ET

Brüssel 27.11.2009

KOM(2009)655 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte

SELETUSKIRI

1) Ettepaneku taust |

| Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek on seotud nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamisega teatavate Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite importi käsitleva menetluse raames, mida laiendatakse Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte. |

| Üldine taustKäesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

| Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1472/2006 [1], millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 388/2008 [2], millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1472/2006 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi kohta kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud sama toote impordi suhtes olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte. |

| Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |

2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

| Menetlusega seotud huvitatud isikutel on olnud võimalus algmääruse sätete kohaselt uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |

| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

| Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

| Mõju hindamineEttepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

3) Ettepaneku õiguslik külg |

| Kavandatud meetme kokkuvõteTaotluse esitas Euroopa jalatsitööstuse konföderatsioon (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa vaatlusaluse toote kogutoodangust ühenduses. Olles kindlaks määranud, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 3. oktoobril 2008. aastal menetluse [3].Uurimine näitas, et lühiajaliselt / keskpikas perspektiivis kahju tekitamine tõenäoliselt jätkub kuni ühenduse tootmisharu kohanemisprotsessi lõpuleviimiseni. Meetmete kohaldamisel tuleks seetõttu piirduda 15 kuuga.Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |

| Õiguslik alusNõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005), eriti selle artikli 11 lõige 4. |

| Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

| Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

| Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |

| Õigusakti valik |

| Kavandatud õigusakt: nõukogu määrus. |

| Muud liiki õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

4) Mõju eelarvele |

| Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Vietnamist ja Hiina Rahvavabariigist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas 5. oktoobril 2006. aastal määrusega (EÜ) nr 1472/2006 [4] (edaspidi „esialgne määrus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina”) ja Vietnamist (edaspidi koos „asjaomased riigid”) pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes. Kehtestatud tollimaksu määrad jäid HRV puhul vahemikku 9,7 % – 16,5 % ja nimetatud määr Vietnami puhul oli 10 %. Meetmed kehtestati kaheks aastaks. Kõnealuste meetmete võtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.

(2) Määrusega (EÜ) nr 388/2008 [5] (edaspidi „laiendamismäärus”) laiendas nõukogu teatavate HRVst pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast lähetatud impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevatena või mitte. Meetmete laiendamisele järgnes meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine, mis viidi läbi kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3.

2. Käesolev uurimine

2.1. Läbivaatamistaotlus

(3) Taotluse esitas Euroopa jalatsitööstuse konföderatsioon (CEC) (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul rohkem kui 35 %, ühenduse nahast pealsetega jalatsite kogutoodangust.

(4) Representatiivsuse kontrolli raames väljendas mitu ELi liikmesriikide jalatsitootjate üleriigilist ühendust oma seisukohti seoses aegumise läbivaatamise alustamisega ning taotles oma nime konfidentsiaalseks jätmist kartuses, et mõned kliendid võivad avaldada survet nende liikmeks olevatele äriühingutele. Mõned teised isikud seadsid küsimuse alla, miks on vastu ja poolt olevate tootjate ühenduste nimed ja seisukohad jäetud konfidentsiaalseks. Komisjon küsis ühendustelt taas kord selgesõnaliselt, kas nad nõustuksid oma nime ja seisukoha avaldamisega. Neli ühendust nõustusid oma nime ja seisukoha avaldamisega, samas kui ülejäänud olid selle vastu, osutades taas kord oma kartusele seoses võimalike survemeetmetega nende liikmeks olevate äriühingute suhtes. Komisjon asus seisukohale, et kõnealuste tootjate puhul oli survemeetmete võimalus tõepoolest olemas müügimahu vähenemise kujul, ning nõustus nimede avaldamata jätmisega.

(5) Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei oleks pidanud aegumise läbivaatamise uurimist algatama, sest esialgse määruse artiklis 3 on sätestatud, et määrus kehtib jõustumisest alates kaks aastat. Esialgse määruse põhjenduses 326 selgitatakse seevastu, et olenemata meetmete lühemast kehtivusajast, kohaldatakse algmääruse artiklis 11 sätestatud eeskirju mutatis mutandis. Kooskõlas nimetatud põhjendusega kinnitati dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teate tekstis [6], et meetmed aeguvad 7. oktoobril 2008. aastal, kui ei algatata algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast läbivaatamist. Kuna dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine tõesti algatati, jäävad dumpinguvastased meetmed jõusse kõnealuse läbivaatamise lõpuni.

(6) Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

2.2. Algatamine

(7) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, tegi komisjon 3. oktoobril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates [7] (edaspidi „algatamisteade”) teatavaks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase meetmete aegumise läbivaatamise algatamise.

(8) Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks asjakohaste suundumuste analüüs hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Kui see oli asjakohane, osutati samuti aastale 2005 ja esialgse uurimise uurimisperioodile, mis hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”).

3. Uurimisega seotud isikud

(9) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest taotluse esitajale, taotluses nimetatud ühenduse tootjatele, mis tahes teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, teadaolevatele importijatele ja nende ühendustele, teadaolevatele jaemüüjatele/turustajatele ja nende ühendustele, teadaolevatele tarbijaorganisatsioonidele, teadaolevatele asjaomaste riikide eksportivatele tootjatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele.

(10) Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(11) Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

4. Väljavõtteline uuring

(12) Asjaomaste riikide uurimisaluste eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu silmas pidades nähti algatamisteatega ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

(13) Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel ning ühenduse tootjatel ja importijatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud teave.

4.1. Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

4.1.1. Hiina Rahvavabariik

(14) Hiina Rahvavabariigis teavitas endast ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks kokku 58 äriühingut või seotud äriühingute rühma (edaspidi „kontsern”). Need 58 äriühingut või kontserni tootsid vaatlusalust toodet ja/või eksportisid seda ühenduse turule uurimisperioodi jooksul ning avaldasid soovi valimis osaleda. Neid käsitati koostööd tegevate äriühingutena ning kaaluti nende lisamist valimisse. Koostöö tase Hiina Rahvavabariigiga, st koostööd tegevate Hiina äriühingute poolt ELi eksporditavate kaupade osakaal võrreldes kogu Hiinast pärineva ekspordiga ELi, oli umbes 22 %.

(15) Valim koostati koostöös Hiina ametivõimudega, lähtudes koostööd tegevate äriühingute ekspordimahtudest ja geograafilisest jaotusest. Valimi jaoks välja valitud seitsme äriühingu eksport ELi moodustas umbes 56 % 58 koostööd teinud äriühingu ELi-suunalisest ekspordist ning 13 % Hiina koguekspordist ELi. Nad kõik vastasid küsimustikule ettenähtud tähtaja jooksul.

(16) Teatavad valimisse mittekaasatud Hiina eksportijad väitsid, et kuna neid valimisse ei valitud, ei olnud neil võimalik oma huve kaitsta. Väljavõttelise uuringu põhimõtte kohaselt valitakse välja representatiivne arv eksportivaid tootjaid ning valimi põhjal antud hinnangu tulemusi võib vaadelda ka teisi koostööd tegevaid eksportijaid esindavana. Lisaks märgitakse, et kõigil huvitatud isikutel oli võimalus osaleda uurimises ja esitada oma seisukohti. See argument lükati seetõttu tagasi.

4.1.2. Vietnam

(17) Vietnamis teavitas endast ja esitas nõutava teabe kindlaksmääratud tähtpäevaks kokku 51 äriühingut või kontserni. Need 51 äriühingut või kontserni tootsid vaatlusalust toodet ja/või eksportisid seda ühenduse turule uurimisperioodi jooksul ning avaldasid soovi valimis osaleda. Neid käsitati koostööd tegevate äriühingutena ning kaaluti nende lisamist valimisse. Koostöö tase Vietnamiga, st koostööd tegevate Vietnami äriühingute poolt ELi eksporditavate kaupade osakaal võrreldes kogu Vietnamist pärineva ekspordiga ELi, oli umbes 82 %.

(18) Valim koostati koostöös Vietnami ametivõimudega, lähtudes ekspordimahtudest. Valimi jaoks välja valitud kolme äriühingu eksport ELi moodustas umbes 27 % 51 koostööd teinud äriühingu ELi-suunalisest ekspordist ning 22 % Vietnami koguekspordist ELi. Nad kõik vastasid küsimustikule ettenähtud tähtaja jooksul.

4.2. Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

(19) Ühenduse tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe saamiseks kasutati järgmist menetlust. Kaebuse esitajate nimel toimides kinnitas CEC, et kõik kaebuse esitanud tootjad on valmis koostööd tegema ja väljavõttelises uuringus osalema. Olemasolevat üksikasjalikku ja mahukat teavet (mis sisaldus muu hulgas kaebuses, representatiivsuse hinnangus ja CEC esildistes) arvesse võttes ei olnud vaja üksikutele kaebuse esitanud tootjatele valimi moodustamiseks küsimustikke saata. Lisaks kutsuti algatamisteates kõiki tootjaid üles endast teada andma, kui nad soovivad menetluse raames koostööd teha. Lisaks kaebuse esitajatele andis pärast läbivaatamise algatamist endast teada veel viis äriühingut, kes taotlesid väljavõttelises uuringus osalemist. Kõigile neile saadeti valimi moodustamise küsimustikud, et saada teavet, mis kaebuse esitajate kohta juba olemas oli. Viiest äriühingust saatis küsimustiku tagasi üksnes kaks. Kõnealust kahte äriühingut valimisse siiski ei arvatud, sest nad ei kuulunud ühenduse tootmisharu määratluse alla (vt põhjendust (...)(198)).

(20) Vaatlusaluse toote tootmine ühenduses on suures osas koondunud kolme liikmesriiki, kus toimub 2/3 kogu tootmisest. Ülejäänud tootmine on jagunenud ülejäänud liikmesriikide vahel. Põhjendusest (...)(202) ja selle järgnevatest põhjendustest nähtub, et ühenduse tootjate ärimudelid erinevad peamiselt tootevaliku/kvaliteedivahemiku ja turustuskanalite poolest ning selle poolest, kas toimub tegevuste klastriteks jagamine ja tootmisprotsessi osade allhange ühenduses või väljaspool ühendust.

(21) Saadud teabe põhjal koostas komisjon valimi, lähtudes suurimatest representatiivsetest tootmis- ja müügimahtudest ühenduses, mida oli võimalik ette nähtud aja jooksul uurida. Kuid nagu eespool kirjeldatud, ei ole tegemist täielikult homogeense tööstusharuga ning välja valitud äriühingute representatiivsuse hindamiseks võeti samuti arvesse tootjate geograafilist jaotust liikmesriikide vahel [8] ning seda, millisesse turulõiku nende tooted kuuluvad. Tulemusena valiti välja kaheksa äriühingut, kes tegutsevad neljas liikmesriigis. Väljavalitud äriühingud esindavad samuti kõiki ühenduse olulisemaid ärimudeleid toodete tootmise ja turustamise ning spetsialiseerumise osas. Toodete spetsialiseerumisega seoses esindasid väljavalitud äriühingud tootmist kõikide peamiste hinnatasemete (madalama, keskmise ja kõrgema hinnataseme) ning samuti kõikide soo- ja vanuserühmade (naiste-, meeste-, mõlema soo jaoks mõeldud ja lastejalatsid) lõikes. Toodete turustamisega seoses esindavad väljavalitud äriühingud kõiki peamisi turustustasandeid (müük hulgimüüjatele, jaemüüjatele, otsemüük). Tootmise osas kuulus väljavalitud äriühingute hulka nii äriühinguid, kus kogu tootmine selle kõikides peamistes etappides toimus täielikult äriühingus endas, kui ka äriühinguid, kes tellisid mõned tootmisprotsessi osad allhanke korras (nii ühendusest kui ka väljastpoolt ühendust).

(22) Valimisse kaasatud kaheksat tootjat peeti seega ühenduse tootmise suhtes representatiivseks ning nende toodang moodustas kaebuse esitanud ühenduse tootjate toodangust 8,2 % ja ühenduse kogutoodangust 3,1 %. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi koostamise küsimuses CECga ja CEC vastuväiteid ei esitanud.

