EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 3.5.2011 
SEK(2011) 541 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Accompanying document to the 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 
aastani 2020 
{KOM(2011) 244 lõplik} 
{SEK(2011) 540 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. SISSEJUHATUS  
Euroopa Nõukogu võttis 2010. aasta märtsis vastu bioloogilist mitmekesisust käsitleva uue 
kaugeleulatuva üldeesmärgi, millega asendatakse 2010. aastaks seatud eesmärk. Uue üldeesmärgi kohaselt tuleb bioloogilise mitmekes isuse vähenemine ja ökosüsteemi teenuste 
kahjustumine peatada 2020. aastaks, samuti tule ks bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi 
teenused võimaluste piires taastada ni ng tõhustada ELi panust maailma bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemise peatamiseks. 
Bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika praegune raamistik ei võimalda ELil saavutada 
2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse üldeesmärk i. Seepärast kutsus nõukogu komisjoni üles 
töötama välja uue strateegia, mis peaks si saldama eesmärke ning nende saavutamiseks 
vajalikke, teostatavaid ja kul utõhusaid meetmeid. Nõukogu soovis, et strateegias kajastataks 
2010. aasta oktoobris Jaapanis Nagoyas toimunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 
osaliste 10. kohtumise (COP10) lõpptulemusi ni ng et strateegia tuleks koostada võimalikult 
kiiresti pärast nimetatud kohtumist. 
2. Ü
LESANDE PÜSTITUS  
ELi bioloogilise mitmekesisuse 2010. aasta võrdlustase näitab, et keskmiselt vaid 17 % 
hinnatud elupaikade kaitsestaatus on soodne ning et kuni 25 % ELi loomaliikidest on 
väljasuremisohus. Enamik ökosüsteeme ei suuda enam tagada paljudele majandusharudele 
hädavajalike teenuste optimaalset kvalitee ti ja hulka, nagu näiteks põllukultuuride 
tolmeldamine, puhas õhk ja vesi, üleujutu ste või erosiooni kon trolli all hoidmine. 
Euroopa bioloogilist mitmekesisust ohustavad ka edaspidi tõsiselt maakasutuse muutumisest 
ja maa killustumisest tingitud elupaikade hävimine, saastatus; loodusvarade liigne kasutamine ja raiskamine; invasiivsed võõr liigid ja kliimamuutus. Kõik  see toimub kas püsivas või 
kiirenevas tempos. Olukord on sama ka mujal m aailmas. Survet suurendavad veelgi kaudsed 
tegurid, mis on seotud näiteks dem ograafiliste näitajate, kultuuri ja elustiili, turuhäirete ning 
majanduse struktuuri, suuruse ja kasvuga.  
Bioloogilise mitmekesisuse kahjustumine ja  vähenemine toob kaasa märkimisväärsed 
keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed ta gajärjed ELis ja kogu  maailmas. Näiteks 
kaldaäärsete märgalade hävimine mõjutab kogu ühiskonda: kaitse üleujutuste eest nõrgeneb, 
vesi ei puhastu piisavalt, vabaaja- ja muga vusteenused vähenevad ni ng süsinikku suudetakse 
vähem säilitada. Mõned majandussektorid kannatavad eriti palju, sest nad sõltuvad kas otseselt või kaudselt bioloogilisest mitmekesis usest ja ökosüsteemi teenustest. Bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemine mõjutab ka töökoht i, kuna iga kuues töökoh t Euroopas on mingil 
moel otseselt või kaudselt seotud keskkonna ja bioloogilise mitmekesisusega. Samuti väheneb 
rahva tervise seisukohalt oluliste ökosüsteemi teenuste pakkumine,  alates toidust ja joogiveest 
kuni puhta õhu ja ravimiteni. Lisaks mõjutab see oluliselt ka ELi territo riaalset ühtekuuluvust, 
kuna bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteem id toetavad paljude Euroopa piirkondade 
sotsiaalset struktuuri ja identiteeti. 
Käesolevas dokumendis esitatud meetmed on s uunatud sinna, kus on ELi jaoks kõige rohkem 
lisandväärtust ja mõju. Siiski on selge, et kui liikmesriigid samal ajal meetmeid ei võta, ei 
suudeta üksnes ELi meetmetega bioloogilise m itmekesisuse vähenemist peatada. 2020. aasta 
 
ET 2   ET üldeesmärgi saavutamine sõltub nii ELi kui ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi 
meetmetest, mis võetakse vastavalt subsidiaarsu se põhimõttele. Meetmed võivad liikmesriigiti 
ja piirkonniti erineda. 
