ET Euroopa Liidu Teataja C 264/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Töötajate õiglasem liikuvus ELis”

(ettevalmistav arvamus)

(2016/C 264/02)

Raportöör: Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI ETXANIZ Kaasraportöör: Dorthe ANDERSEN

Oma 16. detsembri 2015. aasta kirjas palus sotsiaal- ja tööhõiveministeerium Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigi Madalmaade nimel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistava arvamuse teemal

„Töötajate õiglasem liikuvus ELis”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. aprillil 2016.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 516. täiskogu istungjärgul 27. ja 28. aprillil 2016. aastal (27. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 232, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee on seisukohal, et praeguses poliitilises kontekstis tuleb nii komisjonil kui ka liikmesriikidel teha erilisi jõupingutusi töötajate vaba liikumise tagamiseks ja edendamiseks ELis, lõpetades igasuguse kodakondsusest lähtuva diskrimineerimise, vältides põhjendamatute piirangute tekitamist nii töötajatele kui ka ettevõtjatele, kuna tegemist on Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud põhivabaduse ning Euroopa ülesehitamise protsessi ühe olulisema saavutusega. Komitee toetab algatusi, mis võivad soodustada ja edendada tööjõu liikuvust ELis, nagu on märkinud ka eesistujariik Madalmaad ja komisjon oma eesmärgis liikuvuse edendamise kohta.

1.2. Töötajate liikuvus, kui see toimub õiglastel tingimustel ning on vastuseks positiivsele valikule, võib olla rikastav ja kasulik nii töötajatele, tööandjatele kui ka ühiskonnale tervikuna. Tööjõu liikuvus on siseturu nurgakivi ning see võib aidata luua tööhõivevõimalusi ja heaolu Euroopa kodanike ja ettevõtjate jaoks. See võib olla ELi tööhõive ja majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks oluline element, mis aitab tasakaalustada liikmesriikide tööhõive erinevaid tasemeid, suunates tööjõu ja talendi sinna, kus sellest puudus on. Samuti võib see võimaldada paremat inimressursside jagamist ning edendada teadmiste ülekandmist, innovatsiooni ning oskuste arendamist, mis on tehnoloogiliste muutuste maailmas oluline. Samal ajal võib see aidata leevendada sihtriigis tööjõu vananemise mõjusid.

1.3. Lisaks võib tööjõu liikuvus mõnel juhul ning teatud sektorites põhjustada nn ajude äravoolu, kui eelkõige nooremad inimesed lahkuvad tööd või paremaid töövõimalusi otsides teatud kõrge töötuse tasemega riikidest. Samas ei tohi tööjõu vaba liikumise positiivset väärtust õõnestada nõrgendada või küsimuse alla seada mis tahes põhjendamatu hirmu tõttu kõikvõimaliku kuritarvitamise ees.

1.4. Selliste olukordade vältimiseks kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles edendama majanduspoliitikat, mis on suunatud majanduskasvu ja tootlikkuse edendamisele ja kõigis liikmesriikides kvaliteetsete töökohtade loomisele, et parandada kõigi ELi kodanike elutingimusi.

1.5. Õiglase liikuvuse eeldus on tagada võrdse kohtlemise ja kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtete järgimine vastavalt Euroopa õigustikule Euroopa liikuvatele töötajatele, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust ning kelle suhtes tuleb kohaldada vastuvõtva riigi töötingimusi ja palkade kujundamise eeskirju, austades samas täielikult riiklikke kollektiivläbirääkimiste ja töösuhete süsteeme.

1.6. Komitee kutsub komisjoni üles tegelema sotsiaalpartneritega konsulteerides kõigi vajalike küsimustega seoses lähetatud töötajatega, et tegutseda ebaausate tavade vastu, mis viivad sotsiaalse dumpinguni. Lisaks peab mis tahes uus Euroopa tasandil võetav meede austama siseriiklikke kollektiivläbirääkimiste pädevusi ning töösuhete erinevaid süsteeme.

1.7. Komitee on seisukohal, et oluline on jälgida piiriüleste ja piirialade töötajate olukorda ja koguda ELi tasandil andmeid eesmärgiga kõrvaldada kõnealuste töötajate ees seisvad takistused ja tagada nende õiglane liikuvus.