(23) Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõpetas üks valimisse kaasatud ühenduse tootja järk-järgult tootmise ühenduses, viies oma tootmistegevuse täielikult väljapoole ühendust. Tuleb märkida, et äriühingu tootmismaht ei olnud selline, mis oleks valimisse kuuluvaid äriühinguid, sealhulgas nende representatiivsust, oluliselt mõjutanud. Kahju käsitlevad kvantitatiivsed uurimistulemused ei oleks olnud oluliselt erinevad, kui kõnealune äriühing ei oleks valimisse kuulunud. Sellega seoses ja võttes arvesse, et i) äriühingul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühenduses tootmine ning et ii) suur osa äriühingu tootmisest toimub allhankena, mis on paljude huvitatud isikute arvates ühenduses oluline ärimudel, otsustati kõnealust äriühingut valimist ametlikult mitte välja arvata. See tagab täiendavalt, et kvalitatiivselt esindab valim võimalikult täpselt sektoris valitsevat reaalset olukorda. Lisaks võib see (arvestades, et aegumise läbivaatamine hõlmab kahju jätkumise/kordumise analüüsi) aidata paremini ennustada, kuidas olukord ühenduse turul võiks areneda, kui dumpinguvastaste meetmete rakendamist ei jätkata. Loomulikult kasutati siiski üksnes andmeid äriühingu tegevuse kohta ühenduse tootjana.

(24) Tulenevalt sellest, et kõnealuse äriühingu tootmis- ja müügimaht ühenduses olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väiksemad kui algselt valimi koostamise etapis teatatud, on ühenduse institutsioonid kaalunud, kas ühenduse tootmisharu tootmise ja müügi koondnäitajaid oleks tulnud vastavalt vähendada, st valimile avaldunud mõju oleks tulnud üle kanda kogu elanikkonnale. Siiski leiti, et äriühing tegi vea tõenäoliselt heas usus, kui ta arvestas ühenduse naabruses asuvas riigis toimuva allhanke ekslikult ühenduse tootmise hulka. Seda arvesse võttes märgitakse esmalt, et valimit kasutatakse eelkõige nende kahjunäitajate hindamiseks, mida ei ole võimalik ühenduse tootmisharu kohta tervikuna piisaval määral saada. Tootmis- ja müüginäitajad saadi koondandmetena ühenduse tootmisharu kohta ning seetõttu ei ole see argument asjakohane. Lisaks ei nähtu olemasolevast teabest, sealhulgas käesoleva uurimise raames paralleelselt üleriigiliste ühenduste täiendava analüüsiga kogutud andmetest, mingit vajadust sellise korrigeerimise järele. Lisaargumendina võib öelda, et kui ühenduse tootmisharu ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevaid täielikke tootmis- ja müüginäitajaid vähendataks valimi madalamate näitajate kajastamiseks, ei mõjutaks see valimi representatiivsust ega üldiseid järeldusi kahju kohta.

(25) Erinevad huvitatud isikud väitsid, et tegemist on algmääruse artikli 17 rikkumisega, väites, et ühenduse tootjatest koostatud valim ei olnud representatiivne toodangu suhtarvu, tootevaliku, müügihindade, tootmise ja müügi suhte, geograafilise jaotuse ning tulususe ja tulemuslikkuse osas. Samuti oldi seisukohal, et valimi koostamisel ei võetud arvesse nende tootjate suurt arvu, kes on tootmist allhanke korras kolmandatesse riikidesse viinud.

(26) Neid väiteid analüüsiti hoolikalt ning võttes muu hulgas arvesse juhtumi keerukust, saadeti välja täiendavad küsimustikud mitte ainult äriühingutele, vaid ka üleriigilistele ühendustele. Küsimustikus esitatud andmeid analüüsiti ja kontrolliti kohapeal. Sellega seoses tuli valimisse arvatud äriühingute arvu piirata sellise arvuni, et uurimist oleks olemasoleva aja jooksul võimalik mõistlikult läbi viia, st kaheksa äriühinguni.

(27) Peale selle, arvestades et ühenduse tootmisharu on antud juhtumi puhul suurel määral killustunud, on vältimatu, et valimisse kaasatud äriühingud moodustavad suhteliselt väikese osa ühenduse kogutoodangust. Selline killustumine koos asjaoluga, et suuremad tootjad kaasati valimisse, tähendab, et äriühingute arvu suurendamine ei oleks mingil juhul avaldanud olulist mõju valimi suurusele ühenduse kogutoodanguga võrreldes.

(28) Nagu eespool põhjenduses (...)(21) selgitatud, võttis komisjon valimi koostamisel arvesse geograafilist jaotust. Rõhutatakse, et selleks, et valim oleks representatiivne, ei pea ta täpselt kajastama kogu elanikkonna geograafilist jaotust (ega mis tahes muu kriteeriumi jagunemist või jaotust). Nagu praeguse valimi puhul, kuhu kuulub neli liikmesriiki, piisab, kui see kajastab asjaomaste suuremate tootjariikide asjakohaseid suhtarve. Mis tahes muu lähenemine oleks halduslikult teostamatu, eelkõige juhul, kui representatiivsuse tagamiseks tuleb arvesse võtta mitut erinevat kriteeriumit. Selline väide tähendaks sisuliselt, et valim oleks piisavalt representatiivne üksnes siis, kui see hõlmaks kogu elanikkonda. Uurimises on seega rõhutatud, et valim, mis hõlmab nelja liikmesriiki, kellest kolme toodangumaht on kaugelt kõige suurem, esindab hästi ühenduse tootmist tervikuna, eelkõige kui arvesse võtta töötlemislepingutel põhinevat tootmist, mida tuleks sellest tulenevalt arvestada töötlemisteenuse tellinud äriühingu liikmesriigis.

(29) Valimisse kaasatud äriühingud esindasid ka läbilõiget tootevalikust, mis kajastas asjakohaselt ühenduse toodangu suurusjärke. Lisaks vastab asjaomane tootevalik Hiina ja Vietnami ekspordi tootevalikule.

(30) Müügihindadega seoses väideti samuti, et valimi keskmised müügihinnad ei olnud representatiivsed läbivaatamistaotluses märgitud müügihindade suhtes. Sellega seoses tuleks siiski märkida, et vastupidiselt kõnealusele väitele näitas uurimine, et valimi keskmised müügihinnad on kooskõlas taotluses esitatud hindadega. Isegi kui see ei oleks nii, ei pea valimi keskmised müügihinnad olema täpselt samad mis läbivaatamistaotluses, eeldusel et need kajastavad tootjate müügihindu tervikuna.

(31) Tootmise ja müügi suhet kajastava representatiivsusega seoses tuletatakse meelde, et kogu sektoris tervikuna põhineb tootmine tellimustel ja kajastab tugevalt moetrende. Seetõttu ei ole varude maht eriti kõnekas näitaja ning tootmine ja müük on mahult ligikaudu sama. See leidis valimisse kaasatud äriühingute ja kogu ühenduse tootmisharu kohta kinnitust nii kaebuse etapis kui ka uurimise käigus.

(32) Lisaks eespool kirjeldatud kaalutlustele tuletatakse meelde, et algmääruse artiklis 17 on sätestatud, et uurimine võib piirduda valimitega, mis on kas statistiliselt õiged või mis moodustavad suurima representatiivse toodangu-, müügi- või ekspordimahu, mida on võimalik uurida. Kõnealuse sätte sõnastusest nähtub selgelt, et representatiivse mahu kindlaksmääramiseks ei ole antud mingit kvantitatiivset kriteeriumi ega läve. Ainus kriteerium on, et mahtu võib piirata selliselt, et seda saab olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida.

(33) Eespool esitatud põhjustel lükati erinevate huvitatud isikute esitatud väited tagasi ning käesolevaga kinnitatakse valimi õiguslikku kehtivust, sest valim on representatiivne ja koostatud täielikus kooskõlas algmääruse artikliga 17.

4.3. Ühenduse importijate väljavõtteline uuring

(34) Olemasoleva teabe põhjal võeti ühendust 139 importijaga. Valimi moodustamise küsimustikule vastas 22 sõltumatut importijat, kellest 21 nõustus valimis osalema. Nende esitatud andmete kohaselt moodustas kõnealuse 21 importija import 12 % vaatlusaluse toote HRVst pärinevast impordist ja 40 % Vietnamist pärinevast impordist (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

(35) Viis suurimat importijat (Clarks, Puma, Adidas, Nike ja Timberland) esindasid umbes 18 % asjaomasest impordist, sest nad teatasid suuremahulisest impordist seoses mõlema riigiga. Seetõttu leiti, et nendest viiest äriühingust koosnev valim oleks representatiivne algmääruse artikli 17 lõike 1 tähenduses, st impordimahu poolest.

(36) Selleks et paremini kajastada importijate geograafilist jaotust ja erinevaid imporditavate jalatsite liike, lisati valimisse siiski veel kolm importijat. Sellega seoses nähtus tagasi saadetud valimi moodustamise küsimustikest, et paljude vastanud importijate impordimahud olid palju väiksemad ning nad importisid vähem tuntud/moodsaid kaubamärke või kõrgema hinnataseme jalatseid. Tundus, et nimetatud väiksemate importijate ärimudel ja tootevalik erinesid kõige suuremate importijate omast ning need väiksemad importijad koos võiksid moodustada olulise osa asjaomasest impordist. Seetõttu peeti oluliseks, et ka need importijad oleksid esindatud, sest nende äriühingute tegelik majanduslik olukord võib olla erinev eespool põhjenduses (...)(35) nimetatud suurte importijate omast.

(37) Neil põhjustel koostati kaheksast importijast koosnev valim, kuhu kuulub viis suurimat importijat ja kolm väiksemat importijat. Nad esindavad umbes 10 % HRVst pärinevast impordist ja umbes 34 % Vietnamist pärinevast impordist.

(38) Kõik koostööd tegevad importijad, kes andsid märku oma valmisolekust koostööd teha, said võimaluse valimi kohta märkusi esitada. Valimisse kaasatud äriühingutele saadeti täitmiseks küsimustikud. Seitse valimisse kaasatud äriühingut vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Kaheksas valimisse kaasatud äriühing, kes koostööd ei teinud, tuli lõpuks valimist välja arvata.

5. Saadud teabe kontrollimine

(39) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Järgmiste äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal:

5.1. Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad

– Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hongkong

Tootmisettevõtja:

Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandongi provints

Vahendavad äriühingud:

Idea Co. Ltd, Aomen

The Look Co. Ltd, Aomen

Gold Plenty Co. Ltd, Aomen

– Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdongi provints

– HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hongkong, ja selle tootmisettevõtja Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandongi provints

– Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiangi provints

– Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdongi provints

– Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujiani provints

– General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdongi provints

5.2. Vietnami eksportivad tootjad

– Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hongkong

Tootmisettevõtjad:

Pouyuen Vietnam Company Limited, Hồ Chí Minh

Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai provints

Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai provints

Vahendavad äriühingud:

Betsey Trading Limited

Sinnamon Trading Limited

Sky High Trading Limited

Fitbest Enterprises Limited

– Golden Star Co. Ltd, Hải Phòng.

– Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duongi provints

5.3. Ühenduse tootmisharu tootjad ja tootjate üleriigilised ühendused

– Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS), Portugal

– Federación de Industrias del Calzado Español (FICE), Hispaania

– Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani, Itaalia

– British Footwear Association LTd, Ühendkuningriik

– Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie, Austria

– Fédération Française de la Chaussure, Prantsusmaa

– HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V., Saksamaa

– Polish Chamber of Shoe and Leather industry, Poola

(40) Neljas eri liikmesriigis asuva kaheksa valimisse kaasatud ühenduse tootja juurde korraldati ka kontrollkäigud. Sarnaselt esialgse uurimisega taotlesid valimisse kaasatud ühenduse tootjad ja teised koostööd tegevad ühenduse tootjad algmääruse artikli 19 põhjal, et nende isik jääks konfidentsiaalseks. Nad väitsid, et nende isiku avalikustamine võib neid väga negatiivselt mõjutada. Teatavad kaebuse esitanud ühenduse tootjad varustavad ühenduses asuvaid kliente, kes hangivad oma tooteid ka HRVst ja Vietnamist ning saavad sellisest impordist seega otsest kasu. Need kaebuse esitajad on seetõttu delikaatses olukorras, sest mõningad nende kliendid võivad olla vastu sellele, et nad esitavad väidetava kahjustava dumpingu kohta kaebuse või toetavad seda. Seetõttu leidsid nad, et mõned nende klientidest võivad võtta vastumeetmeid, sealhulgas ärisuhte lõpetada. Taotlus rahuldati, sest see oli piisavalt põhjendatud.

(41) Teatavate eksportivate tootjate esindajad ning sõltumatud importijad väitsid, et kaebuse esitajate isikute avaldamata jätmise tõttu ei saanud nad oma kaitseõigust nõuetekohaselt kasutada. Nad väitsid, et sellises olukorras ei saanud nad kontrollida, kas valimisse kaasatud äriühingud on tõesti representatiivsed. Alternatiivina olid kõnealused isikud seisukohal, et kui konfidentsiaalsustaotlus peaks siiski olema õigustatud, tuleks sellisel juhul avaldada täies mahus iga äriühingu andmed.