3. EESMÄRGID JA SIHID  
Üldine eesmärk on saavutada 2020. aastaks seatud ELi bioloogilise mitmekesisuse eesmärk ja 
selle kolm komponenti. 2020. aasta üldeesmärgi saavutamist nähakse ka kui vaheetappi 2050. 
aasta visioonis seatud eesmärgi  suunas liikumisel ning kui vahendit kohustuste täitmiseks, 
mille EL on võtnud 2020. aasta ülemaailmse eesmärgi saavutamiseks.  
Strateegias määratakse kindlaks konkreetsed eesm ärgid, võttes arvesse asjaolusid, mille tõttu 
EL ei suutnud 2010. aasta eesmärki täita, ning se da, et tuleks kajastada ülemaailmseid 
eesmärke, milles lepiti kokku bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 10. konverentsil. ELi praeguse poliitika ja kehtivat e õigusaktide hindamine näitab, et bioloogilise 
mitmekesisuse hävimise kahe peamise otsese põhjustajaga – kliimamuutuste ja tolmeldamisega – ei ole seotud suurimad poliitikalüngad. Olulised puudused on seotud hoopis 
maakasutuse muutmist, loodusvara de liigset kasutamist ja ra iskamist ning invasiivseid 
võõrliike käsitleva poliitikaga.  Seepärast on kolm konkreetset eesmärki suunatud just nende 
probleemide lahendamiseks. Ülejäänud kolm eri eesmärki on seotud 2050. aasta visiooni ja 
2020. aasta üldeesmärgiga, mille kohaselt tule b ELis (nii Natura 2000 kaitsealade võrgustiku 
sees kui ka väljaspool seda) ja kogu maailm as säilitada ja tugevdada bioloogilist 
mitmekesisust ning ökosüsteemi teenuseid.  
Tegevuseesmärke käsitlevaid võimalusi ja eesmärk ide raskusastet kaaluti lähtuvalt sellest, kui 
tõhusalt need toetaksid üldeesmärgi ja visi ooni saavutamist. K uus tegevuseesmärki on 
järgmised (tabel 1): 
Üldeesmärgid Erieesmärgid Tegevuseesmärgid  
Rakendada 
täielikult 
linnudirektiiv ja 
loodusdirektiiv  T1 – Peatada kõigi ELi loodusvaldkonna õigusaktidega reguleeritud liikide ja 
elupaikade seisundi halvenemine ni ng parandada seda oluliselt ja 
mõõdetavalt, et võrreldes praeguste hi ndamistega näitaksid kaitsestaatuse 
paranemist aastal 2020: i) 100 % r ohkem elupaikade hindamisi ja 50 % 
rohkem liikide hindamisi, mis tehakse loodusdirektiivi kohaselt, ning 
seisundi stabiilsust või paranemist ii) 50% rohkem liikide hindamisi, mis 
tehakse linnudirektiivi kohaselt.  Peatada 2020. aastaks 
ELis bioloogilise 
mitmekesisuse 
vähenemine ja 
ökosüsteemi teenuste 
kahjustumine  
Suurendada 
põllumajanduse ja 
metsanduse 
panust 
bioloogilise 
mitmekesisuse 
säilitamisel ja 
suurendamisel*  Suurendada 2020. aastaks võimali kult palju selliste põllumajanduslike 
rohumaade, põllumaade ja püsikult uuride all olevaid alasid, mida 
reguleeritakse ÜPP raames võetud biol oogilise mitmekesis use meetmetega, 
et tagada bioloogilise mitmekesisuse säilimine, ja parandada mõõdetavalt* 
selliste liikide ja elupaikade kaitsest aatust, mis sõltuvad põllumajandusest või 
mida see tegevusala mõjutab, ning ökos üsteemi teenuste pakkumist võrreldes 
ELi 2010. aasta võrdlustasemega, ja to etada seeläbi loodus varade säästvat 
majandamist. 
2020. aastaks on kõigi riigimetsade ja selliste teatava s uurusega** (määrab 
kindlaks liikmesriik või piirkond ning see esitatakse maaelu arengukavas) 
metsandusettevõtete jaoks, mida raha statakse ELi maaelu arengupoliitika 
raames, kehtestatud metsamajandamisk avad või samaväärsed vahendid, mis 
on kooskõlas metsade sä ästva majandamisega,1 et parandada mõõdetavalt* 
selliste liikide ja elupaikade kaitsesta atust, mis sõltuvad metsandusest või 
mida see tegevusala mõjutab, ning ökos üsteemi teenuste pakkumist võrreldes 
                                                 
1 Nagu määratletud dokumendis SEK(2006) 748 
 
ET 3   ET ELi 2010. aasta võrdlustasemega . 
