ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 10.3.2015  
COM(2015) 128 final 
2013/0224 (COD) 
  
KOMISJONI TEATIS 
EUROOPA PARLAMENDILE, 
 
mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel 
 
ning milles käsitletakse 
nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukohta  järgmise õigusakti vastuvõtmise kohta: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu  määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit 
süsinikdioksiidiheite seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse määrust 
(EL) nr 525/2013  
(EMPs kohaldatav tekst) 
 
 
ET 2   ET 2013/0224 (COD) 
KOMISJONI TEATIS 
EUROOPA PARLAMENDILE, 
 
mis on esitatud Euroopa Liidu toimimis e lepingu artikli 294 lõike 6 alusel 
 
ning milles käsitletakse 
nõukogus esimesel lugemisel võe tud seisukohta järgmise õigu sakti vastuvõtmise kohta: 
Euroopa Parlamendi ja  nõukogu määrus, milles käsitl etakse meretranspordist pärit 
süsinikdioksiidiheite seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse määrust 
(EL) nr 525/2013  
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. Taust Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise 
kuupäev: 
(dokument COM (2013) 480 final – 2013/0224 COD):  28. juuni 2013  
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev:  16. oktoober 2013  
Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine:  16. aprill 2014  
Muudetud ettepaneku edastamise kuupäev:  - 
Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev:  5. märts 2015  
2. Komisjoni ettepaneku eesmärk 
Komisjoni ettepanekuga luua kse kogu ELi hõlmav õigusraamistik tõendatud andmete 
kogumiseks ja avaldamiseks kõikide ELi sadamaid kasutavate suurte laevade (kogumahutavusega üle 5 000 tonni) CO
2-heite ja energiatõhususe kohta, sõltumata sellest, 
kus laev on registreeritud. See on Euroopa Komisjoni 2013. aasta juuni s vastuvõetud teatises1 
esitatud ELi strateegia esimene samm mere transpordist pärit kasvuhoonegaaside heite 
vähendamiseks ja see peaks oluliselt toet ama ka Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis 
(IMO) käimasolevaid arutelusid. 
Seire-, aruandlus- ja kontrollis üsteemi põhijooned, mis tulenevad käesolevast ettepanekust, on 
järgmised: 
(a) Kohaldamisala: seire-, aruandlus- ja kontro llisüsteemi kohaldatakse selliste laevade 
suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 tonni ja mis peatuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates. Välja jäetakse väikeheitetekitajad (väikesed ja keskmise suurusega laevad  kogumahutavusega alla 5 000 tonni), mis 
moodustavad umbes 40 % laevastikust, kuid mille arvele jääb ainult 10 % 
koguheitest. 
                                                
 
1 Komisjoni teatis „Meretranspordi põhjustatud heite lõimimine ELi kasvuhoonegaaside vähendamise 
poliitikasse” (COM(2013) 479 (final)). 
 
