[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 1.6.2010

KOM(2010)242 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

HONG KONG: 2009. AASTA ARUANNE

12. Hongkongi aastaaruande eessõna komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile

Catherine Ashton, Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa Komisjoni asepresident

Mul on hea meel kirjutada eessõna Euroopa Komisjoni 12. Hongkongi aastaaruandele, mis keskendub piirkonna 2009. aasta arengule. Sellel perioodil arenes Euroopa Liidu ja Hongkongi koostöö kaubanduse, investeeringute ning vastastikust huvi pakkuvates valdkondades positiivses suunas.

Euroopa Komisjon jätkas 2009. aastal Hongkongi poliitilise, institutsioonilise, majandusliku ja sotsiaalse arengu tähelepanelikku jälgimist. Põhiõiguste ja –vabaduste tagatus, õigusriik, turumajandussüsteem ning positiivne ärikeskkond annavad tunnistust sellest, et põhimõte „üks riik, kaks süsteemi” on Hongkongis hästi toiminud.

Euroopa Liidu ja Hongkongi finants- ning majanduskoostööl on kriisi ajal olnud oluline väärtus. Hongkongi majandus väljus ülemaailmsest finantskriisist suuremate süsteemsete probleemideta ning seetõttu on Hongkong Euroopa ühe suurima Aasias paikneva äriringkonnana ning piirkonna finants- ja majanduskeskusena Euroopa Liidule uue majanduskasvu tingimustes kaubandus- ja investeerimispartnerina strateegilise tähtsusega.

Pärast avalikku arutelu esitas Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus ettepanekud 2012. aasta seadusandliku kogu ning erihalduspiirkonna juhi valimiste korra kohta. Euroopa Liit jätkab õigeaegsete ning oluliste sammude toetamist üldise valimisõiguse kehtestamisel vastavalt Hongkongi põhiseadusele ja rahva soovidele.

Hongkong on ka edaspidi oluline partner Aasias ning Lissaboni lepingu uute sätete järgi on Euroopa Liidul võimalik koostööd Hongkongiga veelgi tugevdada. Olulist rolli selles mängib Hongkongis paiknev Euroopa Liidu büroo.

Catherine Ashton |

Hongkongi erihalduspiirkond: 2009. aasta aruanne

Sissejuhatus

Pärast Hongkongi üleandmist Mandri-Hiinale rohkem kui kaksteist aastat tagasi on Euroopa Komisjon tähelepanelikult jälginud Hongkongi erihalduspiirkonna majanduslikku ja poliitilist arengut. Sellega täidab komisjon 1997. aastal Euroopa Parlamendi ees võetud kohustust esitada igal aastal aruanne Hongkongi erihalduspiirkonna arengu kohta. 2009. aasta aruanne on järjekorras kaheteistkümnes.

Selle perioodi jooksul on edukalt juhindutud Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsioonis ning Hongkongi põhiseaduses esitatud põhimõttest „üks riik, kaks süsteemi”. Tagatud on rahva põhiõigused ning -vabadused, õigusriik, turumajandussüsteem ning ärikeskkond.

2009. aastal jätkus Euroopa Liidu ja Hongkongi vaheliste kahepoolsete suhete ja koostöö laienemine. Vaatamata kahepoolsete kaubandussuhete vähenemisele, säilitas Euroopa Liit oma positsiooni Hongkongi suuruselt teise kaubanduspartnerina ning ühtlasi Hongkongi peamise välismaise otseinvesteeringute allikana, jäädes maha vaid Mandri-Hiinast ning Briti Neitsisaartest. Euroopa suurima äriringkonnana Aasias on Hongkong Euroopa Liidu strateegiline kaubandus- ja investeerimispartner.

Euroopa Liidu jaoks on oluline Hongkongi stabiilsus, õitseng ja demokraatlik areng. Ühtlasi peetakse tähtsaks üldise valimisõiguse kehtestamist vastavalt Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadusele ning Hongkongi rahva soovidele. Seetõttu jätkab EL õigeaegsete ning oluliste sammude toetamist kõnealuse eesmärgi saavutamisel.

Poliitiline areng

Lähtudes 1997. aastal Euroopa Parlamendi ees võetud kohustusest, jätkas Euroopa Komisjon 2009. aastal Hongkongi institutsioonilise ja sotsiaalse arengu tähelepanelikku jälgimist. 2009. aastal oli komisjoni huvi keskmes Hongkongi valitsuse ettepanek muuta 2012. aastal toimuvate erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimiste korda.

