(12)Bulgaaria ametiasutused on teatanud, et ligikaudu 32 275 euro suurusel kahjul on olemas kindlustuskate. See summa on abikõlblikest kuludest maha arvatud.

(8)Bulgaaria ametiasutused on hinnanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 239,225 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. See summa moodustab üle 98 % teatatud kogukahjust. Bulgaaria ametiasutused selgitasid avaliku sektori kahju ebaproportsionaalselt suurt osakaalu sellega, et kohalikud ametiasutused ei suutnud erasektori kahju ulatust taotluse esitamiseks kehtestatud 12-nädalase tähtaja jooksul nõuetekohaselt hinnata. Seetõttu jääb erasektori kahju suuremas osas taotlusest välja. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 97 miljoni euro) on seotud üleujutusevastase kaitse taristu kindlustamisega. Transporditaristu taastamiseks on hinnangute kohaselt vaja üle 46 miljoni euro.

(4)Taotlust esitades palus Bulgaaria fondist oodatava toetuse raames ettemaksu. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on täidetud. Komisjoni otsusega C(2015) 4179 tehti Bulgaariale ettemaks summas 637 782 eurot, mis moodustab 10 % fondist oodatavast rahalisest toetusest.

(3)Komisjon hindas, et Bulgaarias toimunud eri õnnetustel on ühine loodusliku päritoluga meteoroloogiline põhjus ja seetõttu kuuluvad need Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

2015. aasta aprilli lõpus sai komisjon kolm taotlust rahalise abi saamiseks fondist. Üks taotlus on seotud õnnetusega Bulgaarias (karmid talvetingimused) ja kaks õnnetustega Kreekas (Évrose jõe ja Kesk-Kreeka üleujutused), mis toimusid 2015. aasta jaanuaris ja veebruaris. Komisjon on kõik kolm taotlust põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta) (edaspidi „määrus”), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud hinnangute kõige olulisemad asjaolud.

(1)Kreekat mõjutasid alates 2015. aasta veebruari algusest laiaulatuslikud Évrose ja Ardase jõe üleujutused Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, mis põhjustasid kahju olulisele taristule, avalikele hoonetele, kodudele, äriühingutele ja põllumajandusele.

(2)Samal ajal mõjutasid suuremat osa Kesk- ja Lääne-Kreekast, sealhulgas Ípeirose, Lääne- ja Kesk-Kreeka ning Tessaalia piirkonda sarnased sündmused, mis põhjustasid isegi suuremat kahju kui Ida-Makedoonias.

(3)Kreeka esitas 23. aprillil 2015 kaks taotlust rahalise toetuse saamiseks fondist, mis jääb kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse alates esimese kahjustuse registreerimisest 4. veebruaril 2015 (Évrose jõgi) ja 1. veebruaril (riigi kesk- ja lääneosa). Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi”. Kokku mõjutas õnnetus viit NUTS 2 piirkonda: Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda (Évrose jõe üleujutus) ning Ípeirose, Lääne-Kreeka, Kesk-Kreeka ja Tessaalia piirkonda (riigi kesk- ja lääneosa üleujutused).

(4)Komisjoni hindamise käigus selgus siiski, et sündmused Kreekas (ja suurõnnetus Bulgaarias) on omavahel seotud ja neil on sama meteoroloogiline põhjus. Seetõttu otsustas komisjon käsitleda Kreeka juhtumeid üheainsa piirkondliku õnnetusena vastavalt määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatule. Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse.

(5)Kahe taotluse ühendamine ei mõjuta fondist makstava rahalise toetuse summat, kuid see vähendab oluliselt Kreeka halduskoormust seoses rakendamise ja aruandlusega.

(6)Taotlusi esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemaksu. Pärast taotluste esialgset hindamist ja enne otsuse langetamist nende ühendamise kohta jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on mõlemal juhul täidetud.