1.8. Komitee palub, et kooskõlas oma väljendatud kavatsusega kaotada sotsiaalne dumping ja kuritarvitamised, tagaks komisjon, et need ei saaks võimalikuks teiste siseturgu puudutavate algatuste kaudu (sh kavandatud teenistuspass).

1.9. Tööinspektsiooni kutsutakse üles võtma õiglase liikuvuse tagamisel keskne roll. Selleks kutsub komitee liikmesriike üles nõuetekohaselt looma riiklikke tööinspektsioone ja tööturu kontrolliameteid ning tagama neile piisavalt pädevust, töötajaid ja vahendeid. Samas toetab komitee Euroopa piiriüleste tööinspektsiooni vahendite parandamist, sh piirülest karistuste jõustamise parandamist.

1.10. Komitee toetab sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjade lihtsustamist ning liikmesriikide vahelist koostööd nende rakendamiseks ning rõhutab vajadust, et kõik määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) läbivaatamised peaksid kinni liikuvate töötajate võrdse kohtlemise põhimõttest, et vältida olukorda, kus viimased kaotavad saadud õigused või jäävad teise liikmesriiki tööle asumise tõttu õigusteta.

2. Sissejuhatus

2.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostab kõnealuse arvamuse töötajate õiglasema liikuvuse kohta ELis välja eesistujariigi Madalmaade taotlusel, kelle prioriteetides on sätestatud, et töötajate liikuvus võib edendada majanduskasvu ja tööhõivet, kuid tegeleda tuleb selle varjuküljega, et suurendada üldsuse toetust töötajate vabale liikumisele.

2.2. Töötajate vaba liikumine on üks siseturu põhivabadustest ning Euroopa integratsiooniprotsessi alustaladest. Lisaks on see üks Euroopa kodanike poolt hinnatumaid saavutusi. Vabale liikumisele rajatud siseturg on aidanud luua kodanikele, töötajatele ja ettevõtjatele majanduskasvu, töökohti ja võimalusi. Õiglastel tingimustel toimuv töötajate liikuvus võib olla kasulik nii töötajatele, ettevõtjatele kui ka ühiskonnale tervikuna, mistõttu tuleks seda lihtsustada, kõrvaldades selle teelt võimalikult palju takistusi. Siseturul ei tohiks aktsepteerida kõlvatut konkurentsi ega töötajate diskrimineerimist.

2.3. Samuti võib töötajate liikuvus tuua kaasa puudusi, millega tuleb tegeleda, et vähendada ohte ning võimaldada nii töötajatel kui ka ettevõtjatel täielikult ära kasutada töötajate liikuvuse pakutavad võimalused.

2.4. EL teeb tööd töötajate liikuvuse parandamiseks Euroopas, kõrvaldades liikuvust raskendavad takistused. Euroopa Komisjon kuulutas oma 2016. aasta tööprogrammis välja, et tehakse ettepanekud tööjõu liikuvuse kohta, mis hõlmavad meetmeid kuritarvitamise vastu võitlemiseks sotsiaalkindlustussüsteemide parema rakendamise ja koordineerimise kaudu ning töötajate lähetamist käsitleva direktiivi (2) sihipärast läbivaatamist, et võidelda sotsiaalset dumpingut ja ajude äravoolu põhjustava ebaausa tegevusega, tagades, et sama töö eest makstakse samas kohas samasugust palka, ning edendada töötajate liikuvust ELis.

2.5. Käesoleva arvamuse eesmärk on tegeleda töötajate liikuvusega seotud eri küsimustega, mis tekivad kontekstis, kus töötus on endiselt suur ning kus tööturud on üleilmastumise, sotsiaalsete muutuste ja tehnoloogiliste uuenduste tagajärjel oluliselt muutunud.

2.6. Pärast aastakümneid, mille jooksul liidusisene liikuvus on olnud tagasihoidlik, on ELi laienemine, 2008. aastal alanud kriis ning töötuse kasv töötajate liikuvust suurendanud. 2014. aastal oli ELis ligikaudu 15 miljonit liikuvat inimest, samas kui 2006. aastal oli see arv 12 miljonit (3). Samal aastal oli teises liikmesriigis töötavate ja elavate tööealiste liikuvate töötajate arv 8,3 miljonit, mis moodustas 3,4 % kogu tööjõust, ning lisaks elas 1,6 miljonit inimest ühes, kuid töötas teises riigis (piiriülesed töötajad) (4).