ET 3   ET (b) Välja jäetakse teatavad laevakat egooriad: sõjalaevad, kalapüügi- ja 
kalatöötlemislaevad, puust la evad ja need riigile kuuluva d laevad, mida kasutatakse 
mittekaubanduslikel eesmärkidel. 
(c) Kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega k ohaldatakse seire-, aruandlus- ja 
kontrollisüsteemi eeskirju mittediskrimineer ivalt kõigi ELi sadamaid külastavate 
laevade suhtes, olenemata sellest, mi llise riigi lipu all nad sõidavad. 
(d) ELi sadamatest väljunud ja seal lõppenud re iside arvessevõtmine: alates 1. jaanuarist 
2018 peavad laevad mõõtma oma CO 2-heidet ja muid asjakohaseid tõhususnäitajaid 
ELi-sisestel reisidel (liikmesriigi jurisdikts iooni alla kuuluvate sadamate vahel), ELi 
sadamasse saabuvatel reisidel (viimasest ELi -välisest sadamast esimesse liikmesriigi 
jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse ) ning ELi sadamast väljuvatel reisidel 
(liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva st sadamast esimesse ELi-välisesse 
sadamasse). 
(e) Ka sadamates olevate laevade heidet tu leb mõõta, dokumenteerida ja kontrollida. 
Selle tegevuse eesmärk on soodustada olemas oleva heitevähendamistehnoloogia kasutamist kaldal. 
(f) Kasutatakse logiraamatutes, päevaarua nnetes ja punkerdamissa atelehtedel juba 
olemas olevaid andmeid. 
(g) Pärast andmete kogumist tuleb neid sõlt umatult kontrollida ning seejärel esitada 
koondatud andmed kord aastas komisjonile ja laeva lipuriigile. 
(h) Komisjon esitab laevade kaupa aasta tõendatud koondandmed, sealhulgas CO
2-heite 
andmed ja tõhususnäitajad. 
(i) Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (EMSA) antakse kookõlas selle 
asutamismäärusega piiratud arv ülesandeid, mis on peamiselt seotud täitemeetmete alase andmebaasiga. 
(j) Täitemeetmete rakendamisel peavad liikmesr iigid, kes on kas sada ma- või lipuriigid, 
(kas sadamariigi kontrolli (artikli 19 lõige 2) või seire-, aruandlus- ja 
kontrollisüsteemi konkreetsete kontrollide kaudu (artikli 19 lõige 3)) kontrollima, kas 
laeval, mis viibib nende jurisdiktsiooni al la kuuluvates sadamates, on pardal kehtiv 
nõuetele vastavuse tunnistus, ja va jaduse korral määrama karistusi. 
(k) Seos rahvusvaheliste arengusuundadega, mille ks vaadatakse määrus vajaduse korral 
läbi ja tehakse ettepanekud selle muutmise ks vastavalt rahvusvaheliselt, eelkõige 
IMOs kokku lepitud arengusuundadele. 
3. Märkused nõukogu seisukoha kohta 3.1. Üldised märkused nõukogu seisukoha kohta Komisjon on arvamusel, et mitteametlike läbirääk imiste tulemuseks oli tasakaalustatud pakett 
koos rahuldavate lahendustega mitmes olulis es küsimuses, nagu määruse reguleerimisala, 
laeva lasti seire ja sellekohane aruandlus , andmete konfidentsiaalsus ning teabe või 
täitemeetmete läbipaistvus. Komisjon on seetõttu valmis toetama nõukogu seisukohas kajastatut. 
Komisjon teeb siiski avalduse seoses või malusega, mida nõukogu on rakendusaktide puhul 
kasutanud vastavalt määruse nr 182/2011 artik li 5 lõikele 4 (arvamuse esitamata jätmise 
klausel). Komisjon ei ole sellele vastu, kuid on kindlalt veendunud, et sellise sätte kasutamine 
peab olema põhjendatud, ning seepärast teeb aval duse, mis on esitatud kä esoleva teatise lisas.
 
 
ET 4   ET 3.2. Euroopa Parlamendi esimese luge mise muudatusettepanekud (lühidalt) 
Nõukogu ei ole mitut Euroopa Parlamendi muuda tusettepanekut selgesõnaliselt käsitlenud. 
Komisjoni arvamus kõnealuste Euroopa Parlam endi muudatusettepanekute kohta on esitatud 
allpool.  
Euroopa Parlamendi arvamus pärast esimes t lugemist sisaldas järgmisi peamisi 
muudatusettepanekuid: 
(a) Võtta mõiste „CO 2-heide” asemel kasutusele la iem mõiste „kasvuhoonegaaside 
heide” (muudatusettepanekud 1, 9, 10, 12, 17, 21, 23, 24, 29 ja 31). Komisjon on 
ettepaneku osaliselt heaks kiitnud.  Euroopa Parlamendi esimese lugemise järgses 
arvamuses asendatakse mitmel juhul sõnad „CO 2-heide” sõnadega 
„kasvuhoonegaaside heide”, et rõhutada va jadust hakata edaspidi käsitlema 
merenduses ka „muud kui CO 2-heidet”. Komisjon on se isukohal, et kavandatud 
määruse eesmärk on keskenduda CO 2-le, mille heide on merendussektoris tekkivast 
kasvuhoonegaaside heitest selgelt kõige s uurem. Seni kuni määruse reguleerimisala 
ei muudeta, on võimalik mõningane üldisem sõnastus vastavalt Euroopa Parlamendi 
muudatusettepanekutele. Nõukogu on jäänud ainult CO 2-heite juurde, nagu 
komisjoni ettepanekus, aktsepteerides sama l ajal põhjendustes (uus põhjendus 1a jt) 
teatavat laiemat sõnastust kasvuhooneg aaside heite ja õhus aasteainete puhul. 
(b) Lisada kalapüügi- ja -töötlemislaevad seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi 
(muudatusettepanek 26). Komisjon on ettepaneku tagasi lükanud.  Euroopa 
Parlament soovib seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi lisada „kalapüügi- ja -
töötlemislaevad”, mis olid ettepanekus t välja jäetud. Komisjon on seisukohal, et 
nendesse kategooriatesse kuuluvate  laevade heide on väga väik e ja et selliste laevade 
lisamine süsteemi tekitaks probleeme nõue te täitmise tagamisel. Nõukogu jättis 
kõnealused kategooriad komisjoni ettepane kule sarnaselt lõpuks siiski määrusest 
välja.  
(c) Kehtestada leebemad seirenõuded laevad ele, mis teevad üksnes ELiga seotud 
reise mitu korda päevas: nn „lähimer evedude kord” (muudatusettepanek 58). 
Komisjon on ettepaneku osaliselt heaks kiitnud . Euroopa Parlament soovib 
vabastada seirekohustusest üksikreiside lõ ikes laevad, kes teevad üksnes ELiga 
seotud reise mitu korda päevas (nt parvl aevad). Eesmärk on lihtsustada selliste 
laevade seirekohustusi, kes teevad suure arvu tõenäoliselt sarnaseid reise iga päev. Et 
kontrollimine ei muutuks sellis el juhul liiga koormavaks, ei ole üksikreiside seire 
tingimata vajalik, kuid iga- aastased aruandluskohustused jäävad samaks. Komisjon 
põhimõtteliselt toetab sellist lihtsustatud korda, mille eesmärk on viia vajadus rajada laevade iga-aastane aruandlus olemasol evatele täpsetele andmetele kooskõlla 
halduskoormusega, mille see kaasa toob  teatavat liiki kaubavahetuses või 
objektiivselt määratletud olukordades. N õukogu toetas Euroopa Parlamendi ideed, 
kuid soovitas kehtestada iga-aastase regul aarreiside arvu piirmäära, et tagada 
ettevõtjatele suurem õiguskindlus. 
(d) Jätta välja veetud lasti ja transpordi tööga seotud andmed ning sellekohased 
energiatõhususarvutused (muudatuse ttepanekud 29, 30, 43, 53–55, 59, 73, 91 ja 
93). Komisjon on ettepaneku tagasi lükanud.  Euroopa Parlament tegi ettepaneku 
jätta välja veetavat lasti käsitlevad an dmed ja sellekohased energiatõhususarvutused, 
mis põhinevad „transporditööl”. Nõukogu jättis need seireparameetrid alles, nagu 
need on esitatud komisjoni ettepanekus.  
 
ET 5   ET (e) Suurendada tehnilist tõhusust, nõudes s ertifitseeritud energiatõhususindeksit 
(EEDI) ka olemasolevate laevade puhul (muudatusettepanekud 61 ja 71). 
Komisjon on ettepaneku tagasi lükanud.  Vastuettepanekuna lasti väljajätmist ja 
käitamistõhususe vähenemist puudutavatele ettepanekutele tegi Euroopa Parlament 
ettepaneku nõuda sertifitseeritud energiatõhus usindeksit (EEDI) kõigi selliste seire-, 
aruandlus- ja kontrollisüsteemi kuuluvate laevakategooriate puhul, mille suhtes 
kõnealust indeksit kohaldata kse. Nõukogu jäi kõnealuse indeksi kohaldamisalaga 
seoses komisjoni ettepaneku juurde kohald ada seda indeksit ainult selliste uute 
laevade suhtes, mis on ehitatud või  remonditud pärast 2013. aastat.  
(f) Lisada seirekavadesse ja heitearuannete sse teave laevade jääklassi ja karmide 
talvetingimuste kohta (muudatusettepan ekud 33, 40, 44, 60 ja 70). Komisjon on 
ettepaneku heaks kiitnud.  Euroopa Parlament soovib lisada muudatusettepanekud, 
mille eesmärk on tagada, et „jääklass”  (näitab, kas laev on projekteeritud 
navigeerimiseks merejää tingimustes) oleks osa seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi raames esitatavast põhiteabest. Nõukogu toetab Euroopa 
Parlamendi ideed, kuid leiab, et sellise teabe esitamine peaks olema vabatahtlik. 
(g) Viitamine direktiivile 2003/ 4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta 
(muudatusettepanek 69). Komisjon on ettepaneku tagasi lükanud.  Euroopa 
Parlament on mures, et seire-, aruandlus - ja kontrollisüsteemis kogutud andmed 
paljastavad kaitstud äriteav et ning on seetõttu tei nud ettepaneku lisada viide 
olemasolevatele ELi õigusaktidele, milles käsitletakse juurdepääsu keskkonnateabele (direktiiv 2003/4/EÜ) ja mi da kohaldatakse üksnes liikmesriikide suhtes. Komisjon 
leiab, et seire-, aruandlus- ja kontr ollisüsteemi raames kord aastas kogutavad 
koondandmed üldjuhul ei paljasta ärisaladusi.  Komisjon võib siiski nõustuda sellega, 
et on vaja hinnata, kas konkreetsel juhul ja konkreetse tel asjaoludel võib ärihuvide 
õiguspärane kaitse olla ohus. Nõukogu sõnast as Euroopa Parlamendi idee ümber ja 
leidis, et tuleks lisada viide määrusele 1367/2006, milles käsitletakse keskkonnainfo 
kättesaadavust ühenduse institu tsioonidele ja organitele  (nn Århusi määrus) ning 
milles sisalduva klausli kohaselt tuleb hinnata, kas kaitstud teabe avalikustamine teenib üldsuse huve.  
(h) Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist  käsitlevate komisjoni volituste 
automaatne pikendamine (artikli 24 lõig e 1). Komisjon on ettepaneku heaks 
kiitnud. 
Euroopa Parlament on teinud ettepaneku, et õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte 
antaks viieks aastaks ja et seda pikendataks automaatselt sama ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui Eu roopa Parlament või nõukogu esit ab sellele vastuväiteid. 
Komisjon kiidab selle standardsõnastuses  klausli heaks. Nõ ukogu on säilitanud ka 
tavapärase automaatse pikendamise korra.  
(i) Muu kui CO
2 mõju hindamine ka ks korda aastas (muuda tusettepanek 82). 
Komisjon on ettepa neku heaks kiitnud. Euroopa Parlament on teinud ettepaneku 
panna seiremehhanismide määruse alusel  komisjonile uus kohustus hinnata kaks 
korda aastas vastava meretr anspordisektori üldmõju ülemaailmsele kliimale, 
sealhulgas muu kui CO 2-heite mõju. Mõningase ümbersõnastamise korral võiks 
komisjon Euroopa Parlamendi muudatu settepanekuga nõustuda. Nõukogu toetas 
Euroopa Parlamendi ettepanekut, kuid le idis, et komisjon peaks seda kohustust 
täitma (kaks korda aastas) samal ajal, kui ta vastavalt artikli 21 lõikele 3 esitab seire-, 
aruandlus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud üldise heitearuande.  
3.3. Nõukogu esitatud uued sätted ja komisjoni seisukoht. 
 
ET 6   ET Nõukogu on lisanud mitu muudatust, mis ei muuda ettepanekut oluliselt leebemaks, ja teksti 
ka mitu uut sätet, millega komisjon nõustub. Need sätted on järgmised. 
(a) Lihtsustatud seirekord lähimereve dude puhul (artikli 9 lõige 2, uus) . Nõukogu 
on lisanud uued sätted, mis võimaldavad laev adel, mis teevad aastas rohkem kui 300 
regulaarreisi, mis kuuluvad üksnes ettepaneku reguleerimisalasse, kasutada erandit, 
millega laev vabastatakse kohustusest koguda an dmeid eraldi iga reisi kohta (artikli 9 
lõige 2, uus). Nõukogu erandi sõnastus sarnaneb Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekule 58 ning komisjon või b nõustuda sellise lihtsustatud korraga, 
mida on kirjeldatud nõukogu tekstis (mis tagab suurema õiguskindluse aastase 
piirmäära näol). Kütusekulu ja CO
2-heite andmete kogumine laevadel, mis teevad 
suure arvu samalaadseid tegevusi (nt pa rvlaevad) üksnes seire-, aruandlus- ja 
kontrollisüsteemi määruse reguleerimisalas, ei  ole tingimata vajalik, sest tõendaja 
saab CO 2-heite ja kütusekulu aastaandmete arvutamise meetodite hindamiseks 
kasutada muid pardal olevaid dokument e ja andmeid (nt punkerdamissaatelehed). 
Seetõttu ei ole tingimata vajalik vaheetapp, et täita laeva peamist iga-aastast aruandekohustust vastavalt seire-, ar uandlus- ja kontrollisüsteemi määruse 
artiklile 10, mida kohaldatakse jätkuvalt  ühtmoodi. Üksikreise käsitleva erandi 
eelduseks on see, et ei ole vaja selgelt er istada ega eraldi välja tuua andmeid iga 
üksiku reisi kohta (et vältida se lliste reiside hõlmamist, mis jäävad reguleerimisalast 
välja, nt reisid kahe ELi-välis e sadama vahel). Seda erandit ei tehta laevadele, mis ei 
täida kahte eespool nimetatud objektiivse t kriteeriumi, mida kohaldatakse laeva 
lipuriigist sõltumata.  
(b) Ettevõtjate vabatahtlikud aruanded se irekavas määratlet ud kriteeriumide 
alusel (artikli 10 lõige 3, uus) . Nõukogu on lisanud uued sätted, mis võimaldavad 
laevadel koguda ja hiljem avaldada kütusekulu ja CO
2-heite andmeid eri 
kriteeriumide alusel (st täislastiga re isid / ballastreisid). Komisjon nõustub nõukogu 
tekstiga.  
(c) Inspekteerimiskord seire-, ar uandlus- ja kontrollisüsteemis (artikli 19 lõige 3).  
Nõukogu on teinud ettepaneku vähendada li ikmesriikide ametia sutuste kohustusi 
seoses liikmesriikide jurisd iktsiooni alla kuuluvasse sadama sse sisenevate laevadega, 
mis ei ole esitanud nõuetele vast avuse dokumenti ega hõlmatud muude 
täitemehhanismidega. Kuna nõukogu tekstiga vähendatakse täitemeetmete ulatust, 
kuid mitte alla muudes merendusalastes õigusaktides sätestatud taseme, nõustub komisjon nõukogu tekstiga.  
(d) Väljasaatmiskorraldus (artikli 20 lõige 3) . Nõukogu on leevendanud tingimusi, 
mille alusel liikmesriigid võivad anda väljasaatmiskorralduse, kui rikutakse laevade seire-, aruandlus- ja kont rollisüsteemist tulenevaid kohustusi „kahe või enama 
järjestikuse aruandeperioodi jooksul” (kom isjoni ettepanekus on „rohkem kui ühe 
aruandeperioodi jooksul”) ja „kui muude täitemeetmetega  ei ole nõuete täitmist 
suudetud tagada”. Lisatud on ka viide rahvusvahelisele mereõigusele, mida 
kohaldatakse hätta sattunud laevade suhtes. Komisjon nõustub nõukogu tekstiga. 
(e) Sanktsioone ja karistusi kä sitlevaid siseriiklikud sätt ed ning teave riiklike 
õiguskaitsevahendite kohta (a rtikli 20 lõiked 3a ja 4).  Artikli 20 uude lõikesse 3a 
on lisatud erand, mille kohaselt võib sisemaal  paikneva liikmesriigi, kellel ei ole 
tema lipu all sõitvaid laevu, vabastada kohustu sest kehtestada kari stusi ja sanktsioone 
käsitlevad siseriiklikud sätted. Artikli 20 uude lõikesse 4 on lisat ud ka viide seoses 
vajadusega väljasaatmise korral teav itada ettevõtjaid riigi tõhusatest 
õiguskaitsevahenditest. Komisjon nõustub nendes punktides nõukogu tekstiga.  
 
