Eriaruanne Euroopa Innovatsiooni-  
ja Tehnoloogiainstituut 
peab oodatud mõju 
saavutamiseks muutma 
oma toetuse andmise 
mehhanisme ja oma 
ülesehitustET 2016  nr 04
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-4262-4 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/58530 QJ-AB-16-003-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4214-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/36752 QJ-AB-16-003-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4211-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/161721 QJ-AB-16-003-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
1. selgituses (lk 10) esitatud kujutise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguse 
valdajalt.
Euroopa Innovatsiooni- 
ja Tehnoloogiainstituut 
peab oodatud mõju 
saavutamiseks muutma 
oma toetuse andmise 
mehhanisme ja oma 
ülesehitust
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 04
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Lii -
du institutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Milan Martin 
Cvikl. Auditit juhtis kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer, keda toetasid kabinetiülem Antonius Moonen, kabineti atašee 
Raphael Debets, praktikant Michael Schuppan, valdkonnajuht Paul Stafford, auditijuht Maria Echanove ning audiitorid 
Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt ja Juan Vazquez Rivera.
Vasakult paremale : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
I–IX  Kokkuvõte
1–13 Sissejuhatus
1-2 Euroopa on innovatsioonivaldkonnas teistest maha jäänud
3–6 ELi poliitika tähelepanu suunamine innovatsioonile
7–13 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
7-8 EIT missioon ja eesmärk
9–13 Kuidas EIT toimib?
14–18 Auditi ulatus ja lähenemisviis
19–103 Tähelepanekud
19–23 EIT põhineb õigel tegevusloogikal
24–68 Mõned kesksed elemendid on ebaasjakohaselt koostatud
25-26  Teadmiste kolmnurka ei käsitleta komisjoni tasandil piisavalt
27–33 Täiendavatel tegevustel põhinev EIT rahastamine on halvasti määratletud
34–37 Väidetav finantsvõimendus ei ole tõendatud ega usutav
38-39  Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ei muutu tõenäoliselt rahaliselt jätkusuutlikuks
40 EIT sihtasutus ei suutnud täiendavat rahastamist kaasata
41–50 Iga-aastaste toetuslepingute protsess ei edenda piisavalt teadmis- ja innovaatikakogukondade 
innovatsioonitegevust
04 Sisukord 
51–54 Olemasolevad peamised tulemusnäitajad ei ole mõjusa järelevalve jaoks sobivad
55–57 Ettevõtete osalemist saaks suurendada
58–62 EIT mudel ei sea küllaldasi eesmärke olemasolevate VKEde toetamiseks
63-64  Vähe näiteid konkreetsest sünergiast ja täiendavusest
65–68 EIT mõningaid elemente hinnatakse kõrgelt: keskendumine turule, pikaajaline perspektiiv, teadmis- ja 
innovaatikakogukondade autonoomsus ning ühispaiknemiskeskused
69–95 EIT mudeli rakendamist tuleb parandada
69 EIT ei ole veel täielikult autonoomne
70–72 EIT ei ole täitnud enda kui suurt mõju omava investori rolli
73 Konkurentsipõhine rahastamismehhanism alahindab tulemuslikkust
74–79 Teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritel lasub märkimisväärne haldus- ja auditikoormus
80–84 EIT-l on liiga vähe ressursse ja varem juhiti seda halvasti
85-86  EIT rahaline toetus on kontsentreeritud
87-88  Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ei ole läbipaistvad
89–95 Teadmis- ja innovaatikakogukonnad on kaasa aidanud innovatsioonivõrgustiku ja ettevõtluskultuuri 
loomisele, ent seni on vähe tõendeid konkreetsete tulemuste ja mõju kohta
96–103 Tulevik
97-98  Kasutusele võeti rahalise jätkusuutlikkuse põhimõtted
99-100  Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste määratlus vaadati üle
101 Töötatakse välja sisuliselt olulisemad peamised tulemusnäitajad
102 EIT püüab kaasata rohkem riike
103 Arutlusel on uued partnerluse raamlepingud
05 Sisukord 
104 –111 Järeldused ja soovitused
105 Tegevusloogika
106-107  Ülesehitus
108-109  Rakendamine ja mõju
 I lisa.  – Üle Euroopa paiknevad piirkondlikud ühispaiknemiskeskused
 II lisa. – EIT eesmärgid
 Komisjoni vastus
06
 Mõisted ja lühendid
Alusuuringud : eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi 
nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta, ning millel puudub otsene rakendus.
EIT: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
Ettevõtlusinkubaator : organisatsioon, mis on loodud eesmärgiga toetada ettevõtete edukat asutamist 
ja arendamist. Tihti puudutab see juurdepääsu võimaldamist füüsilisele ettevõtlustaristule, individuaalselt 
väljatöötatud ettevõtluse tugiteenuseid ning võrgustike loomise ja edendamise võimalusi.
Hariduse ja kultuuri peadirektoraat : Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat on Euroopa Liidu 
täidesaatev haru, mis vastutab hariduse, kultuuri, noorte, keelte ja spordi alase poliitika eest. Hariduse ja kultuuri 
peadirektoraat on EIT järelevalveorgan.
Mõju : pikaajalisemad sotsiaal-majanduslikud muutused, mis ilmnevad mõni aeg peale sekkumise toimumist ja 
võivad mõjutada kas sekkumise otseseid toetusesaajaid või teisi kaudseid toetusesaajaid.
Peamised tulemusnäitajad : organisatsiooni jaoks keskse tähtsusega faktorite mõõtmiseks kasutatavad näitajad.
Programm „Horisont 2020” : teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on 
teadusuuringute 7. raamprogrammi järglane. Programmi algne eelarve ajavahemikus 2014–2020 on 
77 miljardit eurot ning selle peamisteks eesmärkideks on tagada Euroopas tipptasemel teadusuuringud, kõrvaldada 
uuendustegevuse teel olevad takistused ning edendada avaliku ja erasektori vahelist koostööd uuendustegevuse 
vallas. EIT osaleb programmi „Horisont 2020” elluviimises.
Seitsmes raamprogramm : Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes 
raamprogramm oli liidu üks peamisi vahendeid teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks ajavahemikus 
2007–2013. EIT seitsmendas raamprogrammis ei osalenud.
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat : Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja 
VKEde peadirektoraadi eesmärk on edendada majanduskasvu soodustava raamistiku loomist Euroopa ettevõtluse 
jaoks. Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat tegeleb mitme ELi poliitikaga, mille eesmärk on 
parandada ettevõtluskeskkonda, eelkõige VKEde jaoks, ning toetada tugeva, jätkusuutliku ja maailma tasandil 
konkurentsivõimelise tööstusliku baasi kujundamist.
Strateegia „Euroopa 2020” : ELi järgnevate aastate majanduskasvu strateegia, mille eesmärk muuta Euroopa 
arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskeskkonnaks.
Teadmis- ja innovaatikakogukond : innovatsiooniprotsessiga tegelev kõrgkoolidest, teadusasutustest, 
ettevõtetest ja muudest sidusrühmadest koosnev ülimalt autonoomne kogukond, mis püüab toodete, teenuste ja 
lahenduste väljatöötamise ning uuenduslike ja ettevõtlike inimeste arendamise teel leida lahendusi ühiskonna ees 
seisvatele probleemidele.
Teadmiste kolmnurk : kõrghariduse panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu saab suurendada hariduse, 
teadusuuringute ja innovatsiooni (teadmiste kolmnurga kolme külje) vaheliste tihedate mõjusate sidemete abil.
Mõisted ja lühendid 07
Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat : Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde 
peadirektoraat vastutab Euroopa Liidu teadusuuringute- ja innovatsioonipoliitika ning nendega seotud tegevuste 
koordineerimise eest. Peadirektoraat rahastab uuenduslikke tegevusi läbi raamprogrammide; praegu töös olev 
raamprogramm kannab nime „Horisont 2020”.
Tulemus : otseste adressaatide jaoks ilmnevad kohesed muutused, mis tekivad pärast nende osalemise lõpetamist 
sekkumises.
Ühispaiknemiskeskus : teadmis- ja innovaatikakogukondade poolt loodud ja juhitud keskus on füüsiline koht 
teadmiste kolmnurga praktiliseks lõimimiseks. Ühispaiknemiskeskused pakuvad äripinda, kus novaatorid võivad 
kokku saada ja koos töötada.
08
 Kokkuvõte
I
Hariduse, teaduse ja majanduse vaheliste sidemete nõrkust peetakse üheks peamiseks põhjuseks, mille tõttu 
Euroopa on oma konkurentidest innovatsiooni valdkonnas maha jäänud. 2008. aastal loodud Euroopa Innovat -
siooni- ja Tehnoloogiainstituudi ambitsioonikas eesmärk on selle takistuse ületamine. EIT missioon on arendada ELi 
innovaatikaalast võimekust; selleks „edendab EIT kõrgeimate standardite kohaselt sünergiat ja koostööd kõrghari -
dus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse vahel [---], tugevdades muu hulgas ka ettevõtlust”.
II
Perioodiks 2008–2020 algselt eraldatud 3  miljardi  euro suuruse eelarvega on EIT-l tähtis roll aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” elluviimisel. EIT tegevus hõlmab ELi tasandi kogu innovatsiooni -
tsüklit alates laborist kuni turule viimiseni; instituudi eesmärk on viia kokku akadeemiliste, teadus- ja majandusring -
kondade kõige loovamad ja innovaatilisemad esindajad ning panna nad koos lahendusi otsima sellistele ühiskonna 
ees seisvatele kesksetele probleemidele, nagu kliimamuutus, energiatõhusus, digitaalsed uuendused, tervis ja 
toorained.
III
EIT ei ole uurimiskeskus ega osale otseselt projektide rahastamises. Selle asemel rahastab instituut teadmis- ja 
innovaatikakogukondi. Konkursside alusel valitud teadmis- ja innovaatikakogukonnad on olemasolevate ettevõtete, 
teadusasutuste ja ülikoolide vahelised autonoomsed partnerlused. Nad tegelevad peamiselt: 1) koolitus- ja haridus -
tegevusega; 2) ühiste innovaatiliste teadusuuringutega; ning 3) innovaatilise ettevõtluse loomise ja arendamisega.
IV
Kontrollikoda uuris, kas EIT on mõjus vahend innovatsiooni edendamiseks ELis. Auditiga uuriti, kas EIT tegevusloo -
gika ja ülesehitus põhinevad innovaatikakogukondade vajadustel, ning vaadeldi EIT tegevuse rakendamist ja järele -
valvet. Kontrollikoda jõudis järeldusele, et hoolimata selgest vajadusest EIT olemasolu järele, on instituudi üldist 
mõjusust vähendanud selle tegevuse keerukas raamistik ja juhtimisprobleemid.
V
EIT loomise peamised põhjused on hästi põhjendatud ning neid toetavad üldiselt ka instituudi sidusrühmad; 
sammu taga oli soov tegelda selliste probleemidega, nagu majanduse, teadusasutuste ja kõrgkoolide vahelised nõr -
gad sidemed, vähene edu teadusuuringute tulemuste turule toomisel ning puuduv ettevõtluskultuur. 2010. aastal 
loodud kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda on EIT abil kokku viinud enam kui 500 erinevatest valdkondadest, 
riikidest ja majandusharudest pärit partnerit. Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid hindavad EIT puhul 
eriti seda, et neil lastakse tegutseda autonoomselt. EIT kaasabil on teadmis- ja innovaatikakogukonnad pakkunud 
uusi võimalusi innovaatiliste tegevuste jaoks ja edendanud ettevõtluskultuuri.
Kokkuvõte 09
VI
Auditiga leiti aga puudusi kesksetes kontseptsioonides ja tegevusprotsessides:
a) EIT rahastamismudel sisaldab teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavaid tegevusi, mida EIT ei rahasta. 
See tingimus ei anna lisaväärtust või on see vähene, ning raskendab EIT antava rahalise toetuse üle tehtavat 
järelevalvet ja aruandlust;
b) EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise praktilise koostöö kord (nt EIT-lt teadmis- ja innovaa -
tikakogukondadele antavate toetuste tingimused) on instituudi toetatavate innovaatiliste tegevuste jaoks 
sobimatu;
c) teadmis- ja innovaatikakogukondade rahaline jätkusuutlikkus on kaheldav. Ettevõtted ei ole teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade tegevusse küllaldaselt kaasatud, kuigi nende osalus oli EIT edukuse üheks eeltingimuseks. 
EIT antav rahastamine on suunatud vähestele riikidele ning teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritele;
d) tulemusnäitajad ning järelevalve- ja aruandlusprotsessid ei anna tulemuste ja mõju kohta ülevaatlikku pilti.
VII
Seitse aastat pärast EIT loomist ei ole instituut oma tegevuses Euroopa Komisjonist veel täielikult iseseisvaks saa -
nud. See on takistanud otsuste tegemist. EIT ei ole aga see organisatsioon, milleks ta loodi (eesmärk oli suurt mõju 
avaldada). Toetuste lõppmaksete arvutamisel ei võeta küllaldaselt arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade 
tulemuslikkust. Enne 2015. aastat on EIT väga harva keeldunud kulusid hüvitamast nende puuduliku tulemuslikkuse 
tõttu.
VIII
Komisjoni ja EIT poolt 2015. aastal võetud parandusmeetmete mõju ei ole avaldunud. Järgnevad järeldused ja soovi -
tused on asjakohased ning nende täitmist tuleb kontrollida.
IX
Kui EIT tahab saavutada enda loomisel seatud eesmärgi ja saada tõeliselt innovaatiliseks instituudiks, vajatakse ELi 
innovatsioonipotentsiaali paremaks arendamiseks märkimisväärseid õiguslikke ja tegevuslikke kohandusi. Kontrolli -
koda soovitab, et:
1) komisjon teeks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku EIT õigusliku aluse muutmiseks, millega korral -
dataks ümber EIT rahastamismudel;
2) EIT toetuslepingud hõlmaksid a) kalendriaastast pikemat ajavahemikku ja b) peaksid olema allkirjastatud enne 
tegevuse alustamist;
3) EIT peaks oma tegevuse ümber korraldama nii, et sellel oleks mõju. Selleks peaks ta saavutama suurema iseseis -
vuse ja kasutama „Horisont 2020” õigusliku aluse pakutavat paindlikkust. Eelkõige peaks instituut vastu võtma 
teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite vajadustele vastavad eeskirjad. Teadmis- ja innovaatikakogu -
kondade tulemuslikkuse pidevaks järelevalveks peaks EIT lahendama oma tööjõuprobleemid;
4) EIT peaks välja töötama mõjul põhineva analüüsi. Lisaks peaks instituut optimeerima oma järelevalve- ja 
aruandlusprotsesse.
10
 Sissejuhatus
1 Teooria töötati välja Euroopa 
Komisjoni 1995. aasta 
innovatsiooniteemalises 
rohelises raamatus.
Euroopa paradoks grafeeni näite varal
Grafeen on ainult süsinikust koosnev materjal, mille avastas 2004. aastal Manchesteri ülikooli füüsikaprofessor 
Andre Geim. Grafeeni suurepäraste omaduste tõttu (see on terasest kergem, kuid tugevam, ning hea soojus- 
ja elektrijuht) on materjalil tohutu potentsiaal erinevate rakenduste jaoks alates elektroonilistest seadmetest 
kuni energiasalvestuslahendusteni.1. selgitusEuroopa on innovatsioonivaldkonnas teistest maha 
jäänud
01 
Komisjoni uurimuste kohaselt on Euroopas puudu innovatsioonikultuurist, mis 
aitaks häid ideid hõlpsasti uuteks toodeteks ja teenusteks muuta. Euroopa 
alusuuringute suurepärasele tasemele toetudes ei ole suudetud välja arendada 
turule orienteeritud innovatsiooni. 1. selgituses  näitlikustatakse seda tulemuste 
puudumist, mida tuntakse termini „Euroopa paradoks” all1.
Allikas : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. CC-BY litsentsi alusel.
Alates materjali avastamisest on maailmas välja antud või taotletud enam kui 11 000 grafeeniga seotud pa -
tenti. Ühendkuningriigi tehnoloogiastrateegia ettevõtte Cambridge IP andmetel moodustab Ühendkuningriik 
neist vaid 1%, samal ajal kui Aasia organisatsioonide osakaal on pea kaks kolmandikku.
Allikas:  Sarah Gordon  „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance”, Financial Times , detsember 2014.
11 Sissejuhatus 
2 Strateegia „Euroopa 2020” 
juhtalgatus „Innovaatiline 
liit”( http://ec.europa.eu/
research/innovation-union/
index_en.cfm ).
Innovatsiooni määratlus
Innovatsioon on uue ja märkimisväärselt parema toote/teenuse, protsessi, uue turundus- või organisatsiooni -
lise meetodi rakendamine ettevõtluses, töökoha organiseerimisel või välissuhetes. Innovatsioonile esitatavaks 
miinimumnõudeks on see, et toode, protsess, turundus- või organisatsiooniline meetod peab olema ettevõtte 
jaoks uus (või märkimisväärselt parandatud).
Innovaatilised tegevused  on kõik teaduslikud, tehnoloogilised, organisatsioonilised, rahalised ja kommerts -
tegevused, millega kaasneb (või peaks kaasnema) innovatsiooni rakendamine. Innovaatilised tegevused  
hõlmavad ka teadus- ja arendustööd, mis ei ole konkreetse innovatsiooniga otseselt seotud.
Allikas:  OECD / Euroopa ühendused,  „Oslo käsiraamat  – suunised innovatsiooni käsitlevate andmete kogumiseks ja tõlgendamiseks”, 2005.2. selgitus02 
Kirjeldatud probleemiga tegelemiseks püüab EL muutuda teadmistepõhiseks ma -
janduseks, mille keskmeks on ambitsioonikas teadusuuringute ja innovatsiooni 
tegevuskava. Euroopa Liidu strateegia abil „soovitakse luua innovatsioonisõbralik 
keskkond, mis lihtsustab suurte ideede muundamist toodeteks ja teenusteks, kas -
vatades majandust ja luues töökohti”2. 2. selgituses  määratletakse innovatsioon 
kui majanduskasvu ja töökohtade loomise võtmefaktor.
ELi poliitika tähelepanu suunamine innovatsioonile
03 
Euroopa võimetus leiutistest turustatavaid kaupu ja teenuseid arendada sundis 
ELi oma teaduspoliitikat ümber vaatama. ELi selle valdkonna poliitika on olnud 
traditsiooniliselt suunatud alusuuringutele3, mille liikumapanevaks jõuks on 
eelkõige uudishimu, mitte turupotentsiaal. Lähtuti põhimõttest, et alusuuringud 
hoogustavad rakenduslikke uuringuid, millega omakorda kaasneb innovatsioon 
ja toodete turustamine. Seejuures unustati aga tihti ära turu vastuvõtuvõime ja 
erasektori vajatav innovatsioonitugi.3 Euroopa varasemate peamiste 
teadus- ja arendustegevuse 
raamprogrammide kõige 
suuremad kasusaajad olid 
väljastpoolt ettevõtlussektorit 
pärit teadlased (Seitsmenda 
raamprogrammi 
vahehindamine – 
eksperdirühma aruanne, 
12. november 2012).
12 Sissejuhatus 
4 Ühised tehnoloogiaalgatused 
loodi selleks, et paremini 
vastata erasektori vajadustele 
konkreetsetes 
uurimisvaldkondades. Tegu on 
ELi iseseisvate asutustega, 
milles osalevad ka 
eraettevõtted ja mõnel juhul 
ka liikmesriigid.
5 Riskijagamisrahastu käivitati 
eesmärgiga parandada 
teadusuuringutega tegelejate 
juurdepääsu 
laenurahastamisele – 
sihtrühmaks on eelkõige suure 
riskiga teadusuuringud, 
tehnoloogia arendamine ja 
innovatsioon.
6 Konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse 
raamprogrammi raames 
loodud suure 
kasvupotentsiaaliga ja 
uuenduslike VKEde süsteem 
annab riskikapitali 
uuenduslikele VKEdele ja 
suure kasvupotentsiaaliga 
VKEdele.
7 ELi mahajäämuse üheks 
põhjuseks peetakse tihti 
ettevõtete väikseid kulutusi 
teadus- ja arendustegevusele. 
Eurostati andmetel 
moodustasid erasektori 
kulutused teadus- ja 
arendustegevusele  
2012. aastal 1,30% ELi 28 
liikmesriigi SKTst; Jaapani 
sama näitaja oli 2,49%  
(2010. aasta andmed) ning 
Ameerika Ühendriikides 1,83% 
(2011. aasta andmed).04 
Euroopa Komisjon on pannud suuremat rõhku innovatsioonitsükli lõpuosale, 
eesmärgiga teadustegevuse tulemused turule tuua. Erinevalt oma eelkäijatest 
rahastab „Horisont 2020” (praegune teadusuuringute ja innovatsiooni raamprog -
ramm) selgesõnaliselt innovatsiooni. Uued ELi vahendid, nagu avaliku ja erasek -
tori partnerlused (nt ühised tehnoloogiaalgatused4), laenu- ja tagatisskeemid (nt 
riskijagamisrahastu5) ja riskikapital (nt suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike 
VKEde süsteem6) loodi selleks, et tugevdada Euroopas innovatsiooni ja veelgi 
edendada ettevõtjate osalemist innovatsioonitegevuses7.