2.7. Ent kodanike ja töötajate vaba liikumist ELis ohustavad praegu mitmed tegurid. Komitee on selle suundumuse pärast mures. Euroopa ülesehitamise protsessi üht enim hinnatud saavutust võivad mõjutada nii piirangud, mida mõned liikmesriigid on Schengeni alale pagulaste liikumisest tulenevalt kehtestanud (5), kui ka võrdse kohtlemise põhimõttes erandite tegemine ELi-sisestele liikuvatele töötajatele, milles Ühendkuningriik ja Euroopa Ülemkogu leppisid kokku 18. ja 19. veebruaril 2016 (6).

2.8. Töötajate vaba liikumine ja kodakondsusest lähtuva mis tahes diskrimineerimise kaotamine on ELi toimimise lepingus sätestatud põhimõtted, mis tuleb tagada ja mida tuleb edendada. Samuti on Euroopa integratsiooniprotsessi ja majanduse õige toimimise üks põhielemente Schengeni ala. ELi ja liikmesriikide prioriteet ja kohustus peab olema tagada, et piirid oleksid lahti ning kõik kodanikud saaksid võrdsetel tingimustel liikuda, elada ja töötada kõigis liikmesriikides.

2.9. Kuna see puudutab eelkõige töötajaid ja ettevõtjaid, tuleb komisjonil konsulteerida nii valdkonnasiseste kui ka valdkondadevaheliste sotsiaalpartneritega iga sellel alal tehtava algatuse vajaduse ja nende võimaliku sisu üle. Lisaks peab mis tahes uus Euroopa tasandil võetav meede austama siseriiklikke kollektiivläbirääkimiste pädevusi ning töösuhete erinevaid süsteeme.

3. Üldised märkused

3.1. Töötajate vaba liikumist reguleeritakse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 alapunktis a ning artiklites 20, 26 ja 45–48. See tähendab, et kaotatakse liikmesriikide töötajate mis tahes diskrimineerimine kodakondsuse alusel nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul. See võimaldab juurdepääsu liikuvuse ja riigis viibimise või elamisega seotud õigustele ning majanduslikele ja sotsiaalsetele õigustele, mida reguleerivad põhiliselt direktiiv 2004/38/EÜ õiguse kohta ELis vabalt liikuda (7) ja elada ning direktiiv 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad teises liikmesriigis töötamise õiguse kasutamist (8).

3.2. Töötajate vaba liikumine näeb ette õiguse vabalt teise liikmesriiki liikuda ja seal viibida, et seal kooskõlas selle riigi kodanike töösuhteid reguleerivate õigus- ja haldusnormidega töötada. See hõlmab nii konkreetselt vaba liikumist kui ka õigust võrdsele kohtlemisele, muu hulgas seoses töö, sotsiaalteenuste, hariduse ja koolitusega.

3.3. Töötajate liikuvus, kui see toimub õiglastel tingimustel, võib olla kasulik nii töötajatele, ettevõtjatele kui ka ühiskonnale tervikuna. See võib olla hea võimalus kodanike ja töötajate isiklikuks, majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks ning seega tuleb seda soodustada.

3.4. Liikuvus on tööalase konkurentsivõime ja talentide arendamise üks peamisi tegureid ja võib olla vahend, mille abil tulla toime liikmesriikide tööhõive erinevustega, korvates tööjõu puudust seal, kus seda esineb, ja kasutada töötajate oskusi paremini. See annab töötajatele rohkem töövõimalusi ning pakub tööandjatele talentide otsimisel rohkem valikut. Seda arvesse võttes võib liikuvusel olla strateegia „Euroopa 2020” tööhõive ja majanduskasvu eesmärkide saavutamisel võtmetähtsus.

3.5. Töötajate liikuvus võib samuti edendada teadmiste ülekandmist, innovatsiooni ning inimkapitali arendamist, mis on kiirete tehnoloogiliste muutuste ja üleilmastumise kontekstis hädavajalik. Nõuetekohastes tingimustes peaks õiglane töötajate liikuvus soodustama Euroopa kodanike vahelist suhtlust ning edendama vastastikust mõistmist ja tunnustamist ning seega toetama tolerantsemat ja kaasavamat ühiskonda.

