OLAFI JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANNE – 2019

(2020/C 368/01)

OLAFi järelevalvekomitee liikmed

Jan MULDER

OLAFi järelevalvekomitee esimees

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017, esimees alates 1. märtsist 2017

Euroopa Parlamendi endine liige, Madalmaad

Maria Helena FAZENDA

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017

Sisejulgeolekusüsteemi peasekretär, Portugal

Riigiprokurör

Petr KLEMENT

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017

Peaprokuratuur, Tšehhi Vabariik

Riigiprokurör

Grażyna STRONIKOWSKA

Järelevalvekomitee liige alates 13. juulist 2016

Riigiprokuratuur, Varssavi, Poola

Riigiprokurör

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Järelevalvekomitee liige alates 1. detsembrist 2017

Riigikontrolöri peamise tugiüksuse juhataja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse eriprokuratuuris, Hispaania

Audiitor, jurist, ökonomist

EESSÕNA

2019. aasta algas sekretariaadiga, kus paljud ametikohad olid täitmata. Aasta lõpuks oli olukord muutunud. Sügisel sai sekretariaat uue juhataja ja uute inimestega täideti ka kõik teised vabad ametikohad. Puhusid uued tuuled.

OLAFi uue peadirektori ametisse nimetamine 2018. aastal andis võimaluse teha suuri jõupingutusi, et kujundada välja kindel ja ühine arusaam OLAFi järelevalvekomitee toimimisest.

Algasid tõsised arutelud, mis ei olnud alati lihtsad. Õhkkond oli siiski edasiviiv. Kuigi mitmes küsimuses ei ole veel kokkulepet saavutatud, loodab järelevalvekomitee, et järgmise aastaaruande avaldamise ajaks on need küsimused lahendatud ning et kehtestatud on uus töökord kooskõlas õigusraamistikuga, milles OLAF ja järelevalvekomitee tegutsevad.

Aruteludes OLAFiga keskenduti sellele, milline juurdepääs peaks olema järelevalvekomiteel üle 12 kuu kestnud OLAFi juurdlustele, et ta saaks tulemuslikult täita oma järelevalve- ja kontrolliülesandeid. Arutelude pidamisel tugineti ühisarvamusele, mille olid selle küsimuse kohta esitanud komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi õigustalitused. Nagu on öeldud kõnealuses ühisarvamuses, on järelevalvekomitee see, kes määrab kindlaks, millist teavet on vaja, et täita volitusi, mille need kolm institutsiooni on talle andnud.

OLAFi peadirektor osales peaaegu kõikidel järelevalvekomitee igakuistel koosolekutel.

Neil koosolekutel olid tähtsateks arutelupunktideks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (1) käimasolev läbivaatamine ja Euroopa Prokuratuuri loomine.

Nagu eespool öeldud, ei ole OLAFi aruandekohustuste laadi ja vormi üle 12 kuu kestnud juurdluste puhul veel kindlaks määratud. Mõningasi edusamme on siiski tehtud, et lähendada eri käsitlusviise ja jõuda vastastikusel kokkuleppel põhineva tulemuseni. Menetluslikest tagatistest aru andmise küsimuses saavutati toimiv kokkulepe, mida tuleb nüüd katsetada. 2019. aasta lõpus sai järelevalvekomitee valmis ka OLAFi tagasilükatud juhtumeid käsitleva eriaruande, mis avaldati 2020. aasta alguses.

Praegusel väga keerukal ajal arutatakse Euroopa Liidu uut mitmeaastast eelarvet koos eri otstarbeks eraldatavate vahendite suurendamisega. Seda enam peab OLAF ja selle järelevalvekomitee säilitama valvsuse.

Uue OLAFit käsitleva määruse peatse vastuvõtmise ja Euroopa Prokuratuuri töölehakkamise valguses jätkab järelevalvekomitee oma sekretariaadi abil keskendumist põhieesmärgile suurendada OLAFi sõltumatust.

Jan MULDER OLAFi järelevalvekomitee esimees

SISUKORD

Eessõna 2

Sisukord 3

Meist 4

i) Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee 4

ii) Sekretariaat 4

Ülesande kirjeldus 4

Järelevalvekomitee järelevalveülesanded: 5

i) OLAFi eelarve ja vahendite kontrollimine 5

ii) Juhtumite jälgimine 7

iii) OLAFi juurdluste kestuse jälgimine 8

Menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arengu jälgimine 14

Liikmesriikide õigusasutustele saadetud juhtumid 17

Juhtumid, mille puhul asjaomased asutused ei järginud olafi soovitusi 17

Olafi juurdlusprioriteetide ja -suuniste hindamine 20

Suhted olafi, eli institutsioonide, olafi partnerite ja sidusrühmadega 21

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 läbivaatamine 22

Järelevalvekomitee juhtimine 23

Meist

i) Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee

1. Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee on sõltumatu organ, mille liikmed nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisel kokkuleppel ( 2 )

2. Järelevalvekomitee jälgib OLAFi juurdlusülesannete täitmist, et suurendada OLAFi sõltumatust talle määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (OLAFi määrus) alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Eelkõige jälgib järelevalvekomitee, et peetaks kinni juurdlustesse kaasatud isikute menetluslikest tagatistest.

3. Järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust väliseksperdist (edaspidi „liikmed“), kes nimetatakse ametisse viieks aastaks ( 3 ) . Liikmed täidavad oma rolli täiesti sõltumatult ning nad ei tohi taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, ELi institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt. Seepärast on järelevalvekomitee korraldanud oma järelevalvetegevuse nii, et see sõltumatus oleks tagatud, eriti seoses liikmete staatuse, eelarve ja sekretariaadiga.

4. Järelevalvekomitee töökorras ( 4 ) on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad järelevalvekomitee koosseisu, tegevust ja töömeetodeid (menetlused, mille alusel järelevalvekomitee täidab OLAFi määruses sätestatud tingimustel oma järelevalve teostaja rolli), ning sisulised tingimused, mille alusel peab toimuma järelevalvekomitee töö. Järelevalvekomitee teeb järelevalvet, sekkumata OLAFi käimasolevate juurdluste käiku.

5. Järelevalvekomitee annab aru institutsioonidele, kes on järelevalvekomitee liikmed ametisse nimetanud, ning teavitab oma rollist ja tegevusest avalikkust, kodanikuühiskonda ja asjaomaseid liikmesriikide asutusi.

ii) Sekretariaat

6. Järelevalvekomiteed toetab tema töös alaliselt töötav sekretariaat. Vastavalt OLAFi määrusele töötab sekretariaat järelevalvekomitee otsesel juhtimisel ja komisjonist sõltumatult. Sekretariaadil on oluline roll hõlbustada kõikide järelevalvekomitee ülesannete täitmist ja nende täitmisele kaasa aidata.

7. Sekretariaat koosneb ELi töötajatest ning õigus- ja valdkondlikest ekspertidest. Oma juhataja suunamisel ja juhtimisel jälgib sekretariaat päevast päeva OLAFi tegevust ning esitab oma kontrolli- ja järelevalvetegevuse tulemused järelevalvekomitee liikmetele kaalumiseks ja heakskiitmiseks. Sekretariaat aitab järelevalvekomitee liikmetel täita tõhusalt oma tööülesandeid eesmärgiga suurendada OLAFi sõltumatust.

Ülesande kirjeldus

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: „Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust, võttes arvesse peadirektori poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 8 esitatud teavet.“

8. Järelevalvekomitee loodi eesmärgiga suurendada OLAFi juurdlustegevuse korrapärase jälgimisega OLAFi sõltumatust ja see sõltumatus tagada ning aidata OLAFi peadirektoril täita oma ülesandeid. Järelevalvekomitee on täielikult pühendunud selle kohustuse täitmisele. Samuti tõlgendab järelevalvekomitee oma OLAFi peadirektori abistaja rolli viisil, mis võimaldab OLAFil kõige paremini suurendada oma tulemuslikkust jõulise ja erapooletu ELi uurimisasutusena, mis on täielikult sõltumatu põhjendamatust välisest survest ja sekkumisest. OLAF tähistas 2019. aastal oma kahekümnendat aastapäeva, mis annab võimaluse mõtiskleda selle üle, kuidas amet on täitnud oma rolli ja kuidas ta kavatseb edasi minna, eelkõige arvesse võttes Euroopa Prokuratuuri loomist võitluseks pettuse, korruptsiooni ja kuritegudega, mis kahjustavad ELi eelarvet. Järelevalvekomitee on valmis OLAFit tema jõupingutustes toetama, et parandada ameti töö kvaliteeti ning mängida olulist rolli uues Euroopa õigusruumis, kus OLAFi abi ja toetus Euroopa Prokuratuurile ning OLAFi koostöö Euroopa Prokuratuuriga on ELi finantshuvide kaitsmisel väga oluline.

9. Järelevalvekomitee esitab OLAFi peadirektorile ja institutsioonidele üksikasjalikke arvamusi ja aruandeid OLAFi käimasolevate juurdluste kohta, sekkumata nende käiku. OLAFi juurdluste korrapärane jälgimine on parim viis, kuidas tagada ameti sõltumatus. Järelevalvekomitee tegeles aruandeperioodil palju sellega, et luua kindel töösuhe OLAFi peadirektoriga, parandamaks OLAFilt korrapäraselt saadava teabe kvaliteeti (see puudutab eelkõige aruandeid üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta, OLAFi juurdlusi käsitlevaid üksikkaebusi ning OLAFi soovitusi, mida asjaomased asutused ei ole järginud). Samuti osaleb järelevalvekomitee aktiivselt iga-aastases institutsioonidevahelises arvamuste vahetuses OLAFi tulemuslikkuse üle, jäädes kindlaks seisukohale, et OLAFi juurdlusprioriteedid peaksid olema kooskõlas ELi eelarvekulude põhivaldkondadega.

10. Järelevalvekomitee annab aru institutsioonidele, kes on nimetanud ametisse järelevalvekomitee liikmed. Järelevalvekomitee viimast iga-aastast tegevusaruannet arutati eelarve ja personaliküsimuste volinikuga, komisjoni peasekretäriga, Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga ning nõukogu pettustevastase võitluse töörühmaga Soome eesistumise ajal.

11. Järelevalvekomiteele valmistab heameelt positiivne tagasiside, mis saadi 2019. aastal Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonilt järelevalvekomitee aruandele, mis käsitles OLAFi määruse kavandatud läbivaatamist. Järelevalvekomitee jätkab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel praegu peetavate institutsioonidevaheliste (kolmepoolsete) arutelude ja läbirääkimiste tähelepanelikku jälgimist.

12. Järelevalvekomitee pidas kümme täiskogu koosolekut ( 5 ) ning jätkas tavaga kutsuda OLAFi peadirektor ja tema töötajad oma koosolekutele, et arutada ükskõik millist järelevalvekomitee ja OLAFi töös olulist küsimust ning saada selle kohta teavet. Järelevalvekomitee ootas pikisilmi võimalust teha OLAFiga edasiviivat koostööd ning aidata ametil parandada oma tulemuslikkust ja tõhusust. Järelevalvekomitee liikmed määrati aruandeperioodil raportöörideks, et teha tööd järelevalvekomitee töökava konkreetsete valdkondadega ja võtta nende suhtes järelmeetmeid. Need raportöörid töötasid tihedas koostöös sekretariaadiga, et koostada järelevalvekomiteele vastuvõtmiseks arvamuste eelnõusid ja aruannete projekte.