(7)Kreeka ametiasutused hindavad üleujutustest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 395,878 miljonit eurot (Évrose üleujutuse kahjud summas 132,454 miljonit eurot pluss riigi kesk- ja lääneosa üleujutuste kahjud summas 263,424 miljonit eurot). See summa moodustab 36 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Kreeka suhtes 2015. aastal kohaldatud suurõnnetuse künnisest, mis oli 1 091,315 miljonit eurot (s.o 0,6 % kogurahvatulust 2013. aasta andmete alusel) ja seetõttu ei loeta seda suurõnnetuseks. Otsese kahju kogusumma moodustab viies kõnealuses NUTS 2 piirkonnas siiski 4,78 % kaalutud keskmisest sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja ületab seega oluliselt määruses sätestatud 1,5 % suurust piirkondade kaalutud SKP künnist, mis on vajalik õnnetuse käsitamiseks piirkondliku õnnetusena.

(8)Otsese kahju kogusumma on fondist makstava rahalise toetuse kindlaksmääramise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.

(9)Komisjoni otsusega COM (2015) 4180 määrati Évrose üleujutuse puhul ettemaks summas 331 135 eurot ning komisjoni otsusega COM (2015) 4181 määrati riigi kesk- ja lääneosa puhul ettemaks summas 658 560 eurot, mis mõlemal juhul moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest.

(10)Mis puutub õnnetuste mõjusse ja tagajärgedesse, siis Évrose valgala üleujutused mõjutasid eelkõige põllumajandussektorit. Üle ujutati ligikaudu 17 500 hektarit maad, mille käigus hävisid põllumajandustaristu, laohooned ja põllumajanduskultuurid. Kannatada sai või hävis 150 km teid. 17 asulas said kannatada veevarustus- ja kanalisatsioonitaristu. Üleujutused tekitasid kahju ka avalikele hoonetele (koolid, võimlad, raamatukogud). Kreeka lääne-, kesk- ja põhjaosas kannatasid Ípeiros, Aitoolia-Akarnaania, Evrytanía, Fthiótida, Tessaalia ja Peloponnesos tugevate vihmasadude ja tormide ning mägedes ka tugeva lumesaju all. Nii avamerel kui ka maismaal möllasid tormised lõunatuuled. Nimetatud sündmused põhjustasid voolukatkestusi, jõed tõusid üle kallaste ning ulatuslike maalihete tagajärjel lõigati mitu mägiasulat muust maailmast ära ja elanikud tuli evakueerida. Õnnetus kahjustas rohkem kui 60 % Ípeirose teedevõrgust. Põllumajandus kandis kahju põllumajanduskultuuride hävimise tõttu haritud maadel. Sündmused mõjutasid kauplusi, kodumajapidamisi, äriettevõtteid, loomakasvatus- ja põllumajandusettevõtteid. Ohus oli ka osa Kreeka kultuuripärandist. Näiteks viisid Árachthose jõe tormavad veed Tzoumérkas kaasa ajaloolise Pláka silla.

(11)Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 308,445 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Kõige suurem osa kuludest on seotud transpordisektoriga (üle 196 miljoni euro). Sellele järgnevad üleujutusevastase kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (83 miljonit eurot).

(12)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

(13)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Komisjonile esitati 2012. aasta novembris ajakohastatud esialgne üleujutusriski hindamise aruanne. Lisaks rahastatakse osana 2014.–2020. aasta riiklikust strateegilisest raamistikust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavast rakenduskavast „Taristu, transport, keskkond ja säästev areng” temaatilise eesmärgi nr 5 raames meetmeid, mille eesmärgiks on leevendada kliimamuutuse negatiivseid mõjusid ning kohanduda uue kuiva ja kuuma kliima ja võimalike äärmuslike ilmastikunähtustega, nagu üleujutused.

(14)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

(15)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

3.RAHASTAMINE

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, EURATOM) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020), eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga (2011. aasta hinnad). Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurõnnetuse künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetusele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.

Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Bulgaaria ja Kreeka taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt: