[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.12.2010

KOM(2010) 796 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turujärelevalve raamistiku täiustamine

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turujärelevalve raamistiku täiustamine

SISSEJUHATUS

ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) [1] võeti kasutusele 1. jaanuaril 2005. Süsteemiga tagatakse heitkoguste vähendamine kõige väiksemate kuludega ühiskonnale ning seetõttu on ta üks ELi kõige tähtsamaid vahendeid kasvuhoonegaaside heite vähendamisel. Süsteem hõlmab energiamahukaid tööstusharusid, elektritootmist ja alates 2012. aastast ka lennundust. ELi HKS on osa 2009. aasta aprillis vastu võetud kliima- ja energiapaketist, millega seda tugevdati ja täiustati, et anda õiguslikule raamistikule[2] pikaajaline stabiilsus. Tegelikult on saastekvootide arvu kahanev ülemmäär juba kuni 2020. aastani ja sellest edasigi ära määratud. Võib küll juhtuda, et seda ülemmäära poliitika edasi arenedes otsustakse veelgi vähendada, kuid juba praegu teada oleva väikseima vähendamismääraga saavad turuosalised investeerimisotsuseid tehes arvestada.

Kuigi Euroopa CO2 turg[3] on esimese kuue tööaasta jooksul märkimisväärselt suuremaks ja keerulisemaks muutunud, on see ikkagi suhteliselt noor turg. Seetõttu on tähtis tagada, et turg suudaks laienemist jätkata ning anda kindlust, et turult tulev CO2 hinnasignaal on moonutusteta. Selleks on turul vaja asjakohast turujärelevalve raamistikku. See raamistik peab läbipaistvuse abil ning turureeglite rikkumist (eelkõige siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist) ennetades ja karistades kindlustama ausad ja tõhusad kauplemistingimused kõikidele turuosalistele. Raamistik peaks pakkuma ka kaitsemeetmeid sellise riski minimeerimiseks, et CO2 turgu võidaks kasutada vahepeatusena, et ellu viia sellist ebaseaduslikku tegevust nagu rahapesu või käibemaksupettus.

TEATISE EESMÄRK

Direktiivi 2003/87/EÜ (ELi HKSi direktiiv) artikli 12 lõikes 1a on sätestatud, et komisjon kontrollib, kas saastekvootide turg on piisavalt kaitstud siseringitehingute ja turuga manipuleerimise eest ning vajaduse korral esitab ettepanekud sellise kaitse tagamiseks.

Käesolev teatis on esimene dokument, millega hinnatakse CO2 turu praegust kaitset turureeglite rikkumise või teiste samalaadsete probleemide vastu. Nimetatud hinnangu alusel käivitab komisjon 2011. aasta esimeses pooles laiapõhjalise konsultatsiooni sidusrühmadega, et leida parimad võimalused jätkamiseks ning kui vaja, esitada 2011. aasta lõpuks õigusaktide ettepanekud.

EUROOPA CO 2 TURG PRAEGU

Turu struktuur – kes tohib kaubelda millega ja millal?

Praegu on kõikidel isikutel juurdepääs CO2 turule otse või finantsvahendajate kaudu. Saastekvootide turu osalisi on kahte peamist tüüpi: nõudeid täitma kohustatud ostjad, kellel on õigusaktidega sätestatud kohustus tagastada saastekvoote ettenähtud tähtaegade jooksul, ja finantsvahendajad, kellel endal ei ole nõuete täitmise kohustust[4]. Nõuete täitmise kohustusega ostjate hulgas võib eristada elektritootjaid ja tööstusettevõtjaid. Kaks kõige suuremat turuosaliste rühma on elektritootjad, kes on osalevatest sektoritest kõige suuremad kasvuhoonegaaside tekitajad, ja finantsvahendajad.

ELi HKSi tähelepanuväärne erijoon on finantsvahendajate aktiivne osalemine, mis on lihtsustanud käitistevahelist kauplemist ja aidanud osalevate ettevõtjate riskide maandamiseks välja töötada selliseid tuletisinstrumente nagu futuurlepingud, optsioonid ja vahetuslepingud. Sellest tulenev suurem osalemine CO2 turul suurendab turu likviidsust ja aitab kaasa usaldusväärse hinnasignaali tekkimisele. Finantsvahendajate pakutav vahendustegevus on eriti tähtis väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üksikute selliste käitiste käitajatele, kellel ei pruugi endal olla piisavalt ressursse või ekspertteadmisi, või kes vajavad nõuete täitmiseks väga vähe saastekvoote, nii et neil ei ole mõtet CO2 turul otseselt osaleda.