05 
ELi innovatsioonialased algatused ei võtnud aga eriti arvesse nn teadmiste 
kolmnurga (st teadustegevuse, hariduse ja innovatsiooni) peamiste sidusrühma -
de vahelisi sidemeid (vt  joonis 1 ). Majanduskasv põhineb laiemal, hästi toimival 
teadmiste- ja innovatsioonisüsteemil, mis eeldab kõigi innovatsiooniga seotud 
poolte produktiivset koostööd. Selliste teadmiste kolmnurga siseste suhete pare -
ma mõistmise tulemusel on loodud kogu innovatsiooni ökosüsteemi toetamiseks 
mõeldud uusi avaliku sektori toetuskavasid. Joonis 1Teadmiste kolmnurk
Innovatsioon
Haridus TeadusuuringudUued turud
Uued oskused Uued teadmised
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
13 Sissejuhatus 
8 KOM(2005) 24 (lõplik), 
2. veebruar 2005, Koostöö 
majanduskasvu ja töökohtade 
nimel – Lissaboni strateegia 
uus algus.
9 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. detsembri  
2013. aasta otsus nr 1312/2013/
EL, Euroopa Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituudi (EIT) 
strateegilise 
innovatsioonikava kohta: EIT 
panus innovaatilisemasse 
Euroopasse (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 892).
10 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. detsembri  
2013. aasta määrus (EL) 
nr 1292/2013, millega 
muudetakse määrust (EÜ) 
nr 294/2008, millega 
asutatakse Euroopa 
Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituut 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 174), 
artikkel 3.
11 „Horisont 2020” loodi Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
11. detsembri 2013. aasta 
määrusega nr 1291/2013 
(ELT L 347, 20.12.2003, lk 104). 
Tegemist on teadusuuringute 
7. raamprogrammi järglasega 
perioodiks 2014–2020 ja selle 
eelarve on 77  miljardit  eurot.06 
Komisjon esitles „ELi laiapõhjalist innovatsioonistrateegiat, mille eesmärk on 
teadmistesse tehtud investeeringute muutmine toodeteks ja teenusteks” ning 
tegi ettepaneku luua spetsiaalne asutus, mis „tõmbaks enda poole kõige targe -
maid päid, kõige paremaid ideid ja ettevõtteid kogu maailmast”8: Euroopa Inno -
vatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) loodi aastal 2008.
EIT algne logo
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut
EIT missioon ja eesmärk
07 
EIT eesmärk on olla ühenduslüliks teadustööle pühendunud ülikoolide ja turule 
orienteeritud ettevõtete vahel. EIT kontseptsioon (integreeritud lähenemisviis 
teadmiste kolmnurgale) on ELi vahendite seas unikaalne viis innovatsiooni ja 
ettevõtluse edendamiseks. Lisaks on EIT-l selge eesmärk keskenduda käegakatsu -
tavatele tulemustele ja ühiskonnale pakutavale konkreetsele kasule – st „muuta 
teadusuuringute tulemused kõrge lisaväärtusega toodeteks ja teenusteks”9.
08 
Perioodiks 2008–2013 eraldatud enam kui 300 miljoni euro ja aastateks 2014–
2020 algselt kavandatud 2,7  miljardi  euro suuruse eelarvega „on EIT-l tähtis roll 
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” ellu -
viimisel, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonivõimet, et toime tulla 
Euroopa ühiskonna ees seisvate oluliste probleemidega. Sel eesmärgil edendab 
EIT kõrgeimal tasandil sünergiat ja koostööd kõrgharidus-, teadus- ja innovat -
sioonitegevuse vahel ning integreerib neid valdkondi, tugevdades muu hulgas 
ka ettevõtlust”10. Praeguseks on EIT integreeritud teadustöö ja innovatsiooni 
raamprogrammi „Horisont 2020”11.
14 Sissejuhatus 
Kuidas EIT toimib?
09 
EIT toimib detsentraliseeritud asutusena Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri  
peadirektoraadi haldusalas. Instituudi peakorter asub Budapestis. EIT ei ole 
uurimiskeskus ega osale otseselt projektide rahastamises. Instituut annab toetusi 
teadmis- ja innovaatikakogukondadele, mis on olemasolevate ettevõtete, teadus -
asutuste ja ülikoolide (teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid) vahelised 
struktureeritud partnerlused. EIT tegevuse keskmes on teadmis- ja innovaatika -
kogukonnad, mille kaudu EIT peab oma eesmärgid saavutama (vt joonis 2 , kus 
esitatakse ülevaade EIT mudelist). Joonis 2EIT mudeli ülevaade
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
Äriplaan
Tulemusaruanne
eurodes
€ € €
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid tegelevad koos innovatsiooniga Teadmis- ja innovaatika- 
kogukonna partnerTeadmis- ja innovaatika- 
kogukonna partnerTeadmis- ja innovaatika- 
kogukonna partnerTeadmis-
ja innovaatika-
kogukond
Võrgustik, mis koosneb:
- ettevõtetest 
- teadusasutustest- haridusasutustestEIT
Budapest
15 Sissejuhatus 
10 
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad tagama EIT visiooni ja poliitikasuun -
dade muutmise mõjusaks tegevuseks. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad põhi -
nevad konkurentsipõhistel konkurssidel ja valitakse suure ühiskondliku mõjuga 
prioriteetsete teemade hulgast. EIT on toetamiseks valinud viis teadmis-  
ja innovaatikakogukonda (vt  joonis 3 ). EITga lepingute sõlmimiseks esindab igat 
teadmis- ja innovaatikakogukonda autonoomne organisatsioon (teadmis- ja inno -
vaatikakogukonna juriidiline isik). Joonis 3EIT valitud ja rahastatud viis teadmis- ja innovaatikakogukonda
Allikas : Euroopa Kontrollikoda / EIT.
Käivitati 2015Käivitati 2010
115Suurendada põhjaliku innovatsiooni ja ettevõtluse abil 
Euroopa toorainete sektori konkurentsivõimet, 
majanduskasvu ja atraktiivsustEIT toorained209Kiirendada ettevõtlust ja innovatsiooni tervisliku elu, aktiivse 
vananemise valdkondades ning Euroopa tipptalentidele kõigi kodanike 
huvides uusi võimalusi ja ressursseEIT Health242Saada säästva energia valdkonna innovatsiooni 
ja ettevõtluse mootoriksInnoEnergy209Luua novaatoritele võimalusi kliimamuutuse probleemiga võitlemiseks 
ja maailma majanduse kujundamiseksClimate115Tugevdada Euroopa juhtivat rolli majanduskasvule ja elukvaliteedile 
suunatud IKT innovatsiooni valdkonnasEIT DigitalTeadmis- ja
innovaatikakogukonna 
partnerite arvMissioon Teadmis- ja
innovaatikakogukond
16 Sissejuhatus 
12 Peamine erinevus 
tavapärastest teadusalastest 
koostööprojektidest (nt 
teadusuuringute seitsmenda 
raamprogrammi konkursside 
käigus valitud projektid) on 
rõhuasetus ärirakendustele.11 
EIT toetuslepingutes pannakse paika iga-aastane maksimaalne finantstoetus ning 
määratletakse teadmis- ja innovaatikakogukonna poolt toetuslepinguga hõlma -
tud kalendriaastal ette võetavad tegevused. Teadmis- ja innovaatikakogukonna 
kavandatud tegevused peavad sisalduma toetuslepingule lisatud kogukonna 
äriplaanis. Kogukonna tegevused võib jaotada nelja peamisse tegevussuunda:
i) haridus;
ii) innovatsiooniprojektid;
iii) ettevõtlus; 
iv) juhtimine ja kogukonna muud tegevuskulud.
12 
Hariduse tegevussuuna all rahastab EIT magistri- ja doktoriõppe tasandi haridus- 
ja koolitustegevust, kusjuures rõhk on ettevõtlus- ja innovatsioonialaste teadmis -
te vahendamisel. Teise tegevussuuna all viib teadmis- ja innovaatikakogukonna 
partneritest koosnev konsortsium ellu innovaatilisi projekte; mille elluviijad valib 
teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidiline isik konkurentsipõhiselt korraldatud 
sisemise konkursi alusel. Eesmärk on täita äriarendusega seotud projekte rahas -
tades teadusuuringute ja turu vahele jääv nn innovatsioonilünk12. Ettevõtluse 
tegevussuuna eesmärk on edendada inkubaatorite abil ettevõtete loomist ning 
kiirendada äri arendamist idufirmade kasvu toetava rahalise ja tehnilise toe abil. 
Üks peamisi eesmärke on lühendada uute ettevõtete turule jõudmiseks kuluvat 
aega; selleks korraldatakse demonstratsioone, toetatakse kogemuste vahetamist 
ja turu-uuringute tegemist.
13 
Neljas tegevussuund hõlmab teadmis- ja innovaatikakogukondade ning nende 
ühispaiknemiskeskuste juhtimisega seotud kulusid. Igal teadmis- ja innovaatika -
kogukonnal on kõikjal Euroopas paiknevad ühispaiknemiskeskused (vt I lisa ). 
Tegu on füüsiliste kokkusaamis- ja koostööpaikadega, mis on loodud kohaliku 
tasandi innovatsiooni edendamiseks.
17
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
13 Asukohaga Grenoble’is 
(InnoEnergy teadmis- ja 
innovaatikakogukond), 
Londonis (kliima teadmis- ja 
innovaatikakogukond ja EIT 
Digital) ning Stockholmis (EIT 
Digital ja InnoEnergy 
teadmis- ja 
innovaatikakogukond).
14 Teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad 
edastasid 298 partneri 
töötavad e-posti aadressid 
(546-st) ning kontrollikojale 
laekus 113 täies mahus 
täidetud küsimustikku 
(vastanute määr 38%).14 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas EIT on mõjus vahend innovatsiooni 
edendamiseks ELis. Eelkõige uuriti EIT tegevusloogikat, ülesehitust ja rakenda -
mist, hindamaks, kas see uus töövahend on õigel teel selleks, et saavutada oma 
üldeesmärk, milleks on ELi innovatsiooni edendamine teadmiste kolmnurga 
lõimimise abil.
15 
Audit viidi läbi ajavahemikus detsember 2014 kuni juuni 2015 ning hõlmas  
teadmis- ja innovaatikakogukondade ning EIT tegevust aastatel 2010–2014.  
2015. aastal tegi EIT mitu algatust, mida kirjeldatakse punktides 96–103. Audiito -
rid kohtusid järgnevate organisatsioonide esindajatega:
 ο Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat;
 ο EIT peakorter;
 ο kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilised isikud;
 ο seitse teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerit;
 ο viis ühispaiknemiskeskust13.
16 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite valiku aluseks oli neile eraldatud 
EIT rahastamise suurus. Tagamaks kõigi alates 2010. aastast loodud teadmis- ja 
innovaatikakogukondade ning teadmiste kolmnurga kõigi külgede (st ülikoolid, 
teadusasutused ja ettevõtted) hõlmamist, kasutati ka teist valikukriteeriumi. 
Valimipõhiselt kontrolliti ka teadmis- ja innovaatikakogukondade EIT rahastatud 
tegevusi.
17 
Auditi lähenemisviisi täiendasid veel:
 ο teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite arvamuste kogumiseks mõel -
dud veebiuuring14;
 ο teadmis- ja innovaatikakogukondade perioodi 2010–2014 kulude kvantitatiiv -
ne analüüs;
 ο innovatsiooni ja EIT-d puudutava akadeemilise kirjandusega tutvumine; ning
 ο EIT ja komisjoni poolt auditi käigus ja peale selle alustamist tehtud algatuste 
analüüs;
18 
EIT ees seisvate suuremate ülesannete mõistmiseks korraldati enne auditi algust 
kohtumine sidusrühmadega. Ühe andmeallikana kasutati ka EIT finantsaruannete 
kontrollikojapoolse iga-aastase auditi andmeid ja järeldusi.
18
 Tähelepanekud
EIT põhineb õigel tegevusloogikal
19 
Uuringule vastanud sidusrühmade ning teadmis- ja innovaatikakogukondade 
partnerite arvates pärsivad innovatsiooni järgmised peamised põhjused (tähtsu -
se järjekorras) (vt  joonis 4 ):Joonis 4Peamised innovatsiooni pärssivad põhjused vastanute arvates
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.64%77%79%83%90%Järgnevate väidetega nõustunud vastajate osakaal 
Kõrgkoolide ja erasektori ebapiisavad 
investeeringud innovaatilistesse tegevustesse Ettevõtete piiratud osalemine kõrgkoolide 
õppekavade koostamisel Raskused rahastamise saamisel Kohese /f_inantstulu saavutamise ootus Halduslikud ja õiguslikud takistused 
100% 80% 60% 40% 20% 0%
20 
Mainiti ka muid ELis innovatsiooni takistavaid põhjuseid: liiga palju avaliku sekto -
ri rahastamiskavasid, millel on kõigil erinevad eeskirjad, mis omakorda vähendab 
kavade üldist tõhusust; ELi teadusuuringute liigne killustatus, millega kaasneb 
tegevuse kulukas dubleerimine; ELi kavade ning muude ELi ja liikmesriikide inno -
vatsiooni toetavate kavade vaheliste ühiste strateegiate ja/või sünergia puudumi -
ne; liikmesriikide tasandi erinevad õigussüsteemid piiravad piiriülest innovatsioo -
ni; mõjusa ELi siseturu puudumine, mis raskendab uute toodete/teenuste turule 
toomist teistes ELi riikides.
19 Tähelepanekud 
21 
Peaaegu 80% vastanutest oli seisukohal, et innovatsiooni edendamiseks mõel -
dud avaliku sektori rahastamiskavad ei ole piisaval määral suunatud kommerts -
rakenduste toetamisele. See arvamus leidis kinnitust ka intervjuude käigus. 66% 
vastanutest oli seisukohal, et EIT-l on asjakohased eesmärgid (innovatsiooni pärs -
sivate peamiste takistuste kõrvaldamine); EIT eesmärgid on esitatud II lisas . Kõik 
vastanud nõustusid olemasolevatest struktuuridest erineva uue ELi töövahendi 
(EIT) loomise põhjuste ja vajadusega.
22 
EIT loomise aluseks olevad turutõrked (vt joonis 5 ) on struktuurilised problee -
mid, mis pärsivad innovatsiooni ning pidurdavad pidevalt majanduskasvu ja töö -
kohtade loomist. Ettevõtluskultuuri arendamine on ebapiisav. Teadusuuringute 
tulemuste turule toomise nõrkust ning teadustööle pühendunud ülikoolide ja tu -
rule orienteeritud ettevõtete vahelist vähest koostööd peetakse üheks peamiseks 
põhjuseks, mille tõttu Euroopa on oma konkurentidest innovatsiooni valdkonnas 
maha jäänud. Kõrgharidussektor ei keskendu küllaldasel määral innovatsiooni ja 
ettevõtluse edendamisele. Kõrgharidussektor peaks integreerima innovatsiooni 
ja ettevõtluse alased teadmised oma haridusprogrammidesse. Joonis 5EIT loomise aluseks olevad turutõrked
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.Suutmatus talente 
kaasata/
hoida Teadusuuringute 
tulemused ei jõua 
turule 
Liiga vähe ressursse
(sh inimressursse) Nõrgad tulemused 
teadusuuringute vallas 
(väike sotsiaal-majanduslik 
väärtus) 
Erasektori liiga väikesed
investeeringuid
teadus- ja
arendustegevussePuuduv
ettevõtluskultuur Takistused 
teadmiste 
kolmnurga
poolte
koostöösSTRUKTUURILISED PUUDUSED Võimetus pakkuda uusi teenuseid, tooteid ja protsesse Väike majanduskasv ja vähene töökohtade loomine 
20 Tähelepanekud 
15 Ajavahemikus 2010–2014 
moodustas 
innovatsiooniprojektide 
tegevussuund 42% EIT 
rahastatud tegevuste 
kuludest, ettevõtlus 22 %, 
haridus 14% ja muud ulud 
22 % (vt punktid 11–13). Peab 
mrkima, et teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad 
kasutavad muude kulude 
(peamiselt haldus- ja 
üldkulude) arvestamiseks 
väga erinevaid metoodikaid).23 
Seega on EIT eesmärk prioriseerida oma kõrghariduse, teadusuuringute ja inno -
vatsiooni alase tegevuse ülekandmist ärikonteksti ning selle tulemuste kasuta -
mist ärilistel eesmärkidel. EIT kontseptsioon põhineb küll õigel tegevusloogikal, 
ent selle soovitud mõju ei ole veel saavutatud.
Mõned kesksed elemendid on ebaasjakohaselt 
koostatud
24 
EIT loodi algselt uuendusliku avaliku sektori kavana. EIT mudel sisaldab uusi 
jooni, mida ei ole ühelgi teisel innovatsiooni edendaval ELi vahendil. Ainulaadne 
on näiteks EIT võime toetada teadmis- ja innovaatikakogukonna mitme partneri 
teostatavate innovatsioonipõhiste projektide abil kogu innovatsiooni ökosüs -
teemi alates haridusest kuni idufirmadeni. EIT mudeli üheks partnerite poolt eriti 
hinnatud eripäraks on ka teadmis- ja innovaatikakogukondade suur autonoomia. 
EIT mudeli mõne keskse elemendi ülesehitus ei ole aga asjakohane ega taga selle 
kui avaliku sektori toetuskava mõjusust ja uudsust.
Teadmiste kolmnurka ei käsitleta komisjoni tasandil piisavalt
25 
Esialgne soov EIT loomiseks põhines eeldusel, et teadmiste kolmnurga lõimimise 
nõrgimaks lüliks oli ühendus kõrgharidussektori ja äriringkondade vahel. Kuna 
kõige suuremad kogemused haridusprogrammidega on hariduse ja kultuuri pea -
direktoraadil, anti EIT selle peadirektoraadi vastutusalasse. Hariduse ja kultuuri 
peadirektoraat on seetõttu võtnud komisjonis juhtrolli ning on näiteks vaatleja 
staatuses esindatud ka EIT juhatuses.
26 
Innovatsiooni ja ettevõtluse tegevussuunad, mis moodustavad praegu suurima 
osa EIT eelarvest, vajavad asjakohaseid teadmisi15. Selleks peaks EIT-l olema otse -
kontaktid teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ning siseturu, töös -
tuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga. Teadusuuringute ja innovatsiooni 
peadirektoraadil on väärtuslikke kogemusi teadusuuringute ja innovatsioonipro -
jektide juhtimisel, ning siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadil 
ettevõtete asutamise valdkonnas. Peadirektoraatides puuduvad aga EIT teemade 
eest vastutavad üksused ja kontrollikoda leidis vähe tõendeid nende aktiivse 
osalemise kohta.
21 Tähelepanekud 
Täiendavatel tegevustel põhinev EIT rahastamine on halvasti 
määratletud
27 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite innovatsioonitegevus on jagatud 
kahte kategooriasse:
a) EIT poolt kuni 100% ulatuses rahastatud tegevus; 
b) teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavad tegevused, mida ei rahasta 
EIT.
EIT rahastamismudeli puhul on loetletud kahe kategooria eristamine väga tähtis, 
kuna see määrab EIT antava rahastamise maksimaalse määra. EIT eraldatud rahas -
tamine võib katta kuni 25% teadmis- ja innovaatikakogukonna kogukuludest (st EIT 
rahastatud tegevuse ja instituudi poolt mitterahastatud tegevuse kogusummast; 
nimetatud keerulist mudelit kirjeldatakse joonisel 6 ).Joonis 6EIT rahastamismudel
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.Tegevused RahastamineEIT rahastatud tegevusedTeadmis- ja innovaatikakogukondade
täiendavad tegevused 
kuni 25% vähemalt 75%
EIT poolne rahastamine
(kuni 25%
kõigist kuludest)Kaas-
rahastamineTäiendav rahastamine
(sh muud ELi allikad)
EIT väline rahastamine
(vähemalt 75% kõigist kuludest)
Teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarveTeadmis- ja innovaatikakogukondade tegevused
22 Tähelepanekud 
28 
Ajavahemikus 2010–2014 eraldas EIT kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna 
rahastamiseks 460 miljonit eurot. See summa aitas rahastada innovatsioonitege -
vust summas 540  miljonit  eurot. Teadmis- ja innovaatikakogukondade täienda -
vate tegevuste suuruseks deklareeriti 2,043  miljardit  eurot (sellest 10% rahastati 
muudest ELi programmidest kui EIT – nt teadusuuringute seitsmenda raamprog -
rammi ühisprojektid, Euroopa Teadusnõukogu rahastamiskavad, ühiste tehnoloo -
giaalgatuste projektid jne, ning 23% muudest riiklikest või piirkondlikest avaliku 
sektori toetuskavadest); vt joonis 7 .Joonis 7EIT panus teadmis- ja innovaatikakogukondade 
rahastamisse perioodil 2010–2014
Allikas : EIT.
EIT rahastatud tegevused 
540 miljonit eurot
(21%)
Teadmis- ja innovaatikakogukondade
täiendavad tegevused 
2,043 miljardit eurot (79%)Investeeritud460 miljonit eurotEIT eraldatud rahastamine (2010–2014) 
23 Tähelepanekud 
16 Kontrolle ja auditeid teevad 
EIT, eraaudiitorühingud ja 
Euroopa Kontrollikoda.29 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavad tegevused olid halvasti määrat -
letud. Selge määratlemise puudumine tõi endaga kaasa probleeme teadmis- ja 
innovaatikakogukondade partnerite jaoks, kellel oli EIT-st erinev arusaam sellest, 
mida võib nimetada teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavateks tege -
vusteks ning kuidas nende kohta aru anda. Üks teadmis- ja innovaatikakogukond 
tõstatas nimetatud küsimuse oma 2012. aasta tegevusaruandes: „täiendava 
rahastamise puuduv määratlemine tekitab probleeme mõne partneri täiemahuli -
ses kaasamises ja nende poolt tegelikult panustatud rahaliste vahendite täielikul 
deklareerimisel”.
30 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavad tegevused määratleti õigusli -
kult alles teadmis- ja innovaatikakogukondade ja EIT vahel sõlmitud 2014. aasta 
toetuslepingutes, st teadmis- ja innovaatikakogukondade neljanda tegevusaasta 
alguses. Sellestki määratlusest oli aga vähe abi, sest täiendavaid tegevusi kirjel -
datakse kui „teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite ellu viidud tegevusi, 
mis on peamiselt suunatud tegevustele, [mida teadmis- ja innovaatikakogukond 
peab oma missiooni täitmiseks teostama]”. EIT 2014. aasta suunisdokumendis 
„Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities” (Teadmis- ja 
innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise põhi -
mõtted) täpsustatakse, et sellistel tegevustel peab olema „selge seos vähemalt 
ühe EIT rahastatud tegevusega ning need ei tohi olla EIT poolt rahastatud”. Lisaks 
öeldakse, et selliste tegevuste kulud peavad olema „proportsioonis EIT rahasta -
tud tegevuse kuludega ja/või mõjuga teadmis- ja innovaatikakogukonna missioo -
ni oodatavale toetamisele”.
31 
EIT viis proportsionaalsuse põhimõtte 2014. aastal sisse selleks, et vähendada ja 
vältida teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste liigset mahtu. 
Sellegipoolest on keeruline hinnata, kas teadmis- ja innovaatikakogu  konna 
konkreetne täiendav tegevus on proportsionaalne või mitte, kuna hindamiseks 
puuduvad täiendavad suunised ning EIT ei ole kasutusele võtnud konkreetset 
mehhanismi kulude proportsionaalsuse süstemaatiliseks testimiseks. Eelneva 
tulemusel ei ole EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste 
kontrollimise käigus perioodil 2010–2014 kulusid veel kunagi nende ebaproport -
sionaalsuse tõttu tagasi lükanud.
32 
Enne 2016. aasta äriplaanide tsüklit kasutati selge seose ja proportsionaalsuse 
kriteeriumide puhul erinevaid tõlgendusi. See on endaga kaasa toonud teadmis- 
ja innovaatikakogukondade partnerite, EIT ja kuludeklaratsioonide kontrollijate16 
vahelisi eriarvamusi selles, kas konkreetseid kulusid peaks EIT eraldatava maksi -
maalse rahastamise arvutamisel arvesse võtma või mitte (vt 3. selgituses  esitatud 
näide). Kirjeldatud ebakindlus kahjustab teadmis- ja innovaatikakogukondade 
partnerite huve, kuna tagasi lükatud kulud vähendavad EIT antava rahastamise 
summat.
24 Tähelepanekud 
17 „FAQ about KICs” – EIT (2010).Näide teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavast tegevusest, mille seos EIT 
rahastatud tegevusega ei ole selge
Üks teadmis- ja innovaatikakogukonna partner deklareeris 2013. aastal teadmis- ja innovaatikakogukonna 
täiendava tegevuse summas 188 miljonit eurot. Finantsaruandluse kohaselt oli tegevus seotud EIT rahasta -
tud innovatsiooniprojektiga summas 4,5 miljonit eurot, mis teeb kulude vahekorraks 42:1. Sellest täiendavast 
tegevusest piisaks, et põhjendada nimetatud teadmis- ja innovaatikakogukonnale 2013. aastal makstud EIT 
kogurahastamist. Tegevuse seostamiseks EIT rahastatud projektiga esitati lühike dokument, kus selgitati, et 
partner oli seotud teadmis- ja innovaatikakogukonna paljude tegevustega, sealhulgas ka haridus- ja ette -
võtluse arendamise programmidega.
Samas puudusid aga veenvad tõendid selle kohta, milline oli „selge seos” 188 miljoni euro kulude ning 
teadmis- ja innovaatikakogukonna teiste partnerite teostatud 4,5  miljonit  euro suuruse innovatsiooniprojekti 
vahel.3. selgitus
33 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste mõõtmine ja nende -
alane aruandlus ei ole EIT eesmärkide saavutamise seisukohast hädavajalikud: 
„teadmis- ja innovaatikakogukonna põhitunnuseks on ainult EIT rahastatud 
tegevused”17. Toetuse eesmärk on rahastada EIT finantseeritud tegevusi, mitte 
aga veerandit teadmis- ja innovaatikakogukonna kogukuludest. Teadmis- ja inno -
vaatikakogukonna täiendavast tegevusest kui rahastamistingimusest loobumine 
tulemust ei muudaks: teadmis- ja innovaatikakogukonnad tegeleksid endiselt EIT 
rahastatud tegevuste elluviimisega.
Väidetav võimendus ei ole tõendatud ega usutav
34 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste hõlmamist EIT ra -
hastamismudelis kasutatakse nende võimendava efekti näitamiseks. Programmis 
„Horisont 2020” sedastatakse, et „EIT seab rahastamise puhul kindlalt sihiks suure 
võimendava mõju [---]”. EIT 2013. aasta aastaaruande kohaselt „on finantsvõimen -
duse kordaja 4: st 80% teadmis- ja innovaatikakogukondade kogueelarvest on pä -
rit välistest allikatest ning iga ELi eelarvest eraldatud euroga kaasatakse rohkem 
investeeringuid muudest allikatest”. Komisjon kasutas 2013. aastal tulemusnäita -
jat „EIT suurem finantsvõimendus era- ja muude avaliku sektori rahastamisallikate 
suhtes”.
25 Tähelepanekud 
Finantsvõimendus ei saa põhineda tagasiulatuval tegevusel
Teadmis- ja innovaatikakogukonna partner võib deklareerida ajavahemikus 2010–2013 ellu viidud ELi teadus -
alase koostööprojekti kulud kui 2014. aastal teostatud EIT rahastatud tegevuse täiendava tegevuse. Samas ei 
sõltunud 2010. aasta otsus teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projekti elluviimiseks sellest, kas EIT 
kiitis 2014. aastal heaks täiendava tegevuse rahastamise: seega antud juhul finantsvõimendus puudub.
Näide teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendava tegevuse mittetäiendavast 
iseloomust
Teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerid deklareerisid täiendava tegevusena EIT poolt mitterahastatud 
üliõpilaste osalemise kursustel, kus osalesid ka EIT poolt rahastatud üliõpilased. Kirjeldatud kulud ei ole täien -
davad, sest kursused on osaks ülikooli tavalisest õppekavast.4. selgitus 5. selgitus35 
EIT väidetav neljakordne finantsvõimendus põhineb eeldusel, et teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade kõigi täiendavate tegevuste aluseks on EIT rahastamine. 
Tegu on aga ebarealistliku hüpoteesiga, kuna EIT lubab teadmis- ja innovaatika -
kogukondadel nende täiendavaid tegevusi deklareerida tagasiulatuvalt: täien -
dava tegevuse kulusid võib deklareerida jooksval aruandeaastal, mil viidi ellu 
sellega seotud EIT poolt rahastatud tegevust.
36 
Sellised tagasiulatuvad täiendavad tegevused ei ole aga täiendavad, kuna tead -
mis- ja innovaatikakogukondade partnerid viisid need ellu ilma EIT-poolse rahas -
tamiseta (vt  4. selgituses  esitatud näide). Tagasiulatuvad täiendavad tegevused 
moodustavad 450 miljonit eurot (22%) kõigist teadmis- ja innovaatikakogukonda -
de täiendavatest tegevustest ajavahemikus 2010–2014.
37 
Pealegi panustavad teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid kogukondade 
eelarvetesse tavaliselt mitterahaliste sissemaksetega: seetõttu on suur oht, et 
partnerid teevad seda, mida nad oleksid ka muidu teinud (tühimõju) ja deklaree -
rivad kulud EIT-poolse rahastamisega kaasnenud täiendava tegevusena. Kõnealu -
se auditi raames intervjueeritud teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid 
ning kolm teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilist isikut kinnitasid, et enamik 
teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavaid tegevusi ei ole tegelikult 
„täiendavad”: need oleksid ellu viidud ka ilma EIT olemasoluta. Seda näitas ka 
kontrollikoja uuring, mille käigus vaadati läbi teadmis- ja innovaatikakogukonda -
de täiendavad tegevused, mille maksumus oli enam kui 2 miljonit eurot.
26 Tähelepanekud 
18 EIT asutamismääruse artiklis 
6.2 sedastatakse, et „Teadmis- 
ja innovaatikakogukondadel 
on oma sisekorralduse, 
koosseisu ning täpse 
tegevuskava ja töömeetodite 
määratlemisel märkimisväärne 
üldine autonoomsus. Eelkõige 
töötavad teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad välja 
finantsilise jätkusuutlikkuse 
strateegiad.”
19 EIT muudetud 
asutamismääruse artikli 7b 
kohaselt „[---] on teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 
tavaline tegevusaeg  
7–15 aastat.”
20 EIT teavitas teadmis- ja 
innovaatikakogukondi sellest 
selgelt 2015. aastal.Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ei muutu tõenäoliselt 
rahaliselt jätkusuutlikuks
38 
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad välja töötama strateegiad enda raha -
liselt jätkusuutlikuks muutmiseks18, kuigi nimetatud eesmärk ei ole pikaajalises 
perspektiivis ühitatav teadmis- ja innovaatikakogukondade EIT asutamismääru -
ses19 sätestatud oodatava elueaga (7–15 aastat). Nimetatud õiguslikust ebajärje -
pidevusest tulenevalt valitseb üldine arusaam20, et kuigi EIT-poolne rahastamine 
hiljemalt viieteistkümne aasta möödudes lõpetatakse, peaksid teadmis- ja inno -
vaatikakogukonnad edasi tegutsema.
39 
Intervjueeritud teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid ning kolm tead -
mis- ja innovaatikakogukonna juriidilist isikut kinnitasid, et tõenäoliselt need 
kogukonnad ei muutu pärast viieteistkümneaastast tegevusaega rahaliselt 
jätkusuutlikuks. Perioodil 2010–2014 deklareeris tulu (400 000 eurot) vaid üks 
teadmis- ja innovaatikakogukond; samal ajal rahastas EIT kogukondi enam kui 
460  miljoni  euro ulatuses. Kaks kolmandikku kontrollikoja uuringule vastanutest 
on seisukohal, et tõenäoliselt kogukonnad ei muutu pärast viieteistkümneaastast 
tegevusaega rahaliselt jätkusuutlikuks.
EIT sihtasutus ei suutnud täiendavat rahastamist kaasata
40 
EIT teatas oma 2010. aasta aastaaruandes EIT sihtasutuse loomisest, mida „haka -
takse kasutama EIT selliste tegevuste rahastamiseks, mis ei lange instituudi tava -
pärase rahastamise alla [---]. Seetõttu mängib sihtasutus tulevikus keskset osa nii 
EIT rahalise jätkusuutlikkuse ja iseseisvuse tagamisel kui ka instituudi sotsiaalse 
haarde suurendamisel.” Sihtasutus ei suutnud märkimisväärses mahus vahendeid 
kaasata ja suleti 2014. aastal.
Iga-aastaste toetuslepingute protsess ei edenda piisavalt 
teadmis- ja innovaatikakogukondade innovatsioonitegevust
41 
Teadmis- ja innovaatikakogukonna toetuslepingule lisatud äriplaan on põhja -
lik dokument, milles pannakse paika kogukonna kalendriaastaks kavandatud 
tegevuse valik, kirjeldus ja juhtimine. EIT avaldab suuniseid, milles selgitatakse 
äriplaani struktuurile, sisule ja üksikasjalikkusele esitatavaid nõudeid.
27 Tähelepanekud 
42 
Teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaan on pigem aasta tegevuskava, milles 
on suur rõhk lühiajalistel aspektidel. Järgneva aasta äriplaani projekt tuleb EIT-le 
esitada hiljemalt aasta N-1 septembri lõpuks (toetuslepingu ja sellega seotud 
äriplaani ajakava on kujutatud joonisel 8 ). Ajakavast kinnipidamiseks peavad 
teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerid teise kvartali lõpuks määratlema ja 
esitama kõik järgnevaks aastaks kavandatavad innovatsioonitegevused ja nende 
kulud. Teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerid peavad seega vähemalt kuus 
kuud ette prognoosima järgneva aasta innovatsioonitegevuse täpse maksumuse. 
Innovatsiooniprojektide tegevusliinide raames vajatakse täiendavalt kolm kuud 
konkurentsipõhise projektikonkursi käivitamiseks. Teadmis- ja innovaatikakogu -
konnad saavad aga uute innovatsiooniprojektide lisamiseks äriplaane muuta 
ka aasta keskel, hiljem fikseeritakse see ametlikult iga-aastases toetuslepingus 
tehtava muudatusega. Joonis 8Toetuslepingu, sellega seotud äriplaani ning teadmis- ja innovaatikakogukonna 
tulemusaruande hindamise ajakava
Allikas:  EIT – „Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities”.Aasta 
N+1Aasta NAasta 
N-1
LõppAlgusEIT otsus aastaks N 
eraldatava 
rahastamise kohtaKogukonna äriplaani 
ettepaneku 
esitamine aastaks N1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal
EIT kriteeriumid 
aasta N 
rahastamiseks
Kogukonna aasta N aruande järelauditEIT tehtav hindamine 
kogukonna aruande
aasta N kohtaKogukonna 
aruande esitamine 
aasta N kohta Kogukonna aasta N äriplaani rakendamineAasta N toetuslepingu 
allkirjastamine
28 Tähelepanekud 
21 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. märtsi 2008. aasta 
määrus (EÜ) nr 294/2008, 
millega asutatakse Euroopa 
Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituut (ELT L 97, 
9.4.2008, lk 1).
22 Üks osa iga-aastasest 
rahastamisest otsustatakse 
teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 
vahelise konkureerimise 
põhjal. 2015. aastal otsustati 
konkurentsipõhiselt 40% EIT 
poolt teadmis- ja 
innovaatikakogukondadele 
eraldatud rahastamisest. 
Järgnevatel aastatel peaks see 
osakaal suurenema.
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)23 ja selle mõju EIT eelarvele
Novembris 2014 käivitas Euroopa Komisjon Euroopa jaoks investeerimiskava, mille eesmärk oli kiirendada ELi 
majanduskasvu ja investeeringuid. Komisjon tegi ettepaneku luua Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond 
(EFSI), mis kuuluks EIP struktuuri ning mida rahastaksid ühiselt EL ja EIP .
EFSI määrusega vähendati seitsmeaastasel perioodil 2014–2020 EIT-le antavat ELi rahastamist 12% võrra 
2,711  miljardilt  eurolt 2,383  miljardi euroni. EIT 2016. aasta eelarvet vähendatakse 336  miljonilt  eurolt (prog -
rammis „Horisont 2020” algselt kavandatud summa) kõigest 285 miljoni euroni (–15%). See toob endaga kaasa 
ka EIT rahastatud tegevuste arvu vähenemise. Koos konkurentsipõhiselt jagatava rahastamisega tekitab see 
teadmis- ja innovaatikakogukondade jaoks täiendavat ebakindlust, sest kogukonnad peavad valima projektid 
ja koostama äriplaanid, ilma et neil oleks selgust järgneva(te) aasta(te) rahastamise kohta.
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad võivad EFSI rahastamisest kaudselt kasu saada, mis võib omakorda teatud 
määral tasakaalustada EIT eelarve vähenemist.
23 Arvamus nr 4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega 
muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).6. selgitus43 
Teadmis- ja innovaatikakogukonna strateegia „põhineb ühisel keskpika kuni 
pika tähtajaga innovatsiooniplaneerimisel eesmärgiga saavutada EIT eesmärgid 
[---]”21. Sellest hoolimata pannakse EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukonna 
juriidilise isiku vahel sõlmitud toetuslepingus paika vaid üheks kalendriaastaks 
eraldatav EIT rahastamine. EIT eraldatud rahastamine on seega tagatud üksnes 
ühe aasta kohta deklareeritud kulude katteks. Edasine rahastamine sõltub EIT eel -
arve suurusest, mis omakorda sõltub EFSI loomisest (vt  6. selgitus ), ning teadmis- 
ja innovaatikakogukondade vahelisest konkurentsipõhisest rahastamisest22.
44 
Kontrollikoda toetab küll konkurentsipõhist rahastamist, ent probleeme on selle 
ajastamisega. Kuna konkurentsipõhise rahastamise eraldamise otsustab EIT 
juhatus oma detsembrikuu istungil, selgub selle jaotus alles aasta lõpuks. Selline 
ajastamine tekitab teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerites ebakindlust, 
sest osa projektidest on ootel, kuni saabub selgus nende rahastamise kohta.
29 Tähelepanekud 
45 
Selline lühiajaline perspektiiv tegevuse ja finantskavandamisele ei sobi teadmis- 
ja innovaatikakogukondade innovatsioonitegevuse kavandamise perioodiga. 
Kõik kontrollikoja külastatud teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid ni -
metasid tegevuse aastapõhise kavandamise põhimõtet pikaajalises perspektiivis 
üheks peamiseks innovatsiooni arengut pärssivaks põhjuseks.
46 
Hariduse tegevussuund koosneb peamiselt magistri- ja doktoriõppekavadest. 
Nende õppekavade eeldatav pikkus on vastavalt kaks ja neli aastat. Järgnevatel 
aastatel saadava rahastamise õigusliku ebakindluse tõttu on kõrghariduse tead -
mis- ja innovaatikakogukondade partnerite jaoks riskantne sõlmida EIT üliõpilas -
tega mitmeaastaseid lepinguid. Eriti puudutab see avaliku sektori organisatsioo -
ne (enamasti ülikoolid ja teadusasutused), kes peavad täitma oma liikmesriikides 
kehtivaid rangeid finantseeskirju.
47 
Iga-aastane toetuslepingute protsess takistab märkimisväärselt ka innovatsiooni  
tegevussuuna raames teostatavate mitmeaastaste innovatsiooniprojektide 
kavandamist ja koordineerimist. Mõned teadmiste ja innovaatikakogukonnad 
on pikaajaliste projektide jaoks kasutusele võtnud konkreetsed tegevused, mille 
rahastamine on põhimõtteliselt tagatud kogu nende kestuseks (koos vahehinda -
misega, mis peab kinnitama rahastatavate projektide elujõulisust ja neist tõenäo -
liselt lähtuvat majanduslikku mõju – negatiivne vahehinnang peataks projekti 
rahastamise). Kuna EIT eraldatav rahastamine on aga fikseeritud vaid üheks aas -
taks, jäävad järgnevate aastate finantsriskid teadmis- ja innovaatikakogukondade 
partnerite kanda: seetõttu võidakse mõned projektid rahastamise puudumise 
tõttu enneaegselt lõpetada või pooleli jätta.
48 
Teadusalastele koostööprojektidele antavad ELi toetuslepingud allkirjastatakse 
seevastu mitmeks aastaks; näiteks Marie Skłodowska-Curie programmi raames 
antavad toetused pakuvad teadlastele garanteeritud rahastamist enam kui kahe -
teistkümneks kuuks.
49 
Ajavahemikus 2010–2014 sõlmiti toetuslepingud keskmiselt kolm kuud peale 
kalendriaasta algust. 2015. aasta toetuslepingud sõlmiti alles 2015. aasta juuniks. 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade pärast 1. jaanuari ellu viidud tegevused 
on lepinguga hõlmatud alles alates uue iga-aastase toetuslepingu sõlmimisest. 
Allkirjastamise hilinemine põhjustab lünki ka innovatsiooniprotsessis, sest osa 
partneritest ei taha võtta õiguslikke ja finantsriske ega eralda seetõttu rahalisi 
vahendeid enne toetuslepingu sõlmimist.
30 Tähelepanekud 
24 Otsus nr 1312/2013.
Peamised tulemusnäitajad
Peamised tulemusnäitajad jagunevad kolme rühma:
1. EIT peamised tulemusnäitajad  (põhinäitajad): EIT-l on kuus põhinäitajat: haridusprogrammide atraktiiv -
sus, uute lõpetajate arv, inkubeeritud äriideede arv, idu- või võrsefirmade arv; teadmussiire / teadmiste 
omandamine; turule toodud uued või parandatud tooted/teenused/protsessid. Loetletud peamiste tule -
musnäitajate saavutamist mõõdetakse konkurentsipõhise rahastamise eraldamisel.
2. EIT spetsiifiliste peamiste tulemusnäitajatega  mõõdetakse EIT enda tegevusi ja instituudi tulemuslik -
kust (nt toetuslepingute kavandatud valmimiskuupäevadest kinnipidamist, aruannete aktsepteerimist ja 
maksete tegemist, formaliseeritud protsesside osakaalu ja rahulolu EIT tegevusega.
3. Teadmis- ja innovaatikakogukondade spetsiifiliste peamiste tulemusnäitajate  väljatöötamine on 
kogukondade endi ülesanne.7 . selgitus50 
Iga-aastaste toetuslepingute allkirjastamise venimise tõttu hilinevad ka EIT poolt 
teadmis- ja innovaatikakogukondadele tehtavad ettemaksed, mis tuleb teha 
30 päeva jooksul pärast toetuslepingu allkirjastamist. Alles pärast seda saavad 
teadmis- ja innovaatikakogukonnad raha oma partneritele edasi kanda. Kõik enne 
seda tehtud kulutused peavad kandma partnerid. Kõik eelrahastamist ületavad 
kulud hüvitab EIT lõppmaksega (kuni 50%), mis tehakse järgneva aasta teises 
pooles.
Olemasolevad peamised tulemusnäitajad ei ole mõjusa 
järelevalve jaoks sobivad
51 
Strateegilise innovatsioonikava24 kohaselt loob EIT „koostöös komisjoni ning 
teadmis- ja innovaatikakogukondadega tervikliku süsteemi, mille abil jälgida EIT 
panust raamprogrammi „Horisont 2020”, EIT mõju tema enda ning teadmis- ja 
innovaatikakogukondade tegevuse kaudu ning teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade tulemusi”. Seda süsteemi ei ole veel loodud.
52 
EIT peamised tulemusnäitajad  (põhinäitajad, vt 7. selgitus) ) ei ole selgelt definee -
ritud ega aja jooksul järjepidevad olnud (lõpetajate määratlemine, teadmussiirde 
/ teadmiste omandamise ning inkubeeritud ideede kontseptsioonid). 8. selgitu -
ses esitatakse näide peamiste tulemusnäitajate ebaselgest määratlemisest. See 
raskendab tegevusealast aruandlust, eelkõige juhtudel, kui peamiste tulemusnäi -
tajate määratlusi aasta keskel muudetakse, mistõttu tuleb omakorda teha tagasi -
ulatuvaid kohandusi.
31 Tähelepanekud 
25 „Monitoring progress and 
outcomes - External 
evaluation of the European 
Institute of Innovation and 
Technology- Framework 
Contract on evaluation and 
related services”, punkt 6.31 
(hariduse ja kultuuri 
peadirektoraat 03/06), mai 
2011.
26 KOM(2006) 77 (lõplik), 
22. veebruar 2006 – „Uus 
partnerlus majanduskasvu ja 
töökohtade loomise nimel: 
Euroopa 
Tehnoloogiainstituudi, 
teadmiste lipulaeva 
arengukava”.
27 „Komisjon esitab 
üksikasjalikuma kava Euroopa 
Tehnoloogiainstituudi 
loomiseks”, Euroopa Komisjoni 
pressiteade (IP/06/751), 8. juuni 
2006.Loodud idufirmasid puudutava peamise tulemusnäitaja ebaselge määratlus
Idufirma tunnustamiseks peab teadmis- ja innovaatikakogukond esitama „tõendid (nt eelleping või tellimus -
kinnitus/arve) selle kohta, et idufirmal on esimene klient või potentsiaalne esimene klient, või muu dokumen -
di, mis näitaks, et idufirma on alustanud kommertstegevust.” Kriteeriumide ebaselguse tõttu (mida tähendab 
„potentsiaalne esimene klient”) tõlgendavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad reeglit erinevalt.8. selgitus
53 
Kolme loodud teadmis- ja innovaatikakogukonda on peamiste tulemusnäitajate 
(põhinäitajad) alusel raske võrrelda. Peamised tulemusnäitajad (põhinäitajad) ei 
võta arvesse näiteks idufirmade suurust, kursuste kestust jne. Pealegi tegutsevad 
teadmis- ja innovaatikakogukonnad eri sektorites ja on eri arenguetappides; see -
tõttu erineb ka nende võime luua idufirmasid, inkubeerida äriideid jne. Puhtalt 
kvantitatiivne analüüs ei võta arvesse kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna 
tegutsemiskeskkondade erinevusi. Teadmis- ja innovaatikakogukondade spetsiifi -
liste peamiste tulemusnäitajate väljatöötamisel on seni tehtud vähe edusamme.
54 
Endiselt on kõrvaldamata mitu puudust, mis avastati ühe 2011. aastal tehtud 
välishindamise käigus: peamised tulemusnäitajad (põhinäitajad) on tulemuste 
ja mõju asemel endiselt suurel määral suunatud sisenditele ja väljunditele, ning 
teadmis- ja innovaatikakogukondade abil suurenenud tegevuse asemel kesken -
dutakse absoluutväärtustele25 (vt ka punkt 99).
Ettevõtete osalemist saaks suurendada
55 
EIT edukuse tagamiseks vajatakse erasektori aktiivset osalemist nii strateegilisel 
kui ka tegevustasandil. See tagaks teadmis- ja innovaatikakogukondade tege -
vuse suunatuse turuvajaduste täitmisele ning suunaks tegevust majandusele ja 
ühiskonnale kasulikesse valdkondadesse26. Hariduse, koolituse ja kultuuri volinik 
rõhutas 2006. aastal äriringkondade tähtsust ja tegi ettepaneku, et „ettevõtted 
oleksid instituudi peamised partnerid nii strateegilisel kui ka tegevustasandil. 
Ette  võtted tegeleksid otseselt teadusuuringute ja haridusega ning aitaksid see -
läbi arendada lõpetajate ja teadlaste ärilist mõtlemist”27. Ettevõtetel on keskne 
osa teadusuuringute ja innovatsiooni vahelise lõhe ületamisel.
32 Tähelepanekud 
28 Ettevõtetel on teadmis- ja 
innovaatikakogukondadega 
liitumiseks ka mitterahalisi 
põhjuseid: näiteks võimalus 
saada endale EIT märgistusega 
haridusprogramme lõpetanud 
noori talente.56 
Hoolimata ettevõtlusorganisatsioonide tähtsusest, said nad üksnes 24% EIT eral -
datud rahastamisest (vt joonis 9 ), kuigi moodustavad kuni 56% teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade partneritest. Kuigi tegevuse aktiivsust ei saa mõõta üksnes 
rahalise toetuse suurusega28, tuleks ometi suurendada erasektori osalemist EIT 
ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuses. Ajavahemikus 2010–2014 
on EIT 40 kõige suurema toetusesaaja seas vaid kaks ettevõtet. Joonis 9Jaotus eri organisatsioonitüüpide kaupa perioodil 2010–2014
Allikas : EIT.
% EIT rahastamisest % teadmis- ja
innovaatikakogukondadepartneritest
 0%10%20%30%40%50%60%
Muud
(vabaühendused,
omavalitsused jne)Teadusasutused Ülikoolid Äriühingud
33 Tähelepanekud 
57 
Äriringkondade sidusrühmad on väljendanud muret selle üle, et teadmis- ja 
innovaatikakogukondade tegevuse liikumapanevaks jõuks on eelkõige kõrghari -
duse vajadused; samas märkisid käesoleva auditi käigus intervjueeritud ülikoolid, 
et erasektor ei osale küllaldasel määral õppekavade väljatöötamisel. Teadmis- ja 
innovaatikakogukondade esimese kolme aasta ühisprojektid jäid kas pooleli või 
ei saavutanud konkreetseid tulemusi, kuna need ei keskendunud küllaldaselt turu 
vajadustele. Selle üheks põhjuseks oli EIT rahastatavate projektide teemade valik, 
mis põhines eelkõige kõrghariduse, mitte aga ettevõtete vajadustel. Teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad on selle vea praeguseks parandanud, tagades, et EIT 
rahastatavatel projektidel peaks olema turupotentsiaal ja nad peaksid tulevikus 
tulu teenima.
EIT mudel ei sea küllaldasi eesmärke olemasolevate VKEde 
toetamiseks
58 
VKEd on uute tehnoloogiate väljatöötamisel ja kasutuselevõtmisel üldiselt suur -
test organisatsioonidest aktiivsemad. Paljudes ELi poliitikasuundades tunnusta -
takse VKEde tähtsat rolli. Kuigi „Horisont 2020” on seadnud eesmärgi eraldada 
vähemalt 20% eelarvest VKEdele, ei ole EIT nimetatud kontekstis ühtegi eesmärki 
püstitanud.
59 
Uuringule vastanute arvates on „VKEde osalemise edendamine ja toetamine inno -
vatsioonitegevuses” tähtsuselt kolmas eesmärk, mille EIT peaks Euroopa innovat -
siooni parandamiseks saavutama, ent EIT ei rakendanud olemasolevate VKEde 
toetamiseks ühtegi teist ELi toetuskavasid täiendavat meedet. Idufirmasid ja 
noori ettevõtteid toetavad teadmis- ja innovaatikakogukondade ettevõtlusinku -
baatorid, kuid olemasolevatel suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetel on keeruline 
EIT pakutavat toetust täiel määral kasutada. Eelkõige on VKEde osalemine olnud 
väga piiratud just innovatsiooniprojektide tegevussuunas.
34 Tähelepanekud 
29 VKEsid puudutav teave on 
olemas vaid ühe kogukonna 
kohta.
Näiteid kriitikast VKEde osalemise teemal
„EIT-l on alati puudunud VKEdele suunatud selge sõnum [---]”
„VKEd on ELi uuendustegevuse jaoks keskse tähtsusega ja neid tuleb kaasata; praegu on rõhk aga idufirmadel, 
ning suure bürokraatiakoorma ja ebatõhusa kommunikatsiooniga saavad hakkama vaid suured ettevõtted”
„VKEd ei ole teadmis- ja innovaatikakogukondade juhtimises piisavalt esindatud, mis takistab ka neid kammit -
sevate piirangute ja nende huvide arvestamist.”
Allikas:  Auditiuuring.9. selgitus60 
Lisaks märkisid teadmis- ja innovaatikakogukondade intervjueeritud partnerid, 
et toetuste maksmise tsükkel kujutab endast takistust, kuna see ei vasta VKEde 
finantsvajadustele. Kogukondadele tehtavate maksete tsükkel on oluline takistus 
rahaliselt nõrgemate partnerite jaoks (nt VKEd), kellel puuduvad vahendid kulude 
rahastamiseks kuni EIT tehtava makse laekumiseni (vt punkt 50).
61 
EIT kogutud teave on lünklik, kuna VKEde kohta koostatav aruandlus ei ole kohus -
tuslik. VKEd said ajavahemikus 2010–2014 vähem kui 5% EIT poolt kogukonnale 
eraldatud toetusest29.
62 
Kuna VKEd on vaid kaudsed vahendite saajad ja nende üle ei peeta arvestust, ei 
pruugi üldpilt nii halb olla. Uuringule vastanud märkisid, et teadmis- ja innovaa -
tikakogukondade partnerlused on loonud idu-, võrsefirmade ja VKEde kasvuks 
soodsa keskkonna. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad toetavad idufirmasid 
eelkõige ettevõtlusinkubaatorite kaudu. VKEsid toetavate selgemate strateegiate 
ja eesmärkide abil saab nende osalemist teadmis- ja innovaatikakogukondades 
aga üksnes suurendada; 9. selgituses  esitatakse näiteid kriitikast, mis puudutab 
EIT VKEdele suunatud mõjusa toe puudumist.
35 Tähelepanekud 
Vähe näiteid konkreetsest sünergiast ja täiendavusest
63 
Kuni 2016. aasta äriplaanide tegemiseni oli teadmis- ja innovaatikakogukonda -
del vähe motivatsiooni teiste kogukondadega sünergia otsimiseks. Teadmis- ja 
innovaatikakogukondade vahel konkurentsipõhiselt jaotatav toetus motiveerib 
kogukondi paremini tegutsema. Samas paneb see neid koostööd vältima, sest 
mis tahes kasu tuleb jagada toetuse pärast konkureeriva rivaaliga. Teadmis- ja 
innovaatikakogukondadel võib olla küll ühiseid teadusalaseid teemasid (eelkõige 
kogukondadel InnoEnergy ja Climate), ent vaatlusalusel ajavahemikul (2010–2014) 
puuduvad tõendid eri teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise koostöö 
tulemusel valminud konkreetsete väljundite kohta.
64 
ELi teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide suur arv muudab nendevahe -
lise sünergia leidmise keeruliseks. Teadmis- ja innovaatikakogukondade ning ELi 
teiste algatuste vaheline koostöö küll tiheneb, kuid vajab veelgi arendamist.
EIT mõningaid elemente hinnatakse kõrgelt: 
keskendumine turule, pikaajaline perspektiiv, teadmis- 
ja innovaatikakogukondade autonoomsus ning 
ühispaiknemiskeskused
65 
Kõige suurem erinevus teiste olemasolevate avaliku sektori teadusuuringute ja 
innovatsioonikavadega peitub EIT peamises eesmärgis, milleks on keskendumine 
turule. Auditiuuringule vastanute arvates peab EIT kõige enam püüdlema oma 
peamise eesmärgi saavutamise suunas, milleks on „kõrghariduse, teadusuuringu -
te ja innovatsiooni alase tegevuse ülekandmine ärikonteksti ning selle tulemuste 
kasutamine ärilistel eesmärkidel”.
66 
Teadmis- ja innovaatikakogukondadele suunatud EIT toetuse pikaajalisus on 
ainulaadne ja toetusesaajate seas hinnatud omadus. EIT toetus võimaldab põhi -
mõtteliselt seda, mida ükski teine avaliku sektori toetuskava ei võimalda, st 
innovatsioonitegevuse planeerimist keskmises kuni pikaajalises perspektiivis. 
Kogukondade partnerite tasemel õõnestab seda aga EIT toetuste aastapõhine 
eraldamine (vt ka punktid 42–45).
36 Tähelepanekud 
30 Hariduse ja kultuuri 
peadirektoraadi 2013. aasta 
tegevusaruanne.67 
EIT asutamismääruses sedastatakse, et „teadmis- ja innovaatikakogukondadel on 
oma sisekorralduse, koosseisu ning täpse tegevuskava ja töömeetodite määrat -
lemisel märkimisväärne üldine autonoomsus”. Kogukondade partnerid hindavad 
seda iseseisvust kõrgelt. See on edendanud ka alt-üles lähenemisviisi, mille poole 
innovatsioonivaldkonnas püüeldakse. Erinevalt tavapärastest avaliku sektori 
toetuskavadest, kus teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks kasutatak -
se eelarvenõuetest tulenevalt ülevalt-alla lähenemisviisi, võimaldab teadmis- ja 
innovaatikakogukondade kontseptsioon tegevuste valikul suuremat paindlikkust, 
ning partnerid hindavad seda kõrgelt.
68 
Üheks EIT mudeli teadmis- ja innovaatikakogukondade poolt hinnatud eripäraks 
on ka ühispaiknemiskeskused (vt I lisa ). Ühispaiknemiskeskuses saab toimuda 
teadmiste kolmnurga lõimimine. Temaatiliselt või piirkondlikult organiseeritud 
ühispaiknemiskeskused juhivad projekte, arendavad ideid, toovad kokku piir -
kondlikke partnereid ja kavandavad strateegiaid. Nad koordineerivad ja viivad 
ellu partnerite teadmis- ja innovaatikakogukondadega seotud haldusalaseid 
ülesandeid ning on kohaks, kus partnerid saavad arutada neile muret tekitavaid 
küsimusi. Mõnel juhul pakuvad nad ka alustavatele ettevõtetele kontoripinda.
EIT mudeli rakendamist tuleb parandada
EIT ei ole veel täielikult autonoomne
69 
EIT ei ole veel saavutanud täielikku autonoomiat. Protsess on võtnud ebatavali -
selt kaua aega: teised ELi asutused (nt samuti 2008. aastal loodud ühised tehno -
loogiaalgatused said rahalise autonoomia maksimaalselt kolme aastaga. Hariduse 
ja kultuuri peadirektoraadi sõnul tulenes see „EIT juhtkonna piiratud võimekusest 
eestvedamise ja juhtimise alal”30. Selle üheks põhjuseks on olnud tippjuhtkonna 
sage vahetumine (vt punkt 84).
37 Tähelepanekud 
Näide ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna puuduvast tulemuslikkusest
EIT projektijuhtide poolt väliste ekspertide abil 2013. aastal ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaani  
kohta koostatud hindamises sedastati, et „teadmis- ja innovaatikakogukond Climate saavutas 2013. aasta 
äriplaanis loetletud peamiste eesmärkide saavutamisel vaid mõõdukat edu. [---] 2013. aasta äriplaanis loetle -
tud strateegilistest eesmärkidest täitis teadmis- ja innovaatikakogukond Climate täielikult vaid kaheksa, seitse 
täideti ainult osaliselt ning kolm on seni täitmata”.10. selgitusEIT ei ole täitnud enda kui suurt mõju omava investori rolli
70 
EIT-d kujutatakse sageli kui „ettevõtluse kriteeriumidest lähtuvat innovatsiooni 
mõjule keskenduvat investeerimisinstituuti”. „Horisont 2020” õiguslikus aluses on 
sätestatud, et „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi [---] lähenemis -
viis on orienteeritud tulemustele.” EIT kolmeaastases töökavas 2012–2014 rõhutati 
instituudi eesmärki saada „suurt mõju omavaks investoriks”.
71 
EIT loodi ja teda esitleti kui protsesside mõjutamisele suunatud instituuti, ent 
see keskendub enamasti eeskirjadele vastavuse kontrollimisele ja enda eelarve 
võimalikult täielikumale kasutamisele. Septembris 2014 rõhutasid mitu EIT juha -
tuse liiget vajadust suunata EIT tegevus ümber nii, et tegu oleks mõjust lähtuva 
instituudiga. Enne 2015. aastat on EIT väga harva keeldunud kulusid hüvitamast 
nende puuduliku tulemuslikkuse tõttu.
72 
Kuni 2015. aastani mõjutas teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse EIT-pool -
ne iga-aastane hindamine vähe (või üldse mitte) lõpliku toetussumma suurust. 
Iga-aastastes hindamistes teatatakse sageli, et kavandamisetapis seatud eesmär -
gid on täitmata või vaid osaliselt täidetud, kuid toetus maksti sellegipoolest täies 
mahus välja (vt  10. selgitus ).
38 Tähelepanekud 
Konkurentsipõhine rahastamismehhanism alahindab 
tulemuslikkust
73 
Konkurentsipõhine rahastamine peaks andma eelise tulemuslikule tegutsemisele. 
40% 2015. aastal teadmis- ja innovaatikakogukondadele antud toetustest eraldati 
konkurentsipõhise protsessi abil, mille raames hinnatakse EIT juhatuse kuulamisel 
kolme sammast: esiteks minevikku: 2013. aasta tulemusi; teiseks tulevikku:  
2015. aasta äriplaani; ning kolmandaks teadmis- ja innovaatikakogukonna mit -
meaastast strateegiat. Kõigil kolmel sambal on hindamisel võrdne kaal. Kuna 
kolmas sammas vaatab nii tulevikku kui ka minevikku, on mineviku tulemustel ja 
tuleviku plaanidel tegelikult sama kaal. EIT eraldatav konkurentsipõhine rahasta -
mine eelistab seega tulemuslikkust vaid osaliselt.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritel lasub 
märkimisväärne haldus- ja auditikoormus
74 
EIT võttis oma tegevusraamistiku suures osas üle ELi tavapärastelt teadusuurin -
gute programmidelt, kuigi selleks õiguslikku kohustust ei olnud. Kui enamik ELi 
programme rahastab eraldiseisvaid projekte, siis EIT rahastab teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade kaudu tervet tegevuste portfelli. Instituudi protsesse ei ole 
nimetatud olulise erinevuse arvesse võtmiseks aga kohandatud. Näiteks sama 
piirmäära kasutamisega (325 000  eurot) kaasneb tõenäoliselt vajadus suurema 
hulga kontrollitõendite järgi, kuna tegevuste kulud (erinevalt üksikutest projekti -
dest) on tihti sellest suuremad (vt punkt 79).
75 
Selle tegevusraamistiku kasutamisel peab teadmis- ja innovaatikakogukondade 
kohta tegema finantskontrolle. Mitu kontrollikoja poolt intervjueeritud või küsit -
letud teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerit kurtis, et kohati pidid nad 
sama teabe esitama mitu korda.
76 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste alane iga-aastane 
aruandlus (nii äriplaanides kui ka kogukondade esitatavates finantsaruannetes) 
on EIT-spetsiifiline ning annab olulisest halduskoormusest hoolimata vähe lisa -
väärtust (vt punkt 33). Teadmis- ja innovaatikakogukondade esitatavad kulu -
deklaratsioonid sisaldavad täiendavate tegevuste kulude üksikasjalikku loetelu. 
EIT teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendavate tegevuste kulude kohta 
2015. aastal saadud kontrollitõendid hõlmasid ajavahemikku 2010–2014.
39 Tähelepanekud 
77 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite deklareeritud kulude kontrolli -
mist nõutakse kõigi toetusi jagavate ELi asutuste (ametid ja ühisettevõtted) 
suhtes kehtiva õigusraamistikuga. Kontrolle tehakse nii enne (eelkontrollid) kui ka 
pärast (järelkontrollid) seda, kui EIT on lõpliku toetussumma teadmis- ja innovaa -
tikakogukondadele välja maksnud.
78 
Eelkontrollide hulka kuuluvad kuludeklaratsioonidele teadmis- ja innovaatika -
kogukonna partneri ülesandel sõltumatu audiitori esitatud kontrollitõendid ning 
mõned EIT finantsametnike tehtud dokumentaalsed kontrollid. Järelkontrolle 
teevad EIT ülesandel erasektori audiitorühingud, kes kontrollivad teadmis- ja  
innovaatikakogukondade partneritest moodustatud valimit kohapeal. Kontrolli -
koda viib läbi iga-aastase auditi, mille alusel esitab arvamuse EIT raamatupidami -
se aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse 
ja korrektsuse kohta. Olulise veamäära tõttu esitas kontrollikoda EIT 2012. ja  
2013. aasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute kohta 
märkusega arvamused. 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta mär -
kust ei esitatud.
79 
Nii õiguslikud nõuded kui ka kontrollikoja leitud oluline veamäär kinnitavad vaja -
dust mõjusate finantskontrollide järele. Kontrollide ja aruandlusnõuete mõjususe 
suurendamiseks on aga mitu võimalust, nagu:
 ο lihtsam rahastamismudel – kasutada rohkem kindlasummalisi makseid ja 
kindlaid toetusmäärasid;
 ο sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendite nõudmine konkreetsete 
tegevuste kohta partnerite kaupa (see põhineb iga tegevuse jaoks seatud 
asjakohasel piirmääral, vt punkt 74); 
 ο kuludeklaratsioonide puhul nõutavate kohustuslike kontrollitõendite esitami -
seks seatud miinimumsumma suurendamine (praegu 325 000  eurot).
40 Tähelepanekud 
31 EIT poolt käivitatud kolme 
esimese teadmis- ja 
innovaatikakogukonnaga 
seotud kolm teemat.
32 Eriaruanne nr 2/2013 – „Kas 
komisjon on taganud 
teadustegevuse seitsmenda 
raamprogrammi tõhusa 
rakendamise?” ( http://eca.
europa.eu ).
33 ELi institutsioonide, ametite ja 
muude asutuste töötasu 
korrutatakse töökoha 
elukallidusest sõltuva 
paranduskoefitsiendiga. 
Ungari puhul oli see aastatel 
2014–2015 71,4%, mis 
tähendab, et EIT töötajad 
teenivad oma Brüsseli 
kolleegidest pea 30% vähem.EIT-l on liiga vähe ressursse ja varem juhiti seda halvasti
80 
Ajavahemikus 2011–2014 töötas EIT peakorteris 40–50 töötajat. Toetussummade 
ja projektidega tegelevate töötajate suhe on palju väiksem kui enamiku teiste ELi 
teadusuuringute programmide puhul (teadusuuringute seitsmenda raamprog -
rammi IKT, energia ja keskkonna valdkonnas31 iga töötaja poolt hallatud eelarve 
oli vahemikus 12,5–20,4  miljonit  eurot32). EIT-l on üks projektidega tegelev töötaja 
iga teadmis- ja innovaatikakogukonna kohta, mille eelarve võib ulatuda kuni 
400 miljoni euroni. Lisaks on nn kogukondadeülese tegevusega tegelevad tööta -
jad, kes vastutavad hariduse, innovatsiooni ja ettevõtluse tegevussuundade eest.
81 
Kuna töötajatel ei ole vastavas valdkonnas alati küllaldasi tehnilisi teadmisi, tellib 
EIT projektide hindamised osaliselt välisekspertidelt. 2013. aasta tegevusaru -
annete hindamiseks puudus EIT-l innovatsioonivaldkonnaga tegelev kogenud 
ametnik. Seetõttu on piiratud ka EIT võimekus hinnata teadmis- ja innovaatika -
kogukondade tegevust.
82 
Hoolimata eelarve suurenemisest 309  miljonilt  eurolt (2008–2013) 2,7  miljardi  eu-
roni (2014–2020) ja asjaolust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade arv kasvas 
2014. aasta lõpus kolmelt viieni, ei ole ette nähtud ametikohtade arvu olulist 
suurenemist. Valitseb oht, et EIT ei suuda kasvanud töökoormusega tulevikus 
hakkama saada.
83 
Probleemiks on olnud EIT suur tööjõu voolavus ja vabade ametikohtade suur 
arv: EIT-s 2011. aasta lõpus töötanud 40-st töötajast 25 lahkusid enne kolme 
aasta möödumist ja 2013. aasta lõpu seisuga oli 30% ametikohtadest täitmata (vt 
joonis 10 ). 2015. aastal langes see näitaja 16%-ni. Samas oli tööjõu voolavus ka 
2015. aastal suur (17%). Mitu vaba ametikohta on teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade aruannete tehnilise ja finantsalase hindamisega tegelevas osakonnas. EIT 
pakutav töötasu on väiksem enamikus teistes ELi asutustes pakutavast; ka sellel 
asjaolul on oma osa suure tööjõu voolavuse ja vabade ametikohtade suure arvu 
selgitamisel33.
41 Tähelepanekud 
84 
EIT-d on alates instituudi asutamisest juhtinud viis tegevdirektorit / tegev -
direktori kohusetäitjat (vt tabel 1 ). Neist kaks püsisid ametis vähem kui aasta.  
2013. aas  tal vabastati ametist kolm EIT tippjuhti. 2015. aasta 1. jaanuari seisuga oli 
vaba üks osakonnajuhataja ametikoht ning ühte teist osakonda juhtis kohusetäit -
ja. Juhtkonna tasandi suur tööjõu voolavus takistab tööd ning pärsib nii eest -
vedamist kui ka strateegilist järjepidevust. Joonis 10EIT kavandatud ja tegeliku töötajate arvu erinevus
Allikas : EIT.Töötajate kavandatud arvTegelik töötajate arv
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Tähelepanekud Tabel 1EIT tegevdirektor
Tegevdirektor Ametiaja algus Ametiaja lõpp Ametiaja kestus
1. direktor – hariduse ja 
kultuuri peadirektoraadi 
ressursid (kohusetäitja)aprill 2008 oktoober 2009 1,5 aastat
2. direktor 1.11.2009 31.8.2010 10 kuud
3. direktor 1.9.2010 30.6.2011 10 kuud
4. direktor 1.7. 2011 31.7.2014 3 aastat
5. direktori kohusetäitja 1.8.2014 kestab kestab
Allikas : EIT.
EIT rahaline toetus on kontsentreeritud
85 
Kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade puhul on suurem osa EIT rahalisest 
toetusest kontsentreeritud peamistele partneritele: iga kogukonna 10 kõige 
suuremat partnerit said 49–65% EIT toetusest (vt tabel 2 ). Teadmis- ja innovaa -
tikakogukonna InnoEnergy 10 kõige suuremat partnerit saavad peaaegu kaks 
kolmandikku EIT toetusest ja ülejäänud summa jaguneb 220 partneri vahel. 
Lisaks asjaolule, et ülikoolid mängivad kõigis tegevussuundades tähtsat osa, saab 
rahastamise nii suurt kontsentreeritust selgitada peamiste partnerite domineeri -
va rolliga, sest need on olnud kogukondadega juba algusest peale väga tihedalt 
seotud. Enamik väiksemaid partnereid sai ajavahemikus 2010–2010 vähem kui 
500 000 eurot; 20–58% neist sai aga mainitud ajavahemikus alla 100 000 euro.
43 Tähelepanekud 
34 EL-12 tähistab 2004. ja  
2007. aastal ELiga liitunud  
12 riiki.86 
EIT rahaline toetus on väga kontsentreeritud viiele riigile (73%), samas on EIT 
toetust saanud üksnes kaks EL-1234 liikmesriiki (6%) (vt tabel 3 ). Erineva arengukii -
rusega Euroopa tekkimise ohtu suurendab veelgi EIT toetuse kontsentreerumine 
arenenud teadustöö infrastruktuuriga riikidesse (vt ka punkt 102). Tabel 2EIT rahalise toetuse jagunemine teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite vahel
2010–2014 Climate InnoEnergy EIT Digital
10 kõige suurema toetusesaajat EIT 
eraldatud kogurahastamises (%)55% 65% 49%
EIT rahastatud tegevustes osalevate 
partnerite arv205 230 114
Alla 500 000 euro saavate aktiivsete 
partnerite osakaal76% 85% 52%
Alla 100 000 euro saavate partnerite 
arv83 133 23
Alla 500 000 euro saavate partnerite 
osakaal40% 58% 20%
Allikas : EIT.Tabel 3EIT rahaline toetus teadmis- ja innovaatikakogukondade ja 
liikmesriikide kaupa (2010–2014)
% EIT eraldatud 
kogurahastamisestClimate InnoEnergy EIT Digital EIT KOKKU1
Viis kõige enam toetust saavat riiki 88% 85% 79% 73%2
EL-12 4% 10% 2% 6%3
Ülejäänud riigid 8% 5% 19% 21%
1  Viis kõige enam toetust saavat riiki erinevad olenevalt teadmis- ja innovaatikakogukonnast; seetõttu on viie 
kõige enam rahastatud riigi kogusumma väiksem kui kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade summa.
2  Viis kõige enam EIT rahastamist saavat riiki on Madalmaad (24%), Saksamaa (15%), Prantsusmaa (13%), Rootsi 
(12%) ja Ühendkuningriik (9%).
3  EL-12 riikidest saavad EIT rahastamist Poola (4%) ja Ungari (2%).
Allikas : EIT.
44 Tähelepanekud 
Mure EIT eraldatava rahastamise kontsentreerituse ja puuduva läbipaistvuse üle
Mõned teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid väljendasid oma muret selle üle, et „kogukondades 
on mõned mõjuvõimsad partnerid, kes jagavad raha omavahel ära. Tegevuste ettepanekute valikuprotsessid 
on äärmiselt [läbipaistmatud]” ning „teoreetiliselt on EIT hea idee, ent tegelikkuses rahastatakse vaid [---] 
kogukonna loomise juures olnud partnereid, kes on enamasti suured organisatsioonid. [---] Lisaks hindavad 
projekte partnerid ise, mis kujutab endast huvide konflikti. [---]11. selgitusTeadmis- ja innovaatikakogukonnad ei ole läbipaistvad
87 
EIT rahastamise kontsentreerumist vähesele arvule partneritele peaks jälgima, 
sest tuleb tagada, et see ei tuleneks EIT rahastamise ebaõiglasest jagamisest 
teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite vahel (vt 11. selgitus ). Mõnel 
juhul osaleb partner ka ettepanekuid läbi vaatava ja projekte valiva komitee 
töös. See võib tekitada huvide konflikti ning põhjustada teadmis- ja innovaatika -
kogukonna sisemist usalduse puudumist. Kuigi valikuprotsess on üldiselt hästi 
dokumenteeritud, ei tea partnerid oma ettepanekute esitamisel alati seda, kellele 
toetused lõpuks antakse. Pea pool küsimustikule vastanutest ei usu, et teadmis- 
ja innovaatikakogukonna EIT poolt rahastatavate tegevuste valimine on aus ja 
läbipaistev.
88 
Hoolimata paljudest kommunikatsioonikanalitest on mõnel teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade partneril vähe teavet teiste partnerite juhitud projektide 
tulemuste kohta. Mõnes projektis tegeleb iga partner enda osaga ega ole kursis 
teiste tööga. Puuduv kommunikatsioon võib takistada teadmiste levitamist.
45 Tähelepanekud 
35 Teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 
partneriteks loetakse 
ajavahemikus 2010–2014 
teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 
tegevuste kulusid 
deklareerinuid.
EIT Digital magistriõppeprogramm
EIT Digital magistriõppeprogrammis pakutakse innovatsiooni ja ettevõtluse alal kaheksat tehnilist põhieriala 
ning ühte kõrvaleriala. 20 Euroopa tippülikooli, tuntud teadlased ja juhtivad ettevõtted moodustavad partner -
luse, mille raames pakutakse tipptasemel IT-teadmiste, innovatsiooni ja ettevõtluse alase koolituse kombinat -
siooni; lõpetajad saavad topeltdiplomi koos EIT väljastatava sertifikaadiga.12. selgitusTeadmis- ja innovaatikakogukonnad on kaasa aidanud 
innovatsioonivõrgustiku ja ettevõtluskultuuri loomisele, ent 
seni on vähe tõendeid konkreetsete tulemuste ja mõju kohta
89 
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad on EIT abil kokku viinud üle 500 erinevatest 
valdkondadest, riikidest ja majandusharudest pärit partneri. 2010. aastal loodud 
esimese kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite arv on märkimis -
väärselt suurenenud: kogukonna Climate partnerite arv on alates selle loomisest 
2010. aastal kuni 2014. aasta lõpuni kasvanud 24 partnerilt 209 aktiivse partnerini, 
EIT Digitali partnerite arv on kasvanud 31-lt 115-ni, ning kogukonna InnoEnergy 
partnerite arv 27-lt 242-ni35. Partnerite hulgas on mitu Euroopa tippettevõtet, -üli -
kooli ja teadusasutust. Ettevõtted moodustavad teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade partneritest 56%, ülikoolid 19% ja teadusasutused 13% (vt  joonis 9 ).
90 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerlus on pakkunud uusi võimalusi 
innovatsiooniks (väitega nõustus 86% küsitlusele vastanutest), kelle hulgas oli 
ka tuntud suuri ettevõtteid. Nendega teevad koostööd prestiižsed kõrgkoolid ja 
teaduskeskused, linnad, piirkonnad ja vabaühendused. Teadmis- ja innovaatika -
kogukondade tegevusaladel aitab see kaasa Euroopa innovatsioonivaldkonna 
killustatuse vähendamisele. Ühelgi teisel ELi programmil ei ole sellist üleeuroopa -
list võrgustikku.
91 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid nõustuvad üldiselt väitega, et EIT 
abil on edukalt käivitatud mitu haridustegevust: ligi 75% küsimustikule vastanu -
test kinnitas, et teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerluse abil on loodud 
haridusprogramme, mille abil arendatakse uut tüüpi ettevõtluse ja töö alaseid 
oskusi (vt 12. selgitus ).
46 Tähelepanekud 
92 
Kõik intervjueeritud isikud ja pea 80% küsimustikule vastanutest nõustusid väite -
ga, et teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerlused on edendanud ettevõt -
likku ja loomingulise mõtlemise kultuuri. Seni ei ole aga veel hinnatud EIT mõju 
ettevõtete loomisele ega sellele, kas Euroopa riskivalmidus on tegelikult kasva -
nud. Ilma konteksti või võrdlusnäitajata ei ole näitaja „idufirmade arv või loodud 
ettevõtete arv” informatiivne.
93 
EIT peamiste tulemusnäitajate (põhinäitajad) alusel teatas kolm teadmis- ja inno -
vaatikakogukonda 2014. aastal kokku 90 idufirma loomisest, 400 äriidee inkubee -
rimisest, 52 uuest ja 19 parandatud tootest, teenusest või protsessist; lisaks ka  
126 teadmussiirde ja 159 teadmiste omandamise juhtumist. Tegu on väljundi -
põhiste näitajatega (vt punkt 54). Näiteks EIT Digitali kohta koostatud EIT hin -
damisaruandes märgitakse, et „innovatsioonitegevustega on saavutatud vähe 
konkreetseid tulemusi, st lähitulevikus turule jõudvaid tooteid”.
94 
2014. aastal saavutati hariduse valdkonnas erinevaid tulemusi. EIT märgistuse -
ga magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste arv kasvas aastatel 2014–2015 peaaegu 
tuhandeni, kuid kolmest teadmis- ja innovaatikakogukonnast kahe organiseeri -
tud magistri- ja doktoriõppeprogrammide üliõpilaste arv oli oodatust väiksem. 
Programmidesse vastu võetud üliõpilaste väljalangemise protsent on eriti kõrge. 
Pealegi, piisava järelevalve puudumisel tekitab teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade magistri- ja doktoriõppeprogrammidesse vastu võetud EList pärit üliõpi -
laste madal osakaal küsimuse Euroopa lisaväärtuse kohta36, sest ei ole teada, kas 
väljastpoolt ELi pärit üliõpilased jäävad ELi tööle või hakkavad tööle mõne ELi 
organisatsiooni heaks.
95 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade 2014. aasta aruannete EIT-poolse hindamise 
kohaselt tegid EIT Digital ja InnoEnergy teadmiste kolmnurga eri osaliste lõimimi -
sel esimese viie tegevusaasta jooksul üksnes mõõdukaid edusamme.36 Euroopa lisaväärtus on EIT 
poolt ELi või selle 
liikmesriikide jaoks loodav 
lisaväärtus. Tegu on täiendava 
ja Euroopa mõõdet omava 
lisaväärtusega, kuna 
liikmesriigid üksi ei oleks 
suutnud seda luua.
47 Tähelepanekud 
37 EIT juhatuse otsus 4/2015 – 
„Teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 
rahalise jätkusuutlikkuse 
põhimõtted”.Tulevik
Uus logo (2015)
96 
2015. aastal võttis EIT meetmeid paljude aruandes välja toodud puuduste kõrval -
damiseks. Meetmete mõju ei ole veel avaldunud.
Kasutusele võeti rahalise jätkusuutlikkuse põhimõtted
97 
2015. aastal võttis EIT vastu rahalise jätkusuutlikkuse põhimõtted37. Doku -
mendis esitletakse määratlused, rahastamispõhimõtted ning teadmis- ja 
innovaatikakogu kondade rahalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks pakutav 
motivatsioon.
98 
Pärast teadmis- ja innovaatikakogukondade 10-aastast tegutsemist hakatakse ko -
gukonnale antavat EIT rahalist toetust järk-järgult vähendama – kui alguses võis 
toetus moodustada kuni 100% EIT rahastatavate tegevuste kuludest, siis 15. te -
gutsemisaastaks väheneb see osakaal maksimaalselt 10%-ni. Pärast 15. aastat 
võib eelnevalt kindlaks määrata EIT poolt kogukonnale eraldatava rahastamise 
miinimummäära (vt joonis 11 ). Jätkusuutlikkuse põhimõtetes ei anta vastust küsi -
musele, kuidas teadmis- ja innovaatikakogukonnad kompenseerivad EIT antava 
rahastamise vähenemise. Jätkusuutlikkuse strateegiate väljatöötamist ja raken -
damist peetakse kogukondade ülesandeks. Üksikasjalikud strateegiad praegu 
aga veel puuduvad. 2015. aasta seisuga olid teadmis- ja innovaatikakogukonnad 
kirjeldatud valdkonnas vähe edusamme teinud ning EIT rahastamine moodustas 
endiselt peaaegu 90% instituudi rahastatud tegevuste kuludest.
48 Tähelepanekud 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste 
määratlus vaadati üle
99 
2015. aastal muutis EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tege -
vuste määratlust ja andis kogukondadele täiendavaid suuniseid. Instituut vaatas 
ka esimest korda üle ajavahemiku 2010–2014 täiendavad tegevused. Piiratud 
ulatusega ülevaade koosnes kahest osast: sõltumatute audiitorite poolt kogukon -
dade finantsaruannetes deklareeritud täiendavate tegevuste kulude kohta antud 
kontrollitõendid ning EIT projektijuhtidepoolne kontroll selle üle, kas EIT rahasta -
tavad tegevused ja kogukondade täiendavad tegevused on proportsioonis ning 
kas nende vahel valitseb selge seos.
100  
EIT avaldas ka uued suunised äriplaanide koostamiseks. Alates 2016. aasta 
toetuslepingutest kontrollitakse kogukondade täiendavaid tegevusi äriplaanide 
hindamise etapis, mis peaks tagama selge seose kavandatud EIT rahastatavate 
tegevuste ja täiendavate tegevuste vahel. Joonis 11EIT-poolse kaasrahastamismäära vähendamine
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.1. aasta 9. aasta 10. aasta 11. aasta 12. aasta 13. aasta 14. aasta 15. aastaHiljem?EIT maksimaalne 
kaasrahastamismäär60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%70%80%90%100%EIT kaasrahastamismäära järkjärguline vähenemine
49 Tähelepanekud 
Töötatakse välja sisuliselt olulisemad peamised 
tulemusnäitajad
101  
EIT kolmeaastase, 2015.–2017. aasta töökava kohaselt luuakse parem järeleval -
vesüsteem, mis „on suunatud tulemuste ja mõju saavutamisele”. 2015. aastal 
käivitas EIT protseduuri, mille abil töötatakse välja mõjupõhised peamised 
tulemusnäitajad, ja lõi teemaga tegelemiseks töörühma. Lisaks kavatsetakse 
välja töötada teadmiste kolmnurga lõimimise mõõtmiseks mõeldud peamised 
tulemusnäitajad.
EIT püüab kaasata rohkem riike
102  
Üks EIT lähtepõhimõte on seni olnud tehniline tipptase, mis annab eelise arene -
nud teadusuuringute ja innovatsiooni infrastruktuuriga liikmesriikidele. EIT on 
praeguseks mõistnud, et see on endaga kaasa toonud teadmis- ja innovaatika -
kogukondade partnerite koondumise vähestesse liikmesriikidesse (vt punkt 86), 
ning lõi piirkondlike innovatsioonikeskuste süsteemi, mille eesmärk on innovat -
siooni parem toetamine teatud piirkondades ja EIT toetuste ühtlasem jaotamine. 
Selleks eraldatakse alates 2016. aastast 10% EIT konkurentsipõhiselt jagatavast 
toetusest piirkondlike innovatsioonikavade toetamiseks ja peavoolustamiseks.
Arutlusel on uued partnerluse raamlepingud
103  
EIT raamistiku kohandamiseks programmi „Horisont 2020” tingimustele soovis 
instituut 2015. aastal allkirjastada teadmis- ja innovaatikakogukondade partne -
ritega uued partnerluse raamlepingud. Seejuures kohati suurt vastuseisu, mis 
puudutas käitumisjuhendiga sisse viidud uusi juhtimispõhimõtteid ja intellek -
tuaalomandiõiguse reegleid. Uute partnerluse raamlepingute allkirjastamine 
lükati seetõttu edasi.
50
 Järeldused  
ja soovitused
104  
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et hoolimata selgest vajadusest EIT järele, on 
instituudi üldist mõjusust vähendanud selle tegevuse keerukas raamistik ja juhti -
misprobleemid. Komisjoni ja EIT poolt 2015. aastal võetud meetmete (vt punktid 
96–103) mõju ei ole veel avaldunud. Järgnevad järeldused ja soovitused on asja -
kohased ning nende täitmist tuleb kontrollida.
Tegevusloogika
105  
EIT loomine 2008. aastal põhines ambitsioonikal ja murrangulisel ideel: innovat -
siooni edendamine teadmiste kolmnurga kolme külje ühendamise teel. Sellise 
vahendi loomiseks olid mõjuvad põhjused: hariduse, teaduse ja majanduse 
vahelised nõrgad sidemed, puuduv ettevõtluskultuur ning vähene edu Euroopa 
teadusuuringute tulemuste turule toomisel (vt punktid 19–23). EIT on ELi esimene 
algatus, mis hõlmab ELi tasandil kogu innovatsioonitsüklit alates laborist kuni 
lahenduste turule viimiseni; ning mis koondab enam kui 500 partnerit nii aka -
deemilistest, teadus- kui ka majandusringkondadest, võimaldades luua kriitilise 
massi, mis on vajalik ühiskonna ees seisvate oluliste probleemide lahendamiseks 
(vt punktid 89 ja 90).
Ülesehitus
106  
Kuigi EIT ülesehituse mõned aspektid on õnnestunud (vt punktid 65–68), ei ole 
mõnda olulist kontseptsiooni ja strateegilist elementi algusest peale küllaldaselt 
arvesse võetud (vt punktid 24–64). Kuna rahastamissumma arvutamisel võetakse 
arvesse EIT poolt rahastamata tegevusi, on rahastamismudel liiga keeruline. EIT 
sihiks seatud „suurt võimendavat mõju” ei ole veel ilmnenud.
51 Järeldused ja soovitused  
1. soovitus. Komisjon peaks tegema Euroopa Parlamendile 
ja nõukogule ettepaneku EIT õigusliku aluse muutmiseks, et 
töötada välja EIT uus rahastamismudel.
Teadmis- ja innovaatikakogukodade EIT poolt rahastamata tegevusi ei tohiks EIT 
antava toetuse arvutamisel arvesse võtta (EIT loomise aluseks olevas 2008. aasta 
algses õigusaktis oli see nii). Rahastamisele seatud 25% piirangu kõrvaldamine 
kergendaks suuresti teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritel lasuvat 
tegevus- ja finantsalase aruandluse koormat. Näitamaks seda, kui edukas on EIT 
olnud lisarahastamise kaasamisel, peaks mõõtma instituudi tegevuse võimenda -
vat mõju.
Soovituslik rakendamisaeg:  nii ruttu kui võimalik pärast 2017. aasta hindamist.
107  
Puudusi on instituudi peamistes tegevusprotsessides. EIT toetuse tingimused ei 
vasta teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite vajadustele: toetuse aasta -
põhine eraldamine ja toetuslepingute süstemaatiliselt hiline sõlmimine raskenda -
vad innovatsioonitegevuse sujuvat elluviimist, kuigi innovatsiooni edendamine 
ongi EIT eesmärk (vt punktid 41–50). EIT toetuste maksmise tsükkel on oluline 
takistus rahaliselt nõrgemate partnerite jaoks (nt VKEd), kellel puuduvad vahen -
did kulude rahastamiseks kuni EIT tehtava makse laekumiseni (vt punkt 59).
2. soovitus. EIT toetuslepingud a) peaksid hõlmama 
kalendriaastast pikemat ajavahemikku; ja b) olema 
allkirjastatud enne tegevuse alustamist.
Pikaajaline perspektiiv ei pakuks kogukondade partnereile üksnes paremat õigus -
likku ja rahalist kindlustunnet, vaid aitaks ka innovatsioonitegevust paremini kon -
solideerida (kooskõlas teadmis- ja innovaatikakogukondade vastu võetud mitme -
aastase strateegiaga). See kergendaks ka teadmis- ja innovaatikakogukondade 
partneritel lasuvat iga-aastase aruandluse koormat ning lihtsustaks partnerite 
tegevuse pikaajalisemat hindamist. Toetuslepingute õigeaegne allkirjastamine 
aitaks tagada teadmis- ja innovaatikakogukondade innovatsioonitegevuse õigus -
liku ja rahalise järjepidevuse ning väldiks praeguses olukorras töös ette tulevaid 
katkestusi.
Soovituslik rakendamisaeg:  toetusleping ajavahemikuks alates 1. jaanuarist 
2017.
52 Järeldused ja soovitused  
Rakendamine ja mõju
108  
Seitse aastat pärast EIT loomist ei ole instituut oma tegevuses Euroopa Komisjo -
nist veel täielikult iseseisvaks saanud. EIT ei ole aga see organisatsioon, milleks ta 
loodi (eesmärk oli avaldada suurt mõju, vt punktid 70 ja 71). Toetuste lõppmak -
sete arvutamisel ei võeta küllaldaselt arvesse teadmis- ning innovaatikakogu -
kondade tulemuslikkust (vt punkt 72). EIT on küll ELi algatuste hulgas ainulaadne 
vahend, ent järgib liiga rangelt ELi üldist teadusuuringute ja innovatsiooniraamis -
tikku (vt punkt 74). EIT-l on liiga vähe ressursse ja varem juhiti seda halvasti (vt 
punktid 80–84).
3. soovitus. EIT peaks oma tegevuse ümber korraldama nii, 
et sellel oleks mõju. Selleks peaks ta saavutama suurema 
iseseisvuse ja kasutama „Horisont 2020” õigusliku aluse 
pakutavat paindlikkust. Eelkõige peaks instituut vastu võtma 
teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite vajadustele 
vastavad eeskirjad. Teadmis- ja innovaatikakogukondade 
tulemuslikkuse pidevaks järelevalveks peaks EIT lahendama 
oma tööjõuprobleemid.
EIT-le tuleks võimalikult kiiresti anda tegevusautonoomia (Euroopa Komisjoni 
algse plaani kohaselt pidi see toimuma aastal 2010). EIT-le suurema autonoomia 
andmine saab üksnes suurendada instituudi eestvedamisvõimet, mis on selle toe -
tuskava õnnestumise üheks eeltingimuseks. Lisaks peaks EIT paremini vastama 
oma missioonile ja kehtestama endale reeglid, mis aitaksid tal muutuda instituu -
diks, mille eesmärk on mõju avaldada. Esmatähtis on täita vabad ametikohad ja 
luua stabiilsus tippjuhtkonna seas.
Soovituslik rakendamisaeg : 2016. aasta jooksul.
109  
EIT on panustanud teadmiste kolmnurga valdkondade lõimimisse ning eden -
danud ettevõtluskultuuri. Samas on raske hinnata EIT tegevuse tulemuslikkust 
alates selle algusest aastal 2010. Puuduvad usaldusväärsed ja asjakohased aru -
andlus- ja järelevalveprotsessid, ning nähtavat mõju on vähe (vt punktid 51–53). 
Teadmis- ja innovaatikakogukondade EIT poolt rahastatavate tegevuste valimine 
ei ole läbipaistev (vt punktid 87 ja 88).
53 Järeldused ja soovitused  
4. soovitus. EIT peaks välja töötama mõjul põhineva analüüsi. 
Lisaks peaks instituut optimeerima oma järelevalve- ja 
aruandlusprotsesse.
Kontrollikoda toetab EIT otsust vaadata 2015. aastal üle instituudi näitajad ja 
kehtestada uus peamiste tulemusnäitajate süsteem. See peaks keskenduma kõigi 
peamiste tulemusnäitajate mõjule, sest praegused protsessid ei võimalda EIT 
rahastatud tegevustega saavutatud tulemuste üksikasjalikku analüüsi. Eelkõige 
ei suudeta praegu näidata innovatsioonitegevuse mõju. Järelevalveprotsessi 
parandamiseks ja finantsanalüüsi täpsustamiseks (eelkõige VKEde ning teadmis- 
ja innovaatikakogukondade juhtimiskulude puhul) peaks EIT kaaluma kõigile 
kogukondadele kehtivate finantsaruandluse protsesside standardiseerimist.
Soovituslik rakendamisaeg:  2016. aasta jooksul.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 3. veebruari 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
54
 Lisad
Mitmel pool Euroopas paiknevad piirkondlikud ühispaiknemiskeskusedI lisa
Allikas : Eurostat.
55 Lisad II lisaEIT eesmärgid
EIT üldeesmärk on „aidata kaasa Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, 
tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonivõimet, et toime tulla Euroopa ühiskonna ees seisvate oluliste 
probleemidega. Sel eesmärgil edendab EIT kõrgeimal tasandil sünergiat ja koostööd kõrgharidus-, teadus- ja 
innovatsioonitegevuse vahel ning integreerib neid valdkondi, tugevdades muu hulgas ka ettevõtlust”1.
Programmi „Horisont 2020” õigusaktidega on seda üldist eesmärki täpsustatud ja seatud ajavahemikuks 2014–
2020 neli täpsemat eesmärki2:
 ο hariduse ja ettevõtluse lõimimine teadusuuringute ja innovatsiooniga;
 ο äriloogika ja tulemustele suunatud lähenemisviis;
 ο killustatusest jagusaamine pikaajalise integreeritud partnerluse abil;
 ο Euroopa peamise vara ehk üliandekate inimeste toetamine innovatsioonis.
Ülevaade EIT eesmärkidest on esitatud järgmisel joonisel .
Ülevaade EIT eesmärkidest
Teadmiste
kolmnurga lõimimineÜhenduste loomine
Kommertsialiseerimine
Partnerlus 
InimkapitalTeadusuuringud Innovatsioon HaridusÜldeesmärk Täpsemad eesmärgid 
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
1 Määruse (EL) nr 1292/2013 artikkel 3.
2 Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”.
56 Lisad 
EIT järgnevad alleesmärgid:
 ο EIT märgistuse väljatöötamine, selleks et kaasata teadmiste kolmnurga parimaid novaatoreid;
 ο teadmis- ja innovaatikakogukondade rahaline jätkusuutlikkus; 
 ο VKEde osalemise edendamine.
EIT eesmärk on ühendada kõige andekamad inimesed ja parimad ideed ülikoolidest, teadusasutustest ja era -
ettevõtetest, et saavutada kriitiline mass ning „tugevdada liidu ja selle liikmesriikide innovatsioonivõimet ning 
suurendada nende suutlikkust muuta teadusuuringute tulemused kõrge lisaväärtusega toodeteks ja teenus -
teks”3. EIT peaks suutma näidata, et see suurendamine on ka tõepoolest aset leidnud.
3 Nagu sätestatud otsuse 1312/2013/EL osas 1.1.II lisa
57 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
IV
EIT on võtnud meetmeid, et tegelda puudustega tõhususe vallas. EIT on tegevusraamistiku liigse keerukuse prob -
leemi lahendanud lihtsustamise töökonna, EIT järelevalve strateegia ja hea juhtimistava ning rahalise jätkusuut -
likkuse abil. Lisaks on EIT tugevdanud juhtimis-, haldus- ja valitsemisstruktuure.
VI a)
Era- ja avaliku sektori jõupingutuste koondamiseks innovatsiooni valdkonnas on üliolulised teadmis- ja innovaatika -
kogukonna täiendavad tegevused. Lisaks olemasolevatele struktuuridele ja võimetele mõõdetakse nende abil ka 
innovatsioonivõime arendamist.
Komisjon ja EIT tunnistavad, et teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavate tegevuste aruandlust ja järelevalvet 
tuleb täiendavalt analüüsida ja parandada. Et parandada viisi, kuidas teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavaid 
tegevusi kasutatakse EIT rahastamismudeli osana, korraldas EIT 2015. aastal läbivaatamise kinnitamaks, et ajavahe -
mikuks 2010–2014 vastu võetud summad on teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvate tegevustega 
proportsioonis ja nendega nõuetekohaselt seotud ning järgitud on reeglit rahastada maksimaalselt 25% teadmis- ja 
innovaatikakogukonna kogukulutustest. Peale selle anti 2015. aastal lisasuuniseid teadmis- ja innovaatikakogukonna 
lisaväärtust andvate ja täiendavate tegevuste vahelise seose tugevdamiseks.
Teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvad tegevused on EIT rahastatavad tegevused, mida viivad läbi part -
nerorganisatsioonid või vajaduse korral teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilised isikud, aidates kaasa haridusest, 
teadusuuringutest ja innovatsioonist koosneva teadmiste kolmnurga lõimimisele, sealhulgas teadmis- ja innovaatika -
kogukondade loomisele ning nendega seotud haldus- ja koordineerimistegevusele ja EIT üldeesmärkide saavutamisele.
VI b)
Teadmis- ja innovaatikakogukondade ning EIT vahelisi pikaajalisi suhteid reguleerib partnerluse raamleping ja lisaks 
sellele sõlmitakse toetuslepinguid, mis põhinevad suures osas programmi „Horisont 2020” näidisel. Teadmis- ja 
innovaatikakogukonna strateegiate ja tegevuste pikaajaliseks plaanimiseks ning hindamiseks on partnerluse raam -
lepingule lisatud teadmis- ja innovaatikakogukonna strateegiline tegevuskava. Selles dokumendis on esitatud tead -
mis- ja innovaatikakogukonna strateegia, eesmärgid, oodatav mõju ja partnerluse raamistiku alla kuuluvad tegevu -
sed koos mitmeaastase ärimudeli ja rahastamiskavaga turueesmärkide ja vahe-eesmärkide saavutamiseks. EIT jagab 
partnerluse raamlepingute egiidi all iga-aastaseid eritoetusi. Kuna toetusi antakse igal aastal, on vaja reageerida 
kiiresti muutuvale keskkonnale, kus innovatsioon leiab aset.
Peale selle näitavad paljude EIT tegevuste edu ja tulemused, mille abil on toetatud ettevõtlikke üliõpilasi, loodud 
idufirmasid ja arendatavaid äriideid, et EIT mudel sobib innovaatiliste tegevuste elluviimiseks. Lihtsustamise töö -
kond töötab eesmärkide saavutamise tõhususe suurendamise nimel ja on juba vastu võtnud mitu konkreetset 
meedet ning koostamisel on tegevuskava edasiseks lihtsustamiseks.
VI c)
Rahalise jätkusuutlikkuse saavutamine on EIT missiooni kõige keerulisem aspekt. Edusamme rahalise jätkusuut -
likkuse saavutamiseks on tehtud pärast seda, kui EIT võttis 2015. aasta märtsis vastu rahalise jätkusuutlikkuse 
põhimõtted. Kahel teadmis- ja innovaatikakogukonnal, mille kohta tehti otsus 2014. aastal, on märkimisväärsed 
oma  vahendid: üks neist suudab esimese tegevusaasta jooksul rahastada kõik teadmis- ja innovaatikakogukonna 
juriidilise isiku haldus- ja üldkulud. Vt vastus punktile 38.
Ärihuvi EIT teadmis- ja innovaatikakogukonna innovatsioonimudeli vastu on suur ja seda näitab asjaolu, et teadmis- 
ja innovaatikakogukondade partneritest moodustavad ettevõtted 56%. See loob tähelepanuväärse potentsiaali 
ettevõtete suuremaks kaasamiseks teadmis- ja innovaatikakogukondadesse, nagu on üksikasjalikult esitatud vastus -
tes punktidele 56–58.
Komisjoni vastus 58
EIT asutamismääruse kohaselt peaks EIT toimima peamiselt kõrgkoolide, teadusasutuste, ettevõtete ja muude sidus -
rühmade tippsaavutustele orienteeritud autonoomsete partnerluste kaudu. Tipptaseme põhimõttest lähtumine 
tähendab teataval määral keskendumist suure innovatsioonivõimega riikidele. Sellegipoolest on EIT käivitanud 
jõulisi algatusi, et EIT toetus oleks EIT piirkondliku innovatsioonikava kaudu kättesaadav rohkematele abisaaja -
riikidele. EIT andis 2015. aastal välja uued piirkondliku innovatsioonikava suunised, mida rakendatakse teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 2016. aasta äriplaanides ja mis tagab laiema osalemise. Lisaks näitab viimaste kuude 
jooksul toimunud teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite arvu suurenemine rohkem kui 800 partnerini ja uute 
ühispaiknemiskeskuste avamine kõikjal Euroopas, et rahastamine ei piirdu enam vaid mõne riigi või partneriga.
VI d)
EIT hindab teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkust põhjalikult. EIT analüüsib igal aastal teadmis- ja 
innovaatikakogukonna äriplaani rakendamist, kasutades kvantitatiivseid tulemusnäitajaid ja kvalitatiivseid läbi -
vaatamisi, mille viivad läbi väliseksperdid ja EIT personal. Laiemas plaanis viib EIT läbi ka kohapealset järelevalvet 
ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse temaatilist läbivaatamist. Ühendatult annavad need vahendid 
teadmis- ja innovaatikakogukonna tulemuslikkusest väga informatiivse pildi.
EIT juhatus võttis 3. detsembril 2015. aastal vastu laiaulatusliku järelevalve strateegia, millega mõõdetakse tulemusi 
ja mõju.
VII
EIT põhimõte on leida tasakaal mõjust lähtuva instituudi ja ühenduse vahendite vastutustundliku jagaja vahel. EIT 
ei saa rahastamist pakkuda ilma tagatisteta ega rahastada ebatõhusat tegevust. EIT on pidevalt täiustanud teadmis- 
ja innovaatikakogukondade tulemuslikkuse kontrollimist. EIT lükkas hiljuti tulemuslikkuse hindamise põhjal tagasi 
ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna 1,5  miljonit  eurot ületavad tegevuskulud. EIT on oma mõjuhinnangut veelgi 
edasi arendanud: EIT juhatuse viimases kevadises teadmis- ja innovaatikakogukondade läbivaatamises keskenduti 
mõjule; peamise tulemusnäitaja läbivaatamise eesmärk on mõju suurendamine; rahalise jätkusuutlikkuse põhimõ -
tete vastuvõtmine ja käimasolev rahastatavate tegevuste teostatavusuuring näitavad, et EIT on jätkuvalt keskendu -
nud teadmis- ja innovaatikakogukonna mõjudele ning tulemustele (vt vastused punktidele 71–73).
VIII
Komisjon ja EIT on kindlad, et 2015. aastal võetud meetmed, sealhulgas punktides 97–105 esitatud meetmed, käsitle -
vad kontrollikoja tuvastatud põhiprobleeme.
IX 1)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega.
IX 2) a)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega osaliselt ja uurivad, mil määral saab mitmeaastasust veelgi laiendada.
IX 2) b)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega.
Komisjoni vastus 59
IX 3)
EIT ja komisjon nõustuvad käesoleva soovitusega.
IX 4)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega. EIT jätkab keskendumist avaldatavale mõjule, millega alustati juba 
2015. aastal.
Sissejuhatus
2. selgitus – Innovatsiooni määratlus
EIT on alates asutamisest 2008. aastal (määrus (EÜ) 294/2008) tegutsenud innovatsiooni määratluse kohaselt, mis 
hõlmab uute turgude ja ühiskonnale väärtuse loomist. OECD on käesolevas dokumendis kasutatud määratlust uuen -
danud, et see kajastaks 2010. ja 2015. innovatsioonistrateegiates1 esitatud innovatsiooni laiemat mõistet.
EIT missioon ja seega ka instituudi eesmärgid tuginevad innovatsiooni määratlusel, mis hõlmab ühiskondlikke 
eesmärke.
Tähelepanekud
25
EIT määramine hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (mis osaleb täiel määral programmis „Horisont 2020” Marie 
Skłodowska-Curie meetme kaudu) põhivastutuse alla oli tõesti hea viis tagada, et kõrgharidussektor oleks teadmiste 
kolmnurga lõimimisel hästi esindatud, kuna see on EIT seisukohast oluline. Peamine mehhanism selle tagamiseks on 
EIT juhatus, kus on alati tagatud kolmnurga eri külgede tasakaalustatud osalemine. Komisjon (hariduse ja kultuuri 
peadirektoraat) võtab vajalikud meetmed, et tagada tõhus koordineerimine komisjoni asjaomaste talituste vahel.
1 OECD 2015. aasta innovatsioonistrateegia, punkt 15, http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „See on valdkond, 
mis hõlmab rohkemat kui teadus ja tehnoloogia, kaasates investeeringuid teadmistepõhistesse varadesse ka muudel aladel kui teadus- ja 
arendustegevus. Üha olulisem on sotsiaalne ja organisatsiooniline innovatsioon, sealhulgas uued ärimudelid, mis täiendavad tehnoloogilist 
innovatsiooni.”  
 
OECD 2010. aasta innovatsioonistrateegia, lk 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : 
„Seega hõlmab innovatsioon määratluse kohaselt ilmselgelt palju laiemat valdkonda kui teadus- ja arendustegevus ning seda mõjutavad mitu 
tegurit, millest mõnele võib mõju avaldada poliitika. Innovatsioon võib toimuda kõigis majandussektorites, sealhulgas ka valitsemissektori 
teenuste hulgas, nagu tervishoid ja haridus.”  
 
Programmi „Horisont 2020” viide: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Komisjoni vastus 60
26
Hariduse ja kultuuri peadirektoraat tagab komisjoni eri talituste koordineerimise ning see toimub teadmis- ja 
innovaatikakogukondade ja EIT ning asjaomaste komisjoni talituste otsese suhtluse vormis. Hariduse ja kultuuri 
peadirektoraat on välja töötanud mitu viisi, kuidas sellist suhtlust alates tegevustasandist kuni strateegilise tasan -
dini hõlbustada. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat korraldab igal aastal ühepäevase õpikodadega konverentsi, kus 
teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning EIT kohtuvad komisjoni eri peadirektoraatide talitustega. Vajaduse korral 
korraldatakse koostöö hõlbustamiseks ka mitteametlikke ad hoc  kohtumisi EIT ja komisjoni talituste või teadmis- ja 
innovaatikakogukondade ja komisjoni talituste vahel. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat koordineerib ka talituste -
vahelisi konsultatsioone enne kõiki peadirektoraate ametlikult hõlmava kolmeaastase tööprogrammi vastuvõtmist. 
Kõik asjaomased komisjoni talitused osalevad EIT vahehindamise koostamiseks talitustevahelises juhtrühmas.
EIT suhtleb komisjoni talitustega ka regulaarselt ja otse, eriti just teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi 
ning siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga. EIT suhtleb teadusuuringute ja innovatsiooni pea -
direktoraadiga otse näiteks seoses järgmise teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursiga või programmi „Horisont 
2020” IT-vahendite kättesaadavusega. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat toetab aastakoosoleku raames korraldata -
vaid EIT ja talituste kahepoolseid kohtumisi, et koordineerida aasta jooksul konkreetsete algatuste raames tehtavat 
tööd.
2015. aastal on hariduse ja kultuuri peadirektoraadi, EIT ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi vahel loo -
dud olulised kontaktid seoses EIT piirkondliku innovatsioonikava ja aruka spetsialiseerumise strateegiatega.
27
EIT innovatsioonimudeli jaoks on olulised mõlemat tüüpi tegevused: mudel kajastab eesmärki luua lisaks olemas -
olevatele struktuuridele ja võimetele (täiendavad tegevused) innovatsiooni (EIT rahastatud tegevused). Komisjon 
ja EIT on arvamusel, et teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvad tegevused ja täiendavad tegevused 
moodustavad ühtse innovatsioonitegevuste kogumi.
29
Teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavate tegevuste põhimõte ei olnud algselt piisavalt põhjalikult määratle -
tud, aga seda on aja jooksul parandatud (vt ka punktid 100 ja 101).
Kontrollikoja tuvastatud nõrka seost EIT rahastatud tegevuste ja täiendavate tegevuste vahel on tunnistatud ning 
EIT tegi 2015. aasta esimeses pooles muudatused, mis parandavad selle seose kontrollimist äriplaani koostamise 
etapis.
31
EIT on märkimisväärselt parandanud seost EIT rahastatud tegevuste ning teadmis- ja innovaatikakogukondade 
täiendavate tegevuste vahel. Nende kahe tegevuse vahelise proportsionaalsuse põhimõte toodi esimest korda 
sisse 2015. aasta äriplaanis ja toetuslepingutes. Seda seost parandatakse 2016. aastal veelgi: EIT vaatab teadmis- ja 
innovaatikakogukondade täiendavad tegevused üle teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide iga-aastase 
hindamise käigus. Nende muudatuste tulemusi on näha 2016. aastal.
EIT arvestab ka iga konkreetse täiendava tegevuse tulemusi ja väljundeid. Kui tulemus on hea, võidakse heaks kiita 
teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendava tegevuse suhteliselt suured kulud. Teadmis- ja innovaatikakogukonna 
täiendava tegevuse kulud peavad olema proportsioonis EIT rahastatud tegevuse kuluga ja/või oodatava mõjuga 
ning seega võidakse teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendava tegevuse suhteliselt suured kulud heaks kiita 
juhul, kui tegevus avaldab märkimisväärset mõju teadmis- ja innovaatikakogukonna arengule.
Komisjoni vastus 61
32
EIT parandab EIT rahastatud tegevuste ning teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste seoste 
kontrollimist programmi koostamise etapis ehk äriplaanide hindamisel alates 2016. aasta äriplaanide hindamise 
tsüklist. Seega ei saa teadmis- ja innovaatikakogukonnad kavandatud täiendavaid tegevusi aruandluse etapis ilma 
EIT heakskiiduta asendada ja seeläbi kaob ka ebakindlus, kas teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavad tegevu -
sed kiidetakse aruandluse etapis heaks.
3. selgitus – Näide teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavast tegevusest, mille 
seos EIT rahastatud tegevusega ei ole selge
Täiendavad tegevused aitavad teadmis- ja innovaatikakogukonna eesmärke saavutada kahel moel. Need võivad 
tugineda EIT rahastatud tegevustele või moodustada aluse, mille põhjal EIT saab innovatsiooni täiendavalt rahas -
tada. Teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavate tegevuste kasutamine pelgalt rahastamisvahendina on liiga 
kitsarinnaline suhtumine innovatsiooni.
Peale selle on EIT osana iga-aastase äriplaani suunistest täiendanud teadmis- ja innovaatikakogukondadele mõel -
dud suuniseid täiendavate tegevuste kohta.
33
Innovatsioon ei toimu isolatsioonis ja selle jaoks on vaja täiendavaid tegevusi ning võrgustikke, kuhu integreeri -
takse EIT rahastatud tegevused.
Komisjon ja EIT nõustuvad aga, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata täiendavate tegevuste määratlusele ning EIT 
rahastusest tuleneva finantsvõimenduse täpsemale mõõtmisele. Seega kiidavad komisjon ja EIT kontrollikoja soovi -
tused heaks. EIT on selle tulemusena juba vastavas suunas tegutsema hakanud.
35
Teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavad tegevused, mis annavad teadmised uute lisaväärtust andvate tege -
vuste jaoks, on loogiliselt võttes alati tagasiulatuvad, sest kõnealused teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavad 
tegevused lõpetatakse enne EIT rahastatud tegevuste algust.
Mõned teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavad tegevused ei ole määratluse kohaselt täiendava iseloomuga. 
Selle asemel moodustavad need aluse EIT rahastatud tegevustele. EIT rahastatud tegevused võivad protsessi hili -
semas järgus luua täiendava võimenduse, kui nende käigus luuakse tooteid, protsesse või teenuseid, mis tekitavad 
tulu. Kui teadmis- ja innovaatikakogukonna algne täiendav tegevus ei oleks aset leidnud, ei oleks jõutud ka sellel 
tegevusel tugineva EIT rahastatud tegevuse tulemusteni. Seetõttu on tagasiulatuva mõjuga teadmis- ja innovaatika -
kogukonna täiendavad tegevused EIT innovatsioonimudeli jaoks vajalikud.
Samas tunnistavad komisjon ja EIT, et selliseid teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendavaid tegevusi ei saa EIT 
rahastatud tegevuste finantsvõimenduse arvutamisel otseselt arvesse võtta.
Nagu eespool kirjeldatud, on täiendavad tegevused innovatsioonisüsteemide tõhusaks toimimiseks hädavajalikud 
ja need on vastavuses mitmeaastase perspektiiviga.
Komisjoni vastus 62
4. selgitus – Finantsvõimendus ei saa põhineda tagasiulatuval tegevusel
Täiendavad tegevused on vajalikud EIT rahastatud tegevustele aluse panemiseks või nende täiendamiseks. Kõiki 
täiendavaid tegevusi ei saa pidada võimenduse andjateks ja võimenduse mõõtmiseks on vaja määratlusi täiustada.
37
Täiendavate tegevuste mitterahalised või rahalised sissemaksed on toimivate innovatsioonisüsteemide jaoks 
hädavajalikud.
5. selgitus – Näide teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendava tegevuse 
mittetäiendavast iseloomust
Uute üliõpilaste kaasamine ei tähenda alati suuremaid kulusid, kui arvestada õpetajate aega õppetöös osalemiseks,  
laboriseadmeid (eriti kursustel, kus on suur osakaal praktilisel poolel), praktikate haldamist ettevõtetes (mis tähen -
dab iga üliõpilasega eraldi tegelemist) ja ülikooli teenuste kasutamist. Seetõttu on EIT poolt mitterahastatud üliõpi -
lastele tehtud kulud õigustatult määratletud teadmis- ja innovaatikakogukonna täiendava tegevuse kuludena EIT 
rahastatud kursuse puhul.
38
Rahalist jätkusuutlikkust ei tohi mõista EIT-poolse teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamise täieliku lõp -
pemisena, vaid EIT rahastamine väheneb „eelnevalt määratud miinimumtasemeni,”  mis on kindlaks määratud 
5. märtsil 2015. aastal EIT juhatuse vastu võetud „Teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse 
põhimõtetes” .
Seni ei ole veel tõestatud, et 15 aastat ei ole rahalise jätkusuutlikkuse strateegia väljatöötamiseks ja edukaks raken -
damiseks piisav.
EIT sihtasutus asutati eesmärgiga toimida teisel tasandil ja teise eesmärgiga kui teadmis- ja innovaatikakogukonnad. 
Teadmis- ja innovaatikakogukonnad kaasavad ning kindlustavad kapitali eesmärgiga tagada investeeringute tasu -
vus ja nad võivad oma tegevustest tulu saada, mis ei ole kunagi olnud EIT sihtasutuse eesmärk.
39
Kuigi tunnistatakse, et rahalise jätkusuutlikkuse saavutamine ei ole kerge, on hinnanguid liiga vara anda. OECD 
rõhutab 2015. aasta innovatsioonistrateegias, et innovatsiooni investeeringute tasuvuse mõõtmisel tuleb arvestada 
pikaajalise perspektiiviga. Seega ei ole teadmis- ja innovaatikakogukondade esimese viie aasta tegevuse andmed 
piisavad, et teha järeldusi pikaajalise rahalise jätkusuutlikkuse kohta.
EIT on selles vallas rohkem pingutanud. EIT töötab praegu teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuut -
likkuse põhimõtetega kooskõlas välja aruandevormi teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse 
aruandluse kohta, mis lisatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade kasumi õige aruandluse tagamiseks aruand -
luse suunistesse. 2016. aasta äriplaanid ja EIT ekspertide hinnangud nende kohta näitavad juba märkimisväärseid 
edusamme. Kõik teadmis- ja innovaatikakogukonnad on selle määranud prioriteetseks eesmärgiks ja tegevused 
vaadatakse tulu teenimise seisukohast läbi. Näiteks rahastab üks uutest teadmis- ja innovaatikakogukondadest  
haldus- ja üldkulusid täielikult omavahenditest, mis on hea alguspunkt rahalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks.
Komisjoni vastus 63
Teadmis- ja innovaatikakogukondade edusamme rahalise jätkusuutlikkuse saavutamise suunas hinnatakse 2016. aastal 
pärast esimeste aruannete kättesaamist. EIT vaatab teadmis- ja innovaatikakogukondade edusammud rahalise jätkusuut -
likkuse põhimõtetega kooskõlas põhjalikumalt üle 7 aasta pärast. EIT on moodustanud ka töörühma, palganud eksperdi 
ja käivitanud algatusi, et toetada teadmis- ja innovaatikakogukondade püüdlusi rahalise jätkusuutlikkuse poole.
Kõigil ülalmainitud põhjustel on teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalist jätkusuutlikkust 10 aasta jooksul liiga 
vara hinnata.
42
Äriplaanide muutmine rakendamise ajal on tavaline protsess, mis tagab märkimisväärse paindlikkuse innovatsiooni -
projektide kaasamiseks ka toetuslepingute kestuse viimaste kuude jooksul. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad 
on seda võimalust ajavahemikul 2010–2014 laialdaselt kasutanud. 2014. aastal kiitis EIT heaks viis muudatust, mis 
hõlmasid uusi teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevusi.
Teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaanide koostamise 2014. aasta suunised võimaldasid teadmis- ja innovaatika -
kogukondadel lisada äriplaani lisaväärtust andvad tegevused, mis moodustasid eelarvest kuni 15% ja mis ei olnud 
täpselt määratletud. Analoogset lähenemist kasutatakse ka 2015. aastal, mille kohaselt peab äriplaan hõlmama uute 
tegevuste valimisprotsessi kirjeldust ja tegevuste täpne kirjeldus esitatakse siis, kui üksikasjad on selged.
Peale selle on teadmis- ja innovaatikakogukondadel võimalus ilma EIT heakskiiduta kanda sama eelarverubriigi pii -
resse jäävate tegevuste vahel üle 100% eelarvest ja kuni 20% eelarvest eri eelarverubriikidesse kuuluvate tegevuste 
puhul. See säte on oluliselt paindlikum ja kasulikum kui muudes ELi programmides ning näitab järjekordselt, et välja 
on töötatud spetsiaalsed mehhanismid kiiresti reageerivas keskkonnas toimuvate muudatuste toetamiseks, mis 
vastab innovatsiooniprojektide vajadustele.
43
EIT aastaeelarve oleneb ELi aastaeelarve heakskiitmise käigus eraldatud summast, mis selgub tavaliselt aasta N–1 det -
sembris. EIT eelarvelised kohustused ei saa olla suuremad kui ELi eelarves heaks kiidetud rahalised vahendid. Seetõttu 
allkirjastab EIT igal aastal teadmis- ja innovaatikakogukondadega toetuslepingud. Sellegipoolest uuritakse eelkõige 
lihtsustamise töökonna abil lisameetmeid, mille eesmärk on võtta arvesse mõne tegevuse mitmeaastast mõõdet.
44
EIT konkurentsipõhiselt jagatava rahastamise lähenemisviis põhineb tulemuspõhisel eelarvestamisel, mis on loo -
mult ebakindel ja tunnustab tippsaavutusi ning mõju avaldamist. Pikaajalise kindlustatud rahastamise pakkumine 
võib tulemustel ja mõjul põhinevale lähenemisviisile kahjulikult mõjuda.
Peale selle näitavad ka punktide 41 ja 44 vastused, et teadmis- ja innovaatikakogukondade kasutuses on vahendeid 
rahastamise lühiajaliste kõikumiste vastu kindlustamiseks. Nende hulka kuuluvad üldised finantsturgude vahendid 
ja paindlikult ülesehitatud äriplaanid.
6. selgitus – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)2 ja selle mõju EIT 
eelarvele
Teine lõik: kuigi teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamist on 2016. aastal tõesti vähendatud, on see sellegipoo -
lest piisav kolme väljakujunenud teadmis- ja innovaatikakogukonna mahuka äriplaani käigushoidmiseks ja kahe äsja asu -
tatud teadmis- ja innovaatikakogukonna kiireks kasvuks. 2016. aastal eraldati kolmele väljakujunenud teadmis- ja inno -
vaatikakogukonnale üle 233  miljoni  euro ja 41  miljonit  eurot eraldati kahele uuele teadmis- ja innovaatikakogukonnale.
2 Arvamus nr 4/2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning 
millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013.
Komisjoni vastus 64
45
Iga-aastaste toetuslepingute sobimatuse kohta esitatud argumendid peaksid olema tasakaalus, arvestades EIT alga -
tusi aastaste ja mitmeaastaste perspektiivide kombineerimiseks. Oluline on tähele panna, et mitmeaastase perspek -
tiiviga arvestatakse iga-aastase konkurentsipõhise rahastamise raamistikus. Teadmis- ja innovaatikakogukondade 
iga-aastaseks rahastamiseks on peale konkurentsipõhise rahastamise mõeldud ka toetusvahendid. Toetusvahendid 
jagatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel võrdselt ja see tagab kindlustustunde rahastamise suhtes. 
Peale selle tuleb tähele panna, et partnerluse raamleping loob õigusliku aluse ja paneb EIT-le kohustuse teadmis- 
ja innovaatikakogukondasid pika ajavahemiku vältel toetada. Nagu eespool mainitud, on aastasel toetuste tsüklil 
sisseehitatud paindlikkus, mis võimaldab aasta jooksul uuenduslikke projekte lõpetada ja lisada, seega ei takista 
aastane tsükkel eraldiseisvate tegevuste paindlikkust, vaid annab üldise planeerimisraamistiku.
46
Haridus on üks EIT tegevuse peamisi tugisambaid. EIT hoolitseb spetsiaalselt selle eest, et haridusprogrammid 
oleks piisavalt rahastatud. Tagatud toetusvahendid moodustavad märkimisväärse osa iga teadmis- ja innovaatika -
kogukonna eelarvest, mis vähendab ebakindlust mitmeaastaste prioriteetsete tegevuste suhtes, nagu seda on 
haridusprogrammid.
47
Toetusvahendite pakkumine vähendab katkemise riski suure osa puhul programmist.
Vt komisjoni ja EIT vastus punktidele 41 ja 44.
48
Toetusvahendite märkimisväärne osa EIT rahastamismudelis tagab teatava kindlustunde pikaajaliste plaanide 
tegemisel.
Vt komisjoni ja EIT vastus punktidele 41 ja 44.
49
Kuna EIT eelarve kinnitatakse aastaks ja ELi eelarvet ei võeta tavaliselt vastu enne detsembri keskpaika, ei saa kõne -
aluse aasta toetuslepingutele alla kirjutada enne kõnealuse aasta 1. jaanuari. Sellele probleemile pööras Euroopa 
Kontrollikoda esimest korda tähelepanu 2011. eelarveaasta eriaruandes ja EIT esitas sellele omapoolsed kommen -
taarid. EIT on võtnud endale kohustuse vähendada ajalist vahet teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanides 
määratletud tegevuse alguskuupäeva ja toetuslepingute sõlmimise kuupäeva vahel. Selle tulemusel sõlmiti kolme 
teadmis- ja innovaatikakogukonna 2013. ja 2014. aasta toetuslepingud vastavalt 2013. ja 2014. aasta veebruaris.
2015. aasta puhul oli tegemist erandiga, sest teadmis- ja innovaatikakogukonnad küsisid uue partnerluse raam -
lepingu taotlemiseks pikendust, et täiendavalt selgitada EIT, teadmis- ja innovaatikakogukondade ning Euroopa 
Komisjoniga seotud teatud sätete mõjusid programmi „Horisont 2020” eeskirjadega vastavusse viimise kontekstis. 
Kuna see tekitas vajaduse õigusalaste konsultatsioonide järele, võttis komisjonil uute toetuslepingute eelnev heaks -
kiitmine rohkem aega kui tavaliselt. EIT eeldab, et alates 2016. aastast sõlmitakse toetuslepingud jälle õigeaegselt, 
kui uued partnerluse raamlepingud on juba sõlmitud, mis tähendab, et 2015. aasta hiline lepingute sõlmimine jääb 
ühekordseks juhtumiks.
Komisjoni vastus 65
50
Kuigi see on olnud 2015. aastani tavaline, saaksid teadmis- ja innovaatikakogukonnad teatavatel tingimustel, nagu 
eelnevate ettemaksete kasutamine ja teatav vahearuannete esitamise kohustus, taotleda täiendavaid ettemakseid.
Kuigi EIT tahaks teadmis- ja innovaatikakogukondadele teha sularahapositsiooni haldamiseks ettemakseid kuni 70% 
ulatuses määratud toetusest, tuleb tähele panna, et ettemaksete summa oleneb maksete assigneeringute kättesaa -
davusest, mis ei ole EIT kontrolli all. 2016. aasta toetuslepingute ettemaksed jäävad eeldatavasti 60% juurde.
Teadmis- ja innovaatikakogukondadel on võimsate, tugevaid tööstuspartnereid ja ülikoole hõlmavate innovatsiooni -
võrgustikena võimalus rahavoo probleeme lahendada näiteks pangalaenuga, nagu mõned teadmis- ja innovaatika -
kogukonnad on juba teinud. See võimaldab neil suurendada partnerite või abisaajate (nt üliõpilased või idufirmad) 
ettemaksete määrasid juhtudel, kus rahavoog võiks muidu probleemi tekitada.
51
EIT juhatus võttis 3. detsembril 2015. aastal vastu EIT järelevalve strateegia, mis mõõdab andmeid EIT mõju kohta 
programmile „Horisont 2020”, kasutades EIT enda ning teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevusi ja tulemusi. 
Peale selle panustab EIT aktiivselt programmi „Horisont 2020” 2014. aasta iga-aastase järelevalve aruande koosta -
misse ja neil on aruandes oma jaotis.
52
Peamiste tulemusnäitajate varasemad muudatused tehti nende mõiste/tähenduse täpsustamiseks, et tagada võrd -
sed tingimused eri teadmis- ja innovaatikakogukondadele ning reageerida teadmis- ja innovaatikakogukondade 
pidevale arengule. Muudatused tehti pärast teadmis- ja innovaatikakogukondadega konsulteerimist, et muu hulgas 
käsitleda erinevusi teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusalade ja laiema keskkonna vahel.
Peamistes tulemusnäitajates aja jooksul toimunud muudatused käsitlevad seega otseselt punktis 52 esitatud 
järeldust.
53
EIT viib läbi ulatuslikud analüüsid, et võrrelda teadmis- ja innovaatikakogukondasid mitme aspekti alusel, mitte 
ainult peamiste tulemusnäitajate põhjal. Teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide rakendamist hinnatakse 
nii kvantitatiivsete tulemusnäitajate kui ka kvalitatiivsete läbivaatamiste põhjal, mille viivad läbi väliseksperdid ja EIT 
personal. Laiemas plaanis viib EIT läbi ka kohapealset järelevalvet ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tege -
vuse temaatilist läbivaatamist. Ühendatult annavad need vahendid teadmis- ja innovaatikakogukondade erinevus -
test väga informatiivse pildi.
54
EIT tunnistab, et väljundeid ja mõju saab mõõta ainult kombineeritud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate 
abil. Seda käsitletakse põhjalikult EIT järelevalve strateegias, mille EIT juhatus võttis vastu 2015. aasta detsembris, ja 
peamiste tulemusnäitajate abil, mida kirjeldatakse punktis 102.
Komisjoni vastus 66
55
Ärikogukonnad on teadmis- ja innovaatikakogukondade juhtimises hästi esindatud ning neil on juhtiv roll teadmis- 
ja innovaatikakogukondade strateegiate koostamises. Teadmis- ja innovaatikakogukondade juhatuses esindatud 
vastavate tööstusvaldkondade esindajate mittetäielik nimekiri on järgmine:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson
– Teadmis- ja innovaatikakogukond Climate: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, 
Velux A/S
– Teadmis- ja innovaatikakogukond InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva 
SA
56
EIT toetuste kaudu rahastamise tase ei ole piisav näitaja, et mõõta osalust teadmis- ja innovaatikakogukondades. 
Näiteks on kõrgharidusele eraldatav toetus mõeldud rohkem ettevõtlusele suunatud õppekavade ja ülikooli lõpe -
tavate ettevõtlike üliõpilaste toetamiseks, millest on ettevõtetel otseselt kasu. Osaluse näitaja peaks arvestama 
partnerite arvuga, sest see on teadmis- ja innovaatikakogukonna atraktiivsuse otsene näitaja, ja toetatud tegevuste 
olemusega, mitte toetust rakendava asutuse liigiga.
57
EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärk on tegelda ülikoolide ja ettevõtete koostöö madala taseme 
probleemiga, mis hõlmab kogu ELi. Seetõttu ongi ärikogukonnad teadmis- ja innovaatikakogukondade juhtimises 
hästi esindatud ning neil on juhtiv roll teadmis- ja innovaatikakogukondade strateegiate koostamises. Sellegipoo -
lest eeldati, et algselt tekib probleeme ülikoolide ja ettevõtete koostöö soovitud taseme saavutamisel. Sellega tege -
lemiseks on EIT muutnud äriplaanide suuniseid ning andnud teadmis- ja innovaatikakogukondadele strateegilisi 
soovitusi. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad on muutnud ka sise-eeskirju ning menetlusi.
EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade edusammud selles valdkonnas näitavad, et teadmis- ja innovaatika -
kogukondade mudel sobib ülikoolide, uurimisasutuste ja ettevõtete vahelise pikaajalise koostöö arendamiseks ning 
komisjon on veendunud, et tulemused paranevad ka tulevikus.
58
Kuigi EIT ei ole kindlaks määranud, kui suur osa eelarvest peaks olema mõeldud VKEdele, on sellegipoolest paigas 
kvantifitseeritud eesmärgid VKEde loomiseks. EIT loodud VKEdest idufirmad kuuluvad EIT peamiste tulemusnäita -
jate alla ja seega on need väga soodustatud. 2014. aastal teatasid kolm esimese laine teadmis- ja innovaatikakogu -
konda, et loodud on 90 uut idufirmat, mis kõik liigituvad komisjoni soovituse (K(2003) 1422) määratluse kohaselt 
VKEdeks. Peale selle toetati alltoetuste või teadmis- ja innovaatikakogukondade ettevõtluse edendamise teenuste 
pakkumise abil paljusid olemasolevaid väikeettevõtteid.
Komisjoni vastus 67
59
EIT on saavutanud märkimisväärseid tulemusi VKEde osaluse edendamisel ja toetamisel innovatsiooniga seotud 
tegevustes.
Mitu EIT tegevust on spetsiaalselt VKEdele suunatud. VKEdele rahalise stiimul andmiseks oli EIT-l ajavahemikul 
2010–2013 isegi konkreetne erand ELi finantsmäärusest, mis võimaldas VKEdel teadmis- ja innovaatikakogukondade 
partneritena taotleda lisaks otsestele kuludele toetust 40%-le kaudsetest kuludest, võrreldes mitte-VKEdest ette -
võtetele lubatud 20%-ga.
Olemasolevate VKEde sihttoetuste suhtes tagab partnerlus teadmis- ja innovaatikakogukonnaga tugeva võrgustiku, 
kus toetust saada. Märkimisväärse innovatsioonipotentsiaaliga olemasolevad VKEd on seega parimas positsioonis, 
et luua partnerlust teadmis- ja innovaatikakogukonnaga ja EIT pakutavat toetust täielikult kasutada. Selle tulemusel 
on üha rohkem VKEsid nii teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid kui ka teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade alltoetuste saajad ning ettevõtete loomise ja edendamise teenuste kasutajad.
60
Kuna teadmis- ja innovaatikakogukonnad üritavad saavutada rahalist jätkusuutlikkust ning saavad peale EIT toe -
tuste kasutada ka rahastamisvahendeid (nt pangalaenud) ja teisi sissetulekuallikaid, suudavad nad tagada, et 
maksed VKEdele tehakse õigeaegselt, sõltumata EIT rahastuse saamisest. EIT ei saa teadmis- ja innovaatikakogu -
kondadele ette kirjutada maksetingimusi, mida viimased oma lepingulistele partneritele pakuvad, sest teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad on selles osas autonoomsed. Kuna VKEde toetusmaksete suurus on seoses programmi kui 
terviku suurusega piiratud, saavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad VKEde ettemakseid rahavoo asjakohase hal -
damisega suurendada (lisanäiteid teadmis- ja innovaatikakogukonna rahastamise paindlikkuse kohta leiab komis -
joni ja EIT vastustest punktidele 41 ja 44).
61
EIT kogub süsteemselt teavet uute teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite kohta, kui nad ühinevad tead -
mis- ja innovaatikakogukondadega. Seega on EIT-l ajakohastatud teave teadmis- ja innovaatikakogukonna VKEdest 
partnerite kohta.
Peale selle on teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse esimeste aastate jooksul ülekaalus suured organisatsioo -
nid, sest neil on võimekus valmistada ette põhjalik strateegiline tegevuskava ja võiduprojekt, mis valitakse algselt 
teadmis- ja innovaatikakogukonnaks. VKEd liituvad teadmis- ja innovaatikakogukondadega tavaliselt hiljem, kui nad 
saavad oma osalusega juba loodud partnerlustele lisaväärtust anda.
Näiteks oli teadmis- ja innovaatikakogukonna InnoEnergy partneriteks ajavahemikul 2010–2013 25 VKEd. 2014. ja 
2015. aastal liitus teadmis- ja innovaatikakogukonnaga InnoEnergy vastavalt 55 ja 50 uut VKEd, tõstes VKEdest part -
nerite arvu 130ni.
EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade programmis osaleb palju VKEsid, kes on EIT toetuse lõppsaajad teiste 
teadmis- ja innovaatikakogukonna partneritega, nagu ülikoolid, teaduskeskused või tööstusettevõtted, sõlmitud 
allhangete või alltoetuste kaudu. Teadmis- ja innovaatikakogukondade edendus- ja inkubatsiooniprogrammid on 
suunatud just idufirmadest VKEdele ning EIT üks peamistest tulemusnäitajatest jälgib uute VKEde loomist. VKEde 
suurenev arv teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite hulgas ning teisest küljest EIT toetuste suurenemine 
tähendab ka seda, et VKEd saavad suurema osa toetustest.
Komisjoni vastus 68
62
EIT toetab VKEsid aktiivselt. EIT-l on selged eesmärgid idufirmade loomiseks ja see on üks EIT peamistes 
tulemusnäitajatest.
Vt komisjoni ja EIT vastus punktile 57.
64
Sünergia ja vastastikuse täiendavuse edendamine teiste ELi algatustega on EIT ning hariduse ja kultuuri peadirekto -
raadi prioriteet. Eesmärk on lisatud EIT strateegilise innovatsiooni kavasse ja määrusesse.
Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning EIT hõlbustavad sünergia ja vastastikuse täiendavuse saavutamist (nt 
iga-aastane kohtumine komisjoni talituste, EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel, valikukriteeriumid 
uute teadmis- ja innovaatikakogukondade jaoks) ning need on integreeritud teadmis- ja innovaatikakogukon -
dade mudelisse, mille elemendid kajastavad teiste ELi programmide eesmärke ning nendest saadud kogemusi (nt 
teadmiste kolmnurga põhimõte kajastab Erasmus+ ning ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi aspekte; ühispaikne -
miskeskuste põhimõte tugineb ELi regionaalpoliitikal; lähenemisviis ühiskondlikele väljakutsetele on sama nagu 
programmi „Horisont 2020” raames; EIT rahastamismudel tugineb teiste programmide kogemustele). Sünergiate 
kohta leiab konkreetseid näiteid teadmis- ja innovaatikakogukondade temaatilistest valdkondadest, nagu EIT 
Digital: Future Internet ja Big Data PPP , teadmis- ja innovaatikakogukond InnoEnergy: SET-kava ning teadmis- ja 
innovaatika kogukond Climate: koostöö kliimameetmete peadirektoraadiga ettevalmistuste tegemiseks ÜRO Pariisi 
kliimakonverentsiks 2015. aasta detsembris.
EIT jätkab sünergia edendamist konkreetsete projektide tasandil, viimasel ajal eriti Euroopa Strateegiliste Inves -
teeringute Fondi (EFSI), Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö (COST) ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) 
kontekstis.
69
EIT on juba esitanud taotluse, et käivitada täieliku rahalise anatoomia saavutamise protsess. See lõpetatakse eelda -
tavasti enne 2016. aasta lõppu.
71
Peale eeskirjade järgimise tagamise on EIT hakanud üha rohkem premeerima tulemuslikkust ja soodustama mõju 
avaldamist. Näiteks mõjuvad kehvad tulemused teadmis- ja innovaatikakogukonna eelarvele aina negatiivsemalt. 
Osana teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse põhimõttest on teadmis- ja innovaatikakogu -
kondadele mõeldud EIT eelarves aina suurem osakaal konkurentsipõhisel rahastamisel. Kuna eelarve osakaal, mis 
tunnustab häid tulemusi, suureneb aja jooksul, on kehvade tulemustega teadmis- ja innovaatikakogukonnal üha 
suurem rahaline motivatsioon tulemusi parandada.
72
EIT on 2015. aastal suurendanud kehvemate tulemuste otsest mõju makstavatele summadele: EIT ei kiida teadmis- ja 
innovaatikakogukonna kõiki kulunõudeid heaks, kui tegevuse rakendamine on olnud ebapiisav. Vt komisjoni ja EIT 
vastused kokkuvõtte VII punktile.
Pärast kontrollikoja sekkumist on EIT jätkanud kulude kontrollimise parandamist iga-aastastes auditiaruannetes. EIT 
tunnustab tulemusi märkimisväärselt, tagades samas kindlustunde tekkinud kulude abikõlblikkuse suhtes.
Komisjoni vastus 69
74
EIT ja komisjoni meelest sobib programmi „Horisont 2020” osalemiseeskirjade artiklis 34 sätestatud piirmäär tead -
mis- ja innovaatikakogukondadele makstavate EIT toetuste jaoks. Komisjoni arvates on sobiv nõuda ELi/EIT fondi -
dest abisaajalt auditeerimistõendit, kui aastane toetus on üle 325 000 euro. Igal juhul oleks EIT-l vaja konkreetset 
erandit programmi „Horisont 2020” osalemiseeskirjade artiklist 34, et kasutada osalejatele eraldatud toetuste puhul 
teist või kõrgemat piirmäära kui 325 000 eurot.
Vt ka komisjoni ja EIT vastused punktidele 79 ja 80.
76
Oluline on märkida, et finantsaruanded ei ole enam EIT-spetsiifilised, sest kuluaruanded on alates 2016. aasta toe -
tuslepingutest täielikult kooskõlastatud programmi „Horisont 2020” vormidega.
79 Teine taane
Selle soovituse täitmiseks oleks vaja konkreetset erandit programmi „Horisont 2020” osalemiseeskirjadest ja 
finantsmäärusest3.
79 Kolmas taane
See soovitus ei ole EIT kontrolli all, sest selle täitmiseks oleks vaja konkreetset erandit programmi „Horisont 2020” 
osalemiseeskirjadest ja finantsmäärusest4.
81
Teadus- ja arendustegevuse programmides on projektide tehnilise hindamise allhanked tavalised. See kehtib eriti 
väga keeruliste projektide puhul, mis käsitlevad ja integreerivad selliseid tegevusvaldkondi, nagu haridus, innovat -
sioon ja ettevõtlus.
83
Oluline on märkida, et EIT on alates 2013. aastast parandanud tööjõu voolavuse suundumust. Ungari madal riigikoe -
fitsient (praegu 69%) mõjutab tööjõu voolavust märkimisväärselt. EIT ei saa aga seda kontrollida.
84
Samas on märkimisväärselt parandatud EIT haldussuutlikkust. Osakonnajuhataja vaba ametikoht on täidetud ja 
teiste osakonnajuhatajate valimine on pooleli. Peale selle on praegu käimas EIT direktori valimine.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/ET/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Komisjoni vastus 70
86
Kuna EIT on keskendunud tipptasemele, on loomulik, et teadmis- ja innovaatikakogukondades on rohkem esinda -
tud suurema innovatsioonivõimega riigid. Kuigi EIT üks selgeid eesmärke on tugevdada olemasolevaid võimeid 
ja Euroopa tippkeskuseid, tagab EIT lisaks, et EIT piirkondliku innovatsioonikava kaudu saavad kasu ka need liidu 
piirkonnad, mis ei võta teadmis- ja innovaatikakogukondadest otseselt osa.
11. selgitus – Mure EIT eraldatava rahastamise kontsentreerituse ja puuduva 
läbipaistvuse üle
Teadmiste kolmnurga külgede vahel on mõistlik tasakaal nii partnerite jaotuse kui ka rahastamise seisukohast. Tead -
mis- ja innovaatikakogukondade projektide valimiseks on paika pandud selged menetlused, mis tagavad kvaliteedi -
kontrolli ja läbipaistvuse.
89
Esile hakkavad kerkima tõendid EIT tulemuste kohta. Tänu EIT-le on ülikooli lõpetanud üle 1 000 ettevõtliku üli -
õpilase, on tekkinud idufirmasid, hulgaliselt edulugusid, tugev üleeuroopaline ühispaiknemiskeskuste võrgustik ja 
ettevõtluse edendajad ning EIT on edendatud ettevõtluskultuuri.
92
2015. aasta novembris lõpetatud ettevõtete loomise läbivaatamine sisaldab märkimisväärseid tõendeid EIT / tead -
mis- ja innovaatikakogukonna edendusprogrammide antud lisaväärtusest ja toetatud ettevõtete kohta on olemas 
investeerimistingimused, mis näitavad, kui märkimisväärne mõju oli EIT toetusel ettevõtete loomisele.
93
Peamiste tulemusnäitajate kohaselt on saavutatud märkimisväärsed väljundid, millest paljud on nüüd teisendatud 
konkreetseteks tulemusteks (vt punktis 90 mainitud näited).
94
Tuleb rõhutada, et Euroopa ettevõtetesse kaasatakse ka väljastpoolt Euroopat pärit üliõpilasi või nad asutavad 
pärast õpingute lõpetamist oma ettevõtte, mõjutades meie ühiskonda ja andes sellele lisaväärtust. EIT teadmis- ja 
innovaatikakogukonnad on loonud keskkonna, kus teadusasutuste ja ettevõtete vaheline lõhe on kahanenud ning 
seega on sellistel üliõpilastel pärast õpinguid lihtsam töötada teadmis- ja innovaatikakogukonna äripartneri heaks 
ning jääda seega Euroopasse.
98
Kõik kolm esimese laine teadmis- ja innovaatikakogukonda on kooskõlas EIT asutamismääruse artikli 6 lõike 2 
punktiga e pannud paika rahalise jätkusuutlikkuse strateegiad. Nende strateegiate kokkuvõte on alates 2014. aastast 
lisatud teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaani. 2016. aasta äriplaanide puhul keskendus EIT ekspert konkreet -
selt rahalise jätkusuutlikkuse probleemidele ning hindas iga teadmis- ja innovaatikakogukonna plaane.
103
Uutele partnerluse raamlepingutele kirjutatakse alla 2016. aasta alguses.
Komisjoni vastus 71
Järeldused ja soovitused
1. soovitus
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega.
Mis tahes õigusakti muutmise ettepanek tuleb ette valmistada kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega, järgi -
des eriti põhimõtet „kõigepealt hinda”. EIT õigusliku aluse kohaselt peab komisjon EITd 2017. aasta lõpuks hindama 
ja praegu valmistatakse seda hinnangut ette koostöös komisjoni kõigi asjaomaste talitustega.
Hindamise käigus arvestatakse auditi kriitilise arvamusega ja sõltumatutel hindajatel on juurdepääs kõnealusele 
auditile. Hindamistulemuste põhjal otsustatakse kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega edasise tegevuse üle.
Komisjon võtab seisukoha EIT õigusliku aluse muutmise kohta, tuginedes sõltumatu eksperdi hindamise tulemustele 
ja kõnealuse auditi tulemustele.
107
Vt komisjoni ja EIT vastuseid punktidele 40–49 ja 60, kus on esitatud nende seisukohtade kokkuvõte kõnealuste 
probleemide kohta.
2. soovitus a)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega osaliselt ja uurivad, mil määral saab mitmeaastasust veelgi pikendada.
2. soovitus b)
Komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega.
Punkti a puhul: täielik läbivaatamine 2017. aasta kevadeks ja rakendamine (olenevalt kõnealusest läbivaatamisest) 
2018. aastaks.
108
Vt komisjoni ja EIT vastuseid nendele punktidele, kus on esitatud nende seisukohtade kokkuvõte kõnealuste prob -
leemide kohta.
3. soovitus
EIT ja komisjon nõustuvad soovitusega.
Komisjoni vastus 72
109
Vt komisjoni ja EIT vastuseid nendele punktidele, kus on esitatud nende seisukohtade kokkuvõte kõnealuste prob -
leemide kohta.
4. soovitus
komisjon ja EIT nõustuvad soovitusega.
EIT jätkab keskendumist avaldatavale mõjule, millega alustati juba 2015. aastal.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil (EIT) on 
ambitsioonikas eesmärk tugevdada hariduse, teaduse ja 
majanduse vahelisi sidemeid ning edendada seeläbi 
innovatsiooni ELis. Kontrollikoda jõudis järeldusele, et 
hoolimata selgest vajadusest EIT järele, on instituudi üldist 
mõjusust vähendanud selle tegevuse keerukas raamistik ja 
juhtimisprobleemid. Kontrollikoda leidis puudusi EIT 
rahastamismudelis, EIT ja teadmis- ja 
innovaatikakogukondade vahelises aruandluskorras ning 
teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalises 
jätkusuutlikkuses. Seitse aastat pärast EIT loomist ei ole 
instituut oma tegevuses Euroopa Komisjonist veel 
täielikult iseseisvaks saanud. See on takistanud otsuste 
tegemist. Kontrollikoda jõudis järeldusele, et kui EIT tahab 
saavutada enda loomisel seatud eesmärgi ja saada 
tõeliselt innovaatiliseks instituudiks, vajatakse ELi 
innovatsioonipotentsiaali paremaks arendamiseks 
õiguslikke ja tegevuslikke kohandusi.
EUROOPA
KONTROLLIKODA