Erihalduspiirkonna juht Donald Tsang teatas 15. jaanuaril 2009, et Hongkongi valitsuse üldsusega konsulteerimine 2012. aasta valimiste korra muutmise osas, mis oli esialgselt planeeritud 2009. aasta esimesse poolde, on edasi lükatud, kuna majanduskriisi tingimustes peab valitsus keskenduma majandusküsimuste ning elatisega seotud probleemide lahendamisele.

18. novembril esitas Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus nõuandva dokumendi 2012. aastal toimuvate erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimiste korra muutmise kohta. Kõnealusel dokumendil on märkimisväärne mõju piirkonnas üldise valimisõiguse kehtestamisele. Kolmekuulise aruteluperioodi jooksul oli avalikkusel võimalik nõuandvas dokumendis esitatud ettepanekute kohta arvamust avaldada. Aruteluperiood lõppes 19. veebruaril 2010.

Erihalduspiirkonna peasekretär Henry Tang kuulutas arutelu välja seadusandlikus kogus ning rõhutas, et demokraatlikum valimiskord 2012. aasta valimistel oleks oluline samm 2017. aasta otseste valimiste suunas. Hongkongi valitsus toonitas, et nõuandvas dokumendis esitatud ettepanekud on kooskõlas rahvakongressi alalise komitee otsusega erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimiste korra kohta.

Nõuandvas dokumendis esitatud ettepanekute järgi suureneb seadusandliku kogu kohtade arv 2012. aastal 60st 70ni. Lisanduvatest kohtadest viis valitakse otsevalimiste teel geograafilistest valimisringkondadest ning ülejäänud viis funktsionaalringkondadest nii, et säiliks praegune suhe otse valitud kohtade ning funktsionaalringkondadest valitud kohtade vahel. Nõuandvas dokumendis esitati mõte, et funktsionaalringkondadest valitavad viis kohta võiksid minna tagasi omavalitsuste liikmete kätte.

Selleks et valimisprotsess oleks astmeline ning vastaks nõutavatele tingimustele, pakkudes kogukonna liikmetele rohkem võimalusi valimistel osalemiseks ning suurendades valimiskomitee esindatust, nähakse nõuandvas dokumendis ette valimiskomitee liikmete arvu suurendamine, mida oleks võimalik teha, lisades valimiskomitee igasse nelja sektorisse 100 liiget. Valimiskomitee valib erihalduspiirkonna juhi 800–1200 kandidaadi seast. Valimiskomitee sisene kandidaadi esitamise künnis, mis on praegu üks kaheksandik valijameeste kogu liikmete koguarvust, jääks samaks (st 150 häält 1200st, mis on suurendatud liikmete arv). Nõuandvas dokumendis tehakse ettepanek säilitada erihalduspiirkonna juhi apoliitilisuse nõue.

Nõuandev dokument 2012. aasta valimiste korra muutmise kohta ei leidnud toetust Hongkongi demokraatliku leeri esindajate seas, kes pooldavad täieliku ja üldise valimiskorra kehtestamist nii ruttu kui võimalik ning usuvad, et üksnes nõuandvast dokumendist ei piisa. Demokraatliku leeri esindajate kõhklusi silmas pidades sõnas erihalduspiirkonna peasekretär Henry Tang: „Rahvakongressi alalise komitee otsus ei eelda, et demokraatlik areng peab toimuma 2012. aasta valimisteks, enne kui erihalduspiirkonna juhi ning seadusandliku kogu valimise suhtes saaks kohaldada üldist valimisõigust. Kui 2012. aastal toimuks edasiminek põhiseaduslikus arengus, oleks see kindel samm üldise valimisõiguse kehtestamise suunas.”

Nõuandvas dokumendis ei käsitleta funktsionaalringkondade kaugemat tulevikku. Seadusandliku kogu küsimuste-vastuste istungi ajal 15. oktoobril 2009 märkis erihalduspiirkonna juht Donald Tsang, et funktsionaalringkondade kohad pole täielikult vastavuses võrdse ja üldise valimisõiguse põhimõtetega ning seetõttu ei saa funktsionaalringkonnad oma praegusel kujul enam edasi eksisteerida. Hongkongi demokraatliku leeri seadusandjad on teinud ettepaneku funktsionaalringkonnad täielikult kaotada.

