Selleks et kaitsta Euroopa Liidu omavahendeid, on lepingusse lisatud sätted, mille eesmärk on tagada, et partnerriik kohaldaks nõuetekohaselt punktis 3 („Finantsmõju”) kindlaks määratud kaubanduskontsessioonide kohaldamise tingimusi, mis on sätestatud eelkõige artiklis 16 halduskoostöö erisätete kohta (nn OLAFi klausel), päritolureegleid käsitlevas lepingu protokollis nr 1 ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevas protokollis nr 2. Need sätted täiendavad Euroopa Liidu tollialaseid õigusakte (eelkõige Euroopa Liidu tolliseadustikku ja selle rakendussätteid), mida kohaldatakse kõigi imporditavate kaupade suhtes, ja õigusakte, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust omavahendite kontrolli alal (eeskätt nõukogu määrus (EÜ) nr 1150/2000).

Nõukogu eesistuja annab liidu nimel lepingule allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu üle läbirääkimisi pidav asutus, eeldusel et leping sõlmitakse.

4)Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

Ida-Aafrika Ühenduse majanduspartnerluslepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi; see ei too liidu VKEdele kaasa kulusid ning see ei tekita küsimusi digitaalse keskkonna seisukohast.

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, millega on ette nähtud, et nõukogu võtab vastu otsused rahvusvaheliste lepingute kohta. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Käesolev ettepanek on vajalik, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingus.

Ida-Aafrika Ühenduse majanduspartnerlusleping on arengule suunatud kaubandusleping. See pakub Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele asümmeetrilist turulepääsu, mis võimaldab neil kaitsta tundlikke majandussektoreid liberaliseerimise eest, pakub mitmeid kaitsemeetmeid ja sisaldab noore tootmisharu kaitsesätet, sisaldab eksporti lihtsustavaid sätteid päritolureeglite kohta ning kaotab eksporditoetused osapoolte vahelises kaubanduses. Nimetatud sätted aitavad kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgi täitmisele ning on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikega 2.

Käesolev leping on koostatud järgmistes lepinguosaliste keeltes: bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, suahiili, taani, tšehhi ja ungari, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

3.Muudatus jõustub lepinguosaliste vahel kokku lepitud kuupäeval pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud kirjalikud teated, mis tõendavad, et nad on vastavad kohaldatavad õiguslikud nõuded täitnud ja menetlused lõpule viinud.

7.Olenemata lõikest 4 võivad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ja EL võtta ühepoolseid meetmeid käesoleva lepingu kohaldamiseks enne selle ajutist kohaldamist, kui see on võimalik.

3.Teatised jõustumise kohta saadetakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide puhul Ida-Aafrika Ühenduse peasekretärile ja ELi puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. Kumbki hoiulevõtja teavitab teist hoiulevõtjat viimase ratifitseerimiskirja saamisest, mis näitab, et jõustumiseks vajalikud riigisisesed õiguslikud menetlused on lõpule viidud.

2.Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistab kumbagi lepinguosalist vastu võtmast käesoleva lepingu kohaseid meetmeid, mis on kooskõlas Cotonou lepinguga.

2.Ilma et see mõjutaks käesoleva lepingu läbipaistvust käsitlevate sätete kohaldamist, loetakse käesolevas artiklis osutatud teave esitatuks, kui see on kättesaadav Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaadile ja Euroopa Komisjonile või WTO-le või on tehtud kättesaadavaks lepinguosaliste ametlikul, üldsusele tasuta juurdepääsuks avatud veebisaidil.

1.Kumbki lepinguosaline tagab, et tema õigusaktid, eeskirjad, menetlused ja üldkohaldatavad haldusotsused ning rahvusvahelised kohustused, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud kaubandusküsimustega, avaldatakse viivitamata või tehakse üldsusele kättesaadavaks ning tehakse teatavaks teisele lepinguosalisele.

3.Käesoleva artikli alusel võetud või säilitatavad piiravad meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja piiratud kestusega ega tohi ulatuda kaugemale, kui on maksebilansi ja välise finantsolukorra parandamiseks vajalik. Need peavad vastama vajaduse korral WTO lepingutega kehtestatud tingimustele ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) põhikirja artiklitele.

2.Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist.

1.Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks lepinguosalist eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad on investeerinud oma kapitali.

j)hädavajalikud toodete soetamiseks või tarnimiseks üldiste või kohalike tarneprobleemide puhul, tingimusel et kõik sellised meetmed on kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt ELil ja Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidel on õigus saada õiglane osa kõnealuste toodete rahvusvahelistest tarnetest ning kõik käesoleva lepingu muude sätetega vastuolus olevad meetmed tühistatakse niipea, kui neid põhjustanud asjaolud on lakanud olemast.

i)seotud omamaiste materjalide ekspordipiirangutega, mida on vaja selleks, et tagada omamaisele töötlevale tööstusele hädavajalik kogus selliseid materjale perioodidel, kui nende materjalide hinda siseturul hoitakse valitsuse stabilisatsiooniplaani osana alla maailmaturuhinna. Selliseid meetmeid ei kasutata siiski sellise omamaise tootmisharu ekspordi suurendamiseks või kaitse tagamiseks ning need ei või olla vastuolus käesoleva lepingu diskrimineerimisvastaste sätetega;

h)kehtestatud kohustuste täitmiseks, mis tulenevad valitsustevahelisest tooraineleppest, mis vastab kriteeriumidele, mis on esitatud GATTi osalisriikidele ja mida need ei ole tagasi lükanud, või mis on ise esitatud lepinguosalistele ja mida need ei ole tagasi lükanud;

Ilma et see mõjutaks nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis tooks kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes olevate lepinguosaliste vahel või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, et see takistaks ELi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriike vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

2.Käesoleva lepingu vaidluste lahendamist käsitlevate sätete kasutamine ei piira WTO raames võetavaid meetmeid, sealhulgas vaidluse lahendamise meetmeid. Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva jaotise või WTO lepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Kui küsimus on kohustuses, mis on ühesugune nii lepingu kui ka WTO lepingu alusel, ei taotle lepinguosaline hüvitist sellise kohustuse rikkumise eest mõlema lepingu alusel. Juhul kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, ei esita lepinguosaline taotlust hüvitise saamiseks teisele foorumile sellise kohustuse rikkumise eest, mis on identne teises lepingus sätestatud kohustusega, välja arvatud juhul, kui valitud foorum ei suuda menetluslikel või juriidilistel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust langetada.

2.Vahekohtu otsuses tuleb selgitada, millised on tuvastatud faktid, kuidas käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid kohaldatakse ning millised on tehtud järelduste, soovituste ja otsuste põhjendused. Kõrgemate ametnike komitee teeb vahekohtu otsused üldsusele kättesaadavaks.

1.Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt, kui see on võimalik. Kui aga konsensuslikku otsust ei suudeta teha, otsustatakse vaidlusalune küsimus häälteenamusega.

2.Lepinguosalised püüavad iga käesoleva osa kohase konkreetse menetluse puhul kokku leppida ühise töökeele. Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline omal kulul kirjalike teadete ja suuliste istungite tõlkimise keelde, mille valib lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, välja arvatud juhul, kui see on kõnealuse lepinguosalise ametlik keel.

Vahekohus võib kummagi lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikast, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, sealhulgas vaidlusse kaasatud lepinguosalistelt. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide asjakohast arvamust, kui ta seda vajalikuks peab. Lepinguosaliste territooriumil asutatud huvitatud füüsilistel või juriidilistel isikutel ja muudel kolmandatel isikutel on vastavalt töökorrale õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada lepinguosalistele, kes võivad esitada märkusi.

3.Kui vahekohus teeb otsuse, et võetud meede ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, peab ta otsustama, kas kaebuse esitanud lepinguosaline võib jätkata asjakohaste meetmete kohaldamist. Kui vahekohus otsustab, et otsuse täitmiseks võetud meede on käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, lõpetatakse asjakohaste meetmete kohaldamine viivitamata pärast selle otsuse tegemise kuupäeva.

4.Hüvitis või vastumeetmed peavad olema ajutised ning neid kohaldatakse üksnes seni, kuni käesoleva lepingu sätete rikkumiseks tunnistatud meetmed on tühistatud või muudatuste abil nende sätetega kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud.

2.Selliseid meetmeid võttes püüab kaebuse esitanud lepinguosaline valida meetmed, mis kahjustavad käesoleva lepingu eesmärkide täitmist kõige vähem, ning püüab arvesse võtta nende mõju kaebealuse lepinguosalise majandusele. Kui EL on saanud nimetatud meetmete võtmise õiguse, valib ta meetmed, mis on otseselt suunatud otsuse täitmise tagamisele selles konkreetses Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, kelle meetmed leiti olevat lepinguga vastuolus.

3.Kui lepinguosalised on eriarvamusel selle kohta, kas kaebealune lepinguosaline on viinud oma tegevuse kooskõlla käesoleva lepingu sätetega, võib kumbki lepinguosaline kirjalikult taotleda, et vahekohus teeks selles küsimuses otsuse. Kõnealuses taotluses täpsustatakse, millise meetmega on tegemist, ja selgitatakse, kuidas selline meede on vastuolus või kooskõlas käesoleva lepingu sätete ja vahekohtu otsusega.