Tooted , millega võib praegu CO2 turul kaubelda ja mida võib ELi HKSi nõuete täitmiseks kasutada, on ELi HKSi asutamisdirektiivis 2003/87/EÜ määratletud ELi saastekvoodid (ELS) ja Kyoto protokolli tasaarvestusmehhanismide arvestusühikud, nimelt puhta arengu mehhanismist tulenevad tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd) ja ühisrakenduse projektidest tulenevad heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜd)[5]. Kõikide nende ühikutega võib kaubelda koheseks üleandmiseks nn hetketurul , kuid suurem osa tehingutest on seotud selliste saastekvootidel ja THVdel põhinevate tuletisinstrumentidega nagu tärminlepingud, futuurlepingud, optsioonid ja vahetuslepingud. Komisjonile kättesaadavast esialgsest teabest nähtub, et 2009. aastal moodustasid 75–80 % kogu kauplemismahust tuletislepingud.

Lisas esitatud tabel 1 näitab Euroopa CO2 turu mitmekesisust ja annab ülevaate mitmel kliimabörsil pakutavatest toodetest.

Börsivälised [6] hetke- ja tärmintehingud, mis olid varem CO2 turul valdavad, on taandunud sedamööda, kuidas on välja arenenud standardsed börsil kaubeldavad hetke- ja tärminlepingud, nagu on näidatud joonisel 1.

Joonis 1. Börsil toimunud ja börsivälised tehingud alates 2005. aastast[7].

[pic]

Lisaks maakleri vahendusel toimuvale kauplemisele börsil või börsiväliselt, on kahel üksteist tundval osapoolel võimalik ka otse kahepoolselt kaubelda. Kahepoolsed tehingud kipuvad olema mahukad ning hinda ei avalikustata. Üha enam toimub kahepoolseid kauplemistehinguid praegu keskse vastaspoole abil kliirides[8].

Lisaks on võimalik ka osta saastekvoote enampakkumisel , mida korraldavad mitmed liikmesriigid, kuigi seda võimalust on praeguseks ainult piiratud ulatuses kasutatud[9]. Alates 2013. aastast saab enampakkumisest peamine ELi HKSi saastekvootide eraldamise viis. Seda hakatakse ajapikku üha enam kasutama, ja alates 2027. aastast eraldatakse saastekvoote ainult enampakkumiste kaudu. Uue enampakkumismääruse (vt punkt 5.2) järgi on juurdepääs sellele esmasele turule esialgu piiratud teatavate osalejakategooriatega. Siiski ei välistata, et pakkumispääsu taotleda võivate isikute ringi võib laiendada, et hõlmata muid osalejate kategooriaid, kui kolmanda kauplemisperioodi enampakkumistega on rohkem tõendusmaterjale kogutud.

Andmete kättesaadavus ja turu läbipaistvus

Turu läbipaistvus suurendab konkreetsel turul osalejate võimet teha informeeritud kauplemisotsuseid. Samuti tugevdab see nende usku nimetatud turu usaldusväärsusesse ja tulemuslikkusesse. Samas on läbipaistvus üks põhivahendeid turureeglite rikkumise mitmesuguste vormidega võitlemiseks. Seetõttu on oluline vaadelda praegust andmete kättesaadavuse olukorda Euroopa CO2 turul. Tavaliselt eristatakse tehinguandmeid ja põhiandmeid ning avalikkusele kättesaadavaid andmeid ja üksnes reguleerivatele asutustele kättesaadavaid andmeid.

Börsid ja muud organiseeritud kauplemiskohad näitavad turuosalistele reaalajas anonüümseks muudetud infot ostu- ja müügipakkumiste, kauplemistehingute ja sulgemishindade kohta . Selline teave on mõneminutilise hilinemisega kättesaadav ka laiemale üldsusele. Börsiväliste tehingute üksikasjad põhimõtteliselt ei ole teistele turuosalistele kättesaadavad . Siiski avaldavad ja müüvad mitmed turuanalüütikud ja finantsuudisteagentuurid üldsusele kauplemisandmeid, sealhulgas igapäevaselt teavet börsidel kliiritud börsiväliste tehingute (nii hetke- kui tärmintehingute) mahu kohta.

Kõige asjakohasemad põhiandmed puudutavad umbes 11 000 sellise käitise tõendatud heitkoguseid, kellel on ELi HKSis kohustus tagastada saastekvoote, et katta enda tekitatud kasvuhoonegaaside heidet. Ühenduse sõltumatu tehingute register (Euroopa Liidu tehingulogi)[10] pakub teavet ELi HKSi kuuluvate käitiste sõltumatult tõendatud iga-aastaste heitkoguste kohta . Käitiste heitkoguste tase määrab nõudluse turul ja seega on hind sellise teabe suhtes väga tundlik. Läbivaadatud registrimääruse kohaselt teeb komisjon iga käitise eelneva kalendriaasta tõendatud heitkoguste andmed üldsusele kättesaadavaks 1. aprillist või, kui 1. aprill on nädalavahetus või riiklik püha, avaldatakse tõendatud heitkoguste arvnäitaja alates esimesest tööpäevast, mis järgneb 1. aprillile[11]. Teave liikmesriikide poolt käitistele tasuta eraldatud saastekvootide arvu kohta on samuti avalik.[12] Tasuta saastekvoote käsitleva teabe tähtsus väheneb ajapikku järk-järgult, kui enampakkumised muutuvad ELi HKSis peamiseks saastekvootide eraldamise meetodiks. Komisjon avalikustab üldisel ja mittediskrimineerival viisil ka muu asjakohase teabe (nt ELi HKSi direktiivi rakendamiseks võetud meetmete suhtes).

Lisaks sellele on enampakkumismääruse kohaselt (vt punkt 6.2) ette nähtud mitmed läbipaistvusmeetmed, mis muuhulgas on seotud enampakkumiskalendriga, tulemuste väljakuulutamisega ja enampakkumiste kuu- ja aastaaruannetega.

TURU KURITARVITAMISE LIIGID JA TEISED KÄSITLEMIST VAJAVAD KÜSIMUSED

Termin „turu kuritarvitamine” turu kuritarvitamise direktiivi[13] kitsamas tähenduses hõlmab üksnes siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist , mis on selles direktiivis määratletud. Sellele viidatakse ka ELi HKSi direktiivi artikli 12 lõikes 1a ning käesoleva teatise ülejäänud osas keskendumegi sellele. Siiski peab komisjon oluliseks ka vaadelda laiemalt turureeglite rikkumise ja kuritarvitamise probleeme, et tagada CO2 turu usaldusväärsuse piisav kaitse. Turu küpsedes võib olla vajalik tagada, et on kehtestatud kaitsemeetmed, mis kaitsevad Euroopa CO2 turgu terviklikult ning mis võimaldavad mitte üksnes siseringitehingute ja turuga manipuleerimise ennetamist, avastamist ja karistamist, vaid teevad seda ka teiste rikkumisvormide puhul, nagu näiteks rahapesu, terrorismi rahastamine ja muud kuriteod .

2009. ja 2010. aastal Euroopa CO2 turul toimunud kolm vahejuhtumit näitavad, et on rohkem riske, millega tuleb arvestada. Kuigi need vahejuhtumid ei kujuta endast turu kuritarvitamist turu kuritarvitamise direktiivi mõistes, andsid nad põhjust nõuda Euroopa CO2 turu rangemat reguleerimist.

- Aastatel 2009–2010 tuvastati CO2 turul käibemaksupettuse juhtumeid. Kuigi see on tõsine probleem, ei ole seda tüüpi pettus CO2 turule eriomane ning seda on varem ka muudel turgudel juhtunud. Komisjon tegi selle probleemiga võitlemiseks tihedat koostööd liikmesriikidega ja 16. märtsil 2010 võeti vastu ja 2010. aasta aprillis jõustus uus direktiiv, millega heitkogustega kauplemisele kohaldatakse pöördmaksustamist,[14] ning sellega aidatakse pettusevõimalusi kaotada.

- Nn andmepüük , kus petturid püüavad ilma loata turuosaliste kontodele juurdepääsu saada, ei ole samuti üksnes CO2 turule eriomane, kuid sundis komisjoni võtma koostöös liikmesriikidega kiiresti meetmeid[15].

- See aga, et liikmesriik müüs uuesti THVsid, mida oli juba kasutatud ELi HKSi nõuete täitmiseks, oli CO2 turule eriomane vahejuhtum. EL reageeris kiiresti, et seesugust THVde ringlussevõttu ära hoida, ja muutis registrimäärust[16], ning kui uus oht peaks tekkima, ei kõhkle komisjon kiiresti tegutsemast.

On ka mitmeid muid küsimusi, mis ei ole seotud turu kuritarvitamise või pettusega, kuid mis lahendamise korral suurendaksid ELi HKSi läbipaistvust ja üldist tulemuslikkust. Saastekvootide ühtlustatud raamatupidamisstandardid on üks selline küsimus.[17] Pärast ebaõnnestunud katset kehtestada raamatupidamiseeskirjad 2004. aastal (IFRIC 3, mis võeti tagasi), alustas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 2008. aastal ühisprojekti Ameerika Ühendriikide Raamatupidamisstandardite Nõukoguga (FASB), et välja töötada saastekvootide raamatupidamise põhjalikud juhised.[18] Komisjon ergutab IASBd ja FASBd oma tööd võimalikult kiiresti lõpule viima, et selle tulemusel valmivaid standardeid võiks hakata ELi tasandil soovitama.

PRAEGUNE ELI HKSI DIREKTIIVIGA SÄTESTATUD RAAMISTIK JA TEISED ASJAKOHASED ÕIGUSAKTID

ELi HKSi direktiiviga antakse komisjonile konkreene ülesanne teostada HKSi üle järelevalvet ning see on seotud enampakkumise kui peamise saastekvootide eraldamise meetodi kasutuselevõtuga, kuid ei piirdu üksnes sellega.

Direktiivis sätestatakse, et komisjon teostab järelevalvet CO2 turu üle ja esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande . Aruanne hõlmab enampakkumiste korraldamist ja turul kaubeldavaid mahte ja likviidsust. Kui komisjonil on tõendusmaterjale, et CO2 turg ei tööta korralikult, esitab ta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ja koos sellega asjakohase õigusakti ettepaneku, millega suurendada CO2 turu läbipaistvust ja parandada selle toimivust.

Kuna finantsvahendajad ja elektritootjad on Euroopa CO2 turul peamised osalejad, tuleb turujärelevalve taseme uurimisel võtta arvesse nii finantsturgude kui ka energiaturgude alaseid õigusakte. Lisaks sellele kehtestatakse enampakkumismäärusega raamistik, mille eesmärgiks on tagada saastekvootide enampakkumiste usaldusväärsus ja läbipaistvus.

Finantsturge käsitlevad õigusaktid

Finantsturge käsitlevad õigusaktid on CO2 turu suhtes asjakohased sel määral, kuivõrd kauplemine sel turul hõlmab finantsinstrumente, kauplejad on volitatud finantsvahendajad ning kauplemine toimub selliste kauplemiskohtade ja/või taristute kaudu, mida korraldatakse ja mille üle teostatakse järelevalvet finantsturge käsitlevate õigusaktide kohaselt. Toodete, kauplemiskohtade ja osalejate mitmekesine valik CO2 turul tähendab ühtlasi, et finantsturgude eeskirju kohaldatakse eri turusegmentidele erinevalt. Siiski võib esitada mitmeid üldisi tähelepanekuid selle kohta, kuidas finantsturge käsitlevad õigusaktid praegu CO2 turgude tööd reguleerivad.

Esiteks kohaldatakse turu kuritarvitamise direktiivi saastekvootidega seotud tuletisinstrumentidele, mis vastavad selles direktiivis sätestatud finantsinstrumentide määratlusele. Selleks et turu kuritarvitamise direktiivi võiks kohaldada, peab finantsinstrument olema lubatud kauplemiseks reguleeritud turul või peab olema tehtud taotlus lubada nimetatud instrumendiga seal kaubelda. Saastekvootidega seotud tuletisinstrumendid, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel, on juba hõlmatud turu kuritarvitamise direktiivis sätestatud keeluga teha siseringitehinguid ja manipuleerida turuga. Liikmesriikide finantsvaldkonna reguleerivatel asutustel on kohustus teostada pidevat järelevalvet nimetatud turgude üle ning nad võivad turu kuritarvitamise vastu võtta vajaduse korral täitemeetmeid.

Teiseks kohaldatakse finantsinstrumentide turgude direktiivi [19] saastekvootidega seotud tuletisinstrumentidele, mis vastavad teatavatele kriteeriumidele, näiteks kaubeldakse nendega reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis . Seetõttu peavad finantsvahendajad, kes sellistele saastekvootidega seotud tuletisinstrumentidele investeerimisteenuseid pakuvad, hankima finantsinstrumentide turgude direktiivi kohase loa ning nende üle teostavad pidevat järelevalvet finantsvaldkonna reguleerivad asutused. See tähendab ka, et nende tegevus peab vastama mitmetele tegevus- ja aruandlusnõuetele (nt äritegevuse eeskirjad, vahendajate tehinguaruandlus, reguleeritud turgudel ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kauplemiseks lubatud instrumente käsitleva teabe piisava kättesaadavuse tagamine), mille kõikide eesmärgiks on tagada piisav investorikaitse ja turu läbipaistvus.

Mõned börsid, kus saastekvootide, THVde ja HVÜdega kaubeldakse, on reguleeritud turud ja mõned on mitmepoolsed kauplemissüsteemid. Muud hetketoodete kauplemiskohad on kas riiklikult reguleeritud või isereguleerivad.

Nii turu kuritarvitamise direktiivi kui ka finantsinstrumentide turgude direktiivi vaadatakse praegu põhjalikult läbi ja komisjoni ettepanekuid on oodata 2011. aastal. Kuigi nende läbivaatamiste tulemus ei ole veel teada, siis on turu kuritarvitamise direktiivi läbivaatamise üheks eesmärgiks laiendata direktiivi kohaldamisala, et võtta arvesse finantsturgude tehnilist ja regulatiivset arengut ning muuta turu kuritarvitamise eeskirjad kohaldatavaks sellistele uutele kauplemiskohtade ja finantsinstrumentide tüüpidele, mis jäävad praegu direktiivi reguleerimisalast välja. Turu kuritarvitamise direktiivi läbivaatamisel kaalutakse ka võimalusi, et tugevdada täitmise tõhusust ja järelevalve koordineerimist, milles on oluline roll Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel. Direktiivi läbivaatamisega soovitakse ka suurendada läbipaistvust, parandada tuletisinstrumentide turu, sealhulgas kaupade tuletisinstrumentide ja nendega seotud hetketurgude järelevalvet ja usaldusväärsust. Finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise eesmärgiks on komisjon seadnud muu hulgas turujärelevalve parandamise ja läbipaistvusmeetmeid, et tagada kaupade tuletisinstrumentide turgude tõhus toimimine riskide maandamisel ja hindade määramisel. Lisaks võidakse kaaluda ka sihipäraste paranduste tegemist finantsvahendajate poolt investoritele pakutava vajaliku kaitse ja teabe osas. Kõik õiguslikud meetmed, mida komisjon võib nendes valdkondades esitada, hakkavad selgesti mõjutama CO2 turu õiguslikku reguleerimist ja selle turu investorite kaitset.

Kolmandaks võidakse CO2 turu muudele konkreetsetele segmentidele hakata kohaldama mitmeid uusi finantsturgude alaseid meetmeid. Nimelt võttis komisjon 15. septembril 2010 vastu määruse ettepaneku börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta[20]. Määruselt oodatakse eelkõige börsiväliste tuletisinstrumentide kohta aruandekohustuse sisseseadmist, börsiväliste tuletisinstrumentide sobivate klasside jaoks kliirimiskohustuse kehtestamist (otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ning meetmete vastuvõtmist kahepoolselt kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski vähendamiseks. Need konkreetsed ülesanded kohalduksid sellistele CO2 turu osalistele, kes tegelevad saastekvootidega seotud börsiväliste tuletisinstrumentidega, välja arvatud juhul, kui nad kuuluvad mõne piiratud erandi alla, mis määruse eelnõuga on finantssektorivälistele ettevõtjatele ette nähtud.

Enampakkumismäärus

Enampakkumismäärusega[21] kehtestatakse reguleeriv raamistik saastekvootide enampakkumistele kolmandaks kauplemisperioodiks. Määrus on turu kuritarvitamise direktiivi kohaldamisala ja finantsinstrumentide turgude direktiivi eeskirju tõhusalt laiendanud CO2 turule, nõudes enampakkumisplatvormidelt ja finantsvahendajatelt üldjoontes samade nõuete täitmist, isegi kui nende tegevus toimub väljaspool tüüpilist järelturgu ning võib hõlmata saastekvoote, mis ei kvalifitseeru finantsinstrumentideks (üks enampakkumisel müüdav toode on kahepäevane hetkeleping). Enampakkumismääruse järgi laiendatakse mitmete rahapesu vastase direktiivi meetmete kohaldamist enampakkumisprotsessis osalejatele. Konkreetselt paneb määrus muuhulgas enampakkumisplatvormidele kohustuse teavitada järelevalveasutusi, kui avastatakse turu kuritarvitamine, rahapesu, terrorismi rahastamine või muu kuriteo toimepanemine või kahtlustatakse seda.

Selle raamistiku mitmetele elementidele on kavas anda uus hinnang komisjoni edasises töös CO2 turu järelevalve alal.

Energiaturge käsitlevad õigusaktid

Detsembris 2010 võttis komisjon vastu õigusakti ettepaneku, mis on järg kolmandale energiaturu liberaliseerimise paketile ning käsitleb Euroopa energia hulgimüügiturgude läbipaistvust ja usaldusväärsust. Määruse eelnõuga energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta[22] keelatakse turu kuritarvitamine (siseringitehingud ja turuga manipuleerimine) elektrienergia ja sellega seotud toodete hulgimüügiturgudel ning maagaasi ja sellega seotud toodete hulgimüügiturgudel. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse meetmed sobivad kokku turu kuritarvitamise direktiiviga ja neid ei kohaldata finantsinstrumentidele, mida kõnealune direktiiv juba hõlmab. Kuigi seda raamistikku ei kohaldata otseselt CO2 turu ühelegi osale, on see asjakohane selles mõttes, et puudutab CO2 turuga oluliselt seotud turgu ning selle kasutuselevõtmine võib mõjuda distsiplineerivalt teatavate turuosaliste üldisele turukäitumisele, kes tegutsevad nii energia- kui CO2 turgudel.

KOKKUVÕTE JA EDASISED SAMMUD

Järeldused

1. CO 2 turg on hästi arenenud likviidsuse, kogu ELi hõlmava vahendajate osaluse ja läbipaistvuse poolest – see viimane vähendab võrdväärselt teistega turu kuritarvitamise riski, võrreldes näiteks mõne kaubaturuga. Kliimabörside tekkimine kõrvuti börsivälise turuga ja finantsvahendajate tugev osalemine kõrvuti nõudeid täitma kohustatud ostjatega on märgid sellest, et Euroopa CO2 turg on märkimisväärselt küpsemaks muutunud.

2. Suurem osa CO 2 turust on juba tururegulatsioonidega reguleeritud. Sel määral, kuivõrd saastekvootidega seotud tuletisinstrumentide turg kuulub finantsturge käsitlevate õigusaktide reguleerimisalasse, saab ta kasu tavalistest kaitsemeetmetest ja järelevalvekorraldusest, mida kohaldatakse kõikidele muudele kaupade tuletisinstrumentide turgudele.

3. Saastekvootidega seotud hetketoodete kaubandust praegu Euroopa tasandil ei reguleerita. Üksikud liikmesriigid on individuaalselt otsustanud laiendada finantsinstrumentidega kauplemisele kohaldatavaid eeskirju saastekvootidele, millega kaubeldakse nende jurisdiktsioonis asutatud hetketurgudel[23].

