[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.8.2005

KOM(2005) 377 lõplik

2005/0157 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa standardimise rahastamise kohta {SEC(2005) 1050}

( esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Kontekst

Alates 1980. aastate keskpaigast on Euroopa standardimise edendamine võimaldanud ühelt poolt toodete vaba liikumist Euroopa Ühenduses ning teiselt poolt tugevat tarbija ja töötaja kaitset, eelkõige siseturu eeskirjade kontekstis. Seepärast on komisjon Euroopa standardimise edendamist jätkuvalt rahaliselt toetanud. Ilma toetuseta ei oleks see poliitikavaldkond olnud nii edukas, kui see praegu üle kahekümnes tööstussektoris on, ning selle areng ei oleks olnud nii kiire. Hetkel on kolme Euroopa standardiorganisatsiooni (CEN, CENELEC, ETSI)[1] Euroopa standardi- ja muude eeskirjade loendis üle 15 000 sissekande, millest üle 2 500 on välja töötatud ühenduse õigusaktide ühtlustamiseks ning viited nendele avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

Standardimine võimaldab ühendusel vältida üksikasjalike eeskirjade kehtestamist ja isegi seaduste loomist. Standardimine aitab omakorda kaasa ühenduse praegustele jõupingutustele majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevate õigusaktide täiustamise osas.

Hetkel reguleeritakse Euroopa standardimise edendamise rahalist toetamist mitmete aktidega, mille rahastamistingimusi hõlmavad sätted ei ole suures osas küllaldaselt selged ning konkreetsed. Kõnealuste aktide alusel on komisjonil võimalik nõuda Euroopa standardiorganisatsioonidelt (CEN, CENELEC, ETSI) standardite väljatöötamist, mis hõlbustaks ühenduse poliitikavaldkondade elluviimist.

Tegemist on peamiselt järgmiste aktidega:

- direktiiv 98/34/EÜ,[2] mille alusel on komisjonil võimalik esitada Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotlusi,

- tehnilist ühtlustamist käsitlev eeskirjade kogum siseturu toimimiseks, kaasa arvatud „uue lähenemisviisi” direktiivid,

- nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas.[3]

Üldjoontes toimub standardimise edendamise rahaline toetamine komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja Euroopa standardiorganisatsioonide partnerlussuhete (nagu need on määratud kõnealuste asutuste poolt 28. märtsil 2003 alla kirjutatud koostöö üldsuunistes)[4] raames.

Oma 28. mai 1999. aasta resolutsioonis[5] kiitis Euroopa Parlament heaks komisjoni aruande, mis käsitles Euroopa standardimises uue lähenemisviisi juurutamise tõhusust ja legitiimsust.

Oma 1999. aasta oktoobris vastu võetud resolutsioonis[6] ja 2002. aasta märtsi järeldustes[7] Euroopa standardimise edendamise kohta kinnitas nõukogu soovi jätkata lisaks tööstuse ja EFTA toetamisele Euroopa standardimise rahastamist ühenduse eelarvest eelarvepädeva institutsiooni määratud ulatuses.

Hetkel on Euroopa standardimistegevuse rahastamise eesmärgid peamiselt järgmised:

- muuta Euroopa standardiorganisatsioonidega sõlmitud aastaste täitmislepingute kaudu kõnealuste organite peasekretariaatide töö sidusamaks, tõhusamaks, kvaliteetsemaks ja läbipaistvamaks,

- Euroopa standardimise kvaliteedi parandamine, kasutades ühtlustatud standardieelnõude hindamisel väliseksperte ja lastes vajaduse korral eelnõude lõppversioonid tõlkida,

- Euroopa standardite ja muid ühenduse poliitikavaldkondi ning õigusakte toetavate standardimistoodete väljatöötamine,

- Euroopa standardimissüsteemi ja standardite edendamine ning läbipaistvus.

Rahastada võib ka muid tegevusi, näiteks kolmandate riikide abistamine või tehniline koostöö nendega.

Uues finantsmäärusega[8] nähakse ette, et ühenduse mis tahes tegevuseks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist, mis on Euroopa Liidu asutamislepingu kohaldamise tähenduses teisene õigusakt, mis annab ühenduse meetmele ja vastavale eelarvest tehtavale kulutusele õigusliku aluse. Euroopa standardimissüsteemi käsitlevad olemasolevad teisesed õigusaktid ei ole finantsmääruse kõnealuse nõudega täielikult vastavuses.

Seepärast leiab komisjon, et on vaja vastu võtta akt, mis annaks Euroopa standardimissüsteemi rahastamisele täpsema, täielikuma ja üksikasjalikuma aluse ja õigusliku raamistiku ning tagaks selle järjepidevuse. Kõnealuse algatuse asjakohasust on hinnatud (vt eelnõu lisa).

Otsuse ettepanek

Euroopa Ühendus kasutab oma poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimisel väga laialdaselt direktiivi 98/34/EÜ I lisas Euroopa standardiorganisatsioonidena tunnustatud asutuste, so CENi, CENELECi ja ETSI või vajadusel teiste tehniliste asutuste välja töötatud Euroopa standardeid või muid standardimistooteid, eriti ettevalmistustööde puhul.

Pärast direktiivi 98/34/EÜ kohaselt loodud komiteega nõu pidamist ning kõnealuse direktiivi ja otsuse 87/95/EMÜ (info- ja sidetehnoloogia valdkond) sätete kohaselt koostatud standardimistaotluste alusel on standardimistöö usaldatud Euroopa standardiorganisatsioonidele.

Käesolev ettepanek rajaneb Euroopa Liidu lepingu artiklitele 95 ja 157.

Euroopa standardimine aitab ühelt poolt kaasa õigusaktide ühtlustamisele siseturu loomise, toimimise ja ühtlustamise vallas (tehniline ühtlustamine), ja teiselt poolt ettevõtete konkurentsivõime tõstmisele.

Tehnilise ühtlustamise meetmed võivad hõlmata mitmeid valdkondi, nagu tervishoid, julgeolek, keskkonna- ja tarbijakaitse või koostalitlusvõime. Lisaks siseturule aitab standardimine kaasa ühenduse mitmesugustele poliitikavaldkondade edendamisele, mille eesmärgiks on Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõstmine eelkõige järgmistes valdkondades: ühine kaubanduspoliitika, transpordi-, keskkonnapoliitika, info- ja sidetehnoloogia, reisidokumentide turvalisus, teenused, uuendused, teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine.

Käesolev ettepanek on seega eriakt, millega luuakse põhjendatud, täielik ja üksikasjalik raamistik ühenduse rahastamistegevusele kõikides nendes Euroopa standardimise valdkondades, mida on vaja ühenduse poliitikavaldkondade elluviimiseks.

Komisjoni vastuvõetud iga-aastastes rahastamisotsustes määratakse eelkõige kindlaks valdkondade vajadused, milliseid eesmärke soovitakse saavutada, samuti assigneeringute ulatus tegevusvaldkonna kaupa ning vajadusel kaasrahastamise määr. Vastava finantsmääruse sätete kohaselt viiakse tegevuste suhtes regulaarselt läbi vahe- või järelhindamisi.

Artiklis 1 määratakse kindlaks käesoleva otsuse eesmärk, milleks on Euroopa standardimise edendamise rahaline toetamine, eesmärgiga toetada ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimist. Ühenduse õigusaktide elluviimise toetamise all peetakse silmas siseturgu toodete ja teenuste osas ja selle järgmiseid valdkondi: tervishoid, julgeolek, tarbija- ja töötaja kaitse, koostalitlusvõime ja äritehingud. Euroopa standardimine kannab endas võimalikku lisaväärtust ka Euroopa tööstuse konkurentsivõime tõstmisel, eelkõige transpordi, uute tehnoloogiate, info- ja sidetehnoloogia valdkonnas ning kaitse- ja kosmosetööstuses.

Artiklis 2 nähakse ette, et direktiivi 98/34/EÜ I lisas tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonid ehk CEN, CENELEC ja ETSI on Euroopa standardimise edendamisel peamised toetusesaajad. Ühendus võib standardimise ettevalmistus- või lisatööde teostamiseks, näiteks pre- või paranormatiivseks uurimistegevuseks, võrdlemiseks, analüüside, hindamiste läbiviimiseks, kinnituste andmiseks rahastada ka teisi asutusi.

Artiklis 3 tuuakse välja erinevad ühenduse abikõlblikud standardimistegevused: Euroopa standardite väljatöötamine ja ülevaatamine Euroopa standardiorganisatsioonide poolt; lisaks võib abikõlblikeks toiminguteks osutuda ka muu standardimistegevus, näiteks eelnormide, tehniliste kirjelduste ja aruannete, käsiraamatute või töörühmade töö tulemusena heakskiidetud muude kirjelduste koostamine, samuti standardimisega seotud teenuste osutamine. Lisaks eelnevale võib ühendus katta Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide tegevuskulud, Euroopa standardite kvaliteedikontrollimiste, tõlkimiste ning Euroopa standardisüsteemi reklaamimise kulud. Abikõlblikud on ka need ühenduse ja kolmandate riikide vahelised koostöö- või tehnilise abi projektid standardite ühtlustamise vallas, mille eesmärgiks on edendada juurdepääsu turgudele.

Artiklis 4 sätestatakse, et käesoleva otsuse alusel eri tegevusvaldkondade rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal eelarvepädev institutsioon.

Artiklis 5 määratakse kindlaks rahastamise kord. Vastavalt finantsmääruse artikli 110 lõike 1 teisele lõigule koostoimes komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse finantsmääruse rakenduseeskirjad)[9] artikli 168 lõike 1 punktiga d toimub Euroopa standardiorganisatsioonide rahastamine üldjuhul toetustest ja ilma pakkumiskutseta. Selle põhjuseks on asjaolu, et kõnealused organisatsioonid on direktiiviga 98/34/EÜ tunnustatud, nad tegutsevad Euroopa huvides ja ei paku teistele Euroopa asutustele konkurentsi. Mis puudutab muude asutuste poolt läbi viidavaid standardimise ettevalmistus- või lisatoiminguid, siis nende rahastamine toimub toetustest, kuid läbi pakkumiskutsete või avalike hangete. Peasekretariaatide tegevuse rahastamine on ka edaspidi võimalik kas ühekordse või tegevustoetusena. Finantsmääruse artikli 113 lõikes 2 osutatud tegevustoetusi ei vähendata. Huvitatud osapooltele, kes aitavad standardimisele kaasa oma pädevusega, peab peaaegu süstemaatiliselt olema lubatud mitterahaliste sissemaksete kasutamine. Finantsjuhtimise hõlbustamiseks võib standardite või muude standardimistoodete rahastamisel osutuda vajalikuks ühikuhindadele või kogusummadele piirmäära kehtestamine.

Rahastatud tegevusvaldkondade usaldusväärse ja järjepideva juhtimise huvides sõlmivad Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon partnerluspõhised raamlepingud, millega määratakse kindlaks koostööst tulenevad ühised eesmärgid ja toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused. Artiklis 6 kehtestatakse finantshalduse komisjoni poolsed eeskirjad, elluviimine ja järelevalve. Komisjon võib usaldusväärse ja tõhusa finantshalduse tagamiseks läbi viia auditeid, hindamisi, uuringuid, koosolekuid, teavitamis- ja kirjastustegevust. Lisaks sellele tuleks regulaarselt hinnata rahastatud meetmete tõhusust ja mõju.

Artiklis 7 nähakse ette vajalikud vahendid ühenduse huvide asjakohaseks kaitseks käesoleva otsuse elluviimisel.

2005/0157 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa standardimise rahastamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ning artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[10],

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[11],

vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[12],

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa standardimise loomine on vabatahtlik tegevus, mille tulemusena loovad huvitatud osapooled enda tarbeks ja oma vajadustele vastavaid standardeid ja muid standardimistooteid. Kõnealused standardimistooted on kehtestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ja infoühiskonna teenuste reeglid)[13] I lisas sätestatud organisatsioonid – Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI), edaspidi „Euroopa standardiorganisatsioonid”.

