EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.3.2022 COM(2022) 104 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOBi 2020. aasta tegevuse kohta



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOBi 2020. aasta tegevuse kohta 1.Aruande eesmärk ja ulatus Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 258/2014, mida on muudetud määrusega (EL) 2017/827, on Euroopa Liit andnud tegevustoetusi kolmele finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas tegutsevale organisatsioonile: rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutusele (IFRSi sihtasutus), Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmale (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogule (PIOB). Need toetused on olnud kolme abisaaja jaoks hädavajalikud ja võimaldanud Euroopa Liidul aktiivselt kaitsta avalikke huve selles valdkonnas üleilmsete standardite kehtestamisel. Käesolev aruanne on nende kolme asutuse tegevust käsitlev viimane aastaaruanne nimetatud määruse alusel, sest see määrus kaotas 2020. aasta lõpus kehtivuse. Rahastamisprogrammi jätkatakse uue ühtse turu programmi raames, mis võeti vastu 28. aprillil 2021. Aruandes kirjeldatakse nende kolme organisatsiooni tegevust 2020. aastal ja hinnatakse nende juhtimist, näiteks seoses huvide konfliktide vältimise, läbipaistvuse, ekspertide mitmekesisuse, rahastamise mitmekesisuse ja avaliku aruandekohustusega ning üldsuse juurdepääsuga dokumentidele. 2.IFRSi sihtasutus 2.1.Tegevus 2.1.1.Standardite kehtestamine 2020. aastal oli IFRSi sihtasutusel üks raamatupidamisstandardite kehtestamise kogu: Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB). Pärast COVID-19 pandeemia puhkemist 2020. aasta märtsis on IASB toetanud sidusrühmi COVID-19ga seotud küsimustes, mis puudutavad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohaldamist, ning lükanud edasi vähem kriitilise tähtsusega konsultatsioonid ja mõned hiljuti vastu võetud muudatuste jõustumise kuupäevad. 2020. aasta juunis avaldas IASB standardi IFRS 17 „Kindlustuslepingud“ muudatused, mille eesmärk on vähendada rakendamiskulusid ja lihtsustada ettevõtete jaoks IFRS 17 rakendamise tulemuste selgitamist. Muudatustega lükati IFRS 17 jõustumise kuupäev 1. jaanuarilt 2021 edasi 1. jaanuarile 2023 ja pikendati vastavalt IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ rakendamise vabatahtlikku edasilükkamist, mis kindlustussektorile võimaldati. 2020. aasta augustis algatas IASB projekti „IBORi reform ja selle mõju finantsaruandlusele“ 2. etapi, avaldades IFRS 9 „Finantsinstrumendid“, rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“, IFRS 7 „Finantsinstrumendid: avalikustatav teave“, IFRS 4 „Kindlustuslepingud“ ja IFRS 16 „Rendiarvestus“ muudatused. Eesmärk oli vältida IFRSi põhjendamatuid raamatupidamislikke tagajärgi, kui riskimaandamisinstrumentide arvestuse võrdlusmäärad tegelikult asendatakse. Täielik ülevaade standardite kehtestamisega seotud tegevusest, sealhulgas rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) tööst, on kättesaadav IFRSi sihtasutuse veebisaidil. 2020. aasta detsembris hakkas IASB arutama väike- ja keskmise suurusega ettevõtete finantsaruandlusstandardi teise põhjaliku läbivaatamise kohta teabe esitamise taotlusele saadud tagasisidet, et viia standard vastavusse täielike IFRSidega, ilma et see põhjustaks VKEdele tarbetuid kulusid ja jõupingutusi. IFRSi sihtasutus ajakohastas ka IFRSi taksonoomiat, et võtta arvesse uute standardite ja muudatuste mõju. 2.1.2.Uurimisprojektid IASB 2017.–2021. aasta tööplaani eesmärk on täiustada ja toetada olemasolevaid standardeid, soodustada paremat standarditest teavitamist ja toetada nende rakendamist. 2020. aastal jätkas IASB pärast standardi „Üldine esitlemine ja avalikustamine“ muutmise avaldatud projekti kohta tagasiside saamist parema teavitamise projekti raames peetavaid tehnilisi arutelusid ning tegi ettepaneku parandada peamiste finantsaruannete ülesehitust ja sisu, keskendudes kasumiaruandele. 2020. aasta oktoobris alustas IASB standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ rakendamisjärgset läbivaatamist, vaadates läbi liigitamis- ja mõõtmisnõuded. Täielik ülevaade uurimisprojektidest on kättesaadav IFRSi sihtasutuse veebisaidil.

2.2.Nõuetekohane menetlus 2020. aasta augustis avaldas IASB nõuetekohase menetluse käsiraamatu läbivaadatud teksti. Oluline muudatus on see, et IASB avaldab tulevikus enne standardi kohaldamise kuupäeva selgitavad materjalid väljaantud standardist tulenevate rakendamisküsimuste kohta. 2.3.Juhtimine, läbipaistvus ja aruandekohustus 2.3.1.Juhtimine IFRSi sihtasutus on Delaware’i osariigi (Ameerika Ühendriigid) üldise äriühinguõiguse kohane mittetulundusühendus, mis on asutatud eesmärgiga töötada välja kvaliteetsete, arusaadavate, jõustatavate ja ülemaailmselt tunnustatud raamatupidamisstandardite ühtne kogum ning edendada ja hõlbustada nende standardite kasutamist; IFRSi sihtasutuse peakontor asub Londonis (Ühendkuningriik). IFRSi sihtasutust juhib 22-liikmeline kuratoorium, kes ühiselt vastutab IASB üldise järelevalve ja IASB liikmete ametisse nimetamise eest. Kuraatorite määramise alus on geograafilisel päritolul põhinev jaotus ja heakskiidu saamine järelevalvenõukogult, mis tegutseb avaliku sektori asutustega suhtleva ühenduslülina ja mille liige on ka komisjon. IASB-l on 14 liiget, kelle suhtes kohaldatakse geograafilise tasakaalu nõudeid. IASB liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. IASB vastutab standardite kehtestamise eest. 2020. aasta novembris teatasid kuraatorid, et alates 2021. aasta juulist tegutseb IASB esimehena Andreas Barckow. Kuraatorid nimetavad ametisse ka 14 IFRICi liiget, kelle ülesanne on tõlgendada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist ja anda juhtnööre finantsaruandluse küsimustes, ning IFRSi nõuandekogu liikmed. 2.3.2.Läbipaistvuseeskirjad Põhimõtteliselt on kõik IASB ja IFRICi koosolekud üldsusele avatud. Koosolekute päevakorrad avaldatakse eelnevalt ja koosolekuid endid saab vaadata veebis. Lisaks avaldab IASB oma veebisaidil kord kvartalis teabe sidusrühmadega peetud kohtumiste kohta. 2.3.3.Sidusrühmade esindatus IFRSi sihtasutuse põhikirja kohaselt tuleb kuus kuraatorit ametisse nimetada Euroopast, kuus Ameerikast ning kuus Aasiast ja Okeaaniast, üks kuraator Aafrikast ja kolm kuraatorit mis tahes piirkonnast, tingimusel et säilitatakse üleüldine geograafiline tasakaal. Samamoodi on IASB juhatuse liikmeks nimetamise kriteeriumiks, et igast piirkonnast nimetatakse neli liiget, Aafrikast üks liige ja mis tahes piirkonnast üks liige. 31. detsembril 2020 kuulus IFRSi nõuandekogusse 51 organisatsiooni, sealhulgas Euroopa Keskpank (EKP) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). Komisjon osaleb nõuandekogus vaatlejana. 2.3.4.Aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees Määruse (EL) 2017/827 kohaselt tuleb Euroopa Parlamendile anda IFRSide väljatöötamisest täielik ülevaade. 18. veebruaril 2020 toimus iga-aastane mõttevahetus Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) ning IASB esimehe Hans Hoogervorsti ja IFRSi sihtasutuse kuratooriumi esimehe Erkki Liikaneni vahel. 2.3.5.Huvide konflikti vältimine IFRSi sihtasutuse kuratooriumi liikmed nimetatakse ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida saab üks kord pikendada, ja nad peavad võtma kohustuse tegutseda avalikes huvides. Põhimõtteliselt ei tohi kuraator ja järelevalvenõukogu liige töötada samas organisatsioonis. Ühe erandiga on kõik IASB liikmed täistööajaga. Nad peavad katkestama kõik töösuhted ja sidemed, mis võivad mõjutada nende sõltumatust. Lähetamine ja endise tööandja juurde tagasipöördumine ei ole lubatud. 2.3.6.Rahastuse jaotus 2020. aastal sai IFRSi sihtasutus komisjonilt 4,9 miljonit eurot toetust, mis moodustab 23,7 % tema saadud maksetest. Komisjon oli endiselt suurim toetaja. Komisjoni eelarvest ja liikmesriikide poolt eraldatud rahaliste vahendite suhteline osakaal suurenes võrreldes 2019. aastaga (38,5 %-lt 42,8 %-le).

Rahastuse jaotus peamiste geograafiliste piirkondade ja rahvusvaheliste raamatupidamisvõrgustike kaupa näitab, et EL ja selle liikmesriigid andsid kogutoetusest 42,8 %, Aasia ja Okeaania 35,2 %, rahvusvahelised raamatupidamisvõrgustikud 13 %, Ameerika 5,9 %, Aafrika 0 % ja teised 3 %. IFRSi sihtasutusele antud toetuste vähenemine viimastel aastatel jätkus ka 2020. aastal. Deklareeritud toetused vähenesid kokku 9,5 %, kuid toetajate vahel oli siiski märkimisväärseid erinevusi. Rahvusvaheliste audiitorvõrgustike deklareeritud toetuste vähenemist korvas ärikokkulepe, mille tulemusena saadi rohkem litsentsitulu. IFRSi sihtasutus teatas 3,5 miljoni Inglise naela suurusest netoülejäägist (2019. aastal 3,8 miljonit Inglise naela). Kogunenud ülejääk oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 41,5 miljonit Inglise naela. 3.EFRAG 3.1.Tegevus EFRAGi ülesanne on teenida Euroopa avalikke huve, töötades välja ja edendades Euroopa seisukohti finantsaruandluse valdkonnas ning tagades, et neid seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse IASB standardite kehtestamise protsessis ja sellega seotud rahvusvahelistes aruteludes. EFRAG annab komisjonile nõu selle kohta, kas EL peaks uued (või muudetud) IFRSid kinnitama, tuginedes määruses (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (nn IASi määrus) sätestatud kriteeriumidele, sealhulgas õige ja õiglase ülevaate põhimõttele, ning sellele, kas need toetaksid Euroopa avalikku hüve. EFRAG asutas komisjoni jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise 2018. aasta tegevuskava raames Euroopa ettevõtete aruandluslabori (edaspidi „aruandluslabor“), mis alustas 2019. aastal tööd kliimaga seotud aruandluse teemal. 3.1.1.Kinnitamine ja uurimistegevus 2020. aastal lähtus EFRAGi töö finantsaruandluse valdkonnas endiselt suures osas IASB, rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) ja IFRSi sihtasutuse tööprogrammist. EFRAG viis lõpule oma töö, mis käsitles IFRS 9 mõju pikaajalistele investeeringutele, ja esitas komisjonile 2020. aasta jaanuaris lõpliku nõuande kapitaliinstrumentide arvestusliku käsitluse kohta. Lisaks jätkas EFRAG standardi IFRS 17 muudatuste ja IBORi reformi (2. etapp), sealhulgas nende poolt finantsaruandlusele avaldatava mõju analüüsimist. EFRAG esitas mitu kinnitamisnõuannet. 