ET 7   ET (f) Aastaandmete ja koondandmete avaldamine ning ärihuvide kaitse  vastavalt 
määrusele 1367/2006 (Århusi määrus), mida kohaldatakse ELi institutsioonide ja 
organite suhtes (artikli 21 lõige 2a, uus). Nõukogu tegi ettepaneku sõnastada ümber 
Euroopa Parlamendi klausel ärihuvide kaits mise kohta ja lisada viide määrusele nr 
1367/2006 ELi institutsioonide ja organite  käsutuses olevale keskkonnateabele 
juurdepääsu kohta. Komisjon nõustub nõukogu tekstiga. 
(g) Tõendamist ja akrediteerimist käsitle vad delegeeritud õigusaktid ja uus III  lisa 
elementidest, mida komisjon peab ar vesse võtma delege eritud õigusaktide 
vastuvõtmisel (artikli 15 lõige 5 ja artik li 16 lõige 3 ning III lisa (uus)). Nõukogu on 
täpsustanud tõendamist ja akrediteerimist käsitlevate delegeeritud õigusaktide sisu, 
mis oli algselt ette nähtud komisjoni ette paneku artiklitega 15 ja 16, ning lisanud 
määruse uude III lisasse selliste vähem olu liste elementide nimekirja, mida tuleks 
arvesse võtta kõnealuste delegeeritud õigusaktide väljatöötamisel. See aitab 
määratleda delegeeritud õigusaktide regulee rimisala ja seega kiidab komisjon selle 
ettepaneku heaks. 
(h) Seiremehhanismi määrusega lii kmesriikidele ette nähtud 
meretranspordiheitealase aruandlusk ohustuse väljajätmine (artikkel 26).  
Nõukogu on välja jätnud kõik liikmesriiki de täiendavad aruandluskohustused, mida 
tuleb täita seiremehhanismi määruse kohaselt seire-, arua ndlus- ja kontrollisüsteemi 
raames kogutud andmete põhjal. Liikmesriigid ei pea igal aasta tingimata andmeid 
esitama, kuna komisjon saab andmed ot se ettevõtjatelt ja koostab ühtlasi 
aastaaruanded. Seepärast nõus tub komisjon nõukogu seisukohaga.  
(i) Laeva lasti seire parameetrite väljatö ötamine laevatüübi kohta, sealhulgas 
täiendavate rakendusaktide abil (II lisa B osa) . Nõukogu tekstis on „last” ja 
„transporditöö” nende näitajate hulgas, mida tuleb mõõta ja mille kohta tuleb andmed esitada. Nii on ka komisjoni  ettepanekus. Nõukogu on aga teinud mitu 
ettepanekut lisada seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi lasti- ja 
transporditöönäitajad, mida on koha ndatud konkreetse laeva tüübiga.  II lisa B osa 
sisaldab seega mitut täiendavat sätet, mis ka jastavad ro-ro- ja konteinerlaevade lasti 
seire praegusi näitajaid (lisaks reisilaevade jaoks komisjoni ettepa nekus ette nähtud 
näitajatele).  
Muude laevade puhul soovitab nõukogu kasutada  seirenäitajatena massi ja mahtu. 
Samuti annab nõukogu komisjonile võimaluse rakendusaktidega täiendavalt täpsustada ja vajaduse korral läbi vaadat a, kuidas lasti arvessevõtmise kohustust 
tuleb rakendada. Komisjon kiidab selle lähe nemisviisi heaks. Laevapõhiste lasti seire 
näitajate lisamine on oluline ka selleks , et toetada rahvusv ahelisi arengusuundi, 
eelkõige IMOs tehtavaid edusamme. 
(j) Muudatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu  direktiivis 2009/16/EÜ, mis käsitleb 
sadamariigi kontrolli  (artikkel 26a). Nõukogu on teinud ettepaneku muuta 
sadamariigi kontrolli käsitleva direktiivi IV  lisa, et lisada seire-, aruandlus- ja 
kontrollisüsteemi määruse alusel välja an tav nõuetele vastavuse tunnistus nende 
dokumentide nimekirja, mida  sadamariiki kontrollivad ametnikud peavad oma töös 
kontrollima. See hõlbustaks määrusega ettenähtud täitemehhanismide rakendamist ja komisjon kiidab selle ettepaneku heaks. 
(k)
 Arvamuse esitamata jätmise kl ausel (artikli 25 lõige 2). Nõukogu kasutas 
määrusega 182/2011 ette nähtud võimalust võtta seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi määruse kohaste rakendusak tides kasutusele arvamuse esitamata 
jätmise klausel. Komisjon jääb oma tava pärasele seisukohale , märkides, et koos 
 
ET 8   ET sellise klausliga tuleb lisada seda õigustavad konkreetsed selgitused (nt 
põhjendusena). 
4. Järeldus Komisjon leiab, et nõukogus kokku lepitud tekst on sarnane komisjoni algse ettepanekuga ja 
sisaldab mitu komisjonis toetatavat muuda tust, et hõlbustada kokkuleppe saavutamist 
Euroopa Parlamendiga nõukogu ühise seisukoha tasandil. 
 
ET 9   ET  
AVALDUS 
Komisjoni avaldus määruse 20xx/ xx/EÜ läbivaatamise kohta  
 
Komisjon rõhutab, et süstemaatiline tuginemine artikli 5 lõike 4 teise alalõigu punktile b on 
vastuolus määruse 182/2011 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)  eesmärgi ja sõnastusega. Seda sätet 
tohib kasutada vaid siis, kui on vaja teha erand üldreeglist, mille kohaselt võib komisjon rakendusakti eelnõu vastu võtta, kui ei ole esita tud arvamust. Kuna tegemist on artikli 5 
lõikes 4 sätestatud üldreeglist kõrvalekalduva erandiga, ei tohi teise alalõigu punktile b 
tuginemises näha lihtsalt seadusandja „otsus tusõigust”, vaid seda tuleb tõlgendada 
kitsendavalt ja seega põhjendada.