(2) Direktiiviga 98/34/EÜ nähakse ette, et komisjon võib pärast kõnealuse direktiivi kohaselt asutatud komiteega nõu pidamist esitada Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotlusi. Koostöö üldsuunistes määratakse partnerlussuhted ühelt poolt nimetatud organisatsioonide ning teiselt poolt ühenduse ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni[14] vahel, mis toetab samuti Euroopa standardimist.

(3) Võttes arvesse, et Euroopa standardimisel on oluline roll ühenduse õigusaktide ja poliitika elluviimise toetamisel, on vaja, et ühendus panustaks Euroopa standardimise rahastamisse. Ühelt poolt aitab Euroopa standardimine kaasa siseturu toimimisele ja ühtlustamisele, eelkõige tänu nn „uue lähenemisviisi” direktiividele tervishoiu-, julgeoleku-, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse sektoris või näiteks koostalitlusvõime tagamisele transpordivaldkonnas. Teiselt poolt võimaldab Euroopa standardimine parandada ettevõtete konkurentsivõimet, hõlbustades näiteks kaupade ja teenuste vaba liikumist, võrkude koostalitlusvõimet, kommunikatsiooni, infotehnoloogia valdkonna tehnilist arengut ja uuendusi. Seepärast peaks käesolev otsus käsitlema ka infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonna standardimist, mida muu hulgas reguleerib nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas.[15]

(4) Tuleks luua põhjendatud, täielik ja üksikasjalik õiguslik alus ühenduse rahastamistegevusele kõikides nendes Euroopa standardimise valdkondades, mida on vaja ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks.

(5) Ühendus toetuse eesmärgiks on standardite või standardimistoodete väljatöötamine, nende kasutamise hõlbustamine ettevõtetele, eelkõige läbi nende tõlkimise ühenduse keeltesse, Euroopa standardite ühtlustamise kiirendamine ja kogu standardisüsteemi edendamine.

(6) Euroopa standardimise rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal finantsperspektiivist lähtuvalt eelarvepädev institutsioon; rahastamise aluseks on komisjoni iga-aastane otsus, millega määratakse täpsed summad ja vajadusel tegevusvaldkonna kaupa kaasrahastamise maksimummäärad.

(7) Kuna Euroopa standardimine puudutab ühenduse poliitikavaldkondi ja õigusakte väga laiaulatuslikult ja standardimistegevused on väga erinevad, tuleks ette näha erinevad rahastamise menetlused. Peamiselt on tegu toetustega, mis eraldatakse Euroopa standardiorganisatsioonidele vastavalt Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[16] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 110 lõike 1 teise lõigu sätetele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[17] artikli 168 lõike 1 punktile d ilma pakkumiskutseteta.

(8) Kuna Euroopa standardiorganisatsioonid toetavad stabiilselt ühenduse tegevust, oleks vaja, et nende peasekretariaadid toimiks tõhusalt ja otstarbekalt. Sellest tulenevalt peab komisjon võimaldama kõnealustele Euroopa huvides tegutsevatele organisatsioonidele toetusi, rakendamata tegevustoetuste eraldamisel finantsmääruse artikli 113 lõikes 2 osutatud vähendamispõhimõtet. Euroopa standardiorganisatsioonide tõhus toimimine tähendab muu hulgas ka seda, et kõnealuste organisatsioonide riiklikud liikmed täidavad Euroopa standardimisega seotud rahastamiskohused.

(9) Standardimistegevuse rahastamine peab samuti katma standardite või standardimistoodete väljatöötamise ettevalmistus- ja lisatöödel tehtud kulutused. Nendeks on peamiselt uurimistegevus, õigusaktide väljatöötamise ettevalmistusdokumendid, laboritevaheliste katsete läbiviimine, standardite heakskiitmine või hindamine. Lisaks peab standardimine nii Euroopa kui rahvusvahelises plaanis kätkema koostöö- ja tehnilise abi programme kolmandate riikidega. Selleks, et hõlbustada juurdepääsu turgudele ja tõsta ettevõtete konkurentsivõimet, tuleks ette näha toetusi muudele asutustele, mis valitakse välja ettepanekute esitamise üleskutse või hankemenetluse teel.

(10) Komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid sõlmivad regulaarselt partnerluslepinguid, et määrata kindlaks haldus- ja finantseeskirjad standardimise rahastamiseks vastavalt finantsmääruse sätetele.

