turvalisus ja õigus jagamist kolmanda te riikidega ja edendamist nendes riikides. 
Kuigi ELi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonda hõlmavad õigusaktid on olemas, 
koondab EL neid esimest korda kindlaksmääratud põhimõtete ja suuniste alusel strateegiaks. 
See strateegia peab moodustama lahutamatu os a ELi üldisest välispoliitikast, kuid selle 
raames tuleks tugevdada vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimusi. Ainult selgelt piiritletud põhimõtete ja prioriteetide alus el ja allpool esitatud eesmärke  järjepidevalt täites saab EL 
tõhusalt abistada kolmandaid riike ja lahendada  suurenevaid probleeme ja täita seega nende 
riikide ootusi. 
Vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustel on keskne koht nii rahvusva helise stabiilsuse kui 
ka ELi sise- ja välisjulgeoleku seisukohast. Vaba liikumise edendamine ELis, piiride üleüldine suurem avatus ja ülemaailmne in tegratsioon on lisanud rahvus vahelisele koostööle 
uue mõõtme. Tõhus piirihaldus on väga oluline võitluses selliste ohtude vastu nagu terrorism 
ja organiseeritud kuritegevus, aidates samas kaas a naaberriikide vahelistele headele suhetele. 
Sõltumatud ja tõhusad kohtud on samuti hädavaja likud õigusriigi toetamiseks ja inimõiguste 
kaitse tagamiseks ning nendevaheline koostöö on väga tähtis, et hõlbustada rahvusvahelisi 
kaubandustehinguid ja tagada kuriteos kahtlustav ate isikute kohtu ette toomine. Selleks, et 
tagada pagulaste kaitse, olenemata nend e asukohast, on vaja täielikult toimivaid 
varjupaigasüsteeme. Igasuguste terrorismi ja  organiseeritud kuritegevuse vormide vastu 
võitlemiseks ja kodanike igapäevase julgeoleku tagamiseks on olulised tõhusad ja mõjusad 
politseijõud, kes suudavad teha koostööd oma kolleegidega teistes riikides. Nende eesmärkide saavutamine nõuab nii komisjonilt kui ka nõukogu lt tõsist tööd, aega ja ühiseid jõupingutusi. 
On tähtis, et EL töötaks välja algatusi ja pakuks lahendusi üha suurenevale arvule 
probleemidele asjaomases valdkonnas. 
 
ET 5   ET Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva  alaga seotud koostöö kaudu toimuv õigusriigi 
edendamine väljaspool ELi on väga oluline selle  alla tugevdamiseks ELi sees. Üldiselt on 
jõutud arusaamisele, et ELi sise- ja välisjulg eolek on omavahel lahutamatult seotud. Riigid, 
mis tuginevad ühistele väärtustel e nagu hea haldustava, demokraa tia, õigusriik ja inimõiguste 
austamine, suudavad paremini ennetada oma ju lgeolekut ähvardava si seohu tekkimist ning on 
samuti võimelised tegema paremini koostööd, et võidelda ühiste rahvusvahe liste ohtudega, ja 
selleks altimad. Ka rahvusvaheline üldsus on pidanud eelmainitud põhimõtteid oluliseks 
aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel. Areng, julgeolek ja inimõigused toetavad 
üksteist. Õigusriigi tugevdamine ELi siseselt ja väljaspool seda ei ole eesmärk omaette, vaid 
oluline jätkusuutlikuks arenguks, ning sell e poole tuleb püüelda välismeetmete abil.  
ELi sees on arendatud välja laiaulatuslik vaba dusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala 
reguleeriv raamistik. Kuigi kõnealuse ala struktuur id on igas liikmesriig is loomulikult väga 
erinevad, võib see siiski olla kolmandatele riikidele inspiratsiooniallikaks. Julgeoleku ja stabiilsuse edendamisel on oluline koht vä lispoliitikal. Laienemine tähendab, et 
kandidaatriigid ja potentsiaalse d kandidaatriigid võtavad üle acquis  ning kujundavad ümber 
oma institutsioonid. Selliste institutsioonide  tugevdamine nagu kohus ja politsei annab 
kandidaatriikides otsustava pa nuse õigusriigi tugevdamisse ja inimõiguste järgmisse. Euroopa 
naabruspoliitikas osalejate koostöö aluseks on samuti need põhimõtted. 