2021. aastal jäi peamiseks tööks lõplikult vormistada muudetud standardi IFRS 17 kinnitamisnõuanne, mille ta esitas 31. märtsil 2021. Sidusrühmade teavitamine on EFRAGi nõuetekohase menetluse oluline osa. EFRAG alustas uurimistööd järgmistes valdkondades: diskonteerimine madalate intressimääradega, parem teave immateriaalse vara kohta, krüptovara ning muutuvad ja tingimuslikud tasud. 2020. aasta jaanuaris avaldas EFRAG immateriaalse vara teemalise erialakirjanduse ülevaate. 2020. aasta aprillis avaldas EFRAG tagasisidearuande oma aruteludokumendi „Accounting for pension plans with an asset-return promise“ („Garanteeritud tootlusega pensioniskeemide arvestus“) kohta. 2020. aasta juulis edastas EFRAG aruteludokumendi krüptovara arvestuse kohta. Akadeemilise nõuandekogu ja võrgustiku kaudu tõhustas EFRAG koostööd akadeemiliste ringkondadega. 3.1.2.Kestlikkusaruandlus Aruandluslabor moodustas oma esimese projekti rakkerühma, mis käsitleb kliimaga seotud aruandlust ja mida toetas sidusrühmadega peetud arutelu, millel oli ligi 50 osalejat. Projekti rakkerühma 6. veebruaril 2020 avaldatud aruandes toodi esile head aruandlustavad ja soovitati teha kaks täiendust üldise kliimateabe avalikustamise ja stsenaariumianalüüsi aruandluse kohta. 2020. aasta mais moodustati teine projekti rakkerühm, mis käsitleb mittefinantsriskide ja -võimaluste aruandlust ning seost ärimudeliga. See rakkerühm alustas arutelusid 2020. aasta septembris ja aruande esitamise tähtaeg on 2021. aasta keskpaigas. 25. juunil 2020 andis juhtiv asepresident Dombrovskis EFRAGile kaks ülesannet. Esimese ülesandena paluti EFRAGil teha ettevalmistusi võimalike ELi kestlikkusaruandluse standardite lisamiseks muudetud mittefinantsaruandluse direktiivi. Pärast osalemiskutse avaldamist moodustas EFRAG mitut sidusrühma hõlmava rakkerühma, kuhu kuulus 35 eksperti, kes valisid esimeheks Prantsusmaa raamatupidamisstandardite ameti (Autorité des normes comptables) peadirektori Patrick de Cambourg’i. Rakkerühma aruanne sisaldas tegevuskava ja 54 soovitust ELi kestlikkusaruandluse standardite tervikliku kogumi väljatöötamiseks. Rakkerühm võttis arvesse ülemaailmsetest algatustest saadud teavet ning samuti tagasisidet, mis saadi EFRAGi poolt kogu ELis korraldatud teavitusüritustelt, kus oli arvukalt paneelaruteludel osalejaid ja kuhu kaasati laialdaselt sidusrühmi. Teise ülesandena esitati nimeline üleskutse EFRAGi juhatuse esimehele Jean-Paul Gauzèsile anda soovitusi selle kohta, kas EFRAGi juhtimist ja rahastamist on vaja muuta, kui EFRAGist saaks ELi kestlikkusaruandluse standardite kehtestaja. Tema aruanne sisaldab ettepanekuid EFRAGi juhtimis- ja rahastamisstruktuuri reformide kohta. 8. märtsil 2021 avaldas EFRAG mõlemad aruanded oma veebisaidil. 21. aprillil 2021 avaldatud komisjoni ettepanekus äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohta on ette nähtud EFRAGi väljatöötatud ELi kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmine. 3.2.Juhtimine, läbipaistvus ja aruandekohustus 3.2.1.Juhtimine EFRAGi juhatus korraldab igal aastal tegevuse ja tulemuslikkuse läbivaatamise. 2020. aasta läbivaatamine hõlmas nii strateegilisi, juhtimisega seotud kui ka tegevuslikke küsimusi. Kokkuvõttes on juhtimisstruktuur endiselt hästi toiminud ning EFRAG on muutunud veelgi nähtavamaks ja usaldusväärsemaks.

