ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 23.5.2005 SEK(2005) 658 lõplik Eelnõu: KOMISJONI MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) 1653/2004 seoses täitevasutuste peaarvepidajate ametikohtadega Eelnõu: KOMISJONI MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) 1653/2004 seoses täitevasutuste peaarvepidajate ametikohtadega EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded,[1] eriti selle artikli 15 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse nõukogu arvamust, võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust ning arvestades järgmist: (1) komisjoni määruse nr 1653/2004 (täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded[2]) artiklis 30 nähakse ette, et täitavasutuse juhatus nimetab ametisse peaarvepidaja, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, (2) täitevasutuse peaarvepidaja ülesanded, mis on sätestatud artiklis 30, piirnevad täitevasutuse halduseelarvega, samal ajal kui komisjoni peaarvepidaja vastutab kõikide täitevasutuse poolt rakendatava tegevuseelarvega seonduvate toimingute eest, (3) komisjonil on olnud probleeme sobivate kandidaatide leidmisel, keda lähetada täitevasutustesse peaarvepidaja ametikoha täitmiseks. (4) täitevasutuse peaarvepidaja ülesanded võib usaldada ajutisele töötajale nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[3] sätestatud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktis a määratletud tähenduses. (5) seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1653/2004, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikli 30 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: „Juhatus nimetab ametisse peaarvepidaja, kes on lähetatud ametnik või ajutine töötaja, kelle täitevasutus otse tööle võtab ning kelle vastutusalasse kuulub:“ Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Komisjoni nimel komisjoni liige [1] EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1. [2] EÜT L 297, 22.9.2004, lk 6. [3] EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004, lk 1).
Ühenduse EMP Ühiskomitee Otsus millega muudetakse EMP lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu /* SEK/2005/1236 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 10.10.2005 SEK(2005) 1236 lõplik . Ühenduse EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust . - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu -(komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. EMP lepingu protokoll 31 sisaldab teatavaid sätteid ühenduse ja EMP EFTA riikide vahelise koostöö kohta väljaspool nelja vabadust. 2. Lisatud EMP ühiskomitee esialgse otsuse, mis inkorporeerib lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsuse nr 854/2005/EÜ, eesmärk on infoühiskonna-alase koostöö laiendamiseks muuta protokolli 31, kehtestades selleks ühenduse mitmeaastase programmi Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks. EFTA riigid osalevad mitmeaastase programmi projektides ja meetmetes alates 1. jaanuarist 2005. 3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktiga b nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul selliste otsuste suhtes vastu ühenduse seisukoha. 4. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse heakskiitmiseks nõukogule ja seejärel esitab komisjon võimalikult kiiresti ühenduse seisukoha EMP ühiskomitees. Ühenduse EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu protokolli 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping“, eriti selle artikleid 86 ja 98, ning arvestades järgmist: 1. Lepingu protokolli 31 muudeti EMP ühiskomitee …[kuupäev] otsusega nr …/….. . [1] 2. Asjakohane on laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsust, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks. [2] 3. Seetõttu tuleks muuta lepingu protokolli 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2005, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokolli 31 artikli 2 lõikesse 5 lisatakse järgmine taane: „- 32005 D 0854: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 854/2005/EÜ,11. mai 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programmInterneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks(ELT L 149, 11.6.2005, lk 1).“. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub päeval, mis järgneb EMP ühiskomiteele lepingu artikli 103 lõike 1 kohase viimase teate * esitamisele. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Brüssel, […] EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid [1] ELT L […], […], lk […]. [2] LT L 149, 11.6.2005, lk 1. * Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]
Eelnõu EMP Ühiskomitee otsus millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (sotsiaalkindlustus) - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu /* SEK/2005/1743 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 21.12.2005 SEK(2005) 1743 lõplik Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (sotsiaalkindlustus) . - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu -(komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. EMP ühiskomiteel tuleks võtta vastu lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, mis muudab EMP lepingu VI lisa sotsiaalkindlustuse valdkonnas. 2. Otsuse eelnõu kohaselt tehakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 IIa lisas muudatus, millega inkorporeeritakse lepingu VI lisasse uus Norrat käsitlev kanne. Vastavalt kohandusele lubatakse Norras kohaldada alates 1. jaanuarist 2006 uusi erisoodustuse eeskirju kooskõlas 29. aprilli 2005. aasta aktiga nr 21, mis käsitleb täiendavate soodustuste andmist isikutele, kelle elamisperiood Norras on lühike. 3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktis a nähakse ette, et nõukogu võtab vastu ühenduse seisukoha otsuste suhtes, millega täiendatakse ühenduse õigusakte oluliste muudatustega. 4. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse nõukogule kinnitamiseks. Komisjoni eesmärk on esitada ühenduse seisukoht EMP ühiskomiteele võimalikult kiiresti pärast selle vastuvõtmist nõukogus. Ühenduse EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (sotsiaalkindlustus) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping“, eriti selle artiklit 98, ning arvestades järgmist: (1) Lepingu VI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee […] otsusega nr …[1] (2) Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes)[2] tuleb inkorporeerida lepingusse. (3) Määruse (EMÜ) nr 1408/71 pealkirja muudeti nõukogu 12. mai 1981. aasta määrusega (EMÜ) nr 1390/81, millega laiendatakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustuse skeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes)[3] füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes. (4) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 IIa lisasse tehakse uus Norrat käsitlev kanne, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Kohandamisele (m) pealkirja all „ZC. NORRA" lepingu VI lisa punktis 1 (nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71) lisatakse järgmine tekst: ‘(d) erisoodustused kooskõlas 29. aprilli 2005. aasta aktiga nr 21, mis käsitleb täiendavate hüvitiste andmist isikutele, kelle elamisperiood Norras on lühike.“ Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub […] tingimusel, et EMP ühiskomiteele on edastatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated.* Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Brüssel, […] EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid [1] ELT L […], […], lk […]. [2] EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2. [3] EÜT L 143, 29.5.1981, lk 1. * [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]
Eelnõu EMP ühiskomitee otsus millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu /* SEK/2006/0476 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.4.2006 SEK(2006) 476 lõplik Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu - (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab konkreetseid sätteid ühenduse ja EMP EFTA riikide koostöö kohta väljaspool nelja vabadust. 2. Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta protokolli nr 31, et laiendada koostööd pärast 31. detsembrit 2005 veel üheks (2006.) aastaks siseturu rakendamise ja arendamise alal, ning selles käsitletakse järgnevat: - Eelarverida 02.03.01: Siseturu rakendamine ja arendamine. 3. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 punktiga b nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul selliste otsuste suhtes vastu ühenduse seisukoha. 4. EMP ühiskomitee otsuse eelnõu esitatakse heakskiitmiseks nõukogule ja seejärel esitab komisjon võimalikult kiiresti ühenduse seisukoha EMP ühiskomitees. Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, nagu seda on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artikleid 86 ja 98, ning arvestades järgmist: (1) Lepingu protokolli nr 31 on muudetud EMP ühiskomitee …[kuupäev] otsusega nr …/….[1] (2) On asjakohane jätkata lepinguosaliste koostööd siseturu rakendamisel ja arendamisel. (3) Lepingu protokolli nr 31 tuleks seepärast muuta, et võimaldada kõnealuse koostöö jätkumist pärast 31. detsembrit 2005, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokolli 31 artiklit 7 muudetakse järgmiselt: 1. Sõnad „aastad 2004 ja 2005“ lõikes 6 asendatakse sõnadega „aastad 2004, 2005 ja 2006“. 2. Lõike 6 järele lisatakse järgmine lõik: ‘7. Alates 1. jaanuarist 2006 osalevad EFTA riigid ühenduse meetmetes, mis on seotud Euroopa Liidu 2006. aasta üldeelarvesse kantud järgmise eelarvereaga: - Eelarverida 02.03.01 : „Siseturu rakendamine ja arendamine“.“ 3. Sõnad „lõiked 5 ja 6“ lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnadega „lõiked 5, 6 ja 7“. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub päeval, mis järgneb EMP ühiskomitee viimasele teavitamisele vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1.* Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Brüssel, EMP ühiskomitee nimel eesistuja EMP ühiskomitee sekretärid [1] ELT L … * [Põhiseadusest tulenevad nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 13.07.2006