Järelevalvekomitee järelevalveülesanded

i) OLAFi eelarve ja vahendite kontrollimine

Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet ja mida on muudetud 27. septembri 2013. aasta otsusega 2013/478/EL) artikli 6 lõige 2: 2. „Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist saadab peadirektor eelarve peadirektoraadi peadirektorile aegsasti esialgse eelarveprojekti, mis kirjendatakse Euroopa Liidu üldeelarves komisjoni käsitleva eelarveosa ameti käsitlevasse lisasse.“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 kolmas lõik: „Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas asjakohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite [---] kohta.“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 põhjendus 37: „Amet peaks oma tegevuses olema sõltumatu. Sõltumatuse tugevdamiseks peaks ameti juurdlustegevust korrapäraselt kontrollima järelevalvekomitee, mis koosneb väljastpoolt valitud sõltumatutest isikutest, kes on ameti tegevusvaldkondades kõrgelt kvalifitseeritud. Järelevalvekomitee ei tohiks sekkuda käimasolevate juurdluste korraldamisesse. Muu hulgas peaks järelevalvekomitee abistama peadirektorit tema kohustuste täitmisel.“

13. Järelevalvekomitee on teadlik, et OLAFi eelarvealane sõltumatus mõjutab otseselt ameti juurdlusi ja operatsioone. Seepärast leiab järelevalvekomitee, et asjakohane eelarve ja terviklik personalistrateegia peaksid kuuluma peadirektori põhiprioriteetide hulka.

14. Järelevalvekomitee tunnistab, et nagu eelmistel aastatel, on komisjoni eelarveprojektis rakendatud kokkuhoiumeetmeid, ning on tähele pannud, et eelarve aastane kasv on pidevalt vähenenud. OLAFi eelarve suurenes võrreldes eelmise aastaga 1,41 %, samas kui aasta varem oli kasv olnud 3,42 %.

15. Järelevalvekomitee meelest ei tohiks see kasvu vähenemine kahjustada võitlust pettuse või muu ELi finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Peale selle suurendatakse OLAFi vastutust komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Õigusriigi edasine tugevdamine liidus“ ( 6 ) ning komisjoni kavandatud rohelise kokkuleppega.

16. Järelevalvekomitee soovib taas kord rõhutada, et OLAFit ei tuleks mitte üksnes säästa kõige rangematest kokkuhoiumeetmetest, mida kohaldatakse teiste komisjoni peadirektoraatide suhtes, vaid OLAFil tuleks ka võimaldada pakkuda seoses inimressurssidega stiimuleid, et ta saaks värvata juurdluste ja varade sissenõudmise valdkonnas tegutsevaid kõrge kvalifikatsiooniga spetsialiste. See on eriti oluline, pidades silmas OLAFi tulevast töösuhet Euroopa Prokuratuuriga.

17. Järelevalvekomitee avaldas aruandeperioodil arvamuse OLAFi 2020. aasta esialgse eelarveprojekti kohta ja analüüsis 2019. aastaks heaks kiidetud OLAFi eelarve täitmist. OLAFi 2020. aasta esialgse eelarveprojekti vaatlemisel keskendus järelevalvekomitee eelkõige järgmistele küsimustele: — OLAFi uue juhtumite haldamise süsteemi (sisuhaldussüsteemi) rakendamise finants- ja tegevusalane mõju, — OLAFi personalistrateegia, — Euroopa Kontrollikoja eriaruanne komisjoni pettustevastase võitluse strateegia kohta (7) ning — Euroopa Prokuratuuri loomise mõju OLAFi eelarvele.

18. Järelevalvekomitee toetab kontrollikoja soovitusi suurendada OLAFi suutlikkust, et ajakohastada komisjoni pettustevastase võitluse strateegiat ning koostada ELi 2021.–2027. aasta eelarve riskihindamine ja -analüüs, ning komisjoni vastust kontrollikojale ( 8 ) . Selleks tuleb eraldada OLAFile vajalikud inimressursid, nagu järelevalvekomitee märkis oma arvamuses OLAFi 2020. aasta eelarveprojekti kohta.

19. Nende ülesannete kõrval palus komisjon 2019. aastal OLAFil esitada teave ja konkreetsed andmed, et toetada õigusriigi põhimõtte rakendamist ELi liikmesriikides, ning tugevdada järelevalvet nende soovituste täitmise üle, mis järelevalvekomitee on esitanud liikmesriikide õigusasutustele. Need liikmesriikidele ning ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele mõeldud soovitused on peamiselt finantsalased. Nende eesmärk on sisse nõuda summad, mille toetusesaajad on saanud ELi programmide ja meetmete raames põhjendamatult, ning sel moel kaitsta ELi eelarvet ja säilitada avalikkuse usaldus ELi vastu.

20. Igakuistel täiskogu koosolekutel toimunud korrapärasel arvamuste vahetamisel peadirektoriga kordas järelevalvekomitee ka oma muret ja tõsist kahtlust seoses OLAFi uue juhtumite haldamise süsteemi (sisuhaldussüsteemi) käimasoleva rakendamisega ja selle mõjuga eelarvele. Arvukad pikad viivitused, mis tekkisid juba sisuhaldussüsteemi kavandamisel ja viimistlemisel, ning korduv märkimisväärne eelarve ületamine on viinud järelevalvekomitee järelduseni, et sisuhaldussüsteemi projekti juhtimises puudub nõutav läbipaistvus ja selle üle ei tehta piisavat järelevalvet.

21. Sellega seoses avaldab järelevalvekomitee komisjoni siseauditi talitusele tunnustust selle eest, et talitus võttis 2019. aasta juunis vastu lõpliku auditiaruande, milles käsitletakse IT-projektide juhtimise tavasid OLAFis. Selles aruandes tehti kindlaks mitu olulist nõrka kohta sisuhaldussüsteemi varajastes etappides, sealhulgas projekti selge ja jätkusuutliku juhtimisstruktuuri ning kõrgema juhtkonna poolse piisava kontrolli puudumine, samuti märkimisväärne ebakindlus sisuhaldussüsteemi rakendamiseks vajalike tulevaste prognoositavate eelarvevahendite osas. Selles tehti kindlaks ka selged probleemid sisuhaldussüsteemi kulude haldamise valdkonnas.

22. Järelevalvekomitee tunnistab, et peadirektor on nüüd kohustunud täitma komisjoni siseauditi talituse soovitusi ja tagama, et sisuhaldussüsteemi projekt viiakse 2020. aasta lõpuks ellu. Järelevalvekomitee märgib ka seda, et komisjoni siseauditi talitus tegi 2020. aasta veebruaris järelduse, et OLAF oli võtnud 2019. aasta detsembri lõpuks kõik kõnealuse auditi järgimiseks vajalikud meetmed.

ii) Juhtumite jälgimine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: „Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist [---].“ Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet ja mida on muudetud 27. septembri 2013. aasta otsusega 2013/478/EL) artikkel 4: „[---] [Järelevalve][k]omitee vastutab ameti juurdlusülesande täitmise korrapärase jälgimise eest.“ Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigustalituste 5. septembri 2016. aasta ühisarvamus: Ühisarvamuses rõhutatakse, et määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 — on antud järelevalvekomiteele õigus saada OLAFi peadirektorilt teavet juhtumite kohta, mille teave on edastatud liikmesriigi õigusasutusele, isegi kui OLAF ei ole juurdlust korraldanud; — on antud järelevalvekomiteele õigus saada OLAFi peadirektorilt juhtumiga seotud lisateavet kõikide juhtumite, sh käimasolevate juurdluste, mitte üksnes lõpetatud juhtumite kohta, ning — on ette nähtud OLAFi peadirektori kohustus esitada aruandluse raames aktiivselt teavet. Seda silmas pidades ei piisa OLAFi peadirektori määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud kohustuste täitmiseks üksnes passiivse elektroonilise juurdepääsu võimaldamisest OLAFi andmebaasile.

23. Selleks et suurendada OLAFi sõltumatust ja aidata peadirektoril täita oma ülesandeid, jälgib järelevalvekomitee aktiivselt ja korrapäraselt, kuidas OLAF juurdlusi läbi viib. Järelevalvekomitee on nimetanud ametisse raportöörid, et jälgida nii teatavaid tundlikke sisejuurdlusi kui ka muid juhtumeid, mille puhul OLAFi peadirektor on teinud pärast laekunud teabe hindamist otsuse jätta juurdlus algatamata (nn tagasilükatud juhtumid).

24. 2018. aasta novembris andis OLAF järelevalvekomitee raportööridele ja järelevalvekomitee sekretariaadi liikmetele täieliku juurdepääsu 64-le OLAFi toimikule, millest 60 olid seotud juhtumitega, mille puhul OLAFi peadirektor oli teinud otsuse jätta juurdlus algatamata (tagasilükatud juhtumid), ning 4 OLAFi korraldatud ja lõpetatud sisejuurdlustega. 2019. aasta jooksul sai järelevalvekomitee juurdepääsu mitmele lisadokumendile, mis olid seotud ühega neist neljast lõpetatud sisejuurdlusest.

25. Järelevalvekomitee pidas aruandeperioodil koosolekuid ja vahetas arvamusi OLAFi töötajatega, et saada parem ettekujutus sellest, kuidas mõni neist juurdlustest läbi viidi.

26. Järelevalvekomitee raportöörid pidasid 2019. aasta jaanuarist märtsini igakuiseid koosolekuid OLAFi juhtidega, sealhulgas direktoraadi A (juurdlused I) ja direktoraadi C (juurdluste toetamine) direktoritega ning üksuste 0.1 (juurdlused, valimine ja läbivaatamine), A.1 (ELi töötajad), C.3 (tegevusanalüüs ja digitaalkriminalistika) ja C.4 (õigusküsimused ja nõustamine) juhtidega. Koosolekutel osalesid ka juhtumite valijad ja läbivaatajad, uurijad ning õigusnõustamise ja järelmeetmete üksuste liikmed.

27. 2019. aasta detsembris toimunud täiskogu koosolekul võttis järelevalvekomitee vastu arvamuse eelnõu juhtumite kohta, mille puhul OLAFi peadirektor oli jätnud juurdluse algatamata (tagasilükatud juhtumid). 2020. aasta jaanuaris edastas järelevalvekomitee eelnõu OLAFile märkuste saamiseks. 2020. aasta veebruaris esitas OLAF oma märkused ja lisateabe. Järelevalvekomitee avaldas arvamuse 2020. aasta märtsis ( 9 )

28. Järelevalvekomitee tuletab meelde, et järelevalvekomiteel kui sõltumatul organil on talle määratud jälgimis- ja järelevalveülesannete täitmiseks ainulaadne positsioon. OLAFi teatatud juhtumite uurimisel kannab järelevalvekomitee hoolt selle eest, et ta keskendub oma töös järgmisele: võimalik oht juurdluste sõltumatule läbiviimisele; menetluslikest tagatistest ja põhiõigustest kinnipidamine; juurdluste üldpõhimõtete ja -eeskirjade järgimine; toimikute kvaliteedi ja sisuhaldussüsteemis sisalduva teabe hindamine ning OLAFi töötajatele mõeldud juurdlusmenetlusi käsitlevates suunistes sätestatud eeskirjade järgimine.

iii) OLAFi juurdluste kestuse jälgimine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: „Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel.“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 teine lõik: „Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust, võttes arvesse peadirektori poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 8 esitatud teavet.“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 5: „Juurdlus viiakse katkestusteta läbi ajavahemiku vältel, mis peab olema proportsionaalne juhtumi asjaolude ja keerukusega.“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 8: „Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele aruande, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.“

Üldised märkused

29. OLAFi juurdluste kestuse jälgimine on üks järelevalvekomitee põhiülesandeid, et suurendada OLAFi sõltumatust.

30. Kohustus viia haldusmenetlus läbi mõistliku aja jooksul on ELi õiguse üldpõhimõte ja osa põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1 sätestatud õigusest heale haldusele ( 10 ) . Kohtupraktikast tuleneb, et kui menetluse kestus ei ole sätestatud ELi õiguses, tuleb kuluva aja mõistlikkuse hindamisel arvesse võtta kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid ning eriti juhtumi olulisust juurdlusalusele isikule, juhtumi keerukust ja juhtumi poolte käitumist ( 11 )

31. Sellest kohtupraktikast ja OLAFi määruse ( 12 ) artikli 7 lõikest 5 tuleneb, et menetlus OLAFis tuleks korraldada katkestusteta ning see ei tohi olla pikem mõistlikust ajast, mida tuleb hinnata iga juhtumi asjaoludest ja keerukusest lähtuvalt ( 13 )

32. Järelevalvekomitee peab samuti oluliseks rõhutada oma rolli, mida on selgitatud ELi kohtute praktikas, ( 14 ) ning juhtida tähelepanu oma järelevalvetegevuse ulatusele üle 12 kuu kestnud juurdluste puhul.

