RÕHUTADES, et seoses juurdepääsuga lennutransporditaristule, eriti kui see on piiratud, sealhulgas lennujaamadele, tuleb lennuettevõtjaid kohelda läbipaistvalt ja kedagi diskrimineerimata;

OLLES LEPPINUD KOKKU, et on asjakohane võtta ühise lennunduspiirkonna eeskirjade aluseks Euroopa Liidus kehtivad õigusaktid, mis on sätestatud käesoleva lepingu I lisas, ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi aluslepingud“) ja Ukraina põhiseaduse sätete kohaldamist;

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelises partnerlus- ja koostöölepingus nähakse ette, et lepinguosaliste vahelise transpordi kooskõlastatud arengu tagamiseks vastavalt nende kaubandusvajadustele võib vastastikuse turulepääsu ja lennutransporditeenuste osutamise tingimusi käsitleda erilepingutes;

b) kõiki selle lisasid või muudatusi, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui selline lisa või muudatus on konkreetsel hetkel jõus nii Ukraina kui ka ELi liikmesriigi või ELi liikmesriikide suhtes ning on seotud asjaomase teemaga;

a) kõiki muudatusi, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ja mille on ratifitseerinud nii Ukraina kui ka ELi liikmesriik või ELi liikmesriigid,

a) Ukraina puhul füüsiline isik, kellel on Ukraina kodakondsus või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või

11.„tõhus reguleeriv kontroll“ – lubasid välja andva lepinguosalise pädev asutus, kes on andnud lennuettevõtjale lennutegevusloa või tegevusloa, kontrollib pidevalt, et lennuettevõtja täidaks kohaldatavaid rahvusvaheliste lennutransporditeenuste kriteeriume, mille alusel lennutegevusluba või tegevusluba välja anti, tehes seda vastavalt asjakohastele riiklikele õigusnormidele, samas kui ohutuse ja julgestuse üle teostab pädev asutus asjakohast järelevalvet kooskõlas vähemalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standarditega;

33.„kasutustasu“ – tasu, mida pädev asutus võtab või lubab lennuettevõtjatelt võtta selle eest, et õhusõidukid, nende meeskonnad, reisijad ning lasti ja posti käitajad kasutavad rajatisi või teenuseid, mis on seotud aeronavigatsiooni (sh ülelendude puhul), lennujuhtimise, lennujaama ja lennundusjulgestusega.

b) valitsus- või piirkondliku asutuse või muu riikliku organisatsiooni tulu jääb tagasi saamata, seda ei koguta või see on põhjendamatult vähenenud;

Lepingu kohaldamisalas ning ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist, on keelatud diskrimineerimine kodakondsuse või riikkondsuse alusel.

c) tekitab tõsiseid kahtlusi, kas konventsiooniga kehtestatud miinimumstandardeid või käesoleva lepingu I lisa C osas sätestatud nõudeid ja standardeid (vastavalt sellele, kumba neist kohaldatakse) järgitakse ja hallatakse tõhusalt.

7.Lepinguosalised tagavad, et kui on kahtlusi, et ühe lepinguosalise territooriumil registreeritud õhusõiduk, mis maandub teise lepinguosalise territooriumil asuvas rahvusvahelisele lennuliiklusele avatud lennujaamas, ei vasta konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele lennuohutusstandarditele, siis kontrollivad teise lepinguosalise pädevad asutused kõnealuse õhusõiduki pardal ja selle ümber seisuplatsil õhusõiduki ja meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle seadmete nähtavat seisukorda.

4.Selleks et tagada kokkulepitud teenuste pakkumine vastavalt käesoleva lepingu artikli 16 („Õiguste andmine“) lõike 1 punktidele a, b, c ja d, tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise välja antud või kehtivaks tunnistatud ning praeguseni kehtivaid lennukõlblikkussertifikaate, pädevustunnistusi ja lubasid, tingimusel et selliste sertifikaatide ja lubade väljaandmise aluseks olevad nõuded on võrdsed vähemalt miinimumstandarditega, mis konventsioonist lähtuvalt võidakse kehtestada.

