EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.5.2021 COM(2021) 227 final 2021/0116(BUD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2020/007 FI/Finnair)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.Soome esitas 30. detsembril 2020 taotluse EGF/2020/007 FI/Finnair, et saada EGFist rahalist toetust seoses Soomes ettevõttes Finnair Oyj ja ühe alltöövõtja juures toimunud koondamistega. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2020/007 FI Finnair Liikmesriik Soome Asjaomane piirkond (NUTSi 2. tasand) Helsingi-Uusimaa (FI1B) Taotluse esitamise kuupäev 30. detsember 2020 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 30. detsember 2020 Lisateabe nõudmise kuupäev 13. jaanuar 2021 Lisateabe esitamise tähtaeg 24. veebruar 2021 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 19. mai 2021 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

Põhiettevõtja Finnair Oyj

Asjaomaste ettevõtjate arv 1 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 jagude järgi) Jagu 51 (õhutransport) Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv 1 Vaatlusperiood (neli kuud) 25. august 2020 – 25. detsember 2020 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a) 508 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) 0 Koondamisi kokku (a + b) 508 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 508 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 500 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 2 730 600 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 190 000 Kogueelarve (eurodes) 2 920 600 EGFi toetus eurodes (60 %) 1 752 360 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2020/007 FI/Finnair 30. detsembril 2020, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 13. jaanuaril 2021. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 19. mail 2021. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus on esitatud seoses 508 töötaja koondamisega ettevõttes Finnair Oyj ja ühe alltöövõtja juures. Finnair tegutseb majandussektoris, mille tegevusala on liigitatud NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla. Koondamised toimusid ettevõtetes, mis asuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas Helsingi-Uusimaal (FI1B). Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv Finnair 504 Hub Logistics Finland Oy 4 Ettevõtjaid kokku: 2 Koondatuid kokku: 508 Sekkumiskriteeriumid

6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud. 7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 25. augustist 2020 kuni 25. detsembrini 2020. 8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised: –– Finnair koondas 504 töötajat, –– Finnairi alltöövõtja koondas 4 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt: –504 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Soome kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 504 töötajat on tõepoolest koondatud, –Neli töötajat koondati kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Tingimustele vastavad toetusesaajad 10.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 508. Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos 11.11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) COVID-19 ülemaailmseks pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa Liidu eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“, et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. See hõlmas EGFi kui hädaabivahendit nende inimeste abistamiseks, kes kaotasid töö ülemaailmse majanduskriisi tõttu. 12.Pandeemia on põhjustanud sügavaima majanduslanguse ELi ajaloos. Komisjoni 2021. aasta talvise majandusprognoosi kohaselt vähenes ELi SKP 2020. aastal ligikaudu 6,3 % ning 2021. aasta languseks on prognoositud 3,7 % ja 2022. aasta omaks 3,9 %. 13.Reisipiirangute ja reisijate lennutranspordi järsu vähenemise tõttu on COVID-19 pandeemial olnud lennundussektorile märkimisväärne mõju. Reisijate arvu vähenemine kahandas oluliselt lennuettevõtjate tulusid ja sundis paljusid neist töötajaid koondama või kuulutama välja maksejõuetuse. Võrreldes 2019. aasta aprilliga vähenes rahvusvaheline reisijatevedu 2020. aasta aprillis 98,9 % ja 64 % maailma õhusõidukitest pandi seisma – see on lennunduse ajaloo suurim langus. 14.2020. aasta juunis suurenes reisijatepoolne nõudlus veidi, kuid jäi märkimisväärselt allapoole kriisieelset taset. Võrreldes 2019. aasta juuniga vähenes kogu tööstusharu tulusate reisijakilomeetrite arv 86,5 %. Lennureisijate arv Kogu tööstusharu kasumlikud reisijakilomeetrid (miljardit kuu kohta) Tegelik Hooajaliselt korrigeeritud.