33. Esiteks, jälgides korrapäraselt OLAFi juurdluste kestust ja põhjendamatute viivituste põhjuseid, püüab järelevalvekomitee suurendada OLAFi juurdluste sõltumatust ja erapooletust, veendudes, et ei toimu mingit välist ega sisest sekkumist juurdluse erapooletusse läbiviimisse, et tagatud on võrdne kohtlemine ning et tekkinud viivitused on proportsionaalsed ja õigustatud tulenevalt asjaomase juhtumi keerukusest ja/või asjaoludest.

34. Teiseks, juurdluse pikale venimisel, mida ei saa õigustada konkreetse juhtumi asjaolude ja/või keerukusega, võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed i) juurdlusaluste isikute kaitseõigusele (õigus sellele, et nendega seotud juurdlused viiakse läbi mõistliku aja jooksul, nagu on ette nähtud ELi põhiõiguste harta artikliga 41) ning ii) juurdluse järelmeetmete võtmisele (st aja möödudes on keerulisem koguda tõendeid). Seega, jälgides OLAFi juurdluste kestust, kannab järelevalvekomitee hoolt selle eest, et põhiõiguste harta artikliga 41 tagatud menetlusõigustest peetakse tõepoolest kinni.

35. Peale selle on järelevalvekomitee tehtava jälgimise eesmärk tagada, et ELi institutsioonid, organid ja asutused ning asjaomased liikmesriigid võtavad arvesse ja järgivad nõuetekohaselt OLAFi juurdluste tulemusi ja järeldusi. Kohtulike, finantsalaste või distsiplinaarsete järelmeetmete võtmise ning süüdistuse esitamise ja sissenõudmise väljavaated võivad pöördumatult halveneda, eriti aegumisega seotud probleemide tõttu (kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides tehtud ettekirjutused) või kuna liikmesriikide õigusasutustel ei ole võimalik viia pikka aega tagasi toimunud sündmuste puhul läbi nõuetekohast juurdlust.

36. Lisaks veendub järelevalvekomitee juurdluste kestust jälgides, et OLAFile eraldatud inimressursse ja rahalisi vahendeid on kasutatud tõhusalt, mis võib mõjutada OLAFi juurdlusprioriteetide vastuvõtmist ja üldist eelarvet.

37. On oluline rõhutada, et see eriline roll, mis on antud järelevalvekomiteele OLAFi määruse artikli 7 lõikega 8, eeldab järelevalvekomiteelt iga üle 12 kuu kestnud juurdluse eraldi analüüsimist, et tagada OLAFi juurdluste läbiviimine ilma katkestusteta ja ajavahemiku vältel, mis on proportsionaalne juhtumite asjaolude ja keerukusega. Selle volituse täitmiseks vajab järelevalvekomitee otsest ja takistusteta juurdepääsu kui mitte just OLAFi toimikule tervikuna, siis vähemalt selle osadele, mis on vajalikud selleks, et juhtumit mõista, teha kindlaks juurdlusalune (juurdlusalused) isik(ud) ning jälgida uurimismeetmete võtmise ajakava ja juhtumi haldamisega seotud OLAFi otsuseid. Järelevalvekomitee austab sealjuures täielikult OLAFi sõltumatust juurdluste korraldamisel ja ei sekku nende läbiviimisse.

Juurdepääs juhtumitega seotud teabele

38. Järelevalvekomitee märkis oma eelmises tegevusaruandes seoses aruannete sisu ja kvaliteediga, et aruanded, mille OLAF oli esitanud 2019. aastal üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta, ei sisaldanud mingit teavet, mis oleks võimaldanud järelevalvekomiteel tulemuslikult jälgida juurdluste kestust ( 15 ) . Eelkõige ei olnud enamikus aruannetes juhtumi kirjelduses sisulist teavet, mis võimaldanuks järelevalvekomiteel hinnata, kas põhjused, millele OLAF oli tuginenud juurdluse kestuse õigustamisel, olid täpsed, ja kas juurdluse lõpetamiseks võetud parandusmeetmed olid asjakohased.

39. Järelevalvekomitee soovib meelde tuletada, et nagu on kinnitatud kolme õigustalituse ühisarvamuses, ( 16 ) on järelevalveasutus (järelevalvekomitee) see, kes otsustab vajalikkuse hindamise põhjal, millise teabe peaks järelevalvele allutatud organ (OLAF) esitama või millisest teabest piisab, et järelevalvekomitee saaks täita oma järelevalvaja rolli. Vaid nii saab tagada järelevalvekomitee sõltumatuse OLAFi juurdluste hindamisel ja seega ka OLAFi enda sõltumatuse. Nagu on rõhutatud kõnealuses ühisarvamuses, peaks OLAF hõlbustama järelevalvekomitee ülesannete täitmist ja esitama küsitud teabe, välja arvatud juhul, kui selline teave on ilmselgelt asjakohatu või kui selle edastamisega sekkutaks käimasoleva juurdluse käiku ( 17 )

41. OLAFi peadirektor ja järelevalvekomitee pidasid vaatlusperioodil dialoogi, et leida viise taastamaks 2013. aasta eelne juurdepääs OLAFi juhtumite haldamise süsteemis (sisuhaldussüsteemis) registreeritud ja kättesaadavale juhtumitega seotud teabele, mis on vältimatu eeltingimus, et järelevalvekomitee saaks tulemuslikult jälgida OLAFi sõltumatust välis- ja sisejuurdluste läbiviimisel. Järelevalvekomitee kiidab heaks jõupingutused, mis OLAFi peadirektor tegi 2019. aasta viimastel kuudel, et leida sellele olulisele probleemile sobiv lahendus. Samal ajal avaldab järelevalvekomitee kahetsust selle üle, et arutelu on kestnud nii kaua. Järelevalvekomitee loodab, et toimiva ja mõlemat poolt rahuldava lahenduse saab leida võimalikult kiiresti, et taastada sama mõtestatud juurdepääs kui see, mis oli järelevalvekomiteel esimesel 14 tegutsemisaastal.

42. 2019. aasta veebruaris saatis järelevalvekomitee OLAFi peadirektorile kaks uut aruande näidist, mis põhinesid aruandevormil, mille OLAF ise oli varem kavandanud. Neist esimene oli loodud üle 12 kuu kestnud juurdluste jaoks, teine aga oli mõeldud 18 ja enam kuud kestnud juurdluste aruandlusvahendiks ja oli loodud selleks, et kontrollida OLAFi poolt juurdluse kiirendamiseks võetud parandusmeetmete mõju.

43. Need kaks aruande näidist sisaldasid teavet, mida järelevalvekomitee peab minimaalselt vajalikuks, et täita OLAFi määruse artikli 7 lõike 8 ja artikli 15 lõike 1 kohaseid järelevalveülesandeid. See teave hõlmas järgmist: i) teatatud juhtumi, sealhulgas hinnangulise majandusliku mõju üksikasjalik kirjeldus; ii) õigusakt, mida väidetavalt rikuti; iii) võimalikud karistused ja aegumise kaalutlused; iv) võetud operatiivmeetmed ja nende tulemused; v) võetavad operatiivmeetmed; vi) põhjused, miks juhtum ei ole lõpetatud, ning vii) juurdluse kiirendamiseks võetud või kavandatud parandusmeetmed.

44. 2019. aasta mais edastas OLAF järelevalvekomiteele teistsuguse aruande näidise, mida järelevalvekomitee ei pidanud rahuldavaks, kuna see ei sisaldanud järelevalvekomitee nõutud olulist miinimumteavet. 2019. aasta juulis esitas OLAF üle 12 kuu kestnud juurdluste jaoks mõeldud aruandevormi uue läbivaadatud versiooni, mis pidi leevendama järelevalvekomitee tõsist muret ja kahtlusi järelevalvekomiteele kättesaadavaks tehtava teabe osas.

45. Järelevalvekomitee saatis oma analüüsi tulemused ja kavandatud alternatiivsed lahendused 2019. aasta novembris OLAFi peadirektorile. Järelevalvekomitee on OLAFi esitatud uut läbivaadatud aruandevormi põhjalikult analüüsinud ( 23 ) . Kuigi võrreldes eelmise vormiga (mida OLAF kasutas 2013. aastast 2019. aasta märtsini) võib uues vormis näha edasiminekut, ei vasta selles esitatava teabe kvaliteet ja täielikkus ikkagi järelevalvekomitee vajadustele. Peale selle – mis veelgi olulisem – on isikuandmed vormidest/aruannetest välja jäetud, mistõttu järelevalvekomiteel on peaaegu võimatu hindamist teha.

46. Paralleelselt aruteluga OLAFi poolt järelevalvekomiteele esitatava teabe kvaliteedi üle küsis OLAFi peadirektor 18. juulil 2019 Euroopa Andmekaitseinspektorilt arvamust selle kohta, kas ta rikuks kohaldatavaid andmekaitse-eeskirju, kui avaldaks oma OLAFi määruse artikli 7 lõike 8 kohaseid aruandluskohustusi täites üle aasta kestnud OLAFi juurdluse all oleva(te) isiku(te) nime(d).

47. Pärast andmekaitseinspektori taotlust (22. august 2019) pidas sekretariaat andmekaitseinspektoriga kaks kohtumist (15. novembril ja 2. detsembril 2019), kus arutati üksikasjalikult järelevalvekomitee volitusi ja seda, mis liiki teavet on vaja, et järelevalvekomitee saaks täita OLAFi määruse kohaseid kontrolli- ja järelevalveülesandeid. Järelevalvekomitee esitas oma kirjalikud märkused andmekaitseinspektorile 17. detsembril 2019. 5. veebruaril 2020 esitas OLAF andmekaitseinspektorile lisateavet.

48. Nagu korduvalt öeldud, ei tee järelevalvekomitee automaatseid standardkontrolle, vaid analüüsib üksikasjalikult igat konkreetset juurdlust, mis on kestnud üle 12 kuu . Üle 12 kuu kestnud juurdlusi käsitlevas aruandes tuleks avalikustada OLAFi juurdluse all olevate füüsiliste ja juriidiliste isikute nimed. Järelevalvekomitee liikmete jaoks on hädavajalik teada kohe alguses juurdlusaluste isikute nimesid, hinnates seda, kas põhjused, millega OLAF on põhjendanud konkreetse juurdluse pooleliolemist, õigustavad juurdluse kestust. Ilma selle teabeta ei saa järelevalvekomitee oma volitusi täita.

