EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.7.2016 COM(2016) 439 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI JA SELLE HALDAMISE KOHTA 2015. AASTAL {SWD(2016) 220 final}



Sisukord 1.Sissejuhatus 2.Fondi finantsseisund 31. detsembri 2015. aasta seisuga 2.1.Fondi rahavood 2.2.Olulised tehingud 2.3.Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva 2.4.Raamatupidamise aastaaruande esitamine 2.4.1.Koostamise alus 2.4.2.Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2015. aasta seisuga 3.Maksed fondi või fondist 3.1.Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus 3.2.Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 3.2.1.Maksed tagatisfondi 3.2.2.Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 3.2.3.Tulu finantstehingutest 3.2.4.Tulu ja kulu põhitegevusest 4.Fondi kohustused 4.1.Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed 4.2.EIP tasu

1.Sissejuhatus Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (kodifitseeritud versioon) (edaspidi „määrus“), et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 25. novembril 1994 sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping“), mida on muudetud 23. septembril 1996, 8. mail 2002, 25. veebruaril 2008 ja 9. novembril 2010, fondi finantsjuhtimise EIP-le. Komisjon peab määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande. Seda teavet pakub käesolev aruanne koos komisjoni talituste töödokumendiga. Aruanne põhineb lepingu kohaselt EIP-lt saadud andmeil. 2.Fondi finantsseisund 31. detsembri 2015. aasta seisuga Fondi finantsseisund on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi asutamisest 1994. aastal. 2.1.Fondi rahavood Fondis oli vahendeid kokku 2 343 091 110,14 euro väärtuses (vt komisjoni talituste töödokumendi lisa: tagatisfondi finantsaruanded 31. detsembri 2015. aasta seisuga, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi asutamisest toimunud rahavoogusid: Tagatisfond Summa 31. detsembri 2015. aasta seisuga Summa 31. detsembri 2014. aasta seisuga Muutus 2014-2015 Eelarvemaksed fondi 4 000 358 104,00 3 743 236 312,00 257 121 792,00 Kumuleeruv iga-aastane puhastulu 940 394 573,31 908 051 618,54 32 342 954,77 Fondist tehtud selliste maksete sissenõudmine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest 578 854 353,78 578 854 353,78 - muu kreditoorse võlgnevuse muutus 23 101 194,04 23 084 839,03 16 355,01 Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud tasu 5 090 662,91 5 090 662,91 - Sissenõutud ja välja makstud tagatised -705 104 452,97 -644 939 881,42 -60 164 571,55 Järjestikused tagasimaksed eelarvesse (sh erandlik tagasimakse eelarvesse seoses uute liikmesriikide ühinemisega) -2 531 726 712,72 -2 531 726 712,72 - Portfelli väärtuse kohandamine vastavalt rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi kohasele hindamisele 32 123 387,79 56 101 855,45 -23 978 467,66 Fondi arvestuslik väärtus (varad kokku) 2 343 091 110,14 2 137 753 047,57 205 338 062,57 Fondi arvestuslik väärtus kasvas 2015. aastal ligikaudu 205 miljoni euro võrra. See on selgitatav järgmiselt. Suurenemine Eelarvest saadud toetus (rahastamise summa) 257 miljonit eurot oli mõeldud fondi kohandamiseks 9 % sihtsummaga. Finantstehingutest saadud netotulu oli 32 miljonit eurot. Vähenemine Fondi sekkumine Süüria maksekohustuste täitmatajätmise katmiseks summas 60 miljonit eurot. Portfelli väärtuse vähenemine 24 miljoni euro võrra seoses selle väärtuse kohandamisega turuväärtusele.

2.2.Olulised tehingud (1)Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2015. aasta seisuga 29 nõuet kogusummas 225,1 miljonit eurot (vt punkt 4.1 „Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed“). (2)2015. aasta veebruaris arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5 välja eelarvest fondi tehtavad maksed. Määruse artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest fondi aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses. Selleks et kohandada fondi nõudega, mille kohaselt on fondi sihtsumma 9 % kapitalikohustuste kogusummast, nähti 2016. aasta eelarves fondi rahastamiseks ette 257,1 miljonit eurot. 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli sihtsumma 2 371,8 miljonit eurot, mis on 9 % maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest (26 353,2 miljonit eurot). 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli sihtsumma ja fondi netovara (2 114,7 miljonit eurot) vaheline erinevus 257,1 miljonit eurot. Nimetatud summat taotleti fondi rahastamiseks 2016. aastal ning nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid selle heaks 2015. aasta novembris 2016. aasta eelarve heakskiitmise raames. Seejärel kajastati summat eelarvest fondi kantava saadaoleva summana. (3)2015. aasta veebruaris kanti eelarvest fondi 144,4 miljonit eurot, mis vastab 2015. aastal fondi tehtavatele maksetele (vt täpsemalt punktis 3.2.1 „Maksed tagatisfondi“). 2.3.Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva 2016. aasta veebruaris kanti eelarvest fondi 257,1 miljonit eurot, mis vastab 2016. aastal fondi tehtavatele maksetele. 2.4.Raamatupidamise aastaaruande esitamine 2.4.1.Koostamise alus Fondi finantsaruanded (sealhulgas eelkonsolideeritud finantsaruanded) on koostatud vastavalt Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, eelkõige vastavalt raamatupidamiseeskirjale nr 11 „Finantsinstrumendid“, nagu on täpsustatud komisjoni talituste töödokumendis. 2.4.2.Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2015. aasta seisuga Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt talituste töödokument). Seetõttu erineb EIP koostatud finantsaruannetes kajastatud fondi varade koguväärtus (2 343 091 110,14 eurot) eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud fondi varade koguväärtusest (2 107 985 583 eurot). Eelkonsolideeritud finantsaruanded sisaldavad kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt (mille väärtus oli 31. detsembri 2015. aasta seisuga langenud nullini) ning muid laekumisi, kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud käibevarade hulka kuulub ka ajutine nõue EIP vastu summas 22 016 265 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenutagatiste eest ja sellega seotud summad, kusjuures EIP jääb nõude tasumiseni Süüria võlausaldajaks. Lühiajaliste võlgnevuste hulka kuulub võlgnevus EIP-le summas 22 763 789 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenutagatise eest ja sellega seotud summad. Tagatisfond: eelkonsolideeritud bilanss Eelkonsolideeritud bilanss koostatakse bilansi konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi kirjeid on selgitatud märkustes bilansi kohta.



Bilanss – aktiva 31. detsember 2015 31. detsember 2014 PÕHIVARA 1 614 233 483 1 499 128 901 Finantsvara 1 614 233 483 1 499 128 901 KÄIBEVARA 493 752 100 517 361 813 Finantsvara 387 792 573 346 281 423 Nõuded 22 016 264 23 147 185 Raha ja raha ekvivalendid 83 943 262 147 933 205 AKTIVA KOKKU 2 107 985 583 2 016 490 714

Bilanss – passiva 31. detsember 2015 31. detsember 2014 RAHASTU OMAKAPITAL 2 082 760 780 1 991 699 974 Euroopa Komisjoni sissemaksed 1 211 509 598 1 067 100 081 Õiglase väärtuse reserv 32 123 388 56 101 855 Jaotamata kasum 839 127 794 868 498 038 PIKAAJALISED KOHUSTUSED - - LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 25 224 803 24 790 740 Võlgnevused 25 224 803 24 790 740 RAHASTU OMAKAPITAL + KOHUSTUSED KOKKU 2 107 985 583 2 016 490 714

Märkused bilansi kohta Kirje „Lühiajalised nõuded“ hõlmab laenusummasid, mis on sisse nõutud, kuid veel tasumata (tasumine 2016. aasta jaanuaris–märtsis). Omakapitali kirje „Jaotamata kasum“ ja töödokumendis esitatud fondi rahalise seisu aruande vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi. Kirje „Lühiajaline kreditoorne võlgnevus“ hõlmab sissenõutud tagatisi, mis on bilansipäeva seisuga maksmata, ja nendega seotud summasid, EIP-le makstavate trahvide tasumisest tulenevalt makstavaid sissenõudmistasusid, EIP haldustasu ja auditeerimistasusid. Tagatisfond: eelkonsolideeritud tulemiaruanne Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. 2015 2014 Tulu põhitegevusest 477 789 263 355 Kulu põhitegevusest (1 591 683) (1 516 968) PÕHITEGEVUSE TULEM (1 113 894) (1 253 614) Finantstulu 40 109 123 35 209 330 Finantskulu (68 365 473) (149 238 663) FINANTSTULEM (28 256 350) (114 029 333) EELARVEAASTA TULEM (29 370 244) (115 282 947) Märkused tulemiaruande kohta Kirje „Finantskulu“ hõlmab üleantud laenude väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mis on seotud maksekohustuste täitmatajätmisega (vt punkt 4.1). 3.Maksed fondi või fondist Käesolevas punktis on selgitatud fondi sisse tulevaid või sellest välja minevaid rahavoogusid. 3.1.Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus Tagatisfondi määrusega tagatakse eelarvevahendite tõhus kasutamine, sest fondi rahastamisel lähtutakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest. Sedamööda, kuidas kasvab täitmata kohustuste summa, kasvab ka fondi sihtsumma hoidmiseks vajalik panus ELi eelarvest. Sihtsumma on 9 % iga tehinguga seotud ühenduste kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01 03 06 „Maksed tagatisfondi“, või kui tekib ülejääk, tehakse makse fondist eelarvesse. 3.2.Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 3.2.1.Maksed tagatisfondi

31. detsembri 2013. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (23 609,2 miljonit eurot) alusel kanti Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve kulude eelarvestuse eelarvereale 01 03 06 „Maksed tagatisfondi“ 144,4 miljonit eurot. See summa kanti eelarvest ühe tehinguga fondi 2015. aasta veebruaris. 3.2.2.Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt Investeerimispoliitika Fondi likviidsed varad on investeeritud kooskõlas muudetud lepingu lisas sätestatud varahalduspõhimõtetega. Sellele vastavalt peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena. Kuni 80 % fondist paigutatakse võlakirjaportfelli, mille lõpptähtaeg ei ole hiljem kui 10 aastat ja 6 kuud pärast maksekuupäeva. Fondi kõigi varade keskmine investeerimisaeg ei tohi olla üle 5 aasta. Investeerimisel väärtpaberitesse tuleks järgida mõningaid erikriteeriume, nagu likviidsus, krediidikvaliteet, osapoolte kõlblikkus ja kontsentratsiooni piirmäärad. Tagamaks riskide hea hajutamise, ei tohi ühe emitendi võlakirjadesse investeerida rohkem kui 10 % portfelli kogumahust. Tulemuslikkus Makromajanduslike tingimuste ja väga lõdva rahapoliitika tulemusena intressimäärad 2015. aastal langesid ja jõudsid tihti miinusesse. 2015. aastal oli fondi absoluutne tootlus +0,47 %, mis on 0,9 protsendipunkti rohkem tema võrdlusnäitajast. Fondi võrdlusnäitaja koosneb peamiselt iBoxxi indeksitest (eelkõige euroala riigivõlakirjade ja eurodes nomineeritud tagatisega kaetud võlakirjade indeksid) ja Euribidi indeksitest lühiajaliste riskipositsioonide korral. Fondi tulemuslikkuse põhjuseks oli 2015. aastal peamiselt tulukõvera langemine lühiajaliste intressimäärade poolel (üksikasjalikum ülevaade aastast on esitatud talituste töödokumendi punktis 1.4.2 „Tulemuslikkus“). 3.2.3.Tulu finantstehingutest 2015. aastal moodustasid rahalt ja raha ekvivalentidelt ning väärtpaberitelt saadud intressitulu ja üleantud laenudelt kogunenud intressid kokku 40 109 123 eurot, mis jaguneb järgmiselt. Kirjeldus 2015 2014 Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt 17 621 267 136 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid 6 496 263 229 Intress arvelduskontodelt 11 125 3 907 Intressitulu likviidsetelt varadelt 24 226 548 29 274 967 Intress – müügivalmis varade portfell 29 814 016 30 590 691 Ülekurss/alakurss (5 587 468) (1 315 724) Väärtpaberite laenuks andmisest saadud tulu 115 810 99 651 Realiseeritud kasum finantsvarade müügist 9 176 574 1 162 567 Üleantud laenudelt kogunenud intressid 6 572 571 4 405 009 Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt 40 109 123 35 209 330



3.2.4.Tulu ja kulu põhitegevusest Põhitegevuse tulem oli -1 113 894 eurot ja see hõlmas järgmist: EIP haldustasud (861 228 eurot), muud tegevuskulud (190 995 eurot, peamiselt hoidmistasud), välisauditi kulud (39 500 eurot), üleantud laenude realiseerimata vahetuskursikasum (477 789 eurot) ja EIP kogunenud sissenõudmistasusid (500 000 eurot, kokkulepitud maksimumsummas). 4.Fondi kohustused Fondi kohustused võrduvad kõikide fondi finantskohustustega. 4.1.Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed Tagatisfondi nõuded pärast maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid