Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga /* COM/2013/0673 final - 2013/0321 (NLE) */





SELETUSKIRI Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (edaspidi „leping”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. Käesolev ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (edaspidi „protokoll”) sõlmimiseks, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile ühineb Horvaatia rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on allakirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu. 24. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga asjaomase protokolli sõlmimiseks[1]. Läbirääkimised Šveitsi Konföderatsiooniga lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega. Ettepaneku kohase protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse Euroopa Liitu looma lepingu autentse versiooni ELi uues ametlikus keeles. Komisjon hindas läbirääkimiste tulemused rahuldavaks ja taotleb, et nõukogu võtaks vastu lisatud otsuse protokolli sõlmimise kohta. Nõukogul palutakse sõlmida protokoll pärast Euroopa Parlamendi nõusoleku saamist. 2013/0321 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga, võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut. võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas nõukogu [...] otsusega XXX[2] kirjutati [ ] alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse. (2) Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemises ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga leppida kokku nimetatud lepingu protokolliga, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Šveitsi Konföderatsioon. (3) Protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll. et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kellel on volitused esitada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli artiklis 6 osutatud teade, et väljendada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nõusolekut end protokolliga siduda. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll, mis käsitleb Horvaatia Vabariigi osalemist lepingus seoses tema ühinemisega Euroopa Liiduga Euroopa Liit ning Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, edaspidi „liikmesriigid”, ühelt poolt ning Šveitsi Konföderatsioon, edaspidi „Šveits”, teiselt poolt, edaspidi „lepinguosalised”, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut (edaspidi „leping”), mis jõustus 1. juunil 2002; võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu 26. oktoobri 2004. aasta protokolli, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga (edaspidi „2004. aasta protokoll”), mis jõustus 1. aprillil 2006, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva 21. juuni 1999. aasta lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga (edaspidi „2008. aasta protokoll”), mis jõustus 1. juunil 2009, võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013, ning arvestades, et Horvaatia Vabariigist peaks saama kõnealuse lepingu osaline, on leppinud kokku järgmistes sätetes: Artikkel 1 1. Käesolevaga saab Horvaatia Vabariigist lepingu osaline. 2. Käesoleva protokolli jõustumisest alates on leping Horvaatiale siduv samadel tingimustel kui praegustele lepinguosalistele ning käesolevas protokollis sätestatud korras ja tingimustel. Artikkel 2 Lepingu põhitekstis ja selle I lisas tehakse järgmised muudatused: a) Horvaatia lisatakse lepinguosaliste nimekirja koos Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega; b) Lepingu artiklis 10 lisatakse lõigete 1b, 2b, 3b, 4c ja 5b järele lõiked 1c, 2c, 3c, 4d, 4e ja 5c: „1c. Kuni Horvaatia Vabariigi käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisele järgneva teise aasta lõpuni võib Šveits säilitada arvulised piirangud Šveitsis töötavate Horvaatia kodakondsusega töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kelle Šveitsis elamise luba kuulub ühte kahest kategooriast: elamisloa tähtaeg on rohkem kui neli kuud, kuid vähem kui üks aasta, või