15.Võrreldes 2019. aastaga vähenes rahvusvaheline reisijatepoolne nõudlus 2020. aastal 75,6 %. Veomaht (mõõdetuna pakutavates istekohtkilomeetrites) vähenes 68,1 % ja lendude täituvus (reisijatega täidetud istekohtade osakaal pakutavatest istekohtadest) vähenes 19,2 protsendipunkti võrra 62,8 %ni. 16.Vastavalt Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni üldisele reisijate arvu prognoosile, kulub lennundussektoril kriisieelsele tasemele jõudmiseks 3–4 aastat. 17.Praeguseks on õhutranspordi sektoris esitatud neli EGFi toetuse taotlust, millest kolm põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumisel ja üks COVID-19 pandeemiast tingitud majanduskriisil. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 18.Koondamised on tingitud COVID-19 pandeemia põhjustatud ootamatust üleilmsest majanduskriisist. 19.Soome teatab, et pandeemia on Finnairi rängalt mõjutanud. Enne COVID-19 puhangut oli Finnairi finantsseisund tugev. Võrreldes 2018. aastaga, mil Finnairi tulu oli 2 836 miljonit eurot, suurenes tulu 2019. aastal 9,2 %, ulatudes rekordilise 3 097 miljoni euroni. Tegevustulemus, mis oli 2018. aastal 256,3 miljonit eurot, vähenes 38 % ning oli vaid 162,8 miljonit eurot, see tulenes kütuse, lennuki varuosade ja remondikulude kallinemisest. 20.Viimase kümne aasta jooksul on reisijate arv Helsingi-Vantaa lennujaamas märkimisväärselt suurenenud. Aastatel 2009–2019 kasvas reisijate arv 58 %, 12,6 miljonilt 21,9 miljonini. Rahvusvaheliste lendude reisijad moodustasid suurema osa reisijateliiklusest: 2009. aastal oli selliseid reisijaid 10,2 miljonit, 2019. aastal 18,9 miljonit. Finnairiga lennanud reisijate arv suurenes 2019. aastal 10,3 % ehk 14 650 400 reisijani aastas, see oli uus rekord. 21.Ka 2020. aasta alguses kasvas reisijate arv Helsingi-Vantaa lennujaamas endiselt. Võrreldes 2019. aasta jaanuariga suurenes 2020. aasta jaanuaris Hiinasse reisijate arv 58 %. Epideemiaolukorra tõttu vähenes 2020. aasta veebruaris reisijate arv järsult 73 %. Alates 6. veebruarist 2020 pidi Finnair tühistama kõik lennud Mandri-Hiinasse ja alates 4. märtsist 2020 tühistati kõik lennud teistesse Aasia sihtkohtadesse. 13. märtsil 2020 seadis Ameerika Ühendriikide valitsus piirangud kõikidele USAsse suunduvatele lendudele, mis ei olnud hädavajalikud, mistõttu pidi Finnair tühistama ka kõik USAsse suunduvad lennud. 22.Nii Soomes kui ka teistes sihtriikides kehtivad piirangud on oluliselt mõjutanud Finnairi tegevust, eelkõige seoses rahvusvaheliste ja mandritevaheliste lendudega. 2020. aasta aprillis seiskus lennuliiklus Helsingi-Vantaa lennujaamas peaaegu täielikult, püsides 2019. aasta aprilliga võrreldes vaid 1 % juures (21 000 reisijat 2020. aasta aprillis võrreldes 1,8 miljoni reisijaga 2019. aasta aprillis). Võrreldes 2019. aastaga vähenes 2020. aasta teises kvartalis Finnairi lendude arv Aasia ja Euroopa sihtkohtadesse 92,1 %. Reisijate arv vähenes 97,5 % (3,9 miljonilt 98 000 reisijani) ja reisijateveo maht vähenes 97,2 %. 23.Finnairi 2020. aasta aruande kohaselt vähenesid tulud järsult 73,2 % (3 097,7 miljonilt eurolt 829,2 miljoni euroni), reisijate arv vähenes 76,2 % (14,7 miljonilt 3,5 miljoni reisijani) ja ettevõtja tegevuskahjum oli 464,5 miljonit eurot. 24.Finnair pidi kriisi lahendamiseks oma kulusid vähendama ning kokkuhoid saavutati kinnisvara, lennukite liisimise, IT (kliendihalduse digiteerimine ja automatiseerimine), müügi- ja turustuskulude ning halduskulude ja hüvitisstruktuuride valdkonnas. Selle tulemusena vähendati töötajate arvu 1000 võrra. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 25.Lennundussektori panus Soome majandusse on märkimisväärne. 2020. aastal andis sektor tööd 42 000 inimesele (23 000 otsest ja 19 000 kaudset töökohta) ning panus Soome SKPsse oli 8,8 miljardit eurot (3,2 % kogu SKPst). Finnair on Soome suurim lennuettevõtja, kelle sõlmlennujaam on Helsingi-Vantaa lennujaam. 2019. aasta lõpus oli Finnairil 6 788 töötajat ja ettevõtja korraldas lende 132 sihtkohta. 26.Seega on Finnairis toimunud koondamistel ulatuslik negatiivne mõju riigi majandusele. Koondamistega seotud NUTS 2 piirkond on Helsingi-Uusimaa, kus asub Finnairi sõlmlennujaam. 2020. aasta veebruarist aprillini suurenes töötute tööotsijate arv Helsingi-Uusimaa piirkonnas 22,5 %, 68 016-lt inimeselt 83 340-le. Hoolimata tööhõive säilitamise meetmetest suurenes töötuse määr Helsingi-Uusimaa piirkonnas 0,8 protsendipunkti, 6,4 %-lt 2019. aastal 7,2 %-le 2020. aastal. 27.2020. aastal oli töötuse määr riigis 7,8 %, st 1,1 protsendipunkti kõrgem kui 2019. aastal. Soome rahandusministeeriumi hinnangul suureneb töötuse määr 2021. aastal 8,2 %-ni ning väheneb seejärel 2022. aastal 7,8 %-ni. 28.Kriisist tingitud kasvava tööpuuduse tõttu on endiste Finnairi töötajate uuesti tööle asumine keeruline. Soome ametiasutused väidavad, et koondatud töötajad vajavad personaalset juhendamist ja tuge töö otsimisel ning individuaalset täiend- ja ümberõpet, et suurendada oma võimalusi tööturule naasta. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 29.Hinnanguliselt osaleb 508st rahastamistingimustele vastavast isikust EGFi meetmetes 500 koondatud töötajat. Koondatud töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt. Kategooria Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv Sugu Mehed: 280 (56,00 %) Naised: 220 (44,00 %) Kodakondsus ELi kodanikud: 493 (98,60 %) Kolmandate riikide kodanikud: 7 (1,40 %) Vanuserühm 15–24aastased: 19 (3,80 %) 25–29aastased: 28 (5,60 %) 30–54aastased: 312 (62,40 %) 55–64aastased: 141 (28,20 %) üle 64aastased: 0 (0,00 %)

Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 30.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed. Need hõlmavad järgmist: 1) tööotsijate ametialase pädevuse ja teenuste vajaduse eksperdihinnang; 2) pädevuste hindamine, et jagada osalejad vastavalt nende pädevustele ja tööväljavaadetele; 3) tööotsimiskoolitus ja teave tööturu kohta; 4) tööalane ja individuaalne intensiivne nõustamine, et toetada ja juhendada osalejaid töö otsimisel. –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused. Need hõlmavad kutsenõustamist ja nõustamist töö otsimisel, töövõime hindamist ja katseajaga tööd. Korraldatakse ka värbamis- ja teabeüritusi. –Koolitus. Pakutakse Soome ametiasutuste välja töötatud personaalset programmi „Täiendkoolitus koostöös ettevõtetega“, mille eesmärk on viia kokku tööotsijad ja ettevõtted, kes soovivad töötajaid värvata. Osalejatele pakutakse ka koolitusi kutsekvalifikatsiooni omandamiseks, sealhulgas selliseid kursusi nagu ettevõtluse arendamine, juhtivtöötajate koolitus, personalitöö, müük ja turustamine, tehisintellekt (A.I.), küberturvalisus, robootika, finantsjuhtimine, projektijuhtimine jne. –Palgatoetus. Meetmega toetatakse uuel töökohal töötamist, vähendades uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % palgakuludest ning see makstakse tööandjale. Toetuse suurus ja kestus sõltuvad töötuseperioodi pikkusest. –Ettevõtluse alustamise toetus. Toetusega soovitakse edendada ettevõtlustegevuse alustamist ja üksikisikute tööhõivet. Ettevõtluse alustamise toetus tagab algajale ettevõtjale sissetuleku ajaks, mida on hinnangute kohaselt vaja täistööajaga ettevõtte tegevuse alustamiseks ja sisseseadmiseks (maksimaalselt 12 kuud). –Sõidu-, majutus- ja kolimistoetust võib anda töö otsimise või koolitusega seotud kulude katmiseks. 31.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 32.Soome esitas nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad kinnitasid, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 33.Hinnangulised kogukulud on 2 920 600 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 2 730 600 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 190 000 eurot. 34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 752 360 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed 450 1 556 700 000 Tööhõive- ja ettevõtlusteenused 500 400 200 000 Koolitus 300 4 333 1 300 000 Vahesumma a: Protsent individuaalsete teenuste paketist – 2 200 000 (80,57 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Palgatoetus 60 6 000 360 000 Reisi-, majutus- ja kolimistoetus 25 200 5 000 Ettevõtluse alustamise toetus 20 8 280 165 600 Vahesumma b: Protsent individuaalsete teenuste paketist – 530 600 (19,43 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistus – 0 2. Haldamine – 160 000 3. Teave ja reklaam – 15 000 4. Kontroll ja aruandlus – 15 000 Vahesumma c: protsent kogukuludest: – 190 000 (6,51 %) Kogukulu (a + b + c): – 2 920 600 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 1 752 360 35.Tabelis esitatud EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste meetmetega seotud kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest. Soome ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 36.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 37.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 21. oktoobril 2020. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 21. oktoobrist 2020 kuni 30. detsembrini 2022. 38.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 21. oktoobril 2020. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 21. oktoobrist 2020 kuni 30. juunini 2023. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

