3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõikide EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

11.Lisaks on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks alates 2008. aastast ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime parandamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad.

(*) Ei teadnud või ei vastanud

Allikas: INE/GSEE, lähtudes ELSTAT andmetest, tööjõu-uuring (2009. aasta II kv ja 2016. aasta II kv)

14.Tööpuuduse kasvu ja palkade vähenemise tõttu on kodumajapidamiste sissetulek Kreekas alates 2008. aasta majandus- ja finantskriisi algusest langenud. Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. Kodumajapidamiste tarbimine Kreekas vähenes ajavahemikul 2008–2013 pidevalt ja on seejärel püsinud muutumatuna. Kodumajapidamistes on oluliselt vähendatud kõiki vähemolulisi kulusid ja koomale tõmmatud ka mõningaid olulisi kulusid.

Kodumajapidamiste sissetulek ja tarbimine (eurodes)

(2008 IV kv – 2016 II kv, 2010. aasta püsivhindades)

Kätte jääv sissetulek Tarbimine

Allikas: INE GSEE, lähtudes Eurostati andmetest.

15.Ajavahemikul 2011–2017 vähenes Kreekas järsult päevalehtede ja perioodika müük. Ajalehtede müük langes 144 miljonilt eksemplarilt 2011. aastal 57 miljonile eksemplarile 2017. aastal ja ajakirjade müük langes 60 miljonilt eksemplarilt 23 miljonile. Pidev langus oli tingitud majandus- ja finantskriisist, mis avaldab Kreeka majandusele ikka veel mõju (kodumajapidamiste sissetulekute vähenemine, kõrge tööpuudus jne), ning kiirest digiarengust, mis muudab kirjastussektorit.

Päevalehtede ja perioodika müük 2012–2017

– Muutus võrreldes eelmise aastaga (%) –

2012 2013 2014 2015 2016 2017 Päevalehed

(ajalehed) –18,9 –10,5 –8,9 –10,7 –15,9 –19,6 Perioodika

(ajakirjad) –22 –15,0 –7,3 –19,8 –9,0 –15,4

Allikas: IBHS, lähtudes ELSTADTi 2017. aasta ajakirjanduse ülevaatest

16.Käesolev taotlus on järg taotlusele EGF/2014/018 GR Attica publishing. Argumendid, mis esitati seoses nimetatud taotlusega, on endiselt jõus.

17.Tänaseks on kirjastussektorist laekunud EGFile kolm taotlust, kõigi nende esitamise põhjusena toodi välja üleilmne finants- ja majanduskriis.

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

18.Koondamiste põhjus on suurte reklaamitellijate, nagu autotootjate ja pankade reklaamikulude järsk koomale tõmbamine, ning päevalehtede ja perioodilise ajakirjanduse müügi vähenemine. Mõlemad tulenesid majanduslangusest. Müügi vähenemine on seotud ka asjaoluga, et lugejad vahetavad trükiajakirjanduse elektroonilise ajakirjanduse vastu, sest seal on sisule lihtne ja kohene juurdepääs ning enamasti on ajalehtede digiversioonid tasuta (64% vastanutest, kes osalesid uuringus „Elektroonilise meedia mõju lugeja suhtumise muutumisele“, nõustusid väitega, et nad ei loe enam trükiväljaandeid nagu varem, sest see on kulukas).

19.Kuna nende käive kriisiperioodil vähenes, pandi kirjastuste jätkusuutlikkus tõsiselt proovile. Aastatel 2005–2014 vähenes ajakirjandussektori käive 56,4%. Viimase kolme aasta jooksul on käive veelgi vähenenud (2015. aastal 14,3%, 2016. aastal 8,3% ja 2017. aastal 19,5%), mis kajastab nii reklaami- kui ka müügitulu vähenemist. Kreeka majanduslanguse kõrvalmõjuna on laenu saamine raskendatud ja tekkinud on rahavoo puudujääk, see on muutnud kirjastussektori ettevõtjate olukorra veelgi keerulisemaks ja tulemuseks on tegevuse peatamine, ettevõtete enampakkumine ja koondamised.

Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

20.Kõik koondamised toimusid Atika piirkonnas. Eeldatav mõju piirkonnale on seotud asjaoluga, et uut töökohta on keeruline leida, sest töökohti napib ja tööotsijaid, eriti pikaajalisi tööotsijaid, on palju.

21.Kuigi töötuse määr on Kreekas vähenenud alates 2014. aastast, mil see näitaja saavutas kõrgeima taseme (27,2%), oli töötus 2018. aasta jaanuaris ikka veel üle 20 % ja pikaajaline töötus (> 12 kuud) moodustas 55,2 % töötuse üldisest määrast.

22.Atika piirkonnas on registreeritud 34,7 % kogu Kreeka töötutest ja 36 % pikaajalisest töötutest. Lisaks on selles piirkonnas 57,4% kõigist tööotsijatest pikaajalised tööotsijad. See näitaja on kaks protsendipunkti kõrgem kui riigi keskmine.