Iga-aastase ametireisi käigus kohtus erihalduspiirkonna juht Donald Tsang 28. detsembril 2009 Pekingis Hiina presidendi Hu Jintao ning peaminister Wen Jiabaoga. Meediakajastuste põhjal on teada, et president Hu palus Donald Tsangil Hongkongis harmoonia ning stabiilsuse säilitamiseks tegeleda asjakohaselt ja efektiivselt poliitilise arengu suunamisega. Peaminister Wen Jiabao palus aga erihalduspiirkonna juhil leida Hongkongis sügavalt juurdunud konfliktide lahendamiseks efektiivsemaid mooduseid. Hongkongi valitsuselt oodatakse ettepanekuid 2012. aasta valimiste korra muutmiseks 2010. aasta teises pooles. Poolthääle peavad andma kaks kolmandikku saadikutest.

Euroopa Komisjon jätkab Hongkongi poliitilise arengu tähelepanelikku jälgimist ning võtab arvesse Hongkongi erihalduspiirkonna valitsuse ettepanekuid 2012. aasta valimiskorra muutmiseks ning ka käimasolevat avalikku arutelu Hongkongi põhiseadusliku arengu üle. Euroopa Komisjon on seisukohal, et parim garantii Hongkongis stabiilsuse ja õitsengu saavutamiseks peitub üldise valimiste korra kehtestamises vastavalt põhiseadusele ning rahvakongressi alalise komitee 2007. aasta otsusele. Seetõttu julgustatakse Hongkongi valitsust ning kõiki osalisi alustama dialoogi, et kõnealust protsessi hõlbustada ja kiirendada.

Iga aasta korraldavad Hongkongi elanikud küünaldega mälestustseremoonia, et meenutada 4. juunil 1989. aastal Taevase Rahu väljakul (Tianmen Square) toimunud Hiina valitsuse vastuhakku tudengite rahutustele.

2009. aastal toimunud mälestustseremoonia, millega meenutati 20 aasta möödumist rahutustest, ületas ootusi: korraldajad hindasid kohalolijate arvu 150 000 ning politsei hinnangul oli mälestustseremooniale kogunenud 62 800 inimest. Ühtlasi oli tegu rahvarohkeima mälestustseremooniaga alates 1990. aastast. Erihalduspiirkonna juht Donald Tsang märkis seadusandlikus kogus, et mõistab, mida 4. juuni Hongkongi elanike jaoks tähendab, ning lisas: “Intsident toimus tükk aega tagasi. Sellest ajast alates on riik teinud tohutu arenguhüppe ning Hongkongi majandus õitseb. Usun, et Hongkongi inimesed annavad rahva arengule objektiivse hinnangu.”

Taolised sündmused, sealhulgas iga-aastased 1. juuli meeleavaldused näitavad, et põhimõte „üks riik, kaks süsteemi” toimib Hongkongis edukalt. Ühtlasi võib sellest välja lugeda, et Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadusega tagatud õigustest ja vabadustest, nagu näiteks sõna- ning kogunemisvabadus, peetakse üldiselt lugu. Siiski on mitmed Hongkongi ajakirjanike liidud väljendanud muret ajakirjandusvabaduse osas. Nimelt peetakse silmas juhtumeid, kus Mandri-Hiina politseinikud on takistanud Mandri-Hiina teemasid käsitlevatel Hongkongi ajakirjanikel töötamast (intsident Xinjiangi autonoomses piirkonnas). 9. septembril 2009 märkis erihalduspiirkonna juht Donald Tsang, et erihalduspiirkonna valitsus on edastanud Hongkongi ajakirjanike vaated Hongkongi riiginõukogule, Aomeni asjade büroole ning Xinjiangi ametivõimudele.

Ühtlasi väljendas Euroopa Komisjon sügavat muret seoses piiri- ning sisserändeküsimusi puudutavate probleemidega, mis võivad viia repatrieerimisotsusteni ning teiste selliste korraldusteni, mis piiravad põhiõigusi ja -vabadusi, nagu näiteks Hiina dissidendi Zhou Yongjun juhtum, Lo Wu piiriprotest 27. detsembril 2009 Mandri-Hiina aktivistide toetuseks ning manifesti Charter 08 autori Lu Xiaobo juhtum.