2.Vahekohtu moodustamise teade esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning kõrgemate ametnike komiteele. Kaebav lepinguosaline märgib oma teates ära, millised konkreetsed meetmed on kõne all, ning selgitab, mil viisil need meetmed rikuvad käesolevat lepingut.

4.Konsultatsioonid, mis käsitlevad kiireloomulisi küsimusi, sealhulgas kergesti rikneva või hooajakaubaga seotud küsimusi, toimuvad nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul viieteistkümne (15) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva ja need loetakse lõppenuks kolmekümnendal (30.) päeval pärast taotluse saamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama.

3.Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimuvad konsultatsioonid selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, kahekümne (20) päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks kuuekümnendal (60.) päeval pärast kaebealuse lepinguosalise taotluse saamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

2.Lepinguosaline palub teiselt lepinguosaliselt konsultatsiooni kirja teel, kusjuures kirja koopia saadetakse kõrgemate ametnike komiteele, märkides ära probleemse meetme ning lepingu sätted, millega see meede on tema arvates vastuolus.

b)käesoleva lepingu raames tekkivate oluliste küsimuste ja kõigi muude lepinguosalistele ühist huvi pakkuvate ja nendevahelist kaubandust mõjutavate küsimuste läbivaatamise eest, ilma et see mõjutaks VII osast tulenevaid õigusi, ning

2.Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid koostavad fondi juhtimise eeskirjad, et tagada nende vahendite kasutamise läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus ning majanduslik kasu. Ilma et see piiraks muude partnerite panust Ida-Aafrika Ühenduse majanduspartnerluslepingu fondi, sõltub ELi vahendite suunamine fondi käsutusse ELi positiivsest hinnangust fondi töökorra kohta.

2.Selleks et tagada käesolevast lepingust tulenev maksimaalne kasu Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide majandusele, nõustub EL koos Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidega võtma asjakohaseid koostöömeetmeid, mille eesmärk on:

2.Lisaks sellele tunnistavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu rakendamine võib tekitada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele muu hulgas sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaprobleeme. Lepinguosalised on nõus, et neid probleeme saab lahendada majandus- ja arengukoostöö meetmete abil.

1.Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepinguga ettenähtud tariifide kaotamine ja/või oluline vähendamine võib osutuda Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide jaoks probleemiks. Lepinguosalised on nõus, et seda konkreetset probleemi saab lahendada kompenseeriva raamistiku loomisega.

3.Lepinguosalised tunnistavad, et nende eesmärkide täitmine eeldab nõuetekohast haldussuutlikkust. Lepinguosalised on nõus, et Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid vajavad käesoleva jaotise sätete sujuvaks rakendamiseks üleminekuaega ning nende suutlikkust on vaja suurendada.

1.Käesoleva jaotise kohane koostöö hõlmab tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste koostamist, vastuvõtmist ja kohaldamist, nagu need on kindlaks määratud WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus.

3.Lepinguosalised on nõus, et tehnilise abi seisukohast on prioriteetsed järgmised valdkonnad:

1.Lepinguosalised tunnistavad põllumajandussektori tähtsust Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide majandusele ning lepivad kokku teha koostööd selle ümberkujundamisel, et suurendada sektori konkurentsivõimet, tagada kindlustatus toidu- ja toitainetega, edendada maaelu ning hõlbustada põllu- ja maamajanduse kohanemist, et toime tulla käesoleva lepingu rakendamisest tuleneva mõjuga, pöörates erilist tähelepanu väikepõllumajandustootjatele.

2.Lepinguosalised on nõus, et käesoleva jaotise põhieesmärk on põllumajanduse kestlik areng, mis hõlmab muu hulgas toidu ja elatusvahenditega kindlustatust, maaelu arengut ja vaesuse vähendamist Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides.

b)energialiikide mitmekesistamine, et kaasata muid potentsiaalseid energiaallikaid, mis on sotsiaalsest ja keskkonna seisukohast sobilikud ning mis vähendavad sõltuvust naftast;

4.Seepärast toimub käesoleva lepingu rakendamist toetava Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide ja ELi vahelise arengukoostöö rahastamine Cotonou lepingus sätestatud eeskirjade ja asjakohaste menetluste, eelkõige Euroopa Arengufondi kavade koostamise menetluste kohaselt ja Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate vastavate järjestikuste vahendite raames. Sellega seoses lepivad lepinguosalised kokku, et suuremast piirkondlikust integratsioonist ja maailmaturul esinevast konkurentsist tingitud uusi asjaolusid arvesse võttes on üks prioriteet käesoleva lepingu rakendamise toetamine. Lepinguosalised lepivad kokku, et kasutusele võetakse Cotonou lepingus sätestatud rahastamisvahendid, et suurendada käesoleva lepingu eeldatavat kasu.

3.Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd käesoleva lepingu rakendamise hõlbustamiseks ning piirkondliku integratsiooni ja arengustrateegiate toetamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku, et koostöö põhineb majandus- ja arengukoostööd käsitleval osal ja majanduspartnerluslepingu arengumaatriksil ning lisaks Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide piirkondlikel ja riiklikel arengustrateegiatel. Arengumaatriks ja vastavad sihttasemed, näitajad ja eesmärgid, mis kajastavad lepingule allakirjutamise ajal Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide poolt kindlaks määratud vajadusi, on esitatud lepingu IIIa lisas ja IIIb lisas. Need vaadatakse läbi iga viie (5) aasta järel. Koostöö vormiks on rahaline ja mitterahaline toetus Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele.

1.Kooskõlas Cotonous 23. juunil 2000 allkirjastatud AKV–ELi partnerluslepingu (praegusel, läbivaadatud kujul) artiklitega 34 ja 35 kinnitavad lepinguosalised veel kord, et arengukoostöö on nende partnerluse põhialus ja oluline tegur käesoleva lepingu eesmärkide täitmiseks.

4.Lepinguosalised tagavad, et toiduabi pakkumine toimub täielikus kooskõlas meetmetega, mille eesmärk on vältida äritegevuse kahjustamist ja mis hõlmavad järgmist:

Lepinguosalised lepivad kokku, et majanduspartnerluslepingu nõukogu jälgib ja kontrollib nende käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmist. Majanduspartnerluslepingu nõukogu kontrollib kohustuste täitmist, tagades läbipaistvuse, ning pakub lepinguosalistele võimalust hinnata kohustuste panust pikaajalise eesmärgi saavutamisse, milleks on põllumajandustoodetega kauplemise õiglase ja turule orienteeritud süsteemi loomine.

2.Lepinguosalised tagavad, et käesoleva osa kohaste meetmete eesmärk on suurendada toidu ja toitainetega kindlustatust ning vältida selliste meetmete vastuvõtmist, mis ohustaksid toidu ja toitainetega kindlustatuse saavutamist majapidamise, riigi või piirkondlikul tasandil.

1.Lepinguosalised on nõus, et käesoleva lepingu sätted annavad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele võimaluse rakendada tõhusaid meetmeid toidu ja toitainetega kindlustatuse ning põllumajanduse kestliku arengu saavutamiseks ning ka põllumajanduse kommertsturgude väljaarendamiseks piirkonnas, et tagada toidu ja toitainetega kindlustatus.

Lepinguosalised tunnistavad, et tähtis on vastu võtta ja rakendada poliitikaid ja institutsioonilisi reforme, mis võimaldavad ja hõlbustavad käesoleva peatüki eesmärkide saavutamist.

6.Lepinguosalised on nõus, et käesolevas osas käsitletud põllumajandusprioriteedid peavad olema selgelt seotud piirkondliku toidu ja toitainetega kindlustatuse ning vaesuse vähendamise poliitikaraamistikuga, et tagada piirkondliku arengukava ühtsus ja järgimine.

5.Lepinguosalised tunnustavad põllumajandustootmise toetamise, lisandväärtuse loomise edendamise, põllumajandustoodetega kauplemise ja turu arendamise algatuste tähtsust asjakohaste vahendite ja asjakohase õigusraamistiku pakkumise kaudu, et vastata muutuvatele turutingimustele. Lepinguosalised teevad sel eesmärgil koostööd, et meelitada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidesse vajalikke investeeringuid.

1.Lepinguosalised tunnistavad põllumajanduse tähtsust Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide majandusele, kuna see on suure osa Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide elanike põhiline elatusallikas ja esmatähtis toidu ja toitainetega kindlustamisel, lisaks sellele on sektoril suur potentsiaal kasvu ja lisandväärtuse loomisel ning eksporditulu teenimisel.

1.Lepinguosalised on nõus, et käesoleva osa põhieesmärk on põllumajanduse säästev areng, mis hõlmab muu hulgas toidu ja elatusvahenditega kindlustatust, maaelu arengut ja vaesuse vähendamist Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides.

j)käesoleva osa kontekstis hõlmab säästev areng majandusliku ja sotsiaalse arengu aluseks olevate loodusvarade kaitsmist ja haldamist nii, et need vastaks nii praeguse kui ka tulevaste põlvkondade vajadustele.

i)väikepõllumajandustootjad on väheste vahenditega tootjad, kelle omanduses olev maavaldus on väiksem kui kaks (2) hektarit ning kelle tegevuse ulatus on liiga väike, et meelitada ligi teenuseid, mille abil suurendada oluliselt toomist ja turustamisvõimalusi;

f)toidu ja toitainetega kindlustatus tähendab, et kõigil inimestel on igal ajahetkel nii füüsiline kui ka majanduslik võimalus pääseda juurde ohutule, piisavale ja toitaineterikkale toidule, mida nad vajavad terveks ja täisväärtuslikuks eluks;

e)säästev põllumajandustehnoloogia on tehnoloogia, mille loomisel on eelkõige arvesse võetud selle keskkonna-, sotsiaalset ja majandusmõju;

2.Siseveekalapüügi ja vesiviljeluse arendamise alase koostöö eesmärk on edendada sisevete kalavarude säästvat kasutamist ja suurendada vesiviljelustoodangut, kaotada tarnepiirangud, parandada kala ja kalatoodete kvaliteeti, et see vastaks rahvusvahelistele sanitaar- ja fütosanitaarnormidele, parandada juurdepääsu ELi turule, kaotada piirkonnasisesed kaubandustõkked, meelitada sektorisse kapitalivoogusid ja investeeringuid, suurendada suutlikkust ning parandada erainvestorite rahalise toetuse kättesaadavust siseveekalapüügi ja vesiviljeluse arendamiseks.