SEK(2006) 983

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Aafrika ühendamine: ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE MÕJU HINDAMISEST {KOM(2006) 376} {SEK(2006) 896}

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE MÕJU HINDAMISEST

Pärast nõukogu 19. detsembri 2005. aasta otsust ELi Aafrika strateegia kohta hakkas komisjon ette valmistama ettepanekut ELi ja Aafrika infrastruktuurialase partnerluse kohta.

Kõnealune partnerlus on ELi vastus uuele Aafrika arengupartnerluse infrastruktuuri käsitlevale tegevuskavale. Partnerlus moodustab raamistiku EÜ ja ELi liikmesriikide mandri ja piirkondliku tasandi tegevuse, samuti riiklike programmide raames võetavate meetmete seostatuse tugevdamiseks. Partnerlus põhineb ELi Aafrika strateegial ja kujutab endast konkreetset ettepanekut ELi liikmesriikide Aafrikale mõeldud abi koordineeritud suunamiseks.

Partnerluse eesmärk on toetada programme, mis hõlbustavad ühildatavust mandri ja piirkondlikul tasandil. Partnerluse raames tehtav täiendab ka ELi valdkondlikku lähenemist infrastruktuurile riiklikul tasandil ja annab oma panuse majanduspartnerluse lepingute rakendamisse. Need lähenemisviisid tagavad mandri ja piirkondlikul tasandil tehtavate investeeringute seostatuse riiklike vaesuse vähendamise ja infrastruktuurisektori strateegiatega. Partnerluse täiendav laad suurendab ka tegevuse jätkusuutlikkust piirkondlikul ja riigi tasandil.

Mõju hindamises määrab komisjon kindlaks kolm tegevusvõimalust: i) „muutumatu poliitika“ stsenaarium, ii) Aafrika infrastruktuuriagentuuri stsenaarium ja iii) „partnerluse“ stsenaarium. Tulemuslikkuse, tõhususe ja järjepidevuse seisukohast eelistab komisjon kolmandat võimalust ELi ja Aafrika infrastruktuurialase partnerluse näol.

Kuna EL on rahastanud ja rahastab Aafrika infrastruktuuri märkimisväärsel määral, on kavandataval ELi ja Aafrika partnerlusel oluline mõju kõigile infrastruktuurialast abi andvatele ELi sidusrühmade tööle. Aafrikas on partnerlusel mõju Aafrika Liidule, piirkondlikele majandusühendustele, paljudele Aafrika riikidele ja sidusrühmadele, kes infrastruktuuri ja teenuseid vajavad ning neid kasutavad. Erimõjud on sektoriti ja sidusrühmiti erinevad ning muutuvad aja jooksul.

Partnerluse raames võetavaid meetmeid kontrollitakse ja hinnatakse korrapäraselt, et anda hinnang partnerluse eesmärkide täitmise tulemustele ja mõjule.
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.7.2006

SEK(2006) 955

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisa ettepanekule: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE {KOM(2006) 401 lõplik}{SEK(2006) 953}{SEK(2006) 954}

MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE

Kui loodi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, millega seoses kaotati kontroll sisepiiridel, kaasnes sellega turvalisuse kõrge taseme tagamiseks rangem ja ühtlustatud kontroll välispiiril. Liikmesriikide kontrolliasutused on küll võtnud kõikide oma partnerite ees vastutuse kõnealuste kontrollide eest, kuid selle ülesande suuruse tõttu ja üldistel julgeolekukaalutlustel peavad kõnealused asutused omavahel tihedamat operatiivkoostööd tegema.

Koostöös on viimastel aastatel tehtud suuri edusamme, eelkõige rakendatud integreeritud piirihalduse kava, kuid käesolevas hinnangus on välja toodud teatavad vajakajäämised, mis ühelt poolt tulenevad sellest, et puudub raamistik, mis näeks ette menetluse ettenägematutele sündmustele reageerimiseks vajaliku kiire sekkumise jaoks, ja teiselt poolt on seotud küsimusega, millised volitused anda piirivalvuritele, kes tegutsevad teise liikmesriigi territooriumil.

Haagi programmist tulenevat poliitilist konteksti silmas pidades on kindlaks määratud mitu eesmärki: luua juriidiline raamistik Euroopa tasandil toimiva kooskõlastatud struktuuri raames kiirreageerimisrühmade loomiseks ja määratleda teises liikmesriigis abi andvate ametnike volitused. Samuti tuleb tagada piirihalduse kava sätete selgus ja õiguskindlus, sest kava eesmärk on toetada riikide ametiasutusi, mitte neid asendada. Valitud võimalus peaks aitama tagada piiriseadustiku ühetaolist kohaldamist ja muuta kulutasuvamaks viise, kuidas liikmesriigid piirivalvet kasutavad.

Kaalutud on erinevaid sekkumisvõimalusi: näha ette kahepoolsete lepingute raamistik, kasutada kolmandale sambale tuginevaid politseikoostöö vahendeid, luua Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) raames kiirreageerimisrühmi ja moodustada Euroopa piirivalvekorpus.

Nende meetmete suhtes läbi viidud mõju hindamisest selgub, et kuigi Euroopa piirivalvekorpuse loomine näib tõhusaima sekkumisvõimalusena, ei ole seda juriidiliste ja poliitiliste takistuste tõttu võimalik lähiajal teha. Seepärast näib parima lahendusena luua Frontexi raames kiirreageerimisrühmad ja määratleda nende rakendamist reguleeriv õiguslik raamistik.
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.8.2006

SEK(2006) 1022

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Kokkuvõte komisjoni mõjuhinnangust „Euroopa arengukonsensuse juhtimine: teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus“ {KOM(2006) 421 lõplik){SEK (2006) 1020}{SEK (2006) 1021}

KOKKUVÕTE

Juhtimine on kerkinud paljude abiandjate arengupoliitikas ja koostööprogrammides põhiküsimuseks. Partnerriikides on see paljude arengustrateegiate võtmeteema. Mõeldes abimahu pidevale kasvamisele, rahvusvahelise abi tõhususe tagamiseks võetud kohustustele ning kasvavale vastastikule majanduslikule ja rahalisele sõltuvusele, on hea või usaldusväärse juhtimise kujunemine aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks väga suur väljakutse.

Rahvusvahelises juhtimisarutelus peab EL võtma järjest selgema seisukoha. Seepärast kutsub komisjon liikmesriike toetama ühiseid põhimõtteid ning ühinema kahe tegevusettepanekuga: a) juhtimisküsimuse käsitlemine Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega tehtava koostöö kavandamise raames ning b) eritoetus Aafrikas kohaldatavatele mehhanismidele, nagu sellele osutas 19. detsembril 2005 nõukogu ELi Aafrika-strateegia kokkuvõttes.

Mõjuanalüüsis kaalub komisjon kolme võimalikku stsenaariumi: i) jätkata endise süsteemiga, mille kohaselt piirdub komisjon oma ettepanekute elluviimisega, olles neist eelnevalt vastavalt komiteemenetlusele liikmesriikidele teatanud, ii) komisjon võtab kahes eespool nimetatud valdkonnas liikmesriikidega kooskõlastatud projektipõhiseid ühismeetmeid, kuid praeguses etapis ei koosta juhtimise kohta poliitilist dokumenti, iii) juhtimisküsimuse käsitlemiseks arengupoliitikas koostab komisjon pikaajalise ja ühtsema lähenemisviisi põhialused. Selleks esitab ta teatise, mis sisaldab tegevuspõhimõtteid, milles tuuakse välja nende põhimõtete täitmiseks AKV ja Aafrika riikide suhtes tehtavad konkreetsed algatused (juhtimisküsimuse käsitlemine AKV programmide kavandamise raames ja Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanismi toetamine) ning kirjeldatakse ühtlasi komisjoni lähenemisviisi seoses demokraatliku juhtimisega muudes arengumaades.

Tõhususe ja järjepidevuse huvides eelistab komisjon kolmandat stsenaariumi.

Võttes arvesse tegevuse olemust, on selle algatuse mõju juhtimisele raske mõõta. Siiski võib arvata, et nimetatud poliitilises raamistikus võetavad meetmed aitavad parandada liidu järjepidevust demokraatliku juhtimise toetamisel arengukoostöö raames ning avaldavad partnerriikidele stimuleerivat mõju, aidates sellega täita aastatuhande arengueesmärke.

Teatise rakenduslikus osas käsitletud meetmete suhtes teostatakse korrapäraselt järelevalvet ja hindamisi, et analüüsida partnerriikide edusamme seoses demokraatliku juhtimisega ning liidu eri lähenemisviiside järjepidevust ja reformikavade toetamist.
EÜ asutamislepingu artikli 245 lõike 2 kohane Komisjoni arvamus Euroopa Kohtu kodukorra artikli 29 ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 muutmise taotluste kohta, mille nimetatud kaks asutust on esitanud vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 64 /* SEK/2006/1676 lõplik - CNS 2006/0813 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.12.2006 SEK(2006) 1676 lõplik 2006/0813 (CNS) EÜ asutamislepingu artikli 245 lõike 2 kohane KOMISJONI ARVAMUS Euroopa Kohtu kodukorra artikli 29 ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 muutmise taotluste kohta, mille nimetatud kaks asutust on esitanud vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 64 2006/0813 (CNS) EÜ asutamislepingu artikli 245 lõike 2 kohane KOMISJONI ARVAMUS Euroopa Kohtu kodukorra artikli 29 ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 muutmise taotluste kohta, mille nimetatud kaks asutust on esitanud vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 64 Euroopa Kohtu [1] ja Esimese Astme Kohtu[2] taotletud muudatuste eesmärk on lisada bulgaaria ja rumeenia keel nimetatud kahe asutuse menetluskeelte hulka. Kuna tegemist on puhtalt tehniliste muudatustega, ei ole komisjonil selle kohta märkusi. Seega on komisjon nõus Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu esitatud tekstidega. [1] Dok. 15712/06 JUR 446 COUR 57. [2] Dok. 15715/06 JUR 447 COUR 58.
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 19.7.2006 
SEK(2006) 965 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisa  
 
 
komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja  nõukogule kolmandate riikide kodanike 
ebaseadusliku sisserände vastase võitluse poliitiliste prioriteetide kohta 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
 
{KOM(2006) 402 lõplik} 
{SEK(2006) 964} 
{SEK(2006) 1010} 
 
   
Vastutav peadirektoraat : õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat 
Tööprogrammi viitenumber : 2006/JLS/005 
 
ET 2   ET Kommenteeritud kokkuvõte  
Ebaseaduslik sisseränne on väljakutseks eriti Euroopa ja liikmesriikide ühtse 
sisserändepoliitika usaldusväärsusele . Nõukogu ja komisjon on seetõttu viimastel aastatel 
korduvalt rõhutanud ebaseadusliku sisserä nde vastaste meetmete tähtsust. 
Väljakutse ulatuse tõttu kasutatakse terviklikku lähenemisviisi , mis hõlmab rändeahela kõiki 
aspekte – koostööd kolmandate r iikidega, piir ide turvalisust, inim kaubandust, turvalisi 
dokumente, ebaseaduslikku töötamist, seadustamist ja tagasisaatmispoliitikat. 
Tuvastatud probleemideks  on ELi suunduva ebaseadusliku sisserände tekitatud pidev surve, 
tasakaalutus ebaseadusliku sisserände jaotumisel  liikmesriikide vahel, humanitaarkriisid, 
ebaseaduslike sisserändajate ek spluateerimine ja mitmed t õuketegurid päritoluriikides. 
Kõnealuses osas käsitletakse ka subsidiaarsuse küsimusi. 
ELi poliitika põhieesmärgid  tuvastatud probleemide lahendamisel on ebaseadusliku 
sisserände vähendamine põhiõigusi järgides, hu manitaarkriiside vältimine ja ebaseadusliku 
sisserändega seotud kuritegevuse vähendamine. 
Kõnealuste eesmärkide täitmise hindamiseks tuvastati mitmeid võimalusi  erinevate 
tegevusvaldkondade sees. Nimetatud võima lustele antakse hinnang seoses nende võimalike 
mõjudega  ebaseaduslikule sisserändele, ebaseadusli ku sisserändega seot ud kuritegevusele, 
põhiõigustele, poliitikale ELi ta sandil ning kolmandatele pärito lu- ja transiidiriikidele. 
Proportsionaalsust arvestades  on hinnang praegu esialgne. 
Eespool mainitud võrdluse alusel valiti välja tõhusad meetmed, millega põhiõigusi järgides 
täita ebaseadusliku sisserände ja ebaseaduslikus t sisserändest kasu saavate kuritegelike 
võrgustike tegevusvõimaluste vähendamise eesmärgid  ning mille rakendamist on lühikese 
või keskpika aja jooksul realistlik oodata . 
Valdkondades, kus oli mitu valikuvõimalust, on eelistatumad võimalused järgmised: 
välispiirid: biomeetriliste andmete kasutamise suurendamine (teine võimalus); turvalised 
reisi- ja ID-dokumendid: ühtsete suuniste väljatööta mine (teine võimalus); ebaseaduslik 
töötamine:  meetmete suunamine eelkõige riigis eb aseaduslikult viibivat e kolmandate riikide 
kodanike töölevõtmise vastu (teine võimalus); seadustamine : seadustamise mõjude uurimine 
(teine võimalus); tagasisaatmispoliitika : koostöö tõhustamine (teine võimalus); 
veoettevõtjate vastutus ja võitlus eb aseaduslikule rändele kaasaaitamise vastu : võetud 
meetmete hindamine (teine võimalus).