Brüssel 30.12.2004

KOM(2004)838 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb esiteks AKV-EÜ partnerluslepingu kohase arengurahastamiskoostöö mitmeaastast finantsraamistikku ja teiseks sellega seotud nõukogu otsuse ettepanekut, milles sätestatakse kuupäev, mille möödumisel 9. Euroopa Arengufondi vahendeid enam ei seota

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse tähtaeg 9. Euroopa Arengufondi (EAF) vahendite sidumiseks

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb esiteks AKV-EÜ partnerluslepingu kohase arengurahastamiskoostöö mitmeaastast finantsraamistikku ja teiseks sellega seotud nõukogu otsuse ettepanekut, milles sätestatakse kuupäev, mille möödumisel 9. Euroopa Arengufondi vahendeid enam ei seota

Kokkuvõte

2003. aasta oktoobris andis komisjon välja teatise, mis käsitleb Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide ja ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava koostöö täielikku lülitamist ELi eelarvesse, kutsudes nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles toetama Euroopa Arengufondi (EAF) lülitamist eelarvesse.[1] Euroopa Parlament on väljendatud oma poolehoidu eelarvesse lülitamisele, kuid Euroopa Liidu Nõukogu ei ole seni lõplikku seisukohta võtnud. Samal ajal palutakse nõukogu direktiivides, mis käsitlevad läbirääkimisi AKV-EÜ partnerluslepingu läbivaatamise üle, „teha vajalikke ettevalmistusi mõlema valikuvõimaluse – eelarvesse lülitamise ja 10. EAFi – tarvis“ ja viia läbirääkimised lõpule 28. veebruariks 2005.[2] Gaborones 7. mail 2004 toimunud AKV-EÜ ministrite nõukogu koosolekul kinnitati, et kuni eelarvesse lülitamist käsitlevat otsust ei ole vastu võetud, peaks komisjon välja pakkuma 10. EAFi loomise.

Väljapakutud eelarvesse lülitamine on lisatud 2007.–2013. aasta finantsperspektiividesse,[3] 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohaseid välisabi rahastamisvahendeid käsitlevasse teatisesse ning arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahendi ja stabiliseerimisvahendi loomist käsitlevate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste eelnõudesse.[4]

AKV-EÜ partnerluslepinguga nähakse ette, et tuleb hinnata, mil määral vahendeid on seotud ja välja makstud, et selle põhjal saaks hinnata vajadust uute vahendite järele pärast kehtiva, 2000.–2007. aastat hõlmava finantsprotokolli[5] aegumist. Lisaks sellele on EL täpsustanud, et selle vajaduse hindamisel tuleb täielikult arvesse võtta kuupäeva, mille möödudes 9. EAFi vahendeid enam ei seota.[6]

Seetõttu hinnatakse käesolevas teatises 9. EAFi tulemusi ja selgitatakse üksikasjalikult finantsperspektiive AKV-EÜ partnerluslepingu kohase arengu rahastamise koostöö vallas. Kokkuvõtvalt soovitatakse teatises nõukogul esiteks vastu võtta lisatud otsuse eelnõu, millega määratakse 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel 9. EAFi vahendeid enam ei seota, ja teiseks volitada komisjoni ametlikult edastama AKV riikide rühmale rahaline raamistik, mis on välja pakutud AKV-EÜ partnerluslepingu kohaseks koostööks arengu rahastamise vallas 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide raames.

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Liidul on eelisõigustega kaubandus- ja arengukoostöösuhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) arengumaadega AKV-EÜ partnerluslepingu alusel, mis sõlmiti 23. juunil 2000 Cotonous 20 aasta pikkuseks ajavahemikuks, mis algas 1. märtsil 2000.

Cotonou lepinguga hõlmatud koostööd arengu rahastamise vallas rahastatakse Euroopa Arengufondist (EAF) ja see määratakse igaks viieks aastaks kindlaks finantsprotokolliga. Esimese viieaastase finantsprotokolli (9. EAF) kogusumma, millele lisatakse eelmistest EAFidest edasi kantud jäägid, hõlmab 2000.–2007. aastat. See finantsprotokoll lisatakse Cotonou lepingule 1. lisana ja see moodustab lepingu lahutamatu osa.

Cotonou lepinguga nähti ette mõningad suured muutused AKV-EÜ koostöös, sealhulgas koostöövahendite arvu vähendamine, sekkumiste koondamine kesksetesse valdkondadesse ning kavandamise parendamine strateegiadokumentide ja mõõdetavate tulemusnäitajate abil.