3.6. Samas ei saa kõrvale vaadata asjaolust, et töötajate liikuvusel on mitmeid puuduseid. Teises liikmesriigis töötavaid Euroopa töötajaid diskrimineeritakse aeg-ajalt ning eri põhjustel ning nad on haavatavamad kuritarvitamise ja diskrimineerimise suhtes valdkondades, nagu sotsiaalkindlustus, töötingimused ja -tasu, juurdepääs sotsiaalhüvitistele ja haridusele, maksustamine jne. See võib samuti põhjustada ettevõtjate vahel konkurentsimoonutusi, eelkõige tööjõumahukates sektorites nagu ehitus, kus on palju väikeettevõtjaid. Liikuvus võib lisaks tuua kaasa perekondade lahutamise ning raskusi teises riigis integreerumisel, mis tulenevad keele- ja kultuuribarjääridest jms. Komitee on koostanud mitmeid arvamusi liikuvuse toetamise olulisuse kohta ELis ning nende takistuste kõrvaldamise kohta (9).

3.7. Kehvade majanduslike väljavaadete, kõrge töötuse määra ning tööalaste väljavaadete puudumise püsimine teatud ELi riikides on põhjus, miks mõned töötajad, eelkõige noored, otsivad tööd või paremat palka ja töötingimusi teistes riikides. Sellel võib olla ka positiivne külg, kuna võimaldab noortel teistes riikides töötada, saada kogemusi ja arendada oma võimeid, selle asemel, et olla oma päritoluriigis töötu. Samuti on noorte tagasipöördumisel saadud kogemustest kasu ka nende riigil. Kuid samuti võib see tekitada nn ajude äravoolu probleemi ning suurendada elanikkonna vananemise tagajärgi päritoluriikides.

3.8. Lisaks võib suur liikuvus tekitada sihtriikide tööturul olulisi probleeme ja põhjustada pingeid, eelkõige juhul, kui majanduslik olukord ei taga piisavat majanduskasvu ja töökohtade loomist, mis võimaldaksid vältida töötuse kasvu.

3.9. Selleks, et ELi-sisest töötajate liikuvust maksimaalselt ära kasutada, vähendades seejuures sellega seotud ohte ning võimaldades nii töötajatel kui ka ettevõtjatel selle pakutavatest võimalustest täielikku kasu saada, tuleb olulise eeltingimusena edendada majanduspoliitikat, mis on suunatud majanduskasvu, tootlikkuse ja töökohtade loomise edendamisele ning mis võimaldab parandada elutingimusi kõigis riikides.

3.10. Üldsuse seisukoht teatud riikides, et töötajate liikuvus toob kaasa sotsiaalse ja palgakonkurentsi, ning alusetu arvamus, et liikuvad töötajad kuritarvitavad avalikke ja sotsiaalseid teenuseid (nn sotsiaalne turism), suurendavad vaenulikku suhtumist töötajate liikuvusse. Vastupidiselt neile veendumustele on mitmed uuringud näidanud, et puuduvad tõendid selle kohta, et töötajate liikuvuse oluline põhjus oleks mõne liikmesriigi kõrgemad sotsiaaltoetused võrreldes päritoluriigiga. Seda kinnitab asjaolu, et ühendusesisesed liikuvad töötajad kasutavad neid toetusi sihtriigi elanikega võrreldes vähem. Kui teatud toetusi kasutatakse rohkem, tuleneb see liikuvate töötajate konkreetsetest sotsiaalmajanduslikest oludest (10). Uuringud näitavad, et liikuvuse ja sotsiaaltoetuste vaheline seos on minimaalne ning et tunduvalt määravam on riigi töötuse määr või palgatase (11).

4. Konkreetsed märkused

4.1. Töötajate õiglasem liikuvus

Töötajate õiglane liikuvus tähendab, et liikuvaid töötajaid, kes kasutavad vastavalt ELi õigustikule oma vaba liikumise õigust, koheldakse vastavalt võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetele. Selleks tuleb liikmesriikidel tagada, et liikuvatele töötajatele kohaldatakse täielikult sotsiaalseid õigusi ning töö- ja palgatingimusi käsitlevaid kehtivaid seadusi, et vältida sotsiaalse ja palgadumpingu ohtu ning kõlvatut konkurentsi ettevõtjate vahel. Sellel on positiivne mõju ka siseturule.