(11) Standardimistööde eripärast tulenevalt ja eelkõige seetõttu, et paljud huvitatud osapooled, kaasa arvatud ettevõtted, osalevad standardimisprotsessis ekspertabi pakkumisega, tuleks möönda, et ühenduse jaoks abikõlblike standardite ja standardimistoodete väljatöötamisprojektide kaasrahastamist võib peaaegu süstemaatiliselt teostada mitterahaliste maksetena.

(12) Käesoleva otsuse tõhusa elluviimise tagamiseks peab olema võimalik kasutada sobivat ekspertabi – eelkõige auditite ja finantsjuhtimise osas, aga ka haldustuge otsuse elluviimise hõlbustamiseks. Samuti tuleb regulaarselt läbi viia hindamisi ühenduse toetatud tegevusvaldkondade jätkusuutlikkuse suhtes, et olla kindlad nende meetmete vajalikkuses ja mõjus.

(13) Samuti tuleks võtta asjakohaseid ja vajalikke meetmeid, et vältida pettust ja eeskirjade eiramisi ning nõuda tagasi kaotatud summad, mis on makstud alusetult või mida ei ole kasutatud vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta),[18] 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest),[19] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta).[20]

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 Eesmärk

Käesoleva otsusega nähakse ette eeskirjad Euroopa standardimise ühenduse poolseks rahastamiseks, mida on vaja ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimise toetamiseks.

Artikkel 2 Ühenduse rahastamiseks abikõlblikud asutused

Ühenduse rahastamiseks on abikõlblikud direktiivi 98/34/EÜ I lisas esitatud tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonid, edaspidi „Euroopa standardiorganisatsioonid”, kelle ülesandeks on viia ellu käesoleva otsuse artiklis 3 osutatud meetmed.

Ühendus võib siiski rahastada ka muid asutusi, mis teostavad artikli 3 lõike 1 punktis b loetletud standardimise ettevalmistus- või lisatöid, samuti võib ühendus rahastada artikli 3 lõikes 2 osutatud programme.

Artikkel 3 Ühenduse rahastamiseks abikõlblikud standardimistegevused

1. Ühendus võib rahastada järgmiseid Euroopa standardimistegevusi:

a) Euroopa standardite või muude ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks vajalike ja asjakohaste standardimistoodete väljatöötamine ja ülevaatamine;

b) standardimiseks ettevalmistus- või lisatööde teostamine, näiteks uurimused, programmid, hindamised, võrdlevad analüüsid, uurimistegevus, laboritööd, laboritevahelised katsed, vastavushinnangud;

c) Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide töö;

d) Euroopa standardite või muude standardimistoodete kvaliteedi ja korrektsuse kontrollimine;

e) ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimise toetamiseks kasutatavate Euroopa standardite või muude standardimistoodete tõlkimine vajadusel nendesse ühenduse keeltesse, mis ei ole Euroopa standardiorganisatsioonide töökeelteks;

f) Euroopa standardisüsteemi ja Euroopa standardite edendamine ning väärtustamine huvitatud osapoolte hulgas nii ühenduses kui rahvusvahelises plaanis.

2. Lõike 1 punktis f osutatud meetmete hulka võivad kuuluda ka koostöö- ja tehnilise abi programmid kolmandate riikidega.

3. Lõike 1 punktis a loetletud meetmed on abikõlblikud üksnes juhul, kui Euroopa standardiorganisatsioonidele esitatavate taotluste osas on eelnevalt nõu peetud direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt loodud komiteega.

Artikkel 4 Rahastamine

Artiklis 3 osutatud meetmete rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal finantsperspektiivist lähtuvalt eelarvepädev institutsioon.

Artikkel 5 Rahastamiskord

1. Ühenduse rahastamine toimub järgmiselt:

pakkumiskutseta eraldatakse toetusi alljärgnevatele organitele ja üksustele:

a) Euroopa standardimisorganisatsioonidele artiklis 3 osutatud tegevuseks,

b) üksustele, mis on ära toodud põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ja mille ülesandeks on viia Euroopa standardiorganisatsioonidega koostöös läbi käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis b loetletud töid.

