[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.9.2005

KOM(2005) 451 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Ukrainaga ühise õhuruumi arendamine

1. SISSEJUHATUS

Komisjoni teatises „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine“ (KOM (2005) 79 lõplik) rõhutas komisjon ida- ja lõunapoolsete naaberriikidega ühise õhuruumi loomise tähtsust. Lõppeesmärk peaks olema koondada EÜ ning selle piiridest lõunas ja idas asuvad partnerriigid, et jagada samu turukasutusreegleid. Euroopa Liidu Nõukogu toetas kõnealust eesmärki oma 27. juuni järeldustes ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta, milles tervitatakse saavutatud edusamme Euroopa ühise õhuruumi laiendamisel ELi naaberriikide hõlmamiseks aastaks 2010.

Teatises „Ühenduse lennunduspoliitika naaberriikide suhtes“ (KOM (2004) 74 lõplik) teatas komisjon, et jälgib tähelepanelikult Ukraina seadusandlikku ja majandusarengut, et teha õigeaegselt konkreetsed ettepanekud tihedamate lennundussuhete arendamiseks.

Ukraina on laienenud Euroopa Liidu suuruselt teine naaberriik Venemaa Föderatsiooni järel. Euroopa Liit on Ukraina tähtsaim kaubanduspartner. 2003. aastal moodustas kaubavahetus 25 EL riigiga 34% Ukraina ekspordist ja 33,4% impordist. Ukraina SKT kasvas samal aastal 8,5% võrra, transpordisektor isegi 9% võrra. EL–Ukraina suhteid reguleeritakse partnerlus- ja koostöölepinguga. Lepingus rõhutatakse eesmärki tugevdada transpordialast koostööd (artikkel 64) ja nähakse ette võimalus konkreetsete transpordilepingute sõlmimiseks lepinguosaliste vahel (artikkel 40). Eriti pärast riigis toiminud poliitilisi muudatusi käsitletakse Ukrainat Euroopa naabruspoliitikas prioriteetse riigina. 2005. aasta veebruaris kiitsid mõlemad osapooled heaks EL–Ukraina ühise tegevuskava Ukraina toetamiseks edasisel integreerumisel Euroopa poliitilistesse ja majandusstruktuuridesse. Tihedam koostöö tsiviillennunduse valdkonnas, kaasa arvatud ohutuse ja turvalisuse küsimustes, on tegevuskava üks konkreetseid prioriteete.

Euroopa Kohtu 5. novembri 2005. aasta nn avatud taevast ( open skies ) käsitlevatest otsustest tulenevalt oli vaja muuta 25 kahepoolset lepingut liikmesriikide ja Ukraina vahel, kuna nende lepingute mõned sätted, eriti need, mis ei luba Euroopa õhusõidukitel lennata Ukrainasse, kui need ei lähtu päritolumaalt, ei ole kooskõlas ühenduse õigusega. Komisjonile on antud nn horisontaalne volitus läbirääkimisteks kolmandate riikidega, et teha sellised vajalikud parandused kahepoolsetesse lepingutesse. Komisjon on horisontaalset volitust 2005. aasta jooksul tõhusalt kasutanud, viies märkimisväärse hulga kahepoolseid lepinguid vastavusse ühenduse õigusega. Horisontaalset volitust järgides parafeeris Euroopa Komisjon 2005. aasta juunis lennunduslepingu Ukrainaga, lahendades seega õiguslikud küsimused, mis Euroopa Kohus tõstatas avatud taevast käsitlevates kohtuasjades, ning luues aluse EL–Ukraina lennundussuhete edasisele arengule.

Euroopa lennundustööstuse edasise majandusliku arengu seisukohast on tähtis eesmärk parandada teiste naaberriikidega Euroopa Liidu lennundussuhteid, et luua ühine õhuruum. ELi lennusihtkohad naaberriikidesse moodustavad 19% rahvusvahelisest liiklusest väljaspool ELi, jäädes tähtsuselt ainult veidi alla Põhja-Ameerika turgudele suunduvale liiklusele. EL on juba integreerinud Šveitsi ja Norra lennundusturu, sõlmides nende riikidega lepingud. 2005. aasta märtsis alustas komisjon nõukogult 2004. aasta detsembris saadud läbirääkimissuuniste alusel läbirääkimisi Lääne-Balkani riikidega Euroopa ühise lennunduslepingu (ECAA) üle. Samal ajal sai komisjon läbirääkimissuunised üldise lennunduslepingu sõlmimiseks Marokoga, et integreerida selle riigi lennundussektor Euroopa lennunduspiirkonda nii suures ulatuses kui võimalik.