4.1.1. Samuti on vaja ületada jätkuvalt töötajate liikuvust tõkestavad haldusalased, institutsioonilised ja keelelised takistused, võttes selleks kasutusele konkreetsed meetmed valdkondades, nagu teabe andmine ja liikuvate töötajate nõustamine koostöös EURESe võrgustikuga ning avalike tööturuarutuste võrgustikuga, keeleoskuse parandamise, kutsekvalifikatsioonide tunnustamine jms meetmed kooskõlas eelmistes komitee arvamustes esitatud ettepanekutega (12).

4.1.2. Lisaks on töötajate õiglaseks liikuvuseks vaja meetmeid, millega tagatakse majanduskasv ja töökohtade loomine kõigis ELi liikmesriikides, et vältida riikidevaheliste erinevuste süvenemist ning tagada, et kõik saavad liikuvusest kasu.

4.1.3. Ainult nendel tingimustel on võimalik tagada töötajate õiglane liikuvus, mis on töötajate jaoks positiivne valik ja mitte sundvalik.

4.2. Töötajate lähetamine

4.2.1. Lähetatud töötajatele kehtib teistsugune õiguslik kord, kuna nemad ei kasuta mitte õigust vabalt liikuda, vaid nende tööandja tegevus, kui ta saadab oma töötajaid ajutiselt teise riiki, põhineb teenuste vabal osutamisel. Nii ettevõtja kui töötaja jaoks on kasulik, et puudub vajadus muuta lepingus märgitud töökohta ja nad võivad jätkata sotsiaalkindlustusmakseid päritoluriigis.

4.2.2. Lähetatud töötajatele kehtivat õiguskorda reguleeritakse direktiiviga 96/71/EÜ (13) koostoimes 2014. aasta mais vastu võetud direktiiviga 2014/67/EL (14) töötajate lähetamist käsitlevate õigusnormide rakendamise kohta.

4.2.3. Kuigi puudub ametlik statistika lähetatud töötajate töötasu kohta, märgitakse Euroopa Komisjoni tellitud aruandes (15), et ehitus- ja transpordisektoris töötavad inimesed saavad kohalikest töötajatest kuni 50 % võrra väiksemat töötasu. Need erinevused võivad tuleneda miinimumpalkade väärast kohaldamisest ja muudest põhjustest, nagu kalduvus klassifitseerida lähetatud töötajad traditsioonilisel skaalal madalale tasemele. Erinevused, ehkki väiksemad, on ka teistes tootmissektorites, ning need erinevad riigiti. Tasub märkida teabeallikate mitmekesisust: tööinspektsioon, ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide aruanded, meediakanalid (16).

4.2.4. Euroopa Kohus on lähetatud töötajate suhtes kohaldatava töötasu küsimust käsitlenud, aidates oma kohtupraktikaga vaidlustele kaasa. Kõnealuse olukorra tulemusel tegi komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv 2014/67/EL (17) eesmärgiga aidata kaasa pettuste ja töötajate lähetamise kuritarvitamise vastasele võitlusele. Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma 18. juuniks 2016. Komitee on juba jõudnud seisukohale, et kõnealune direktiiv, ehkki tegemist on sammuga siseturu sotsiaalse mõõtme tugevdamise suunas, ei ole piisav komitee soovide rahuldamiseks (18).

4.2.5. Töötajate liikuvuse paketi raames teatas komisjon, et töötajate lähetamise direktiiv vaadatakse sihipäraselt läbi, et „võidelda sotsiaalset dumpingut ja ajude äravoolu põhjustava ebaõiglase tegevusega, tagades, et sama töö eest makstakse samas kohas samasugust palka” (19). 8. märtsil avaldas komisjon oma seadusandliku ettepaneku direktiivi läbivaatamise kohta (20), mis leiab aset enne töötajate liikuvuse paketi esitamist ning rakendusdirektiivi ülevõtmise tähtaega. Komitee käsitleb kõiki sellega seotud küsimusi eraldi arvamuses komisjoni ettepaneku kohta.

4.2.6. Igal juhul võtab komitee huviga teadmiseks Euroopa Komisjoni kavatsuse kaotada sotsiaalne dumping. Komitee kordab arvamuses SOC/460 öeldut, et „tuleb tagada lähetatud töötajate kaitse, austada liikmesriikide erinevaid tööturumudeleid ja pidurdada sotsiaalset dumpingut ja ebaausat konkurentsi”. Oluline on – ka tulevikus – leida õige tasakaal vajaduse vahel edendada teenuste osutamise vabadust ja kaitsta lähetatud töötajate õigusi. Komitee tuleb selle teema juurde tagasi.

4.2.7. Komitee palub, et kooskõlas oma väljendatud kavatsusega kaotada sotsiaalne dumping ja kuritarvitamised, tagaks komisjon, et need ei saaks võimalikuks teiste siseturgu puudutavate algatuste kaudu (sh kavandatud teenistuspass).

4.3. Piiriülesed töötajad

Määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaselt on piiriülesed töötajad kaetud selle riigi sotsiaalkindlustussüsteemiga, kus nad töötavad. Kuna kehtivaid eeskirju ei jõustata piisavalt, võivad nad teatud juhtudel siiski mõnes vormis diskrimineerimise all kannatada. Seepärast tuleb olukorda jälgida ja ELi tasandil andmeid koguda, et kõrvaldada piiriüleste töötajate vabalt liikumiselt võimalikud takistused ning tagada ELi ja siseriikliku õiguse asjakohane rakendamine kooskõlas mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega.

4.4. Tööinspektsiooni roll

4.4.1. Komitee arvates peab riiklikul tööinspektsioonil olema tähtis roll võitluses riiulfirmade, alatasustamise ja deklareerimata tööga, nõudes liikuvate ja lähetatud töötajate õiguste austamist ja täitmist ning hoides ära kuritarvitamist. See võimaldab ühtlasi vältida ettevõtjatevahelisi konkurentsimoonutusi.

4.4.2. Toimiva kontrolli puudumine mõnedes riikides, olgu selle põhjus siis asjakohase tööinspektsiooni, piisava pädevuse, asjaomase oskusteabe või vajalike vahendite puudumine, soodustab kuritarvitamist Tööinspektsioon ja muud tööturu järelevalveasutused saavad tõhusalt tegutseda üksnes juhul, kui neil on piisavalt rahalisi vahendeid ja sobiva väljaõppega personali. Seda arvesse võttes on vajalik Euroopa tasandi eeskirjade olemasolu, sh karistuste piirülese jõustamise parandamiseks, ning toetus liikmesriikidele, kellel on raskusi nimetatud taristute loomisega.

4.4.3. Täiendavalt aitaks Euroopa piiriülese tööinspektsiooni vahendite parandamine, nagu seda Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioonis (21) soovitatakse, sotsiaalse dumpingu juhtumeid tuvastada ja nende vastu võidelda, seda eriti riiulfirmade tuvastamise kaudu.

4.4.4. See oleks täielikult kooskõlas hiljuti loodud deklareerimata töö vastu võitlemise Euroopa platvormiga.

4.5. Sotsiaalsete õiguste ülekantavus ning liikuvate töötajate kaitse

4.5.1. Komitee toetab sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjade lihtsustamist ning liikmesriikide vahelist koostööd nende rakendamiseks ning rõhutab vajadust, et kõik määruse (EÜ) nr 883/2004 läbivaatamised peaksid kinni liikuvate töötajate võrdse kohtlemise põhimõttest, et vältida olukorda, kus viimased kaotavad saadud õigused või jäävad teise liikmesriiki tööle asumise tõttu õigusteta.

4.5.2. Õiglase liikuvuse üks oluline element on ka liikuvate töötajate sotsiaalsete õiguste ülekantavuse tagamine, seda nii teise riiki tööle siirduvate kui ka pärast teises riigis töötamist päritoluriiki tagasi pöörduvate töötajate puhul.

4.5.3. Selleks, et hõlbustada inimeste vaba liikumist ning edendada töötajate liikuvust, on ELis alustatud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist, mille eesmärk on reguleerida siseriiklike süsteemide vahelisi seoseid, muutmata seejuures nende eeskirjade sisu.

4.5.4. Lepingute väljatöötamisel edendati sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise standardeid. Muu hulgas võeti vastu määrus (EMÜ) nr 1408/71 (alusmäärus) ja määrus (EMÜ) nr 574/72 (rakendusmäärus), mis asendati määrustega (EÜ) nr 883/2004 (alusmäärus) ja (EÜ) nr 987/2009 (22) (rakendusmäärus). Hetkel vaadatakse läbi määrust (EÜ) nr 883/2004.