(42) Sellega seoses tuletatakse meelde, et valimi tootmismahud, mis esitati riikide lõikes, tehti kõigile huvitatud isikutele kontrollimise eesmärgil kättesaadavaks. Seoses väitega, et avalikustada tuleks kogu teave peale äriühingu nime, tuleks märkida, et selline avalikustamine võib valimisse kaasatud äriühingu nime kaudselt paljastada. Seega järgiti ka antud juhul küsimustikule antud vastuste piiramata versioonide (st indekseeritud andmeid sisaldavate versioonide) avalikustamise suhtes kehtivat tavapärast praktikat. Eespool esitatut silmas pidades tuleb järeldada, et isikute kaitseõigust ei rikutud ja väide lükati seetõttu tagasi.

5.4. Sõltumatud importijad

– Achten Beheer BV, Waalwijk, Madalmaad

– Adidas AG, Herzogenaurach, Saksamaa

– C&J Clark International Limited, Street, Somerset, Ühendkuningriik

– Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Madalmaad

– Nike European Operations BV, Laakdal, Belgia

– Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Saksamaa

– Timberland Europe BV, Enschede, Madalmaad

5.5. Võrdlusturu tootjad

– Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brasiilia

– Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brasiilia

– Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brasiilia

6. Isikute õigused

(43) Teatavad isikud esitasid vastuväiteid kogu menetluse jooksul seoses nende kaitseõiguse väidetava rikkumisega. Nad väitsid valimisse kaasatud ühenduse tootjatega seoses, et huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadavaks tehtud teave ei olnud täielik ega õigeaegselt esitatud.

(44) Sellega seoses tuleks rõhutada, et kõik valimisse kaasatud äriühingud esitasid huvitatud isikutele kontrollimiseks ette nähtud vastuste versiooni (edaspidi „avatud vastus”) ilma põhjendamatute viivitusteta ja kooskõlas teistele uurimises osalejatele võimaldatud tähtaegadega. Kui komisjon saab avatud vastuse, saab selle andmed avaldada üksnes siis, kui võimalikud konfidentsiaalsusküsimused on lahendatud kooskõlas algmääruse artikliga 19. Samuti tuleb märkida, et komisjon on kohustatud avaldama andmed piisavalt aegsasti, et huvitatud isikud saaksid oma õigusi kasutada. See kohustus on antud juhtumi puhul nõuetekohaselt täidetud.

(45) Avatud vastuste täielikkusega seoses tuleb märkida, et uurimise käigus on tavaline, et huvitatud isikud teevad aja jooksul täiendavaid esildisi, milles nad esitavad täiendavat teavet. Selline teave lisatakse mittekonfidentsiaalsesse toimikusse niipea, kui võimalikud konfidentsiaalsusküsimused on lahendatud. Seda protsessi, mille korral kõigi huvitatud isikute panus lisatakse järk-järgult järeldustele jõudmiseks kasutatavate tõendite ja avalike andmete hulka, ei või ajada segamini olukorraga, kus andmed on mittetäielikud.

(46) Võttes arvesse antud juhtumi keerukust, hõlbustati huvitatud isikute juurdepääsu järgmiselt. Esiteks võimaldati huvitatud isikutele elektrooniline juurdepääs, mille abil nad said taotluse korral kõigi olemasolevate dokumentide täielikud koopiad CD-ROMil. Peale selle lisati elektroonilistele dokumentidele indeks, mis i) hõlbustas juurdepääsu antud juhtumi raames esitatud arvukatele dokumentidele ning ii) võimaldas koostada toimikus sisalduvate dokumentide kronoloogilise registri. Lisaks vastas rida avalikku toimikusse sisestatud märkusi päringutele, mis võib avaldada mõju isikute kaitseõigustele.

(47) Eespool nimetatu andis huvitatud isikutele tõhusama juurdepääsu ning võimaldas neil teha kogu uurimise jooksul rohkeid märkusi, millega komisjon hiljem asjakohaselt tegeles. Erinevate huvitatud isikute poolt tehtud märkused selle kohta, et avalik toimik ei olnud täielik ega õigeaegselt esitatud, tuleb seega tagasi lükata.

(48) Üks huvitatud isik väitis samuti, et komisjon oli importijaid ja eksportijaid diskrimineerinud, koheldes kaebuse esitanud ühenduse tootjaid uurimise käigus soodsamalt. Eelkõige väideti, et erinevalt tootjatest ei võimaldatud importijatele ja eksportijatele konfidentsiaalseks jäämist. Samuti väideti, et kaebuse esitajaid koheldi soodsamatel tingimustel, sest menetluse algatamise etapis ei nõutud neilt valimi moodustamise küsimustike esitamist ning et kaebuse esitajatele võimaldati tähtaja ja vastuste kvaliteedi osas liiga suurt paindlikkust, samas kui samas olukorras olevat eksportijat oleks hinnatud parimate kättesaadavate faktide alusel kooskõlas algmääruse artikliga 18.

(49) Sellega seoses tuleks märkida, et kaebust toetavate ühenduse tootjate konfidentsiaalsustaotlus rahuldati nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele tuginedes kooskõlas algmääruse artikliga 19. Eksportijad ja importijad sellist taotlust ei esitanud, samuti ei toimunud uurimise ajal selliseid sündmusi ega saanud teatavaks mingit teavet, mis oleks andnud alust arvata, et eksportijate või importijate isiku avalikustamine võiks kahjustada nende huve. Võttes arvesse, et ühenduse tootjate olukord oli selles kontekstis oluliselt erinev eksportijate ja importijate omast, ei saa diskrimineerimissüüdistust lugeda põhjendatuks.

(50) Valimi koostamise kohta vaata põhjendust (...)(19) eespool. Eksportijate ja importijate olukord oli üsna erinev kaebuse esitanud tootjate omast, kuna esimesena nimetatute kohta ei sisaldanud toimik mingit üksikasjalikku teavet. Seetõttu oli valimi moodustamise küsimustiku täitmine nende puhul hädavajalik, et kontrollida poolte koostöövalmidust, kuid samas ka selleks, et saada valimi koostamiseks vajalikku põhiteavet. Seetõttu tuleb diskrimineerimist käsitlev väide tagasi lükata.

(51) Seoses ühenduse tootjatele uurimise raames küsimustiku abil kogutud teabe osas võimaldatud paindlikkusega ja algmääruse artikli 18 kasutamisega tuleks märkida, et võttes arvesse asjaolu, et eksportijate ja importijate ning ühenduse tootjate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi, ei ole diskrimineerimissüüdistustel alust. Põhjendamata väide lükatakse seega tagasi.

(52) Võrdlusriigi valiku küsimuses väitsid mõned huvitatud isikud, et küsimustike lühikesed tähtajad, ajastamine ja edastamisviis olid India ja Indoneesia äriühingute suhtes diskrimineerivad. Sellega seoses märgitakse, et küsimustike saatmine Indiasse ja Indoneesiasse oli võimalik lõpule viia alles 2008. aasta detsembri lõpus pärast asjakohaste tootjate aadresside saamist. Komisjon tagas, et nende riikide äriühingutele anti vastamiseks sama palju aega kui Brasiilia äriühingutele. Küsimustike edastamiseks kasutas komisjon kõigil juhtudel tähitud kirju ning võimaluse korral ka e-posti. Seetõttu tuleb eespool esitatud väited tagasi lükata.

(53) Mõned huvitatud isikud väitsid, et võrdlusriiki käsitlev teave lisati avalikku toimikusse põhjendamatute viivitustega ning et see kahjustas kõnealuste isikute kaitseõigusi. Komisjon märgib, et käesoleva uurimise raames leiti, et suurem osa võrdlusriigi äriühingute poolt küsimustikele antud esimestest mittekonfidentsiaalsetest vastustest olid puudulikud, mistõttu paluti saata uued nõuetekohased avalikud versioonid. Pärast nende saabumist lisati vastused avalikku toimikusse põhjendamatute viivitusteta. Vahepeal lisas komisjon avalikku toimikusse kokkuvõtte teabest küsitletud äriühingute ja nende saadetud vastuste kohta. Need väited tuleb seetõttu tagasi lükata.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(54) Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama kui esialgses määruses määratletud toode, st teatavad Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast või komposiitnahast pealsetega jalatsid, välja arvatud spordijalatsid, jalatsid, mille valmistamisel kasutatakse eritehnoloogiat, tuhvlid ja muud toajalatsid ning varbakaitsega jalatsid, mida praegu liigitatakse CN-koodide 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99,ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13,ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(55) Käesolevas uurimises kasutatakse esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud määratlusi. Nende määratluste kohaselt tähendab mõiste „spordijalatsid” jalatseid komisjoni määruse (EÜ) nr 1031/2008 I lisa grupi 64 alamrubriigi 1 tähenduses;

mõiste „jalatsid, mille valmistamisel kasutatakse eritehnoloogiat” tähendab jalatseid, mille paari CIF-hind on vähemalt 7,5 eurot, mis on ette nähtud sportimiseks, millel on ühe- või mitmekihiline vormitud, õmblusteta sünteetilisest materjalist sisetald, mis on spetsiaalselt välja töötatud vertikaalse või külgliikumise mõju pehmendamiseks ja mille tehnilised omadused on saavutatud näiteks gaasi või vedelikku sisaldava hermeetilise polstri, põrutusi vähendavate või neutraliseerivate mehhaaniliste osade või väikese tihedusega polümeermaterjaliga ja mis liigitatakse CN-koodide ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,

ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 alla;

„varbakaitsega jalatsid” on jalatsid, millel on kaitsev varbaosa, mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (1) ning mis liigitatakse järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00;

„tuhvlid ja muud toajalatsid” tähistab jalatseid, mis liigitatakse CN-koodi ex 6405 10 00 alla.

2. Samasugune toode

(56) Käesoleva aegumise läbivaatamisega hõlmatud samasugused tooted on, nagu esialgses uurimises määratletud, teatavad nahast pealsetega jalatsid, mida toodetakse ja müüakse koduturul, võrdlusturul ja/või mida eksporditakse ühendusse HRVst ja Vietnamist.

2.1. Toote võrreldavus

(57) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduses müüdav samasugune toode ei ole võrreldav HRVst ja Vietnamist eksporditava vaatlusaluse tootega. Leiti siiski, et (käesoleva läbivaatamise raames) oli ühenduses müüdav toode võrreldav asjaomastest riikidest eksporditava vaatlusaluse tootega. Eelkõige leiti, et vaatlusaluse toote füüsilised ja tehnilised omadused ja kasutusalad, samuti turustuskanalid, olid sarnased ning ei ole pärast esialgset uurimist muutunud. See argument lükati seetõttu tagasi.

(58) Teatavad huvitatud isikud väitsid samuti, et erinevate uurimise raames koostööd tegevate isikute poolt müüdavate tooteliikide võrdlemiseks kasutatud süsteem ei olnud asjakohane, kuna see ei olnud õiglase võrdluse tagamiseks piisavalt konkreetne. Kuid siiski võimaldas kasutatud süsteem (toote kontrollnumbril põhinev ehk PCN-süsteem) võrrelda kuni 600 erinevat tootekategooriat ja -liiki, mis olid organiseeritud viie peamise kriteeriumi alusel – jalatsi stiil, tarbija liik, jalatsi liik, välistalla materjal ja voodri olemasolu. Lisaks kasutati kõnealust PCN-süsteemi ka juba eelmises uurimises. Ei ole esitatud ühtegi põhjendust, miks seda tuleks muuta. Seetõttu kasutati käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises sama PCN-süsteemi nagu esialgses uurimises. See argument lükati seetõttu tagasi.

(59) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et komisjon on muutnud oma metoodikat võrreldes esialgse juhtumiga, muutes uurimise käigus toote kontrollnumbri (PCN) määratlust. See väide ei ole siiski õige. Uurimise käigus selgus pigem, et teatavad isikud olid teatavate tooteliikide puhul PCNi struktuuri valesti tõlgendanud ja kohaldanud. Ühtse lähenemisviisi tagamiseks liigitati kõnealused jalatsimudelid vajaduse korral ümber õige PCN rubriigi alla. Kui tehti kindlaks, et asjaomased isikud on esitanud ebatäpset teavet, pidi komisjon seega vea parandama. Sellist parandamist ei saa seetõttu käsitada metoodika või PCNi sisu muutmisena. Vastupidi, just vajadus tagada PCNil põhineva metoodika järgimine oli põhjuseks, miks kõnealused parandused teha tuli. Seega tuli argument tagasi lükata.