Integreerumisel Euroopa struktuuridesse on Ukraina ilmutanud huvi palju tihedamaks koostööks ELiga lennutranspordi alal ja üldise lennunduslepingu sõlmimiseks läbirääkimiste alustamiseks. Ukraina on väljendanud valmisolekut reformida rahvusvahelise lennutranspordi korraldamise raamistikku ühiselt koos Euroopa Ühendusega. 2005. aasta algusest on Ukraina hakanud rakendama enam turule suunatud majandus- ja transpordipoliitikat ning avama oma turgu EL liikmesriikidele.

Käesoleva teatisega teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu volitaks komisjoni pidama Ukrainaga läbirääkimisi ühise lennuruumi lepingu sõlmimiseks, ühendades turu avamise samaaegse õigusloomet käsitleva koostööga ja/või õigusnormide lähendamisega eelkõige sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu lennuohutus, turvalisus, looduskaitse ja konkurentsieeskirjade kohaldamine, tagades sedasi võrdsed võimalused ning ausad ja võrdsed konkurentsitingimused.

2. OLEMASOLEV RAAMISTIK

Pärast 2004. aasta mais toimunud laienemist on Euroopa Liidust saanud Ukraina suurim kaubanduspartner, hõlmates 35% Ukraina kaubanduse kogumahust. 2003. aastal ulatus Ukraina eksport EL-25 riikidesse 5,7 miljardi euroni ja import neist riikidest 8,8 miljardi euroni. Kaubavahetus Ukrainaga põhineb partnerlus- ja koostöölepingu raames kehtestatud enamsoodustusrežiimil, mis võimaldab kaubavahetust ilma koguseliste piiranguteta, välja arvatud terasesektoris, kus kehtib erikord. Uus kahepoolne terasekokkulepe 2004. aastaks jõustus 28. detsembril 2004. EÜ ja Ukraina allkirjastasid kahepoolse tekstiilikaubanduse lepingu 9. märtsil 2005. Kõnealuse lepingu raamides kaotatakse viimased piirangud tekstiili- ja rõivatoodete kaubanduselt ning osalised lepivad kokku ühesugustes madalates tollimaksudes. Ukraina soovib liituda WTO-ga ja kirjutas EÜga 2003. aasta mais alla kahepoolsele turulepääsu protokollile.

Ukraina töötab praegu kõikidele WTO mitmepoolsetele eeskirjadele vastavuse saavutamise nimel ja EL toetab Ukrainat selles protsessis.

Ukraina uute poliitiliste arengusuundade valguses on EL maksimeerinud oma toetuse reformide teostamiseks ja Ukraina majanduse moderniseerimiseks. Ukraina ja EL on laiendanud kahepoolset kootööd, sõlmides teadus- ja tehnoloogialepingu ning parafeerides hiljuti lepingu Ukraina osaluse kohta Euroopa satelliidipõhises raadionavigatsiooni programmis GALILEO. See näitab selgelt Ukraina soovi olla veelgi paremini kaasatud EL programmidesse ja meetmetesse.

Ukrainal on 68 kahepoolset lennunduslepingut kolmandate riikidega ja ta on Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) kauaaegne liige. Ukraina on Venemaa Föderatsiooni järel kõige tähtsam ning kõige suurema kasvupotentsiaaliga lennundusturg Ida-Euroopas ja SRÜs. Esialgsete andmete kohaselt suurenes rahvusvaheline reisijatevedu Ukrainas 2005. aasta esimestel kuudel 30% võrra.

