[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.6.2006

KOM(2006) 272 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Ülevaade GALILEO programmi arengust

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Ülevaade GALILEO programmi arengust

GALILEO on kõige suurem tööstusprojekt, mis kunagi Euroopa tasandil on loodud, esimene avaliku ja erasektori koostöö, esimene Euroopa institutsioonidele kuuluv avalik-õiguslik infrastruktuur. Kolmkümmend satelliiti, mis paiknevad kolmel eri orbiidil, on välja töötatud selleks, et katta optimaalselt kogu planeet, mida praegused süsteemid GPS ja GLONASS ei võimalda. GALILEO pakub seega uut ülemaailmset avalikku teenust, millele on omane ruumilise ja ajalise kohamääramise ennenägematu täpsus kogu planeedi ulatuses. Kui GPS-süsteemi avalikkusele avatud teenused pakuvad praegu täpsust viiest kümne meetrini, siis kõigi GALILEO pakutavate teenuste täpsus on alla kahe meetri, kaubandusteenuse täpsus on isegi alla ühe meetri. GALILEO viit teenust[1] pakkuv valik suudab vastata kõigi potentsiaalsete kasutajate vajadustele kõikjal maailmas.

GALILEO sobib suurepäraselt Lissaboni majanduskasvu strateegia raamesse.

Ülesannete ulatuse ilmestamiseks piisab mõnest arvust. 2005. aastal ulatus satelliidipõhise raadionavigatsiooniga seotud teenuste ja toodete ülemaailmne turg 60 miljardi euroni. Selle aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul olnud 25%. Aastaks 2020 tõuseb kõnealuste turgude aastane käive hinnanguliselt 300 miljardi euroni ja teenindab kolme miljardit vastuvõtjat. Ainuüksi Euroopa Liidus on oodata 150 000 töökoha loomist, peamiselt teadusuuringute, rakenduste ja teenustega seotud kõrgtehnoloogia sektorites.

1. KOSMOSE- JA MAAPEALSE INFRASTRUKTUURI LOOMINE

Esimene eksperimentaalsatelliit, GIOVE A, saadeti teele Baikonuri kosmodroomilt 28. detsembril 2005. aastal. See edastas edukalt kõik signaalid, võimaldades tagada 2000. ja 2003. aastal toimunud maailma raadioside konverentsidel Euroopa satelliidipõhise raadionavigatsiooni süsteemile eraldatud sageduste kasutamise.

Teise eksperimentaalsatelliidi GIOVE B võib teele saata 2006. aasta lõpus. See viib kaasa tipptehnoloogilist varustust, näiteks passiivsel vesinikmaseril põhineva aatomkella, mis on kõige täpsem aatomkell, mis on kunagi kosmosesse saadetud. See tipptehnoloogiline varustus võimaldab GALILEOl pakkuda märgatavalt suuremat täpsust asukoha määramisel, kui pakuvad kõik olemasolevad süsteemid.

Samal ajal algasid 2004. aasta detsembris süsteemide töökindluse orbiidil kontrollimise etapi tööstustegevused, mille haldamine usaldati Euroopa Kosmoseagentuurile. 19. jaanuaril 2006 allkirjastati Berliinis leping kõnealuse etapi kohta, mille maksumus ulatub 1 038 miljoni euroni. Need uued tööd lisanduvad töödele, mis on juba alustatud või mida tuleb veel alustada arendusetapi lõpuleviimiseks. Etapi kogumaksumusest, mis on ligikaudu 1 500 miljonit eurot, kannab poole Euroopa Liit ja poole Euroopa Kosmoseagentuur.

Süsteemide töökindluse orbiidil kontrollimise etapp, mille kulust katab samuti poole Euroopa Liit ja poole Euroopa Kosmoseagentuur, viib 2008. aastal esimeste kontrolljaamade loomiseni ja nelja esimese satelliidi orbiidile saatmiseni.