2.2. Väljajätmistaotlused

(60) Mitu huvitatud isikut esitas väiteid, mis olid sarnased esialgse uurimise käigus esitatud väidetega. Nad väitsid, et teatavat liiki jalatsid, mis kuuluvad samasuguse toote määratlusse, nt matkajalatsid, keeglijalatsid, kärestikusõidu jalatsid, jalatsid, mille valmistamisel kasutatakse eritehnoloogiat, ratsutamisjalatsid ja erisuurusega jalatsid, on liiga erinevad selleks, et kuuluda samasse kategooriasse. Lisaks väideti, et STAF-jalatsite suhtes kohaldatavat väärtusläve 7,5 eurot paari kohta tuleks vähendada. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises vähendati väärtusläve 9 eurolt 7,5 euroni paari kohta.

(61) Lisaks ei võimalda aegumise läbivaatamine meetmetega hõlmatud tootevalikut muuta. Sellist muudatust saaks kaaluda, kui huvitatud isik esitab põhjendatud taotluse kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3. Seetõttu tuli eespool esitatud väited tagasi lükata.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Üldised märkused

(62) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas HRV ja Vietnami suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

(63) Asjaomasest kahest riigist pärineva impordi mahtude ja hindade arengut iseloomustab allpool esitatud tabel. Hiinast pärineva impordi suhtes kehtisid kuni 1. jaanuarini 2005 kvoodid ning import suurenes pärast seda kuupäeva oluliselt, saavutades kõrge taseme 2006. aastal. 2007. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiliseerusid impordimahud pärast 2006. aastaga võrreldes toimunud langust. Meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemusena laiendati meetmeid Aomeni erihalduspiirkonnast pärinevale impordile, mille suhtes kehtis alates 2007. aasta septembrist registreerimiskohustus.

(64) Vietnamist pärineva impordi suhtes kvoote ei kohaldatud ning selle tase oli esialgsel uurimisperioodil kõrge. Seejärel impordimahud vähenesid kuni 2007. aastani ning hakkasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jälle suurenema.

(65) Need arvud näitavad, et vastupidiselt mõne huvitatud isiku esitatud väidetele oli asjaomastest riikidest pärinev import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt kõrgel tasemel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas nende ühine turuosa 28,7 % ning on seega oluliselt suurem kui esialgsel uurimisperioodil tuvastatud tase (23,2 %). Kuigi nende vastavad turuosad on pärast esialgset uurimisperioodi kõikunud, on need jäänud üldiselt mahukaks, kuna kummagi riigi turuosa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 10 %.

(66) Eurostati andmete põhjal kasvasid mõlemast asjaomasest riigist pärineva impordi keskmised hinnad esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahelisel ajavahemikul. Pärast seda on hinnad HRV puhul stabiliseerunud ja Vietnami puhul langenud.

(67) Kuna Eurostati andmed on üldised ja vaatamata sellele, et nad küll hõlmavad vaatlusalust toodet, ei anna nad aimu võimalikest muutustest tootevalikus, analüüsiti seitsme valimisse kaasatud HRV äriühingu ja kolme valimisse kaasatud Vietnami äriühingu hinnasuundumusi. Üldiselt leiti asjaomase kahe riigi puhul välja valitud äriühingute osas, et impordihinnad olid alates 2006. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenenud.

Tabel 1 |

Uurimise all olevatest riikidest pärineva impordi kogumahud ja -väärtused |

| | | | | |

| Esialgne uurimisperiood | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

Maht (1000 paari) | | | | | |

Hiina | 63 403 | 183 568 | 157 560 | 123 016 | 125 052 |

Turuosa | 8,8% | 22,9% | 21,6% | 17,8% | 18,5% |

Vietnam | 102 625 | 100 619 | 79 427 | 62 503 | 68 852 |

Turuosa | 14,2% | 12,6% | 11,0% | 9,1% | 10,2% |

Väärtus (eurot) | | | | | |

Hiina (Eurostat) | 7,2 | 7,5 | 8,4 | 8,4 | 8,5 |

Vietnam (Eurostat) | 9,2 | 9,5 | 10,2 | 9,7 | 9,5 |

Allikas: andmebaasist Comext pärit andmeid on korrigeeritud vastavalt vajadusele, kasutades komisjonile teadaolevaid statistilisi andmeid, et jätta välja tooted, mis ei kuulu vaatlusaluse toote hulka.

Tabel 2 |

Valimisse kaasatud äriühingute impordi kogumahud ja -väärtused |

| | | | | |

| Esialgne uurimisperiood | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |

| | | | | |

Maht (tuhandetes paarides) | | | | | |

Hiina (valim) | puudub | puudub | 11 381 | 12 787 | 13 759 |

Turuosa | | | 1,5% | 1,8% | 2,0% |

Vietnam (valim) | puudub | puudub | 14 400 | 15 250 | 14 500 |

Turuosa | | | 2% | 2,2% | 2,2% |

Väärtus (eurot) | | | | | |

Hiina (valim) | puudub | puudub | 12,6 | 10,7 | 10,3 |

Vietnam (valim) | puudub | puudub | 11,4 | 10,8 | 10,6 |

2. Hiinast ja Vietnamist pärineva impordi dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1. Normaalväärtus

2.1.1. Võrdlusriik

(68) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslikest riikidest importimise korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

(69) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV ja Vietnami puhul teatas komisjon algatamisteates oma kavatsusest kasutada võrdlusriigina Brasiiliat, mida kasutati asjakohase võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Komisjon kutsus huvitatud isikuid selle kohta arvamust avaldama.

(70) Märkusi saatsid mitmed huvitatud isikute rühmad, näiteks kaebuse esitajad, koostööd tegevad eksportivad tootjad, neid esindavad ühendused, nende riiklikud ametiasutused, samuti importijate esindajad, kes väitsid, et Tai, India või Indoneesia oleksid sobivamad võrdlusriigid kui Brasiilia. Komisjon analüüsis neid ettepanekuid võrdlusriigi valiku suhtes kohaldatavatest kriteeriumitest lähtudes.

(71) Sellega seoses tegi komisjon kindlaks, et nahast jalatsite turu suurus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Brasiilia puhul hinnanguliselt 189 miljonit paari, India puhul 800 miljonit paari, Indoneesia puhul 109 miljonit paari ja Tai puhul vaid 6 miljonit paari. Tai turu väiksust ja muude alternatiivide olemasolu arvestades ei kaalunud komisjon Taid täiendavalt võrdlusriigi kandidaadina.

(72) Huvitatud isikute taotlustest tulenevalt otsis komisjon koostööd Brasiilia, India ja Indoneesia jalatsitootjatega. Kõnealuse kolme riigi äriühingutele saadeti küsimustikud ja arvestatavaid vastuseid saadi viielt Brasiilia, ühelt India ja viielt Indoneesia tootjalt.

Omamaise müügi ja tootevaliku representatiivsus

(73) Komisjon analüüsis vastanud äriühingute representatiivsust nende omamaise müügi näitajate osas.

(74) Brasiilia puhul moodustas kolme uuritud äriühingu samasuguse toote omamaine müük uurimisperioodil umbes 17 % Hiina ja umbes 19 % Vietnami valimisse võetud äriühingute ekspordist.

(75) India puhul teatas endast ainult üks äriühing, kelle samasuguse toote omamaine müük moodustas uurimisperioodil umbes 5 % Hiina ja umbes 6 % Vietnami valimisse võetud äriühingute ekspordist.

(76) Indoneesia puhul moodustas viie koostööd tegeva äriühingu samasuguse toote omamaine müük umbes 2 % Hiina ja umbes 2 % Vietnami valimisse võetud äriühingute ekspordist.

(77) Seega oli Brasiilia riik, mille omamaise müügi maht oli uurimisperioodil kõige representatiivsem.

(78) Komisjon uuris seejärel, mitut liiki Hiina ja Vietnami poolt eksporditavaid jalatseid asjaomase kolme riigi omamaine müük hõlmas.

(79) Koostööd tegevate Brasiilia ja Indoneesia tootjate omamaine müük hõlmas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil laia tootevalikut, mis ühtis märkimisväärse arvu Hiinast ja Vietnamist eksporditavate jalatsite toote kontrollnumbritega. India puhul teatas ainus koostööd tegev tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi omamaise müügi näitajad, mis ühtisid vaid ühe Hiinast ja Vietnamist eksporditavate jalatsite toote kontrollnumbriga.

Konkurents võimalikes võrdlusriikides

(80) Vastavalt komisjoni kogutud andmetele on kõigis kolmes analüüsitud riigis suur arv tootjad, mis tagab omamaiste ettevõtjate vahelise suure konkurentsi nende vastavatel turgudel. Brasiilias on ligikaudu 7800 nahast jalatsite tootjat, kellest 1500 võib pidada Hiina/Vietnami äriühingutega suuruse poolest piisavalt võrreldavaks. Indias peaks esitatud andmete kohaselt olema umbes 3000 tootjat. Indoneesia tootjate arvuks hinnatakse 212. Kõnealuse kolme riigi eksport on mahukas (hinnanguliselt umbes 64 miljonit paari Brasiilia, 67 miljonit India ja 27 miljonit Indoneesia puhul). Brasiilia puhul leiti, et nahast jalatsite sisetarbimine elaniku kohta (1) on India (0,7) ja Indoneesiaga (0,5) võrreldes suurem.

(81) Analüüsitud riikidesse toimuv import saavutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turuosa ±2 % Brasiilias, ±1 % Indias ja ±1,5 % Indoneesias.

(82) Eespool esitatu põhjal leidis komisjon, et Brasiilia on kõige sobivam võrdlusriik. Eelkõige peeti Brasiiliat kõige representatiivsemaks nahast pealsetega jalatsite omamaise müügi osas. Lisaks on Brasiilia koostööd tegevatel äriühingutel lai tootevalik, mis kattub suures osas Hiina ja Vietnami tootevalikuga. Indoneesia koostööd tegevate tootjate, kelle tootevalik oli samuti lai, omamaine müük oli palju väiksem, samas kui India omamaine müük oli suurele mahule vaatamata väga piiratud valikuga.

Huvitatud isikute märkused

Toote võrreldavus

(83) Mitu huvitatud isikut väitis, et Brasiiliat ei tohiks võrdlusturuna kasutada, sest see spetsialiseerub üksnes naistejalatsitele. Nad väitsid, et seda saab tõendada Brasiilia koostööd tegevate äriühingute poolt küsimustikule saadetud vastustega ja asjaoluga, et Brasiilia ekspordib peamiselt naistekingi.

(84) Uurimine näitas siiski, et rohkem kui poole omamaisest kogumüügist, millest Brasiilia äriühingud teatasid, moodustasid meestekingad. Brasiilia tootjate juurde tehtud komisjoni kontrollkäikude käigus leiti, et kuigi kaks väiksemat äriühingut olid tõepoolest spetsialiseerunud naistejalatsitele, müüs suurim äriühing kodumaisel turul peamiselt meestejalatseid. Omamaise müügi koguseid peeti seega piisavaks nii naiste- kui ka meestejalatsite osas. Seoses argumentidega, et Brasiilia ekspordib peamiselt naistejalatseid, ei jaga komisjon seisukohta, et riigi ekspordistruktuur kajastab tingimata riigi kodumaisel turul müüdavate toodete struktuuri.

(85) Mõned huvitatud isikud väitsid, et küsimustikule antud vastustest ilmnes, et Brasiilia spetsialiseerub sandaalidele, mida ei saa seega võrrelda Hiinast ja Vietnamist eksporditavate jalatsiliikidega, mille valik on suurem. Komisjoni analüüs seda väidet ei kinnitanud, kuid näitas, et Brasiilia tootjad müüsid laias valikus eri liiki jalatseid, mis toote kontrollnumbri tasandil vastas rohkem kui 50 % ulatuses valimisse kuuluvate Hiina ja Vietnami äriühingute eksporditavatele mudelitele.

(86) Mõned huvitatud isikud väitsid, et lastejalatsite osas ei saa Brasiiliat võrdlusriigina kasutada, sest seda liiki jalatsite tootmine on väga väike. Komisjon märgib, et on tavaline, et võrdlusriik ei tooda kõiki samasuguse toote alaliike. See ei takista siiski normaalväärtuse õiglast võrdlemist, tehes seda liiki jalatsite osas vajalikud korrigeerimised. Kuna ükski Brasiilia koostööd tegev tootja ei valmistanud tõepoolest lastejalatseid, korrigeeriti seda liiki toote normaalväärtuse arvutamiseks asjakohaselt täiskasvanute jalatsite puhul arvutatud normaalväärtust, nagu seda tehti ka esialgses uurimises. Seetõttu leitakse kokkuvõttes, et Brasiilia sobib võrdlusriigiks kõigi nahast jalatsite liikide, sealhulgas lastejalatsite puhul.