2.Lepinguosalised lepivad kokku, et nad teevad koostööd Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide kodanikele suunatud riiklike/piirkondlike koolitusprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel, et hõlbustada nende tõhusat osalemist kalanduses. Kui EL on sõlminud kahepoolse kalanduskokkuleppe, soodustatakse Ida-Aafrika Ühenduse riikide kodanike värbamist. ELi laevadele värvatud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni.

6.Piirialade kalade ja siirdekalade varude kaitsmiseks ja majandamiseks tagavad EL ning Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad asjakohastele riiklikele, piirkondlikele ja allpiirkondlikele kalanduse juhtimise meetmetele ning asjaomastele riiklikele õigusnormidele.

1.Säästva püügi mahu, püügivõimsuse ja muude majandamisstrateegiate kindlaksmääramisel kohaldatakse ettevaatuspõhimõtet, et vältida soovimatuid tagajärgi, nagu liigne püügivõimsus ja ülepüük, ning soovimatut mõju ökosüsteemidele ja rannalähedasele kalapüügile, või kõrvaldada need tagajärjed ja mõjud.

b)tugevdada koostööd, et tagada kalavarude säästev kasutamine ja majandamine kui piirkondliku lõimumise tugev alus, võttes arvesse rannikuäärsete Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele ühiseid piirialade kalade ja siirdekalade liike ning asjaolu, et ükski Ida-Aafrika Ühenduse partnerriik ei suuda üksi varude jätkusuutlikkust tagada;

4.Lepinguosalised nõustuvad, et pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast on sobilik strateegia kalandussektori majanduskasvu toetamiseks ja Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide majandusse antava panuse suurendamiseks lisaväärtusega tegevuste soodustamine selles sektoris.

2.Lepinguosalised tunnistavad, et kalandus on Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide jaoks oluline majandusressurss, mis annab suure panuse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide majandusse ning võib oluliselt kaasa aidata piirkonna majanduse arengule ja vaesuse vähendamisele. Samuti on see oluline toidu ja välisvaluuta allikas.

c)enne käesolevas artiklis sätestatud meetmete rakendamist või käesoleva artikli lõike 8 kohaldamisel peavad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid esitama kõrgemate ametnike komiteele niipea kui võimalik kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida asjaomaseid lepinguosalisi rahuldav lahendus;

b)Ida-Aafrika Ühenduse partnerriik võib võtta kaitsemeetmeid lõigetes 6–9 sätestatud korras juhul, kui EList pärit toodet imporditakse tollimaksude vähendamise tõttu tema territooriumile sellistes suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada häireid sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvas noores tootmisharus. See säte on kohaldatav ainult kümne (10) aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Majanduspartnerluslepingu nõukogu võib seda ajavahemikku pikendada maksimaalselt viie (5) aasta võrra.

5.a)Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, võivad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid juhul, kui EList pärit toodet imporditakse sellistes suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides lõikes 2 nimetatud olukorra, võtta oma territooriumil järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–9 sätestatud korras.

4.Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, võib EL juhul, kui Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidest pärit toodet imporditakse sellistes suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada ühes või mitmes ELi äärepoolseimas piirkonnas lõikes 2 nimetatud olukorra, võtta asjaomases piirkonnas või piirkondades järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–9 sätestatud korras.

2.Lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib rakendada, kui ühe lepinguosalise territooriumilt pärit toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

1.Käesolevas jaotises osutatud meetmete rakendamise eest vastutavad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide pädevad asutused on Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide reguleerivad asutused, kellel on volitused ja pädevus standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise tagamiseks ja järelevalve teostamiseks.

1.Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste koostamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes, nagu need on kindlaks määratud WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus.

Käesoleva jaotise sätete kohaselt tagavad lepinguosalised, et mis tahes sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete võtmine või muutmine nende territooriumil tugineb teaduslikele põhjendustele ja on kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga.

a)omab suveräänset õigust rakendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid tingimusel, et need meetmed on kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu sätetega;

1.Võttes arvesse vajadust suurendada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide suutlikkust tolli ja kaubanduse lihtsustamise valdkonnas ning ilma et see piiraks nende kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, lepivad lepinguosalised kokku, et Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele võimaldatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist viieaastane (5-aastane) üleminekuperiood, et täita artiklites 23, 24 ja 25 nimetatud kohustused.

3.Ilma et see piiraks seaduslikku tollikontrolli, võimaldab lepinguosaline kaupade transiidi puhul oma territooriumil vähemalt sama soodsat kohtlemist kui omamaiste kaupade puhul.

3.Kumbki lepinguosaline ei tohi kehtestada ega säilitada ühtki riigisisest koguselist eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Peale selle ei kohalda kumbki lepinguosaline riigisiseseid koguselisi eeskirju, et võimaldada oma vastava toodangu kaitsmist.

c)käesoleva artikli kohane ajutine peatamine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. Sooduskohtlemine peatatakse kõige rohkem kuueks (6) kuuks, ning seda perioodi võib pikendada. Kõrgemate ametnike komitees peetakse korrapäraselt konsultatsioone ajutise peatamise teemal, eelkõige selleks, et lõpetada ajutine peatamine niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on lahenenud.

2.Kui üks lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib see lepinguosaline vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise.

1.Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva osa kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma pühendumust võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

3.Käesoleva osa sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleksid pooled kohustatud vastastikku laiendama mis tahes sooduskohtlemist, mis tuleneb sellest, et mõni neist on käesoleva lepingu allakirjutamise päeval kolmanda osapoolega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaline.

2.Käesoleva osaga hõlmatud kaupade osas võimaldavad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ELile mis tahes soodsamat kohtlemist, mis tuleneb Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide saamisest mis tahes suure kaubanduspartneriga sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesolevale lepingule allakirjutamist. Kui EL tõendab, et Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid on võimaldanud talle vähem soodsat kohtlemist kui mis tahes muule suurele kaubanduspartnerile, arutavad lepinguosalised seda küsimust ja võtavad koos vastu otsuse, kuidas käesoleva lõike sätteid juhtumipõhiselt parimal viisil kohaldada.

5.Artiklite 14 ja 15 tähenduses on „suur kaubanduspartner” mis tahes arenenud riik või mis tahes riik, mille osakaal maailma kaupade ekspordist lõikes 15 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on üle 1 %, või iseseisvalt, ühiselt või vabakaubanduslepingu kaudu tegutsev mis tahes riikide rühm, mille osakaal maailma kaupade ekspordist lõikes 15 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on kokku suurem kui 1,5 %.

2.Selleks et säilitada Aafrika laiema piirkondliku integratsiooniprotsessi võimalust, võivad lepinguosalised teha majanduspartnerluslepingu nõukogus otsuse muuta II lisa punktides a, b ja c sätestatud tollimakse, mida saab kohaldada EList pärit toote impordi suhtes Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidesse. Lepinguosalised tagavad, et mis tahes selline muutmine ei põhjusta käesoleva lepingu vastuolu GATT 1994 artikli XXIV nõuetega.

1.Lepinguosalised lepivad kokku, et nad ei suurenda käesoleva lepingu alusel liberaliseeritavate toodete suhtes kohaldatavaid tollimakse, erandiks on artiklite 48, 49 ja 50 kohaselt heakskiidetud meetmed.

Artikli 6 punktis c nimetatud tasude ja muude lõivude summa on piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega impordimaksu fiskaalses tähenduses. Kaubandusega seotud tasusid ja lõive ei kehtestata konsulaarteenustele.

1.Tollimaks on mis tahes maks või lõiv, kaasa arvatud mis tahes kujul lisamaks või -lõiv, mis on kehtestatud kaupade impordi suhtes või sellega seoses, kuid see ei ole:

TUNNISTADES, et Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide elatustaseme tõstmiseks on vaja teha suuri investeeringuid,

ARVESTADES, et Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ning EL ja selle liikmesriigid on leppinud kokku, et nendevahelise kaubandus- ja majanduskoostöö eesmärk on soodustada AKV riikide sujuvat ja järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, võttes arvesse nende riikide poliitilisi valikuid, arengutaset ning arengueelistusi, edendades seeläbi nende jätkusuutlikku arengut ja aidates kaasa vaesuse kaotamisele Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides;

4.Punkt 1 ei kohaldata tariifirubriiki 1701 ja 0803 0019 kuuluvate Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidest pärit toodete suhtes, mis on lubatud vabasse ringlusse Prantsuse ülemeredepartemangudes. See säte on kohaldatav kümne (10) aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Nimetatud perioodi pikendatakse veel üheks kümneaastaseks (10) perioodiks, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

1.Ilma et see piiraks punkti 4 kohaldamist, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast täielikult ELi tollimaksud, mis on kehtestatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärit toodete suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97, välja arvatud gruppi 93 kuuluvad tooted. Gruppi 93 kuuluvate toodete puhul jätkab EL kohaldatava enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära kohaldamist (edaspidi „enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär”).

- antiseerumid jm verefraktsioonid ning immunoloogilised tooted, modifitseeritud või mitte, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus on kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

-- massiga vähemalt 40 g/m², kuid mitte üle 150 g/m², lehtedena, mille ühe külje pikkus on kuni 435 mm ja teise külje pikkus kuni 297 mm, kui paber on kokku voltimata

EL tuletab meelde, et riikidel, kes on loonud ELiga tolliliidu, on kohustus viia oma kaubandusrežiim ELi omaga vastavusse ja mõnel riigil on kohustus sõlmida sooduslepingud riikidega, kellel on soodusleping ELiga.

USA Kaubandus- ja Arenguagentuur (US Trade and Development Agency)

·Majanduspartnerluslepinguga kohandamise fondi loomine, et katta võimalikke kahjusid, mis on tingitud valitsemissektori tulude vähenemisest tollitariifide kaotamise või olulise vähendamise tulemusena.

· 60 % elanikkonnast on internetiühendus ja umbes 90 % elanikkonnast on leping mobiilioperaatoriga.

·40 % elanikkonnast on internetiühendus ja umbes 75 % elanikkonnast on leping mobiilioperaatoriga.

·20 % elanikkonnast on internetiühendus ja umbes 60 % elanikkonnast on leping mobiilioperaatoriga.

Kõik EAC partnerriigid on ühendatud kiudoptilise kaabli kaudu. IKT on aga kallis ja ainult umbes 13 % elanikkonnast on internetiühendus ja umbes 50 % elanikkonnast on leping mobiilioperaatoriga.

Praeguste energiaallikate tootmisvõimsus (hüdroenergia, suhkruroo pressimisjäätmed, soojusenergia, geotermiline energia ja maagaas) on ligi 3 597 MW, kuid prognoositav võimsus on 18 744 MW aastal 2030 ja 21 173 MW aastal 2033.

2014. aasta septembri seis: valmis on üldkava, ärikava ja kõrgetasemeline arhitektuurikavand 61,3 hektarilise tehnoloogiapargi jaoks. Järgmine etapp 1. detailse arhitektuurikavandi koostamine; 2. tehnoloogiapargi füüsilise infrastruktuuri arendamine; 3. piirkondliku tippkeskuse ehitamist on kavas alustada enne käesoleva aasta lõppu (ehitusaeg 22 kuud).

IKT pargi jaoks on omandatud ja tarastatud 5000 aakrit maad, Konza Technology City Master Plan on heaks kiidetud, Master Delivery Partner I on leitud, elektriühendus ehituspaika olemas, Thwake tammi ehitus käimas, 10 puurauku tehtud, müügipaviljoni ehitus käib, puhvertsoon 10-kilomeeetri raadiuses sisse seatud, juurdepääsuteed ehitatakse ja nurgakivi pandud.

Kiiresti on vaja luua spetsiaalne kiudoptiline ring, mis ühendaks kõiki Ida-Aafrika Ühenduse 5 pealinna. See aitab vähendada andmeliikluse kulusid ja suurendada läbilaskevõimet riikide vahel

Arengupartnerid Maailmapank, JICA, Euroopa Investeerimispank, EDCF on valmis rahastama Iringa - Shinyanga lõiku (470 m); laenuandjate ühendus (Maailmapank/Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon, Aafrika Arengupank, JICA ja Prantsusmaa arenguagentuur (AFD) on näidanud üles huvi rahastada Singida - Arusha lõiku (242,09 miljonit USA dollarit) ning Mbeya - Iringa lõigu rahastamine (199,2 miljonit USA dollarit) on veel lahtine.

Projekt on piirkondliku tähtsusega ning see parandab piirkonna energiavarustust. Hinnanguline võimsus 200 MW.

Kõik uuringud on tehtud. Läbirääkimised eraõigusliku arendajaga on käimas.

100 km teede tugevdamine bituumeniga (50 km Nyakanazi ja Kasulu vahel ning 50 km Kidahwe ja Kasalu vahel), mida rahastab Tansaania valitsus. Rahastamist on vaja veel 250 km teede ehitamiseks. Käimas on hange konsultandi leidmiseks, kes ajakohastaks Kasalu-Nyakanazi lõigu (210 km) teostatavusuuringu ja teeks sellele detailplaneeringu. Tansaania - Burundi piiril oleva Kasulu-Mugina lõigu (45 km) teostatavusuuringut rahastab NEPAD-IPPF.

Simiyu/Mara piiri vaheline Musomasse suunduv lõik (85,5 km) on renoveeritud. Vaja on veel rahalisi vahendeid Nyanguge ja Simiyu/Mara vahelise piirilõigu (80 km) jaoks. Teostatavusuuring valmis 2008. aasta juunis ja inseneritehniline detailuuring lõpetati 2009. aastal ELi rahastuse abil

Mombasa-Nairobi lõigu ehitamist alustati novembris 2013. Seda lõiku rahastab peamiselt Hiina Exim Bank ning ehitustöid teostab CRBC(China Road and Bridge Corporation); - Teostatavusuuringut Nairobi–Malaba lõigu kohta teeb CCCC (China Communications Construction Company) ja see peaks valmis saama septembris 2015; Esialgne inseneritehniline projekt Malaba–Kampala lõigu kohta valmis augustis 2014. Märtsis 2015 sõlmisid Uganda valitsus ja CHEC (China Harbour Engineering Company) selle lõigu ehituslepingu, mis hõlmab ka põhjapoolset ühendust Gulu ja Nimulega; - Uganda ja Lõuna-Sudaan on alustanud Tororo-Nimule-Juba lõigu esialgse inseneritehnilise projekti ühist rakendamist. - Uganda ja Rwanda on alustanud Kampala-Kigali lõigu ja haruteede esialgse inseneritehnilise projekti ühist rakendamist, mis peaks valmis saama 2015. aasta oktoobris. Rahastamise taotlusprotsess on algatatud kolmes riigis.

Teostatavusuuring standardse rööpmelaiusega raudtee ehitamise kohta liinil Isaka - Kigali /Keza - Gitega -Musongati on tehtud ning seda rahastas Aafrika Arengupank (2,80 miljonit USA dollarit) Teostatavusuuringu Dar-Isaka raudteeliini ümber ehitamiseks standardse rööpmelaiusega raudteeks tegi BNSF, rahastades seda kahasse USTDAga (0,9 miljonit USA dollarit). Inseneritehniline detailuuring kogu liini ulatuses (Dar es Salaam-Isaka- Kigali/Keza-Gitega-Musongati) lõpetatakse Aafrika Arengupanga rahastamisel (8,9 miljonit USA dollarit) 2013. aastal. Projekti koordineerib sekretariaat, mille eesistujaks on Tansaania esindaja ja mis asub Rwandas. DBI (Saksamaa) ja BNSFi (USA) tehtud teostatavusuuringud on valmis. Praegu tehakse inseneritehnilist detailuuringut, mida rahastab Aafrika Arengupank 8,9 miljoni USA dollariga, et kujundada projekt riigi- ja erasektori ühisprojektiks ning teha eelfinantseering/teostatavusuuring prioriteetsete meetmete kohta. Aruande projekt peaks valmis saama detsembris 2012 ja lõplik aruanne veebruaris 2013

Kokku 50 km kohta Mpanda ja Mishamo vahel (Mpanda-Usiumbili lõik (35 km)) on tehtud ehitustööde hange, mida finantseerib Tansaania valitsus Rahastust on vaja veel Usimbili-Mishamo-Uvinza-Kanyani lõigu (267 km) jaoks. Tansaania valitsus on juba teinud teostatavusuuringu ja planeeringu.

Mpanda – Uvinza – Kanyani (252 km) tee parandamine See teeosa moodustab osa läänekoridorist: Tunduma – Sumbawanga – Mpanda – Kigoma - Nyakanazi (1286 km). Kõnealuses koridoris toimub muu hulgas järgmine majandustegevus: turism, kaevandamine, ehituspuidu tootmine, kalandus ja kullasepatööd. Tansaania peamise läänekoridori osa, mis avab kesk- ja lääne Tansaania ning ühendab need Ida-Aafrika Ühenduse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (COMESA) piirkondadega. See on oluline ühendus TANZAM-teega Tunduma juures ning keskkoridoridega Nyakanazi juures.

Teostatavusuuring standardse rööpmelaiusega raudtee ehitamise kohta liinil Isaka - Kigali /Keza - Gitega -Musongati on tehtud ning seda rahastas Aafrika Arengupank (2,8 miljonit USA dollarit) Teostatavusuuringu Dar-Isaka raudteeliini ümber ehitamiseks standardse rööpmelaiusega raudteeks tegi BNSF, rahastades seda kahasse USTDAga (0,9 miljonit USA dollarit). Inseneritehniline detailuuring kogu liini ulatuses (Dar es Salaam-Isaka- Kigali/Keza-Gitega-Musongati) sai Aafrika Arengupanga rahastamisel (8,9 miljonit USA dollarit) valmis novembris 2014. Projekti koordineerib sekretariaat, mille eesistujaks on Tansaania esindaja ja mis asub Rwandas. Projekti juurde palgati tehingunõunik (CPSC) , kelle ülesandeks oli organiseerida avaliku ja erasektori partnerlust ning olla abiks ka rahastamisläbirääkimistel. Osalemiskutse avaldati 2015. aasta juulis.

Tansaania sadamaamet on omandamas 1760 aakrit projekti arendamiseks. Teostatavusuuringu läbiviimise leping sõlmiti 17. septembril 2014; uuring on praegu poole peal ning peaks lõpule jõudma 2015. aasta septembri lõpuks.

Raudteeprojekt on osa Tanga (Mwambani) – Arusha - Musoma - New Kampala raudtee- ja meretranspordi projektist, mis hõlmab ka meretranspordi elementi suure võimsusega uute sadamate arendamiseks Mwambani lahes - Tanga, Musoma ja Kampala. Ühendus avab Tanga arengukoridori rahvusvahelistele kaubandusteedele ning soodustab piiriülest kaubandust naaberriikidega. Raudteeliini kasutatakse põllumajandus- ja metsasaaduste, naatriumkarbonaadi, fosfaatide ja muude mineraalsete maavarade transportimiseks turukeskustesse. Samuti aitab projekt kasutada suurt nikli leiukohta, mis avastati Dutwas, umbes 100 km Mwanzast ida poole, ja suurt naatriumkarbonaadi leiukohta Natroni järve ääres ja selle läheduses.

Teostatavusuuringud on nii Mombasa kui ka Dar Es Salaami kohta lõpetatud Maa omandamine Mombasas on lõppjärgus, Dar es Salaamis ei ole seda veel alustatud.

Et vähendada Mombasa sadama ja piirkondliku transiidipunkti koormust. Käsutuses on 97 aakrit maad.

Sadama infrastruktuuri ajakohastamine, et võimaldada suurematel laevadel sadamas peatuda ja soodustada kaubandust. See hõlmab uue konteineriterminali kai nr 23 ehitamist maksumusega 300 miljonit USA dollarit. Tavaliste kaubakaide nr 11–14 ümberehitamine konteinerikaideks maksumusega 73 miljonit USA dollarit. Naftaterminali Kipevu ümberpaigutamine maksumusega 152 miljonit dollarit. Dongo Kundu vabasadama arendamine maksumusega 300 miljonit USA dollarit. Kanali süvendamine maksumusega 60 miljonit USA dollarit.

Teostatavusuuringud ja detailplaneering on tehtud; 1 etapp on käimas ja 2 etapi jaoks on rahastus olemas

EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.2.2016 COM(2016) 63 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta



PROTOKOLL nr 1 JA 2 PROTOKOLL nr 1 MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUSE JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODITE KOHTA Sisukord I JAOTIS: Üldsätted ARTIKKEL 1. Mõisted II JAOTIS: Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ARTIKLID 2. Üldnõuded 3. Selliste materjalide töö või töötlus, mille impordi suhtes ELi ei kohaldata enamsoodustusrežiimi tollimakse ja kvoote 4. Kumulatsioon Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides 5. Kumulatsioon ELis 6. Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule 7. Täielikult saadud või toodetud tooted 8. Piisava töö või töötluse läbinud tooted 9. Ebapiisav töö või töötlus 10. Kvalifikatsiooniühik 11. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 12. Komplektid 13. Neutraalsed tegurid III JAOTIS: Territoriaalsed nõuded ARTIKLID 14. Territoriaalsuse põhimõte 15. Muutmise keeld 16. Näitused IV JAOTIS: Päritolutõend ARTIKLID 17. Üldnõuded 18. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 19. Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 20. Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 21. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel 22. Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused 23. Heakskiidetud eksportija 24. Päritolutõendi kehtivus 25. Päritolutõendi esitamine 26. Importimine osasaadetistena 27. Päritolutõendist vabastamine 28. Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 29. Tõendavad dokumendid 30. Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 31. Lahknevused ja vormistusvead 32. Eurodes väljendatud summad V JAOTIS: Halduskoostöö kord ARTIKLID 33. Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 34. Tolli teavitamine 35. Halduskoostöö meetodid 36. Päritolutõendi õigsuse kontroll 37. Tarnija deklaratsiooni õigsuse kontroll 38. Vaidluste lahendamine 39. Karistused 40. Erandid

VI JAOTIS: Ceuta ja Melilla ARTIKKEL 41. Eritingimused VII JAOTIS: Lõppsätted ARTIKLID 42. Päritolureeglite läbivaatamine ja kohaldamine 43. Protokolli muutmine 44. Lisad 45. Protokolli rakendamine LISAD PROTOKOLLI nr 1 I LISA: SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISAS ESITATUD LOENDI KOHTA PROTOKOLLI nr 1 II LISA: LOETELU PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE PROTOKOLLI nr 1 III LISA: LIIKUMISSERTIFIKAADI VORM PROTOKOLLI nr 1 IV LISA: PÄRITOLUDEKLARATSIOON PROTOKOLLI nr 1 V (A) LISA: TARNIJA DEKLARATSIOON SOODUSPÄRITOLUSTAATUSEGA TOODETE KOHTA PROTOKOLLI nr 1 V (B) LISA TARNIJA DEKLARATSIOON SOODUSPÄRITOLUSTAATUSETA TOODETE KOHTA PROTOKOLLI nr 1 V (C) LISA PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON SOODUSPÄRITOLUSTAATUSEGA TOODETE KOHTA, MIDA KASUTATAKSE VAID ARTIKLI 28 LÕIKES 6 OSUTATUD KUMULATSIOONIS PROTOKOLLI nr 1 V (D) LISA: PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON SOODUSPÄRITOLUSTAATUSETA TOODETE KOHTA, MIDA KASUTATAKSE VAID ARTIKLI 28 LÕIKES 6 OSUTATUD KUMULATSIOONIS PROTOKOLLI nr 1 VI LISA: TEABESERTIFIKAAT PROTOKOLLI nr 1VII LISA: ERANDI TAOTLUSE VORM PROTOKOLLI nr 1 VIII LISA ÜLEMEREMAAD JA -TERRITOORIUMID PROTOKOLLI nr 1 IX LISA: TOOTED, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ARTIKLIS 4 OSUTATUD KUMULATSIOONI SÄTTEID ALATES 1. OKTOOBRIST 2015 PROTOKOLLI nr 1 X LISA: HALDUSKOOSTÖÖD KÄSITLEV VORM ANDORRA VÜRSTIRIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON I JAOTIS ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 1 Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a)„AKV riigid” – Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid; b)„grupid” ja „rubriigid” – grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”; c)„klassifitseerimine” – toote või materjali klassifitseerimine teatavasse rubriiki; d)„EL” – Euroopa Liit; e)„kaubasaadetis” – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

f)„tolliväärtus” – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus; g)„tehasehind” – hind, mida makstakse tehases toote eest valmistajale ELis või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil; Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle tootmisega seotud kulusid, sisaldab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Eelmistes lõikudes võib mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on teinud alltöövõtja. h)„eksportija” – isik, kes ekspordib kaubad Euroopa Liitu või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriiki ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on need valmistanud või mitte ja täidab ise ekspordi tolliformaalsusi või mitte; i)„kaup” – nii materjalid kui ka tooted; j)„valmistamine” – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; k)„materjal” – koostisosa, tooraine, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud; l)„päritolustaatuseta materjalid” – materjalid, mis käesoleva protokolli kohaselt ei ole päritolustaatusega materjalid; m)„toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; n)„tootja” – kaevandus-, tootmis- või põllumajandusettevõte, aga ka mis tahes individuaalne kasvataja või oskustööline; o)„materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse Euroopa Liidus või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides; p)„lisandväärtus” – valmistoote tehasehind, millest on lahutatud nimetatud tootes sisalduvate kolmandatest riikidest imporditud materjalide tolliväärtus, või kui importidud materjali tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse Euroopa Liidus või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides; q)„territooriumid” – hõlmab ka territoriaalvesi; r)„ÜMT” – VIII lisas kindlaksmääratud ülemeremaad ja -territooriumid; s)„kokkuleppelised tollimaksud” – kolmandatest riikidest imporditud kaupade suhtes kohaldatavad enamsoodustusrežiimi tollimaksud; sellised kokkuleppelised tollimaksud ei hõlma ühepoolsete tariifide peatamist ja WTO tariifikvoote. t)„päritoludeklaratsioon” – avaldus, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida; päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas. u)„muud AKV riigid” – kõik AKV riigid, välja arvatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid; v)„käesolev leping” – majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide vahel. II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS ARTIKKEL 2 Üldnõuded 1.Käesolevas lepingus loetakse järgmised tooted Euroopa Liidust pärinevateks toodeteks: a)täielikult ELis saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 7 tähenduses; b)ELis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Euroopa Liidus piisava töö või töötluse artikli 8 tähenduses. 2.Käesolevas lepingus käsitletakse järgmisi tooteid Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevana: a)täielikult Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 7 tähenduses; b)Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult kõnealustes riikides saadud või toodetud, tingimusel et neid on kõnealuses Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis piisavalt töödeldud artikli 8 tähenduses. ARTIKKEL 3 Selliste materjalide töö või töötlus, mille impordi suhtes ELi ei kohaldata enamsoodustusrežiimi tollimakse ja kvoote 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, käsitatakse päritolustaatuseta materjale, mida võib vastavalt ühisele tollitariifistikule enamsoodustusrežiimi lepingulisi tariife kohaldades importida ELi tollimaksuvabalt, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärit materjalidena, kui need sisalduvad seal toodetud või valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud artikli 9 lõikes 1 osutatust mahukama töö või töötluse. 2.Kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 (lahter 7) või lõike 1 põhjal esitatavale päritoludeklaratsioonile peab olema märgitud järgmine fraas: „ELi ja Ida-Aafrika Ühenduse vahelise majanduspartnerluslepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõike 1 kohaldamine”. 3.Euroopa Liit esitab käesoleva lepingu artiklis 29 osutatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomiteele (edaspidi „komitee”) igal aastal nende materjalide loetelu, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid. 4.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes: a)mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse; b)mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole ELi enamsoodustusrežiimi lepinguliste tariifide kohaldamisel tollimaksuvabad. ARTIKKEL 4 Kumulatsioon Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooted Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud EList, muudest AKV riikidest, kellel on EList importimisel õigus tollimaksu- ja kvoodivabale kohtlemisele, ÜMTst või muudest Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidest pärit materjale, tingimusel et asjaomases Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis tehtud töö või töötlus on artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2.Kui Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis tehtud töö või töötlus ei ole artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode asjaomasest Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate lõpptoote valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. Muust AKV riigist või ÜMTst pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Liidu ja nende riikide või territooriumide vaheliste sooduskaubanduse lepingute või kokkulepete kohastele päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele. 3.Lõikes 1 määratletud materjalide puhul ja olenemata artikli 2 lõike 2 punktist b, käsitletakse ELis, muudes Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides, muudes AKV riikides või ÜMTs toimunud tööd või töötlust Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis toimunud töö või töötlusena, kui saadud tooted läbivad hiljem töö või töötluse samas Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis. Kui Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis tehtud töö või töötlus ei ole artikli 9 lõikes 1 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. Lõpptoote päritolu määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele. 4.Euroopa Liit esitab käesoleva lepingu artikli 29 alusel asutatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomiteele nende materjalide loetelu, mille suhtes ei kohaldata punktides 1 ja 3 osutatud kumulatsiooni. Pärast seda avaldab iga lepinguosaline kõnealuse loetelu vastavalt oma riigi eeskirjadele. 5.Kumulatsiooni rakendamiseks Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide, muude majanduspartnerluslepingu riikide ja ÜMTde vahel, mis on ette nähtud muudes majanduspartnerluslepingutes ja ÜMT otsuses, teevad EL ja materjale tarnivad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid halduskoostööd käesolevas artiklis osutatud teiste riikide ja territooriumidega kooskõlas käesoleva protokolli V jaotises sätestatud tingimustega. 6.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada vaid tingimusel, et kõik päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja territooriumid on, kasutades X lisas eitatud vormi, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele, võtnud vastastikuse kohustuse: i)täita käesoleva artikli nõudeid ja tagada nende täitmine; ii)teha vajalikku halduskoostööd, et tagada käesoleva artikli ja kumulatsiooni käsitlevate sätete nõuetekohane rakendamine seoses ELiga ja omavahel; iii)tagada, et Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaat või muu pädev kõiki asjaomasele kohustusele allakirjutanud riike ja territooriume esindav ühisorgan on teavitanud Euroopa Komisjoni võetud kohustusest. 7.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata IX lisas loetletud toodete suhtes. Ilma et see piiraks käesoleva lõike kohaldamist, võib käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni IX lisas loetletud toodete suhtes kohaldada alles pärast 1. oktoobrit 2015, kui nende toodete valmistamisel kasutatud materjalid on pärit mõnest teisest AKV riigist või kui need tooted on seal läbinud töö või töötluse. 8.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmiste materjalide suhtes: a)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu II protokolli artikli 6 lõikele 6; b)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt ELi ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide vahelise üldise majanduspartnerluslepingu mis tahes tulevastele sätetele. ARTIKKEL 5 Kumulatsioon Euroopa Liidus 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooted EList pärinevaks, kui need on seal toodetud ning neis on kasutatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidest, muudest AKV riikidest, kellega EL kohaldab majanduspartnerluslepingut, või ÜMTst pärit materjale, tingimusel, et Euroopa Liidus tehtud töö või töötlus on artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. Kui Euroopa Liidus tehtav töö või töötlus ei ole artikli 9 lõikes 1 nimetatud toimingutest ulatuslikum, loetakse toodetud toode EList pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate ELis valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. Muudest AKV riikidest, kellega EL on sõlminud majanduspartnerluslepingu, või ÜMTst pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Liidu ja nende riikide või territooriumide vaheliste sooduskaubanduse lepingute või kokkulepete kohastele päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele.

2.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 punkti b kohaldamist, käsitletakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides, muudes AKV riikides, kellega EL kohaldab majanduspartnerluslepingut, või ÜMTs toimunud tööd või töötlust ELis toimunud töö või töötlusena, tingimusel et saadud tooted on läbinud seal täiendava töö või töötluse. 3.Kui ELis tehtud töö või töötlus ei ole artikli 9 lõikes 1 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode EList pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. 4.Lõpptoote päritolu määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)sihtriik ja kõik päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja territooriumid on sõlminud halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele; b)EL esitab Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaadi kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid avaldavad oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis nimetatud riikide või territooriumide suhtes, mis on vajalikud nõuded täitnud. 5.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmiste materjalide suhtes: a)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu II protokolli artikli 6 lõikele 6; b)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt ELi ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide vahelise üldise majanduspartnerluslepingu mis tahes tulevastele sätetele; ARTIKKEL 6 Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule 1.Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt, a)kes saab kasu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast; b)kes saab kasu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt tollimaksuvabast ja kvootideta pääsust ELi turule; käsitletakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärit materjalidena, kui neid kasutatakse seal valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud artikli 9 lõikes 1 osutatust mahukama töö või töötluse. Toode, mille valmistamiseks on kasutatud kirjeldatud materjale ja mis sisaldab ka päritolustaatuseta materjale, peab läbima piisava töö või töötluse vastavalt artiklile 8, et neid saaks käsitada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevana. 1.1.Teistest asjaomastest riikidest või teistelt asjaomastelt territooriumidelt pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt ELi ja nende riikide või territooriumide vaheliste sooduskaubanduse kokkulepete kohastele päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele. 1.2.Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata järgmise suhtes: a)sellised materjalid, mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud; b)materjalid, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole lõikes 1 sätestatud korra kohaldamisel tollimaksuvabad; c)tuunikalatooted, mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi gruppi 3, mille puhul on tollimaksude nõudmine peatatud kooskõlas ELi üldise soodustuste süsteemi üldise korraga;

d)tooted, mille puhul tariifsed soodustused kaotatakse astmestamise, ajutise peatamise või kaitseklauslite tulemusena kooskõlas ELi üldise soodustuste süsteemi üldise korraga. 2.Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi taotlusel ning ilma, et see piiraks artikli 2 kohaldamist, ja tingimusel, et lõigetes 2.1, 2.2 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud, käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt, millel on mõne lepingu või kokkuleppe alusel nähtud ette tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärit materjalidena. Ida-Aafrika Ühenduse partnerriik esitab taotluse ELile, kes teeb taotluse kohta otsuse vastavalt oma sisekorrale. Kumulatsioon kehtib nii kaua kui eespool osutatud tingimused on täidetud. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud artikli 9 lõikes 1 osutatust mahukama töö või töötluse. 2.1.Teistest asjaomastest riikidest või teistelt asjaomastelt territooriumidelt pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt ELi ja nende riikide või territooriumide vaheliste sooduskaubanduse lepingute või kokkulepete kohastele päritolureeglitele ja artikli 28 sätetele. 2.2.Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes, a)mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 või GATTi 1994. aasta lepingus sisalduva põllumajanduslepingu 1. lisa punkti 1 alapunktis ii nimetatud toodete nimekirja; b)mille importimisel ELi kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud; c)mis on klassifitseeritud harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse, mis hõlmavad ELi ühises tollitariifistikus 8-kohalisi tariifiridu, mis ei ole lõikes 2 sätestatud korra kohaldamisel tollimaksuvabad; d)mille suhtes kohaldatakse ELi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud mis tahes vabakaubanduslepingu alusel kaubanduse või muid kaitsemeetmeid, aga ka mis tahes muid meetmeid, mille kohaselt puudub sellistel toodetel tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule. 3.EL esitab komiteele igal aastal nende materjalide ja riikide loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõikeid 1 ja 2. Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid esitavad Euroopa Komisjonile igas kvartalis nende materjalide loetelu, mille suhtes kohaldati lõigete 1 ja 2 kohast kumulatsiooni. 4.Kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 (lahter 7) või lõigete 1 ja 2 põhjal esitatavale päritoludeklaratsioonile peab olema märgitud järgmine fraas: „ELi ja Ida-Aafrika Ühenduse vahelise majanduspartnerluslepingu protokolli nr 1 artikli 6 lõike 1 või artikli 6 lõike 2 kohaldamine”. 5.Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)kõik päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja territooriumid on sõlminud halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, kasutades selleks X lisas esitatud vormi, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele; b)Ida-Aafrika Ühenduse partnerriik või partnerriigid esitavad ELile Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis ette nähtud kumuleerumist võib kohaldada nende käesolevas artiklis osutatud riikide ja territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud. ARTIKKEL 7 Täielikult saadud või toodetud tooted 1.Järgmisi tooteid käsitletakse täielikult Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis või ELis saadud või toodetud toodetena: a)nende pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b)seal kasvatatud, koristatud või korjatud taimed ning taimsed tooted; c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d)seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e)seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; f)i)sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud saadused; ii)vesiviljelustooted, sh marikultuuritooted, tingimusel, et kalad on seal sündinud ja kasvanud; g)merekalapüügisaadused ja muud väljaspool Euroopa Liidu ja Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide territoriaalvett nende laevade poolt püütud saadused; h)nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; i)seal kogutud kasutatud esemed, tingimusel et need sobivad ainult tooraine saamiseks; j) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; k)väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus; l)kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–j nimetatud toodetest. 2.Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende tehaslaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja tehaslaevade suhtes: a)mis on registreeritud ELi liikmesriigis, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis või ÜMTs; b)mis sõidavad ELi liikmesriigi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi või ÜMT lipu all; c)mis vastavad ühele järgmistest tingimustest: i)nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses ELi liikmesriigi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi kodanikele; või ii)nad kuuluvad äriühingutele, –mille kontor ja peamine tegevuskoht on ELi liikmesriigis, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis või ÜMTs; ning –mis kuulub vähemalt 50 % ulatuses ELi liikmesriigile, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigile, ÜMT-le või asjaomase riigi avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele. 3.Olenemata lõikest 2 nõustub EL Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi taotluse korral käsitama Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi prahitud või liisitud laevu "nende laevadena" tema majandusvööndis kalastamiseks, tingimusel et:

a)need sõidavad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi lipu all; ning b)Ida-Aafrika Ühenduse partnerriik pakkus ELile võimalust sõlmida kalastuskokkulepe, kuid EL ei võtnud seda pakkumist vastu; ning c)vähemalt 50 % laevaperest, sealhulgas kapten ja ohvitserid, on käesoleva lepingu osalisriikide või ÜMT kodanikud; ning d)kala lossitakse ja töödeldakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis; ning e)käesoleva lõike kohane tegevus on suunatud kogupüügi ülejäägile, mille on välja selgitanud pädevad rahvusvahelised, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) kaudu kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel; ning f)komitee on kinnitanud, et prahtimis- või liisinguleping annab sobiva võimaluse suurendada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi suutlikkust ise kalastada ja eelkõige muudab Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi vastutavaks tema käsutusse pikemaks ajaks antud laeva meresõiduks ja äriks kasutamise eest. 4.Kõiki lõike 2 kohaseid tingimusi võib täita ELis, Ida-Aafrika Ühenduse eri partnerriikides, ÜMTs või muudes majanduspartnerluslepingute riikides niivõrd, kuivõrd kõik osalevad riigid saavad kumulatsioonist kasu kooskõlas artiklitega 4 ja 5. Sel juhul käsitatakse tooteid pärinevana sellest riigist, mille lipu all laev või kalatöötlemislaev sõidab vastavalt lõike 2 punktile b. Neid tingimusi kohaldatakse ÜMTde ja muude majanduspartnerluslepingute riikide suhtes üksnes tingimusel, et artikli 4 lõikes 3 esitatud tingimused on täidetud. ARTIKKEL 8 Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1.Artikli 2 kohaldamisel käsitletakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisas esitatud tingimused on täidetud. 2.Lõikes 1 nimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse II lisas sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 3.Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks II lisas nimetatud tingimuste kohaselt antud toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui toote jaoks vajalik hinnatud koguväärtus või netomass ei ületa: a)15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; b)15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse II lisa I osa märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid. 4.Lõikega 3 ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust protsentides, mis on ette nähtud II lisas esitatud loendis nimetatud reeglitega. 5.Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata artikli 7 tähenduses täielikult saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 9 ja artikli 10 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse kõnealuste lõigetega lubatud hälbeid siiski kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul on II lisas kõnealuse toote suhtes kehtestatud reeglitega ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud. ARTIKKEL 9 Ebapiisav töö või töötlus 1.Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 8 tingimused on täidetud või mitte:

a)toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel; b)pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine; c)pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine; d)tekstiili triikimine või pressimine; e)lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f)riisi koorimine, osaline või täielik jahvatamine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; g)suhkru toonimine, lõhnastamine ja maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; h)puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i)teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j)tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); k)lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine; l)märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; m)ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes ainega; n) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; o)toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine; p)kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos; q)loomade tapmine. 2.Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, tuleb kõiki Euroopa Liidus või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides konkreetse tootega tehtud toiminguid arvestada koos. ARTIKKEL 10 Kvalifikatsiooniühik

1.Käesoleva protokolli kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt: a)kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b)kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi. 2.Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks. ARTIKKEL 11 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. ARTIKKEL 12 Komplektid Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast. ARTIKKEL 13 Neutraalsed tegurid Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu: a)elektrienergia ja kütus; b)sisseseade ja varustus; c)masinad ja tööriistad; d)kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu. III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED ARTIKKEL 14

Territoriaalsuse põhimõte 1.Kui artiklites 3, 4, 5 ja 6 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis või ELis pidevalt täidetud. 2.Kui artiklites 3, 4, 5 ja 6 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist või EList mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitleda neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et: a)tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning b)need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks. ARTIKKEL 15 Muutmise keeld 1.Lepinguosalise kodumaiseks kasutamiseks deklareeritud tooted peavad olema needsamad tooted, mis eksporditi teiselt lepinguosaliselt, kust nad pärinevad. Tooted ei tohi olla enne nende kodumaiseks kasutamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks, või peale märkide, etikettide, pitserite ja mis tahes dokumentide lisamise eesmärgiga tagada importiva lepinguosalise konkreetsete siseriiklike nõuete täitmine. 2.Toodete ja kaubasaadetiste ladustamine on lubatud, kui nad jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla. 3.Ilma et see piiraks IV jaotise kohaldamist, on eksportijal või tema vastutusel lubatud jagada kaubasaadetisi osadeks, kui kaubasaadetised jäävad kaubasaadetiste osadeks jagamise riigis/riikides tollijärelevalve alla. 4.Lõigete 1–3 tingimused loetakse täidetuks, kui tolliasutustel ei ole alust selles kahelda. Sel juhul võivad tolliasutused paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega. ARTIKKEL 16 Näitused 1.Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki või territooriumile peale artiklites 4, 5 ja 6 osutatute, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud ELi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriiki importimiseks, kohaldatakse impordil käesoleva lepingu sätteid, kui tollile on nõuetekohaselt tõendatud, et: a)eksportija on toimetanud nimetatud tooted Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist või EList näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud; b)kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis või ELis asuvale isikule; c)tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning d)alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui sellel näitusel väljapanekuks. 2.Päritolutõend tuleb välja anda või koostada IV jaotise sätete kohaselt ja esitada importiva riigi tollile tavapärasel viisil. Sellele tuleb märkida näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta. 3.Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS PÄRITOLUTÕEND ARTIKKEL 17 Üldnõuded 1.Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärinevate toodete importimisel ELi ja EList pärinevate toodete importimisel Ida-Aafrika Ühenduse partnerriiki kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid, kui esitatakse üks järgmistest dokumentidest: a)liikumissertifikaat EUR 1, mille näidis on esitatud III lisas; või b)käesoleva protokolli artikli 22 lõikes 1 osutatud deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon”), mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas. 2.Kui EL teavitab komitee kaudu Ida-Aafrika Ühenduse partnerriike, kohaldatakse EList pärinevate toodete importimisel Ida-Aafrika Ühenduse partnerriiki käesolevas lepingus ette nähtud tariifset sooduskohtlemist, kui eksportija, kes on registreeritud kooskõlas ELi asjakohaste õigusaktidega, esitab artiklis 22 ette nähtud päritoludeklaratsiooni. Sellises teates võidakse sätestada, et lõike 2 punktid a ja b kaotavad ELi suhtes kehtivuse. 3.Olenemata lõikest 1 saavad käesoleva protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 27 ettenähtud juhtudel lepingust tulenevaid soodustusi ilma eespool kirjeldatud dokumente esitamata. 4.Käesoleva jaotise kohaldamisel püüavad eksportijad kasutada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidele ja ELile ühist keelt. ARTIKKEL 18 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 1.Eksportiva riigi tolliasutus annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. 2.Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse kooskõlas käesoleva protokolliga. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Toodete kirjeldus tuleb kanda selleks ettenähtud lahtrisse tühje ridu jätmata. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada. 3.Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud ekspordiriigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 4.ELi liikmesriigi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks EList, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist või artiklites 4 ja 5 osutatud muust riigist või muult territooriumilt ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele. 5.Sertifikaadi väljastanud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Samuti tagab sertifikaati välja andev tolliasutus lõikes 2 nimetatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige kontrollitakse, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada. 6.Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11. 7.Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud. ARTIKKEL 19

Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 1.Olenemata artikli 18 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui: a)seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või b)tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel. 2.Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud kaupade ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused. 3.Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagasiulatuvalt alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega. 4.Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY” 5.Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused”. ARTIKKEL 20 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi välja andnud tolliasutuselt duplikaati viimase valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. 2.Sel viisil väljaantud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE” 3.Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused”. 4.Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast. ARTIKKEL 21 Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel Kui päritolustaatusega tooted suunatakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi või ELi tolli järelevalve alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidesse või ELi. Liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide) EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse. ARTIKKEL 22

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused 1.Artikli 17 lõike 1 punktis b nimetatud päritoludeklaratsiooni võib koostada: a)artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportija või b)iga eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. 2.Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui asjakohaseid tooteid võib pidada pärinevaks Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist, EList või artiklites 4 ja 5 osutatud muust riigist või muult territooriumilt ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele. 3.Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. 4.Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides kirjutusmasinal, tembeldades või trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keeleversiooni kooskõlas eksportiva riigi riigisiseste õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. 5.Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija omakäelise originaalallkirja. Artiklis 23 määratletud heakskiidetud eksportijalt ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab ekspordiriigi tollile kirjalikult, et võtab endale iga tema andmeid sisaldava päritoludeklaratsiooni eest täisvastutuse nii, nagu oleks ta nendele käsitsi alla kirjutanud. 6.Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist. ARTIKKEL 23 Heakskiidetud eksportija 1.Eksportiva riigi toll võib lubada igal eksportijal, kes tegeleb pidevalt käesoleva lepingu kaubanduskoostööd käsitlevate sätetega hõlmatud toodete veoga, päritoludeklaratsioonid ise koostada, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks. 2.Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. 3.Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile. 4.Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija kõnealust luba kasutab. 5.Tolliasutused võivad loa igal ajal tühistada. Nad teevad seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil valesti. ARTIKKEL 24 Päritolutõendi kehtivus 1.Päritolutõend kehtib kümme (10) kuud alates selle väljaandmise kuupäevast eksportivas riigis ja see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile. 2.Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3.Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva riigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse lõpptähtaja möödumist. ARTIKKEL 25 Päritolutõendi esitamine Päritolutõend esitatakse importiva riigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja võib samuti nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. ARTIKKEL 26 Importimine osasaadetistena Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese saadetise importimisel. ARTIKKEL 27 Päritolutõendist vabastamine 1.Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel. 2.Juhuimporti, mis koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. 3.Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot. ARTIKKEL 28 Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 1.Artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 1 kohaldamisel tõendatakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist, EList, muust AKV riigist või ÜMTst pärit materjalide käesoleva protokolli kohast päritolustaatust liikumissertifikaadiga EUR.1 või tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud V A lisas ja mille eksportija esitab selles riigis või ELis, kust materjalid on pärit. 2.Artikli 4 lõike 2 ja artikli 5 lõike 2 kohaldamisel tõendatakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, ELis, muus AKV riigis või ÜMTs toimunud tööd või töötlust tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud V (B) lisas ja mille eksportija esitab selles riigis, ÜMTs või ELis, kust materjalid on pärit. 3.Artikli 6 lõike 1 kohaldamisel määratakse päritolu tõendamiseks esitatavad tõendavad dokumendid kindlaks üldise soodustuste süsteemi (GSP) riikide suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis on kehtestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. 4.Artikli 6 lõike 2 kohaldamisel määratakse päritolu tõendamiseks esitatavad tõendavad dokumendid kindlaks asjaomaste lepingute või kokkulepetega kehtestatud eeskirjade kohaselt. 5.Tarnija esitab iga kaubasaadetise kohta eraldi deklaratsiooni seda saadetist käsitleval arvel või selle lisas või saatelehel või mõne muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida. 6.Olenemata lõikest 5 ja artikli 4 kohaldamisel, kui Ida-Aafrika Ühenduse tarnija varustab konkreetset Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi klienti regulaarselt kaupadega, mille staatus seoses sooduspäritolureeglitega jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta kõigi järgmiste kõnealuste kaupade saadetiste kohta esitada ühe deklaratsiooni (edaspidi „pikaajaline tarnija deklaratsioon”). Pikaajaline tarnija deklaratsioon võidakse välja anda tähtajaks, mille pikkus on kuni üks (1) aasta alates deklaratsiooni väljaandmise kuupäevast. Kui pikaajaline tarnija deklaratsioon enam tarnitavate kaupade suhtes ei kehti, teatab tarnija sellest ostjale viivitamata.

7.Lõike 6 kohaldamisel tõendatakse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist pärit materjalide käesoleva protokolli kohast päritolustaatust pikaajalise tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud V (C) lisas. Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis toimunud tööd või töötlust tõendatakse pikaajalise tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud V (D) lisas. 8.Tarnija deklaratsiooni ja lõikes 6 osutatud pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil. 9.Tarnija deklaratsioonile ja lõikes 6 osutatud pikaajalise tarnija deklaratsioonile kirjutab tarnija oma originaalallkirja käsitsi. Kui päritolu- ja tarnija deklaratsioon koostatakse arvuti abil, ei pea tarnija deklaratsiooni siiski käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on identifitseeritud viisil, mis rahuldab tolli selles riigis, kus deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi toll võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused. 10.Tarnija deklaratsioonid ja lõikes 6 osutatud pikaajalise tarnija deklaratsioonid esitatakse sellele eksportiva riigi tollile, kellelt taotleti liikumissertifikaati EUR.1. 11.Deklaratsiooni koostav tarnija või pikaajaline tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi tolliasutuse taotlusel, kus deklaratsioon on koostatud, kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged. ARTIKKEL 29 Tõendavad dokumendid Artikli 18 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadi EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigist, EList või artiklites 4, 5 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevateks toodeteks ning et need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised: a)otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises; b)dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja on välja antud või koostatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, ELis või artiklites 4,5 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riigisiseste õigusaktide kohaselt; c)dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, ELis või artiklites 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil, ja mis on välja antud või koostatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, ELis või artiklites 4 ja 5 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riikliku õiguse kohaselt; d)liikumissertifikaadid EUR.1 või päritoludeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigis, ELis või artiklites 4, 5 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud muus riigis või muul territooriumil käesoleva protokolli kohaselt. ARTIKKEL 30 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 18 lõikes 3 kirjeldatud dokumente Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides viis aastat ja ELis vähemalt kolm aastat. 2.Päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle päritoludeklaratsiooni koopiat ja artikli 22 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm (3) aastat. 3.Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni, arve, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, samuti artiklis 29 osutatud dokumente Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides viis (5) aastat ja ELis vähemalt kolm (3) aastat. 4.Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 18 lõikes 2 kirjeldatud taotlust Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides viis (5) aastat ja ELis vähemalt kolm (3) aastat. 5.Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikides viis (5) aastat ja ELis vähemalt kolm (3) aastat. ARTIKKEL 31

Lahknevused ja vormistusvead 1.Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikeseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele. 2.Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust. ARTIKKEL 32 Eurodes väljendatud summad artikli 22 lõike 1 punktis b ja artikli 27 lõikes 3 osutatud kaupade puhul 1.Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 22 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigi, Euroopa Liidu liikmesriikide ning artiklites 3, 4, 5 ja 6 osutatud muude riikide või territooriumide omavääringus vastavalt punktidele 2–4. Fikseeritud vahetuskurssi ei kohaldata maksustamisel. 2.Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 22 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt fikseeritud summadele. 3.Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele. 4.Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks. 5.Komitee vaatab ELi või Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub komitee, kas tegelikkuses on asjaomaseid piiranguid soovitav säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. V JAGU HALDUSKOOSTÖÖ ARTIKKEL 33 Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 1.Käesoleva protokolli tähenduses Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikidest või EList pärit toodetele võimaldatakse impordideklaratsiooni esitamise ajal käesolevast lepingust tulenevaid soodustusi üksnes tingimusel, et need eksporditakse kuupäeval, mil eksportiv riik täidab lõike 2 sätted, või pärast seda kuupäeva. 2.Lepinguosalised kohustuvad kehtestama: a)käesolevas protokollis sätestatud reeglite ja menetluste rakendamiseks ja jõustamiseks vajaliku riikliku ja piirkondliku korra, sealhulgas vajaduse korral artiklite 4, 5 ja 6 kohaldamiseks vajaliku korra; b)haldusstruktuurid ja -süsteemid, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse asjakohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks ning käesoleva protokolli muude tingimuste täitmiseks. 3.Lepinguosalised esitavad artiklis 34 osutatud teabe. ARTIKKEL 34

Tolli teavitamine 1.Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ja Euroopa Liidu liikmesriigid esitavad üksteisele Euroopa Komisjoni ja Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaadi kaudu liikumissertifikaatide EUR.1 ja päritoludeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide väljaandmise ja kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid ning templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes selliste sertifikaatide väljaandmiseks. Liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone või tarnija deklaratsioone võetakse sooduskohtlemise võimaldamiseks vastu alates kuupäevast, mil Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaat ja Euroopa Komisjon kõnealuse teabe kätte saavad. 2.Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ja Euroopa Liidu liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata kõikidest muudatustest lõikes 1 osutatud andmetes. 3.Lõikes 1 osutatud asutused tegutsevad asjaomase riigi valitsuse volitusel. Kontrolli eest vastutavad asutused on asjaomase riigi valitsusasutused. ARTIKKEL 35 Halduskoostöö meetodid 1.Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad Euroopa Liit, Ida-Aafrika Ühenduse partnerriigid ning artiklites 4, 5 ja 6 osutat