3.Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuete ja standardite inkorporeerimiseks Ukraina poolt vastu võetud õigusaktide tõhus rakendamine. Selleks osaleb Ukraina EASA töös vaatlejana alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast, nagu on sätestatud käesoleva lepingu VI lisas.

10.Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 19 („Tegevusloa või tehnilise loa väljaandmisest keeldumine, selle tühistamine, peatamine või piiramine“) sätete kohaldamist, annab suutmatus jõuda rahuldavale kokkuleppele viieteistkümne (15) päeva jooksul alates sellise taotluse esitamisest aluse teise lepinguosalise lennuettevõtja(te) tegevusloa peatamiseks, tühistamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.

9.Kui ühel lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei järgi käesoleva artikli lennundusjulgestusalaseid sätteid, taotleb ta viivitamatult konsulteerimist teise lepinguosalisega.

8.Lepinguosalised võtavad kõik nende arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja nende territooriumil maandunud õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui selle äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed vastastikuste konsultatsioonide alusel.

5.Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil võetakse tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseaduslike sekkumiste eest tõhusaid meetmeid, mis hõlmavad muu hulgas reisijate ja nende käsipagasi ning registreeritud pagasi läbivaatust, lasti ja posti julgestuskontrolli enne pardaleminekut või laadimist, pardavarude ja lennujaama varude julgestuskontrolli ning juurdepääsu kontrollimist ja muude isikute kui reisijate läbivaatust julgestuspiirangualale sisenemisel. Selliseid meetmeid kohandatakse vajaduse korral nii, et need vähendaksid tsiviillennunduse haavatavust ja kaitseksid seda ohtude eest. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et nende lennuettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad järgiksid käesoleva artikli lõikes 4 osutatud lennundusjulgestusalaseid sätteid, mida teine lepinguosaline nõuab oma territooriumile sisenemisel, sealt lahkumisel või seal viibimisel.

4.Lepinguosalised tegutsevad vastastikustes suhetes kooskõlas lennundusjulgestusstandarditega ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud asjakohaste soovituslike tavadega, mis on kindlaks määratud konventsiooni lisades, niivõrd, kuivõrd selliseid julgestusnõudeid kohaldatakse lepinguosaliste suhtes. Lepinguosalised nõuavad, et lennukeid käitavad ettevõtjad, kes kasutavad lepinguosaliste registrisse kantud õhusõidukeid, samuti ettevõtjad, kelle peamine tegevuskoht või alaline asukoht on lepinguosaliste territooriumil ja lepinguosaliste territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse sätetele.

3.Taotluse korral osutavad lepinguosalised üksteisele igakülgset abi, et takistada tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ning muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad sellist õhusõidukit, selle reisijaid ja meeskonda, lennujaamu ja aeronavigatsiooniseadmeid, ning et hoida ära kõiki muid tsiviillennundusjulgestust ähvardavaid ohte.

2.Kuna tsiviilõhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna ohutuse tagamine on rahvusvaheliste lennuteenuste osutamise peamine eeltingimus, kinnitavad lepinguosalised veel kord vastastikust kohustust kaitsta tsiviillennundust ebaseaduslike sekkumiste eest, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud Chicago konventsioonis, 14. septembril 1963. aastal Tokios allkirjastatud konventsioonis kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, 16. detsembril 1970. aastal Haagis allkirjastatud konventsioonis õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise kohta, 23. septembril 1971. aastal Montrealis allkirjastatud konventsioonis tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise kohta, 24. veebruaril 1988. aastal Montrealis allkirjastatud protokollis ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades ja 1. märtsil 1991. aastal Montrealis allkirjastatud konventsioonis, milles käsitletakse plastiliste lõhkeainete märkimist nende avastamiseks, kuivõrd mõlemad lepinguosalised on nimetatud konventsioonide ja ka kõikide muude tsiviillennundusjulgestust käsitlevate konventsioonide ja protokollide osalised.

5.Käesolev leping ei piira lepinguosalise pädevate asutuste volitusi võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida lennutranspordi keskkonnamõju või tegeleda selle küsimusega muul viisil, tingimusel et nimetatud meetmeid kohaldatakse kodakondsusest sõltumata ning et need ei lähe vastuollu lepinguosaliste rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega.

4.Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta võttis vastu eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuded ja standardid, samas tõdedes, et on tähtis teha koostööd ja osaleda mitmepoolsetes aruteludes, et kaaluda lennunduse mõju keskkonnale ning tagada leevendavate meetmete täielik kooskõla käesoleva lepingu eesmärkidega.

1.Lepinguosalised tõdevad, et keskkonnakaitse on oluline rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel. Lepinguosalised tunnistavad, et tsiviillennundusest tuleneva keskkonnamõju minimeerimine eeldab tulemuslikku koostööd rahvusvahelisel, piirkondlikul, riiklikul ja/või kohalikul tasandil.

8.Selleks, et säilitada ohutuse kõrge tase õhuruumi mahutavuse maksimaalsel kasutamisel ja suurendada lennuliikluse korraldamise tõhusust ning järgides käesoleva lepingu III lisas kehtestatud üleminekusätteid, korraldab Ukraina oma vastutusalasse kuuluva õhuruumi selliselt, et see vastaks funktsionaalsete õhuruumiosade loomise suhtes kehtestatud ELi nõuetele, nagu on osutatud käesoleva lepingu I lisa B osas.

3.Lepinguosalised teevad lennuliikluse korraldamisel koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta võttis vastu eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid ning et liita Ukraina ühtse Euroopa taevaga ning tõhustada seega olemasolevaid ohutusstandardeid ja Euroopa üldisi lennuliiklusstandardeid, optimeerida veomahtu, viia miinimumini hilinemised ja suurendada keskkonnasäästlikkust.

3. Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta on vastu võtnud eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid.

3. Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Ukraina rakendab tõhusalt õigusakte, mille ta on vastu võtnud eesmärgiga inkorporeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuded ja standardid.

2. Kui pärast tegevusloa või tehnilise loa taotluse saamist ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt või pärast sellise tegevusloa või tehnilise loa saamist on loa saanud lepinguosalise pädevatel asutustel konkreetne põhjus oletada, et vaatamata teise lepinguosalise pädevate asutuste kindlaksmääramisele ei ole käesoleva lepingu artiklis 17 („Tegevusloa ja tehnilise loa väljaandmine“) sätestatud asjakohaste tegevuslubade või tehniliste lubade andmise tingimused täidetud, peavad nad viivitamata teavitama teise lepinguosalise pädevaid asutusi, esitades oma oletuse kohta sisulised põhjendused. Sel juhul võivad mõlemad lepinguosalised taotleda konsultatsioone, milles võivad osaleda asjaomaste pädevate asutuste esindajad, ja/või asjaomase oletusega seotud täiendavat teavet, ning sellised taotlused tuleb rahuldada nii kiiresti kui võimalik. Kui küsimusele lahendust ei leita, võivad mõlemad lepinguosalised teavitada asjast lepingu artikli 29 („Ühiskomitee“) kohaselt loodud ühiskomiteed.

–lennuettevõtja peamine tegevuskoht on ELi aluslepingute kohaselt ELi liikmesriigi territooriumil ja ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas kehtiva Euroopa Liidu õigusega ning

–lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Ukrainas ja tal on Ukrainas kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba ning

3. Lepinguosalised ei kasuta käesolevas artiklis sätestatud õigusi lubade või tehniliste lubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks ega piiramiseks teise lepinguosalise mis tahes lennuettevõtja suhtes põhjendusega, et asjaomase lennuettevõtja enamusosalus kuulub ühele või mitmele Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriigile või selle/nende kodanikele või et tegelik kontroll kõnealuse lennuettevõtja üle kuulub ühele või mitmele Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriigile või selle/nende kodanikele, tingimusel et kõnealune teine Euroopa ühise lennunduspiirkonna osalisriik / kõnealused teised osalisriigid kohaldavad vastastikkuse klauslit ja järgib/järgivad Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu tingimusi.