(87) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Brasiilias toodetud jalatsite puhul kasutatakse kõrgekvaliteetset nahka ning seetõttu on need Hiina ja Vietnami jalatsitest kallimad. Seega ei oleks Brasiilias toodetud jalatsid võrreldavad kahest uurimise all olevast riigist pärit jalatsitega. Mõned teised huvitatud isikud väitsid vastupidi, et Brasiilia hindu on vaja nõuetekohaselt korrigeerida, kuna Brasiilias jalatsite tootmiseks kasutatav nahk on Hiinas ja Vietnamis kasutatavast nahast halvema kvaliteediga. Komisjon uuris seda küsimust ja leidis, et hindade ja kvaliteedi osas ei erinenud Brasiilias toodetud jalatsite nahk Hiinas ja Vietnamis toodetud jalatsite valmistamisel kasutatavast nahast. Sellega seoses tuletatakse meelde, et esialgses menetluses kohaldati normaalväärtuse korrigeerimist, sest võrdlusriigi Brasiilia tootjate kasutatav nahk leiti olevat madalama kvaliteediga ja seda müüdi valimisse kaasatud eksportivate riikide tootjate poolt kasutatava nahaga võrreldes odavamalt. Käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises osalevad Brasiilia tootjad (ja enamik eksportivate riikide tootjaid) on esialgses uurimises koostööd teinutest erinevad. Äriühingute erinev valik tõi omakorda kaasa erineva nahatoorme hinna.

(88) Mõni huvitatud isik väljendas seisukohta, et Brasiilia ja Vietnami tooted ei ole võrreldavad, kuna Brasiilia ekspordib kalleid kõrgema hinnaklassi jalatseid, samas kui Vietnam ekspordib odavaid tooteid, kuid selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid. Komisjon märgib, et igal juhul tuleb Vietnami tooteid võrrelda Brasiilia kodumaisel turul müüdavate toodetega, mitte Brasiiliast eksporditavate toodetega. Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et Vietnamist pärit või Brasiilias müüdavate jalatsite valik oleks piiratud ühe kindla turusegmendiga.

Konkurents Brasiilia turul

(89) Mõni huvitatud isik väitis, et Brasiilia on alates 2008. aasta jaanuarist suurendanud jalatsitele kehtestatud tariife 20 %-lt 35 %-le, ning oli seisukohal, et see muutis Brasiilia vähendatud konkurentsiga ja äärmiselt kaitstud turuks. Samuti väideti, et Brasiilia tarbimises oli impordil liiga väike turuosa. Komisjon analüüsis neid väiteid. Tehti kindlaks, et Brasiilia suurendas tõepoolest oma tariife 20 %-lt 35 %-le 2008. aasta alguses, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskel. Komisjon leidis aga samuti, et Brasiilia valuuta väärtus USA dollari suhtes tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, eelkõige pärast tariifide tõstmist Brasiilias. Täpsemalt öeldes tugevnes Brasiilia reaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algusega võrreldes kuni 19 % (st tugevnemine oli suurem kui tariifide tõus). Selle tulemusena tasakaalustas Brasiilia valuuta tugevnemine USA dollari suhtes suures osas tariifide suurendamise mõju impordihindadele. Lisaks ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et tariifide suurendamine oleks toonud kaasa kodumaiste hindade olulise kasvu või takistanud importi. Komisjon tegi hoopis kindlaks, et tariifide tõusust hoolimata kasvas nahast jalatsite import Brasiiliasse 2008. aasta esimeses pooles (st pärast tariifide tõusu) märkimisväärselt võrreldes 2007. aasta esimese poolega. Seega ei avaldanud tariifide tõus Brasiilia turule tegelikku mõju.

(90) Mõni huvitatud isik väitis, et Brasiilia näol ei ole tegemist avatud jalatsituruga, kuna jalatsite importimist riiki takistab mitteautomaatne litsentsimine. Komisjon leidis, et Brasiilia kohaldab mitteautomaatset litsentsimist jalatsite impordi suhtes, kuid märgib, et eespool nimetatud impordi suurenemist arvesse võttes ei näi see olevat seadnud impordile tõkkeid. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et ka Indoneesia kohaldab jalatsite impordi suhtes mitteautomaatset litsentsimist. Komisjon märgib, et mitteautomaatsete impordilitsentside kasutamine on WTO nõuetega kooskõlas olev tava. Seetõttu järeldab komisjon, et ei ole põhjust käsitada Brasiilia kohaldatavaid mitteautomaatseid impordilitsentse impordipiirangutena, mis võiksid viia järelduseni, et Brasiilia ei ole avatud turg.

(91) Mõni huvitatud isik väitis, et Brasiilia reaali väärtuse märkimisväärne tõus viimastel aastatel mõjutas negatiivselt konkurentsi Brasiilias või et reaali väärtuse 25 %-ne langus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi mõjutas negatiivselt Brasiilia rahvusvahelist konkurentsivõimet. Neid argumente ei toetatud tõenditega, kuid igal juhul ei saa pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud arenguid võtta võrdlusriigi valiku puhul arvesse.

(92) Eespool esitatust tulenevalt ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et üldised konkurentsitingimused Brasiilia turul oleksid pärast esialgset uurimist nii palju muutunud, et tunnistada Brasiilia võrdlusriigina ebasobivaks.

Sotsiaalmajandusliku arengu erinevused

(93) Mitu huvitatud isikut väitis, et India või Indoneesia oleksid võrdlusturuna sobivam valik, kuna Brasiilia ning Hiina ja Vietnami majanduslik areng või rahvamajanduse kogutoodang (RKT) elaniku kohta ei ole võrreldavad.

(94) Tuleb märkida, et määratluse poolest ei ole mitteturumajandusliku riigi või üleminekuriigi majandust iseloomustavad näitajad samad kui turumajanduslikul riigil. Ei ole ebatavaline, et võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi või üleminekuriigi vahel eksisteerivad sellised majandusliku arengu erinevused. See kehtib ka erinevuse suhtes seoses sissetulekuga inimese kohta, mis on samuti üks majandusarengu näitaja. See ei takista Brasiilia valimist võrdlusriigiks, niikaua kui seda peetakse asjakohasemaks muude arvessevõetavate tegurite poolest.

Kulude struktuuri erinevus

(95) Mitu huvitatud isikut rõhutas asjaolu, et tööjõukulud on Brasiilias suuremad kui Vietnamis ja Hiinas ning et India, Indoneesia või Tai, kus tööjõukulud on võrreldavamad, oleksid seetõttu võrdlusriigina sobivamad. Väideti, et kõrgemate palkade tõttu moodustasid tööjõukulud Brasiilias 50–70 % tootmiskuludest, Hiinas aga 30 %.

(96) Mitteturumajandusliku riigi või üleminekuriigi võrdlusriigiks võib valida ka teistsuguse majandusarengu tasemega riigi. Sarnaselt ei saa tööjõukulusid, mis on riigi majandusarengu üks näitajatest, vaadelda asjakohase kriteeriumina teistest kriteeriumitest lahus. Igal juhul tegi komisjon kohapealsete kontrollimiste käigus kindlaks, et seoses tööjõukulude osakaaluga üldistes tootmiskuludes moodustavad tööjõukulud Brasiilias tootmise kogukuludest vähem kui 40 % ning on seega Hiina vastavale tasemele tunduvalt ligilähedasemad kui väideti.

(97) Mitu huvitatud isikut väitis veel, et Brasiilia ei ole sobiv normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kuna Brasiilia äriühingute kulud hõlmavad disaini- ning teadus- ja arendustegevuse kulusid, mille Hiina ja Vietnami puhul kannavad nende välisriigis asuvad kliendid. Komisjon leidis, et see erinevus kulude struktuuris võib olla usutav, kuna asjaomaste riikide eksportijad müüsid vaatlusalust toodet endistele ühenduse tootjatele EÜs, kes siiani rahastavad eespool nimetatud tootmiskulude komponenti ja müüvad toodet oma kaubamärgi all. Seda ei saa siiski pidada põhjuseks, mille alusel tunnistada Brasiilia võrdlusriigiks sobimatuks, kuna selliseid kulusid on võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvesse võtta (vt põhjendust (...)(118) ja sellele järgnevaid põhjendusi).

(98) Mõni huvitatud isik väitis, et erinevalt Hiinast ja Vietnamist sisaldavad Brasiilia tehasehinnad turustuskulusid, erimakse ning krediidi- ja tarnekulusid. Lisaks väideti, et Brasiilia äriühingute väiksema suuruse tõttu on üldkulud Brasiilias suuremad. Ka siin leiab komisjon, et see ei ole põhjus Brasiilia tunnistamiseks sobimatuks võrdlusriigiks, kuna normaalväärtuse arvutamisel saab seda asjaolu arvesse võttes teha korrektuure (vt põhjendust (...)(118) ja sellele järgnevaid põhjendusi).

(99) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Aasia riikidel on Brasiiliaga võrreldes parem juurdepääs toormele, eriti nahale. Komisjon vaatas esitatud dokumendid läbi. Tõepoolest ilmneb, et naha tootmine on Aasias kiiremini arenenud, kuid seda tuleb vaadelda Aasia nahktoodete tootmise kasvu valguses. Ladina-Ameerika riigid toodavad pisut rohkem kui 15 % kogu maailma nahkjalatsitest ja ligikaudu 15 % maailma toornahast. Aasia riigid toodavad rohkem kui 50 % nahkjalatsitest maailmas, kuid vähem kui 40 % maailma toornahast. Seetõttu võib järeldada, et vaatamata erinevustele naha tootmist iseloomustavates absoluutarvudes on Ladina-Ameerika riigid Aasia riikidega võrreldes isemajandavamad ning seega on neil lihtsam juurdepääs toornahale.

Huvitatud isikute muud väited

(100) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Brasiilia ei ole sobiv võrdlusriik, kuna Brasiilia jalatsid ei asenda Hiinast ja Vietnamist pärit jalatseid, sest pärast seda, kui EÜ kehtestas dumpinguvastased tollimaksud, ei suurenenud Brasiiliast pärinev import EÜsse, samas kui Indiast ja Indoneesiast pärinev import suurenes. Sellega seoses tuleb märkida, et India ja Indoneesia import EÜsse suurenes tõepoolest pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Komisjon märgib siiski, et kommertsettevõtjad on vabad valima tarnijaid ning, nagu hiljem kahjuanalüüsis tõdetakse, eelistasid nad hankida oma tooteid Hiina ja Vietnami naaberriikidest. See ei tähenda, et Brasiilia on võrdlusriigiks sobimatu. Võrdlusriigi kasutamise eesmärk on normaalväärtuse kindlaksmääramine. Kas see riik EÜsse ekspordib või mitte, ei ole siin asjakohane. See argument lükati seetõttu tagasi.

(101) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Brasiilia ei saa olla Vietnamiga võrreldav turg, kuna Vietnam on ekspordile suunatud, samas kui Brasiilia müüb peamiselt kodumaisel turul. Komisjon ei saa selle väite asjakohasusega nõustuda. Vietnam on selgelt enam ekspordile suunatud kui Brasiilia, kuid ei ole selge, kuidas see võiks mõjutada Brasiilias arvutatud normaalväärtust, mis oma määratluse kohaselt on seotud Brasiilia tootmiskulude ja omamaise müügiga.

(102) Mitu huvitatud isikut väitis, et Brasiilia ekspordihinnad on kodumaistest hindadest madalamad. Mõne huvitatud isiku jaoks tähendas see, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tuleks kasutada pigem ekspordi- kui kodumaiseid hindu. Teised väitsid, et see on tõendiks sellest, et Brasiilia eksportijad tegelevad dumpinguga, ning olid seisukohal, et Brasiilia ei ole seetõttu võrdlusriigiks sobiv. Kõigepealt täheldab komisjon, et ekspordihinnad ei ole antud juhul asjakohased, kuna on olemas piisavalt representatiivsed ja kasumlikud kodumaised hinnad. Teiseks ei ole tõendatud väidet, et Brasiilia ekspordib dumpinguhinnaga, ning seda ei saa küsimust põhjalikult uurimata ei kinnitada ega tagasi lükata.

(103) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Brasiilia on võrdlusriigiks sobimatu, kuna Brasiilia tootjad saavad valitsuselt eksporditoetust. Esmalt märgib komisjon, et seda liiki toetus mõjutaks eelkõige ekspordihindu, mis eespool täheldatu kohaselt ei ole käesoleva uurimise seisukohalt asjakohased. Komisjon vaatas sellegipoolest huvitatud isikute esitatud tõendid läbi ning leidis, et osutatud toetus puudutas ekspordi edendamise programme, millesarnaseid võib leida paljudes teistes riikides ning mille eesmärk on toodete parem tutvustamine välisriikides reklaamikampaaniate ja rahvusvahelistel messidel osalemise kaudu. Komisjon ei leidnud märke sellest, et ekspordi edendamiseks antav toetus Brasiilias oleks soodustanud jalatsite omamaist müüki.