4. Tulevane esmase turu põhisegment, enampakkumised, hakkab täielikult kuuluma enampakkumismäärusega kehtestatud turujärelevalve režiimi alla sõltumata sellest, kas enampakkumisel müüdav toode kvalifitseerub finantsinstrumendiks või mitte. See vähendab veelgi CO2 turu avatust rikkumiste suhtes.

Edasised sammud

5. CO2 turu jätkuv kasv ja võime anda moonutamata CO2 hinnasignaali sõltuvad osaliselt selle turu võimest tõhusalt maandada turu kuritarvitamise ja teiste rikkumisvormide riske. Komisjon käivitab süvauuringu ja alustab konsultatsioone sidusrühmadega , et uurida üksikasjalikumalt CO2 turu struktuuri ja praegust turujärelevalve taset. Uuring hõlmab mitte üksnes turu kuritarvitamist selle kitsamas tähenduses, vaid ka enampakkumiste ja Euroopa CO2 turul kauplemise üldist usaldusväärsust, järelevalveaspektid kaasa arvatud.

6. Komisjon kaalub finantsalaste õigusaktide läbivaatamise ja energiaturgu käsitlevate õigusaktide kehtestamise mõju CO 2 turule. Need kaks raamistikku on ette nähtud puuduste kõrvaldamiseks Euroopa CO2 turult ja tuleb jälgida, et need režiimid ja muud asjakohased meetmed, mida CO2 turu jaoks tuleb veel võtta, omavahel täielikult kokku sobiksid. Selles kontekstis kaalub komisjon Euroopa CO2 turu hõlmamist finantsturge käsitlevate õigusaktidega, näiteks praeguse hetkelepingutega kauplemise asendamist hetke-futuurlepingutega[24], millega on lubatud kaubelda reguleeritud turgudel. Uuritakse ka võimalust määratleda ELi HKSi nõuete täitmise arvestusühikud finantsinstrumentidena, keskendudes eriti sellise käsitluse sobivusele ja proportsionaalsusele. Alternatiiviks, mida samuti uuritakse, on ELi HKSi nõuete täitmise arvestusühikutega (iseseisvate instrumentidena) tehtud hetketehingute toomine selliste eeskirjade alla, mis on kehtestatud turu kuritarvitamise direktiivi ja/või finantsinstrumentide turgude direktiiviga ning kõikide muude finantsturge käsitlevate õigusaktidega, mis on vajalikud CO2 turu tulemuslikkuseks ja usaldusväärsuseks, nagu näiteks rahapesuvastane direktiiv[25], arvelduste lõplikkuse direktiiv[26] või finantstagatiskokkulepete direktiiv[27].

7. Komisjon jätkab kiiret tegutsemist uute riskide ilmnemisel ning hindab samas vajadust esitada õigusakti ettepanek 2011. aasta lõpuks. Õigusakti ettepanekule, millega võetakse kasutusele konkreetne turujärelevalve raamistik CO2 turu jaoks, eelneb mõjuhinnangu koostamine. Turu usaldusväärsust tagavatest kaitsemeetmetest saadavat kasu kaalutakse võrreldes negatiivse mõjuga likviidsusele ja CO2 turule ligipääsule, mis on eri osalejaliikidel (nimelt väikeheitetekitajatel ja VKEdel).

LISA

Tabel 1 – mitmesugustel kliimabörsidel pakutavad tooted[28]

Börs | Tegevusriik | Pidev kauplemine börsil |

| |Hetkelepingud |Futuurid |Tärmin-lepingud |Optsioonid |Vahetus-lepingud |Enam-pakkumised |Börsiväliste tehingute kliirimine | | | |ELSid |THVd |HVÜd |ELSid |THVd |HVÜd |ELSid |THVd |ELSid |THVd |HVÜd |THV / ELS | | | |ECX/ICE |Ühendkuning-riik |( |( | |( |( |( | | |( |( |( | | |( | |Bluenext |Prantsusmaa |( |( |( |( |( | | | | | | |( |( |( | |EEX |Saksamaa |( | | |( |( | | | |( | | | |( |( | |NASDAQ OMX |Norra |( |( | |( |( | |( |( |( |( | | | |( | |Green Exchange |USA | | | |( |( | | | |( |( | | | |( | |Climex |Madalmaad |( |( |( | | | | | | | | | |( | | |

[1] Direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ELT L 275, 25.10.2003.