28. augustil 2009 andis ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee välja perioodilise aruande Hiina (sealhulgas Hongkongi ja Aomeni) kohta. Aruandes soovitatakse Hongkongil vastu võtta pagulaste seadus, mille eesmärk on luua üldine kord üksikute varjupaigataotluste läbivaatamiseks. Aruandes esitatud tähelepanekuid silmas pidades märkis Hongkongi valitsus oma pressiteates, et Hongkongis tehtavate varjupaigataotluste käsitlemise eest vastutab ÜRO pagulaste ülemvolinik, kes võtab vastu otsused tõeliste pagulaste tuvastamise ja nende (hilisema) ümberasustamise kohta. Võttes arvesse 2008. aastal vastu võetud määrust rassilise diskrimineerimise kohta, väljendas ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee muret seoses Hongkongi seadustes esineva rassilise diskrimineerimise definitsiooniga, mis pole täielikult kooskõlas konventsiooni artikliga 1, kuna ei defineeri selgelt kaudset diskrimineerimist keele tõttu ning ei hõlma diskrimineerimiskeeluga sisserändaja staatust ning rahvust.

2. septembril 2009 teatas riigikohtu esimees Andrew Li varasest pensionile jäämisest. Li lahkub ametist 2010. aasta septembris, et tema õigusjärglane saaks nimetada järgneva viie aasta jooksul pensionile jäävate kõrgemate kohtunike ametikohtadele asujad. Euroopa Komisjon tunnustab riigikohtu esimehe Li panust Hongkongi kohtusüsteemi sõltumatuse säilitamisse, mis on keskse tähtsusega piirkonna identiteedi, õigusriigi ning põhiõiguste säilitamisel. Li sõnas õigusaasta pidulikul avamisel 11. jaanuaril 2010: „Sõltumatu kohtusüsteemi ülioluline põhiseaduslik roll on tagada, et täidesaatva ja seadusandliku võimu teostajad lähtuksid oma tegevuses täielikult põhiseadusest. Ühtlasi tagab sõltumatu kohtusüsteem, et Hongkongi õigussüsteemis kesksel kohal olevad seadused, põhiõigused ja -vabadused on täielikult kaitstud.”

2009. aastal paranesid ka Hongkongi ja Taiwani diplomaatilised sidemed ning Euroopa Komisjon tervitab seda arengut. 5.–6. juunil 2009. aastal külastas põhiseaduslike ja mandriküsimuste minister Stephen Lam Taiwani mandriküsimuste nõukogu kutsel Taipeid, et analüüsida ja arutada küsimusi, mis aitaksid kaasa kahe poole vahelise koostöö tihedamaks muutmisele. Stephen Lam on esimene Hongkongi minister, kes on pärast Hongkongi ühinemist Mandri-Hiinaga 1997. aastal Taiwanit ametikohustuste täitmisel külastanud. Nii Hongkong kui ka Taiwan on nõustunud looma valitsusväliseid asutusi toetamaks koostööd kaubanduse, majanduse, turismi, investeeringute ning muudes valdkondades. Erihalduspiirkonna juht teatas 2009. aasta oktoobri poliitilises avalduses Hongkongi-Taiwani majandus- ning kultuurikoostöö edendamise nõukogu loomisest.

Euroopa Komisjon usub, et Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsioonis ning Hongkongi põhiseaduses esitatud põhimõte „üks riik, kaks süsteemi” on Hongkongi erihalduspiirkonnas hästi töötanud ning rahva õigused ja vabadused on üldjoontes tagatud.

Majanduslik ja kaubanduslik areng

Hongkongi majandus- ning finantssüsteem väljus ülemaailmsest majanduskriisist ilma suuremate süsteemsete probleemideta. Tänu Hiina tugevale majandusele edenes Hongkongi majandus 2009. aastal samm-sammult ning pöördus tagasi positiivse kasvu juurde. 2009. aastal vähenes SKP reaalväärtuses 2,7 %. See oli ühtlasi esimene SKP langus pärast Aasia majanduskriisi 1998. aastal. Hongkongi valitsuse otsus investeerida kahe aasta jooksul majanduse finantskriisist turgutamisse 87,6 miljardit Hongkongi dollarit (8,1 miljardit eurot; 5,2 % SKPst) on aidanud usaldust säilitada. Töötuse määr vähenes 5,4 %-st teises kvartalis 4,9 %-ni neljandas kvartalis. Inflatsioonisurve vähenes kiiresti ning tarbijahinnaindeks tõusis ainult 1 % võrreldes 2008. aasta 5,6 %-ga.