Lähtudes seisukohast, et EAFi lülitamine eelarvesse tugevdaks veelgi eesmärke, mis on aluseks Cotonou lepingus sisalduvatele uuendustele, samuti sisemistele ümberkujundustele Euroopa Komisjoni abi kolmandatele riikidele toimetamise korralduses, ja et see aitaks kaasa nähtavamate, sidusamate ja tõhusamate Euroopa koostööpõhimõtete kujundamisele, esitas komisjon 2003. aasta oktoobris nõukogule ja Euroopa Parlamendile teatise, mis käsitleb AKV riikidega ja ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava koostöö täielikku lülitamist ELi eelarvesse. EAFi eelarvesse lülitamist käsitleti 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide koostamisel ja 2004. aasta septembris võttis komisjon seda arvesse 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide vastuvõtmise ettepaneku kohastes välisabi rahastamisvahendites.

Seni ei ole ELi Nõukogu võtnud eelarvesse lülitamise suhtes lõplikku seisukohta. Cotonou lepingu läbivaatamist käsitlevates läbirääkimisdirektiivides öeldakse, et sellise otsuse vastuvõtmiseni teeb komisjon vajalikke ettevalmistusi mõlema valikuvõimaluse – eelarvesse lülitamise ja 10. EAFi – tarvis . Gaborones 7. mail 2004 toimunud AKV-EÜ ministrite nõukogu koosolekul kinnitati, et kuni eelarvesse lülitamist käsitlevat otsust ei ole vastu võetud, peaks komisjon välja pakkuma 10. EAFi loomise. Olenemata sellest, kas abi antakse eelarve või EAFi raames, peaks AKV riikidele antava toetuse määr jääma samaks ja peegeldama 2007.–2013. aasta finantsperspektiivides sisalduvat ennustust. Siiski on komisjon praegu ja ka edaspidi veendumusel, et eelarvesse lülitamine on parem lahendus oma poliitilise nähtavuse ning suurema tõhususe, suurema reageerimisvalmiduse ja parema kulutasuvuse poolest. Sellest valikuvõimalusest saavad esimestena kasu AKV koostööpooled.

2. EAFi rahaline toimimine

Cotonou lepingus sätestatakse, et vajadust uute vahendite järele tuleb hinnata lähtudes sellest, kui suures ulatuses on 9. EAFi vahendeid seotud ja välja makstud, ja kuupäevast, mille möödumisel kõnealuseid vahendeid enam ei seota.[7]

[pic]

Nagu tabelis näidatud, toimis EAF 2003. aastal paremini kui kunagi varem. See soodne suundumus ei tulenenud ainult kordumatutest ühekordsetest tehingutest – eeskätt väljamaksete kasvu, mida täheldati ka eelnenud aastatel, kinnitavad esialgsed 2004. aasta näitajad. Need julgustavad tulemused saavutati sõltumata asjaolust, et koostööd teatavate AKV riikidega tõkestasid poliitiline ebakindlus ja keeruline poliitiline olukord ja/või loodusõnnetuste järelmõjud.

Arvestades seniseid varasemate EAFide jääkide edasikandeid (2,617 miljardit eurot) ja ELi veealase rahastamisvahendi käivitamiseks mõeldud „tingimusliku miljardi“ ühe osa (250 miljonit eurot) vabakslaskmist,[8] on koondatud 9. EAFi raames seni saadaval olevate vahendite kogusumma 15,367 miljardit eurot.

Sellest summast 4,855 miljardit eurot oli 2004. aasta septembri lõpuks juba seotud. Võttes arvesse täiendavaid kohustustega sidumisi, mida 2004. aasta viimaseks kvartaliks eeldati, jääb aasta lõpuks sidumata üksnes 9,345 miljardit eurot ehk keskmiselt 3,115 miljardit eurot aasta kohta 9. EAFi järelejäänud tähtaja raames. Arvestades rakendamisel olevate programmide vahendite sidumise tühistamisi, mis viimase viie aasta jooksul ulatusid keskmiselt 320–340 miljoni euroni aastas, on 9. EAFi eraldamata jääkide ärakasutamiseks vaja igal aastal eraldada kokku umbes 3,445 miljardit eurot. See on võrreldav viimase kahe aasta (2003. ja 2004. aasta) eraldiste keskmise aastakohase kogumäära ehk 3,656 miljardi euroga.

EuropeAid ajakohastas oma ennustusi,[9] toetades seisukohta, et 9. EAF, sealhulgas kõikide varasemate EAFide jäägid ja „tingimuslikust miljardist“ rahastatava veealase rahastamisvahendi esimene osamakse ehk 250 miljonit eurot, seotakse täielikult 2007. aasta ehk 9. EAFiga hõlmatud ajavahemiku lõpuks.