* Mõlema eesmärgi puhul hinnataks e olukorra paranemist selliste 
mõõdetavate eesmärkide alusel, mis on kehtestatud 1. eesmärgiga ELile huvi 
pakkuvate liikide ja elupaikade kait sestaatuse paranda miseks ning 2. 
eesmärgiga kahjustatud ökos üsteemide t aastamiseks. 
** Et innustada väiksemaid metsandus ettevõtteid vastu võtma säästvale 
majandamisele vastavaid majandamiskavasid või sa maväärseid vahendeid, 
võivad liikmesriigid neile pa kkuda täiendavaid stiimuleid.  
Tagada 
kalavarude 
säästev 
kasutamine  T4 - Saavutada kalavarude maksimaalne jätkusuutlik saagikus2 2015. 
aastaks. Saavutada kalavarude populat siooni heale seisukorrale iseloomulik 
vanuseline ja suuruseline koosseis, maja ndades kalavarusid viisil, mis ei 
avalda negatiivset mõju muudele kalava rudele, liikidele ja  ökosüsteem idele; 
sellega toetatakse hea keskkonnaseis undi saavutamist 2020. aastaks, mis on 
ette nähtud merestrateeg ia raamdirektiiviga.  
 
Võidelda 
invasiivsete 
võõrliikide vastu  T5 - 2020. aastaks tehakse kindlaks invasiivsed võõrliigid ja nende 
liikumisteed ning neist koostatakse pinge rida; nimekirja tipus olevad liigid 
võetakse kontrolli alla või hävitatakse ning võõrliikide liikumisteid 
hallatakse, et vältida uute invasiivse te võõrliikide sissetungi ja kohanemist.  
Taastada ökosüsteemi 
teenused võimalikult 
suures ulatuses  Säilitada ja 
taastada 
ökosüsteemid 
ning nende 
teenused  T2 - 2020. aastaks säilitatakse ja parandatakse ökosüs teeme ja nende 
teenuseid: selleks luuakse roheline in frastruktuur ning taastatakse vähemalt 
15 % kahjustatud ökosüsteemidest.  
Suurendada ELi 
panust maailma 
bioloogilise 
mitmekesisuse 
vähenemise 
ärahoidmisel  Aidata vältida maailma 
bioloogilise 
mitmekesisuse 
hävimist 2020. aastaks on EL suurendanud oma panust bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemise peatam iseks kogu maailmas. 
Tabel 1. Üld-, eri- ja tegevuseesmärgid 
4. MEETMED JA NENDE MÕJU  
Iga eesmärgi jaoks kavandatakse selle saavutam iseks vajalikud ühtsed täiendavad meetmed. 
Kõnealuste meetmete tõenäo list mõju analüüsitakse ke skkonnaalaste, majanduslike ja 
sotsiaalsete kriteeriumide alusel, eristades ne id vajaduse korral vastavalt meetme liigile.  
Kuna paljusid meetmeid arendatakse veel  edasi ning analüüsitakse vastavalt muude 
kavandatavate poliitikaettepa nekute mõju hindamistele, analüüsitakse mõju enamasti 
kvalitatiivselt (tabel 2). Võimaluse korral on esitatud kvantitatiivse koondmõju suurusjärk 
ning informatiivsel otstarbel on toodud ka ko nkreetseid projekti tasandil näiteid. Vajaduse 
korral on hinnatud ka mõju jaotumist ELi sees ning oodatavat rahvusvahelist mõju. 
 
 Keskkonnakasu  Majanduslik kasu  Sotsiaalne kasu  
                                                 
2 Eesmärgile, mille kohaselt tuleb saavutada kalavarude maksimaalne jätkusuutlik saagikus 2015. 
aastaks, kirjutas EL alla 2002. aasta säästva arengu tippkohtumisel; samuti on ta alla kirjutanud uuele 
bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 10. konverentsil vastuvõetud 2020. aasta 
kalanduseesmärgile.  