ELil on võimalik veelgi tugevdada suutlikkus t ja koostööd kogu maailmas. Ei tasu oodata 
koheseid tulemusi, kuna kohtusüsteemi reformiks või toimiva varjupaiga süsteemi loomiseks 
kulub mitte kuid, vaid aastaid. Probleemid, mille ga EL, tema naaberriigid ja kogu ülejäänud 
maailm silmitsi seisab, on samas sarnased. ELi kogemused ja edusammud sellistes valdkondades nagu piiri- ja rändehaldus ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus 
kujutavad endast sarnaste probleemidega te gelevate kolmandate riikide jaoks kasulikku 
pidepunkti. 
EL peaks jätkama piirkondliku koostöö toetamist.  Piiriüleseid probleeme, näiteks ränne, 
piirihaldus ja organiseeritud kuritegevus, on sageli kõige lihtsam lahendada kooskõlastatud 
tegevuse kaudu piirkondlikul tasandil. Võttes ar ves oma kogemusi ning Ida-Euroopa, Lähis-
Ida ja sellise piirkondliku organi satsiooni nagu Aafrika Liidu riik ide ees seisvate probleemide 
olemust, peaks EL toetama selles valdkonnas piirkondlikku dialoogi ja koostööd kõnealuste 
piirkondadega vabaduse, turva lisuse ja õiguse küsimustes. 
Mitmepoolsete suhete valdkonnas on viimastel aastatel võetud vastu ol ulisi rahvusvahelisi 
õigusakte, mis toovad kaasa uuendusi (nt ÜR O rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse 
vastu võitlemise konventsioon  ja selle protokollid ning ÜRO korruptsioonivastane 
konventsioon), ning pööratud üha enam tä helepanu rahvusvaheliste standardite 
kehtestamisele, nagu näiteks rahapesuva stase töökonna soovitused. EL on vabaduse, 
turvalisuse ja õiguse küsimus tega seotud poliitika tuge vdamiseks valmis toetama 
mitmepoolset lähenemisviisi, et võtta endale rahvusvahelistes organisatsioonides aktiivsem 
roll ja soodustada täiend avate rahvusvaheliste doku mentide väljatöötamist. 
Tegelikult annab koostöö tugevdami ne ja suutlikkuse tõstmise to etamine kolmandates riikides 
juba tulemusi. Tihe koostöö Türgi ametiasutust ega ja kontrollitavate tarnete kasutamine on 
viimaste kuude jooksul viinud ELis erakordselt kõrge uimastit e konfiskeerimise tasemeni. EL 
teeb koostööd Marokoga, et tugevdada piirihaldus t ja juurutab mestiprojekti rahapesu ja 
inimkaubanduse valdkonnas. Piirihalduse missioon al ustab tööd detsembris, et aidata Ukraina 
ja Moldova ametiasutustel vä lja juurida salakaubandus ja muu ebaseaduslik kaubitsemine 
nendevahelisel piiril. P eagi kirjutatakse alla viisarežiimi lihtsustamist ja tagasivõtmist 
 
ET 6   ET käsitlevad lepingud Venemaaga, mis võimaldab kärpida seaduslikult re isivate isikute puhul 
tarbetut bürokraatiat ja samas kiirendab ebas eaduslike sisserändajate väljasaatmist. Need 
tegevused annavad juba üksikisikute jaoks mä rgatavaid tulemusi n ii ELi siseselt kui ka 
väljaspool; sellise strateeg ia vastuvõtmine võimaldab ELil suurendada jõupingutusi 
kõnealuses valdkonnas. 
IV. KÜSIMUSED 
Haagi programmis ja selle tegevuskavas,3 kus on ette nähtud üldine  alus suheteks kolmandate 
riikidega, sätestatakse mitu esmatähtsat valdkonda , samas kui valdkondlikud eesmärgid on 
esitatud spetsiaalsetes strateegiates ja tegevuskavades (nt terrorismivastase võitluse tegevuskava
4 ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse strateegiline kontseptsioon5).  
• Inimõigused:  inimõiguste edendamine kolmandates riikides vastavalt rahvusvahelistele 
nõuetele ja inimõiguste keskse koha tagamine õiguskaitsemeetmetes, selliste sõltumatute ja 
erapooletute kohtute väljaarendamine ja väljaõpe , kes kaitseksid inimõigusi ja õigusriiki.  
• Institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine:  õiguskaitseorganite ja nende 
rahvusvahelise koostöö võime tugevdamine, korruptsioonivastase võitluse tugevdamine 
ning valitsusasutuste tegevus e läbipaistvuse, vastutustu ndlikkuse ja usaldusväärse 
juhtimise toetamine.  
• Ränne, varjupaik ja piirihaldus:  rändehalduse ja pagulaste kaitse alase suutlikkuse 
tõstmine kolmandates riikides vastavalt ra hvusvahelisele õigusele,  nende operatiivse 
piirihaldusvõime toetamine,  dokumentide turvalisuse suurendamine, ebaseadusliku rände 
ennetamine, rände ja arengu koostoime toetamin e, püsilahenduste leidmise lihtsustamine 
pagulaste jaoks ja ebaseaduslike rä ndajate tagasisaatmise tagamine. 
• Terrorismivastane võitlus:  kolmandate riikide toetamine institutsioonide 
väljaarendamisel ja rahvusvaheliste õigusaktide  rakendamisel, koostöö nende riikidega, et 
uurida terroristide värbamist ja rahastam ist; ÜRO juhtrolli jätkuv toetamine; USAga 
olemasolevate suhete kasutamine koostöö tugevdamiseks. 
• Organiseeritud kuritegevus, sealhulgas in imkaubandus ja kauplem ine uimastite ja 
inimorganitega, võltsimine, majandus- ja  finantskuriteod ja küberkuriteod:  
institutsioonilise suutlikkuse väljaarendamise toetamine ja operatiivkoostöö arendamine. 
V. PÕHIMÕTTED 
Kolmandatele riikidele suunatud poliitikas  tuleb juhinduda järgmistest põhimõtetest: 
• Geograafiliste prioriteetide määramine:  prioriteedid tuleb kehtestada laienemise, 
välissuhete ja arengupoliitika raames ja võtta arvesse ELi erisuhteid kolmandate riikide ja 
piirkondadega. Selleks arendatakse esmatäht sate riikidega, nagu kandidaatriigid või 
naaberriigid, välja mitmekülgsed tege vuspõhimõtted, mis hõlmavad kõiki vabaduse, 
                                                 
3 KOM(2005)184, 10.6.2005. 
4 Võeti vastu Euroopa Ülemkogu istungjärgul juunis 2004. 
5 KOM(2005)232, 2.6.2005. 
 
ET 7   ET turvalisuse ja õiguse aspekte, muude r iikide puhul aga keskendutakse konkreetsetele 
küsimustele.  
• Erinevuste arvestamine:  ei ole olemas alati sobivat st rateegiat. Iga r iigi ja piirkonna 
konkreetse olukorra arvestamiseks on vaja  läheneda neile individuaalselt.  
• Paindlikkus:  kavandamisel peab säilima piisav pai ndlikkus, et EL oleks kriisiolukordades 
või muutuste korral võimeline kiiresti reageerima uutele prioriteetidele. 
• Eri sambaid hõlmava tegevuse kooskõlastamine:  vabaduse, turvalisuse ja õigusega 
seotud välispoliitiline tegevus hõlmab mõni kord mitut sammast ega jää ainult ühenduse 
pädevusse kuuluvatesse valdkondadesse, vaid ul atub ühise välis- ja julgeolekupoliitika või 
politsei- ja õigusealase koostöö valdkonda, mistõttu nõukogu ja komisjon peavad oma 
tegevust tihedamini kooskõlastama, et tagada ELi välispoliitika sidusus. Ühenduse pädevus kolmandate riikidega läbirääkimiste alal peab säilima. 
• Partnerlus: Vastavalt ELi laienemise, välissuhete  ja arengupoliitika aluspõhimõtetele 
tuleb vabaduse, turvalisuse ja õiguse küs imustes tehtavat koostööd arendada tihedas 
partnerluses kolmandate riikidega, austades omavastutuse põhimõtet.  
• Välistegevuse olulisus:  vabadusel, turvalisusel ja õi gusel rajaneva ala loomiseks 
ettenähtud sisemeetmed ja selle toetam iseks mõeldud välismeetmed peaksid olema 
omavahel selgelt seotud vastav alt poliitilistele suunistele,  mille Euroopa Ülemkogu juunis 
2005 vastu võttis. 
• Lisandväärtus:  liikmesriikide ja komisjoni va heline korrapärane teabevahetus 
kolmandates riikides võetavate meetmete koht a on väga oluline, et vältida meetmete 
kattumist või dubleerimist ja tagada  nende vastastikune täiendavus.  