ELi ja Ukraina lennundusturud on tihedalt seotud. Ukraina on üks vähestest maailma riikidest, kellel on sõlmitud kahepoolne lennundusleping ELi kõigi 25 liikmesriigiga. See näitab, kui tähtsad on lennundussuhted selle olulise Euroopa Liidu naaberriigiga. 2003. aastal kasutas ligi 1,2 miljonit reisijat ELi ja Ukraina vahel reisimiseks lennutransporti. Esialgsete andmete kohaselt kasvas see arv 2004. aastal 1,4 miljoni reisijani. Kõige suurem osa EL–Ukraina vahelisest liiklusest langeb Saksamaa (260 000 reisijat 2004. aastal), Austria (215 000), Madalmaade (168 000), Ungari (128 000) ja Poola (110 000) arvele. 50% reisijatest kasutas ELi lennuettevõtjate teenuseid. Vaatamata Ukraina ametiasutuste tõeliselt tõrjuvale suhtumisele turu avamisse enne 2004. aastat, on viimaste aastate kasvumäär olnud kõrge. Ukrainast reisimist soodustavad esmatähtsad tegurid on tõusev majandus, suurenev kasutada jääv sissetulekuosa, mis viib elatustaseme tõusuni ja omakorda suurendab võimalusi välisreisideks.

Ukraina on kiiresti kasvav turismiturg ka Kesk- ja Lääne-Euroopa turistide jaoks. 2002. aastal külastas Ukrainat üle 6 miljoni turisti (+9%), s.o arv, mida võib võrrelda Venemaa Föderatsiooni ja Horvaatiat külastanute arvuga.[1]

Ukraina on alates 1999. aastast Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) liige ning sai Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (EUROCONTROL) liikmeks 2004. aastal. Pärast valitsuse vahetust 2005. aasta algul on tugevnenud Ukraina lennunduspoliitika orienteeritus Euroopale, mida kinnitas ka 3. juunil 2005. aastal Euroopa Ühendusega horisontaallepingu parafeerimine, milles Ukraina tunnustab ühenduse lennuettevõtjate nimetamise põhimõtet.

Ukrainal on jäänud veel saavutada täisliikmelisus Ühinenud Lennuametites (JAA), kus ta on praegu liikmekandidaat. JAA-sse, mille ülesanded integreeritakse Euroopa Lennuohutusameti (EASA) ülesannetesse, kuulub 39 liikmesriiki ning ta on välja töötanud olulised ohutusnormid, mis kehtivad kogu Euroopas. Suhete edasiarendamine lennuohutuse vallas ning Ukraina abistamine ELi ohutusnormide vastuvõtmisel on nii Ukraina kui ka Euroopa Liidu huvides. EÜ Tacis programmi raames on EL juba käivitanud projektid sellealaste meetmete toetamiseks.

Ukraina lennundussektor

Ukraina Tsiviillennundusametis on registreeritud ligikaudu 80 lennuettevõtjat. Kaks peamist rahvusvahelist lennuettevõtjat on Aerosvit ja Ukraine International Airlines, kes tegutsevad mõlemad nii siseriiklikel kui rahvusvahelistel lennuliinidel. 2004. aastal hõlvas Aerosvit 33% Ukraina turust ning suurendas reisijate arvu ligi 50% võrra, kuni miljoni reisijani. Kõnealusel äriühingul on üheksa Boeing 737 ja 767 tüüpi lennukit lendudeks Kagu-Euroopasse, USAsse ja Kaug-Itta ning äriühingu enamusosalus kuulub Ukraina reisibüroole, vähemusaktsionärideks on riik ja Hollandi investeerimisühing. Ukraine International Airlines teenindab 20 rahvusvahelist lennuliini peamiselt Lääne-Euroopas ning selle enamusosalus kuulub Ukraina Riigivara Fondile, 22% suurune osalus on Austrian Airlines’il.

Ukraina lennundusturu kaasajastamisel tuleb lahendada järgmised probleemid:

- kõrvaldada infrastruktuuri kitsaskohad;

- kaasajastada lennundustööstus vastavalt Lääne standarditele;

- täies ulatuses rakendada Euroopas kehtivaid ohutusjärelevalve nõudeid;

- kaasajastada lennuliikluse korraldamine ja lennujuhtimissüsteemid;

- suurendada Ukraina lennukite ohutus- ja keskkonnanorme: Ukraina lennuettevõtjad on hakanud ostma ja liisima nüüdisaegseid lääne õhusõidukeid, kuid siseriiklikel liinidel lendavad peamiselt vanad Nõukogudeaegsed lennukid. 2003. aastal vastas ainult 5% registreeritud õhusõidukitest ELi keskkonnanormidele. Vajadus nüüdisaegsete, rahvusvahelistele ja ELi normidele vastavate õhusõidukite järele loob võimalusi nii Euroopa kui Ukraina tööstusele.

Tööstuskoostöö

Ukraina päris Nõukogude Liidult märkimisväärse lennukitööstuse, mille põhiosaks on Antonovi projekteerimisbüroo ning selle juurde kuuluvad tehased. Ukraina tööstuse ümberkorraldamisel nähakse lennukitööstust kõrgtehnoloogilise tuumana.

Nõukogudejärgse lennundussektori kahanemine on viinud õhusõidukite tootmise järsu languseni viimase aastakümne jooksul.

Praegu keskendub Antonovi büroo piirkondliku reisilennuki (An-140) tootmisele ning jätkab ka teiste õhusõidukite arendamist, kaasa arvatud sõjatranspordilennuk An-70. Nii Ukraina kui ka ELi tööstus on väga huvitatud koostöö suurendamisest. Kavandatav leping võiks luua uue raamistiku Ukraina ja ELi suhetele lennundustööstuse valdkonnas, aidates kaasa Ukraina lennundustööstuse ümberkorraldamisele ja ajakohastamisele. Koostöö peaks keskenduma ühistele uurimisprojektidele, sealhulgas Ukraina normide lähendamisele ELi lennuohutus, turvalisus ja keskkonnanormidele EL-Galileo koostöölepingu raames, koolitusprogrammidele ning Ukraina lennuväljade infrastruktuuri ja lennuliikluse korraldamise süsteemi ajakohastamise toetamisele, et ühtlustada navigeerimissüsteemid. Üldise lepingu raames tehtav tõhusam koostöö ei tõstaks seega mitte ainult lennuohutuse ja turvalisuse taset ELi olulise naaberriigi lennundussektoris, vaid avaks ka uusi võimalusi lennundustööstusele, luues ühised normid ja sertifitseerimismenetlused. See looks ka eeldused Ukraina osalemiseks ELi võtmeprojektides ning sellistes ettevõtmistes nagu Sesame[2] või Euroopa Lennuohutusamet (EASA).

3. SUHETE EDASINE TUGEVDAMINE OLULISE NAABERRIIGIGA

2005. aasta juunis pärast horisontaallepingu parafeerimist avaldas Ukraina soovi sõlmida Euroopa Liiduga ulatuslikumad lennundussuhted. Ukraina ametiasutused kinnitasid valmisolekut alustada võimalikult kiiresti Ukraina lennundusalaste õigusaktide ühtlustamist ELi õigustikuga ning sõlmida Euroopa Liiduga lennundussuhted uuel tasandil. Ukraina valitsus on huvitatud ka suhete tugevdamisest lennuohutuse valdkonnas, sealhulgas koostööst Euroopa Lennuohutusametiga ning ELi abist Ukraina lennuväljade ja lennujuhtimissüsteemide ajakohastamisel.

Alates 2005. aasta algusest on Ukraina võtnud liberaalsema hoiaku rahvusvaheliste toimingute suhtes mitme ELi liikmesriigiga ja võimaldanud parema juurdepääsu Ukraina turule. Mitme kahepoolse läbirääkimise käigus suutsid Ukraina ja ELi liikmesriigid vastastikusel alusel tunduvalt suurendada iganädalaste lendude arvu.