(104) Mitu huvitatud isikut tõstis esile asjaolu, et Brasiilia on algatanud dumpinguvastase uurimise Hiinast pärit jalatsite suhtes, mille puhul kasutati võrdlusriigina Itaaliat, ning väitis, et Itaalia ja Brasiilia äriühingud tegid omavahel vaikimisi koostööd, et näidata EÜ korraldatud aegumise läbivaatamise uurimise raames tuvastatud dumpingut võimalikult suurena. Nende süüdistuste toetuseks ei esitatud siiski otseseid ega kaudseid tõendeid. Seega lükkab komisjon kõnealuse argumendi tagasi.

Järeldus võrdlusriigi valiku kohta

(105) Eespool esitatut silmas pidades jõuti järeldusele, et Brasiilia on kõige sobivam võrdlusriik.

(106) Paljud huvitatud isikud väitsid, et Brasiilia valimine võrdlusriigiks saab dumpingu tuvastamisel otsustavaks ning et kui võrdlusriigiks oleks valitud mõni muu kaalutud riikidest, dumpingut ei tuvastataks. Seetõttu kontrollis komisjon, milline oleks teoreetiliselt olnud tulemus, kui võrdlusriigiks oleks valitud Indoneesia, mis oli Brasiiliale ainus arvestatav alternatiiv, kuigi mitte parim valik, nagu tõestati eespool.

(107) Tulemused on esitatud allpool vastavas osas ning need kinnitasid, et võrdlusriigi valik, mis tehti olemasolevate arvestatavate võimaluste vahel, ei olnud antud juhul dumpingumarginaali arvutamise tulemuste juures määrav.

(108) Seega valiti võrdlusriigiks Brasiilia.

2.1.2. Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

(109) Pärast Brasiilia valimist võrdlusriigiks arvutati normaalväärtus koostööd tegevate Brasiilia tootjate juures kohapeal kontrollitud andmete põhjal.

(110) Kõnealuste tootjate omamaine müük leiti olevat representatiivne võrreldes HRV ja Vietnami eksportivate tootjate poolt ühendusse eksporditavate mahtudega. Samuti uuriti, kas omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina, tehes kindlaks, kui suure osa moodustas kasumlik omamaine müük sõltumatutele tarbijatele. Uurimine näitas, et müük ühikuhinnaga või üle selle moodustas rohkem kui 80 % iga tootja müügi kogumahust. Seetõttu arvutati normaalväärtus tooteliigi tegelike kodumaiste hindade alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

2.1.3. Normaalväärtus Golden Stepi puhul

(111) Golden Stepi puhul määrati normaalväärtus kindlaks äriühingu oma andmete põhjal omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Andmeid kontrolliti äriühingu juures kohapeal.

(112) Esiteks tegi komisjon kindlaks, et Golden Stepil ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil omamaist müüki. Seetõttu ei olnud võimalik määrata normaalväärtust kindlaks kodumaiste hindade põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus. Sellest tulenevalt tuli kohaldada muud meetodit.

(113) Võttes arvesse, et normaalväärtuse määramiseks ei saanud kasutada kodumaiseid hindu, tuli arvestuslik normaalväärtus arvutada kõnealuse tootja kulude põhjal. Sellest tulenevalt leiti algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt arvestuslik normaalväärtus, liites eksporditavate jalatsimudelite tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistliku kasumimarginaali.

(114) Sellega seoses ei olnud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võimalik kindlaks määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a asjaomase riigi teiste eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud tegelike andmete põhjal, kuna ühelegi teisele Hiina eksportivale tootjale ei olnud võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks, kuna Golden Stepil puudus sama üldise tootekategooria osas asjaomases riigis omamaine müük, ei saanud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt kindlaks määrata. Sellest tulenevalt tuli need kindlaks määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c, st mis tahes muu põhjendatud meetodi alusel.

(115) Sellega seoses hindas komisjon müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumi määrasid kolme võimaliku stsenaariumi põhjal. Esiteks määras komisjon müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks esialgse uurimise andmeid kasutades. Komisjon võttis samuti arvesse nende Hiina eksportivate tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kellele oli hiljuti võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist teiste hiljutiste uurimiste raames ja kellel oli tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaine müük. Kolmanda stsenaariumi kohaselt uuris komisjon võrdlusriigis kindlaks määratud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitlevat teavet. Seejärel määrati normaalväärtus hinnanguliselt kindlaks nende stsenaariumite põhjal.

2.2. Hiina ja Vietnami ekspordihinnad

(116) Kui eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

(117) Kui eksportmüük ühendusse toimus ühenduseväliste sõltumatute vahendavate äriühingute kaudu, määrati ekspordihinnad kindlaks asjaomaste tootjate poolt vahendavatele äriühingutele, st sõltumatule ostjale müüdud toote hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

2.3. Hiina ja Vietnami ekspordihindade ning võrdlusriigi normaalväärtuste võrdlus

(118) Esialgses uurimises kasutatud metoodikat järgides kasutati selliste eksporditavate tooteliikide, mida Brasiilia kodumaisel turul ei müüdud, normaalväärtuse määramisel kõige lähedasemalt sarnanevate tooteliikide omamaiseid müügihindu. Neid korrigeeriti vajaduse korral.

(119) Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Eelkõige tehti järgmised kohandused:

(120) Uuriti, kas on õigustatud kaubandustasandi korrigeerimine vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d. Sellega seoses leiti, et kodumaise turu ja ekspordituru kaubandustasandid olid erinevad. Sellest tulenevalt tehti kohandused vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktidele d–i, et kajastada Brasiilia turul hulgimüüjatele tehtud allahindlusi võrreldes kolme uurimise all oleva Brasiilia tootja toodete müügiga jaemüüjatele.

(121) Selleks et tagada õiglane võrdlus ühelt poolt Hiina ja Vietnami ekspordi ja teiselt poolt Brasiilia omamaise müügi vahel, tehti Brasiilia sõltumatutele agentidele makstud komisjonitasude arvessevõtmiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohased kohandused.

(122) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k tehti kohandused Brasiilia tootjate poolt teadus- ja arendustegevuse ning disainiga seoses kantud kulude arvessevõtmiseks, et kajastada erinevust Hiina ja Vietnami tootjatega.

(123) Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastavad kohandused tehti ka eelmise uurimise käigus, et kajastada erinevusi jalatsite tootmiseks kasutatava naha kvaliteedis. Käesoleva uurimise raames ei peetud sellist korrigeerimist vajalikuks, kuna Brasiilia, Hiina ja Vietnami tootjate kasutatava naha kvaliteet oli sarnane (vt põhjendust (...)(87).

(124) Muud kohandused, sealhulgas transpordi ja kindlustusega seotud kohandused vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile e, tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.

(125) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumine mõjutas tuvastatud dumpingumarginaale ning andis alust korrigeerimiseks. See väide tuli tagasi lükata. Algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j kohaselt on selline korrigeerimine võimalik üksnes juhul, kui vahetuskurssides on toimunud püsimuutused. Vahetuskursi vaba kõikumise korral, mida võib täheldada USA dollari ja euro kursi puhul, liigub kurss regulaarselt üles-alla. Püsimuutust ei saa sellisel juhul kindlaks määrata ning korrigeerimine ei ole seega lubatud.

2.4. Dumpingu kindlaksmääramine HRVs uuritud äriühingute puhul

2.4.1. Dumpingu kindlaksmääramine Golden Stepi puhul

(126) Golden Stepi puhul näitas põhjenduses (...)(111) ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlus dumpingumarginaali vahemikus 5–16 %.

2.4.2. Dumpingu kindlaksmääramine äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

(127) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tooteliikide lõikes. Kõigi valimisse kaasatud äriühingute kohta arvutati HRV puhul üks kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Seda dumpingumarginaali kohaldati HRV kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes.

(128) Üleriigilise dumpingumarginaali suuruseks määrati HRV puhul 35–38 % CIF-hinnast ühenduse piiril, sõltuvalt Golden Stepi puhul kasutatud arvutusmeetodist, nagu selgitatud eespool põhjenduses (...)(115).

(129) Pidades silmas võrdlusriigi valiku kohta tehtud järeldust, arvutati dumping samuti eespool nimetatud meetodit kasutades, kuid selle erinevusega, et Brasiilia normaalväärtused asendati koostööd tegevate Indoneesia tootjate normaalväärtustega. Sellise arvutuse tulemusena saadi dumpingumarginaal, mis jäi vahemikku 19–22 %, sõltuvalt Golden Stepi puhul kasutatud arvutusmeetodist.

2.5. Dumpingu kindlaksmääramine Vietnamis uuritud äriühingute puhul

(130) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal kindlaks võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tooteliikide lõikes. Kuna ühelegi valimisse kaasatud äriühingule ei olnud võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, arvutati Vietnami puhul üks kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Seda dumpingumarginaali kohaldati Vietnami kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes.

(131) Üleriigiliseks dumpingumarginaali suuruseks määrati Vietnami puhul 43,8 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

(132) Sarnaselt Hiinaga arvutati dumping samuti eespool nimetatud metoodikat kasutades, kuid selle erinevusega, et Brasiilia normaalväärtused asendati koostööd tegevate Indoneesia tootjate normaalväärtustega. Sellise arvutuse tulemusena saadi dumpingumarginaaliks 28,4 %

2.6. Järeldus dumpingu jätkumise kohta asjaomastest riikidest

(133) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et eksport asjaomastest riikidest oli ajavahemikul alates lõplike meetmete kehtestamisest 2006. aasta aprillist kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni vähenenud. Väideti, et kõnealune vähenemine kajastas tootmise ja tootmisvõimsuse vähenemist HRVs ja Vietnamist, mis tulenes lõplike meetmete kehtestamisest, tootmise üleviimist HRVst ja Vietnamist teistesse riikidesse või nende omamaise müügi kasvu. Lisaks väideti, et impordihinnad olid kas kasvanud või jäänud samaks. Huvitatud isikud väitsid seepärast, et dumpingu suuremahulise jätkumise järeldust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saa põhjendada impordimahtude ja -hindadega.

(134) Kõnealused väited ei muuda järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta tehti kindlaks suured dumpingumarginaalid ning et need marginaalid hõlmavad suuri impordikoguseid, mille turuosa ühenduses on suur. Seetõttu jõuti järeldusele, et HRVst ja Vietnamist pärineva vaatlusaluse toote puhul oli dumping jätkunud.

3. HRVst pärineva impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1. Üldised märkused

(135) HRVst pärineva impordi võimalikku arengut analüüsiti nii eeldatavate hindade kui ka mahu aspektist.

(136) Esiteks määrati kindlaks hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta. Valimi moodustamise küsimustikele antud vastused (mis saadi 58 koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt) sisaldasid kodumaise turu jaoks kehtestatud müügihindu ja nii ühenduse kui kolmandate riikide turu jaoks kehtestatud ekspordihindu. Seda teavet kasutati, kuna see leiti olevat parim teadaolev hinnainfo allikas vaatlusaluse toote kohta, et võrrelda hindu erinevatel turgudel. Neid andmeid käsitati representatiivsetena, kuna need hõlmasid 22 % ühenduse turule suunatud impordist. Ühendusse eksporditavate toodete hindu, mis sisaldusid valimi moodustamise küsimustikele antud vastustes, võrreldi komisjoni käsutuses oleva statistilise teabega, isegi kui statistilist teavet ei saanud hinnavõrdluseks kasutada, kuna see ei hõlmanud Hiina omamaist müüki ega eksporti kolmandatesse riikidesse.

(137) Kuigi Comext andmebaasi andmed olid samuti usaldusväärsed, ei võimaldanud need võrrelda hindu erinevatel turgudel, nagu selgitatud põhjenduses (...)(67).

(138) Ühenduse turul kehtivad hinnad saadi ühenduse tootjate väljavõttelise uuringu andmetest. Uurimise tulemusena tehti kindlaks, et need keskmised hinnad olid imporditavate jalatsite hindadega võrreldavad, kuna:

– need käsitlesid samasugust toodet;

– need käsitlesid sama kaubandustasandit;

– need kuulusid võrreldavate tarneklauslite (Incoterms) alla;

– need hõlmasid võrreldavaid koguseid.

(139) Samuti analüüsiti pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu toimunud teatavate uute arengute mõju, kuna leiti, et see võib dumpingu jätkumise tõenäosust mõjutada. Sellist analüüsi taotlesid ka huvitatud isikud.