e) lepinguosaline on otsustanud lepingu artikli 26 („Konkurentsitingimused“) lõike 5 kohaselt, et konkurentsitingimusi ei järgita.

c) Mõlema lepinguosalise lennu- ja muudel ettevõtjatel, kes osutavad maapealset teenindust, on õigus teise lepinguosalise territooriumil osutada maapealse teeninduse teenuseid samas lennujaamas tegutsevatele lepinguosaliste lennuettevõtjatele, kui neil on selleks luba ning nad järgivad kohaldatavaid õigusnorme.

ii) valida kas kõiki või mõningaid maapealseid teenuseid osutavate konkureerivate teenuseosutajate vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui sellised teenuseosutajad on turul olemas.

a) Ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti b kohaldamist, on kõikidel lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva maapealse teenindusega õigus:

4. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on kooskõlas teise lepinguosalise territooriumile sisenemist ning seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormidega õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ja seal tegevuses hoida lennutransporditeenuste osutamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnilisi, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Lennuettevõtjate valikul võivad nad täita kõnealused töökohad oma töötajatega või kasutada selliste organisatsioonide, äriühingute või lennuettevõtjate teenuseid, kes tegutsevad teise lepinguosalise territooriumil ja kellel on luba seal selliseid teenuseid osutada. Vajaduse korral hõlbustavad ja kiirendavad mõlemad lepinguosalised vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusnormidele töölubade andmist käesoleva lõike kohaselt esindustes töötavatele töötajatele, sealhulgas teatavaid kuni üheksakümmend (90) päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele.

1. Lepinguosalised nõustuvad, et ettevõtjate äritegevuse tõkked takistavad käesolevast lepingust kasu saamist. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et nad peavad tõhusalt ja vastastikku kõrvaldama tõkked mõlema lepinguosalise ettevõtjate äritegevuselt, kui need võivad takistada äritegevust, moonutada konkurentsi või pärssida võrdsete võimaluste loomist.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kohustus ei takista lepinguosalistel selliseid vedusid keelata või kehtestada neile piiranguid juhul, kui see on vajalik avaliku korra või julgeoleku seisukohalt, inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks. Sellised keelud või piirangud ei tohi siiski kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

1. Ilma et see piiraks olemasolevate lepingute soodsamate sätete kohaldamist, kaotavad lepinguosalised lepingu kohaldamisalas koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed seadmete, varustuse, varuosade ning muude vahendite veo puhul, kui need on vajalikud lennuettevõtjale käesoleva lepinguga ettenähtud tingimustel lennutransporditeenuste osutamise jätkamiseks.

c) Ukraina lennuettevõtja võib kolmanda riigi lennuettevõtjalt või Euroopa Liit käesoleva lepingu V lisas nimetamata kolmanda riigi lennuettevõtjalt rentida õhusõiduki koos meeskonnaga käesoleva lepinguga ettenähtud õiguste kasutamiseks ainult erandkorras või ajutiste vajaduste rahuldamiseks. Need rendilepingud esitatakse märgrendilepingu alusel renditava õhusõiduki rendile võtnud lennuettevõtjale tegevusloa välja andnud asutusele ja teise lepinguosalise pädevale asutusele eelneva nõusoleku saamiseks.

13. a) Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus osutada kokkulepitud teenuseid mis tahes lennuettevõtjalt, sealhulgas kolmandate riikide lennuettevõtjalt, koos meeskonnaga või ilma selleta renditud õhusõidukitega, tingimusel et selliste kokkulepete kõik osalised vastavad selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele.