Sellest lähtudes teeb komisjon ettepaneku kehtestada 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel 9. EAFi järelejäänud vahendeid, mida haldab komisjon, ja intressitoetusi, mida haldab Euroopa Investeerimispank (EIP), enam ei seota.

3. FINANTSPERSPEKTIIVID PÄRAST 9. EAFI

Toetuse määr

AKV riikidele antava toetuse määr ei tohiks sõltuda valitavast rahastamisvahendist; see peaks olema sama, olenemata sellest, kas toetust antakse eelarve või EAFi raames. Siiski on selge, et kui eelarvesse lülitamist ei toimu ja säilitatakse kaks eraldi süsteemi, on eelarvet koormavad halduskulutused suuremad.

2004. aasta aprillis võttis Euroopa Parlament vastu EAFi eelarvesse lülitamist pooldava resolutsiooni, milles ta viitab taas „ vajadusele tagada..., et EAFile eelarvesse lülitamise järel eraldatavate vahendite üldsumma ei vähene “.

Arvestades, et lähiminevikus on EAFist antavate vahendite nimiväärtus stabiliseerunud ja 9. EAFi puhul tegelikult isegi vähenenud,[10] on AKV riigid mitu korda väljendanud muret toetuse edaspidise määra pärast, eeskätt eelarvesse lülitamise puhul.

Seetõttu pakutakse eelarvesse lülitamist käsitlevas teatises selgesõnaliselt välja, et EAFiga samaväärse rahalise raamistikuga, mis on eelarves AKV riikide jaoks ette nähtud, „ püütakse vähemalt säilitada kõnealusele piirkonnale praegu EAFi kaudu antava toetuse üldmäär, juhindudes seejuures ELi rahvamajanduse kogutulu üldisest muutumisest “.

2000.–2007. aastaks oli saadaval nimisummas ühtekokku 23,6 miljardit eurot, mis koosnes 9. EAFi allkirjastamisele eelnenud aasta lõpu seisuga varasemate EAFide sidumata jääkidest (9,8 miljardit eurot 1999. aasta lõpus)[11] ja 9. EAFi summast, sealhulgas tingimuslikust miljardist ja rakenduskuludest (13,8 miljardit eurot). Toimimist käsitleva ülevaate põhjal peab komisjon äärmiselt tõenäoliseks, et koondatud 9. EAFi raha, sealhulgas tingimuslik miljard, seotakse täielikult 2007. aasta lõpuks tänu ühenduse varasemast suuremale suutlikkusele siduda ja välja maksta EAFi vahendeid. Sama ajavahemiku rahvamajanduse kogutulu käsitleva komisjoni ennustuse põhjal moodustab see summa 0,031% EL-15 rahvamajanduse kogutulust ja on võrdne varasematest EAFidest nähtuva keskmise suutlikkusega EAFi vahendeid vastu võtta (täpsed näitajad on 2. lisas).

Monterreys toimunud arengu rahastamist käsitleva rahvusvahelise konverentsi ettevalmistamisel kinnitas 2002. aasta märtsis Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu oma tahet saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja lubas uurida iga ELi liikmesriigi puhul Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni („ÜRO“) seatud eesmärgi, 0,7% rahvamajanduse kogutulust, saavutamise võimalusi ja ajakava, kusjuures ÜRO vahe-eesmärgiks on saavutada 0,39% 2006. aastaks, milliseks aastaks peaks iga liikmesriik saavutama vähemalt 0,33% rahvamajanduse kogutulust. Arvestades, et enamik vaeseimatest riikidest kuulub AKV riikide hulka, tuleks ELi sidusa lähenemisviisiga aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ette näha vähemalt seda, et säilitatakse osatähtsus, mille ELi toetus AKV riikidele moodustab ELi rahvamajanduse kogutulust. AKV riikidele ELi antava toetuse iga edasine vähendamine suhtes ELi rahvamajanduse kogutuluga kujutaks endast olulist nihet ELi toetuse jaotusvõrgus: vähem ühenduse toetust ja rohkem kahepoolseid ja/või mitmepoolseid toetusvorme, kusjuures AKV riikidele ei tagata mingit toetusmäära.

Sellistes oludes eeldatakse väljapakutud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivides, et toetusmäär praegu EAFist rahastatavate meetmete puhul võrdub 0,031%ga ELi rahvamajanduse kogutulust[12] ja et nimetatud määraga toetus täiendab abi, mida juba antakse olemasolevate eelarveridade alt. Need eelarvevahendid, mida juba jaotatakse AKV riikidele, seonduvad peaasjalikult humanitaar- ja hädaabiga, Lõuna-Aafrikat käsitleva eelarvereaga ja mitmesuguste eriküsimusi käsitlevate eelarveridadega, nagu kindlustatus toiduainetega, kalanduskokkulepped, inimõigused ja kodanikuühiskond ning keskkonnaküsimused, ja nende vahendite summa on umbes 700 miljonit eurot aastas.