3.2. Ühenduses ja HRVs kehtivate hindade vaheline seos

(140) Valimi moodustamise küsimustikele antud vastustest nähtub, et eksportijate esitatud andmete põhjal kindlaks määratud Hiina kodumaised hinnad olid madalamad ühenduse turul kehtivatest hindadest. Tuleks siiski märkida, et kõigi valmisse kaasamata äriühingute andmeid (sealhulgas andmeid omamaise müügi kohta) ei olnud võimalik kontrollida. Seega ei saanud kodumaiseid hindu HRV puhul üksikasjalikult analüüsida. Lisaks ei peetud seda vajalikuks dumpingu jätkumist käsitlevat üldist järeldust arvesse võttes.

3.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja ühenduses kehtiva hinnataseme vaheline seos

(141) Valimi moodustamise küsimustikele antud vastustest nähtus, et Hiina koostööd tegevate äriühingute hinnad suurematel kolmandate riikide turgudel olid madalamad ühenduse turul valitsevatest hindadest. See näitas omakorda, et Hiina tootjad saaksid eksportida ühendusse suuremaid koguseid. Meetmete aegumise lubamise korral oleks Hiina eksportivatel tootjatel kasulikum suunata oma eksport ühendusse. Siiski ei olnud kõnealuseid andmeid Hiina koostööd tegevate äriühingute hindade kohta kolmandate riikide turgudel siiski võimalik kontrollida ning seetõttu seda analüüsi ei jätkatud.

(142) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et teised turud olid muutunud ühenduse turust atraktiivsemateks. Selle väite kinnituseks esitaks üks huvitatud isik analüüsi Hiina tollistatistika kohta. Kuid komisjoni analüüs näitas siiski, et USA kõrval jääb ühenduse turg Hiina eksportijate jaoks kõige atraktiivsemaks turuks. Ajavahemikul, mida kõnealuse huvitatud isiku analüüs hõlmas (st 2005–2008), eksport hoopis suurenes. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtetuks tunnistamise korral muutuks ühenduse turg veelgi atraktiivsemaks ja mahtude suurenemine on seega tõenäoline.

3.4. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja HRVs kehtivate hindade vaheline seos

(143) Valimi moodustamise küsimustikele 58 koostööd tegeva Hiina äriühingu antud vastustest nähtub, et suurematele kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad jäävad kodumaise turu hindadele alla. Kõnealuseid andmeid ei olnud siiski võimalik kontrollida ning seetõttu seda analüüsi ei jätkatud.

(144) Lisaks näitas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnatase võrreldes Brasiilia normaalväärtusega, et kõnealused ekspordihinnad on üldiselt oluliselt madalamad. Põhjenduses (...)(140) esitatud põhjustel ei olnud kõnealuseid andmeid siiski võimalik kontrollida ning seetõttu seda analüüsi ei jätkatud.

(145) Kokkuvõttes nähtub olemasolevatest andmetest, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.

3.5. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

(146) Kõik valimisse kaasatud Hiina äriühingud kasutasid tellimuspõhise tootmise süsteemi ning seetõttu koosnesid nende varud lähetamist ootavatest valmistoodetest. Tellimuspõhise tootmise süsteemi kasutatakse seetõttu, et jalatsisektor peab klientide tellimustele tuginedes kohanema uute moesuundadega igal hooajal ega saa kasutada laomüüki. Kuna äriühingutel puudusid seetõttu tegelikud varud, ei saanud seda elementi käsitada arvestatava näitajana dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüsimisel.

(147) Uurimine näitas, et 58 koostööd tegeva Hiina äriühingu kasutamata tootmisvõimsus moodustas umbes 9 % nende kogu tootmisvõimsusest seoses jalatsitega. See vastaks 58 koostööd tegeva äriühingu puhul 14,5 miljonile paarile või kõigi eksportivate tootjate puhul umbes 65 miljonile paarile. Viimasena nimetatud arv moodustab umbes 10 % ühenduse kogutarbimisest (nagu esitatud tabelis 3).

(148) Analüüsiti sellise kasutamata tootmisvõimsuse tõenäolist kasutamist. Arvestades eespool nimetatud hinnaerinevusi ühenduse, Hiina kodumaise turu ja kolmandate riikide vahel, on Hiina äriühingutel tõenäoliselt stiimul kasutada kasutamata tootmisvõimsust ekspordi jaoks ühendusse. Teine tegur, mis muudab ELi turu Hiina eksportijate jaoks atraktiivseks, on selle suurus.

(149) Peale selle tuleks märkida, et olemasolevaid tootmisliine võib lisaks vaatlusaluse toote tootmisele kasutada muud tüüpi jalatsite tootmiseks, näiteks STAF-jalatsid ja tekstiilist pealsetega jalatsid. Valimisse kaasatud äriühingud ja teised koostööd tegevad Hiina äriühingud tootsid suures koguses jalatseid, mis ei kuulunud vaatlusaluse toote alla. Tootmise jaotus vaatlusaluse toote ja muude jalatsite vahel sõltub tarbijate nõudmistest ning ühenduse importijate tellimis- ja hankepoliitikast. Kuid meetmete kehtetuks tunnistamise korral hindaksid ühenduse importijad tõenäoliselt ümber oma hankepoliitika ning võiksid tellida suurema osa vaatlusalusest tootest Hiina tootjatelt. Selle tulemusena võivad suureneda ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kogused.

3.6. Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

(150) Määruse (EÜ) nr 388/2008 kohaselt hoiti jalatsite lähetamisega Aomeni erihalduspiirkonna kaudu kehtivatest HRVd hõlmavatest meetmetest kõrvale. Sellest tulenevalt laiendati meetmeid vaatlusaluse toote partiide suhtes, mis pandi kokku Aomeni erihalduspiirkonnas ja lähetati ümberlaadimisega Aomeni erihalduspiirkonna kaudu. Sellised kõrvalehoidmistavad tõendavad ühenduse turu atraktiivsust Hiina eksportivate tootjate jaoks.

3.7. Järeldus

(151) Uurimine on näidanud, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. See järeldus põhineb ühenduse turu atraktiivsusel nii turu mahu kui ka ühenduse, Hiina ja kolmandate riikide turgudel kehtivate hindade võrdluse osas.

(152) Lisaks kinnitavad impordikoguste tõenäolist kasvu meetmete kehtetuks tunnistamise korral mitmed tegurid, sealhulgas suhtelised hinnatasemed, kasutamata tootmisvõimsuse olemasolu, meetmetest kõrvalehoidmine ning võime lülituda muude jalatsite tootmiselt vaatlusaluse toote tootmisele. Teisest küljest aga on tegureid, näiteks ülemaailmne majanduskriis ja tendents viia tootmine üle teistesse riikidesse, mis vähendavad kahtlemata mõningal määral impordikoguseid. Neid tegureid analüüsitakse täiendavalt punktis 5 (läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed arengud).

(153) Tehakse järeldus, et HRVst pärinev import siseneb jätkuvalt ühenduse turule suurtes kogustes ning et see suurekoguseline import müüakse madala dumpinguhinnaga, mistõttu on meetmete aegumise lubamise korral dumpingu jätkumine tõenäoline.

4. Vietnamist pärineva impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

4.1. Üldised märkused

(154) Vietnamist pärineva impordi võimalikku arengut analüüsiti nii eeldatavate hindade kui ka mahu aspektist.

(155) Esiteks määrati kindlaks hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta. Valimi moodustamise küsimustikele antud vastused (mis saadi 51 koostööd tegevalt Vietnamis eksportivalt tootjalt) sisaldasid kodumaise turu jaoks kehtestatud müügihindu ja nii ühenduse kui ka kolmandate riikide turu jaoks kehtestatud ekspordihindu. Seda teavet kasutati, kuna see leiti olevat parim hinnainfo allikas vaatlusaluse toote kohta, et võrrelda hindu erinevatel turgudel. Neid andmeid käsitati representatiivsetena, kuna need hõlmasid 82 % ühenduse turule suunatud impordist. Ühendusse eksporditavate toodete hindu, mis sisaldusid valimi moodustamise küsimustikele antud vastustes, võrreldi komisjonile kättesaadava statistilise teabega (Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku andmed). Kuid statistilist teavet ei saanud hinnavõrdluseks siiski kasutada, kuna see ei hõlmanud Vietnami omamaist müüki ega eksporti kolmandatesse riikidesse.

(156) Kuigi Comext andmebaasi andmed olid samuti usaldusväärsed, ei võimaldanud need võrrelda hindu erinevatel turgudel, nagu selgitatud põhjenduses (...)(67)

(157) Ühenduse turul kehtivad hinnad saadi ühenduse tootjate väljavõttelise uuringu andmetest. Uurimise tulemusena tehti kindlaks, et need keskmised hinnad olid imporditavate jalatsite hindadega võrreldavad, kuna:

– need käsitlesid samasugust toodet;

– need käsitlesid sama kaubandustasandit;

– need kuulusid võrreldavate tarneklauslite (Incoterms) alla;

– need hõlmasid võrreldavaid koguseid.

4.2. Ühenduses ja Vietnamis kehtivate hindade vaheline seos

(158) Valimi moodustamise küsimustikele antud vastustest nähtub, et eksportijate esitatud andmete põhjal kindlaksmääratud Vietnami kodumaised hinnad olid madalamad ühenduse turul kehtivatest hindadest. Tuleks siiski märkida, et kõigi valmisse kaasamata äriühingute andmeid (sealhulgas andmeid omamaise müügi kohta) ei olnud võimalik kontrollida. Seega ei saanud kodumaiseid hindu Vietnami puhul üksikasjalikult analüüsida. Lisaks, nagu HRV puhul, ei peetud seda vajalikuks dumpingu jätkumist käsitlevat üldist järeldust arvesse võttes.

4.3. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja ühenduses kehtiva hinnataseme vaheline seos

(159) Vastavalt Vietnami statistikaametist ja Vietnami tolliadministratsioonist pärinevatele andmetele (kalendriaasta 2008 kohta) lähetatakse umbes 50 % Vietnami jalatsiekspordist ühenduse turule. Lisaks selgub valimi moodustamise küsimustikele antud vastustest, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüsid koostööd tegevad eksportijad samuti väga suuri koguseid kolmandate riikide turgudele.

(160) Valimi moodustamise küsimustikele antud vastustest nähtus, et Vietnami koostööd tegevate äriühingute hinnad suurematel kolmandate riikide turgudel olid madalamad ühenduse turul valitsevatest hindadest. See näitas, et Vietnami tootjad saaksid eksportida ühendusse suuremaid koguseid.

4.4. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Vietnamis kehtivate hindade vaheline seos

(161) Pidades silmas eksportivate tootjate väikest müügimahtu Vietnami kodumaisel turul, ei saanud selle võrdluse kohta arvestatavaid järeldusi teha.

4.5. Kasutamata tootmisvõimsus ja varud

(162) Kõik valimisse kaasatud Vietnami äriühingud kasutasid tellimuspõhise tootmise süsteemi ning seetõttu koosnesid nende varud lähetamist ootavatest valmistoodetest. Tellimuspõhise tootmise süsteemi kasutatakse seetõttu, et jalatsisektor peab klientide tellimustele tuginedes kohanema uute moesuundadega igal hooajal ega saa kasutada laomüüki. Seetõttu leitakse, et varud ei ole antud juhul väga arvestatav näitaja.

(163) Uurimine näitas, et 51 koostööd tegeva Vietnami äriühingu kasutamata tootmisvõimsus moodustas umbes 17 % nende tootmise koguvõimsusest seoses jalatsitega. See vastaks 51 koostööd tegeva äriühingu puhul 34 miljonile paarile või kõigi eksportivate tootjate puhul umbes 42 miljonile paarile. Viimasena nimetatud arv moodustab umbes 6 % ühenduse kogutarbimisest (nagu on esitatud tabelis 3).

(164) Analüüsiti sellise kasutamata tootmisvõimsuse tõenäolist kasutamist. Arvestades eespool nimetatud hinnaerinevusi ühenduse ja kolmandate riikide turgude vahel, on Vietnami äriühingutel tõenäoliselt stiimul kasutada oma kasutamata tootmisvõimsust ekspordi jaoks ühendusse. Seda järeldust toetab ühenduse turu suurusest tulenev turu atraktiivsus.

(165) Peale selle tuleks märkida, et olemasolevaid tootmisliine võib lisaks vaatlusaluse toote tootmisele kasutada muud tüüpi jalatsite tootmiseks, näiteks STAF-jalatsid ja tekstiilist pealsetega jalatsid. Valimisse kaasatud äriühingud ja teised koostööd tegevad Vietnami äriühingud tootsid suures koguses jalatseid, mis ei kuulunud vaatlusaluse toote alla. Tootmise jaotus vaatlusaluse toote ja muude jalatsite vahel sõltub tarbijate nõudmistest ning ühenduse importijate tellimis- ja hankepoliitikast. Kuid meetmete kehtetuks tunnistamise korral hindaksid ühenduse importijad tõenäoliselt ümber oma hankepoliitika ning võiksid tellida suurema osa vaatlusalusest tootest Vietnami tootjatelt. Selle tulemusena võivad suureneda ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kogused.