Samal ajal kui Hongkong säilitab konkurentsi rahvusvahelise finantskeskusena, on üha enam teenuseid hakatud pakkuma Hiina turule. Hongkong on end finantsteenuste turul positsioneerinud Renminbi (RMB) offshore-keskusena ning Hiina kapitali liberaliseerimise katsetusalana. Keskvalitsuse toel alustas Hongkong 2009. aastal RMB toodete ja teenuste turule toomist. Kõige märkimisväärsem kordaminek oli RMB piiriülese kaubandusleppe projekt, mille abil sai Hongkongist esimene väljaspool Mandri-Hiinat asuv osaleja Guangdongi pilootprogrammis. Mandri-Hiinas tegutsevatele Hongkongi pankadele anti õigus välja anda RMB võlakirju. Oktoobris väljastas keskvalitsus Hongkongis esimesed RMB riiklikud võlakirjad koguväärtuses 6 miljardit jüaani (659 miljonit eurot).

Ülemaailmse likviidsuse kasvu tõttu tabas Hongkongi 2009. aastal enneolematu kapitali sissevool. Tänu nii välisinvestoritele, kes soovisid oma raha Hongkongi turgudele paigutada kui ka kiirelt kasvavale Hiina majandusele voolas rahapoliitikat juhtiva asutuse andmetel Hongkongi turule 640 miljardi Hongkongi dollari (59 miljardit eurot) väärtuses väliskapitali. Enam kui pool kapitalist oli seotud Hongkongis paiknevate Mandri-Hiina ettevõtete kapitalihanke meetmetega. Sellega seoses sai Hongkongi börsist 2009. aastal maailma suurim esmane avaliku aktsiamüügi turg. Eluasemehinnad tõusid kinnisvaraturul 2009. aastal keskmiselt 27 % võrra ning luksuskorterite hinnatase tõusis 1997. aasta kõrgtasemeni. Arvatakse, et hindu on kergitanud spekuleeriv ostmine ning Mandri-Hiina ostjate huvi Hongkongi kinnisvara vastu. Sellega seoses lisas finantssekretär 2010–2011 aasta eelarveprojektidesse meetmeid, mida võetakse kinnisvaraturu lõhkemise riski vähendamiseks.

Hongkongi majandus tugineb põhiosas finantsteenustele, mistõttu valitsus peab otsima ka muid võimalusi majandusalaseks teostuseks. Hongkong toetab kuue teadmistepõhise tööstussektori arengut: testimine ja sertifitseerimine; ökoinnovatsioonile tuginev tööstus; innovatsioon ja tehnoloogia; kultuuri- ja loomemajandus; meditsiin ja haridusteenused. Euroopa Komisjoni jaoks on koostöö Hongkongiga vastastikust huvi pakkuvates valdkondades perspektiivikas, seda eriti testimise ja sertifitseerimise, ökoinnovatsioonile tugineva tööstuse, innovatsiooni ja tehnoloogia ning loomemajanduse valdkonnas.

Hongkong tegutses kiiresti, et täita pärast G20 tippkohtumist oma kohustus heaks kiita OECD standard, mis hõlbustab maksuküsimustealast teabevahetust. Kõnealuse maksuseaduse muudatusettepanek esitati 2009. alguses ning see jõustus ühehäälselt 2010. aasta jaanuaris. Euroopa Komisjoni jaoks on see käik tervitatav. Hongkong on nüüd valmis kolmandate riikide, sh mõningate ELi liikmesriikidega sõlmima ulatuslikke topeltmaksustamist käsitlevaid lepinguid.