 
ET 4   ET + Suurenevad Natura 2000 alade 
bioloogiline mitmekesisus ja 
ökosüsteemi teenuste hulk ning 
vastupidavus stressitekitajate suhtes 
(nt kliimamuutused). Sünergia 
veepoliitika raamdirektiivi ja 
merestrateegia raamdirektiiviga.  Suurenevad ökosüsteemi teenustest 
saadavad hüved. Mõningased 
erasektori ärivõimalused Natura 
2000 aladel.  Keskpikas perspektiivis suureneb maapiirkondade tööhõive. 
T1 
-  Osa haldamisega seotud 
kogukuludest (5,8 miljardit eurot 
aastas).  Võimalik on lühiaj aline töökohtade 
vähenemine ressurssidele piiratud 
juurdepääsu tõttu.  
+ Säilinud ja tugevamad 
ökosüsteemid ja ökosüsteemi 
teenused: puhas õhk ja vesi, süsiniku säilitami ne ja kaitse 
loodusõnnetuste eest. Suureneb 
ökosüsteemide vastupidavus ning 
väheneb nende vastuvõtlikkus 
kliimamuutustele. Sünergia 
veepoliitika raamdirektiivi ja 
merestrateegia raamdirektiiviga. Suureneb ökosüst eemi teenustest 
saadav tulu. Tulu koondprognoosid 
puuduvad, kuid projektipõhine tulude-kulude suhe on 
hinnanguliselt vahemikus 3–75. 
Uued investeerimisvõimalused 
ettevõtjatele ja 
innovatsioonipotentsiaal. 
Kliimamuutuste leevendamisest 
saadav tulu. Mitmesugune sotsiaalne kasu nii 
linna- kui ka maapiirkondades: 
positiivne mõju tervisele ja elukvaliteedile, esteetiline ja 
psühholoogiline kasu, 
loodusõnnetuste vähenemine, uued 
töökohad seoses ökosüsteemide 
taastamise ja kaitsmisega.  T2 
-  Kulude suurusjärk on mitu miljardit 
aastas, kuid investeeringud 
rohelisse infrastruktuuri võiksid 
korvata kulukamaid investeeringuid 
nn halli infrastruktuuri.   
+ Säilinud ja tugevad põllumajanduse 
ja metsade ökosüsteemid ja nende 
teenused, sealhulgas süsiniku 
säilitamine, erosooni vältimine, 
saastekontroll ja vee puhastamine. 
Sünergia veepoliitika 
raamdirektiiviga.  Luuakse uusi võimalusi 
põllumajandussektori 
mitmekesistamiseks, 
põllumajandusettevõtjate 
sissetulekud suurenevad Natura 
2000 ja kõrge loodusväärtusega 
aladel, metsandussektori 
konkurentsivõime suureneb ja 
sektor muutub m itmekesisemaks.  Toetatakse maaelu arengut vähem 
soodsates piirkondades; uued 
töökohad.  
T3 
-  Kulud, mis on seotud I ja II samba 
meetmete rahastamisega ning 
millega saaks osaliselt toetada 
Natura 2000 võrgustiku alade ja 
kõrge loodusväärtusega alade 
majandamist. Tõenäolised 
muutused pigem kuluprioriteetides 
kui netokuludes. 
Metsamajandamiskavade 
koostamise halduskulud kaetakse 
täies ulatuses maaelu arengu 
toetustest.   
+ Kalapopulatsioonide suurenemine 
ja jätkusuutlikum tase, säilinud ja 
tugevamad mereökosüsteemid ja 
nende teenused. Sünergia 
merestrateegia raamdirektiiviga.  Pikaajaline positiivne mõju 
kalandussektori si ssetulekutele. 
Suureneb avaliku sektori kulutuste 
tõhusus.  Välditakse kalavarude lõppemise negatiivset mõju tööhõivele. 
T4 
-  Lühiajaline negatiivne mõju 
kalandussektori si ssetulekutele. 
Suurenevad halduskulud, mis on 
vajalikud ökosüsteemidele 
avalduva kahjuliku mõju 
vältimiseks.  Kalalaevastiku vähendamisega kaasnev lühiajaline sotsiaalne kulu. 
T5 
+ Invasiivsed võõrliigid tekitavad 
liikidele ja elupaikadele vähem 
kahju. Tugev sünergia muude Majanduslik kahju väheneb. 
Ligikaudsed hinnangud näitavad, et 
majandusliku kahju vältimisest Väheneb negatiivne mõju inimeste 
tervisele, välditakse tööhõive 
vähenemist, edendatakse 
 
ET 5   ET eesmärkidega (nt ökosüsteemide 
taastamine).  saadav tulu on 1–9 miljardit eurot aastas. kultuurivaldkonna teenuseid ja vabaajategevusi.  