• Võrdlev hindamine:  kõik meetmed peavad hõlmama hindamismehhanismi, et hinnata 
kolmandates riikides tehtud edusamme ja m eetmete olulisust ELi välispoliitiliste 
eesmärkide seisukohast. 
VI. POLIITIKAVAHENDID 
ELi kasutuses olev lai polii tikavahendite valik on oluline, kuna see võimaldab ELil 
kohandada väliskoostööd vastavalt iga riigi oluk orrale. Kolmandate riikidega tehtava koostöö 
hulka kuulub järgmiste vahendite si dus ja kooskõlastatud kasutamine. 
(1)  Kahepoolsed lepingud 
Assotsieerimis- või partnerlus- ja koostöölep ingud, sealhulgas vabaduse, turvalisuse ja õiguse 
küsimusi käsitlevad sätted, viisarežiimi lihts ustamise lepingud, vastastikuse õigusabi ja 
väljaandmise alased lepingud. 
Viisarežiimi lihtsustamise leping on mõne de riikide jaoks olu line küsimus. Praegu 
valmistatakse ette strateegiat seoses tagasivõtupoliitikaga. 
(2)  Laienemis- ja ühi nemiseelne protsess 
Laienemisprotsess Horvaatia ja Türgiga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess Lääne-
Balkani riikidega hõlmab vabaduse, turva lisuse ja õigusega seotud prioriteete. 
 
ET 8   ET (3) Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad 
Ukraina, Moldova, Maroko, Tuneesia, Iisraeli, Jordaania ja Palestiina omavalitsusega on 
sõlmitud tegevuskavad, mis hõlmavad paljusid vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud 
küsimusi, ning samasuguseid tegevuskavasid tööt atakse välja Egiptuse, Liibanoni, Armeenia, 
Aserbaidžaani ja Gruusiaga.  
(4)  Piirkondlik koostöö 
Sellised piirkondlikud organisatsioonid nagu Läänemeremaade koostöörühm, Aasia ja 
Euroopa riikide vahelised kohtumised ning Eur oopa ja Vahemere piirkonna partnerlus toovad 
kokku vabaduse, turvalisuse ja õigusega seotud ühist huvi pakkuvate küsimustega tegelevaid 
osapooli. 
(5)  Erikord 
USA puhul kuuluvad vabaduse, turv alisuse ja õiguse küsimused uue atlandiülese tegevuskava 
alla, kuid nendega tegeletakse ka ministrite tasandil piiride ja transpordi turvalisuse üle peetava spetsiaalse poliitilise dialoogi raames . Kanada, Austraalia, Jaapan ja Hiinaga 
arutatakse kõnealuseid küsimusi horisontaalse dialoogi raames. Vabadus e, turvalisuse ja 
õiguse küsimustes toimuvad ministrite tasandil kohtumised Venemaaga (alaline koostöönõukogu), Ukrainaga ja Lään e-Balkani riikide foorumiga.  
(6)  Operatiivkoostöö 
Europol, Eurojust, Euroopa Politseikolledž ja liikmesriikide välispiiril tehtava 
operatiivkoostöö juhtimise agentuur töötavad välja lepingud ja töökorra ametikaaslastega 
kolmandates riikides. Mõnedes kolmandates riik ides luuakse liikmesriikidest pärit sidet 
pidavate ametnike võrgustikke.  
(7)  Institutsioonide väljaare ndamine ja mestiprojektid 
Paljude kolmandate riikide puhul on kesksel kohal nende institutsioonide ja institutsioonilise 
suutlikkuse väljaarendamine. Suutlikkuse väljaa rendamiseks on väga kasulikud liikmesriikide 
institutsioonide ja neile vastavate kolmandate ri ikide institutsioonide vahelised mestiprojektid, 
samas kui lähetatud eksperdid saav ad anda nõu konkreetsetes küsimustes. 
(8)  Arengupoliitika 
Arengupoliitika on tõhus pikaajaline lahendus vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna 
probleemidele. Komisjoni ettepanekus uue ELi arengupoliitika kohta nime tatakse haldust ja 
inimõigusi kui täiendavaid eesmärke peaeesmärgi, vaesuse vähendamise, kõrval.