49. Järelevalvekomitee soovib meelde tuletada, et isikuandmete töötlemine järelevalve raames on osa tema avaliku võimu teostamise volitusest, mis on antud talle otseselt OLAFi määrusega (artikli 7 lõige 8 ja artikli 15 lõige 1). Sellise töötlemise seaduslikkust tunnistas andmekaitseinspektor esimest korda oma 2007. aasta arvamuses ( 24 ) . Sellega seoses rõhutab järelevalvekomitee, et ta ei vaja juurdepääsu ühegi OLAFi juurdluses nimetatud isiku isikuandmetele, vaid tal on vaja üksnes juurdlusalus(t)e isiku(te) nime(sid). Seepärast on järelevalvekomitee olnud alati seisukohal – mida ta on väljendanud ka eespool nimetatud teabe- ja kirjavahetuses andmekaitseinspektoriga –, et andmete töötlemine selles kontekstis on asjakohane, oluline ja mõõdukas, võimaldades järelevalvekomiteel täita talle OLAFi määrusega antud erivolitusi.

50. kinnitas andmekaitseinspektor, et järelevalvekomitee poolne isikuandmete töötlemine on seaduslik ja vajalik ( 26 ). 2020. aasta märtsis, pärast ELi uute andmekaitse-eeskirjade jõustumist, vastas andmekaitseinspektor OLAFi peadirektorilt saadud arvamuse taotlusele ( 25 ) . Oma arvamuses

51. Järelevalvekomitee kutsus OLAFit üles rakendama tarbetu viivituseta andmekaitseinspektori järeldusi ning andma järelevalvekomiteele juurdepääs üle 12 kuu kestnud juurdluste all olevate (füüsiliste) isikute nimedele. Samuti on järelevalvekomitee andmekaitseinspektoriga täielikult nõus, et juriidiliste isikute nimed ei ole kohaldatava ELi õiguse kohaselt isikuandmed, mistõttu tuleks need samamoodi avalikustada.

2019. aastal järelevalvekomiteele laekunud aruanded üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta

52. Järelevalvekomitee sai 2019. aastal OLAFilt 587 aruannet ( 27 ) 375 juurdluse kohta, mis olid kestnud üle 12 kuu. Neist juurdlustest 34,4 % oli kestnud üle 12 kuu ja 27,2 % üle 18 kuu. Järelevalvekomitee märkis, et 38,4 % kõikidest juhtumitest, millest artikli 7 lõike 8 kohaselt teavitati, oli menetletud üle 24 kuu. Täpsemalt oli 16,5 % juhtumitest menetletud üle 24 kuu; 11,2 % üle 30 kuu; 4,5 % üle 36 kuu; 4,8 % üle 42 kuu; 0,8 % üle 48 kuu ja 0,5 % rohkem kui 48 kuud (joonis 1). Järelevalvekomitee täheldas, et 2019. aastal oli pooleli 144 juhtumit, mida oli menetletud üle 24 kuu. OLAFi üle 24 kuu kestnud juurdluste valdkondlik jaotus on esitatud joonisel 2. Joonis 1 375 juhtumit – 2019 Joonis 2 144 juhtumit, mida oli menetletud üle 24 kuu – 2019

53. 2019. aasta esimeses kvartalis esitas OLAF järelevalvekomiteele teabe vanemal aruandevormil, mida ta kasutas 2013. aastast 2019. aasta aprillini. Järelevalvekomitee on alati juhtinud tähelepanu sellele, et need aruanded olid sisukuse ja laadi poolest puudulikud.

54. Aruanded, mis esitati järelevalvekomiteele 2019. aasta teise kvartali kohta, põhinesid aruandevormil, mille OLAF oli kavandanud 2019. aasta mais, ning aruanded, mis hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta juulist detsembrini, põhinesid aruandevormil, mille OLAF oli kavandanud 2019. aasta juulis (kokku 263 aruannet).

Järelevalvekomitee analüüs, mis hõlmab üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta esitatud 263 aruannet

55. Vaadates läbi üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta esitatud 263 aruannet, mis hõlmasid ajavahemikku 2019. aasta aprillist augustini, hindas järelevalvekomitee ka seda, mil määral esitati OLAFi äsja kavandatud aruandevormides piisavat ja sisukat teavet, mis võimaldab järelevalvekomiteel jälgida menetluslike tagatiste kohaldamise arengut ja kontrollida juurdluste kestust kooskõlas OLAFi määruse artikli 7 lõikega 8.

56. Järelevalvekomitee keskendus oma analüüsis sellele, kas OLAFi aruandes oli esitatud järgmine järelevalvekomitee järelevalveülesannete täitmiseks oluline teave: — juhtumi üksikasjalik kirjeldus; — hinnanguline majanduslik mõju; — õigusakt, mida väidetavalt rikuti; — võimalikud karistused ja aegumise kaalutlused; — seni võetud operatiivmeetmed ja nende tulemused; — veel võetavad operatiivmeetmed ning — põhjused, miks juhtum ei ole lõpetatud, sealhulgas eraldatud vahendid, operatiivtöö hulk, koostööprobleemid ja muud küsimused.

57. Järelevalvekomitee jäi kindlaks oma varasemale seisukohale, väites et OLAFi uutes aruandevormides esitatud teabe kvaliteet ei võimalda järelevalvekomiteel ikkagi jälgida juurdluste kestust kooskõlas OLAFi määruse artikli 7 lõikega 8 ning seega täita tulemuslikult oma järelevalvaja rolli.

58. Aruannetes ei olnud ühegi analüüsitud juhtumi kohta piisavat asjakohast faktilist ja/või taustteavet, mis oleks võimaldanud järelevalvekomiteel mõista vähemalt juhtumi olulisi asjaolusid. Juhtumite puhul, kus juurdlust oli laiendatud, ei olnud aruannetes esitatud selle põhjuseid. Mis veelgi olulisem – üheski aruandes ei olnud nimetatud juurdluse all oleva(te) juriidilis(t)e ja/või füüsilis(t)e isiku(te) nime(sid).

59. Samuti ei olnud aruannetes esitatud süstemaatiliselt teavet hinnangulise majandusliku mõju ega võimalike karistuste kohta. Peale selle sisaldasid aruanded vaid mõne juhtumi puhul teavet õigusakti kohta, mida väidetavalt rikuti, mis on oluline element järelevalve teostamiseks.

60. Enamikus aruannetes ei olnud selgitatud juurdlustegevuse ajakava/kronoloogiat ning kuupäevi nimetati vaid mõnes üksikus. Samamoodi ei olnud esitatud sisukat teavet juurdluse raames võetud meetmete tulemuste kohta ega nimetatud süstemaatiliselt iga meetme üld- või erieesmärki. Lisaks oli vaid mõnel erandlikul juhul lugejal võimalik kindlaks teha viimase kuue kuu jooksul toimunud tegevus.

61. Selgitused selle kohta, miks juurdlusi ei olnud veel lõpetatud, olid ebapiisavad või puudusid need üldse ( 28 ) . Mõnel juhul ei olnud selgelt või piisavalt selgitatud tekkinud probleemi, mis oleks õigustanud asjaomast viivitust.

62. Aruannetes juhtumite kohta, mida oli menetletud üle 18 kuu, ei olnud arutatud seda, kuidas oli rakendatud varem nimetatud parandusmeetmeid (see teave oli esitatud vaid erandjuhtudel), mistõttu oli võimatu hinnata sellest saati tehtud edusamme (kui neid üldse oli).

63. Nende järelduste valguses ning et vältida OLAFi inimressursside ebatõhusat kasutamist, pakkus järelevalvekomitee toimivat ja tõhusat lahendust, mis hõlmab süstemaatilist ja automaatset juurdepääsu konkreetsetele OLAFi dokumentidele, mis on OLAFi juhtumite haldamise süsteemis (sisuhaldussüsteemis) juba kättesaadavad . Järelevalvekomitee leiab, et sellega kui just ei kao, siis väheneb märkimisväärselt lisatöö, mida peavad tegema OLAFi uurijad, kel tuleb koostada järelevalvekomitee jaoks lisaaruandeid, mis sisaldavad täpselt sama teavet kui see, mis on sidushaldussüsteemis talletatud muude juhtumite aruannetes juba olemas. Selline otsene juurdepääs olemasolevale konkreetsele teabele peaks võimaldama järelevalvekomiteel hankida üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta põhjalikku ja sisukat teavet ning seega täita OLAFi määruse artikli 7 lõike 8 kohaselt oma volitusi. Täielikkuse huvides rõhutab järelevalvekomitee siinkohal, et mis tahes otsene elektrooniline juurdepääs sisuhaldussüsteemis talletatud juhtumitega seotud teabele ei vabasta OLAFi peadirektorit eespool nimetatud OLAFi määruse sätte kohasest kohustusest anda järelevalvekomiteele ka edaspidi aru põhjustest, miks juurdlused ei ole lõpetatud 12 kuu jooksul pärast nende algatamist, ja nende juurdluste kiirendamiseks kavandatud parandusmeetmetest.

64. Järelevalvekomitee usub, et pärast andmekaitseinspektori hiljutist arvamust, millega muudeti varasemat 2007. aasta arvamust, jõutakse 2020. aasta jooksul lõpliku lahenduseni.

Menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arengu jälgimine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 teine lõik: „Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid [---].“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõige 7: „Peadirektor kehtestab ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, mis on muu hulgas seotud juurdlusaluste isikute menetluslike tagatiste ja põhiõiguste austamise[ga] [---].“ Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikkel 9: Menetluslikud tagatised (siin taasesitamata selle pikkuse tõttu)

OLAFi teatatud üksikkaebused OLAFi juurdluste kohta

65. OLAFi määruse artiklis 9 on loetletud põhimõtted ja menetluslikud tagatised, mida OLAF peaks kohaldama juurdluse läbiviimisel. Määruse artikli 15 lõike 1 teise lõiguga antakse järelevalvekomiteele konkreetne ülesanne tagada, et OLAF peab oma juurdlusülesannete täitmisel kinni menetluslikest tagatistest. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab OLAF järgima ELi õiguses, eelkõige põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ( 29 ) . Järelevalvekomitee pöörab oma volituste sellele aspektile igal aastal erilist tähelepanu, kuna see on OLAFi juurdluse all olevate isikute jaoks ülioluline.

66. Isikud, keda OLAFi juurdlus mõjutab, saavad esitada kaebuse otse OLAFi peadirektorile. OLAFi menetlust selliste kaebuste käsitlemiseks on üksikasjalikult kirjeldatud ja see on avalikkusele kättesaadav OLAFi veebisaidil ( 30 ) . OLAFi peadirektor on võtnud meetmeid kandmaks hoolt selle eest, et järelevalvekomiteele saadetakse vähemalt kaks korda aastas aruanne üksikkaebuste kohta. 2019. aasta septembris sai järelevalvekomitee menetluslike tagatistega seotud kaebusi käsitleva aruande, mis hõlmas 2019. aasta esimest poolt (2019. aasta jaanuarist juunini). Uus aruanne, mis hõlmab 2019. aasta teist poolt, esitati järelevalvekomiteele 2020. aasta veebruaris. Aruanded sisaldasid teavet järgmise kohta: i) menetluslikud kaebused, mille OLAF oli saanud oma kaebuste käsitlemise menetluse alusel (kokku kuus kaebust (31)); ii) kaebused OLAFi vastu, mis olid esitatud Euroopa ombudsmanile (kokku neli kaebust).

67. 2019. aastal ei saanud OLAF ühtki personalieeskirjade artiklil 90a põhinevat kaebust.