2009. aasta mais kirjutati alla tihedama majanduspartnerluse kokkuleppe IV lisale, millega parandatakse Hongkongi ja Hiina vahelise majandusalase koostöö võimalusi. Hongkong ja Hiina leppisid kokku nii teenusekaubanduse edasises liberaliseerimises kui ka finantskoostöö ergutamiseks võetavates meetmetes. Ühtlasi nähakse kõnealuse kokkuleppe IV lisaga ette Guangdongi provintsis meetmete võtmine varaseks ning katseliseks liberaliseerimiseks valikulistes teenusesektorites. Kõnealused meetmed olid mõeldud Guangdongi ning Hongkongi vahelise koostöö ergutamiseks teenuste pakkumise valdkonnas. Euroopa ettevõtete osalus tihedama majanduspartnerluse kokkulepetes on tasapisi tõusmas: 2009. aastal olid 1300 Hongkongi ettevõttest 151 teenusepakkujat Euroopa päritolu ettevõtted. Koostööl Hongkongi valitsusega on olnud väga oluline osa Euroopa äriringkondades teabe levitamisel tihedama majanduspartnerluse kokkulepete kohta.

Lisaks tihedama majanduspartnerluse kokkulepetele on Hongkongi valitsus astunud samme vabakaubanduslepete sõlmimiseks teiste kaubanduspartneritega, püüdes nii hõlbustada teenuste pääsu ülemereturgudele. Samal ajal kui Hongkongis jätkatakse mitmepoolse kaubandussüsteemi toetamist, peetakse ka läbirääkimisi kahepoolsete vabakaubanduslepete sõlmimiseks, eeldusel et lepped vastavad WTO nõuetele ja aitavad kaasa mitmepoolse kaubanduse liberaliseerimisele. 2009. aastal lõpetas Hongkong Uus-Meremaaga läbirääkimised vabakaubandusleppe osas, mis lõppes tihedama majanduspartnerluse kokkuleppe sõlmimisega. Läbirääkimisi on alustatud ka Tšiili, Peruu, Malaisia ning EFTA riikidega.

Euroopa Liidu ja Hongkongi koostöö

2009. aastal jätkus ELi ja Hongkongi kahepoolsete suhete ja koostöö laienemine, mis tugines ühisele huvile nii vastastikust huvi pakkuvate probleemide kui ka üleilmsete küsimuste lahendamisel. Hongkong on Euroopa Liidu strateegiline kaubandus- ja investeerimispartner ning ühtlasi ELi ja Hiina vahelise kaubandus- ja investeerimistegevuse oluline vahendusplatvorm.

2009. aastal oli Euroopa Liit endiselt Hongkongi teine suurim kaubanduspartner, jäädes maha vaid Mandri-Hiinast. Hongkong omakorda platseerus Euroopa Liidu kaubanduspartnerite edetabelis 17 kohale. Ülemaailmse majanduskriisi haripunktis kahanes Euroopa Liidu ja Hongkongi vahelise kahepoolse kaubanduse kogumaht 10,4 % võrra 29,2 miljardi euroni.

2008. aastal oli Euroopa Liit, kelle arvele võis panna ligi 10 % välismaiste otseinvesteeringute mahust Mandri-Hiina ning Briti Neitsisaarte kõrval Hongkongi suurim välisinvestor. Pidevalt on kasvanud ka Hongkongi investeeringud Euroopas ning Hongkongist on saanud peamine Aasiast tulevate otseinvesteeringute allikas.

Vaatamata ülemaailmsele majanduskriisile, on Hongkong eurooplastele endiselt atraktiivne elu- ja tööpaik. Vastavalt Hongkongi immigratsiooniameti andmetele elas 2009. aasta lõpus Hongkongis ligikaudu 28 320 eurooplast. See on endiselt suurim eurooplaste kogukond Aasias ning Euroopa Liidule motiveeriv faktor sidemete säilitamiseks Hongkongiga. Hongkongi rahvaloenduse- ja statistikaameti tehtud investeeringute uuringu järgi oli Hongkongist väljaspool asuvatel emaettevõtetel 2009. aasta juunis Hongkongis 1 252 piirkondlikku peakorterit ja 2 328 piirkondlikku esindust. Kõige rohkem välismaiseid ettevõtteid on pärit Euroopa Liidust: 419 piirkondlikku peakorterit ning 679 piirkondlikku esindust. Euroopa Liidu äritegevus Hongkongis hõlmab mitmeid eri valdkondi, eelkõige finants- ning äriteenuseid, kaubandust, logistikateenuseid ning nüüd ka ehitust ja infrastruktuuriprojekte.