2. KONTSESSIOONILEPINGUGA SEOTUD LÄBIRÄÄKIMISTE ARENG

Juba GALILEO programmi algusest saadik on nõukogu soovinud, et selle projekti näol oleks tegemist avaliku ja erasektori koostööga. Kontsessioon tundus seega programmi eripäraga kõige paremini sobiv lahendus olevat. Sellega antakse eraõiguslikule üksusele infrastruktuuri kasutamise ainuõigus umbes kahekümneks aastaks, vastutasuks kannab sama üksus vähemalt kaks kolmandikku infrastruktuuri ehitamise kuludest. Nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusega[2] loodud ühisettevõte Galileo eesmärgiks on hallata programmi arendusetappi ja viia läbi tulevase kontsessiooni valdaja valimise protsess. Infrastruktuuri omandus jääb avalik-õiguslikuks, kuna süsteem kuulub Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveametile (edaspidi „järelevalveamet”), mis on nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega[3] loodud ühenduse agentuur. Järelevalveamet allkirjastab kontsessioonilepingu ja toimib tegevusluba väljaandva asutusena.

Läbirääkimised 8 partnerist (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales ja TeleOp) koosneva konsortsiumiga algasid pärast konsolideeritud pakkumise esitamist 20. juunil ja 21. oktoobril 2005. aastal.

Läbirääkimiste esimene osa päädis 17. veebruaril 2006. aastal kokkuleppe sõlmimisega järgneva menetluse jooksul järgitavate põhimõtete kohta.

Protsess järgib lähenemisviisi, mille kohaselt riskide jagamise küsimused ja teised sisulised küsimused vaadatakse läbi enne nende mõju ja rahaliste kohustuste algust. Vastavalt avaliku ja erasektori koostöö põhimõtetele edenevad läbirääkimised järk-järgult, hinnatakse, milline osa – kas erasektor või avalik sektor – on paremal positsioonil iga tuvastatud riski kandmiseks. Kindlaks on määratud üheksa riskide gruppi: kulude ületamine, täitmine, saavutused, kontseptsioon, tulud ja turud, levitamine, projekti riskide katmine, kompensatsioon lõpetamise korral, refinantseerimine. Seitsmes valdkonnas üheksast on läbirääkimised kaugele edasi liikunud. Erinevad seisukohad püsivad peamiselt süsteemi väljatöötamisega, ärituludega ja turgude arendamisega seotud riskide jagamise osas.

Enne 2006. aasta lõppu võetakse vastu tulude ja kulude prognoosid ning määratakse kindlaks riigisektori panuse suurus. Lisaks ühtlustatakse finantsskeem ja sõnastatakse peamised lepingutingimused. Seejärel olukorra ülevaade kinnitatakse („due diligence”) ning leping ja finantsskeem viiakse lõpule. 2007. aasta juuni ja septembri vahel toimub kontsessioonilepingu sõlmimine ja allkirjastamine.

2006. aasta lõpuks on läbirääkimiste peamised tulemused teada. Komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile kokkuvõtte, milles on välja toodud riskide jagunemine avaliku ja erasektori vahel ning peamiste õiguste ja kohustuste jaotus kahe sektori vahel. Nõukogu ja Euroopa Parlament saavad seega tutvuda komisjoni väljatöötatud järeldustega enne, kui järelvalveamet kontsessioonilepingu allkirjastab.

3. JÄRELEVALVEAMETI LOOMINE

Järelevalveameti ülesandeks on tagada Euroopa GNSS programmidega seotud avalike huvide haldamine ja kõnealuste programmide reguleerimine. Amet toimib eelkõige programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide elluviimise ja juhtimise eest vastutava kontsessiooni valdaja suhtes tegevusluba väljaandva asutusena ja sõlmib sellest lähtuvalt kontsessioonilepingu.

2005. aastal nimetas järelevalveameti haldusnõukogu direktori ja võttis vastu otsuseid ameti tööplaani, organisatsioonilise struktuuri ja rahaliste aspektide kohta.

Ameti sisemine korraldus peegeldab tema peamisi ülesandeid. See koosneb viiest osakonnast, mille nimed on vastavalt „Kontsessioon”, „Tehnika”, „Julgeolek”, „Turu areng”, „Haldus”. Amet alustab reaalselt oma tegevust 2006. aasta keskel, kui 20 inimest, kelle töölevõtmine praegu käib, asuvad oma kohtadele ja kui on loodud peamine administratiivne infrastruktuur. Kuni otsust peakorteri asukoha kohta ei ole vastu võetud, on ameti ajutine asukoht Brüsselis. Juba mitu liikmesriiki on kinnitanud valmisolekut selle vastuvõtmiseks.