elamisloa tähtaeg on üks aasta või rohkem. Alla nelja kuu kestva elamise suhtes piiranguid ei ole. Enne eespool nimetatud üleminekuperioodi lõppu vaatab ühiskomitee Šveitsi aruande alusel läbi Horvaatia kodanike suhtes kehtestatud üleminekuperioodi toimimise. Pärast läbivaatamise lõpetamist ja hiljemalt eespool nimetatud perioodi lõppedes teatab Šveits ühiskomiteele, kas ta jätkab Šveitsis töötavate isikute suhtes arvuliste piirangute kohaldamist. Šveits võib jätkata selliste meetmete kohaldamist viie aasta jooksul pärast eespool nimetatud protokolli jõustumist. Kui kõnealust teatamist ei toimu, lõpeb üleminekuperiood esimeses lõigus nimetatud kaheaastase perioodi lõppedes. Käesolevas lõikes sätestatud üleminekuperioodi lõpus tühistatakse kõik Horvaatia kodakondsusega isikute suhtes kehtestatud arvulised piirangud. Horvaatia võib kehtestada samasugused arvulised piirangud Šveitsi kodanike suhtes samadeks ajavahemikeks.” „2c. Kuni Horvaatia Vabariigi käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisele järgneva teise aasta lõpuni võivad Šveits ja Horvaatia jätkata nende territooriumil töötavate teise lepinguosalise töötajate suhtes tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemise ning teise lepinguosalise kodanike palga- ja töötingimuste kontrollimist. Samasugust kontrollimist võidakse jätkata ka lepingu artikli 5 lõikes 1 nimetatud ja järgmises neljas sektoris teenuseid osutavate isikute suhtes: aiandus; ehitus, sealhulgas seotud tööstusharud; turvateenused; puhastustegevus (NACE koodid[3] 01.41, 45.1 kuni 4; 74.60 ja 74.70). Lõigetes 1c, 2c, 3c ja 4d nimetatud üleminekuperioodide jooksul eelistab Šveits oma tööturule juurdepääsu võimaldamisel Horvaatia kodanikest töötajaid ELi ja EFTAsse mittekuuluvate riikide kodanikest töötajatele. Tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemist ei kontrollita lepinguosaliste vahelise teenuste osutamist käsitleva erikokkuleppega liberaliseeritud teenuste osutajate puhul (sealhulgas riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe teenuste osutamist reguleerivad sätted). Sama ajavahemiku jooksul võib kutsekvalifikatsiooninõudeid säilitada alla neljakuuliste elamislubade väljaandmisel[4] ja isikute suhtes, kes osutavad teenuseid käesoleva lepingu artikli 5 lõike 1 kohaselt eespool nimetatud neljas sektoris. Kuni Horvaatia Vabariigi käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisele järgneva kahe aasta jooksul vaatab ühiskomitee iga üleminekumeetmeid rakendava lepinguosalise koostatud aruande alusel läbi käesolevas lõikes nimetatud üleminekumeetmete toimimise. Pärast läbivaatamise lõpetamist ja hiljemalt kaks aastat pärast eespool nimetatud protokolli jõustumist võib käesolevas lõikes nimetatud üleminekumeetmeid rakendanud lepinguosaline, kes on teatanud ühiskomiteele oma kavatsusest jätkata kõnealuste üleminekumeetmete kohaldamist, neid rakendada veel kuni eespool nimetatud protokolli jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuni. Kui kõnealust teatamist ei toimu, lõpeb üleminekuperiood esimeses lõigus nimetatud kaheaastase perioodi lõppedes. Käesolevas lõikes sätestatud üleminekuperioodi lõpus tühistatakse kõik käesolevas lõikes nimetatud piirangud.” „3c. Horvaatia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisel ja kuni lõikes 1c nimetatud perioodi lõpuni reserveerib Šveits igal aastal (pro rata temporis) kolmandate riikide kodanikele ettenähtud üldkvoodi raames Šveitsis töötavatele palgatöötajatele ja Horvaatia kodanikest füüsilisest isikust ettevõtjatele alljärgneva ajakava kohaselt vähemalt järgmise arvu uusi elamislubasid[5]: Kuni || Aastase või pikema tähtajaga elamislubade arv || Pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga elamislubade arv Esimene aasta || 54 || 543 Teine aasta || 78 || 748 Kolmas aasta || 103 || 953 Neljas aasta || 133 || 1158 Viies aasta || 250 || 2000 3d. Kui Šveits ja/või Horvaatia kohaldavad suuremate tööturuhäirete või nende