68. Neis kahes OLAFi aruandes esitatud selgitused olid küll informatiivsed, kuid laadilt üldised. OLAFi juurdluste raames esinenud väidetavad õiguste rikkumised olid loetletud kirjeldaval viisil koos iga väite kohta esitatud OLAFi vastuse lühikokkuvõttega. Aruannetes oli osutatud ka juhtumitele, kus Euroopa ombudsman oli teinud otsuse, ning esitatud tema järelduste lühikokkuvõte. OLAFi algselt esitatud teave ei võimaldanud järelevalvekomiteel üldjuhul jälgida menetluslike tagatiste ja põhiõiguste valdkonnas toimunud arengut.

69. Kandmaks hoolt selle eest, et OLAFi juurdlustega seotud isikute põhiõigused on kaitstud ning et OLAF kohaldab nõuetekohaselt menetluslikke tagatisi, taotles järelevalvekomitee juurdepääsu i) algsetele kaebustele ja ii) OLAFi vastustele neile.

70. OLAF esitas järelevalvekomiteele taotletud teabe 2020. aasta veebruaris. Pärast nende kaebuste ja OLAFi vastuste analüüsimist taotles järelevalvekomitee kuue OLAFi käsitletud kaebuse kohta lisateavet. OLAF esitas selle teabe 2020. aasta aprillis.

OLAFi käsitletud üksikkaebuste analüüs

71. Kümnest OLAFi vastu esitatud kaebusest nelja puhul oli Euroopa ombudsman juba teinud juhtumi lõpetamise otsuse haldusomavoli tuvastamata. Seega keskendas sekretariaat oma tähelepanu kuuele kaebusele, mida OLAF 2019. aastal käsitles.

72. Peamised neis kaebustes esitatud väited olid seotud järgmisega: 1) juurdlusaluse isiku õigus olla ära kuulatud ning 2) juurdlusaluse isiku õigus pääseda ligi uurimistoimikule ja tema vastu kasutatavatele dokumentidele.

73. Seoses alapunktiga 1 märgib järelevalvekomitee, et selleks, et juurdlusalune isik saaks kasutada tõhusalt õigust olla ära kuulatud, tuleb teda teavitada kõikidest temaga seotud asjaoludest. Seepärast peaks OLAF andma täieliku ülevaate asjaomastest asjaoludest ja talletama kõik juurdlusaluse isiku esitatud märkused ( 32 ) . Kõigis kuues analüüsitud kaebuses esitas kaebuse esitaja, st OLAFi juurdluse all olev isik, järgmised väited: a) asjaolud, mille OLAF oli esitanud asjaolude kokkuvõttes, olid puudulikud/ebaselged/ebatäpsed, mistõttu juurdlusalune isik jäi ilma võimalusest esitada märkusi (OLAFi määruse artikli 9 lõige 4), või b) juurdlusaluse isiku ütlusi (mis olid antud kohapealse kontrolli käigus) ei olnud lisatud kohapealse kontrolli aruandele, või c) tähtaeg OLAFi järelduste kohta märkuste esitamiseks oli liiga lühike, või d) OLAF oleks pidanud juurdlusaluse isiku ära kuulama, kasutades suulist ärakuulamist või küsitlemist.

74. Järelevalvekomitee leidis, et väited a, b ja c võivad tähendada seda, et OLAFi juurdlustes ei ole kinni peetud menetluslikest tagatistest, ning otsustas seetõttu tutvuda lähemalt juhtumite toimikutega.

75. Järelevalvekomitee jõudis põhjaliku analüüsi põhjal järeldusele, et eespool esitatud väited olid põhjendamatud ning et OLAF oli esitanud juurdlusalus(t)ele isiku(te)le selge ja täieliku asjaolude kokkuvõtte ning andnud võimaluse esitada nende asjaolude kohta märkusi. Samuti esitas OLAF vastava palve korral alati lisateavet ja pikendas vastamise tähtaega, ning parandas faktivead. Ühel juhul võimaldas OLAF juurdepääsu dokumentidele, mida ta pidas vajalikuks vaatlusaluse küsimuse mõistmiseks.

76. Seoses õigusega ärakuulamisele või küsitlemisele (väide d) märgib järelevalvekomitee, et OLAFi määruse artikli 9 lõikega 4 on kehtestatud põhimõte, mille kohaselt järeldusi, milles osutatakse isikule nimeliselt, ei tohi teha enne, kui asjaomane isik on saanud väljendada oma arvamust kõikide temaga seotud asjaolude kohta. Vahendi, mida kasutades juurdlusalune isik saab oma märkused esitada, valib siiski OLAF. Õigust suulisele ärakuulamisele ei ole; oluline on see, et juurdlusalusele isikule anti võimalus väljendada oma arvamust kirjalikult. Täielikkuse huvides olgu lisaks öeldud, et OLAFi määruse artikli 9 lõike 2 alusel toimuv küsitlus ei ole küsitletava õigus, vaid on osa OLAFi juurdlustegevusest. Seepärast otsustab iga juhtumi puhul OLAF, mitte juurdlusalune isik, kas selline meede on vajalik.

77. Seoses alapunktiga 2 ja õigusega pääseda ligi juhtumi toimikule osutab järelevalvekomitee ELi kohtute praktikale, mille kohaselt juurdlusalune isik ei saa edukalt tugineda ei kaitseõiguste austamise põhimõttele ega harta artiklile 41 (igaühe õigus tutvuda teda puudutavate andmetega), et saada juurdepääs OLAFi uurimistoimikutele ja/või lõpparuandele. ELi kohtud on järjekindlalt sedastanud, et juurdepääs nendele dokumentidele enne juurdlusaluse isiku huve kahjustava lõppotsuse vastuvõtmist võib vähendada OLAFile usaldatud ülesannete täitmise tulemuslikkust ja konfidentsiaalsust ning OLAFi sõltumatust. Kuna ei ole leitud, et OLAFi juurdlusaruanded ja otsused edastada liikmesriikide õigusasutustele teavet isikuid kahjustaksid, ei ole OLAFil mingit kohustust võimaldada juurdepääs oma toimikutele enne sellise otsuse tegemist. Kohtupraktikas on seda õigust piiratud seepärast, et juurdluse hilisemates (kohtu-, distsiplinaar- või finants-) etappides liikmesriigi pädevas asutuses on see õigus täielikult tagatud.

78. Kokkuvõttes ei tuvastanud järelevalvekomitee analüüsitud juhtumite puhul menetluslike tagatiste rikkumist. Sellegipoolest jätkab järelevalvekomitee kõikide OLAFile laekunud kaebuste tähelepanelikku jälgimist.

Järelevalvekomiteele laekunud kaebused OLAFi vastu

79. Järelevalvekomitee eriotstarbeline e-postkast ( 33 ) on kontaktpunkt, mille kaudu sidusrühmad ja avalikkus saavad teavitada järelevalvekomiteed tema pädevusse kuuluvatest muredest ja probleemidest.

80. Järelevalvekomitee saab sageli kaebusi OLAFi käimasolevate juurdluste ja ELi finantshuve kahjustava väidetava pettuse kohta. Paraku jäävad sellised kaebused väljapoole järelevalvekomitee pädevusala, kuna järelevalvekomitee ei ole ei pettustevastase võitluse organ ega apellatsioonikoda, kuhu kaevata edasi OLAFi otsused.

81. Seda arvesse võttes edastab järelevalvekomitee mis tahes olulise teabe OLAFile ja teavitab sellest teabe saatjat. 2019. aastal sai järelevalvekomitee võrdlemisi vähe kaebusi OLAFi otsuste ja käimasolevate juurdluste kohta. Ühe juhtumi puhul, mis puudutas väidetavat põhiõiguste rikkumist, olid juurdlusalused isikud juba esitanud kaebuse OLAFile. Kuna juhtum oli jõudnud liikmesriigi pädevasse õigusasutusse, kellele OLAF oli edastanud oma lõpparuande, ja seda uuris ka Euroopa ombudsman, otsustas järelevalvekomitee, et puudus vajadus võtta lisameetmeid.

Liikmesriikide õigusasutustele saadetud juhtumid

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõike 5 punkt b: „Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest. Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt: [---] b) juhtudest, mille puhul on teave edastatud liikmesriikide õigusasutustele;“

82. 2019. aastal esitas OLAF järelevalvekomiteele nimekirja 49 juhtumist, mis olid saadetud ajavahemikus 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 liikmesriikide õigusasutustele ( 34 ) . Selles nimekirjas olid juhtumite viitenumbrid, juhtumi lõpparuande liikmesriigi õigusasutusele edastamise kuupäev ja soovituse saaja andmed. Sellest puhtalt statistilisest teabest on järelevalvekomiteele vähe praktilist kasu.

83. Nagu on öeldud järelevalvekomitee viimases tegevusaruandes ja arvamuses nr 2/2017, ( 35 ) leiab järelevalvekomitee, et OLAF peaks esitama talle liikmesriikide õigusasutustele saadetud juhtumite lõpparuanded. OLAFi juhtumite haldamise vahend (sisuhaldussüsteem) juba võimaldab otsest juurdepääsu nendele OLAFi aruannetele. Järelevalvekomitee peaks saama sisuhaldussüsteemis otsese juurdepääsu lõpparuandele kohe, kui see on edastatud liikmesriigi õigusasutusele.

84. Järelevalvekomitee kutsub OLAFi peadirektorit üles rakendama tulevikus tava anda järelevalvekomiteele juurdepääs juhtumite lõpparuannetele.

Juhtumid, mille puhul asjaomased asutused ei järginud OLAFi soovitusi

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõike 5 punkt a: „Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest. Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt: a) juhtudest, mille puhul ei ole peadirektori soovitusi järgitud;“

85. Järelevalvekomitee pöörab erilist tähelepanu OLAFi juurdluste tulemustele. Pädevate asutuste võetud meetmed (raha sissenõudmine, süüdistuse esitamine jne) on näitaja, mille põhjal OLAF hindab oma juurdlusülesannete täitmist, ent liikmesriigid ja ELi institutsioonid saavad hinnata selle põhjal ka ELi finantshuvide kaitse taset.

86. Selleks et OLAF saaks uurida ELi eelarve vastu suunatud pettust, korruptsiooni ja tõsist väärkäitumist Euroopa institutsioonides, on vaja märkimisväärseid inimressursse ning materiaalseid ja rahalisi vahendeid. Kui OLAF avastab õigusnormide rikkumise või pettuse, ootab avalikkus OLAFi soovituste järgimist, pettuse toimepanijate avalikustamist ja süüdimõistmist ning ELi eelarvele tekitatud kahju korvamist.

87. OLAFi viimase viie iga-aastase tegevusaruande näitajate põhjal on OLAFi õiguslike soovituste kohaselt esitatud süüdistuste määr kahanenud aastate jooksul 53 %-lt 36 %-le. Eri sidusrühmad on korduvalt väljendanud muret selle üle, et pärast OLAFi lõpparuande esitamist liikmesriigi õigusasutusele esitatud süüdistuste ja süüdimõistvate otsuste määr on võrdlemisi madal.

88. mens rea ). Igal juhul annavad need näitajad OLAFile põhjust hoolikalt järele mõelda ja järelevalvekomiteel olla eriliselt tähelepanelik Järelevalvekomitee jagab sageli väljendatud arvamust, et süüdimõistvate otsuse määr ei saa olla võrdlusalus (kriminaalasjades toimuva) õigusemõistmise tulemuslikkuse mõõtmisel. Liikmesriikidele esitatud OLAFi soovitustele järgnevate süüdistuse esitamise ja süüdimõistvate otsuste arvu tuleks võrrelda liikmesriikide haldusasutuste kuriteoteadete peale esitatud süüdistuste ja tehtud süüdimõistvate otsuste arvuga. Peale selle on õigeksmõistva otsuse tegemine ja juhtumi tagasilükkamine keeruliste majanduskuritegude puhul üldiste juhtumitega võrreldes sagedasem, kuna keeruliste asjaolude, arvukate ja teinekord ebaselgete õigusnormide ja muude tegurite tõttu on keerukas, kui mitte võimatu, kindlaks teha isiku kavatsus panna toime kuritegu (). Igal juhul annavad need näitajad OLAFile põhjust hoolikalt järele mõelda ja järelevalvekomiteel olla eriliselt tähelepanelik ( 36 )

89. Järelevalvekomitee avaldab OLAFile tunnustust seoses püüdlustega paremini jälgida oma finantssoovituste täitmist. Järelevalvekomitee kiidab heaks OLAFi 2019. aasta detsembris tehtud algatuse luua järelevalve rakkerühm toetamaks OLAFi peadirektorit tema ülesannete täitmisel, et jälgida soovitusi, mille OLAF on esitanud komisjonile ja Euroopa Parlamendile ( 37 ) . Järelevalvekomitee toetab seda ideed ning jagab arvamust, et tuleb eraldada lisavahendid, et seda saaks teha tulemuslikult.

90. Järelevalvekomiteele tundub siiski, et kõnealune rakkerühm keskendub praegu rohkem finantssoovitustele kui õiguslikele soovitustele. Ehkki statistika kogumine ja kontrollimine on osa üldisest hindamisprotsessist, peaks rakkerühm keskenduma rohkem mõju hindamisele, et teha kindlaks põhjused, miks OLAFi soovitusi ei ole seni järgitud. See võimaldaks OLAFil pakkuda soovituste saajatele mis tahes vajalikku abi ning ennetada ja lahendada varajases etapis võimalikke küsimusi ja probleeme, mis takistavad soovituste saajatel soovituste täitmist.

OLAFi korrapärane teave juhtumite kohta, mille puhul pädevad asutused ei ole OLAFi soovitusi järginud

91. OLAFi määruse ( 38 ) alusel on OLAFi peadirektor kohustatud teavitama järelevalvekomiteed korrapäraselt juhtumitest, mille puhul OLAFi soovitusi ei ole järgitud.

92. Selle kohustuse täitmiseks esitab OLAFi peadirektor järelevalvekomiteele kord aastas tabeli, milles antakse ülevaade OLAFi soovituste järgimisest. Järelevalvekomiteele saadetav põhiteave hõlmab järgmist: OLAFi juhtumi number, soovituse esitamise kuupäev, soovituse saaja andmed, soovituse lühikokkuvõte, OLAFit soovituse järgimata jätmisest teavitava pädeva asutuse vastuse kuupäev, asjaomase asutuse esitatud soovituse järgimata jätmise põhjused ning mõnel juhul OLAFi lisamärkused.

93. Nagu järelevalvekomitee nõudis oma viimases tegevusaruandes, ( 39 ) on OLAF viinud oma aruandlussüsteemi ajalise raamistiku vastavusse kalendriaastaga (jaanuar–detsember), kuna nii on see terviklikum ja vigade tekkimine on vähem tõenäoline.

94. OLAF oli teavitanud järelevalvekomiteed, et ta esitab küsitud näitajad 2020. aasta aprilliks. Ent alles 2020. aasta juulis edastas OLAF järelevalvekomiteele ajavahemikku 2019. aasta jaanuarist detsembrini hõlmava konsolideeritud aruande oma õiguslike ja distsiplinaarsoovituste kohta, mida ei olnud järgitud. Järelevalvekomitee ei olnud saanud kõnealuse arvamuse vastuvõtmise ajaks puuduvat teavet OLAFi finantssoovituste kohta, mis olid jäetud järgimata.

95. Eespool nimetatud teabe põhjal sai OLAF vastuse 42 juhtumi kohta, mille puhul asjaomased asutused olid otsustanud mitte järgida OLAFi õiguslikke soovitusi. Põhjused, millega pädevad asutused põhjendasid OLAFi soovituste mittejärgimist, saab rühmitada järgmiselt: Tabel 1 OLAFi teatatud põhjused, millega pädevad asutused põhjendasid OLAFi soovituste mittejärgimist Juhtumite arv Esitatud põhjus 22 Tõendite puudumine/ebapiisavus 12 Kuriteo puudumine 4 Aegumine 3 Vähetähtis 2 Vahendite nappus 1 Raskused tõendite kogumisel 1 Pädevuse puudumine 1 Muu

96. Nende juhtumite arv, mis lükatakse tagasi või mille puhul ei esitata süüdistust tõendite puudumise või ebapiisavuse tõttu, suureneb igal aastal (2019. aastal 22 juhtumit, eelmisel aruandeperioodil 11 juhtumit). Järelevalvekomitee täheldab, et võrdlemisi suur on ka nende juhtumite arv (12), mille liikmesriikide asutused lükkasid tagasi, kuna kuritegu ei tuvastatud. Järelevalvekomitee leiab, et isegi kui OLAF mõnel juhul koordineeris oma juurdlustegevust asjaomase liikmesriigi prokuratuuriga, jääb kehtima tõsiasi, et tagasilükatud juhtumite arvu vähendab tõenäoliselt vaid OLAFi ja liikmesriikide asjaomaste asutuste varajane ja õigeaegne koostöö. OLAF ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid töötama käsikäes alates hetkest, mil tekib esmakordselt pettuse kahtlus.

97. Põhjustena, miks liikmesriikide asutused ei järginud OLAFi soovitusi, on nimetatud ka juhtumi pidamist vähetähtsaks, vahendite nappust ja raskusi tõendite kogumisel. Kuna teave, mille OLAF esitas järelevalvekomiteele, on piiratud ja puhtalt kirjeldav, ei saa järelevalvekomitee hinnata selliste väidete asjakohasust ja olulisust. Järelevalvekomitee kordab, et aluslepingu kohaselt on võitlemine pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu (liikmesriikide ja Euroopa Liidu) ühine vastutus ( 40 )

98. Järelevalvekomitee koostab praegu arvamust OLAFi soovituste kohta, mida soovituse saanud asutused ei ole järginud. Arvamus sisaldab soovitustes tõstatatud küsimuste põhjalikku analüüsi.

99. Järelevalvekomitee kutsub OLAFi peadirektorit üles teavitama järelevalvekomiteed kohe, kui ta saab teada, et tema soovitusi ei ole järgitud, selle asemel, et teavitada järelevalvekomiteed vaid kord aastas, nagu on tavaks praegu. See võimaldaks järelevalvekomiteel teha reaalajas pidevat jälgimist, millega kindlasti paraneks OLAFi juurdlusülesannete täitmine. OLAFi juhtumite haldamise süsteemis (sisuhaldussüsteemis) peagi kasutusele võetavad uued funktsioonid peaksid muutma selle teostatavaks, ilma et OLAFi töötajaid koormataks täiendava aruandlustööga. Järelevalvekomitee saatis sel teemal OLAFile 2019. aastal kirja ( 41 )

Järelevalvekomitee analüüs, mis hõlmab 43 juhtumit, mille puhul pädevad asutused ei ole soovitusi järginud

100. Järelevalvekomitee väljendas oma viimases tegevusaruandes ( 42 ) huvi OLAFi töö tulemuste ja mõju põhjalikuma ja vähem statistilise jälgimise ja analüüsimise vastu.

101. 2019. aastal hakkas järelevalvekomitee analüüsima kõiki ajavahemikus 1. oktoobrist 2013 kuni 13. detsembrini 2017 esitatud OLAFi soovitusi, mille kohta OLAF oli saanud ajavahemikus 1. märts 2016 – 28. veebruar 2018 asjaomastelt asutustelt vastuse, kus teavitati OLAFit, et tema soovitusi ei järgitud (kokku 43 juhtumit). Järelevalvekomiteel on kavas avaldada 2020. aastal arvamus, mis hõlmab kaht põhiaspekti: i) kuidas OLAF jälgib oma soovituste järgimist ja teeb asjaomaste asutustega koostööd ning ii) kuidas kogutakse ja edastatakse pädevatele asutustele tõendeid võimaliku kriminaalvastutuse kohta.

OLAFi juurdlusprioriteetide ja -suuniste hindamine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõige 5: „Igal aastal määrab peadirektor iga-aastase juhtimiskava raames kindlaks ameti juurdlusprioriteedid ning edastab need enne avaldamist järelevalvekomiteele.“ Artikli 5 lõike 1 teine lause: „Peadirektori otsus juurdluse võimaliku algatamise kohta sõltub ameti juurdlusprioriteetidest ja iga-aastasest juhtimiskavast [---].“ Artikli 16 „Arvamuste vahetus institutsioonidega“ lõike 2 punkt a: „Arvamuste vahetuse käigus võib käsitleda järgmisi küsimusi: a) ameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid;“

102. Uurides OLAFi 2019. aasta juurdlusprioriteete, pidas järelevalvekomitee selles küsimuses mitu kohtumist peadirektoriga ja väljendas oma arvamust 2019. aasta septembris toimunud institutsioonidevahelise arvamuste vahetuse käigus.

103. Järelevalvekomitee rõhutas, kui oluline on OLAFil astuda pettuste vastases võitluses samme riskide avastamiseks ja analüüsimiseks, tuginedes korrapärasele teabevahetusele teiste komisjoni peadirektoraatidega. See võimaldab OLAFil rakendada ennetavamat juurdluspoliitikat ning keskenduda kõige tõsisematele ja keerukamatele juhtumitele. Ka OLAFi luureosakond peaks riske korrapäraselt hindama. Järelevalvekomitee ärgitas OLAFit tegema need muudatused võimalikult ruttu, pidades silmas Euroopa Prokuratuuri loomist.

104. OLAF on säilitanud oma 2019. aasta juurdlusprioriteetides lähenemisviisi, mis on väga sarnane eelmistel aastatel rakendatud lähenemisviisiga, keskendudes järgmisele: i) juhtumid, mis on seotud transpordivõrgu- ja taristuprojektidega, eelkõige riigihankemenetlused; ii) juhtumid, mis on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, (43) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja ühinemiseelse abi fondidest rahastatavate või kaasrahastatavate projektidega, mille puhul liikmesriikide või kandidaatriikide meetmed võivad olla ebapiisavad või millel on piiriülene element; iii) juhtumid, mille puhul esineb päritolureeglite võimalik rikkumine, tariifse klassifikatsiooni võimalik rikkumine soodus- või mittesooduskaubandusrežiimis ning väärtusega seotud pettus, mille eesmärk on vältida kokkuleppeliste tollimaksude maksmist, sealhulgas tariifimeetmeid, mis on osa ELi kaubanduse kaitsepoliitikast; iv) juhtumid, kus toimetatakse ebaseaduslikult üle piiri tubakat, alkoholi, võltsitud ravimeid ning muid tervist ja julgeolekut ohustavaid kaupu, millega võidakse rikkuda intellektuaalomandi õigusi, ning ebaseadusliku tubakatootmise juhtumid; v) juhtumid, mis on seotud rändajatele, pagulastele ja riigisisestele põgenikele antava humanitaar- ja arenguabiga ning kõnealustele sihtrühmadele antava muu toetusega.

105. OLAFi peadirektor teavitas järelevalvekomiteed, et OLAFi juurdlusprioriteetide kehtestamisel oli tuginetud sidusrühmade panusele, sealhulgas komisjoni pettuste ennetamise ja tuvastamise võrgustikust saadud teabele, Euroopa Kontrollikoja aruannetele, Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ja komisjoni aruannetele ELi finantshuvide kaitse kohta.

106. OLAFilt saadud teabe põhjal leidis järelevalvekomitee, et 2019. aastal algatati kokku 222 juurdlust ja 44 koordineerimisjuhtumit. 117 juurdlust ja koordineerimisjuhtumit (43 % algatatud juurdlustest ja koordineerimisjuhtumitest) kuulusid 2018. aasta juurdlusprioriteetide alla. Kuna see teave on väga piiratud, ei saa järelevalvekomitee hinnata algatatud juhtumite arvu sektorite ja direktoraatide lõikes. Järelevalvekomitee täheldab, et andes aru 2019. aasta juurdlusprioriteetide rakendamisest, liitis OLAF – erinevalt oma varasemast tavast – algatatud juurdluste ja koordineerimisjuhtumite protsendimäärad. Võrdlusena olgu öeldud, et 2018. aastal algatas OLAF 218 juurdlust ja 30 koordineerimisjuhtumit. Neist 68 juurdlust ja 20 koordineerimisjuhtumit (31 % algatatud juurdlustest ja 67 % algatatud koordineerimisjuhtumitest) kuulusid 2018. aasta juurdlusprioriteetide alla. Järelevalvekomitee soovitab OLAFil järgida tulevikus varasemate aastate metoodikat ja teatada protsendimäärad algatatud juurdluste kategooriate lõikes.

107. Järelevalvekomitee täheldab, et OLAFi juurdlusprioriteetide alla kuuluvate algatatud juhtumite osakaal suurenes 2019. aastal võrreldes 2018. aastaga. Paraku jääb kehtima tõsiasi, et enamik juhtumitest, mille OLAF 2019. aastal algatas – ligikaudu 57 % OLAFi juurdlustest ja koordineerimisjuhtumitest – ei kuulu tema juurdlusprioriteetide alla. Järelevalvekomitee palus OLAFilt rohkem teavet nende juurdluste kohta ning asjaomaste otsuste tegemise põhjuste kohta.

108. Järelevalvekomitee märgib, et OLAF kasutab paradoksaalsel kombel oma juurdlusprioriteete juhtumi algatamisel vaid viimase kriteeriumina. Isegi kui juurdlusprioriteedid ei ole alati piisav alus juurdluse algatamiseks, võimaldavad nad OLAFil seada oma juurdlused tähtsusjärjekorda ning eraldada vastavalt ja läbipaistvalt vahendeid.

109. Järelevalvekomitee meelest peab OLAF oma lähenemisviisi juurdlusprioriteetidele põhjalikult muutma, kandmaks hoolt selle eest, et OLAFi juurdlusi tehakse ja vahendeid eraldatakse tõhusalt ja tulemuslikult.

Suhted OLAFi, ELi institutsioonide, OLAFi partnerite ja sidusrühmadega

110. Selleks et olla sõltumatu organ, kes vastutab OLAFi järelevalve eest, tuleb suhelda OLAFiga avatult ja edasiviivalt. OLAFi peadirektor ja tema meeskond osalesid kümnest järelevalvekomitee täiskogu koosolekust kaheksal. Aruandeperioodil toimusid ka kahepoolsed kohtumised OLAFi peadirektoriga, samuti töökohtumised järelevalvekomitee raportööride ning OLAFi juhtkonna ja töötajate vahel. Järelevalvekomitee hindab seda informatiivset ja edasiviivat dialoogi kõrgelt ning ootab tihedama sideme hoidmist OLAFi operatiivrühmadega.

111. 2019. aasta novembris toimus järelevalvekomitee kohtumine OLAFi personaliga. See andis järelevalvekomiteele hea võimaluse pöörduda otse OLAFi uurijate ja töötajate poole, tutvustada järelevalvekomitee ja järelevalvekomitee sekretariaadi liikmeid, esitleda oma tööd ning vastata OLAFi töötajate konstruktiivsetele küsimustele. Järelevalvekomitee hindab kõrgelt OLAFi jõupingutusi selle ürituse korraldamisel ja julgustab OLAFit korraldama selliseid kohtumisi regulaarselt.

112. Järelevalvekomitee väärtustab eeskätt heade ja korrapäraste suhete säilitamist ELi institutsioonidega. 2019. aasta septembris tutvustas järelevalvekomitee komisjonile, Euroopa Parlamendile (eelarvekontrollikomisjonile) ja nõukogule (pettustevastase võitluse töörühmale) oma 2018. aasta tegevusaruande järeldusi. Järelevalvekomitee osales 2019. aasta detsembris aktiivselt arvamuste vahetuses institutsioonidega, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklis 16.

113. Järelevalvekomiteel oli aruandeperioodil võimalus korrapäraselt kohtuda OLAFi eest vastutavate endiste ja praeguste volinikega ning komisjoni peasekretäriga, et saada tagasisidet OLAFi tegevuse kohta ning teavet käimasolevate arutelude, sealhulgas OLAFi määruse muutmise kohta.

114. Järelevalvekomitee on pööranud tähelepanu ka OLAFi peamistele partneritele ja sidusrühmadele. 2019. aasta märtsis toimus arvamuste vahetus järelevalvekomitee liikmete ja ELi ombudsmani vahel. 2019. aasta septembris kohtusid järelevalvekomitee esimees ja üks järelevalvekomitee liige Euroopa Regioonide Komitee kodakondsuse ning valitsemis-, institutsiooniliste ja välisasjade komisjoni (CIVEX) esindajatega. Peamine aruteluteema oli õigusriik ( 44 ) . 2019. aasta novembris ja detsembris oli järelevalvekomiteel kaks kohtumist Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Järelevalvekomitee palus komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarameti (IDOC) ( 45 ) direktoril selgitada 2019. aasta novembri täiskogu koosolekul ameti rolli, ülesandeid ja seoseid OLAFiga. Järelevalvekomitee soovib jätkata nende viljakate kohtumistega ka tulevikus.

115. Lõpetuseks osalesid järelevalvekomitee ja järelevalvekomitee sekretariaat ka OLAFi korraldatud ELi finantshuvide kaitse teemalisel konverentsil ( 46 ) . Järelevalvekomitee peab seda konverentsi kasulikuks ürituseks, mis annab järelevalvekomiteele võimaluse kohtuda ja vahetada arvamusi eri liikmesriikidest pärit OLAFi partnerite ja sidusrühmadega ning viia osalejad kurssi järelevalvekomitee praeguse ja varasema tööga menetluslike tagatiste valdkonnas.

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 läbivaatamine

116. Järelevalvekomitee jälgis aruandeaasta jooksul väga tähelepanelikult järelmeetmeid, mida võeti seoses 2018. aastal avaldatud komisjoni ettepanekuga muuta OLAFi määrust, et seada sisse tihe koostöö Euroopa Prokuratuuriga ja tagada OLAFi juurdluste tulemuslikkus ( 47 )

117. 16. aprillil 2019 võttis Euroopa Parlament vastu seadusandliku resolutsiooni esimese lugemise seisukoha kohta ( 48 ) . Järelevalvekomitee märgib suure rahuloluga, et parlament võttis arvesse märkusi, mille järelevalvekomitee oli esitanud muutmisettepaneku konkreetsete sätete kohta ( 49 )

119. Olles teadlik selle reformi tähtsusest, püüdis järelevalvekomitee mängida käimasolevates aruteludes aktiivset ja edasiviivat rolli. Sellega seoses soovib järelevalvekomitee korrata märkusi, mille ta esitas kõnealuse ettepaneku kohta 2018. aasta lõpus. Järelevalvekomitee juhindus märkuste esitamisel juurdluste erapooletu läbiviimise, õiguskindluse, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõttest, mida OLAF peab järgima.

120. Seoses ettepanekuga luua menetlustagatiste kontrolöri ametikoht, et tugevdada OLAFi juurdluse all olevate isikute menetluslikke tagatisi, on järelevalvekomitee veendunud, et kavandatud ametikoht peaks kuuluma järelevalvekomitee pädevusalasse. Järelevalvekomitee meelest oleks mõistlik, kui organ, kes praegu kontrollib ja jälgib OLAFi kinnipidamist menetluslikest tagatistest ex post , täidab sama ülesannet ka ex ante .

121. Kontrolöri volitused ( 53 ) jälgida, kas OLAF peab kinni menetluslikest tagatistest, sisuliselt kattuksid järelevalvekomitee praeguste volitustega. Lisaks tarbetule topelttööle võib seeläbi tekkida risk, et kaks organit annavad sisuliselt samades küsimustes OLAFi peadirektorile erinevaid või isegi vastuolulisi soovitusi.

122. Peale selle leiab järelevalvekomitee, et enne uute organite loomist tuleks kaaluda olemasolevate organite kasutamist või tugevdamist. Olemasoleva organi dubleerimine muudab haldamise tarbetult keeruliseks ja ebatõhusaks.

123. Järelevalvekomiteel on juba olemas hästi toimiv sekretariaat – mis on tunnistatud praeguses OLAFi määruses täiesti sõltumatuks organiks –, millel on märkimisväärsed kogemused OLAFi vastu esitatud järelkaebuste käsitlemisel.

124. Seepärast peaks kontrolöri ametikoht kuuluma järjepidevuse, sidususe ja haldustõhususe ning olemasolevate ressursside ja vahendite mõistliku ja optimaalse kasutamise huvides järelevalvekomitee pädevusalasse, millega säilitataks selle ülesande täitmiseks vajalikud kõrged sõltumatuse standardid ning samal ajal vähendataks eelarvelisi kulutusi ja kasutataks olemasolevaid inimressursse.

Järelevalvekomitee juhtimine

Järelevalvekomitee töömeetod

125. Järelevalvekomitee pidas 2019. aastal kümme täiskogu koosolekut ( 54 ) . Lisaks kohtusid korrapäraselt esimees, raportöörid ja sekretariaadi liikmed, et töötada konkreetsete küsimustega. Iga tähtsama küsimuse uurimiseks määras järelevalvekomitee raportööri. Raportöörid tegid aruandeprojektide, arvamuste eelnõude ja täiskogu koosolekute aruteludokumentide koostamisel koostööd sekretariaadiga. Nad kohtusid järelevalvekomitee arvamuste ja aruannete koostamise raames ka OLAFi juhtkonna ja töötajatega. Järelevalvekomitee arutas oma arvamusi enne vastuvõtmist OLAFiga.

Järelevalvekomitee sekretariaadi töötajate värbamine

126. Aruandeperioodil täideti sekretariaadis kaks allesjäänud vaba ametikohta ning personalieeskirjade artikli 29 lõikes 2 sätestatud valikumenetluse kohaselt nimetati ametisse sekretariaadi uus juhataja. Sekretariaadi uus juhataja astus ametisse 2019. aasta oktoobris.

127. Järelevalvekomitee kaasati kõikidesse neisse värbamisprotsessidesse. Sekretariaati määratud ametnikud ei tohi kunagi taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutustelt, mis on seotud järelevalvekomitee järelevalveülesannete täitmisega. Järelevalvekomitee kaasamisega sekretariaadi töötajate värbamisse tagatakse valikuprotsessi sõltumatus.

Andmekaitseametnik

128. OLAFi peadirektori otsus, millega võetakse vastu OLAFi ja järelevalvekomitee sekretariaadi andmekaitseametnikuga seotud rakenduseeskirjad , võeti vastu 2019. aasta juulis Uues Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1725 ( 55 ) on sätestatud, et kõik liidu institutsioonid ja organid peavad võtma vastu täiendavad andmekaitseametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad. OLAFil ja järelevalvekomiteel on ühine andmekaitseametnik., võeti vastu 2019. aasta juulis ( 56 )

Sekretariaadi asukoht

129. Pärast OLAFi määruse muutmist ( 57 ) tagab järelevalvekomiteele sekretariaaditeenused komisjon, tehes seda OLAFist sõltumatult ja tihedas koostöös järelevalvekomiteega. 2017. aasta veebruaris seoti sekretariaat halduslikult Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga, ehkki sekretariaat asub endiselt eraldi turvatsoonis OLAFi ruumides.