Toetusi eraldatakse pakkumiskutse või hankemenetluse järgselt artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud standardimistööde või artikli 3 lõikes 2 osutatud programmide läbiviimiseks.

2. Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide töö (artikli 3 lõike 1 punkt c) rahastamine toimub kas ühekordse toetusena või tegevustoetusena. Taotluste uuendamise korral tegevustoetusi ei vähendata.

3. Komisjon määrab lõigetes 1 ja 2 osutatud rahastamiskorra, samuti täpsed summad ning vajadusel valdkonna kaupa rahastamise maksimaalsed protsendimäärad.

4. Kaasrahastamine mitterahalise sissemakse vormis on vastuvõetav. Mitterahalise sissemakse väärtuse hindamine toimub määruses nr (EÜ, Euratom) 2342/2002 ette nähtud tingimustel.

5. Koostöö ühised eesmärgid ja toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused määratakse kindlaks ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt Euroopa standardiorganisatsioonide vahel finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kohaselt sõlmitavates partnerluspõhistes raamlepingutes.

Artikkel 6 Juhtimine, elluviimine ja järelevalve

1. Eelarvepädeva institutsiooni poolt standardimistegevuseks määratud assigneeringud võivad katta ka neid ettevalmistustöödega, järelevalve, kontrollimiste, auditeerimise ja hindamistega kaasnevaid halduskulusid, mis on otseselt seotud käesoleva otsuse eesmärkide saavutamisega – uuringud, koosolekud, teavitamis- ja kirjastustegevus, teabevahetuseks tarvilikud infovõrgud, samuti mis tahes muu haldus- või tehniline abi, mida komisjon standardimiseks võib kasutada.

2. Komisjon hindab regulaarselt ühenduse rahastatava standardimistegevuse vastavust ühenduse poliitikavaldkondade ja õigussüsteemi vajadustele.

Artikkel 7 Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon jälgib, et käesoleva otsuse raames rahastatavate tegevuste elluviimisel oleks ühenduse finantshuvid kaitstud; selleks rakendatakse rikkumisi, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid tõhusate kontrollimiste läbiviimise ja valesti makstud summade tagasinõudmise teel ning kõrvalekallete tuvastamisel määratakse vastavalt määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ning määrusele (EÜ) nr 1073/1999 tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

2. Käesoleva otsuse alusel rahastatava ühenduse tegevuse puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 käsitletud eeskirjade eiramise mõiste ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või lepingutingimuse eiramist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3. Käesoleva otsusega kaasnevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette järelevalve ja finantskontrolli teostamine komisjoni või viimase volitatud esindaja poolt ning auditite läbiviimine Euroopa Kontrollikoja poolt (vajadusel kohapeal).

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne |

DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques.

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

2006-2010

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total |

Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 |

Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 |

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin)

CE | - | - | - | - | - | - | - |

CP | - | - | - | - | - | - | - |

Sous-total a+b |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3)

CE/CP | - | - | - | - | - | - | - |

TOTAL a+b+c |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006.

Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004.

Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes

X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) |

4. BASE JURIDIQUE

Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement:

- des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité,

- l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale,

- l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires,

- la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes.

D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers.

L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités.

5.3 Modalités de mise en œuvre

La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition.

Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité.

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C).

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante).

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre.

Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique.

Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier.

Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable.

[1] CEN: Euroopa Standardikomitee, CENELEC: Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee, ETSI: Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/48/EÜ, EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

[3] EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31.

[4] ELT C 091, 16.4.2003, lk 7.

[5] EÜT C 150, 28.5.1999, lk 624.

[6] EÜT C 141, 19.5.2000, lk 1.

[7] EÜT C 66, 15.3.2002, lk 1.

[8] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[9] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[10] ELT C […], […], lk […].

[11] ELT C […], […], lk […].

[12] ELT C […], […], lk […].

[13] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[14] ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.

[15] EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31. Otsust on muudetud mä:arusega (EÜ) nr 807/2003 (JO L 122, 16.5.2003, lk 36).

[16] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[17] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[18] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[19] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[20] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.