Kuivõrd järelevalveamet peab allkirjastama kontsessioonilepingu, on esmatähtis, et ta oleks kaasatud ühisettevõtte Galileo töödesse järgmistel kuudel, eelkõige kontsessioonilepinguga seotud läbirääkimistesse. Ameti 2006. aasta tööprogramm hõlmab ka süsteemi tehnilist arendamist, sealhulgas sageduste ja sertifitseerimise alal, EGNOSi programmi lõimimist GALILEOsse (vt allpool punkt 6), julgeolekut, turu arendamist, teadus- ja arendustegevuse kuuenda raamprogrammi tegevusi.

4. GALILEO ÜHISETTEVÕTTE TEGEVUSTE ÜLEANDMINE JÄRELEVALVEAMETILE

Seoses järelevalveameti loomisega osutus Galileo ühisettevõtte tegevuse jätkamine pärast 2006. aastat mõttetult kulukaks, kuna järelevalveamet saab 2006. aasta jooksul üle võtta ja lõpule viia kõik tegevused, millega siiani on tegelenud ühisettevõte. Siiski on oluline, et järelevalveamet saaks kasutada maksimaalselt Galileo ühisettevõtte kogutud kogemusi ja teadmisi, mis eeldab, et need kaks üksust töötaksid piisava aja jooksul koos. Seega tundub mõistlik, et ühisettevõte jääks tegevusse kuni 31. detsembrini 2006.

Seetõttu on komisjon alustanud vajalikke protseduure, et lõpetada Galileo ühisettevõtte tegevus alates 31. detsembrist 2006 ning võimaldada praegusest kuni selle kuupäevani Galileo ühisettevõtte tegevuste üleandmist järelevalveametile. Galileo ühisettevõtte eelarve ettepanek 2006. aastaks katab kogu aasta, ilma et see eeldaks täiendavaid kulusid, kuna Galileo ühisettevõttel on juba olemas vajalikud vahendid oma tegevuse jätkamiseks. Galileo ühisettevõtte jaoks pakutud eelarve peegeldab tema töötajaskonna järkjärgulist vähendamist 2006. aastal, mil ühisettevõtte peamine ülesanne on lõpule viia läbirääkimised seoses kontsessioonilepinguga, samas kui tema teised tegevused peab võimalikult kiiresti üle võtma järelevalveamet.

Järelevalveamet omalt poolt võib tänu tema eelarve muutmisele võtta tööle täiendavat personali juba 2006. aastal, et viia lõpule kõik ettenähtud ülesanded, ka need, mis on seotud Galileo ühisettevõtte tegevuse ülevõtmisega.

5. GALILEO RAKENDUSTE ETTEVALMISTAMINE

GALILEO pakub suurepäraseid Euroopa oskusteabe ja teadusuuringute arendamise võimalusi. Juba ligi kümme aastat on Euroopa teadlased ja töösturid selle projekti kallal töötanud, mis tagab Euroopa Liidule sõltumatuse ühes olulise tähtsusega sektoris. Teadusuuringutealased püüdlused ei hõlma ainult tehnikaid, mida süsteemi toimimapanekuks kasutada. Need on suunatud ka „teisesele sektorile”, st GALILEO rakendustele igapäevases elus, et vastata avalikkuse ootustele ja kõige mitmekesisemate kasutajate nõudmistele.

Nii on töö peamiselt seotud satelliidipõhise raadionavigatsiooni kasutamisega transpordis ja telekommunikatsioonis, vastuvõtjate arendamisega, rahvusvahelise koostöö raames tehtavate töödega. Eesmärk on ka täiendada analüüsi süsteemi ülesannete kohta geodeesia, ajahalduse, otsingu- ja päästetöödega seotud tegevuste puhul.

Viimane konkursikutse kogusummas 10 miljonit eurot võimaldab katta mõned väga paljulubavad rakendusvaldkonnad nagu häireteadete edastamine, loomade vedu, ohtlike materjalide vedu jne.

Järelevalveasutus valmistab praegu koos komisjoni talitustega ette teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi jooksul ette võetavate tööde määratlust. Need tööd on peamiselt seotud satelliidipõhise raadionavigatsiooni tulevaste tehnoloogiliste arengute ja kasutajate nõudmiste muutumisega.

6. EGNOSI KASUTUSELEVÕTT

EGNOS (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) kasutab ja täiendab, tänu kolmele geostatsionaarsele orbiidile saadetud satelliidile, Ameerika süsteemi GPS ja Venemaa süsteemi GLONASS satelliidisignaalidest saadud teavet. Oma 1–2meetrise täpsusega pakub süsteem kõigile satelliidipõhise raadionavigatsiooni kasutajatele väga kõrgetasemelist navigatsiooni- ja asukohamääramise teenust, paremat kui Euroopas seni ainult GPS-süsteemiga kasutada sai, ja lähedast sellele, mida tulevikus pakub GALILEO, eelkõige süsteemi korrasoleku kohta sõnumi edastamise kaudu. Siiski on see sõltuvuses GPS-süsteemist.

EGNOSi arendamine põhineb kolmepoolsel kokkuleppel Euroopa Ühenduse, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Eurocontroli vahel. EGNOS kuulub üleeuroopaliste võrkude arendamise raames välja valitud programmide hulka. Selleks on Euroopa Ühendus kandnud üleeuroopaliste võrkude eelarvereale 143 miljonit eurot. Euroopa Kosmoseagentuur ning riigiasutused ja tsiviillennunduse sektoris tegutsevad ettevõtted on samuti programmi rahaliselt toetanud.

GALILEO süsteemi eelkäijana on EGNOS võimaldanud Euroopa Liidul arendada tehnilist võimekust ja oskusteavet sellises tipptehnoloogia valdkonnas nagu satelliidipõhine raadionavigatsioon. Süsteem annab lisandväärtust GPS-süsteemile, suurendades asukohamääramise täpsust, pakkudes suuremaid vastuvõtuvõimalusi teatud kohtades ja andes kasutajale teavet süsteemi usaldusväärsuse kohta.

Infrastruktuuri ehitamine lõpetati 2005. aastal ja EGNOS läbis edukalt esimese kasutusvalmiduse kontrolli vaba juurdepääsuga teenuse jaoks.

EGNOSi süsteemi vastuvõtjad on juba turul saadaval ja võib täheldada selle süsteemi vaba juurdepääsuga signaalide kasutamise kasvu sellistes sektorites nagu ehitus, täppispõllumajandus, maamõõtmine ja ühistranspordi veeremi haldamine. Täppispõllumajandus seisneb näiteks väetise põllule laotamise automaatses reguleerimises sõltuvalt traktori konkreetsest asukohast. Enamik GPR vastuvõtjaid, mida praegu maailmas müüakse, on niisiis varustatud EGNOSi funktsiooniga ja selle Ameerika analoogiga WAAS.

Lisaks toimuvad 2006. aastal tööd süsteemi sertifitseerimiseks otseselt inimeludega seotud rakenduste osas, näiteks tsiviillennundus. Üks EGNOSi eeliseid on just see, et pakutakse sellistele rakendustele sobivaid teenuseid, mida GPS üksi pakkuda ei suuda, kuna sellel puudub terviklikkuse funktsioon, mis võimaldab hoiatada väga kiiresti iga kasutajat süsteemi mõne osa rikke korral. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni väljendatud nõudmisi tuleb sealjuures täielikult täita. Mitmed regionaalsed lennuettevõtjad ja mõned lennundussektori masinaehitajad kavandavad juba EGNOSi vastuvõtjate sisseehitamist oma lennukitesse. Järgnevad sertifitseerimistööd mere- ja raudteerakenduste osas. Tuleb meenutada, et Euroopa satelliidipõhise raadionavigatsiooni süsteemide sertifitseerimine kuulub järelevalveameti pädevusse.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1321/2004 artiklis 3 on sätestatud, et järelevalveamet on „vastavalt EGNOSi investoritega sõlmitud kokkuleppele EGNOSi rajatiste ja seadmete omandiõiguse täieliku või osalise ESAlt ametile üleandmise tingimuste kohta EGNOSi kogu materiaalse ja immateriaalse vara omanik”.

Seda kokkulepet on asjaomased pooled arutanud töögrupis, millele Galileo ühisettevõte tagab sekretariaaditeenused. Kokkuleppe projekt on välja töötatud. Kohe pärast seda, kui asjaomased pooled on kokkuleppe allkirjastanud, saab järelevalveamet kaasata EGNOSi GALILEO kontsessioonilepingusse, mis võimaldab kahe süsteemi täielikku lõimimist.

Komisjon kavatseb ühenduse eelarves paigutada programmid GALILEO ja EGNOS samale eelarvereale nii programmide praeguse etapi kui kõigi tulevaste etappide puhul. Siiski tuleb meenutada, et programmid EGNOS ja GALILEO on tehnilisel tasandil täiesti eraldiseisvad, näiteks on kahe süsteemi satelliidid eri orbitaaltasanditel ega ole mingil määral omavahel vahetatavad.

7. AVALIKELE REGULEERITAVATELE TEENUSTELE JUURDEPÄÄSU POLIITIKA VÄLJATÖÖTAMINE

Viie teenuse hulgast, mida GALILEO pakub, on avalik reguleeritud teenus (Public Regulated Service) reserveeritud ainult avalik-õiguslikele institutsioonidele. See krüpteeritud ning raadiosegamise ja interferentsi eest kaitstud teenus on eriti sobiv ülesanneteks, mis nõuavad suurt järjepidavust, näiteks tsiviilkaitse, riikliku julgeoleku, politsei- ja tollikontrolli, maismaa- ja merepiirivalve küsimustes ning ebaseadusliku ekspordi ja illegaalse immigratsiooni vastase võitluse valdkonnas.

Juurdepääsu avalikule reguleeritud teenusele kontrollitakse turvalisuse kaalutlustel. Kasutajate kontroll toimub tehniliste vahendite abil, nagu krüptoloogilised võtmed, menetluslike vahendite abil, nagu julgeoleku akrediteeringud või otsustuslike vahendite kaudu, nõukogu ühismeetme[4] alusel vastuvõetud juhiste raames. Pealegi on avaliku reguleeritud teenuse potentsiaalselt mitmekesistel kasutajagruppidel erisugused vajadused, käitumisviisid ja usalduse tasandid. Avalikele reguleeritud teenustele juurdepääsu poliitika peab arvestama kõigi nende teguritega.

Selle poliitika esimene lähenemisviis on välja töötatud Galileo julgeolekunõukogus (GBS). See võimaldas täpsustada avalikele reguleeritud teenustele juurdepääsu poliitika eesmärke ja määrata kindlaks selle rakendamise etapid.

Tehnilist laadi ettevalmistavad tööd jätkuvad, et võimaldada avalikke reguleeritud teenuseid kasutada kavatsevatel liikmesriikidel esiteks määratleda nende riiklikud vajadused selle teenuse kasutamise osas ja teiseks nimetada riiklike teenusekasutajate haldamise eest vastutav üksus. See üksus hakkab suhtlema järelevalveametiga.

Järelevalveamet töötab välja „Juhised avalike reguleeritud teenuste pakkumise kohta liikmesriikides” , „Ühised miinimumnõuded avalike reguleeritud teenuste kasutamiseks ja haldamiseks” ja „Kirjeldused ja tööjuhised avalike reguleeritud teenuste vastuvõtjate valmistamiseks”. Need dokumendid võidakse üle vaadata vastavalt liikmesriikide väljendatud riiklikele vajadustele.

Selle esimese etapi tulemusena esitab komisjon enne 2006. aasta lõppu nõukogule avalikele reguleeritavatele teenustele juurdepääsu poliitika rakendamise kava, määrates kindlaks tehnilised ja otsustusmehhanismid, mis tuleb õigeaegselt paika panna, et avalikke reguleeritavaid teenuseid saaks kasutada alates 2010. aasta lõpust.

8. SATELLIIDIPÕHISE RAADIONAVIGATSIOONI EDENDAMINE ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDE KAUDU

Mitmed ühenduse õigusaktid reguleerivad juba satelliidipõhise raadionavigatsiooni kasutamist eri sektorites, et aidata tagada selle uue tehnoloogia majanduslik elujõulisus.

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem[5].

- Komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta[6].

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta[7].

- Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal [8] .

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel[9].

- Komisjoni 25. juuli 2003. aasta soovitus, mis käsitleb helistaja asukohaga seotud teabe töötlemist elektroonilistes sidevõrkudes asukohta tuvastada võimaldava teabega täiendatud hädaabiteenuste rakendamiseks (E112)[10].