130. Seoses sekretariaadi tegeliku asukohaga on järelevalvekomitee väljendanud arvamust, et sobiv koht OLAFi turvatsoonis (kuuludes samas üksnes järelevalvekomitee alluvusse) võimaldaks sekretariaadil täita oma ülesandeid tulemuslikumalt.

131. Järelevalvekomitee on teavitanud OLAFit, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda, et sekretariaadile tuleb leida sobivam koht. Selle küsimuse läbivaatamiseks annab võimaluse praegune OLAFi määruse reform.

Eelarveküsimused

132. Järelevalvekomitee 2019. aasta eelarve oli 200 000 eurot ja eelarve täideti 80,60 % ulatuses. Kulutuste eest vastutav edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja on individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti direktor.

Järelevalvekomitee veebisait

133. Et tagada läbipaistvus ning suhelda avalikkuse ja sidusrühmadega, on järelevalvekomiteel kui sõltumatul organil veebisaitide süsteemis europa.eu OLAFi veebisaidist sõltumatu ja sellega paralleelne eraldi veebisait ( 58 ) . Kõik järelevalvekomitee vastu võetud arvamused ja aruanded ning kõik muud asjaomased dokumendid, teave ja andmed (v.a juhul, kui need on konfidentsiaalsed) avaldatakse järelevalvekomitee veebisaidil. Veebisaidi sisu ja hooldamise eest vastutab sekretariaat, järgides järelevalvekomitee juhiseid.

134. Järelevalvekomitee avas oma veebisaidi 2015. aastal ( 59 ) . Praegu teeb järelevalvekomitee tööd selle nimel, et muuta veebisait ligipääsetavamaks ja selle kujundus köitvamaks, millega peaks suurenema veebisaidi kasutajakesksus. Uus veebisait peaks olema kasutusvalmis 2020. aasta lõpuks.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 15 lõige 2, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:02013R0883-20170101.

(3) Järelevalvekomitee kogutud kogemuste säilitamiseks asendatakse liikmed vaheldumisi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013.

(4) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX:32011Q1124%2801%29.

(5) 2019. aasta jaanuarist detsembrini.

(6) Brüssel, 3. aprill 2019, COM(2019) 163 final.

(7) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_ET.pdf.

(8) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_ET.pdf.

(9) Arvamus nr 1/2020 „OLAFi tagasilükatud juhtumid, mis on seotud ELi institutsioonide liikmetega“. Arvamuse mittekonfidentsiaalne versioon on avalikkusele kättesaadav aadressil https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_no._1_2020_.pdf.pdf.

(10) Kohtuotsus, 21. mai 2014, Catinis vs. komisjon, T-447/11, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika.

(11) Kohtuotsus, 21. mai 2014, Catinis vs. komisjon, T-447/11, punkt 34; kohtuotsus, Limburgse Vinyl Maatschappij jt. vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P kuni C-252/99 P ja C-254/99 P, EKL 2002, lk I-8375, punkt 187.

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

(13) Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 5 ning kohtuotsus, 8. juuli 2008, Franchet ja Byk vs. komisjon, T-48/05, punkt 274.

(14) Kohtuotsus, 8. juuli 2008, Franchet ja Byk vs. komisjon, T-48/05, punktid 167 ja 168.

(15) OLAFi järelevalvekomitee 2018. aasta tegevusaruande punkt 45 jj.

(16) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni õigustalituste 12. septembri 2016. aasta ühisarvamuse (OLAFi ja OLAFi järelevalvekomitee vahelise suhte kolme aspekti kohta) punkt 8 (dokument on kaitstud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4).

(17) Ühisarvamuse punkt 8.

(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

(19) Esialgse teabe hinnangus esitas hindaja kogutud teabe ja andis OLAFi peadirektorile soovituse selle kohta, kas algatada juurdlus. Praegu esitatakse see teave arvamuses juurdluse algatamise otsuse kohta (töövorm I, OLAFi käsiraamat juhtumite valimise kohta).

(20) Eelmise OLAFi määruse (määrus (EÜ) nr 1073/1999) artikli 11 lõike 7 alusel oli aruandeperioodi pikkus üheksa kuud. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikega 8 pikendati aruandeperioodi kaheteistkümne kuuni.

(21) Järelevalvekomitee 2018. aasta aruande punktid 45, 46 ja 49; 2017. aasta aruande punktid 24–29; 2016. aasta aruande punktid 30–33, 2015. aasta aruande punktid 30–33 ja punktid 1–9; 2014. aasta aruande punktid 26–28; 2013. aasta aruande punktid 18 ja 19 ning 2012. aasta aruande punkt 36.

(22) Järelevalvekomitee arvamuse nr 2/2017 (mis on lisatud komisjoni hindamisaruandele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (artikli 19) kohaldamise kohta) punktid 30 ja 31; järelevalvekomitee arvamuse nr 4/2014 („OLAFi korraldatud juurdluste kestuse kontroll“) punkt 20.

(23) Järelevalvekomitee jagas oma analüüsi tulemusi OLAFiga 2019. aasta 27. novembri 2019 kirjas ja pakkus välja alternatiivse lahenduse.

(24) Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus OLAFi andmekaitseametnikult saadud juurdlusülesannete täitmise korrapärast jälgimist käsitleva eelkontrolli teatise kohta (juhtum 2007/73).

(25) Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus teemal „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt OLAFi järelevalvekomiteele isikuandmete esitamise kord“ (Euroopa Andmekaitseinspektori viide 2019-0720 – D 0793).

(26) Väljavõte andmekaitseinspektori 2020. aasta arvamusest: „Järelevalvekomitee peab oma järelevalvetegevuse jaoks teadma, miks ei ole OLAF oma juurdlust veel lõpetanud ja millised on OLAFi plaanid seoses selle lõpetamisega. Samuti vajab järelevalvekomitee teavet, et ta saaks aidata kaitsta OLAFi juurdluste sõltumatust. Vajaminev teave sõltub järelevalvekomitee järelevalvetegevuse konkreetsetest eesmärkidest.

Näiteks kui juurdluse all on riikliku taustaga isikud ja see on juurdlust aeglustanud, peaks OLAF meie meelest lisama selle teabe (sh asjaomaste isikute nimed) aruandevormi.

Juurdluse kestuse kontrollimisel võib mõnel juhul olla vajalik juurdepääs juurdlusaluste füüsiliste isikute nimedele. Samamoodi võivad nimed osutuda vajalikuks selleks, et anda aru menetluslike tagatiste kindlustamisest (teave juurdluse kohta, ärakuulamine, märkuste esitamine jne).

Lisaks võib järelevalvekomitee väita ka mõne teise ülesande puhul, et ta vajab juurdlusaluste isikute nimesid: üks tema rolle on kaitsta OLAFi juurdluste sõltumatust, mis hõlmab uurijate ja juurdlusaluste isikute vaheliste seoste kontrollimist.

Kooskõlas OLAFi määruse artikli 15 lõike 1 viienda lõiguga on järelevalvekomiteel õigus saada lisateavet, kui ta leiab, et see on vajalik konkreetse juhtumi mõistmiseks ja kontrollimiseks. Seda näiteks siis, kui järelevalvekomitee peab OLAFi selgitusi ebapiisavaks või ta soovib OLAFi aruandlust üle kontrollida. Juurdlusaluste isikute nimede esitamine järelevalvekomiteele peaks võimaldama järelevalvekomiteel analüüsida, kas ta vajab oma ülesannete täitmiseks lisateavet. Selline mitmetasandiline lähenemisviis tundub olevat kooskõlas võimalikult väheste (vaid vajaminevate) andmete kogumise põhimõttega (määruse artikli 4 lõike 1 punkt c).“

(27) Aruanded, mille OLAF esitas järelevalvekomiteele 2019. aastal.

(28) Uurija oli esitanud vaid mõnel üksikul juhul mõningast täiendavat, kuid siiski ebapiisavat teavet, kasutades kategooriat „muu“.

(29) Kohtuotsus, Üldkohus, 3. mai 2018, Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon, T-48/16, punktid 104 ja 105 ning punktis 100 osutatud kohtupraktika.

(30) https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_et.

(31) OLAF teavitas järelevalvekomiteed ka seitsmendast kaebusest, mis esitati OLAFile 2019. aasta detsembris. Kuna seda kaebust alles käsitleti, ei analüüsinud järelevalvekomitee seda.

(32) Kohtuotsus, Nikalaou vs. komisjon, T-259/03, punkt 238.

(33) OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu.

(34) 25. novembri 2019. aasta teade OLAFi järelevalvekomitee esimehele Jan Mulderile.

(35) Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (artikli 19) kohaldamist käsitlevale komisjoni hindamisaruandele lisatud arvamuse punkt 32. https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_2_2017.pdf.

(36) Järelevalvekomitee analüüsib põhjalikult 43 juhtumit, mille puhul pädevad asutused ei ole järginud OLAFi soovitusi.

(37) Rakkerühm oli algselt katseprojekt; sellest sai alaline OLAFi struktuuri osa pärast OLAFi ümberkorraldamist 2020. aasta keskel.

(38) OLAFi määruse artikli 17 lõike 5 kolmanda lõigu punkt a.

(39) Vt järelevalvekomitee 2018. aasta tegevusaruande punkt 52.

(40) ELi toimimise lepingu artikkel 325.

(41) 2019. aasta 14. oktoobri kiri.

(42) Vt järelevalvekomitee 2018. aasta tegevusaruande punkt 60.

(43) Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond.

(44) Vt komisjoni teatis „Õigusriigi tugevdamine liidus. Tegevuskava“, 17. juuli 2019, COM(2019) 343 final (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0343&from=ET) ja Regioonide Komitee selleteemaline arvamus CDR 3730/2019 (https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3730-2019).

(45) Komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (IDOC) korraldab (nagu ka OLAF) komisjonis sõltumatuid sisejuurdlusi.

(46) 2019. aasta juunis toimunud konverents.

(47) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52018PC0338.

(48) Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi käsitlevat määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses koostööga Euroopa Prokuratuuriga ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega (COM(2018)0338 – C8-0214/2018 – 2018/0170(COD)), http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0383_ET.html.

(49) Järelevalvekomitee 20. novembri 2018. aasta kiri Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele.

(50) Nõukogu 7. juuni 2019. aasta volitus pidada Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi.

(51) Eelarvekontrollikomisjoni otsus alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi kiideti heaks 8. oktoobril 2019 ja kuulutati välja Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. oktoobril 2019.

(52) Esimene kolmepoolne kohtumine toimus 5. novembril 2019 ja teine 12. detsembril 2019.

(53) Kontrolör: i) vaataks läbi menetluslike tagatiste rikkumisi käsitlevad kaebused ja annaks OLAFi peadirektorile nende kaebuste kohta mittesiduvaid soovitusi; ii) jälgiks OLAFi juurdluste suhtes kohaldatavatest menetluslikest tagatistest kinnipidamist; iii) tagaks põhjendamatute viivituste vältimiseks juurdluste kiire läbiviimise; iv) lubaks ELi institutsioonide ruumides teha inspekteerimisi ja teatavaid menetlustoiminguid.

(54) Järelevalvekomitee koosolekute kuupäevad leiab aadressilt https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/activities/events.

(55) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(56) https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/dpo_implementing_rules_en.pdf.

(57) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL, Euratom) 2016/2030, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas (ELT L 317, 23.11.2016, lk 1). Määrus jõustus 1. jaanuaril 2017.

(58) Järelevalvekomitee veebisait avati 4. detsembril 2015. https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/.

(59) Järelevalvekomitee 5. novembri 2014. aasta otsus oma sõltumatu tegevuse läbipaistvuse kohta.