Võttes arvesse ulatuslikke kaubandus- ja majandussuhteid, Euroopa Liidu märkimisväärset esindatust, juhindutakse suhetes Hongkongiga poliitilisest raamistikust, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa Liit, Hongkong ja Aomen: koostöövõimalused ajavahemikul 2007–2013”. Raamistikuga nähakse ette rida ambitsioonikaid eesmärke Euroopa Liidu ja Hongkongi suhete edasiseks süvendamiseks ja laiendamiseks vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Euroopa Liidu ja Hongkongi koostöö tugevnes 2009. aastal, kui esmakordselt rakendati Hongkongile ja Aomenile suunatud Euroopa Liidu äriteabeprogrammi (EUBIP). Kõnealuse äriteabeprogrammi raames viiakse tihedas partnerluses asjaomaste Euroopa Liidu ja Hongkongi äri- ja tööstusühendustega ellu ettevõtlusega seotud üritusi. 2009. aastal pöörati tähelepanu järgmistele valdkondadele: õigusalane koostöö, finantsteenused, keskkond, intellektuaalomand, toidu- ja tooteohutus. Hea näide oli Euroopa Kemikaaliameti ekspertide ning Hongkongi valitsuse toetusel korraldatud rohkete osavõtjatega seminar, kus arutati Euroopa Liidu määrust kemikaalide kohta (REACH). Seetõttu on Hongkongile ja Aomenile suunatud äriteabeprogramm oluline vahend Hongkongi ja Euroopa Liidu vahelise parema mõistmise edendamiseks ning teadmiste vahetamiseks.

Euroopa Komisjoni ja Hongkongi kolmas kohtumine struktureeritud dialoogi raames toimus 17. detsembril 2009. aastal Brüsselis. Struktureeritud platvormist on mõlema poole ametnike jaoks saanud tõhus kõrgetasemeline meede kahepoolsete suhete jätkamiseks sisuliste arutelude ja koostöö kaudu. Kolmas struktureeritud dialoog keskendus ülemaailmsest majanduskriisist toibumise ilmingutele. Põhjalike arutelude käigus nõustusid mõlema poole esindajad, et jätkatakse kahepoolset koostööd, finantsteenuste, info- ja sidetehnoloogia, keskkonna-, standardimis- ning haridusküsimustes sh Hongkongile ja Aomenile suunatud äriteabeprogrammi kaudu ning laiendatakse koostööd ja koostööalgatusi testimise ja sertifitseerimise, innovatsiooni ja tehnoloogia ning loomemajanduse valdkonnas. Kõnealused uued valdkonnad on osa kuuest teadmistepõhisest tööstusharust, mida Hongkong soovib edaspidi arendada. Ühtlasi tugevdatakse teabevahetust Euroopa Liidu nõuete ja tehniliste standardite, e-passide ning finantsseadusandluse kohta.

Euroopa Komisjoni kõrgete ametnike visiitide arvu suurenemine Hongkongi 2009. aastal andis panuse Euroopa Liidu ja Hongkongi kahepoolsete suhete tugevnemisse ning uute koostööalgatuste arendamisse lennunduse, finantsteenuste, tervishoiu ja tarbijakaitse, korruptsioonivastase võitluse, hariduse ja kaubanduse valdkonnas. Samuti süvendatakse käimasolevat dialoogi hoiuste maksustamise valdkonnas. Hongkongi finantsteenuste ja riigikassa sekretär professor K. C. Chan külastas 2009. aasta mais Brüsselit, et arutada finantsturu eeskirju. Majandus- ja Sotsiaalkomitee külastusgrupp kohtus 2009. aasta juulis Hongkongi kodanikuühiskonna esindajatega.

Aasia riikidest suurim finantsalane kogemus, hästi reguleeritud turg ja hea vahekohtusüsteem annavad Hongkongile märkimisväärse eelise uuenduslikele ja keskkonnasäästlikele finantstoodetele suunatud piirkondlikuks kaubandusplatvormiks kujunemisel. Kõnealuse platvormi loomisel võib kasu olla ELi kogemustest süsiniku heitkogustega kauplemisel Euroopa kaubandussüsteemi raames. Hiina delegatsiooni kuulunud keskkonnasekretäri Edward Yau osalemisega on Hongkong aktiivsust üles näidanud ka Kopenhaagenis. Hästi oli esindatud ka Hongkongi kodanikuühiskond.

Euroopa Komisjon väljendab kahetsust, et lennunduse valdkonnas on Euroopa Liidu ja Hongkongi suhetes 2009. aastal saavutatud vähest edu. Komisjon säilitas kontaktid ametnikega, et innustada Hongkongi uuendama kahepoolseid lennunduslepinguid Euroopa Liidu liikmesriikidega ning anda olemasolevatele lepingutele õiguskindlus ühenduse määramissätte lisamise kaudu või otsustada uue horisontaalse lennunduslepingu kasuks. ELi ja Hongkongi ekspertide koostöö jätkub, kuid pole siiani veel vilja kandnud, sest Hongkong on üks vähestest Aasia jurisdiktsioonidest, mis Euroopa Liidu määramissätet ei tunnusta.

Konkurents on kahepoolse koostöö üks osa. Hongkongi valitsus kinnitas 2009. aasta struktureeritud dialoogi raames endiselt, et eelnõu koostamise etapis olev konkurentsiseadus jõustatakse 2009–2010 õigusaasta jooksul. Euroopa Komisjon soovitab Hongkongil tungivalt konkurentsiseadus nii kiiresti kui võimalik vastu võtta.

Hongkong on piirkonna ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse keskus, peamine meediajõud ning juurdepääs Mandri-Hiinale. Euroopa Liidu avaliku diplomaatia jõupingutused on olnud endiselt suunatud Euroopa Liidu nähtavuse parandamisele Hongkongis ning kiire ja põhjaliku teabe andmisele Euroopa Liidu kaubandus- ja õigusloomepoliitika, energeetika ja kliimamuutuste, finantspoliitika, kultuuridevahelise dialoogi, Euroopa Parlamendi valimiste, Lissaboni lepingu ning Euroopa Liidu rolli kohta maailmas. Kõnealused jõupingutused on olnud võimalikud tänu Hongkongi Euroopa Liidu büroo ning piirkonnas ametlikult esindatud liikmesriikide koostööle.

Tulevikuperspektiivid

Tänu majandus- ja finantssektori kindlatele alustele ning avatud turumajandusele on Hongkong ülemaailmsest majanduskriisist hästi taastunud. Euroopa Liidu ja Hongkongi vahelise kaubandus- ja investeerimistegevuse hoogustamiseks nii 2010. aastal kui ka pikemas perspektiivis on oluline tagada stabiilne majanduskasv ning säilitada Hongkongi roll rahvusvahelise finantskeskusena. Selles mängivad tähtsat osa õigusriigi püsimine, kohtusüsteemi sõltumatus ning stabiilne õiguskeskkond.

Hongkong seisab silmitsi kahe väljakutsega: esiteks olla jätkuvalt Mandri-Hiina, eriti Pearl River Delta piirkonna jaoks ainulaadne platvorm kaubanduse, majanduskoostöö ja investeeringute valdkonnas ning teiseks säilitada roll finantsvahendajana Mandri-Hiina ning ülejäänud maailma vahel.

Kahepoolsete kaubandus- ja investeerimissuhete, ulatusliku majanduskoostöö ning Euroopa Liidu suure esindatuse ning laiade huvide tõttu on Hongkong Euroopa Liidu jaoks endiselt Aasias oluline partner. Euroopa Liit jätkab Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega koostööd õigusalastes küsimustes, hõlbustab kahe poole vahelist kaubandustegevust ning laiendab koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sh tervishoid, keskkond ning uued tehnoloogiad. Ühtlasi suurendatakse teadmiste ja kogemuste vahetamist konkurentsi, finantsteenuste, sertifitseerimise ning sisserände valdkonnas. Jätkata tuleb inimestevaheliste suhete ning kontaktide arendamist, et Hongkong saaks kasu Euroopa kultuurilisest mitmekesisusest ning eurooplased võiksid õppida ida ja lääne piirimail paikneva Hongkongi kultuurist.

2009. aasta detsembris jõustunud Lissaboni leping peaks viima Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide ühiste jõupingutuste edasise tugevnemiseni Euroopa Liidu nähtavamaks muutmisel Hongkongis. Lissaboni leping on Hongkongi võimudelt saanud positiivset tagasisidet. Alates kõnealuse lepingu rakendamisest 1. jaanuaril 2010 esindab Euroopa Liitu Hongkongi erihalduspiirkonnas koordinaatori ning läbirääkijana Euroopa Liidu büroo Hongkongis ja Aomenis (varem Euroopa Komisjoni büroo), mis teeb ka edaspidi pingutusi Euroopa Liidu ja Hongkongi suhete parandamiseks.