[2] Direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

[3] Käesolevas teatises tähendab „Euroopa CO2 turg” saastekvootidega ja muude ELi HKSi nõuete täitmiseks kasutada lubatud arvestusühikutega kauplemist 30 riigi vahel, kes praegu ELi HKSis osalevad (EL 27 riigid, Island, Liechtenstein ja Norra).

[4] A.D. Ellerman, F.J. Convery ja Ch. de Perthuis. 2010. Pricing Carbon . Cambridge University Press, New York. Vt turuarengute ülevaadet lk 127–139.

[5] Vt direktiiv 2004/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega loodi ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, võttes arvesse Kyoto protokolli projektimehhanisme (nn sidusdirektiiv), ELT L 338, 13.11.2004, lk 18.

[6] Börsivälised tehingud toimuvad pigem kahe partneri eraviisiliste läbirääkimiste tulemusel kui börsil kaubeldes.

[7] Allikas: State and trends of the carbon market 2010, lk 9. http://siteresources.worldbank.org/INTCARBONFINANCE/Resources/State_and_Trends_of_the_Carbon_Market_2010_low_res.pdf

[8] A.D. Ellerman, F.J. Convery ja Ch. de Perthuis. 2010.

[9] ELi HKSi teise kohustusteperioodi jooksul (2008–2012) anti umbes 4 % saastekvootidest välja enampakkumiste kaudu, mida korraldasid Austria, Saksamaa, Ungari, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik.

[10] ELi tehingulogi on elektrooniline süsteem, mis talletab saastekvootide väljaandmise, ülekanded ja tühistamise ning kontrollib automaatselt iga tehingut, et välistada eeskirjade eiramist.

[11] Komisjoni 21. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2216/2004 (registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ, ELT L 386, 29.12.2004, lk 1), XVI lisa punkti 4 alapunkt a. Seda määrust on viimati muudetud komisjoni 7. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 920/2010 standarditud ja turvatud registrisüsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, ELT L 270, 14.10.2010, lk 1.

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/emission/2nd_phase_ep.htm

[13] Direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

[14] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1376

[15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/125

[16] Komisjoni määruse (EÜ) nr 2216/2004, mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 920/2010, artikkel 53.

[17] Teine sellega seotud küsimus on saastekvootide ja arvestusühikute raamatupidamine liikmesriikides.

[18] Http://www.ifrs.org/Current+Projects/IASB+Projects/Emission+Trading+Schemes/Emissions+Trading+Schemes.htm

[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[20] KOM(2010) 484 (lõplik).

[21] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1031/2010, 12. november 2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta, ELT L 302, 18.11.2010, lk 1.

[22] KOM (2010) xxx.

[23] Näiteks Saksamaa juba kohaldab reguleeritud turgusid käsitlevaid eeskirju kaupade ja õigustega börsil kauplemisele. Prantsusmaal sai 2010. aasta sügisel heakskiidu õigusakt, mis nägi ette, et praegu reguleeritud turgudele kehtivad eeskirjade hakkavad hõlmama CO2 hetketurgu. Prantsusmaa õigusaktide muutused rajanevad hr Michel Prada põhjalikul hindamisaruandel, mis käsitleb CO2 turgude reguleerimist ( The Regulation of CO 2 Markets ) ja on kättesaadav järgmisel aadressil: http://www.economie.gouv.fr/services/rap10/100419rap-prada.pdf

[24] Siin tähenduses „finantsinstrument suhteliselt lühikese üleandmistähtajaga”.

[25] Direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, ELT L 309, 25.11.2005. lk 15.

[26] Direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides, EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

[27] Direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta, EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43.

[28] Aluseks on võetud tabel dokumendist The Post-Trade Infrastructure for Carbon Emissions Trading (Ettevõtja Bourse Consult poolt City of London Corporation'ile koostatud aruanne), avaldatud juulis 2010. http://217.154.230.218/NR/rdonlyres/EA473E51-37BD-49CA-8729-3CD87BF4A2A0/0/BC_RS_CarbonEmissionsTrading.pdf