12. a) Ilma et see piiraks kohaldatavates õigusnormides sätestatud nõudeid ja olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja lastiveo kaudsetel teostajatel lubatud lennusaatelehe aluselt toimuva rahvusvahelise lennutranspordi raames piiranguteta kasutada sama lennusaatelehte mis tahes maismaa- ja meretransporti lasti veoks Ukraina ja Euroopa Liidu või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või mis tahes punktidest, sealhulgas veoks kõigisse tolliteenustega lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega lennujaamadest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud lasti. Sellisel lastil, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, merd või õhu kaudu, peab olema juurdepääs lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate lastivedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et teave sellise transpordiviisi kohta ei eksita lastisaatjaid.

tingimusel et: i) teenust osutaval lennuettevõtjal on asjakohane luba, ii) turustavatel lennuettevõtjatel on vastavates kahepoolsetes sätetes kindlaks määratud asjakohased lennuliini kasutamise õigused ning iii) kõnealused lepped vastavad nende suhtes tavaliselt kohaldatavatele ohutus- ja konkurentsinõuetele. Koodi jagamisega seotud reisijateveo müügi puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris.

7. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepinguosalise territooriumil müüa lennutransporditeenuseid ja sellega seotud teenuseid ise ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate, teise lennuettevõtja või interneti kaudu. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus selliseid transporditeenuseid ja nendega seotud teenuseid müüa ja kõikidel isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibeloleva valuuta või vabalt konverteeritava valuuta eest vastavalt kohalikku valuutat käsitlevatele õigusaktidele.

d) mõlema lepinguosalise tollieeskirjadega ette nähtud trükised, mis on toodud ühe lepinguosalise territooriumile või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava lahkuva õhusõiduki pardal, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ning

c) kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvaheliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki tarbeks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

a) lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks lahkuva, teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardavarustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, maapealne varustus, varuosad (sh mootorid), pardavarud (muu hulgas, kuid mitte ainult toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki lendude või nende teenindamisega, vabastatakse teise lepinguosalise territooriumile saabumisel vastastikkuse põhimõtte alusel kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli-, aktsiisimaksudest ning muudest sarnastest tasudest ja maksudest, a) mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ja b) mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja varud jäävad õhusõiduki pardale.

14. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi-, tootemargi- või kontsessioonikokkuleppeid mõlema lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja kokkulepped vastavad lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele, eelkõige tingimusele, mille kohaselt tuleb avaldada teenust osutava lennuettevõtja andmed.

LENNUJAAMADE, LENNUNDUSRAJATISTE JA -SEADMETE NING LENNUTEENUSTE KASUTUSTASUD

1. Lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujuhtimis- ja aeronavigatsiooniteenuste kasutamise ning lennujaama, lennundusjulgestuse ning nendega seotud rajatiste ja teenuste kasutamise eest, on õiglased, põhjendatud, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad ning on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Ilma et see piiraks artikli 9 („Lennuliikluse korraldamine“) kohaldamist, võivad kõnealused tasud peegeldada lennujaamas või lennujaama süsteemis asjakohaste lennujaama ning lennundusjulgestuse rajatiste ja teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul määratakse kõnealused tasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused. Lepinguosaliste tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid kehtestavad kasutustasud kas omavääringus või välisvaluutas.

2. Lepinguosalised soodustavad ja nõuavad kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega konsultatsioonide korraldamist nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate ja/või neid esindavate organite vahel ning tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid ja lennuettevõtjad või neid esindavad organid vahetavad teavet, mis võib olla vajalik selleks, et saada täpne ülevaade tasude põhjendatusest vastavalt käesoleva artikli lõike 1 põhimõtetele. Lepinguosalised tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid teatavad kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõikidest kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kõnealused asutused saaksid enne muudatuste tegemist võtta arvesse kasutajate seisukohad.

ARTIKKEL 25

HINNAKUJUNDUS

1. Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel vaba ja õiglase konkurentsi alusel vabalt hindu kehtestada.

2. Lepinguosalised ei nõua hindade esitamist ega nendest teatamist.

3. Kui ühe lepinguosalise pädevad asutused leiavad, et mõni hind on vastuolus käesoleva artikli põhimõtetega, saadavad nad asjakohase teate teise asjaomase lepinguosalise pädevatele asutustele ning ühtlasi võivad nad taotleda konsultatsioone kõneluste asutustega. Pädevad asutused võivad korraldada konsultatsioone, et käsitleda näiteks (kuid mitte ainult) hindu, mis võivad olla ebaõiglased, põhjendamatud, diskrimineerivaid või subsideeritud. Kõnealuste konsultatsioonidega alustatakse kolmekümne (30) päeva jooksul alates vastava taotluse saamisest.

ARTIKKEL 26

KONKURENTSITINGIMUSED

1. Käesoleva lepingu kohaldamisalas kohaldatakse Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu VI jaotise (konkurents, intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitse ja õiguskoostöö) või sellel põhinevate lepingute sätteid, välja arvatud juhul, kui käesolev leping sisaldab veelgi üksikasjalikumaid eeskirju konkurentsi ja riigiabi kohta lennundussektoris.

2. Lepinguosalised kinnitavad, et lennuteenuste õiglaste konkurentsitingimuste tagamine on nende ühine eesmärk. Lepinguosalised tõdevad, et lennuettevõtjate tavad on õiglased ja konkurentsil põhinevad kõige tõenäolisemalt siis, kui nad tegutsevad täielikult ärilistel alustel ega saa subsiidiume.

3. Riigiabi, mille kaudu moonutatakse või mis ohustab lennuettevõtjate võrdseid konkurentsivõimalusi, eelistades teatavaid äriühinguid või ettevõtjaid või teatavaid lennundustooteid või -teenuseid, on vastuolus käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada lepinguosaliste kaubandussuhteid lennundussektoris.

4. Riigiabiga seoses hinnatakse käesoleva artikliga vastuolus olevat mis tahes tegevust kriteeriumite põhjal, mis tulenevad Euroopa Liidus kohaldatavatest konkurentsieeskirjadest, eelkõige neist, mis on sätestatud käesoleva lepingu VII lisas.

5. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise territooriumil esineb tingimusi, eelkõige subsiidiumidest põhjustatud tingimusi, mis võivad ebasoodsalt mõjutada lennuettevõtjate õiglasi ja võrdseid võimalusi konkureerida, võib ta esitada teisele lepinguosalisele oma märkused. Lisaks sellele võib ta taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artiklile 29 („Ühiskomitee“). Konsultatsioonidega alustatakse kolmekümne (30) päeva jooksul alates sellise taotluse saamisest. Kui kolmekümne (30) päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest ei jõuta rahuldavale kokkuleppele, annab see konsultatsioone taotlenud lepinguosalisele aluse võtta meetmeid teise lepinguosalise asjaomas(t)ele lennuettevõtja(te)le lubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks lepingu artikli 19 („Tegevusloa või tehnilise loa väljaandmisest keeldumine, selle tühistamine, peatamine või piiramine“) kohaselt.

6. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga. Kõnealuseid meetmeid võetakse üksnes sellise lennuettevõtja või selliste lennuettevõtjate suhtes, kes saavad subsiidiumi või kelle suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi, ning nendega ei piirata lepinguosaliste õigust võtta käesoleva lepingu artikli 31 („Kaitsemeetmed“) kohaseid meetmeid.

7. Mõlemad lepinguosalised võivad pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, kaasa arvatud riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole.

8. Mitte miski käesolevas lepingus ei piira ega sea ohtu lepinguosaliste konkurentsiasutuste volitusi, mis tähendab, et kõik konkurentsiõiguse jõustamisega seotud küsimused jäävad nende ainupädevusse. Ükski meede, mis võetakse vastavalt käesolevale artiklile, ei piira nende asutuste võetud meetmeid, mis on täiesti sõltumatud käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest.

9. Käesoleva artikli sätted ei piira õigusnorme, mis on seotud avalike teenuste osutamise kohustusega lepinguosaliste territooriumidel.

10. Lepinguosalised vahetavad teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.