4.5.5. Komitee koostab üksikasjaliku aruande niipea, kui komisjon esitab ettepaneku määruse (EÜ) nr 883/2004 läbivaatamiseks. Nagu varasemas arvamuses juba märgitud, tuleb õigusraamistikku kohandada töömaailma muutuva tegelikkuse, uute töövormide ning eriti liikuvuse uute vormidega (23).

4.5.6. Komitee on seisukohal, et võrdse kohtlemise põhimõte, perioodide liitmine, hüvitiste ülekantavus ja kohalduvate õigusaktide määratlemine (ühtsuse põhimõte) on töötajate vaba liikumise jaoks keskse tähtsusega ning peaksid olema tagatud määruse (EÜ) nr 883/2004 mis tahes läbivaatamisel.

4.5.7. Seoses tööotsijate vaba liikumisega teise riiki toob komitee välja volinik Marianne Thysseni 13. novembri 2015. aasta sõnavõtu Dublinis, kus ta märkis, et „tööotsijate liikumise õigust tuleb meie arvates toetada, eriti pidades silmas väga suuri erinevusi liikmesriikide töötuse määrade vahel. Siiski on oluline, et see ei toimuks vastuvõtva riigi sotsiaalkindlustussüsteemi arvelt. Seda arvesse võttes tahame teha võimalikuks selle, et kui keegi kaotab töö, siis saaks ta oma töötushüvitisega liikuda teise riiki, kus tal võivad olla töö leidmiseks paremad võimalused. Praegu on see juba võimalik kolme kuu vältel.” Komisjon soovib selle perioodi kuuele kuule pikendada.

4.5.8. Määruse (EÜ) nr 883/2004 õiguslik keerukus nõuab tihedat koostööd liikmesriikide asutuste vahel, tagamaks, et riiklike eeskirjade mitmekesisus ei raskendaks vaba liikumist, ning kindlustamaks teabe võimalikult suurt selgust, et hüvitiste saajad ja ettevõtjad oleksid oma õigustest ja kohustustest teadlikud. Lisaks tuleks tugevdada elektrooniliste sidevahendite kasutamist ning liikmesriikide vahelist koostööd nii, et töötajate ja ettevõtjate teabe esitamise kohustus väheneks miinimumini.

Brüssel, 27. aprill 2016 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1).

(3) Euroopa Komisjon „Employment and Social Developments in Europe 2015”, lk 33.

(4) Euroopa Komisjon, volinik Marianne Tysseni kõne „Euroopa visioon tööjõu õiglasest liikuvusest”, Dublin, 13. november 2015.

(5) http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/schengen/reintroduction-border-control/index_en.htm.

(6) Euroopa Ülemkogus kokku tulnud riigipeade ja valitsusjuhtide otsus, mis käsitleb uut kokkulepet Ühendkuningriigi jaoks Euroopa Liidus, selle D jagu sotsiaalhüvitiste ja vaba liikumise kohta.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2004. aasta direktiiv 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (ELT L 128, 30.4.2014, lk 8).

(9) ELT C 424, 26.11.2014, lk 27; ELT C 18, 19.1.2011, lk 74 ja ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.

(10) Euroopa Komisjon „A fact finding analysis on the impact on the Member States social security systems of the entitlements of non active intra-EU migrants to special no contributory cash benefits and healthcare granted on the basis of residence”.

(11) Giuletti Corrado, IZA-World of Labor, „The welfare magnet hypothesis and the welfare take-up of migrants”, lk 5–6.

(12) ELT C 327, 12.11.2013, lk 65; ELT C 424, 26.11.2014, lk 27; ELT C 18, 19.1.2011, lk 74 ja ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.

(13) Op. cit.

(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd (IMI määrus) (ELT L 159, 28.5.2014, lk 11).

(15) Euroopa Komisjon „Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors. Final Report.”

(16) Sama, lk 18–20.

(17) Op. cit.

(18) ELT C 351, 15.11.2012, lk 61.

(19) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm”, COM(2015) 610 final.

(20) Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega, COM/2016/0128 final.

(21) Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (P7_TA(2014)0012).

(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1).

(23) ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.