4.6. Järeldus

(166) Lisaks dumpingu suuremahulisele jätkumisele näitas uurimine, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. See järeldus põhineb ühenduse turu atraktiivsusel, mis tuleneb turu suurusest ja hinnatasemetest.

(167) Lisaks kinnitavad impordikoguste kasvu meetmete kehtetuks tunnistamise korral mitmed tegurid, sealhulgas suhtelised hinnatasemed, kasutamata tootmisvõimsuse olemasolu ning võime lülituda muude jalatsite tootmiselt vaatlusaluse toote tootmisele. Teisest küljest aga on tegureid, näiteks ülemaailmne majanduskriis ja tendents viia tootmine üle teistesse riikidesse, mis vähendavad kahtlemata mõningal määral impordikoguseid. Neid tegureid on analüüsitud täiendavalt punktis 5. osas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed arengud).

(168) Tehakse järeldus, et Vietnamist pärinev import siseneb jätkuvalt ühenduse turule suurtes kogustes ning et see suurekoguseline import müüakse madala dumpinguhinnaga, mistõttu on meetmete aegumise lubamise korral dumpingu jätkumine tõenäoline.

5. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed arengud

(169) Samuti analüüsiti läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgseid arengud nii HRVs kui ka Vietnamis, kuna neid arenguid peeti piisavalt olulisteks, mõjutamaks vaatlusaluse toote tootmismahte asjaomastes riikides ja selle eksporti ühenduse turule ning toote hindu.

5.1. Ülemaailmne majanduskriis

(170) Kriis algas 2008. aasta teises pooles (st pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu). Mõned huvitatud isikud väitsid, et see avaldab mõju asjaomastest riikidest pärineva vaatlusaluse toote tootmisele ja ekspordile (sealhulgas ekspordile ühendusse), kuna tarbimine on nii maailma kui ka ühenduse jalatsiturul vähenenud.

5.2. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgne impordimahtude ja hindade areng

(171) Alustuseks tuleb märkida, et huvitatud isikute väited läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete arengute võimaliku mõju kohta asjaomastest riikidest pärineva ekspordi mahtudele ning tarbimisele ühenduses olid vasturääkivad. Mõne huvitatud isiku hinnangul võis asjaomastest riikidest pärinev eksport 2009. aastal väheneda 25–30 % võrreldes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi näitajatega. Teised huvitatud isikud ennustasid, et kõnealune import jääb samale tasemele. 2009. aasta esimese poole kohta kättesaadavad Eurostati statistilised andmed näitavad tõepoolest Hiinast pärineva impordi mahu vähenemist 25 % ja Vietnamist pärineva impordi mahu vähenemist 28 %. Hindade osas näitavad Eurostati statistilised andmed Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi puhul hinnatõusu 34 % ja Vietnamist pärineva impordi puhul hinnatõusu 26 %. Võttes arvesse põhjenduses (...)(67) esitatud põhjuseid, ei saa neid suundumusi siiski pidada representatiivseteks.

5.3. Ühendusse imporditavate toodete hankimine HRV ja Vietnami asemel teistest riikidest

(172) Mõned huvitatud isikud väitsid, et asjaomastest riikidest pärineva vaatlusaluse toote eksport hakkab vähenema, kuna tooteid hakatakse HRV ja Vietnami asemel hankima teistest riikidest, näiteks Indoneesiast, Kambodžast ja Indiast. Väideti, et kõnealune protsess algas pärast meetmete kehtestamist 2006. aasta aprillis ning jätkub, kui meetmed käesoleva läbivaatamise tulemusena taaskehtestatakse. Sellise ülekandumise teiste põhjustena nimetati muu hulgas eelkõige suurenevaid tootmiskulusid. Hiina puhul väideti, et ülekandumise põhjuseks on kasvavad tööjõu-, energia- ja kohalike materjalide kulud, samuti keskkonna- ja tööõigusnormid. Ühe võimaliku põhjusena, miks pilgud teiste riikide poole pööratakse, toodi esile ka Hiina jüaani väärtuse suurenemist. Seoses Vietnamiga väideti, et hanked viidi teistesse riikidesse suurenevate tööjõukulude tõttu, millele lisandus üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) alusel kohaldatava tollimaksusoodustuse vähenemine 3,5 % impordi korral ühendusse. Lisaks väideti, et hangete väljaviimine Hiinast ja Vietnamist oli muutunud populaarseks seetõttu, et uutes hankeriikides oli jalatsite tootmise sektori konkurentsivõime paranenud. Samuti väideti, et ülekandumist lihtsustas asjaolu, et paljud asjaomaste riikide tootjad kuulusid täielikult või osaliselt Kagu-Aasia teistes piirkondades, näiteks Taiwanis või Hongkongis asuvatele äriühingutele ning et jalatsite hankimist ühenduse turu jaoks kontrollivad suured ühenduse importijad, kellel on võimalik oma tarneallikaid vajaduse korral lihtsalt muuta.

(173) HRV puhul oli selge, et kuigi mõned eksportijad olid oma tootmise teise kohta üle viinud ning kulude vähendamiseks võidakse seda teha veelgi, toimus üleviimine mõnikord HRV teistesse osadesse (eemale rannikuäärsetest provintsidest, mis moodustasid traditsioonilise jalatsitootmise baasi). Selline liikumine iseenesest ei põhjusta tootmise ja HRVst pärineva ekspordi vähenemist.

(174) Vietnami puhul ei peeta tõenäoliseks, et GSP astmestamise tulemusena toimunud tollimaksu 3,5 % suurenemine põhjustaks tootmise märkimisväärset ümberviimist. Kuigi ei saa välistada, et kõnealune astmestamine võis avaldada mõningast mõju Vietnamist pärineva ekspordi mahule, on vähetõenäoline, et see avaldab olulist mõju suurte ühenduse importijate hankeotsustele. Tuletatakse meelde, et olenemata dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest palju suurema määraga kui 3,5 %, säilisid ühendusse importimisel suured mahud nii Vietnami kui Hiina puhul.

(175) Seetõttu ollakse seisukohal, et tootmise üleviimine ei ole nii mahukas, et muudaks radikaalselt importijate hankeotsuseid.

(176) Seoses toodete impordiga ühendusse teistest riikidest leiti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist suurenes import teatavatest Aasia riikidest. See ei muuda siiski tõsiasja, et vaatlusalust toodet imporditi ühendusse uurimise all olevast kahest riigist jätkuvalt väga suures mahus ja dumpinguhindadega.

5.4. Hiina sisetarbimise areng

(177) Mõned huvitatud isikud väitsid, et eksport HRVst väheneb Hiina sisetarbimise suurenemise tõttu, mida soodustab Hiina ametivõimude poliitika. Kuid ükski huvitatud isikutest ei esitanud tõendeid, mis võimaldaksid anda hinnangu eeldatavale tarbimise kasvule ning majanduskriis muudab sellise hinnangu andmise veelgi raskemaks.

(178) Kuigi on mõistlik eeldada, et Hiina hiljutine majanduskasv toob vähemalt keskpikas perspektiivis kaasa sisetarbimise mõningase suurenemise jalatsite osas, ei ole esitatud tõendeid, mis näitaksid, et selline kasv põhjustaks ühendusse eksporditavate koguste (edasist) vähenemist.

5.5. Järeldus

(179) Majanduskriis mõjutab negatiivselt importi ühendusse asjaomastest riikidest. Ei ole siiski põhjendamatu eeldada, et mingil ajal toimub majanduse elavnemine, mis toob kaasa müügimahu suurenemise. Isegi kui negatiivseim prognoos, et import väheneb 25–30 %, saab 2009. aasta kohta tervikuna teoks, ületaks HRVst pärineva impordi maht siiski 80 miljonit paari ja selle turuosa ühenduses oleks rohkem kui 10 % ning Vietnamist pärineva impordi maht oleks siiski ligikaudu 48 miljonit paari ja selle turuosa ühenduses oleks umbes 7 %.

(180) Seoses ühenduse impordi hankeriikide vahetusega leiti, et siiani täheldatud ülekandumisel ei ole olnud otsustavat mõju ning puuduvad märgid sellest, et lähitulevikus oleks oodata suuri muutusi senistes suundumustes.

(181) Eksport asjaomastest riikidest ühendusse on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud dumpinguhindadega. Majanduskriisi ja (eeldatavat) nõudluse vähenemist silmas pidades ning igasuguse vastupidise teabe puudumisel impordihindade kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsel perioodil ei tundu põhjendamatu ennustada, et eksport jätkub dumpinguhindadega.

(182) Võttes arvesse eespool kirjeldatud tulemusi nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kui ka sellele järgnenud arengute kohta, tehakse järeldus, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.

D. HUVITATUD ISIKUTE PÄRAST AVALIKUSTAMIST ESITATUD MÄRKUSED

(183) Pärast järelduste avalikustamist saadi hulgaliselt märkusi. Sellegipoolest ei muutnud ükski neist järeldusi. Peamised argumendid olid järgmised.

1. Võrdlusriigi valimine

(184) Mitu isikut kordas märkusi, mida nad olid teinud uurimise käigus võrdlusriigi valiku kohta. Muu hulgas kordasid nad seisukohta, et Brasiilia ei olnud sobiv valik oma suure tollide ja mitteautomaatse litsentseerimisega kaitstuse, Hiina ja Vietnami omast kõrgema sotsiaalmajandusliku arengutaseme, eeldatava naiste jalatsitele spetsialiseerumise ja väidetava dumpingupraktika tõttu. Komisjon oli neid argumente juba arvestanud ning käsitlenud neid põhjalikult avalikustamisel ja käesoleva määruse põhjendustes (...)(68)-(...)(108). Analüüs näitas selgesti, et Brasiilia oli antud juhul parim võimalik võrdlusriik.

2. Valimi representatiivsus

(185) Mõned isikud väitsid, et eksportijate valim ei olnud nii esinduslik kui väideti põhjendustes (...)(15) ja (...)(18), sest dumpingumarginaal arvutati 4 kuu alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 12 kuust. Tuletame meelde, et sellist arvutusmeetodit kasutab komisjon tavapäraselt aegumise läbivaatamisel, kui tuleb kindlaks määrata, kas dumping jätkub või kas selle kordumine on tõenäoline. Uurimine kohapeal kinnitas, et 4 kuud oli piisavalt esinduslik valik kogu 12 kuu pikkusest ajavahemikust. Selle järelduseni jõuti võrreldes esitatud 4 kuu kulusid ja hindu ülejäänud 8 kuu omadega. Pealegi olid valitud 4 kuud iga kvartali lõpukuud ja jagunesid seega ühtlaselt 12 kuu peale. Seepärast ei ole komisjon nõus, et kasutatud meetod vähendas valimi esinduslikkust.

3. Toote liigitus ja võrreldavus

(186) Mõned isikud väitsid, et parandades koostööd tegevate eksportijate tehtud tootekoodivigu, mida on nimetatud põhjenduses (...)(59), on komisjon muutnud algse juhtumi juures kasutatud metoodikat. See väide ei ole põhjendatud. Eelnenud juhtumi puhul kasutusele võetud tootekoodide süsteemi kasutamine oli täiesti põhjendatud, mistõttu komisjon parandas mõnede eksportijate tehtud valed tootekoodid.

(187) Mõned isikud väitsid, et tootekoodide otsese võrdlemise määr oli ebapiisav ning meetod, mille puhul piirdutakse lähedaste tootekoodidega, on puudulik. Selle väitega ei saa nõustuda. Sellist süsteemi rakendati juba esialgses uurimises. Komisjon lisas käesoleva uurimise käigus osapooltele saadetud teabele korrelatsioonitabelid, milles selgitati iga sarnase tootekoodi kasutamist. Väga lähedaste tootekoodide kasutamine tagab õiglase võrdluse Brasiilia mudelite ja eksportivate riikide poolt müüdavate mudelite vahel. Lisaks korrigeeriti vajaduse korral sarnastest tootekoodidest tulenevaid normaalväärtusi. Ükski isik ei esitanud märkusi kasutatud lähima tootekoodi võimaliku ebatäpsuse kohta.

4. Dumpingu arvutus

(188) Mõned isikud väitsid, et dumpingu arvutus, kasutades võrdlusriigina Indoneesiat, on vale, sest kasutatud andmed olid kontrollimata ja vajalikul määral korrigeerimata. Komisjon vaatas läbi Indoneesia ettevõtjate esitatud andmed, mida mitu isikut olid soovitanud kasutada. Kuna mingeid k