4. ÜHENDUSE LÄHENEMISVIISIST TULENEV KASU JA LISANDVÄÄRTUS

Tsiviillennundussektor (kaasa arvatud infrastruktuur, ettevõtjad ja teised tööstuses osalejad) hõlmab märkimisväärse osa Euroopa majandusest. Lennuettevõtjad moodustavad ligikaudu 1,5% Euroopa SKTst ning annavad tööd 350 000 inimesele, kusjuures sektoris tervikuna on hõivatud ligikaudu 3 miljonit inimest kogu Euroopa Liidus. Ühtse lennundusturu loomine 90-ndate aastate alguses on aidanud tunduvalt kaasa kõnealuse majandussektori dünaamilisemaks ja tõhusamaks muutmisele ning toonud suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Aastatel 1992–2003 kasvas ühendusesiseste lennuliinide arv rohkem kui 40% võrra. Aastatel 1990–2002 tõusis ühenduse peamiste lennuettevõtjate tootlikkus 87% võrra.[3] Sellest hoolimata pole ühtse turu võimaluste täielik kasutamine tõenäoline enne, kui ühendus hakkab lennundussuhetes kolmandate riikidega alati tegutsema ühtse kooskõlastatud üksusena, kui sellised kooskõlastatud jõupingutused võivad Euroopa lennundustööstusele ja kasutajatele luua lisandväärtust. Pealegi hindavad kolmandad riigid ELi sellealaseid kogemusi väga väärtuslikuks. Veelgi enam kehtib see Ukraina kohta, kellega EL sooviks sisse seada erisuhted.

ELi liikmesriigid ja Ukraina on sõlminud mitmesuguseid kahepoolseid lennunduslepinguid turu avatuse erineva tasemega ja erinevate tingimustega lennuettevõtjate jaoks. Mõned liikmesriigid on jõudnud Ukrainaga enam avatud lepinguteni, mõned veel mitte. Mitmes lepingus on lubatud mitmekordne nimetamine, samal ajal kui mõne liikmesriigiga sõlmitud lepingutes on nimetamine piiratud ühe lennuettevõtjaga. Praegune kahepoolsete lennunduslepingute süsteem ELi liikmesriikide ja Ukraina vahel moonutab liiklusmudeleid ja võib asetada ebasoodsasse olukorda mitmed EÜ lennuettevõtjad ja mõne liikmesriigi tarbijad. ELi lepinguga kehtestatakse võrdsed võimalused kõigile EÜ lennuettevõtjatele võimalikult kõrgel tasemel ning võimaldatakse kõigi liikmesriikide reisijatel kasutada sarnaseid tingimusi ja tihedamat liiklust EL ja Ukraina vahel.

EL–Ukraina ühise õhuruumi majanduslik kasu oleks märkimisväärne. Turu avamine ja Ukraina eeskirjade ühtlustamine ELi eeskirjadega oleks eriti kasulik Kesk-Euroopa turgudele nende geograafilise asendi ja traditsiooniliselt tihedate majandus- ja kaubandussidemete tõttu Ukrainaga.

Turu avanemise tulemusena paraneksid tunduvalt ELi ja Ukraina reisijate reisimisvõimalused. Eeldatavalt suurendavad nii ELi ja Ukraina vaheliste otselennuliinide arv kui ka lendude üldarv tunduvalt ELi ja Ukraina vahelisi kaubandus- ja turismivooge. Eeldatavalt saab suur osa majanduslikust tulust osaks Euroopa lennundustööstusele ja laiemalt Euroopa majandusele. See looks uusi olulisi turuvõimalusi ELi lennuettevõtjatele, kes sooviksid alustada lende Ukrainasse, kuid kel ei ole praegu liiklusõigusi. See aitaks samuti kaasata Ukraina lennuettevõtjaid olemasolevatesse ELi lennuettevõtjate ühendustesse, võimaldades seega nende ajakohastamist ja kõrgemate lennuohutus-, turvalisus- ja keskkonnanormide rakendamist.

Loomulikult on ülimalt tähtis, et turu avamine ja integratsioon toimuksid tasakaalustatult, võttes arvesse teisi tähtsaid poliitikaeesmärke ja hoides ära võimaliku ebasoodsa mõju. On tähtis tagada, et turu avamisega kaasneks paralleelne õigusloomet käsitlev koostöö ja/või lähendamisprotsess sellistes valdkondades nagu lennuohutus, turvalisus, keskkonnakaitse- ja konkurentsiseaduste kohaldamine, tagades seega võrdsed võimalused ning võrdväärsetel tingimustel põhineva ausa konkurentsi. Avatud turud vajavad raamistikku, mis tagab ausa konkurentsi ning kõrged lennuohutus- ja turvalisusnormid. Keskkonnaküsimustes peab leping vastama ühenduse säästva arengu põhimõtetele. On tähtis, et leping ei piiraks ELi suutlikkust rakendada õiguslikke või majanduslikke vahendeid, et vähendada kasvanud lennuliikluse tõttu tekkinud soovimatuid kõrvaltoimeid, eelkõige seoses õhu kvaliteedi ja müra tasemega lennujaamade lähedal ning panusega ülemaailmsesse kliimamuutusse.