Satelliidipõhist raadionavigatsiooni võib edukalt käsitada põhivahendina. Edaspidi võib seda kasutada pettusevastases võitluses, tsiviilkaitses, kohtulikus kontrollis, liiklusohutuses. Lisaks suunatakse soovitused selle tehnoloogia kasutamiseks asutustele, kes vastutavad raudtee-, mere- ja õhutranspordi sektorite eest. Samuti on eriliste analüüside objektiks tuumaenergia sektor, alates lõhustuvate materjalide transpordist kuni jäätmekäitluseni.

Seega luuakse peatselt komisjonisisene grupp, et saada ülevaade satelliidipõhise raadionavigatsiooniga seotud vajadustest seoses ühenduse poliitikaga ja lihtsustada teabevahetust süsteemi tehnilise arengu kohta.

Lisaks esitab komisjon 2006. aasta lõpus rohelise raamatu GALILEO rakenduste kohta.

9. PROGRAMMI RAHASTAMINE

Komisjon esitas 14. juunil 2004. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku GALILEO programmi kasutuselevõtu- ja rakendusetapi elluviimise kohta 2007.–2013. aasta finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul. Selle ettepanekuga asetatakse programm konkreetse juriidilise dokumendi staatusesse, mis on kooskõlas tulevase Euroopa kosmoseprogrammiga ja vastab paremini hea finantsjuhtimise nõuetele.

21. aprillil 2005. aastal nõustus nõukogu osalise üldsuunise raames kõnealuse õigusakti ettepanekuga, välja arvatud eelarve punktis. Peamine nõukogu tehtud muudatus käsitleb EGNOSi kaasamist määrusesse, millega komisjon nõustus. Ka parlament avaldas ettepaneku suhtes toetust oma 5. septembri 2005. aasta täiskogul. Nõukogu ja parlamendi seisukohad on väga lähedased ja komisjon võib nendega nõustuda.

Õigusakti saab lõplikult vastu võtta alles siis, kui on täpselt teada kontsessioonilepingu peamised tingimused. Komisjoni 14. juuli 2004. aasta ettepanek nimetas Euroopa Ühenduse rahalise sekkumise suuruseks miljard eurot. Selle ettepaneku kohta esitati muudetud ettepanek 2006. aasta mais. Täpsed summad, mis tuleb lõpuks kinnitada kogu kontsessiooni kestuse kohta, sõltuvad riskide jagamisest ja rahalistest kohustustest, mis on kontsessioonilepingu teema, ja vahenditest, mis määratakse kindlaks riskide kandmiseks. Komisjon töötab praegu koos Euroopa Investeerimispangaga välja ettepanekuid selle viimase punkti kohta.

10. RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Rahvusvaheline koostöö on üks GALILEO programmi olulisi elemente, kuna selle kolmekümne satelliidi süsteem on üleilmse suunitlusega. Koostöölepingud on sõlmitud Hiinaga 30. oktoobril 2003. aastal ja Iisraeliga 13. juulil 2004. aastal. Samasugused lepingud on parafeeritud Ukrainaga 3. juunil 2005. aastal, Indiaga 7. septembril 2005. aastal, Marokoga 8. novembril 2005. aastal ja Lõuna-Koreaga 12. jaanuaril 2006. aastal. Nõukogu poolt 18. juulil 2005. aastal vastuvõetud mandaadi alusel on ettevalmistamisel lepingud Norra ja Argentiinaga. Veel käivad läbirääkimised Šveitsi, Kanada, Austraalia, Saudi Araabia ja Brasiiliaga. Venemaa on hiljuti kinnitanud huvi jätkata läbirääkimisi Euroopa Liiduga.

Euroopa ja Ameerika süsteemide täielik koostalitlusvõime saavutati 26. juunil 2004. aastal Ühendriikidega sõlmitud kokkuleppega. Selle kokkuleppe raames läbiviidavad tööd keskenduvad praegu signaalide optimeerimisele. Eesmärk on suurendada kasutajatele GALILEO ja GPS-süsteemidega pakutavaid teenuseid.

