Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2014. aastal /* COM/2014/0328 final */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu määruses 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus”), lubatakse kasutada ettenägemata kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust ettenägematule olukorrale reageerimiseks ja viimase võimalusena. Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artiklil 6 põhinevas komisjoni teatises „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2014. aastaks”[1]kehtestati ettenägemata kulude varu absoluutsummana 2014. aastaks 4 026,7 miljonit eurot. Kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikliga 13 ja olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägematute maksevajaduste rahastamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta 2014. aastaks ette nähtud ettenägemata kulude varu kasutusele täies ulatuses, et täiendada Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve alamrubriikides 1a ja 1b ning rubriikides 2 ja 4 esitatud kuludega seotud maksete assigneeringuid summaga, mis lisandub 135 866 miljoni euro suurusele maksete ülemmäärale. 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 14 sätestatud kohustust, mille kohaselt tuleb komisjoni ettepanekut täiendada ettepanekuga vahendite ümberjaotamiseks olemasoleva eelarve piires, võetakse arvesse paranduseelarve projektis nr 3/2014[2], milles tehakse ettepanek paigutada ümber 65,0 miljonit eurot säästva kalapüügi partnerluslepingute reservist ning 378 000 eurot säästust, mis saadakse ametikohtade loetelus AST ametikohtade muutmisel AST/SC ametikohtadeks. Lisaks ümberpaigutamisele tehakse paranduseelarve projektis nr 3/2014 ettepanek suurendada 711,4 miljoni euro võrra maksete assigneeringute taset, et saavutada 2014. aasta mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäär, aga samuti suurendada ettenägemata kulude varu kasutamise teel maksete assigneeringuid 4026,7 miljoni euro võrra kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikliga 13. 2. EUROOPA ÜLEMKOGU 2013. AASTA VEEBRUARI KOHTUMISE JÄREL TEKKINUD ETTENÄGEMATU OLUKORD 2.1. SISSEJUHATUS 2013. aasta veebruaris saavutati Euroopa Ülemkogus poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 ülemmäärade kohta. Seejärel Euroopa Parlamendiga toimunud läbirääkimistel: · kinnitati Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari kohtumise järeldustes sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad, kuid ühtlasi tunnistati, et otsus tehti eriti keerulises olukorras[3]; · Avardati olemasolevaid erivahendeid käsitlevaid sätteid; · Lepiti kokku uute paindlikkusmehhanismide suhtes, nagu kulukohustuste ja maksekohustuste koguvarud; · Kinnitati Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari kohtumisel juba kokku lepitud ettenägemata kulude varu. Seoses sellega tasub meenutada ka komisjoni poolt Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari kohtumise suhtes tehtud avaldust, mille kohaselt on maksete ja kohustuste vaheline 51,5 miljardi euro suurune erinevus 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ja õigussätetega kokkusobiv üksnes määral, mil riigi- ja valitsusjuhid on saavutanud kokkuleppe tagada konkreetne ja võimalikult suur paindlikkus, et võimaldada liidul täita Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 323 tulenevad kohustused. Ettenägematut olukorda, mis võib õigustada ettenägemata kulude varu kasutamist täiendavate maksevajaduste katmiseks, tuleb seega hinnata 2013. aasta veebruari olukorra taustal, mil mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäärad esmakordselt kehtestati. 2.2. ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Paranduseelarve projektis nr 3/2014 teeb komisjon pärast ümberpaigutamisvõimaluste ammendamist ettepaneku kasutada 2014. aasta maksete ülemmäära raames eraldamata jäetud 711 miljonit eurot selleks, et suurendada makseid muudes valdkondades[4]. Olemasoleva eelarve raames vahendite ümberpaigutamise piiratud võimalustest ei piisa eespool nimetatud jaotistes osutatud ettenägematute vajaduste katmiseks. Arvestades, et 2014. aasta suhtes maksete koguvaru ei kohaldata, on ettenägemata kulude varu kui ainsa kättesaadava vahendi täielik kasutuselevõtmine summas 4026,7 miljonit eurot võimalus reageerida pärast mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära esmakordset kehtestamist tekkinud ettenägematu olukorra eelarvemõjudele ning vähendada märkimisväärset vahet asjaomaseks aastaks lubatud maksete assigneeringute ning täiendavate ettenägematute maksevajaduste vahel. Lisaks on ettenägematul olukorral osaline eelarvemõju ka 2015. eelarveaastale. 2.3. ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2014. AASTAL Käesolevas jaotises on kirjeldatud Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari kohtumise järgselt tekkinud ettenägematuid tegureid ning mil määral mõjutavad need maksete assigneeringuid, millega tuleb 2014. aastal tegeleda seoses ettenägemata kulude varu kasutusele võtmisega asjaomasel aastal. 2.3.1 Alamrubriikides 1a ja 1b sisalduvate programmide kasutusele võtmine 2013. aasta juunis otsustati 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku poliitilise kokkuleppe osana võtta kasutusele programmid „Noorte tööhõive”, „Horisont 2020”, „Erasmus+” ja „COSME”[5] , mis peaks päädima maksevajaduste kindla kasvuga 627 miljonit eurot 2014. aastal. Programmi „Horisont 2020” puhul on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid summas 155 miljonit eurot, et täita vajadused, mis on seotud Marie Curie nimelist meedet ja Euroopa Teadusnõukogu käsitlevate kulukohustuste assigneeringute kasutusele võtmiseks. Programmide „Erasmus+” ja „COSME” puhul on 2014. aastal vaja nimetatud programmide kasutusele võtmise otsuse tõttu vastavalt 117 miljonit eurot ja 10 miljonit eurot. Nimetatud summad hõlmavad täiendavat vajadust, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest suurendada alates 2014. aastast Euroopa Investeerimisfondi kapitali, mille puhul tuleb 2014. aastal eelarvevahendite ümberpaigutamise kaudu teha väljamakseid programmidest „Horisont 2020” ja „COSME”. Oodatavalt ei põhjusta vastavad kohandamised programmis „ITER” ning Euroopa Ühendamise Rahastu energiale pühendatud osas, mis tasaarveldavad täielikult 2014. aasta kulukohustuste assigneeringud, maksete vähenemist 2014. aastal. Alamrubriigi 1b puhul sisaldab 2014. aasta eelarve juba maksete assigneeringute puhasmõju summas 345 miljonit eurot, millega kaetakse programmi „Noorte tööhõive” kasutusele võtmine 2014. aastal. Seega moodustavad alamrubriikide 1a ja 1b alusel kasutuselevõetud programmidest tulenevad täiendavad maksete assigneeringud 2014. aastal kokku 282 miljonit eurot. 2.3.2 2013. aasta ühtekuuluvuspoliitikaga seotud maksenõuete kuhjumine 2013. aasta septembris liikmesriikide esitatud läbivaadatud prognooside kohaselt pidid ühtekuuluvuspoliitikaga seotud kuhjuvad maksenõuded moodustama 2013. aasta lõpuks hinnanguliselt kuni 20 miljardit eurot. Nimetatud summast lähtuti 2013. aasta novembris toimunud läbirääkimistel 2014. aasta eelarvet käsitleva lepitusmenetluse käigus maksete assigneeringute taseme kohta. Tegelikult kuhjus aasta lõpuks maksenõudeid 3,4 miljardit eurot rohkem, kui oli arvatud liikmesriikide stsenaariumidel põhinenud kõige kõrgemates prognoosides. Maksenõuete ootamatut hüppelist kasvu, mis tõstis 2013. aasta lõpuks kuhjunud nõudeid veelgi, ei suudeta arvatavasti tasaarveldada 2014. aasta vähemate maksenõuetega. 