2007.–2013. aasta finantsperspektiivid

2004. aasta veebruaris saatis komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile laienenud Euroopa Liidu 2007.–2013. aasta poliitilisi väljakutseid ja eelarvevahendeid käsitleva teatise.[13] See teatis sisaldab põhimõtet, et koostöö AKV riikide ja ÜMTga lülitatakse ühenduse eelarvesse. Neid vaateid laiendati 2004. aasta juulis nõukogule ja Euroopa Parlamendile saadetud teatises 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta.[14] 29. septembri 2004. aasta teatises, mis käsitleb 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohaseid välisabi rahastamisvahendeid, kutsutakse nõukogu ja parlamenti üles vastu võtma väljapakutud määrus majandus- ja arengukoostöö rahastamisvahendi kohta, mis hõlmab praeguse EAFi põhitegevust, ja väljapakutud määrus stabiilsusvahendi kohta, mis hõlmab ka panust meetmetesse, mida praegu rahastatakse EAFist.[15]

Mis puutub välisabi käsitlevasse eelarverubriiki, siis põhinevad 2007.–2013. aasta finantsperspektiivid lihtsustatud ehitusel, mis koosneb kolmest uuest rahastamisvahendist, mis vastavad üldistele välissuhete valdkondadele: ühinemiseelse tegevuse põhimõtted, naaberriike käsitlevad tegevuspõhimõtted ja muude riikidega tehtava majandus- ja arengukoostöö toetamise põhimõtted. Neid kolme põhilist tegevuspõhimõtetest lähtuvat rahastamisvahendit täiendavad kolm horisontaalset rahastamisvahendit, et tegelda erivajadustega, eeskätt kriisiolukordades (olemasolevad makromajandusliku rahalise abi ja humanitaarabi rahastamisvahendid ning uus stabiliseerimisvahend). Nendest kuuest rahastamisvahendist saaksid AKV riigid toetust kolmest:

- arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahend, mis hõlmab kõiki riike, mis jäävad väljapoole ühinemiseks valmistuvatest riikidest ja naaberriikidest moodustuvat siseringi, pluss enamik horisontaalseid rahastamisvahendeid, mis keskenduvad peamiselt arengule. See hõlmab põhiosa AKV riikide toetuseks mõeldud rahalisest raamistikust, mida praegu rahastatakse EAFist. AKV riigid esindavad rohkem kui poolt selle rahastamisvahendi üldsummast ja neil on suur mõju selle arengualasele iseloomule;

- humanitaarabi rahastamisvahend, mis hõlmab Euroopa Ühenduse Humanitaarabi Ameti tegevust. Sellesse rahastamisvahendisse tehakse sissemakseid, et anda AKV riikidele humanitaar- ja hädaabi, mida praegu rahastatakse EAFist;[16]

- stabiliseerimisvahend, mis sisaldab ka rahu- ja julgeolekualasteks sekkumisteks mõeldud panust, mis tuleb toetusest, mida praegu rahastatakse EAFist, nagu näiteks Aafrika rahutagamisvahend.

Lisaks on finantsperspektiivide välisabi rubriigis eraldatud 4% tegevuskuludest rakenduskuludeks, võrreldes 1%, mis oli ette nähtud 9. EAFi lähtekavas, mis osutus ülesehituselt puudulikuks ega katnud võimu hajutamisest tulenevat kulude kasvu. Need rakenduskulud sisaldavad ka suurendatud eraldist põhjalikumaks jälgimiseks ja hindamiseks, mida on tarvis seetõttu, et viimastel aastatel on ühenduse abi andmisel mindud üle rohkem tulemustele suunatud juhtimisele.[17]

Kuigi ÜMTd on siiani alati arvatud EAFi arvutustesse, kuna need on hõlmatud sisekokkuleppega, ei kuulu need AKV riikide hulka ega ole hõlmatud finantsprotokolliga. Seetõttu ei käsitle käesolev teatis liikmesriikide panust ÜMTdele antavasse välisabisse. 9. EAFi kohaselt on ÜMTde osatähtsus EAFi kogusummast 1,27% (13,8 miljardist eurost 175 miljonit eurot). See suhteline osatähtsus on 2007.–2013. aasta finantsperspektiivides säilitatud.[18]

AKV-EÜ partnerluslepingu kohane mitmeaastane raamistik

Komisjon teeb ettepaneku määrata 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel 9. EAFi vahendeid enam ei seota; uusi kulukohustuste assigneeringuid on tarvis alles 1. jaanuarist 2008. 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide koostamise lähtealuste tõttu võib programmitöö tsükkel pikeneda viielt aastalt kuuele.[19] Selle eeliseks oleks vaheülevaatuse tasakaalustatum ajastus kolmanda aasta lõpus, mis võimaldaks eraldisi vajaduse korral suuremal määral ümber paigutada ja veelgi enam tõhustada kavandamist kõikides tegevuspõhimõtetest lähtuvates geograafilistes välisabi rahastamisvahendites.

Praeguse 9. EAFi käsitleva finantsprotokolliga võrdlemiseks väljendatakse finantsperspektiivid, mis käsitlevad EAFiga samaväärset toetust AKV riikidele, jooksevhindades, tuginedes komisjoni majanduskasvu- ja inflatsiooniennustusele, mida kasutatakse üldistes finantsperspektiivides.[20]

Üldiste finantsperspektiivide tarvis kasutatav ennustus põhineb eeldusel, et kohustustega sidumise määr suureneb järk-järgult ja jõuab suhtelise tipptasemeni aastatel, mis vahetult eelnevad ja järgnevad vaheülevaatusele, ning langeb tagasi keskmise suhtelise määrani tsükli viimasel aastal.[21] Seda ennustust põhjendatakse järgmiselt:

- kuna 2006. ja 2007. aastal keskendutakse eeskätt lõppülevaatusele, uue programmitsükli koostamisele ja lõpperaldiste tegemisele 9. EAFi raames enne väljapakutud lõppkuupäeva, 31. detsembrit 2007, on kohustustega sidumise määr uue mitmeaastase finantsraamistiku esimesel aastal tõenäoliselt keskmisest väiksem, vastupidiselt 9. EAFi raames toimunule;

- vaheülevaatuse käigus saadud kogemused kinnitavad, et vaheülevaatus sunnib vahendeid siduma enne ülevaatust;

- vahe- ja lõppülevaatusel vaadeldakse toimimist ja suutlikkust toetust vastu võtta ja nende tulemusel paigutatakse eraldisi ümber, mis kiirendab kohustustega sidumist veelgi;

- programmitsükli viimasel aastal saadakse kohustustega sidumisega lõpule ja tähelepanu pöördub taas järgmisele programmitsüklile.

AKV riikidele EAFiga samaväärset toetust käsitlevad finantsperspektiivid 2005.–2013. aastaks

miljonites eurodes, jooksevhindades |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004e | 2005e |

TOTAL managed by COM | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 |

of which (1) |

A. Special operations |

- STABEX | 373 |

- HIPC | 1 029 | 60 | 460 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 250 |

- Water facility | 3 | 247 |

Subtotal | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 |

(1) Also includes an amount of €105 million as special assistance to the DRC funded as a result of the Council Decision of 21 July 2003 to reallocate reimbursements of special loans managed by the EIB under previous EDFs.

(2) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment facility and interest subsidies).

Based on commitments at the end of August (€119 million), the EIB had to revise its forecasts for the implementation of the Investment Facility downwards for 2004 to €335 million (from an initial estimate of €500 million) but maintains its initial forecasts for 2005, based on the existing portfolio of contacts.

Disbursements

The Commission disbursed €2 427 million in 2003. This amount includes some special operations such as the €191 million transferred to a special account for Sudan under the Stabex instrument, and a further contribution to HIPC of €209 million and the contribution of €170 million to the Global Fund against Aids, Tuberculosis and Malaria, both funded from the intra-ACP reserves[27]. The EIB disbursed €4 million under the Investment Facility, which brought total disbursements for both institutions to €2 431 million.

Based on the assessment of the pipeline of ongoing projects and programmes and the payment situation at the end of September 2004, the level of disbursement is forecast to increase further in 2004 and 2005, even allowing for the impact of some €270 million of payments carried over from 2003 due to treasury constraints[28]. This confirms the structural nature of the improved disbursement performance. Only the payment forecasts for the EIB-managed funds had to be revised downwards as result of the lower-than-expected commitments under the Investment Facility.

DISBURSEMENTS | million € |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

TOTAL managed by COM | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 |

of which |

A. Special operations |

- STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 |

- HIPC | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 22 | 61 |

- Water Facility | 57 |

Subtotal | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 |

(1) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment Facility and interest subsidies).