6 
(9) Välisabiprogrammid 
Vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimus tega seotud projekte rahastatakse 
välisabiprogrammide raames (nt CARD S, TACIS ja MEDA). Vastavalt uutele 
finantsperspektiividele sisaldavad välis poliitika valdkonnas kavandatavad õigusaktid 
asjakohaseid sätteid ka vabadus e, turvalisuse ja õigusega se otud meetmete kohta. Komisjon 
                                                 
6 KOM (2005)311, 13.7.2005 
 
ET 9   ET on pannud praeguse programmi AENEAS jätkamis eks ette rännet ja varjupaika käsitleva 
valdkondliku programmi, mis pakub abi rändehalduse alal.7 
(10)  Rahvusvahelised organisatsioonid 
EÜ-l ja liikmesriikidel on olu line koht rahvusvahelistes organi satsioonides (nt ÜRO pagulaste 
ülemkomissar, ÜRO kuritegevuse ja narkom aania vastu võitlemise keskus, Euroopa 
Nõukogu, rahapesuvastane töökond, Eraõiguse Üh tlustamise Rahvusvaheline Instituut, ÜRO 
rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjon, Haag i rahvusvahelise eraõiguse konverents), mis 
loovad hea pinnase ühiste väär tuste ja prioriteetide edenda miseks. EL ergutab kolmandaid 
riike ratifitseerima ja rakendama rahvusva helisi konventsioone, millest saab edaspidi 
rahvusvahelise koostöö nurgakivi.  
(11)  Järelevalve 
Hindamismehhanisme peaks kohandama vastava lt olude muutumisele.  Selle näiteks on 
praegu Euroopa partnerluslepingud Lääne-Balk ani riikidega, organi seeritud kuritegevuse 
vastane tegevuskava Venemaal, ELi ja Ukrain a vaheline justiits- ja siseasjade alane 
tegevuskava, kolmandate riikide ebaseadusliku sisse rände vastases võitluses kasutatav seire- 
ja hindamissüsteem, alamkomiteed ning ekspertide lähetamine.  
VII. NÄITEID  TEGEVUSTEST  ERINEVATES  PIIRKONDADES 
ELi vabadusel, turvalisusel ja õi gusel rajaneva ala välispoliitil ist mõõdet hõlmava strateegia 
põhimõtted on suures osas juba kindlaks määratud , eriti naaberriikid e puhul, kellega koostöö 
tihendamine on kõige loomulikum. Selline koostöö on laienenud kiiresti ka teistesse kolmandatesse riikidesse, s ealhulgas Indiasse, Hiinasse ja arengumaadesse.  
USAga  arendatakse ühistele väärtustele toetuvat tugevat julgeolekupartnerlust , milles on 
alates 11. septembrist 2001 kesk endutud terrorismivastasele võ itlusele. Suur osa sellest 
koostööst on seotud uute valdkondadega, nagu näiteks vastastikuse õigusabi ja 
väljaandmislepingud, ning tänu ühisele soovile  leida uutele probleemidele lahendus on 
atlandiülesed suhted vabaduse,  turvalisuse ja õiguse küsimus tes puhkenud õitsele. Kuna see 
koostöövaldkond on suhteliselt uus, on üha ol ulisem, et EL määratleks vastastikkuse 
põhimõtte alusel oma julgeolekuhuvid ning tao tleks aktiivselt oma poliitilisi eesmärke, 
näiteks viisavabastusprogrammi laiendami st kõikidele liikmesriikidele . Koostöövajadus 
piiride julgeoleku ja õiguskaitse alal pa kub EL-ile ja USA-le uusi koostöövõimalusi  
turvalisuse alal esinevate puuduste kõrvaldamiseks. 
Lääne-Balkani riikidega  tehakse tihedat koostööd, et muuta  piirkond stabiilsemaks  seoses 
nende riikide väljavaadetega ühineda Eur oopa Liiduga. EL toetab Lääne-Balkani riike 
stabiliseerimis- ja a ssotsieerimisprotsessi raames pr ogrammi CARDS kaudu, et parandada 
nende tulemusi neljas esmatähtsas valdkonnas : politsei- ja organiseeritud kuritegevus, 
integreeritud piirihaldus, kohtureform ning varjupaiga- ja rändeküsimused. Edusammud 
tagasivõtmist ja viisarežiimi lihtsustamist käsitlevate lepingute sõlmimisel annavad märku tõsisest soovist jätkata koostööd. 
Samuti on tekkinud koostöö, et te gelda konkreetsete probleemideg a, näiteks organiseeritud 
kuritegevusega. Selle raames on toimunud nä iteks prokuratuuridevahelise piirkondliku 
                                                
 
7 KOM(2005)324, 3.8.2005. 
 
ET 10   ET koostöö arendamine või rahapesuvastane koost öö. Muude meetmetega to etatakse oluliste 
institutsioonide väljaarendamist nendes riik ides, sealhulgas fina ntsteabeüksuste ja 
spetsiaalsete prokuröridest ja kohtunikest koosnevate rühm ade asutamine, et tegelda 
organiseeritud kuritegevuse juhtumitega. Täiendav koostöö Europoli, Eurojusti, 
rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitlus e piirkondliku keskuse (SECI) ja sidet 
pidavate ametnike võrgustikuga aitab EL il kasutada paremini oma politsei- ja 
kriminaalasjade alaseid koostöövahendeid selleks, et võidelda or ganiseeritud kuritegevuse 
vastu Lääne-Balkani riikides. 
Venemaa  puhul on vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimused muutunud strateegilise 
partnerluse  keskseks osaks, nagu näitab ulatuslik ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajanev ala , mida tuleb nüüd ka tegelikkuses rakendada  sellistes esmatähtsates 
valdkondades nagu õigusriik, võit lus terrorismi ja organise eritud kuritegevuse, sealhulgas 
rahapesu, korruptsiooni, inim- ja narkoka ubanduse vastu, andmekaitse, dokumentide 
turvalisus ning piirilepingud ja -haldus. Lisa ks loovad tihedamateks operatiivsidemeteks 
praktilise aluse mitmel tasemel toimuv ulat uslik dialoog, Europoli ja Venemaa vaheline 
leping, organiseeritud kuritegevuse vastane te gevuskava ning sidemed Eurojusti ja sidet 
pidavate ametnike võrgustikuga. Tagasivõtmist ja viisarežiim i lihtsustamist käsitlevate 
lepingute sõlmimine annab märku tõ sisest soovist jätkata koostööd  ja aitab ühtlasi 
pikemas perspektiivis kaasa viisavabaduse küsimuse arutamisele. 
Ukraina  puhul on üha tihedama koostöö põhjus eks laienenud ELi naaberriikide 
stabiliseerimine  ja reformide toetamine. EL edenda b Euroopa naabrus poliitika ja varsti 
ajakohastatava ELi ja Ukraina vahelise sise- ja justiitsasjade alase tegevuskava kaudu 
institutsioonide väljaarendamist, näiteks koht usüsteemi põhjalikku läbivaatamist, ning 
Euroopa nõuetele vastava piirihal duse ja varjupaigasüsteemi väljatöötamist. Institutsioonide 
reformi raames toetab komisjon näiteks Ukraina finantsteabeüksuse suutlikkuse 
väljaarendamist, mille eesmärk on aidata Ukrainal pääseda rahapesu töökonna mustast 
nimekirjast. Kavandatakse läbirääkimisi lepi ngu sõlmimiseks Eurojustiga. 
Läbirääkimised on juba käimas tagasivõtu küsimustes ja peagi loodetakse alustada 
läbirääkimisi viisarežiimi lihtsustamiseks. Prioriteedid vaadatakse ig al aastal läbi ministrite 
kolmikkohtumisel ja reformide rakendamist kajastatakse tulemustabelis. 
Vahemere piirkonna riikidega  suhtlemisel on põhilised eesmärgid hea haldustava ja 
õigusriigi tugevdamine  ning rändehalduse  ja julgeoleku  parandamine. Euroopa 
naabruspoliitika on andnud uue tõuke sellea lasele koostööle, mi s moodustas juba osa 
Barcelona protsessist. Rände-, politsei- ja õigusalase koostöö prog ramm kujutas endast 
piirkondlikul tasandil edusammu, kuna see toetas  institutsioonide suut likkuse väljaarendamist 
ja edendas ametnikevahelist koostööd, kinnita des seeläbi piirkondli ku koostöö kasulikkust. 
Koos ulatusliku tööprogrammiga, mille eesmärk on luua vastastikune koostöö õiguse, turvalisuse, rände ja sotsiaal se integratsiooni küsimustes, käivitatakse järgmisel Barcelona 
tippkohtumisel uus vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimuste piirkondlik programm ja 
tugevdatakse kõrgetasemelist di aloogi terrorismi küsimustes.  