Euroopa standardite rakendamise tagamine ELi idapiiridel on ELi poliitilistes ja majanduslikes huvides. Seda saab teha ainult ühenduse tasemel sõlmitud üldise lepinguga. Lepingu lõppeesmärk on Ukraina lennundussektori integreerimine Euroopa Liiduga ühisesse õhuruumi ja õigusnormide täielik ühtlustamine ELi lennundusalaste õigusaktide olulistes valdkondades.

Ukrainaga läbirääkimisteks täieliku volituse andmine annaks tunnistust ELi valmisolekust turgude avamiseks, ELi lennuohutus- ja turvalisusnormide laiendamiseks naaberriikidele ning säästva arengu edendamiseks nendega. EL–Ukraina lennunduslepingul võiks olla laiem majanduslik mõju ELi ja teiste ELi idapiiril asuvate naaberriikide vahelisele lennutranspordile ning see võiks suurendada piirkondlikku koostööd.

Nagu käesolevas teatises on näidatud, on Ukraina teatanud valmisolekust alustada integreerumist Euroopa Liiduga ühisesse õhuruumi, nagu Euroopa Komisjoni pani ette oma 2005. aasta märtsi teatises. See tähendab Ukraina valmisolekut oma tsiviillennundussektori ajakohastamiseks.

5. JÄRELDUSED

Seetõttu peab komisjon oluliseks pakkuda Ukrainale laiaulatuslikku koostööd tsiviillennunduse alal. Leping Ukrainaga looks ambitsioonika raamistiku, hõlmates selliseid laiemaid lennundusalaseid küsimusi nagu koostöö lennuohutuse, turvalisuse, lennuliikluse korraldamise, tehnoloogia ja teadusuuringuid käsitlevate õigusnormide valdkonnas kui ka nn äritegemise küsimusi ja tööstuskoostööd.

Tsiviillennundussektor pakub märkimisväärseid uusi võimalusi koostöö edasiseks tugevdamiseks transpordisektoris ning toob kasu nii Ukrainale kui ka ELile. Seetõttu tuleb nüüd teha jõupingutusi lennutranspordi muutmiseks ELi ja Ukraina vahelise koostöö üheks peamiseks valdkonnaks, pakkudes seega Ukrainale konkreetset näidet Euroopa struktuuridesse ja turgudele integreerumiseks. Kõnealune leping on tähtis samm Euroopa Liidu ja naaberriikide ühise õhuruumi loomise suunas, mis on ELi lennundusalase välispoliitika üks peamisi eesmärke ning ELi välispoliitika oluline osa.

Üksnes leping kogu ELiga vastab Ukraina soovidele olla paremini integreeritud Euroopa lennundusstruktuuridesse ja ühendada turu avamisest saadav kasu koostööga õigusloome, tehnika ja tööstusvaldkonnas, et saada võrdsed võimalused lennuettevõtjatele ja kasu tarbijatele.

Ukrainaga sõlmitava lennutranspordilepingu oluline poliitiline ja majanduslik lisandväärtus võiks tulevikus olla näidiseks teistele selle piirkonna riikidele ja aidata kaasa piirkondlikule koostööle Ida-Euroopas.

Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon ettepaneku Ukrainaga läbirääkimisteks ja üldise avatud lennunduslepingu sõlmimiseks ning kutsub nõukogu üles volitama komisjoni alustama läbirääkimisi sellise lepingu üle.

Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide ja kõigi asjassepuutuvate sidusrühmadega nõukogu kavandatud otsuses sätestatud eesmärkide edasiarendamisel ja saavutamisel.

[1] Maailma Turismiorganisatsioon, Faktid ja arvandmed, Saabuvate rahvusvaheliste turistide arv, Euroopa (http://www.world-tourism.org/facts/tmt.html)

[2] Sesame, Euroopa Komisjoni algatatud tehniline rakendus Euroopa ühtse õhuruumi programmile, suunatud uue põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide ettevalmistamisele, mis suudavad toime tulla üha kasvava õhuliiklusega.

[3] Komisjoni teatise „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine“ lisa(KOM (2005) 79 lõplik).