The RAL (“Reste à Liquider”)

The ratio between the RAL (“Reste à Liquider” or the volume of unpaid balances on ongoing projects and programmes) and the yearly disbursement level is a useful indicator of project implementation. It is a proxy for the average remaining implementation time before closure of all ongoing projects and programmes. As the time horizon of a project on average is not longer than 4 years, a ratio significantly above this figure measures the relative gap between commitments and disbursements and may indicate serious delays and problems in implementation. While the ratio indeed grew gradually to reach 5,5 in 2000, the Commission managed to reduce it to 4,41 by the end of 2002 and 3,88 by the end of 2003 despite the high commitment rate that year. The ratio should further decrease over the next few years to less than 3,5.

Financial situation at the end of September 2004

The state of implementation of EDF resources for ACP countries is shown in the table below.

Available EDF resources for the ACP

(**) This figure anticipates the reallocation proposal COM(2004)208 approved by Council, for which ACP endorsement is expected in December. |

(***) The difference between the transfer from the previous EDFs and the changes to the 9th EDF is interest on non-transferred STABEX funds. |

Since the entry into force of the Cotonou Agreement, a total amount of €2 607million was transferred from the old EDFs to the 9th EDF[29]. With the partial release of the “conditional billion” for the launch of the EU Water Facility, total funding available under the consolidated 9th EDF to date is €15 367 million[30].

The total amount available for commitments for the last quarter of 2004 and the next three years, excluding the balances of the conditional billion, is €10 512 million net. Taking into consideration pending commitments and additional commitments expected in the last quarter of 2004, by year end only €9 345 million will remain uncommitted or on average €3 115 million per year over the remaining period of the 9th EDF. Considering the decommitments on ongoing programmes which averaged +/- €320-340 million over the last 5 years[31], the gross level of yearly commitments required to absorb the unallocated balances of the consolidated 9th EDF is approximately €3 445 million, including some €2 945 million for Commission-managed funds and €550 million for EIB-managed funds.

Forecasts 2004-2007

EuropeAid updated its forecasts on the basis of the consolidation of the implementation pipeline of each national and regional indicative programme and the intra-ACP envelope, which was assessed in a number of regional seminars in the ACP during February and March 2004, and screened again in September[32]. They are in line with the forecasts adopted by the Council in November 2003 and support the view that the 9th EDF, including the balances of all previous EDFs and the first instalment of €250 million of the Water Facility, financed out of the “conditional billion”, will be fully committed by the end of 2007, the period covered by the 9th EDF[33].

Forecast of commitments and disbursements under the 9th EDF Years 2006 – 2009

(million €)

6th EDF (1985-‘90) | 7 560 | 1 512 | 0,037 % | 12 |

7th EDF (1990-‘95) | 10 940 | 2 188 | 0,039 % | 12 |

8th EDF (1995-‘00) | 12 840 | 2 568 | 0,034 % | 15 |

6th-7th-8th EDF effective (1986-’99)(1) | 23 783 | 1 699 | 0,031 % |

9th EDF (2000-’05) | 13 800 | 2 760 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(2) | 22 800 | 2 850 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(3) | 23 600 | 2 950 | 0,031 % | 15 |

(*) Includes support for the ACP plus support to the OCT and administrative implementation costs (for the 9th EDF the OCT contribution is €175million, administrative expenses €125 million).

(**) For the EU financial perspectives 2000-2006 the reference used was GDP, for the new financial perspectives 2007-2013 the reference used is GNI. The difference between EU-GDP and EU-GNI is only 0,13%.

1. Cumulative commitments, including €2 243 million uncommitted balances from 4th and 5th EDF at the end of 1985. The aid effort as % of GDP is weighted for 12 member States for 6th and 7th EDF commitments at the end of 1999 and for 15 member States for 8th EDF commitments.

2. Based on the estimates used for the Ministerial Coordination Meeting of 8 December 1999 deciding on the 9th EDF financial envelope.

3. Based on the effective level of balances on previous EDFs on 31 December 1999 as per COM(2000)357 of 15 June 2000.

SELETUSKIRI

AKV-EÜ partnerluslepingu ja sisekokkuleppega, mis on sõlmitud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ning mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamist ja haldamist, nähakse ette, et tuleb hinnata, mil määral vahendeid on kohustustega seotud ja välja makstud, et selle põhjal saaks hinnata vajadust uute vahendite järele pärast kehtiva, 2004.–2007. aastat hõlmava finantsprotokolli kehtivuse lõppemist.[37]

Lisaks sellele on EL täpsustanud, et selle vajaduse hindamisel tuleb täielikult arvesse võtta kuupäeva, mille möödumisel 9. EAFi vahendeid enam ei seota.[38] Sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 4 sätestatakse ka, et enne 9. EAFi kehtivuse lõppemist peavad liikmesriigid kehtestama kuupäeva, mille möödumisel 9. EAFi vahendeid enam ei või siduda.[39]

Seepärast tehakse ettepanek kehtestada 31. detsember 2007 kuupäevaks, mille möödumisel ei seota enam komisjoni hallatavaid 9. EAFi järelejäänud vahendeid, Euroopa Investeerimispanga hallatavaid intressitoetusi ja kõnealuste eraldiste intressist laekunud tulu.