Euroopa-Vahemere piirkonna riikide partnerluse kaudu toetatakse mitmes  riigis kahepoolsete 
suhete raames rände, kohtu- ja õiguskaits ealase koostöö projekte, mille hulka kuuluvad 
rahapesuvastased mestiprojektid Marokos ja kohtualased mestiprojekt id Jordaanias. Uute 
lepingute jõustumine loob sobiva õhkkonna koos tööks, sealhulgas terrorismi, organiseeritud 
kuritegevuse ja narkootikumide vastase võitluse ja lastekaitse küsimustes. Kuna ränne ja 
piirihaldus kuuluvad kõige päevakorralisemate küsimust e hulka, tuleks tugevdada 
partnerlust selles piirkonnas asuvate päritolu- ja transiidiriikidega. Tagasivõtulepingute 
 
ET 11   ET puhul on vaja saavutada rohkem edu ; samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et 
arendada edasi Liibüaga rände küsimuses peetavat dialoogi. 
VIII. EDASPIDISED  SAMMUD 
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva al a välispoliitilist mõõdet käsitleval strateegial on 
kaks eesmärki: esiteks aidata turvalise väliskeskkonna loomise teel kaasa vabadusel, 
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edukale  kujunemisele ELi sees  ning teiseks liikuda 
õigusriigi, demokraatlike väärtuste ja usaldusv äärsete institutsioonide edendamise teel ELi 
välispoliitika eesmärkide poole. 
Kolmandate riikidega tehtava koostöö valdkonnad on selgelt sä testatud Haagi programmis ja 
selle tegevuskavas. ELi kasutuse s on lai valik rakendusvahendei d, mida kasutatakse vastavalt 
konkreetse partnerriigi vajadustele.  
Väljaspool ELi õigusriigile kaasaaitamine on väga  oluline sise- ja välis julgeoleku, stabiilsuse 
ja arengu toetamiseks. Vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustega seotud välismeetmeid ei saa võtta kui iseseisvat po liitikavaldkonda. Need peavad moodustama keskse osa kogu ELi 
välispoliitikast.   
Strateegia rakendamise lihtsustamis eks tuleks astuda rida samme: 
Prioriteetide kehtestamine ja rakendamise jälgimine 
• Komisjon peaks kehtestama prioriteedid ja kavandama sobivad meetmed oma vastutusala 
raames. 
• Et lihtsustada praktiliste tulemuste võrdlemist kehtestatud eesmärkide ja prioriteetidega, 
peaks komisjon koostama koondülevaate ja  pidevalt rakendamist jälgima. 
• Kuna vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajane va ala välispoliitiline mõõde kasvab kiiresti 
ja suhted kolmandate r iikidega muutuvad tähtsamaks, peaks nõukogu vaatama 
korrapäraselt läbi saavutatud edusammud ja prioriteedid. 
Tõhusus ja sidusus 
• Tuleks parandada nõukogu geograafiliste töörühma de ja vabaduse, turvalisuse ja õigusega 
tegelevate rühmade koordineeritust . COREPERil on oluline roll välissuhete 
koordineerimisel kõnealustes küsimustes. 
• ELi välismeetmete sidusus:  Eri poliitikavaldkondade ja vahe ndite sidususe ja tõhususe 
tagamiseks EÜ tasandil on vaja parandada kooskõlastamist, pidades silmas komisjoni 
pädevust. Ühtlasi peavad sellesse ol ema aktiivselt kaasatud liikmesriigid.  
• Kiirreageerimine:  Lisaks institutsioonide väljaar endamise toetamisele pikemal 
ajavahemikul peab EL veelgi tõstma oma või met reageerida ootamatute vajaduste ja ohu 
tekkimise puhul kiiresti. EL peaks üha enamates olukordades olema võimeline andma kiiresti abi. 
• Rahvusvahelised organisatsioonid:
 komisjon peab osalema täieulatuslikult ja 
liikmesriikidega kooskõlastatult rahvusvaheliste organisatsioonide töös, et soodustada uute 
 
ET 12   ET vahendite väljatöötamist. Tuleks võtta sobi vaid meetmeid, et te advustada rohkem ELi 
tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides. 
• Piirkondlik koostöö:  Komisjon peab tegema suurem aid jõupingutusi, et edendada 
vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustes  piirkondlikku koostööd,  toetades selleks 
olemasolevaid organeid, näiteks Aafrik a Liitu, ning soodustades uusi algatusi 
piirkondades, kus koostöö on nõrk, näite ks Lähis-Ida ja Ida-Euroopa.