-  40–190 miljonit eurot aastas.   
+ Bioloogilise mitmeke sisuse olukord 
kogu maailmas paraneb, eriti 
arengumaades. Paranevad sellised 
ökosüsteemi teenused nagu 
süsiniku säilitamine, vee 
kättesaadavus, puhastamine ja 
veesisalduse säilitamine. Olukord 
paraneb ka ELis.  Bioloogilisest mitm ekesisusest ja 
ökosüsteemi teenustest tulenev 
majanduslik kasu (kliimamuutuste 
leevendamine, saagikuse 
suurenemine ar engumaades tänu 
paremaletolmeldamisele). 
Geneetilise mitmekesisuse 
suurenemisest tulenev kasu ELis ja 
arengumaades (kos meetika- ja 
ravimitööstus). ABS-protokolliga 
tagatakse ELi ettevõtjatele 
õiguskindlus juurdepääsuks 
ressurssidele.  Vaesus väheneb. Väheneb loodusõnnetuste sotsiaalne mõju. 
Tervisega seotud kasu. Põlisrahva 
toimetulek paraneb tänu 
traditsioonilise teabe vahetamisega 
seotud hüvedele.  T6 
-  EL peab 2020. aastaks suurendama 
oma panust kogu maailma 
bioloogilise m itmekesisuse 
kaitsmisel; ABS-protokollist 
tulenevad kulud EL ettevõtjatele.   
Tabel 2. Eesmärkide saavutamisega seotud peamised kulud ja tulud  
Aruandes vaadatakse meetmete tähtsuse järjek ord iga eesmärgi puhul lä bi. 2. ja 5. eesmärgi 
kohaselt võetakse meetmeid piirkondades, mida bioloogilist mitmekesisust käsitlev ELi poliitikaraamistik praegu ei reguleeri ning kus on  hea võimalus saavutada märkimisväärseid ja 
kiireid tulemusi. Üldeesmärkide saavutamiseks on väga tähtis parandada ka rakendamist ja 
lõimumist sektorites. 
 
ET 6   ET 5. RAHASTAMINE JA JUHTIMINE  
Kuna ELi 2010. aasta eesmärk jäi saavutamata peamiselt alarahastamise tõttu, on 2020. aasta 
bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakend amiseks oluline tagada piisav ja tõhus 
rahastamine. Mõne eesmärgi puhul kesken dutakse olemasolevate vahendite tõhusale 
kasutuselevõtule ja ümberjagamisele. Kuid ka  olemasolevaid ressursse on vaja suurendada 
ning ELi, riigi ja rahvusvahelisel tasandil tuleks leida ja edenda da uusi avaliku ja erasektori 
vahendeid.  
Mõjutamata läbirääkimisi järgmise mitmeaastase  finantsraamistiku üle tuleks see saavutada 
praeguse programmiperioodi jooksul , kasutades kättesaadavaid vahendeid otstarbekalt ja 
püüdes saada võimalikult suurt kasu eri rahastam isvahendite (sh vahendid põllumajanduse ja 
maaelu arengu, kalanduse, regionaalpoliitika ja  kliimameetmete rahastamiseks) koostoimest. 
Selleks, et eesmärk ja visioon kindlalt täituks, tuleks kasutada käimasolevate 
poliitikareformidega kaasnevaid võimalusi , uusi poliitikaalgatusi ning järgmisi 
finantsperspektiive. Tuleks uurida, kas on võimalik lisada bioloogilist mitmekesisust käsitlevaid eesmärke praegu komisjonis arutluse l olevasse ühisesse strateegiaraamistikku, et 
kehtestada prioriteedid maaelu-, region aal-, sotsiaal- ja kalanduspoliitika viie 
rahastamisvahendi kasutamiseks. 
Nii avaliku kui ka erasektori rahaliste vahe ndite leidmiseks on vaja  luua innovatiivseid 
rahastamismehhanisme kõigil tasanditel. ELi ja riiklikul tasandil võiks olla kasu keskkonnale 
kahjulikku mõju avaldavate toetuste reformim isest, arvestades 2020. aasta strateegia ja 
bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni üleilm set eesmärki. ELi tasandil kasutatakse 
rohkem ökosüsteemi teenuste eest makstavaid maks e, et toetada avalikke ja erahüvesid, mida 
saadakse põllumajanduse, metsade ja merede ökosüsteemidest. Samuti tuleks pakkuda stiimuleid, et innustada ettemaksega investeerin guid rohelise infrastruktuuri projektidesse ja 
ökosüsteemi teenuste säilitamisesse, näiteks ELi vahendite ning avaliku ja erasektori partnerluste otstarbekama kasutamise kaudu. Uuritakse bioloogilise mitmekesisuse asendamise võimalusi kui vahendit, mille abil saaks vältida bioloogilise mitmekesisuse summaarset vähenemist.  
ELi ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ühiste eesmärkide saavutamiseks on vaja 
võtta meetmeid nii piirkondlikul, riiklikul ku i ka ELi tasandil. See nõuab tihedat koostööd 
kõigi rakendamisega seotud osapoolte vahel. Kavas on töötada välja ühine rakendus raamistik, 
milles liikmesriigid saaksid ühendada oma bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja 
tegevuskava ELi eesmärkidega ja  täiendada neid vajaduse korral riiklike eesmärkidega, võttes 
arvesse ka konventsiooniosaliste 10. konverentsil vastu võetud ülemaailmseid eesmärke. Ka 
kohalikel ja piirkondlikel ametia sutustel, erasektoril ja ko danikuühiskonnal on  strateegia 
rakendamisel oluline roll ning nende osalemist selles tuleb ed endada ja lihtsustada kõigil 
tasanditel.  
6. S
EIRE , LÄBIVAATAMINE , TEAVITAMINE JA TULEVIKUVÄLJAVAATED  
Komisjon töötab koos muude pa rtneritega 2012. aastaks välja loogilise raamistiku, et 
kooskõlastatud viisil jälgida s uundumusi ning hinnata meetmete  mõju ja eesmärgi suunas 
tehtavaid edusamme. Hinnatakse bioloogilise mitmekesisuse olukorra paranemist võrreldes 
2010. aastaga ja kasutatakse kokkulepitud näita jaid. Samuti püütakse leida sünergiaid 
 
ET 7   ET olemasolevate algatustega ja neid omavahel paremini siduda. Komisjon jätkab teabelünkade 
täitmist, eelkõige selliste, mis puudutavad bi oloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemide ja 
nende teenuste omavahelisi seoseid. Ül emaailmsel tasandil toetab EL jõupingutusi 
bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi t eenuste valitsusteva helise teaduspoliitika 
platvormi loomiseks, et laiendada keskkonnateaduse ja keskkonnapoliitika kokkupuutepunkte.  
Komisjon töötab liikmesriikide ga konsulteerides välja aruandl ussüsteemi, mis ühtlustatakse 
võimaluse korral bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud aruandluskohustustega. Lisaks püütakse parand ada üldsuse arusaama sellest, kui tähtis on 
bioloogiline mitmekesisus ning mida iga sidu srühm saaks teha, et kaitsta bioloogilist 
mitmekesisust ja tagada selle jätkusuutlik kasutamine. 
Lähtuvalt eespool välja toodud prioriteetidest,  eesmärkidest ja meetmetest teeb komisjon 
konkreetsed ettepanekud ja käivitab strateegia erinevaid osi käsitl evad algatused (sh käivitab 
2012. aastaks rohelist infrastruk tuuri käsitleva alga tuse, koostab 2012. aastal invasiivseid 
võõrliike käsitleva strateegia ning teeb 201 2. aastal õigusaktiettepa neku geneetilistele 
ressurssidele juurdepääsu ning nende kasutamisest  saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist 
käsitleva protokolli rakendamiseks) Vajaduse ko rral tehakse mõju hindamine. Käimasolevad 
poliitikareformid, sealhulgas ÜPP, ühise kala nduspoliitika ja ühte kuuluvuspoliitika reform, 
annavad õigel ajal võimaluse suurendada sünergiat ja ühtsust bioloogilise mitmekesisuse 
strateegia eesmärkide ja meetmetega. 
Strateegia vahekokkuvõtte tegemine lõpeta takse hiljemalt 2014. aasta alguses ning 
lõpphindamine tehakse 2020. aastal. Komisjon või b uut teavet silmas pidades eesmärgid 
vajaduse korral läbi vaadata ning kaaluda täiendavaid meetmeid, et  võtta arvesse riigi, ELi ja 
ülemaailmsel tasandil toimunud olulist arengu t ning esilekerkivaid prioriteete.