2.3.3 Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks Määruse raames, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks,[6]sõlmiti kokkulepe 1 miljardi euro suuruse täiendava vabatahtliku vahendite eraldamise kohta Euroopa Sotsiaalfondist (jooksevhindades). Lisaks on määruses, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, kehtestatud 11 % suurune eelrahastamise kohustus, mis on arvutatud 2014.–2020. aasta kogueraldiste alusel, samal ajal kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üldised eelrahastamise määrad on palju madalamad (2014. aastal 1 % või 1,5 % tõsistes raskustes olevatele liikmesriikidele olenevalt nende finantsstabiilsusest). Seepärast on 2014. aastal tekkinud 99 miljoni euro suurune ettenägematu maksevajaduste kasv seoses eelrahastamisega. 2.3.4 Kaasrahastamismäärade lisatoetused maaelu arengu ja kalanduse valdkonnas Seoses 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku uute programmidega kehtestati ühissätete määrusega kuni 2016. aastani taas 10 % suurused kaasrahastamismäärade lisatoetused ajutistes eelarveraskustes olevatele liikmesriikidele, kes on algselt taotlenud toetust üksnes kuni 31. detsembrini 2013 tehtud kulutustele. Et tagada sidus ja ühtne kohtlemine võrreldes eelnenud programmiperioodiga, peaksid liikmesriigid saama suuremast kaasrahastamise määrast kasu kuni 2007.–2013. aasta programmide abikõlblikkuse perioodi lõpuni. Sel eesmärgil muudeti nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) artiklit 77, määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) artikli 70 lõike 4 punkti c ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) artiklit 77. 2014. aasta seotud ettenägematud maksevajadused on rubriigi 2 raames EAFRD puhul 90 miljonit eurot ja Euroopa Kalandusfondi puhul 10 miljonit eurot. Suurenenud vajadused kohandatakse kuni programmide sulgemiseni automaatselt, kuna asjaomastele liikmesriikidele ette nähtud kogueraldised ei muutu. Samal põhjusel on oodata täiendavaid maksevajadusi 2015. aastaks. 2.3.5 Kaasrahastamismäärade lisatoetused ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas Nagu on osutatud eespool jaotises 2.3.4, kehtestati ühissätete määrusega kuni 2016. aastani taas 10 % suurused kaasrahastamismäärade lisatoetused ajutistes eelarveraskustes olevatele liikmesriikidele, kes on algselt taotlenud toetust üksnes kuni 31. detsembrini 2013 tehtud kulutustele. Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi ettenägematud maksevajadused on 2014. aastal alamrubriigi 1b raames kokku 1 125 miljonit eurot. Et oodata ära kinnitus 2014. aasta väljamaksmiste suundumuste kohta, ei lisata ettevaatuse huvides 2013. aasta lõpuks kuhjuvate täitmata maksenõuetega seotud jaotise 2.3.2 kohasele taotlusele täiendavaid maksevajadusi kaasrahastamismäärade lisatoetuste näol ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Sõltuvalt siiski 2014. aasta lõpuks kuhjunud täitmata maksenõuete ulatusest võib komisjon olla sunnitud tegema ettepaneku ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2015. aasta maksete tegemiseks kaasrahastamismäärade lisatoetustena. 2.3.6 Ühissätete määrus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel ühissätete määruse kohta peetud läbirääkimiste tulemusel muudeti 2013. aasta veebruaris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes sätestatud maksevajadusi. Kokkuleppe tulemusena vähendatakse tulemusreservi vahendeid 7 %lt 6 %le, piiratakse sama reservi kasutusala[7], suurendatakse iga-aastast eelrahastamist ning tulemusreserv jäetakse esialgsest iga-aastasest eelrahastamisest välja – selle tulemusel muutub oodatav makseprofiil ning tõenäoliselt tekivad täiendavad maksevajadused kuni 2020. aastani. Siiski on 2014. aastal oodata maksevajaduste langust võrreldes esialgsete prognoosidega. See tuleneb tulemusreservi väljajätmisest ning selle alusel tuleb arvutada välja esialgne Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eelrahastamine. See vähendab 2014. aasta maksevajadusi 288 miljonit eurot. Vastavaid assigneeringuid ei ole aga 2014. aasta eelarvesse lisatud, nii et neid ei tule sealt maha arvata, kuna 2014. aasta eelarve koostati eeldusega, et tulemusreserv moodustab 7 %, ning samuti seetõttu, et reserv arvati välja eelrahastamise arvutustest ning et vastu võeti üksnes 80 % rakenduskavadest. 2.3.7 Finantspakett Ukrainale Et reageerida Ukrainas aset leidvatele murettekitavatele sündmustele, teatas komisjon 5. märtsil 2014 finantspaketist[8], mis sisaldab eelarvetoetuse kujul antavat riigi ülesehitamise abi summas 355 miljonit eurot, millest esimene osamakse summas 250 miljonit eurot tehakse 2014. aasta juuniks ja teine summas 105 miljonit eurot 2015. aasta keskpaigas. Esitatud väljamaksekalender on kiirem kui tavaline abi Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames. Seepärast taotleb komisjon 250 miljoni euro suurust summat 2014. aastal tekkinud nimetatud ettenägematu olukorra lahendamiseks. 2.4. ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2015. AASTAL Praeguses etapis tegeleb komisjon üksnes ettenägematu olukorra eelarvemõjuga 2014. aastale. Teabe huvides märgitakse, et käesolevas jaotises käsitletakse 2015. aasta eelarvemõju sellise ettenägematu olukorra puhul, mis nõuab asjakohast eelarvealast reaktsiooni eelarve täitmise mõistes, kasutades kõikvõimalikke mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses ette nähtud meetmeid ning sealhulgas ettenägemata kulude varu kasutusele võtmist nimetatud aastaks. 2.4.1 Alamrubriikides 1a ja 1b sisalduvate programmide kasutusele võtmine Programmide „Horisont 2020”, „Erasmus+” ja „COSME” kasutusele võtmine alamrubriigi 1a raames peaks selgelt suurendama maksevajadusi, mis moodustaksid 2015. aastal 143 miljonit eurot. Seoses alamrubriigiga 1b peaks programmi „Noorte tööhõive” kulude realiseerimine ning vastavad kohandamised Euroopa Ühendamise Rahastu ja Euroopa territoriaalse koostöö programmi Ühtekuuluvusfondile pühendatud osas tooma 2015. aastal kaasa täiendavad maksevajadused summas 505 miljonit eurot. 2.4.2 Kaasrahastamismäärade lisatoetused ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas Nagu on öeldud eespool jaotistes 2.3.4 ja 2.3.5, kehtestati 2014.−2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku uute programmide puhul ühissätete määrusega kuni 2016. aastani taas 10 % suurused kaasrahastamismäärade lisatoetused ajutistes eelarveraskustes olevatele liikmesriikidele, kes on algselt taotlenud toetust üksnes kuni 31. detsembrini 2013 tehtud kulutustele. Seetõttu on kaasrahastamismäärade lisatoetuste jaoks ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas oodata 2015. aastal täiendavaid maksevajadusi summas 375 miljonit eurot. Siiski arvatakse, et kaasrahastamismäärade lisatoetuste eelarvemõju piirdub maaelu arengu ja kalanduse valdkonnas üksnes 2014. aastaga. 2.4.3 Finantspakett Ukrainale Nagu on märgitud eespool jaotises 2.3.7, toob Ukraina jaoks vastu võetud finantspaketi teine osamakse ilmselt 2015. aasta keskpaigaks kaasa täiendavad maksenõuded summas 105 miljonit eurot. 2.5. ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2014. ja 2015. AASTAL: ÜLEVAADE Nagu on näidatud tabelis 1 allpool, on 2014. aasta maksevajadused võrreldes 2013. aasta veebruari olukorraga kokku 5 209 miljonit eurot. Võttes siiski arvesse 2014. aasta eelarve vastuvõtmise hetkel teada olevat eelarvemõju ning 2014. aasta lõpus esitatavat hinnangut kaasrahastamismäärade lisatoetuste mõju kohta ühtekuuluvuspoliitikale, tuleb vastavate maksevajaduste katmiseks 2014. aastal näha ette 4 027 miljonit eurot. Tabel 1: Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruari kohtumise järel tekkinud ettenägematud maksevajadused. Täiendavad maksevajadused 2014. aastal seoses ettenägematu olukorraga, mida ei ole veel 2014. aasta eelarves arvesse võetud || Miljonites