Edaspidi tuleb määratleda kolmandate riikidega tehtava koostöö ulatus ja tingimused GALILEO programmi järgmiste etappide ajal, sealhulgas institutsioonilisel tasandil ja arvestades intellektuaalse omandi ja kahesuguse kasutusega tehnoloogiate kaitsega seotud kohustusi. Komisjon esitab nõukogule enne 2006. aasta lõppu volitused, et ta saaks alustada läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega.

1.LISA

PROGRAMMI ERI ETAPID

GALILEO programm koosneb kolmest järjestikusest etapist.

1. Arendus- ja kontrollimise etapp

2. See on teadusuuringute etapp, mis hõlmab satelliitide ja maapealsete koostisosade süsteemi arendamist, samuti süsteemide töökindluse kontrolli orbiidil.

Kõnealune etapp kestab kuni 2009. aasta alguseni.

Etapi maksumus, millest poole kannab Euroopa Liit ja poole Euroopa Kosmoseagentuur, on kokku 1 500 miljonit eurot.

Etappi juhib kuni 31. detsembrini 2006 GALILEO ühisettevõte. Pärast 1. jaanuari 2007 võtab GALILEO ühisettevõtte tegevuse üle ja viib faasi lõpule Euroopa GNSS järelevalveamet.

3. Kasutuselevõtuetapp

4. See hõlmab satelliitide ehitamist ja käikulaskmist ning maapealse infrastruktuuri täielikku sisseseadmist.

Etapp hõlmab aastaid 2009–2010.

5. Rakendusetapp

6. See etapp hõlmab aastaid, mille kestel süsteemi kasutatakse eelkõige ärilisel tasandil.

Etapp algab tõenäoliselt 2010. aasta lõpus.

Kasutuselevõtu- ja rakendusetapp hõlmatakse umbes kahekümneaastase kestusega kontsessiooniga. Tegevusluba väljaandvaks asutuseks on järelevalveamet.

2. LISA

PROGRAMMI KOKKUVÕTTEV KAVA

- 2006. aasta november– detsember: kontsessioonilepinguga seotud läbirääkimiste lõpp.

- 2006. aasta detsember: Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine kontsessioonilepinguga seotud läbirääkimiste tulemustest.

- 2007. aasta jooksul: kontsessioonilepingu sõlmimine ja allkirjastamine.

- 2006. aasta keskpaik: järelevalveameti ametlik teade kõigi EGNOSi pakutavate avatud juurdepääsuga teenuste kohta.

- 2006. aasta jooksul: GALILEO ühisettevõtte tegevuste järkjärguline üleminek järelevalveametile.

- Sügis 2006: teise eksperimentaalsatelliidi teelesaatmine.

- Sügis 2006: nõukogule volituste esitamine, mis võimaldavad komisjonil alustada läbirääkimisi kolmandate riikidega, et määrata kindlaks nende osalemise tingimused programmi järgmistes etappides.

- 2006. aasta lõpp – 2007. aasta algus: GALILEO rakenduste rohelise raamatu esitamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

- 2008–2010: kolmekümne satelliidi käikulaskmine, maapealsete jaamade ehituse lõpetamine ja süsteemi ning selle rakenduste kasutamise algus

[1] Vaba juurdepääsuga teenused, äri eesmärgil juurdepääsetavad teenused, teenused inimelu ohutuse tagamiseks, teenused otsingu ja päästetööde eesmärgil ning avalikud reguleeritavad teenused.

[2] EÜT L 138, 21.5.2002, lk 1. Ühisettevõtte Galileo asutajaliikmed on Euroopa Ühendus ja Euroopa Kosmoseagentuur. Ühisettevõtte organid on haldusnõukogu, täitevkomitee ja direktor. Lisaks teostab ühisettevõtte üle poliitilist kontrolli järelevalvenõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast Euroopa Liidu liikmesriigist ning komisjoni esindaja ühisettevõtte haldusnõukogus.

[3] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1. Järelevalveameti organid on haldusnõukogu ja tegevdirektor. Haldusnõukokku kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja.

[4] Nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeede 2004/552/ÜVJP Euroopa satelliidipõhise raadionavigatsioonisüsteemi toimimise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut.

[5] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

[6] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

[7] ELT L 166, 30.4., lk 124.

[8] ELT L 3, 5. 1. 2005. aasta, lk 1.

[9] ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

[10] ELT L 189, 29.7.2003, lk 49.