Käesolev otsus ei mõjuta summat, mis on eraldatud Euroopa Investeerimispanga hallatava investeerimisrahastu kui käibefondi rahastamiseks.[40]

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kehtestatakse tähtaeg 9. Euroopa Arengufondi (EAF) vahendite sidumiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut,[42]

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta,[43] eriti selle artikli 2 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

AKV-EÜ partnerluslepingu I lisa (finantsprotokoll) lõikes 5 sätestatakse, et finantsprotokolli üldsumma, mida täiendatakse eelmistest EAFidest edasikantud jääkidega, hõlmab ajavahemikku 2000–2007.

AKV-EÜ partnerluslepingu I lisa (finantsprotokoll) punktiga 7 ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikega 3 nähakse ette, et tuleb hinnata, mil määral vahendeid on seotud ja välja makstud, et selle põhjal saaks hinnata vajadust uute vahendite järele pärast kehtiva finantsprotokolli kehtivuse lõppu.

AKV-EÜ partnerluslepingule XVIII deklaratsioonina lisatud ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta märgitakse, et uute vahendite vajaduse hindamisel tuleb täielikult arvesse võtta kuupäeva, mille möödumisel 9. EAFi vahendeid enam ei seota.

Seepärast on vaja vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 4 kehtestada enne 9. EAFi aegumist kuupäev, mille möödumisel ei või 9. EAFi vahendeid enam siduda.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kuupäev, mille möödumisel komisjoni hallatavaid 9. EAFi vahendeid, Euroopa Investeerimispanga hallatavaid intressitoetusi ja kõnealuste eraldiste intressist laekunud tulu enam ei seota, on 31. detsember 2007.

Artikkel 2

Käesolev otsus ei mõjuta summat, mis on eraldatud Euroopa Investeerimispanga hallatava investeerimisrahastu kui käibefondi rahastamiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] KOM(2003)590, 8.10.2003.

[2] Nõukogus vastu võetud läbirääkimisdirektiivid, 28.4.2004.

[3] KOM(2004)101, 26.2.2004, meie ühise tuleviku ehitamise kohta ja KOM(2004)487, 14.7.2004, 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kohta.

[4] KOM(2004)626, 629 ja 630, 29.9.2004.

[5] AKV-EÜ partnerlusleping, finantsprotokoll, lisa I.7.

[6] ELi deklaratsioon finantsprotokolli kohta, mis on lisatud XVIII deklaratsioonina AKV-EÜ partnerluslepingule, ja sisekokkuleppe artikli 2 lõige 4, EÜT L 317, 15.12.2000.

[7] Senise rahalise toimimise kohta täpsema ülevaate saamiseks vt 1. lisa.

[8] AKV-EÜ partnerluslepingule lisatud XVIII deklaratsioonis ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 märgitakse et 9. EAFi 13,5 miljardi euro suurusest kogusummast lastakse 1 miljard eurot vabaks toimimist käsitleva ülevaate alusel, mis koostatakse 2004. aastal. Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/289 lepiti kokku, et esimene, 250 miljoni euro suurune osamakse “tingimuslikust miljardist” lastakse vabaks ja et jääkide vabakslaskmine otsustatakse 2005. aasta märtsiks.

[9] KOM(2004)763, 19.11.2004.

[10] Abisaajariikide vaatenurgast on olukord veelgi halvem: 7. ja 9. EAFi vahelisel ajal vähenes tegelik elanikukohane toetus abisaaja kohta 30% võrra, kuna ajavahemikul 1990.–2000. aasta kasvas elanikkond rohkem kui 40% võrra (loomulik iive ja AKV riikide rühma laienemine) ja inflatsioon oli suurem kui 25%.

[11] Ajal, mil nõukogu tegi otsuse 9. EAFi kohta, hinnati eelmiste EAFide sidumata jääkide summaks üksnes 9 miljardit eurot (vt 2. lisa).

[12] KOM(2004)629 artiklit 24 käsitlev seletuskiri viitab eelarvesse lülitamist käsitlevale KOM(2003)519-le, mille punktis 4.3 sätestatakse, et ”eelarvesse lülitamise järel peaks vähimaks eesmärgiks olema” keskmiselt 0,031% rahvamajanduse kogutulust.

[13] KOM(2004)101, 10.2.2004.

[14] 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (EÜT L 83, 1.4.2003) artikliga 136 nähakse ette rakenduskuludeks ettenähtud vahendite ümberarvutamine. KOM(2004)487, 14.7.2004.

[15] KOM(2004)626, 629 ja 630, 29.9.2004.

[16] Vt komisjoni talituste töödokumente: mitmeaastane finantsraamistik (2007–2013), kaust nr 37 4. rubriiki käsitleva puuduva teabe kohta, 9.11.2004, ja kaust nr 39 humanitaarabi rahastamisvahendi kohta, 10.11.2004.

[17] 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (ELT L 83, 1.4.2003) artikliga 136 nähakse ette rakenduskuludeks ettenähtud vahendite ümberarvutamine.

[18] Vt komisjoni talituste töödokumente: mitmeaastane finantsraamistik (2007–2013), kaust nr 37, 9.11.2004.

[19] Sel juhul tuleb muuta Cotonou lepingu artikli 95.

[20] Komisjoni ennustus põhineb 2% suurusel keskmisel aastasel inflatsioonimääral, 2,3% suurusel keskmisel aastasel tegelikul majanduskasvu määral ja eeldusel, et Rumeenia ja Bulgaaria ühinevad Euroopa Liiduga 2007. aastal.

[21] KOM(2004)629, 29.9.2004.

[22] See kasv ei sisalda AKV riikide osalemist horisontaalsetes algatustes, mida juba rahastatakse eelarvest ja mida edendatakse väljapakutud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide alusel veelgi.

[23] Kooskõlas ühega eesmärkidest, mida püütakse saavutada AKV-EÜ partnerluslepingu läbivaatamist käsitlevatel läbirääkimistel ja milleks on EAFi vahendite haldamise paindlikumaks muutmine, peetakse ebasoovitavaks neid summasid rahvusvahelises lepingus täiendavalt eristada või viidata rahale, mida EIP annab omavahenditest.

[24] EÜT L 253, 7.10.2000, artikli 2 punkt d.

[25] COM(2004)763 of 19 November 2004 on the European Development Fund (EDF), Estimate of decisions, payments and contributions to be paid by the Member States for 2004 and 2005 and forecast of decisions and payments for the period 2006 to 2009. After the forecasts were finalized, it appeared that the approval of some large financing proposals risked being delayed beyond 2004 due to political and economic governance issues. Total commitments in 2004 may therefore be overestimated by up to €250 million depending on factors outside the control of the Commission.

[26] ACP-related implementation support staff in EuropeAid decreased by one third in 2004; this was more than compensated by increased staffing in the Delegations under devolution but the exceptionally high staff turnover rate during this transitional period affected the normal implementation of the project cycle.

[27] STABEX funds are not payments in the strict accounting sense. However, they are included in order to be consistent with past presentations. This transfer should in principle be one of the last made on this instrument.

[28] COM(2004)763 of 19 November 2004. In 2004, for the first time effective disbursements closely followed the disbursement forecasts made by the Commission, leading to treasury problems for Member States that had not budgeted for the forecast contributions – see COM(2004)647 of 8 October 2004, Proposal for a Council Decision fixing the financial contribution to the EDF (third instalment for 2004) and draft Council Decision 13362/02/04 approved by the ACP Working Group of 29 October 2004.

[29] The negative transfers for the CDE and the CTA reflect the need for transitional measures under the 8th EDF in order to ensure the continuity of their activities pending ratification of the Cotonou Agreement.

[30] To this amount should be added €105 million of special assistance to the Democratic Republic of Congo, Council Decision of 21 July 2003.

[31] With a peak of €365 million in 2003, resulting from the continued effort to reduce the abnormal RAL (i.e. RAL which stayed unchanged on specific projects or programmes for several years).

[32] COM (2004)763, 19.11.2004.

[33] Most programmable funds are already earmarked for commitment before the end of 2006. There is therefore a prudential margin to take into account the usual delays and to correct the situation during the end of term review in early 2006 which will allow transferring funds from low to high performers.

[34] The performance review will be further detailed and complemented by a qualitative performance assessment as part of the Communication on the release of the conditional billion.

[35] Council Decision 2004/289 of 22 March 2004.

[36] As the Investment Facility managed by the EIB is a revolving fund, the amount reserved for the Investment Facility will not be affected by the sunset clause.

[37] AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli I lisa punkt 7 ja sisekokkuleppe artikli 2 lõige 3.

[38] AKV-EÜ partnerluslepingule XVIII deklaratsioonina lisatud ELi deklaratsioon finantsprotokolli kohta.

[39] Sisekokkuleppe artikli 2 lõige 4.

[40] Sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkt c.

[41] KOM(2004) XXX.

[42] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[43] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.