eurodes Alamrubriigi 1a kasutamine („Horisont 2020“, „Erasmus+“ ja „COSME“ || 282 Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (eelrahastamine) || 99 Ettenägematu maksenõuete kuhjumine 2013 || 3 296 Kaasrahastamismäärade lisatoetused maaelu arengu ja kalanduse valdkonnas (rubriik 2) || 100 Finantspakett Ukrainale || 250 Ettenägematu olukorra kogumõju, mida ei ole 2014. aasta eelarves veel arvesse võtud (A) || 4 027 Täiendavad maksevajadused, mis on seotud ettenägematu olukorraga, mida on 2014. aasta eelarves juba arvesse võetud || Miljonites eurodes Programmi „Noorte tööhõive” varasem kasutuselevõtmine || 345 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemusreservi käsitlemine || -288 Ettenägematu olukorra kogumõju, mida on 2014. aasta eelarves juba arvesse võtud (B) || 57 Täiendavad maksevajadused, mis on seotud ettenägematu olukorraga, mis võb tekkida pärast 2014. aastat || Miljonites eurodes Kaasrahastamismäärade lisatoetused: ühtekuuluvuspoliitika (alamrubriik 1b) || 1 125 Ettenägematu olukorra kogumõju, mis avaldub tõenäoliselt pärast 2014. aastat (C) || 1 125 Maksevajadusi mõjutava ettenägematu olukorra mõju kokku (D = A + B +C) || 5 209 Alamrubriikide 1a ja 1b programmide varasem kasutuselevõtt, kaasrahastamismäärade lisatoetused ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ning finantspakett Ukrainale toovad samuti kaasa täiendavaid maksevajadusi aastaks 2015, nagu on näidatud allpool esitatud tabelis. Täiendavad maksevajadused 2015. aastal seoses ettenägematu olukorraga, millega tegeletakse hilisemates etappides || Miljonites eurodes Alamrubriigi 1a varasem kasutuselevõtt („Horisont 2020", „Erasmus+" ja „COSME") || 143 Programmi „Noorte tööhõive” varasem kasutuselevõtmine || 505 Kaasrahastamismäärade lisatoetused: ühtekuuluvuspoliitika (alamrubriik 1b) || 375 Finantspakett Ukrainale || 105 Maksevajadusi mõjutava ettenägematu olukorra mõju kokku || 1 128 Kokkuvõtvalt teeb komisjon praeguses olukorras ettepaneku taotleda 2014. aastal täiendavaid maksete assigneeringuid ainult 2013. aasta ühtekuuluvuspoliitikaga seotud maksenõuete kuhjumise jaoks. 10 % suuruste ühtekuuluvuspoliitika 2014. aasta kaasrahastamismäärade lisatoetustega seotud taotlus võidakse teha hiljem, sõltuvalt 2014. aasta maksenõuete kuhjumise hindamisest. Lisaks prognoositakse, et 2015. aastal tekib täiendavaid maksevajadusi juurde, nagu on osutatud jaotises 2.4 ülal. Seepärast on komisjon 2014. aasta eelarve täitmisest olenevalt ilmselt edaspidi sunnitud tegema ettepaneku võtta ettenägemata kulude varu kasutusele ka 2015. aastal. Kui 2014. aastaks on tehtud ettepanek paigutada ümber 65,4 miljonit eurot, siis tehakse ettepanek kasutada 2014.–2015. aasta ülejäänud täiendavate maksevajaduste katteks ettenägematule olukorrale reageerimiseks ettenägemata kulude varu. See tasaarveldatakse maksete madalamate ülemmäärade kehtestamisega 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku edasisteks aastateks, nagu on nähtud ette mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 3. 3. ettenägemata kulude varu TASAARVELDAMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutusele võtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult tasaarveldada jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega. Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt tasaarveldatud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Seepärast tuleb ettenägemata kulude varu kasutusele võtmisel 2014. aasta maksete assigneeringute jaoks ning sellega seotud tasaarveldamisel pidada kinni 2014.–2020. aastaks ette nähtud üldist maksete ülemmäära summas 1 023 954 miljonit eurot jooksevhindades (ehk 908,4 miljardit eurot 2011. aasta hindades). Võttes arvesse aastatega 2015 ja 2016 seotud ebakindlust (näiteks täitmata jäänud maksenõuete ulatus eelnenud aastal ning täiendavate ettenägematute maksevajaduste tõenäoline tekkimine), oleks nimetatud aastate tasaarveldamine ebamõistlik. 2017. aastal langeb maksete ülemmäär nominaalselt võrreldes 2016. aastaga. Seepärast tehakse ettepanek jagada tasaarveldamine aastate 2018–2020 vahel. Võttes arvesse programmiperioodi lõpupoole kasvavaid maksevajadusi ning maksete ülemmäära suurenemist ajavahemikus 2018–2020, tehakse ettepanek teostada tasaarveldamine aastate lõikes võrdselt. Maksete ülemmääraga hõlmatud summad ei ole kättesaadavad vastavate aastaeelarvete maksete assigneeringutena. Tabel 2: ettenägemata kulude varuga seotud tasaarveldatud vahendite jagunemine 2014. aastal Miljonites eurodes || Maksete ülemmäär || Tasaarveldatud summad || Ülemmäära raames kasutatavad summad 2018 || 149 074,0 || 1 342,3 || 147 731,7 2019 || 153 362,0 || 1 342,2 || 152 019,8 2020 || 156 295,0 || 1 342,2 || 154 952,8 Kokku XXX || 458 731,0 || 4 026,7 || 454 704,3 4. TÄIENDAVAD TEGURID Eelarvepädevatele institutsioonidele tuletatakse meelde, et otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei või toimuda hiljem Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3 avaldamisest. ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2014. aastal EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[9], eriti selle punkti 14 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[10] artikliga 13 on kehtestatud ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust. (2) Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2014[11]. 3) Olles uurinud kõiki rahalisi võimalusi, et reageerida ettenägematule olukorrale, mis on tekkinud pärast 2014. aastaks mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära kehtestamist 2013. aasta veebruaris ning pidades seetõttu vajalikuks võtta ette nähtud ettenägemata kulude varu kasutusele täies ulatuses, et täiendada Euroopa Liidu üldeelarves 2014. aasta maksete assigneeringuid maksete ülemmäärast eraldiseisva lisasummaga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve raames võetakse kasutusele ettenägematute kulude varu, millest eraldatakse 4 026 700 000 eurot mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud maksete ülemmäärasid täiendavate maksete assigneeringutena. Nimetatud summa täiendab alamrubriikide 1a (282 000 000 eurot), 1b (3 394 700 000 eurot) ning rubriikide 2 (100 000 000 eurot) ja 4 (250 000 000 eurot) makseid. Artikkel 2 2014. aastaks ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise raames kättesaadavaks tehtud 4 026 700 000 eurot tasaarveldatakse järgmiste aastate maksete ülemmäärade varudest: a) 2018: 1 342 300 000 eurot b) 2019: 1 342 200 000 eurot c) 2020: 1 342 200 000 eurot Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimel president eesistuja [1] COM(2013) 928, 20.12.2013. [2] COM(2014) 329, 28.5.2014. [3] Vt Euroopa Parlamendi liikmete Ivalo Kalfini ja Jean-Luc Dehaene'i 15. aprillil 2014 vastu võetud „Raport mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimiste kohta: saadud kogemused ja edasised sammud" (2014/2005(INI), P7_TA-PROV(2014)0378). [4] COM(2014) 329, 28.5.2014. [5] Ühisdeklaratsioon nõukogu määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikli 15 kohta (nõukogu dokument nr 11961/13). [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1). [7] Sõlmiti kokkulepe, et tulemusreservi ei kasutata järgmise puhul: programm „Noorte tööhõive”, Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks, ülekanded Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastamisvahendisse ning komisjoni tehniline abi. [8] IP 14/219, 5.3.2014. [9] ELT L 373, 20.12.2013, lk 1. [10] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [11] Komisjoni 20. detsembri 2013. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2014. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele" (COM(2013) 928).