3.2.2.Läbipaistvuseeskirjad EFRAG on kehtestanud läbipaistva ja avaliku nõuetekohase menetluse, mida on aja jooksul edasi arendatud. See nõuetekohane menetlus võimaldab kõigil Euroopa sidusrühmadel esitada EFRAGile kaalumiseks oma arvamusi. See tagab, et EFRAGi seisukohtade kujundamisel võetakse arvesse raamatupidamis- ja majandusmudelite ning arvamuste mitmekesisust Euroopas, eelkõige seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kinnitamisega. Ka kestlikkusaruandluse valdkonnas on EFRAG küsinud arvamust paljudelt sidusrühmadelt. EFRAG avaldab oma nõuetekohase menetluse raames esialgse seisukoha konsultatsiooni tarvis, katsetab standardeid reaalsetes tingimustes ja koostab muid mõjuanalüüse, korraldab teavitusüritusi (millest mõned on suunatud eelkõige kasutajatele) ja eriuuringuid, avaldab nende tulemused tagasisidearuannetes ja avaldab seejärel oma lõplikud seisukohad. EFRAG aitab kaasa tõendipõhisele standardite kehtestamisele, korraldades kvantitatiivseid uuringuid, mille tulemusi kasutatakse EFRAGi arvamuskirjade ja kinnitamisnõuannete aruteludes ning mis on järk-järgult muutumas EFRAGi uurimistegevuse üha olulisemaks osaks. EFRAGi juhatuse, EFRAGi tehniliste ekspertide rühma (EFRAG TEG) ja EFRAGi standardite kehtestajate nõuandefoorumi (EFRAG CFSS) koosolekud on avalikud ning nende koosolekute päevakorrad, abimaterjalid ja kokkuvõtted avaldatakse EFRAGi veebisaidil. Alates 2018. aasta märtsist saab koosolekuid vaadata ka veebis. EFRAG peab avalikku läbipaistvusregistrit, mis hõlmab EFRAGi juhatuse esimehe, EFRAGi tehniliste ekspertide rühma esimehe ja EFRAGi tegevjuhi koosolekuid. 3.2.3.Esindatus ja aruandekohustus EFRAG püüab saavutada juhatuses, tehniliste ekspertide rühmas ning selle töörühmades ja nõuandekogudes, samuti Euroopa ettevõtete aruandluslabori juhtrühmas ja selle projektide rakkerühmades sobiva geograafilise, professionaalse ja soolise tasakaalu. EFRAGi juhatuse, EFRAGi tehniliste ekspertide rühma ja Euroopa ettevõtete aruandluslabori sama kodakondsusega liikmete arv on piiratud. Samuti on olemas professionaalse ja soolise tasakaalu saavutamise eeskirjad. EFRAGi juhatuse liikmed nimetavad ametisse EFRAGi liikmesorganisatsioonid vastavalt Maystadti soovituste kohaselt kehtestatud süsteemile. EFRAGi tehniliste ekspertide rühma, selle töörühmade, nõuandekogude ning Euroopa ettevõtete aruandluslabori juhtrühma ja selle projektide rakkerühmade liikmete leidmiseks avaldatakse avalikud kandideerimiskutsed. Korduv murekoht on, et nendele kandideerimiskutsetele reageerib suhteliselt vähe naisi ning Kesk- ja Ida-Euroopast pärit isikuid. 3.2.4.HUVIDE KONFLIKTI VÄLTIMINE EFRAG on kehtestanud huvide konflikti vältimise korra, mis toetab tema avalike huvidega seotud volitusi. See on avaldatud EFRAGi veebisaidil. EFRAGi juhatuse liikmed ja EFRAGi töötajad kinnitavad igal aastal oma sõltumatust, allkirjastades deklaratsiooni. 3.2.5.Kontaktid Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega EFRAG osaleb korrapäraselt raamatupidamise regulatiivkomitee koosolekutel, et arutada lahendamata küsimusi, eelkõige seoses IFRSide kinnitamisega. 2020. aastal keskenduti peamiselt standardile IFRS 17. EFRAG on aeg-ajalt ühenduses ka Euroopa Parlamendi liikmetega. 2020. aasta oktoobris vahetas EFRAGi tehniliste ekspertide rühma esimees IFRS 17 üle tehtava kontrolli raames arvamusi Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoniga. Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni esimees Pascal Canfin esines Euroopa ettevõtete aruandluslabori kliimaga seotud aruandlust käsitleva väljaande avaldamisel kõnega. 3.3.Mitmekesistamine ja eelarve EFRAG on avaliku ja erasektori rahastatav organisatsioon, mis tegutseb Euroopa avalikes huvides. EFRAGi õiguslik vorm on AISBL (Belgia õiguse kohane rahvusvaheline mittetulundusühendus). EFRAGi liikmesorganisatsioonid on kaheksa Euroopa sidusrühmade organisatsiooni ja üheksa riiklikku organisatsiooni. Komisjon rahastab kuni 60 % EFRAGi rahastamiskõlblikest kuludest. 2020. aastal taotles EFRAG komisjonilt 2,8 miljoni euro suurust toetust. Muud rahalised toetused saadi Euroopa sidusrühmade organisatsioonidelt (635 000 eurot) ja riiklikelt (st Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriigi, Itaalia, Madalmaade, Taani, Hispaania, Rootsi ja Luksemburgi) sidusrühmade organisatsioonidelt (1,6 miljonit eurot). 2020. aasta lõpus lahkus Ühendkuningriigi finantsaruandluse nõukogu (FRC) pärast Brexitit EFRAGi liikmesorganisatsioonide seast. EFRAG püüab oma liikmeskonda laiendada, nii et see hõlmaks ideaaljuhul kõiki ELi liikmesriike, ning peab tervitatavaks komisjoni, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide toetust teiste riiklike organisatsioonide ühinemisele. 2021. aastal väljendas EFRAG heameelt Austria organisatsiooni ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide toetuste üle. 2021. aasta märtsis kiitis EFRAGi üldkoosolek heaks uue finants- ja juhtimisstruktuuri, et suurendada EFRAGi rahalise toetuse süsteemi läbipaistvust, loogikat ja õiglust. Rahastamist on muudetud nende kahe peatüki puhul, mis käsitlevad EFRAGi rahastamist, mis pärineb erasektorist (st Euroopa sidusrühmade organisatsioonidelt ja riiklikelt organisatsioonidelt). Riiklike organisatsioonide peatüki rahalised toetused põhinevad SKP kriteeriumil. Euroopa sidusrühmade organisatsioonide peatüki rahaliste toetuste alus on sektoripõhine mudel (raamatupidamissektor, pangandussektor, ettevõtlussektor, kindlustussektor, väike- ja keskmise suurusega ettevõtluse sektor) ja rahaline toetus on 150 000 eurot sektori kohta. Kasutajasektorile kehtib erand. Lisaks rahalisele toetusele saab EFRAG oma tehniliste ekspertide rühma, EFRAGi juhatuse, töörühmade ja nõuandekogude liikmetelt mitterahalist toetust, näiteks ajutiste lähetuste kujul.