39.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit majandus- ja tööhõiveministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite halduskuludest. 40.Soome kinnitas, et eespool kirjeldatud meetmed, mis saavad rahalist toetust EGFist, ei saa toetust Euroopa Liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 41.Soome andis teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud töörühmaga konsulteerides. Ettevalmistav tegevus hõlmas kohtumisi Uusimaa majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnakeskuste ning tööhõive ja majandusarengu ametite esindajatega, samuti Finnairi ja ametiühingute (Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT)) esindajatega. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome teatas komisjonile, et rahalist toetust haldab majandus- ja tööhõiveministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi vahendite haldamine on tehtud ülesandeks selle ministeeriumi tööhõive ja ettevõtluse osakonnale, mis tegutseb ka Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutusena. EGFist rahastatavate meetmete rakendamise eest vastutavad majandus-, arendus-, transpordi- ja keskkonnakeskused (ELY keskused). 43.Sertifitseerimisasutusena tegutseb personali- ja haldusüksus. Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb majandus- ja tööhõiveministeeriumi alalise sekretäri alluvuses. Asjaomase liikmesriigi kohustused 44.Soome ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –Finnair, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 45.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikli 8 lõikega 1. 46.Komisjon hindas taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võttis arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid ja teeb ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendid summas 1 752 360 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukulust. 47.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta) punktis 9.

Seotud õigusaktid 48.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 752 360 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 49.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. 2021/0116 (BUD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2020/007 FI/Finnair) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, ja eriti selle punkti 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades). (3)Soome ametiasutused esitasid 30. detsembril 2020 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Soomes paikneva ettevõtja Finnair Oyj juures toimunud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 1 752 360 eurot. (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1