tekkimise ohu korral oma territooriumil töötavate töötajate suhtes lõigetes 1c, 2c ja 3c kirjeldatud meetmeid, edastavad nad enne lõikes 1c sätestatud tähtaja lõppu ühiskomiteele sellekohase teate. Ühiskomitee otsustab kõnealuse teate alusel, kas teate edastanud riik võib jätkata üleminekumeetmete kohaldamist. Kui ühiskomitee annab heakskiidu, võib teate edastanud riik jätkata lõigetes 1c, 2c ja 3c nimetatud meetmete kohaldamist oma territooriumil töötavate isikute suhtes kuni nimetatud protokolli jõustumisele järgneva seitsmenda aasta lõpuni. Sel juhul on lõikes 1c nimetatud elamislubade arv aastas järgmine: Kuni || Aastase või pikema tähtajaga elamislubade arv || Pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga elamislubade arv Kuues aasta || 260 || 2100 Seitsmes aasta || 300 || 2300 .” „4d. Lõigetes 1c ja 3d kirjeldatud ajavahemike lõppemisel ning kuni Horvaatia käesolevas lepingus osalemist käsitleva protokolli jõustumisele järgneva kümnenda aasta lõpuni kohaldatakse järgmisi sätteid. Kui ühte lõikes 1c osutatud kategooriasse kuuluvatele Horvaatiast pärit töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele asjaomasel aastal väljaantud uute elamislubade arv ületab viiteaastale eelnenud kolme aasta keskmist rohkem kui 10 %, võib Šveits piirata kohaldamisaastal ühepoolselt üheks aastaks või kauemaks Horvaatiast pärit töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele väljaantavate uute elamislubade arvu kohaldamisaastale eelnenud kolme aasta keskmisega pluss 5 % ning pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga uute elamislubade arvu kohaldamisaastale eelnenud kolme aasta keskmisega pluss 10 %. Elamislubade arvu võib sama määraga piirata ka kohaldamisaastale järgneval aastal. Erandina eelmisest lõigust võidakse kuuenda ja seitsmenda viiteaasta lõpus kohaldada järgmisi sätteid. Kui ühte lõikes 1c osutatud kategooriasse kuuluvatele Horvaatiast pärit töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele asjaomasel aastal väljaantud uute elamislubade arv ületab viiteaastale eelnenud aasta jooksul välja antud elamislubade arvu rohkem kui 10 %, võib Šveits piirata kohaldamisaastal ühepoolselt üheks aastaks või kauemaks Horvaatiast pärit töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele väljaantavate uute elamislubade arvu kohaldamisaastale eelnenud kolme aasta keskmisega pluss 5 % ning pikema kui neljakuulise ja lühema kui aastase tähtajaga uute elamislubade arvu kohaldamisaastale eelnenud kolme aasta keskmisega pluss 10 %. Elamislubade arvu võib sama määraga piirata ka kohaldamisaastale järgneval aastal.” „4e. Lõikes 4d kasutatud mõisted on määratletud järgmiselt: 1) „viiteaasta” – aasta, mille pikkust arvutatakse alates selle kuu esimesest kuupäevast, mil protokoll jõustub; 2) „kohaldamisaasta” – viiteaastale järgnev aasta.” „5c. Lõigetes 1c, 2c, 3c ja 4d esitatud üleminekusätteid ja eelkõige lõike 2c sätteid, mis käsitlevad tavapärasel tööturul osalevate töötajate eeliskohtlemist ning palga- ja töötingimuste kontrollimist, ei kohaldata nende töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kellel on õigus Horvaatia osalemist käsitleva lepingu protokolli jõustumise ajal tegelda majandustegevusega lepinguosaliste territooriumitel. Eelkõige on kõnealustel isikutel õigus geograafilisele ja tööalasele liikuvusele. Vähem kui aasta kehtivate elamislubade omanikel on õigus oma elamisluba pikendada; arvuliste piirangute ammendumine seda ei mõjuta. Üheaastaste või kauem kehtivate elamislubade omanikel on automaatselt õigus oma elamislubasid pikendada. Seega on kõnealustele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele alates eespool nimetatud protokolli jõustumisest lepingu põhisätete ja eelkõige artikliga 7 ette nähtud samasugune vaba liikumise õigus kui alalistele elanikele.” c) Lepingu I lisa artikli 27 lõikes 2 asendatakse viide artikli 10 lõigetele 2, 2a, 2b, 4a, 4b ja 4c viitega artikli 10 lõigetele 2b, 2c, 4c ja 4d.” Artikkel 3 Erandina lepingu I lisa artiklist 25 kohaldatakse käesoleva protokolli 1. lisas sätestatud üleminekuperioode. Artikkel 4 Lepingu II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva protokolli 2. ja 3. lisale. Artikkel 5 1. Käesoleva protokolli 1., 2. ja 3. lisa on protokolli lahutamatud osad. 2. Käesolev protokoll koos 2004. ja 2008. aasta protokolliga on lepingu lahutamatu osa. Artikkel 6 1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluste kohaselt. 2. Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 7 Käesolev protokoll jõustub viimase ratifitseerimis- või heakskiitmisteate kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval. Artikkel 8 Käesolev protokoll kehtib sama kaua ja samasuguses korras kui leping. Artikkel 9 1. Käesolev protokoll ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 2. Lepingu, sealhulgas selle kõikide lisade, protokollide ja lõppakti horvaadikeelsed versioonid on võrdselt autentsed. Lepingu artikli 14 alusel loodud ühiskomitee kiidab heaks lepingu horvaadikeelse autentse teksti. [Linn] 1. LISA Üleminekumeetmed põllumajandusmaa ostmisel Horvaatia võib käesoleva protokolli jõustumise kuupäevale järgnevaks seitsmeks aastaks jätta jõusse käesolevale protokollile allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktide sätted, millega Šveitsi kodanikel ja Šveitsi õigusaktide kohaselt asutatud juriidilistel isikutel piiratakse põllumajandusmaa omandamist. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa omandamise puhul vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui mis tahes muu lepinguosaliste või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaliste hulka mittekuuluva riigi kodanikku. Füüsilisest isikust ettevõtjatest talupidajate suhtes, kes on Šveitsi kodanikud ning kes soovivad alustada tegevust Horvaatias ja seal elada, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega muid menetlusi kui need, mida kohaldatakse Horvaatia kodanike suhtes. Kolmandal aastal pärast käesoleva protokolli jõustumist korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldine läbivaatamine. Ühiskomitee võib otsustada lühendada esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi või selle lõpetada. Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Horvaatia põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid või nende oht, edastab Horvaatia enne esimeses lõigus täpsustatud seitsme aasta pikkuse üleminekuperioodi lõppu ühiskomiteele sellekohase teate. Sellisel juhul võib Horvaatia jätkata esimeses lõigus kirjeldatud meetmete kohaldamist kuni kümne aasta jooksul pärast protokolli jõustumist. See pikendamine võib piirduda valitud geograafiliste piirkondadega, mis on kõige enam mõjutatud. 2. LISA Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu II lisa muudetakse järgmiselt: 1. A osas lisatakse punktis 1 osutatud õigusaktidele järgmine õigusakt: Nõukogu määrus (EL) nr 517/2013, 13. mai 2013, millega kohandatakse teatavaid määruseid ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, transpordipoliitika, energeetika, maksustamise, statistika, üleeuroopaliste võrkude, kohtusüsteemi ja põhiõiguste, vabaduse, turvalisuse ja õiguse, keskkonna, tolliliidu, välissuhete, välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning institutsioonide valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1). 2. Horvaatia kodanikest töötajate suhtes kohaldatakse II lisa protokolli töötuskindlustust käsitleva jao lõikes 1 sätestatud korda kuni käesoleva protokolli jõustumisele järgneva seitsmenda aasta lõpuni. 3. LISA Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu III lisa muudetakse järgmiselt. Punktile 1a lisatakse järgmised kaks taanet: – Horvaatia Vabariigi ühinemisakt (ELT L 112, 24.4.2012, lk 10), III lisa (Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artiklis 15 osutatud nimekiri: institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohandused – ELT L 112, 24.4.2012, lk 41). Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 23 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ilma et see piiraks artikli 43b kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealal tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanike kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud endises Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid a) Sloveenia puhul enne 25. juunit 1991 ning b) Horvaatia puhul enne 8. oktoobrit 1991, kui eespool nimetatud liikmesriikide ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt väljaantavate tõendavate dokumentidega (arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6), mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusalade puhul proviisori kutsealal ning artiklis 48 nimetatud tegevusalade puhul arhitekti kutsealal. Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.” Direktiivi 2005/36/EÜ lisatakse artikkel 43b: „Seoses ämmaemanda kutsekvalifikatsiooniga omandatud õigusi ei kohaldata järgmiste kvalifikatsioonide suhtes, mis omandati Horvaatias enne 1. juulit 2013: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi vanemõde), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (günekoloogia ja sünnitusabi õde), viša medicinska sestra primaljskog smjera (ämmaemanda diplomiga vanemõde), medicinska sestra primaljskog smjera (ämmaemanda diplomiga õde), ginekološko-opstetrička primalja (günekoloogia ja sünnitusabi ämmaemand) ning primalja (ämmaemand).” – Nõukogu 13. mai 2013. aasta direktiivi 2013/25/EL (millega kohandatakse teatavaid direktiive asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega) (ELT L 158, 10.6.2013, lk 368) lisa A osa. Punkti 2a lisatakse järgmine taane: – Nõukogu 13. mai 2013. aasta direktiivi 2013/25/EL (millega kohandatakse teatavaid direktiive asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega) (ELT L 158, 10.6.2013, lk 368) lisa B osa punkt 1. Punkti 3a lisatakse järgmine taane: – Nõukogu 13. mai 2013. aasta direktiivi 2013/25/EL (millega kohandatakse teatavaid direktiive asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega) (ELT L 158, 10.6.2013, lk 368) lisa B osa punkt 2. Punkti 5a lisatakse järgmine taane: – Nõukogu 13. mai 2013. aasta direktiivi 2013/25/EL (millega kohandatakse teatavaid direktiive asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega) (ELT L 158, 10.6.2013, lk 368) lisa C osa. ŠVEITSI DEKLARATSIOON PÄRAST ALLAKIRJUTAMIST ÜHEPOOLSELT VÕETAVATE MEETMETE KOHTA Šveits võimaldab Horvaatia Vabariigi kodanikele ajutiselt juurdepääsu oma tööturule oma riiklike õigusaktide alusel enne käesoleva protokolli üleminekusätete jõustumist. Selleks kehtestab Šveits vastavalt lepingu artikli 10 lõikele 1 Horvaatia Vabariigi kodanike suhtes lühi- ja pikaajaliste töölubade kvoodid, mis kehtivad alates käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäevast. Kvoodid hõlmavad 50 pikaajalist ja 450 lühiajalist elamisluba aastas. Lisaks sellele antakse aastas välja 1000 lühiajalist alla neljakuulist tööluba. [1] Nõukogu otsus, millega Euroopa Liidu laienemist silmas pidades volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu kohandamiseks seoses Horvaatia osalemisega lepingus (nõukogu dokument 12864/12 LIMITED). [2] ELT L …, …, lk … . [3] NACE: Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1). [4] Töötajad võivad taotleda lühiajalist elamisluba lõikes 3c nimetatud kvootide alusel ka lühemaks ajaks kui neli kuud. [5] Need load antakse välja lisaks käesoleva lepingu artiklis 10 osutatud kvootidele, mis on ette nähtud nendele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kellel on lepingu allakirjutamise ajal (21. juuni 1999) liikmesriikide kodakondsus või 2004. ja 2008. aasta protokolli alusel käesoleva lepingu osaliseks saanud liikmesriikide kodakondsus. Need load täiendavad lube, mis antakse välja vastavalt Šveitsi ja uute liikmesriikide vahelistele kahepoolsetele praktikantide vahetamise kokkulepetele.