2009
PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE  
JA -TOODETE TEAVITAMIS- JA MÜÜGIEDENDUSMEETMEDEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 10
ET
ISSN 1831-0818

PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE 
JA -TOODETE TEAVITAMIS- JA MÜÜGIEDENDUSMEETMEDEriaruanne nr 10  2009
EUROOPA KONTROLLIKODA (vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel: +352 4398-45410
Faks: +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 10  2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-360-2doi:10.2865/49968
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed3
SISUKORD
Punktid
 SELETAV SÕNASTIK
I–XI KOKKUVÕTE
1–10  SISSEJUHATUS
1–4 ÜLDINE RAAMISTIK
5–7 VIIMASED TEAVITAMIS- JA MÜÜGIEDENDUSMEETMED
8–10 JUHTIMISSÜSTEEMI ÜLDMULJE
11–15  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
16–52  TÄHELEPANEKUD
16–29 POLIITIKA MÕJU ON PRAEGU RASKE HINNATA
16–18 EESMÄRGID JA TULEMUSNÄITAJAD
19–23 POLIITIKA EELDATAVA MÕJU PIIRANGUD
24–29 MITMETE ERINEVATE PROGRAMMIDE MÕJU HINDAMINE ON KEERULINE
30–40  PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE HEAKSKIITMISE RANGUSE JA SELEKTIIVSUSE TASE ON PARANENUD, 
KUID VAJAB VEEL KINNITAMIST
31–33 PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE EELVALIK LIIKMESRIIKIDE POOLT
34–40 KOMISJON SUURENDAS RANGUST
41–52 PROGRAMMIDE RAKENDAMISE PUHUL KEHTESTATUD KONTROLLID VAJAVAD VEEL TÄIUSTAMIST
41–43 RAKENDUSASUTUSTE VALIK44–46 KOMISJON ON TÕHUSTANUD KULUDE JÄRELEVALVET
47–52 MÕNES LIIKMESRIIGIS ESINEB KONTROLLIMISEL JÄTKUVALT PUUDUSI
53–57  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 I LISA – AUDITEERITUD PERIOODIL KEHTINUD MÄÄRUSTE KOKKUVÕTE II LISA – LOETELU TEEMADEST, TOODETEST JA RIIKIDEST, MIDA VÕIB HÕLMATA ABIKÕLBLIKE MEETMETEGA
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed4
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed5
SELETAV SÕNASTIK
Ettepaneku teinud organisatsioon : Ehk „teavitamis- ja müügiedendusmeetmete raken-
damisega tegelevad organisatsioonid” nagu määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklis 6 (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1). Need organisatsioonid on ühte või mitut asjaomast vald-konda ühe või mitme liikmesriigi või ühenduse tasandil esindavad üks või mitu kutseorgani-satsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni, mis koostavad ettepanekud teavitamis- ja müügiedendusprogrammide kohta.
Järelevalverühm : Programmide järelevalvet viib ellu järelevalverühm, kuhu kuuluvad komis-
joni, asjaomaste liikmesriikide ja ettepaneku teinud organisatsioonide esindajad.
Meetmetega hõlmatavad riigid : Kui tegemist on ühendusse mittekuuluva riigiga, peab 
see olema kantud abikõlblike kolmandate riikide või piirkondade loetellu, mille koostab 
komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklile 4.
Nimetatud loetelu on esitatud määruse (EÜ) nr 501/2008 lisas II.
Meetmetega hõlmatavad teemad ja tooted : Kaasrahastatava programmiga hõlmatavad 
teemad ja tooted on üldiselt määratletud määruse (EÜ) nr 3/2008 artiklis 3. Komisjon koostab 
vastavalt sellele raamistikule abikõlblike teemade ja toodete loetelud, mis vaadatakse läbi iga kahe aasta tagant. Nimetatud loetelud on esitatud määruse (EÜ) nr 501/2008 lisades II ja III.
Programm : Põllumajandussaaduste ja -toodete erinevad teavitus- ja müügiedendusmeet-
med rakendatakse teavitus- ja müügiedendusprogrammi raames (määruse (EÜ) nr 3/2008 artikkel 1).
Rakendusasutus : Ettepaneku teinud organisatsioon korraldab asjakohasel viisil konkursi 
ning valib asutused, kes programme rakendavad (määruse (EÜ) nr 3/2008 artikkel 11).
Need on tavaliselt kommunikatsiooni- ja reklaamiagentuurid.
Suunised : Siseturu edendamiseks peab komisjon vastu võtma suunised, mida tuleb järgida 
iga valitud sektori või toote puhul esitatud programmide strateegia määratlemisel. Nimetatud 
suunised peavad sisaldama üldiseid sihte ja eesmärke, mida soovitakse saavutada, teemasid, meetmete liike, programmide kestust ning ühenduse rahastusosaluse soovituslikku jao-
tust. Nimetatud suunised on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 501/2008 lisas I (ELT L 147, 
6.6.2008, lk 3) ja soovituslik eelarve on esitatud selle määruse lisas III.
Müügiedenduse tegemise eesmärgil kolmandates riikides võib komisjon iga valitud sektori 
või toote puhul vastu võtta suunised.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed6
KOKKUVÕTE
I.
Euroopa Liit on rakendanud ja kaasrahas-
tanud põllumajandussaaduste ja -toodete  
müügiedendusmeetmeid alates 1980ndate  
aastate algusest. Alates 1999. aastast koon-
dati kõikide asjaomaste toodete erinevad  
olemasolevad korraldused ühte kavasse.  Nimetatud müügiedendusmeetmed on pea-
miselt ühe. kuni kolmeaastased programmid, 
mida Euroopa Liit kaasrahastab maksimaal-
selt 50% ulatuses ning mis on mõeldud sise-turu ja kolmandate riikide jaoks.
II.
Komisjonis toimub praegu selle kava põhja-lik läbivaatamine. Eelkõige võib see põhjus-tada teavitamis- ja müügiedenduse eelarve märkimisväärset suurendamist.
III.
Kontrollikoja auditis käsitleti teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete mõjusust ja selleks 
otstarbeks ette nähtud kulude korrektsust. 
Audit viidi läbi komisjoni talitustes ja kolmes 
peamises kavaga hõlmatud liikmesriigis.
IV.
Kontrollikoda leidis, et komisjon oli juba  
mõned aastad täiustanud põllumajandussaa-
duste ja -toodete teavitamis- ja müügieden-
dusmeetmetega seotud kulude juhtimis- ja kontrollikorraldust. Selle protsessi kaudu  
on mõnes valdkonnas juba saavutatud posi-
tiivseid tulemusi, kuid protsessi tuleks veel 
täiendavalt konsolideerida ja laiendada.V.
Lisaks leidis kontrollikoda, et kuigi polii-
tika mõju on arvatavasti positiivne, on seda 
praegu keeruline mõõta. Ei ole kehtestatud 
selgesõnalisel strateegial põhinevaid konk-
reetseid eesmärke, mida kasutataks poliitika 
mõjususe hindamise alusena. Konkreetne  strateegia ja eesmärkide määratlemine  
peaks olema sobivate näitajate määratlemise 
eelduseks, kuid see praegu puudub. Sellele 
vaatamata on müügiedenduskava eeldatav mõju algusest peale piiratud eelarvega, mis on suhteliselt tagasihoidlik võrreldes hõlma-
tavate toodete ja geograafiliste piirkondade suure arvuga ning asjaoluga, et puudub asja-kohane menetlus erinevate siseriiklike või  erasektori müügiedendusmeetmete täien-
davuse tagamiseks. Kuigi kasutatav teave  
annab põhjust eeldada positiivset mõju, ei võimalda selle teabe piiratus mõõta kaasra-
hastatavate programmide individuaalset ega 
ka poliitika üldist mõjusust.
VI.
Seepärast soovitab kontrollikoda täpsus-tada poliitika eesmärgid ning samaaegselt  tagada, et seatud ambitsioonid ja koosta-
tud eelarved oleksid teineteisega kooskõ-
las. Nimetatud eesmärke tuleks väljendada 
SMART- eesmärkidena, et vajalikke tule-
musnäitajaid saaks määratleda ja jälgida.  Kõikide huvirühmadega konsulteerimiseks  
tuleks võtta kasutusele ametlik menetlus,  
et tagada erinevate olemasolevate müügi-
edendusmeetmete vaheline täiendavus kogu 
protsessi jooksul, alates strateegia määratle-
misest kuni menetluste rakendamiseni.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed7
VII.
Meetmete mõju tõhusa hindamisvahendi  
puudumisel sõltub meetmete eeldatav mõju-
sus suures osas esitatud programmide sobi-
vast valikust. Kuigi liikmesriikide teostatav 
kontroll antud valdkonnas on mõnikord liiga 
piiratud, on komisjon hakanud oluliselt roh-kem nõudma ja valima. Nimetatud täiendus 
vajab aga kinnitamist.
VIII.
Seetõttu soovitab kontrollikoda, et komis-joni valikumenetluse puhul tuleks pooleli-
olevate täienduste tegemist jätkata, eriti  seoses nõudega esitada teavet programmi  eeldatava mõju ja selle mõõtmisviisi kohta. Liikmesriigid peaksid suurendama selektiiv-
sust ka siis, kui nad kontrollivad andmeid,  
saamaks kindlust ettepanekute asjakohasuse kohta.
IX.
Programmi rakendamisel on keskne roll  rakendusasutustel, kelle valiku puhul tehtud kontrollid on liiga piiratud. Komisjoni tehtav 
kulude järelevalve on seevastu paranenud. 
Hispaanias ja Itaalias esineb kontrollimisel 
jätkuvalt olulisi puudusi, mida on viimase  
paari aasta jooksul korduvalt täheldatud.  
Kuigi neis kahes liikmesriigis on lõpuks võe-
tud meetmed, millega üritatakse neid puu-dusi parandada, oli auditi toimumise ajal  
veel liiga vara otsustada nende muudatuste 
mõjususe üle, mistõttu tuleb seda tulevikus 
kontrollida.KOKKUVÕTE
X.
Kontrollikoda soovitab täiustada rakendus-
asutuste valiku kontrolle ja teha järelkontroll 
ühes liikmesriigis leitud kontrollipuuduste 
suhtes, et tagada nimetatud puuduste kiire 
parandamine.
XI.
Võttes arvesse käesolevas aruandes esitatud 
soovituste potentsiaalset mõju, tuleb arves-
tada ka müügiedendusmeetmete korraldu-sele kehtestatud eelarve suurust. Komisjonis toimub praegu selle kava põhjalik läbivaata-
mine. Selle tulemusel võib toimuda eelkõige teavitus- ja müügiedenduseelarve oluline  suurendamine. Sellepärast soovitab kontrol-likoda nimetatud täienduste tegemist niipea 
kui võimalik.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed8
SISSEJUHATUS
ÜLDINE RAAMISTIK
 1.  Euroopa Liit on rakendanud ja kaasrahastanud põllumajandussaaduste 
ja -toodete müügiedendusmeetmeid alates 1980ndate algusest.  
Kuni 1999. aastani käsitleti nimetatud meetmeid sektori kaupa,  
vastavalt erinevate ühisturu organisatsioonide kohta kehtivatele  
õigusnormidele.
 2.  1999. aastal ühtlustati need määrused ja asendati kavaga, mis on koon-
datud kahte nõukogu määrusse1, mis käsitlesid vastavalt müügieden-
dust kolmandates riikides ja müügiedendust siseturul. Nimetatud  
kaks määrust koondati 2008. aasta alguses nõukogu määruseks (EÜ) 
nr 3/20082, mis on üks määrus, milles hõlmatakse kõik põllumajan-
dussaaduste ja -toodete müügiedendusmeetmete põhimõtted, kuid ei muudeta oluliselt eelmise kahe määruse sisu.
 3.  Vastavalt kahele kehtivale määrusele peavad sätestatud meetmed hõl-
mama perioodi ühest kuni kolme aastani ning võivad sisaldada ava-likke suhteid, müügiedendus- või avalikustamismeetmeid, mis peavad 
esile tõstma ELi toodete eeliseid, eriti seoses kvaliteedi, hügieeni,  
toidu ohutuse, toitumisalase teabega märgistamise ja loomade hea-
olu või keskkonnasäästlikkusega. Meetmed hõlmavad ka üritustel ja 
messidel osalemist, teabekampaaniaid kaitstud päritolunimetuste,  kaitstud geograafiliste tähiste, garanteeritud traditsioonilise eritun-
nuse, määratletud piirkonnas toodetud kvaliteetveinide ELi süsteemi 
kohta või teavet ELi kvaliteedi ja märgistamissüsteemide ning mahe-
põllunduse kohta. Kolmandate riikide puhul võivad sellised meetmed 
sisaldada ka uuringuid uute turgude leidmiseks.
 4.  Teatavate erandite kohaselt rahastab Euroopa Liit nimetatud programme 
maksimaalselt kuni 50% ulatuses, ülejäänud osa katavad vastava ette-
paneku teinud kutseorganisatsioonid või kutsealadevahelised orga-
nisatsioonid (vähemalt 20%) ja asjaomased liikmesriigid.1 Nõukogu 14. detsembri 1999. 
aasta määrus (EÜ) nr 2702/1999 
põllumajandussaaduste ja 
-toodetega seotud teavitamis- 
ja müügiedendusmeetmete 
kohta kolmandates riikides (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7) ja 
nõukogu 19. detsembri 2000. 
aasta määrus (EÜ) nr 2826/2000 
põllumajandustoodete ja 
-saaduste teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete 
kohta siseturul (EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2).
2 Nõukogu 17. detsembri 2007. 
aasta määrus (EÜ) nr 3/2008 
põllumajandussaaduste 
ja -toodete teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides 
(ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).
Auditi ajal kehtinud 
rakendusmääruste loetelu on 
esitatud  I lisas.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed9
VIIMASED TEAVITAMIS- JA MÜÜGIEDENDUSMEETMED
 5.  Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeet-
mete iga-aastased eelarveassigneeringud on kasvanud jõuliselt vii-
mase paari aasta jooksul 17 miljonilt eurolt 2002. aastal 50 miljoni 
euroni 2007. aastal (vt joonis 1 ).
 6.  Enamus kuludest on seotud ELi kaasrahastamisprogrammidega. Perioodil 
2007-2008 viidi ellu ligikaudu 200 programmi, kuhu oli kaasatud 23 eri-nevat liikmesriiki, kes osalesid mõnikord mitut riiki hõlmavates prog-rammides, mida kaasrahastasid üheaegselt mitu liikmesriiki.
 7.  Komisjonis toimub praegu selle kava põhjalik läbivaatamine, eelkõige 
seoses kolmandate riikidega, mis on muu hulgas vastuseks Euroopa 
Parlamendi liikmete taotlusele. Selle tulemusel võib toimuda eelkõige 
teavitus- ja müügiedenduseelarve oluline suurendamine ning kolman-
datele riikidele suunatud programmide prioriteediks seadmine.
TEAVITUS- JA MÜÜGIEDENDUSMEETMETEGA SEOTUD  
IGA-AASTASED ASSIGNEERINUD (MAKSED)JOONIS 1
0102030405060
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009miljonit euro
Kaasrahastatud programmid Otsemaksed
Allikas : Euroopa Liidu üldeelarved aastatel 2002–2009.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed10
JUHTIMISSÜSTEEMI ÜLDMULJE
 8.  Programme esitavad tavaliselt „ettepaneku teinud organisatsioonid”. 
Pärast programmidega seotud ettepanekute hindamist seoses mää-
ruse nõuete järgimise, sobivuse ja kuludele vastava tuluga, saadavad 
liikmesriigid komisjonile need ettepanekud, mida nad on nõustu-
nud kaasrahastama. Pärast ettepanekute läbivaatamist ja võima-
like muudatuste taotlemist valib komisjon välja kaasrahastatavad  programmid.
 9.  Nimetatud programme viivad ellu rakendusasutused. Need asutused valib 
ettepaneku teinud organisatsioon pärast asjakohasel viisil konkursi 
korraldamist. Liikmesriik vastutab programmide valikutingimuste  järelevalve eest ning teavitab komisjoni sellest menetlusest.
 10.  Vastavalt liikmesriikidega jagatud halduse tingimustele vastutab liik-
mesriik ka programmide nõuetekohase rakendamise järelevalve,  
abisaajatele tehtavate maksete ja nendega seotud kontrollide eest. Järelevalverühm, mida juhib asjaomane liikmesriik ja kuhu kuulub  
praktikas ka komisjoni esindaja, tuleb regulaarselt kokku, et teha  
järelevalvet erinevate programmide edenemise üle.
Allikas : Association 5 al día.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed11
 11.  Peamiseks auditi tegemise põhjuseks on asjaolu, et kuigi põllumajandus-
saaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete eelarve 
on veel suhteliselt tagasihoidlik, on see viimase paari aasta jooksul pidevalt suurenenud. Lisaks võidakse seda tulevikus veelgi suuren-
dada, eelkõige sellepärast, et müügiedendusmeetmed on kaasatud 
Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel rohelisse kate-
gooriasse. Euroopa Parlament tegigi vastavasisulise taotluse 2007.  
aasta lõpus
3.
 12.  Kontrollikoja audit käsitles teavitamis- ja müügiedendusmeetmete mõju-
sust ja kulude korrektsust. Auditiküsimused olid järgmised:
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab komis- a) 
jonil meetmete tõhusust näidata või mõõta?
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab saada b) 
piisavat kindlust selle kohta, et programmid valitakse korrekt-
selt, läbipaistval viisil ning asjakohaste kriteeriumide ja andmete 
põhjal?
Kas sisse seatud juhtimis- ja järelevalvesüsteem võimaldab saada c) 
piisavat kindlust kulude seaduslikkuse/korrektsuse kohta?
 13.  Audit viidi läbi juunist kuni augustini 2008 komisjonis ning Hispaanias, 
Prantsusmaal ja Itaalias. Nagu näidatud joonisel 2, on need kavaga 
hõlmatud viie liikmesriigi hulgas kolm peamist. Nad moodustavad  
peaaegu 45% kuludest ning Itaalia on kõige suurem abisaaja.3 Vt seletuskirja aruandele, 
mis käsitleb nõukogu 
määruse ettepanekut 
põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete kohta 
siseturul ja kolmandates riikides 
(KOM(2007) 268 – C6-0203/2007 – 
2007/0095(CNS)).AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed12
 14.  Audit hõlmas peamiselt perioodi alates 2006. aastast kuni 2008. aasta 
esimese poole lõpuni. Kuna müügiedendusprogrammid on mitme-
aastased, võib sellel perioodil valitud programmide kontrollimine  sisaldada ka varasema perioodi dokumentide uurimist.
 15.  Auditi lähenemisviis sisaldas komisjoni ja liikmesriikide poolt poliitika 
rakendamiseks kehtestatud menetluste hindamist. Audititöös analüü-siti, dokumenteeriti ja hinnati menetlusi ja süsteeme, mida põhietap-
pide ajal rakendasid:
komisjon (programmide valik, järelevalve ja kulude kontroll, prog- –
rammide rakendamise ja mõju järelevalve) ja
liikmesriigid (pakkumiskutsed, programmide eelvalik, rakendus- –
asutuste valiku kontroll, programmide rakendamise ja tehtud mak-sete haldamine ja kontrollimine).
  Audititöö sisaldas ka vähemalt ühte külastust ettepaneku teinud orga-
nisatsiooni, kes oli iga liikmesriigi poliitika kohaselt abisaaja, ning ka selle rakendusasutusse.
PEAMISED ABISAAVAD LIIKMESRIIGID ( 2007-2008)JOONIS 2
ItaaliaPrantsusmaaHispaaniaMuud
Saksamaa
Kreeka
Allikas : Euroopa Komisjon.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed13
POLIITIKA MÕJU ON PRAEGU RASKE HINNATA
EESMÄRGID JA TULEMUSNÄITAJAD
 16.  Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeet-
mete puhul seatud eesmärk on edendada Euroopa põllumajandussaa-
dusi ja -tooteid. Praegune korraldus tuleneb aga erinevate ühisturu organisatsioonide eelmiste kavade ühendamisest, ilma et oleks loo-
dud üldine strateegia või määratletud SMART-
4eesmärgid.
 17.  Kuna puuduvad selge strateegia alusel kehtestatud SMART-eesmärgid, 
millega oleks võimalik poliitika tõhusust mõõta, on komisjoni poolt jälgitavad ja edastatavad näitajad (vt 1. selgitus ) üksnes osalemise 
statistika ning selle abil ei mõõdeta poliitika tulemusi ega mõju.
 18.  Seda tüüpi statistika ei ole sellisel kujul rahuldav, kuid sobivamate näi-
tajate määratlemine tundub keeruline, kuna vaja oleks eesmärkide  paremat määratlemist.4 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
(EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), 
artikli 27 lõikes 3 sätestatakse: 
„Kõikidele eelarvega hõlmatud 
tegevusvaldkondadele 
seatakse täpsed, mõõdetavad, 
saavutatavad, asjakohased ja 
ajaliselt piiritletud [SMART] 
eesmärgid”.
KOMISJONI POOL T JÄLGITAV STATISTIKA
Hõlmatud toodete arv.• 
Hõlmatud riikide või geograafiliste piirkondade arv.• 
Komisjonile esitatud programmiga seotud ettepanekute arv ja nende heakskiitmise määr.• 1. SELGITUSTÄHELEPANEKUD
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed14
POLIITIKA EELDATAVA MÕJU PIIRANGUD
 19.  Vaatamata kiirele kasvule alates 2002. aastast, on ühenduse teavita-
mis- ja müügiedendusmeetmete eelarve ikka veel suhteliselt väike  
võrreldes suure arvu toodete, geograafiliste piirkondade ja käsitle-
tavate teemadega. Tegelikult katavad komisjoni suunised enamiku  
põllumajanduslikust tootmisest ja sisaldavad nende riikide loetelu, 
kes vastutavad maailmaturu suurema osa eest (vt II lisa ). Lisaks on 
palju kaitstud päritolunimetusi, kaitstud geograafilisi tähiseid ja teisi 
müügiedenduseks sobivaid kvaliteedimärke. Arvestades nende ees-märkidega, kinnitab teiste siseriiklike või erasektori huvirühmade  müügiedenduskulude võrdlus, et ettenähtud summad on pigem taga-
sihoidlikud (vt 2. selgitus ).
 20.  Arvestades selle piiratud eelarvega, ei piisa üksnes võetud meetmetest, 
et eesmärke oluliselt mõjutada.
EL-I TEAVITUS- JA MÜÜGIEDENDUSEELARVE VÕRRELDES TEISTE EELARVETEGA
ELi teavitus- ja müügiedenduseelarve
2002: 17 miljonit eurot.• 
2005: 32 miljonit eurot.• 
2008: 50 miljonit eurot.• 
Näited teiste müügiedenduseelarvete kohta
Ainuüksi Šveitsi föderaaleelarvest eraldati toetusteks 36 miljonit eurot, et edendada mitmete erine-• 
vate Šveitsi põllumajandussaaduste ja -toodete müüki 2008. aastal ning sama suurusjärgu kulutused 
on ka kantonites.
Bordeaux’ veine esindava CIVB (• Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux) müügiedenduse eelarve 
ulatus 2008. aastal üle 21 miljoni euro.
Itaalia ametkonnad kavandavad 2013. aastal kulutada 100 miljonit eurot vaid Itaalia veinide • 
müügiedenduseks.2. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed15
 21.  Nimetatud eesmärkide saavutamiseks peaksid need programmid olema 
vähemalt (kooskõlas määruse (EÜ) nr 3/2008 põhjendustega (vt 3. sel-
gitus )) osa suuremast riiklike ja erasektori meetmete raamistikust,  
eelkõige täiendavuse mõiste või mitmekordistava mõju kaudu.
 22.  Ei ole aga olemas vahendit, mis tagaks või mõõdaks ühest küljest jär-
jepidevust või täiendavust võrreldes erinevate riiklike ja erasektori müügiedenduspõhimõtetega, või teisest küljest mitmekordistavat  
mõju riiklikele ja eraalgatustele. Lisaks ei ole komisjonil veel usal-dusväärset teavet igas liikmesriigis rakendatavate erinevate eelarvete või sarnaste meetmete kohta.
Allikas : Fancy Food Show (New-York, July 2006).
VÄLJAVÕTTED MÄÄRUSE (EÜ) NR 3/2008 TEISEST JA NELJANDAST PÕHJENDUSEST
„[…] on vaja arendada üldist järjekindlat teavitamis- ja müügiedenduspoliitikat […]”.• 
„Selline poliitika täiendab ja tugevdab oluliselt liikmesriikide meetmeid […]”.• 
„Sellisel kolmandates riikides uusi turge avaval tegevusel on tõenäoliselt ka riiklikke ja eraalgatusi • 
mitmekordistav mõju”.3. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed16
VÄLJAVÕTTED ARUANNETEST KOOSKÕLASTAMISE  
JA KOOSTOIME PIIRANGUTE KOHTA
„Määrustes ei ole sätestatud täpseid ja selgesõnalisi stiimuleid kaasrahastatud programmide vahelise • 
koostoime edendamiseks hoolimata sellest, kas programme rakendati ühes riigis või koostöös mitme 
riigiga. Sama täheldati kaasrahastatud programmide ning liikmesriikide või erasektori programmide koostoime puhul”.
„Määrustes ega programmi dokumentides ei viidata sellele, kuidas koostoimet oleks võima-
• 
lik tekitada ning puuduvad tõendid selle kohta, et kampaaniad oleksid edendanud koostööd 
ELi tasandil. […] Kaasrahastatud programmide vahel ei leitud koostoimet ega konkreetseid kooskõlastusmehhanisme […]”.
„Ainult riiklikud ametiasutused ja ettepaneku teinud organisatsioonid suudavad tagada täienda-
• 
vuse Euroopa Liidu, riiklike ja erasektori müügiedendusalgatuste vahel. Kuigi üleliigseid aspekte 
ja vastuolusid on suudetud vältida, leiti vähesel määral koostoimet […] Toetatavate programmide 
mitmekesisus ei edenda täiendavust ELi programmide vahel”.4. SELGITUS 23.  Kuigi olemasolevates hindamisaruannetes5 tunnistatakse, et ühenduse 
kaasrahastamisega võidi saavutada teatav positiivne mõju, juhitakse 
tähelepanu ka kooskõlastusmehhanismi puudumisele ning piiratud sünergiale või täiendavuse aspektidele (vt 4. selgitus ).
MITMETE ERINEVATE PROGRAMMIDE MÕJU HINDAMINE 
ON KEERULINE
 24.  Kontrollikoja audiitorid uurisid perioodil 2006-2007 lõpetatud 30 prog-
rammist koosnevat valimit, et teha kindlaks, mil määral võimaldavad määrustega
6 ette nähtud tegevusaruanded komisjonil näidata või  
mõõta mitmete erinevate programmide individuaalset mõju.
 25.  Uurimine näitas, et komisjonil puudub ametlik menetlus nimetatud aru-
annete analüüsimiseks. Uuritud juhtudel ei ilmnenud alati märke ana-
lüüsi tegemisest ning osal juhtudel ei oldud koostatud kõiki aruandeid 
või muid vajalikke dokumente.5 Komisjon tellis perioodil 
2006-2007 seitse välishindamist 
erinevate teemade või 
geograafiliste valdkondade kohta. Need hindamised põhinesid muu 
hulgas alates 2002. või 2003. 
aastast rakendatud programmide 
valimite uurimisel.
6 Komisjoni määruse (EÜ) 
nr 1071/2005 artiklites 13 ja 
14 (ELT L 179, 11.7.2005, lk 1) 
ja komisjoni määruse (EÜ) 
nr 1346/2005 artiklites 14 ja 15 
(ELT L 212, 17.8.2005, lk 16) on 
sätestatud, et abisaajate poolt koostatavad aruanded peavad muu 
hulgas koosnema „kokkuvõtlikust 
tegevusaruandest ja saavutatud 
tulemuste hinnangust […]”.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed17
 26.  Enamikul juhtudest7 oli tehtud töö kokkuvõte piisavalt üksikasjalik, et 
mõista, kuidas raha oli kulutatud ja millised meetmed olid ellu vii-
dud, ning tagada, et need olid kooskõlas müügiedenduse eesmärgiga. Kuigi audiitorid täheldasid paranemist, jätab olemasoleva „saadud  
tulemuste hindamisega” seotud teabe kvaliteet ikka veel soovida (vt 
5. selgitus ):
Peaaegu kõik aruanded sisaldavad mõju kvalitatiivset hindamist, a) 
kuid enamikul juhtudest ei ole seda dokumenteeritud või isegi  nõuetekohaselt argumenteeritud ning seetõttu ei ole tegelikult 
võimalik hinnata meetmete mõju.7 Uuritud valimis leiti kuus näidet, 
mille puhul audiitorid järeldasid, et 
see nii ei olnud.
NÄIDE ÜHES UURITUD TEGEVUSARUANDES LEITUD  
DOKUMENTEERIMATA KVALITATIIVSE HINDAMISE KOHTA
Ühe uuritud aruande jaos „Projekti mõju hindamine” märgiti, et „kuigi meil puuduvad täiesti täpsed 
näitajad, võime teile täie kindlusega kinnitada, et XX firma poolt läbi viidud kolmeaastase kampaania 
tulemusel saadi suurepärased tulemused, mis vastavad heakskiidetud programmi prognoosile või on 
isegi paremad […]”.
NÄIDE PROGRAMMIGA KEHTESTATUD EESMÄRKIDELE OTSESELT MITTEVASTAVA NÄITAJA KOHTA
Ühe programmi eesmärk oli teavitada tarbijaid kaitstud päritolunimetusega piimatoodete eriomadustest. 
Kuigi rakendusaruandes märgitakse erinevate meetmetega saavutatud kontaktide arv, ei analüüsita selles nimetatud kontaktide mõju tarbijatele antava teabe tasandil.
Samas sisaldas uuritud kodulinnuliha programmi rakendusaruanne seda tüüpi analüüsi.
NÄIDE NÄITAJATE KOHTA, MIS KUULUTATI PROGRAMMIDEGA VÄLJA, 
KUID MILLE PUHUL JÄRELKONTROLLI EI TEHTUD
Ühe puu- ja köögivilja programmi puhul kehtestati erieesmärgid („saavutada keskmiseks puu- ja köö-givilja tarbimiseks 6,2 toidukorda päevas inimese kohta”; „saavutada keskmiseks tarbimiseks neli õuna 
nädalas inimese kohta”; „kiivid: saavutada 60% turuosa”) ja märgiti isegi, et „nimetatud eesmärkide 
saavutamise üle teostatakse iga-aastast järelevalvet”.
Kontrollitud aruanded ei sisaldanud aga näitajaid, mis vastanuks kavandatud järelevalvele.Ühe veiniprogrammi puhul prognoositi 10 miljonit kontakti, kuid vastavad aruanded ei sisaldanud 
nimetatud näitaja järelevalvet.5. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed18
Enamik aruannetest sisaldab kvantitatiivseid näitajaid, kuid need b) 
kuuluvad enamjaolt „loodud kontaktide arvu” liigi alla. Kuigi seda 
liiki näitajad võivad meetmete mõju hindamisele kaasa aidata, ei ole see sageli piisav müügi suurendamiseks või tarbijate tead-
miste täiendamiseks kavandatud programmide tegelike eesmär-
kide hindamisel.
Teatavad aruanded c) 
8 ei sisalda mõju näitajaid, mis kehtestati pärast 
programmi heakskiitmist.
 27.  Eelnevalt mainitud erinevad hinnangud kinnitavad osaliselt kontrollikoja 
tähelepanekut, et olemasoleva teabe põhjal on raske hinnata erine-
vate programmide mõju.
 28.  Fakt on see, et kuigi enamik hinnangutest kinnitab meetmete positiivset 
mõju (vt punkt 29), rõhutatakse neis, et mõjusust üldiselt ei mõõdeta 
või seda on raske mõõta ning et seega on näiteks keeruline luua otsest 
seost programmide ning müügis ja nõudluses toimuvate muutuste  vahel, mida on võimalik jälgida. Programmide tõhususe (kulude-mõju 
suhe) mõõtmise keerukus tuuakse samuti esile (vt 6. selgitus ).8 Uuritud valimis leiti kolm näidet.
VÄLJAVÕTTED HINDAMISARUANNETEST, MILLES NÄITESTATAKSE  
TÕHUSUSE MÕÕTMISE PIIRANGUID
„Praegu ei ole võimalik teha järeldusi enamiku programmide meetmete ja tegevuste kulude ja mõju • 
suhte kohta. Ei saa ette näha põhjuslikku seost teabe- ja edendusprogrammide ning ühenduse puu-
vilja ja juurvilja nõudluse arengu vahel; samuti ei ole kerge luua seost puuvilja ja juurvilja nõudlusega üldiselt, kuna seda mõjutavad mitmed välistegurid”.
„Kulude-väljundi suhte hindamisel kasutatud meetodid on sageli subjektiivsed (ebausaldusväärsed 
• 
ja arvatavasti erapoolikud) ning pole piisavalt ranged […] üksikasjalike kvantitatiivsete andmete 
puudumine rakendamise ajal pärsib kaalutletud otsuse tegemist konkreetsete tegevuste või prog-
rammide kulude ja mõju suhte tõhususe kohta […] puuduvad põhjalikud hindamised, mis annaksid 
teavet sihtrühmade, saavutatud tulemuste või programmide mõju kohta”.
„Ühenduse toodete ja teemade maine ning mahepõllundustoodete nõudluse parandamise seisuko-• 
hast vaadatuna meetmete mõjususe hindamist ei tehta. Lisaks puuduvad ka normid, millega neid 
trende oleks võimalik hinnata”.6. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed19
 29.  Vaatamata nimetatud raskustele järeldatakse neis hindamistes siiski, et 
erinevatel meetmetel on positiivne mõju, peamiselt seoses maine  
või kolmandates riikides tööalaste kontaktide arendamisega. Üldiselt hinnatakse erinevate meetmete kulutasuvuse suhet isegi soodsaks  
võrreldes sektori standarditega, eriti seoses siseturuga.
PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE HEAKSKIITMISE 
RANGUSE JA SELEKTIIVSUSE TASE ON PARANENUD, KUID VAJAB VEEL KINNITAMIST
 30.  Kui puuduvad eesmärgid ja näitajad, mis võimaldavad poliitika mõju 
kindlaks määrata, sõltub kava mõjusus suures osas sellest, kas kaas-rahastamiseks valitakse sobivad programmid.
PROGRAMMIDE ETTEPANEKUTE EELVALIK 
LIIKMESRIIKIDE POOLT
 31.  Vastavalt määrusele hindavad liikmesriigid programmidega seotud 
ettepanekuid seoses nõuete järgimise, sobivuse ja kuludele vastava 
tuluga, ning saadavad komisjonile need ettepanekud, mida nad on 
nõustunud kaasrahastama.
LIIKMESRIIKIDE POOL T KINNITATUD ETTEPANEKUTE OSA,  
MILLE KOMISJON LUGES ABIKÕLBMATUKS
2007. aastal liikmesriikide poolt edastatud ja komisjonis kontrollitud 30 ettepanekust koosnevast valimist 
lükkas komisjon abikõlbmatuse tõttu tagasi 10 ettepanekut.7. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed20
 32.  Kuni viimase ajani edastasid paljud liikmesriigid pärast ebapiisava eel-
valiku tegemist siiski enamuse saadud ettepanekutest. Selektiivsuse 
puudumist ilmestas näiteks asjaolu, et komisjonile jäid edastamata vaid väga vähesed ettepanekud või taaskord see, et liikmesriigid  
edastasid arvukalt ettepanekuid, mille komisjon lõpuks nende abi-
kõlbmatuse tõttu tagasi lükkas (vt 7. selgitus ). Lisaks kasutavad liik-
mesriigid hindamisel mõnikord ettepaneku teinud organisatsioonide poolt esitatud andmeid, mida pole piisavalt kontrollitud.
 33.  Julgustamaks liikmesriike suurendama selektiivsust on komisjon järk-jär-
guliselt koostanud kriteeriume, mida kasutada programmidega seotud 
ettepanekute hindamisel. Kriteeriumides täpsustatakse ettepanekute 
puhul eeldatava üksikasjalikkuse astet ja läbiviidavate kontrollide  liike ning märgitakse ära mitmed edu saavutamise tegurid, mis on  välja valitud eelkõige eespool mainitud erinevate hindamistegevuste järeldustest. Nimetatud protsessi ei ole aga lõpule viidud ning see-
tõttu näitab ainult aeg, kui mõjus on see tegelikkuses.
HEAKSKIIDETUD PROGRAMMID, MIDA EI OLNUD VÕIMALIK ELLU VIIA
Perioodil 2006-2007 suletud 81 programmist (heakskiidetud aastatel 2003–2006) 17 puhul oli rakenda-mismäär alla 70% esialgsest eelarvest, sh 11 programmi puhul oli rakendamismäär alla 40%.
Itaalias lõpetati üks programm pärast esimest aastat, kui eelarvest oli kulutatud alla 20%, kuna kavan-
datud meetmete puhul oli sihtrühma kuulunud kolmandates riikides olnud juriidilisi probleeme juba 
algusest peale.
Hispaanias oli kõige suurema heakskiidetud programmi rakendamismäär olnud vaid 34% esialgsest 
eelarvest, kuna vajalike vahendite puudumise tõttu olid äriühingul rahastamisprobleemid.8. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed21
KOMISJON SUURENDAS RANGUST
 34.  Audiitorite poolt läbi viidud järelkontroll näitab, et oluliselt palju  
komisjoni poolt perioodil 2003–2005 heakskiidetud programme olid 
lõpetamata, mis seab kahtluse alla nende valiku asjakohasuse. Liik-mesriikides läbiviidud auditi tulemusel saadi selgust mitme juhtumi puhul, kus nimetatud ebaõnnestumiste põhjuseid oleks tõenäoliselt 
olnud võimalik juba algusest peale ette näha, kui liikmesriigid või  
komisjon oleksid ettepanekute läbivaatamisel teinud põhjalikumat tööd (vt 8. selgitus ).
 35.  Sellele vaatamata leiab kontrollikoda, et komisjoni selektiivsuse tase 
ettepanekute heakskiitmisel on võrreldes kava algusaastatega märki-misväärselt paranenud: heakskiitmise määr on 100 protsendilt aastatel 
2001–2002 langenud 50 protsendile aastatel 2006–2008, kuigi saadud 
ettepanekute arv on kasvanud (vt joonis 3 ).
KOMISJONI POOL T HEAKS KIIDETUD / TAGASI LÜKATUD PROGRAMMIDE ARVJOONIS 3
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 20080255075100125150
Heaks kiidetud Tagasi lükatud
Allikas : Euroopa Komisjon.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed22
 36.  Lisaks nimetatud analüüsile valisid kontrollikoja audiitorid 30st perioo-
dil 2006-2007 saadud ettepanekust (15 heaks kiidetud ja 15 tagasi  
lükatud) koosneva valimi, et kontrollida tehtud valikute kohta kät-tesaadavaid dokumente.
 37.  Valimi uurimisel selgus kõigepealt, et alates 2006. aastast toimus valiku-
protsess ametliku nõuetekohase menetluse alusel ning see oli üldiselt 
hästi dokumenteeritud. Tuleks teha siiski teatavaid parandusi:
Kasutatav menetlus ei võimalda kõiki saadud ettepanekuid üks- a) 
teisega ühtlustatud objektiivsete kriteeriumide kogumi alusel  
võrrelda. Seega ei kasuta komisjon põhimõtet, mille järgimist ta 
nõuab liikmesriikidelt, kui need teevad oma eelvalikut.
Uurimise käigus selgus samuti, et toimikute hindamisel ei kasu- b) 
tata alati piisavalt ametlikku lähenemisviisi leitud probleemide 
ja saadud vastuste järelkontrolli tegemiseks. Seega võidakse osa 
ettepanekuid tagasi lükata, ilma et koostataks piisavalt ametlik 
protokoll saadud vastuste puudulikkuse kohta, ning muud ette-
panekud heaks kiita ilma vastuseid dokumenteerimata9, mis seab 
omakorda ohtu lõpliku valiku. Seda küsimust otseselt käsitlevad 
uued juhised väljastati siiski auditi toimumise ajal.9 Uuritud valimis leiti kolm 
juhtumit, kus esines üks või teine 
nimetatud probleemidest.
VÄLJAVÕTTED UURITUD PROGRAMMIDE EESMÄRKIDEST
Ühes mahepõllunduse programmis sätestati järgmised üldised eesmärgid:
„[…] anda teavet ja suurendada huvi laiemas üldsuses ning ennekõike tavalises tarbijas. Põhieesmärgid 
on: suurendada teadmisi seoses eritunnuste ja eelistega; aidata kaasa mahepõllundustoodete kasutamise 
suurendamisele; tutvustada logosid paremini”.
Ühes piimatoodete programmis oli sätestatud eesmärkideks „toitumisharjumuste muutmine” ja „piima-
toodete osakaalu suurendamine noorte inimeste toitumises”.
Kummalgi juhul ei täpsustatud kvantitatiivseid eesmärke ega tehtud alguses seisundi hindamist.9. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed23
 38.  Samal ajal hakkas komisjon oluliselt rohkem nõudma seoses program-
mide ettepanekutes kohustuslikus korras esitatavate üksikasjadega. 
Sellele vaatamata esineb puudusi teabe puhul, mida nõutakse seoses programmide eeldatava mõju ja selle mõõtmisviisiga. Enamikus heaks-
kiidetud ettepanekutes ei sätestatud rahuldavaid eesmärke ja/või  
näitajaid programmi mõju mõõtmiseks (vt 9. selgitus ). See program-
mide kohta tehtud tähelepanek on väga sarnane juba varem tehtud tähelepanekuga poliitika kohta, mille puhul leiti (vt punktid 16–18), et konkreetsed eesmärgid ja asjakohased näitajad olid kehtestamata.
 39.  Fakt on see, et poliitikaga tervikuna on iga programmi mõjusust raske 
mõõta, kui täpseid eesmärke ja näitajaid ei ole eelnevalt kindlaks  
määratud esialgse olukorra alusel.
 40.  Lisaks on mõnes eelnevalt mainitud hindamisaruandes juba välja too-
dud puudused, mis erinevate programmide puhul on seotud stratee-
gia ning konkreetsete ja mõõdetavate eesmärkide puudumisega (vt 
10. selgitus ).
VÄLJAVÕTTED HINDAMISARUANNETEST, MIS KÄSITLEVAD PROGRAMMIDE  
PUUDUSI SEOSES STRATEEGIA NING KONKREETSETE JA MÕÕDETAVATE  EESMÄRKIDE MÄÄRATLEMISEGA
„Valimis sisalduvad programmid on määrustega kooskõlas. […] Programmide puhul esineb siiski • 
teatavaid kavandamispuudusi, mis seisnevad selles, et eesmärgid on sageli kvantifitseerimata ja 
hierarhiliselt struktureerimata; lisaks on aluseks olevad strateegiad halvasti kirjeldatud”.
„[…] programmide eesmärkide vormistamine ettepaneku teinud organisatsioonide poolt näib mitmel • 
juhul olevat pigem formaalsus kui tõeline püüe luua asjakohane strateegia”.10. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed24
PROGRAMMIDE RAKENDAMISE PUHUL KEHTESTATUD 
KONTROLLID VAJAVAD VEEL TÄIUSTAMIST
RAKENDUSASUTUSTE VALIK
 41.  Rakendusasutusel on programmi elluviimisel keskne roll. Mis tahes puu-
dus rakendusasutuse valiku kontrollimisel mõjutab tõenäoliselt prog-
rammi korrektsust, tõhusust ja säästlikkust. Risk on veelgi suurem siis, kui ettepaneku teinud organisatsioonide minimaalne kaasrahastamise 
osakaal on madal ja seepärast on rakendusasutust valivate abisaajate 
otsesed asjassepuutuvad rahalised panused piiratud.
 42.  Põhimõtteliselt on jäetud iga liikmesriigi kontrollida, kuidas ettepaneku 
teinud organisatsioon valib rakendusasutuse. Kolmes külastatud liik-
mesriigis, eriti Hispaanias ja Itaalias kasutatavad kontrollimenetlused 
ei olnud aga piisavalt ametlikud ja süstemaatilised, et oleks võimalik 
kindlaks määrata, kas valik oli tõepoolest tehtud pärast „asjakoha-
sel viisil konkursi korraldamist”. Neljanda liikmesriigi puhul leidis  kontrollikoda juhtumi, kus olemasolev teave näitas, et ettepaneku  
teinud organisatsioon ei olnud järginud valikutingimusi, millega ta oli 
nõustunud, ning tekitas küsimusi lõpliku valiku läbipaistvuse kohta. 
Nimetatud probleeme ei oldud aga varem täheldatud.
NÄIDE OSA RAKENDUSASUTUSTE VALIMISE TINGIMUSTE KOHTA
Audiitorid leidsid, et Itaalias oli võimalikele teenusepakkujatele pakkumiskutsete saatmise ja rakendus-asutuste lõpliku valiku vaheline ajavahemik keskmiselt alla 10 tööpäeva.
Hispaania õigusaktides sätestatakse avaliku pakkumismenetluse osana standardne 15-päevane tähtaeg 
teenusepakkujatelt pakkumiste saamiseks.
Mitme erinevates liikmesriikides kontrollitud programmi puhul oli rakendusasutus valitud üheainukese 
teenusepakkumise uurimise põhjal.11. SELGITUS
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed25
 43.  Teenusepakkuja valikumenetlustega seoses täheldati osadel juhtudel 
väga rangeid pakkumiskutsete tähtaegasid, mis võib takistada pak-
kumiste esitamist nõuetekohastel tingimustel. Teatud juhtudel või-dakse teenusepakkuja valida isegi üheainsa saadud pakkumise põhjal 
(vt 11. selgitus ).
KOMISJON ON TÕHUSTANUD KULUDE JÄRELEVALVET
 44.  Komisjon on viimase kahe aasta jooksul võtnud kasutusele või lisanud 
liikmesriikide programmide ja maksetaotluste igapäevasesse järe-
levalvesse menetlusi ja vahendeid. See on võimaldanud komisjonil 
tuvastada ja hakata parandama mitmeid varasemaid haldusalaseid  kõrvalekaldeid. Selle tulemusel edastatakse määrustes nõutavad  dokumendid varasemaga võrreldes süstemaatilisemalt, programmide haldustoimingud lõpetati mitu aastat tagasi ja lisaks leiti vigu, mille 
tõttu osad liikmesriigid kirjendasid teatud programmide puhul mak-
setaotlused heakskiidetud summadest suurematena.
 45.  Vaatamata saavutatud edenemisele jätkatakse olemasolevate vahendite 
täiustamist ning pooleliolevatest parandustegevusest tulenevalt ker-
kisid auditi ajal pidevalt esile eelmises punktis kirjeldatuga sarna-
sed probleemid. Iga-aastaste eelarvete heakskiitmise põhimõttena  
kasutatakse iga programmi konkreetset aastapäeva10, mis takistab  
kirjendatud kulude (eelarve) tõhusat aastakaupa kontrollimist.
NÄITED SUBJEKTIIVSETE TEGURITE KOHTA,  
MIS TULEB SÕNUMITE ISELOOMU PUHUL ARVESSE VÕTTA
Ühes kodulinnuliha programmis kasutati müügiedendusmaterjali, milles esitati määrustes nõutud teave, 
kuid enamus kulutustest tehti raadio- või televisioonireklaamidele, millel ei olnud mingit seost „asja-
omase toote omaduste ja/või sisemiste väärtustega” või kodulinnuliha suunistes sisalduvate eesmärkide 
ja peamiste sõnumitega.
Kahes järjestikuses veiniga seotud programmis esitati väga suure kaubandusliku varjundiga loosungeid 
ja visuaalseid reklaame, millel puudus igasugune seos „asjaomase toote omaduste ja/või sisemiste 
väärtustega”.12. SELGITUS10 Näiteks 17. aprillil N aastal 
käivitatud kaheaastase programmi 
kulud kiidetakse heaks kahe perioodi puhul: 17. aprill N – 
16. aprill N+1 (esimene aasta) 
ja 17. aprill N+1 – 16. aprill N+2 
(teine aasta); need perioodid 
ei kattu ühegi Euroopa 
Põllumajanduse Tagatisfondi 
ega teiste programmide eelarveaastatega.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed26
 46.  Programmide tegeliku sisu puhul võib tõdeda, et määrustes sätesta-
tud abikõlblikkuse tingimused on mõnikord mitmeti tõlgendatavad. 
Määrustes11 sätestatakse eelkõige, et „kõik teavitamis- ja/või müü-
giedendussõnumid […] põhinevad asjaomase toote omadustel ja/
või sisemistel väärtustel”; seda kriteeriumi on võimalik tõlgendada 
mitmel viisil. Seetõttu on mõnikord raske luua sobiv tasakaal määruse kriteeriume otseselt täitvate sõnumite ja kaubanduslikemate müügi-edendustehnikate vahel (vt 12. selgitus ).
MÕNES LIIKMESRIIGIS ESINEB KONTROLLIMISEL 
JÄTKUVALT PUUDUSI
 47.  Hispaanias ja Itaalias läbi viidud auditid võimaldasid kontrollikojal teha 
komisjoni poolt mitmetel varasematel aastatel leitud juhtimis- ja  kontrolliprobleemide järelkontrolli, mille tulemusel tehti finants-korrektsioone tänu 2005. aastal alustatud menetlustele. Mõlemas  liikmesriigis selgus, et haldusalane praktika ei ole ikka veel piisav, et tagada programmide juhtimise ja kontrolli vastavus määrustest  tulenevatele nõuetele. Kontrollikoda leidis samalaadseid puudusi  nagu komisjon 2005. aastal (olulised puudused kontrollides, suut-
matus järgida määrustega sätestatud tähtaegasid, ühenduse rahalise 
toetuse 50-protsendilise ülemmäära ületamine).
 48.  Hispaanias ei tehtud halduskontrollide dokumenteerimist piisavalt hästi, 
mis pärssis nende tõsiseltvõetavust, ning sageli ületati tähtaegu.  Hispaania ametkonnad olid ise mitmel korral tõdenud, et praeguseni kasutusel olnud kontrollisüsteemiga ei ole võimalik tagada isegi seda, 
et kulutused oleksid määrustega kooskõlas.
 49.  Itaalias ei teinud ametkonnad sageli ühenduse määrustega kehtestatud 
kontrolle ning haldusalase praktikaga ei suudetud tagada, et maksed tehakse aktsepteeritavate ajavahemike jooksul. Ettepaneku teinud  organisatsioonide ja rakendusasutuste sisekontrollides leiti puudusi: need ei suutnud tagada kulude jälgitavust ega esitanud rahuldaval 
määral teavet.11 Määruse (EÜ) nr 1071/2005 
artikkel 4 ja komisjoni määruse 
(EÜ) nr 1346/2005 artikkel 4.
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed27
 50.  Mõlemas riigis leiti ka, et kontrollide tõhusus võib veelgi väheneda juh-
tudel, kui kasutatakse olulisel määral alltöövõtjaid või vahendajaid. 
Neist juhtudest mõne puhul ei võimaldatud kontrollikoja audiitoritele juurdepääsu kõikidele soovitud dokumentidele.
 51.  Nii Hispaanias kui Itaalias oldi siiski just võetud meetmeid, et lahendada 
juba enam kui neli aastat varem leitud probleeme. Sellele vaatamata 
oli auditi ajal veel liiga vara kontrollida nende muudatuste mõjusust ning seetõttu tuleb teha kontrollimine tulevikus.
 52.  Prantsusmaal läbiviidud auditi tulemusel leiti tavasid, mis olid palju 
rohkem kooskõlas eesmärgiks seatud praktikaga, kuigi nende teatud aspektid vajavad parandamist või süstemaatilist kohaldamist.
Allikas : Centre d'Information des Viandes (CIV).
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed28
 53.  Komisjon oli juba mõned aastad täiustanud põllumajandussaaduste ja 
-toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmetega seotud kulude  
juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Selle protsessi kaudu on mõnes vald-konnas juba saavutatud positiivseid tulemusi, kuid protsessi tuleks 
veel täiendavalt tugevdada ja laiendada eelkõige seetõttu, et meet-
metele eraldatud eelarvet võidakse suurendada.
 54.  Kontrollikoda leidis, et kasutatav süsteem ei võimalda mõõta meetme 
mõjusust. Kuigi poliitika mõju on arvatavasti positiivne, on seda  
praegu keeruline mõõta eelkõige seetõttu, et ei ole kehtestatud sel-
gesõnalisel strateegial põhinevaid konkreetseid eesmärke, millega  
saaks hinnata poliitika mõjusust ja teha järelevalvet asjakohaste näi-
tajate üle (vt punktid 16–18). Sellele vaatamata on müügiedenduskava eeldatav mõju algusest peale piiratud eelarvega, mis on suhteliselt 
tagasihoidlik võrreldes hõlmatavate toodete ja geograafiliste piirkon-
dade suure arvuga ning asjaoluga, et puudub asjakohane menetlus 
erinevate siseriiklike või erasektori müügiedendusmeetmete täien-
davuse tagamiseks (vt punktid 19–23). Kontrollikoda esitab nende  
küsimustega seoses järgmised soovitused :
Poliitika eesmärke tuleb täpsustada ning samaaegselt tagada, et a) 
seatud ambitsioonid ja kulukohustustega seotud eelarved oleksid 
teineteisega kooskõlas.
Nimetatud eesmärke tuleb väljendada SMART-eesmärkidena, et  b) 
tulemusnäitajaid oleks võimalik määratleda ja jälgida.
Kõikide huvirühmadega konsulteerimiseks tuleks võtta kasutusele c) 
ametlik menetlus, et tagada erinevate olemasolevate müügieden-
dusmeetmete vaheline täiendavus kogu protsessi jooksul, alates 
strateegia määratlemisest kuni menetluste rakendamiseni. Komis-
jon peaks vastavalt sellele julgustama liikmesriike süstemaatiliselt teda teavitama erinevatest riiklikest müügiedendustoetustest ja 
meetmetest.
 55.  Kaasrahastatavate programmide valiku puhul on komisjoni selektiiv-
suse tase viimaste aastate jooksul märkimisväärselt paranenud (vt  punktid 34–38). Sellele vaatamata tuleb seda protsessi jätkata nii  
komisjonis (vt punktid 37–40) kui liikmesriikides (vt punktid 31–33). 
Kontrollikoda esitab sellega seoses järgmised soovitused :JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed29
Komisjoni valikumenetluse puhul tuleks pooleliolevate täienduste a) 
tegemist jätkata, eriti seoses nõudega esitada teavet programmi 
eeldatava mõju ja selle mõõtmisviisi kohta.
Liikmesriigid peaksid suurendama selektiivsust ka teabe kontrol- b) 
limisel, saamaks kindlust ettepanekute asjakohasuse kohta.
 56.  Programmide rakendamise ja kulude seaduslikkuse/korrektsuse puhul on 
keskne roll rakendusasutustel, kelle valiku suhtes tehtud kontrollid on 
ikka veel liiga piiratud (vt punktid 41 ja 43). Komisjoni tehtav kulude 
järelevalve on märgatavalt paranenud (vt punktid 44 ja  46), kuid teatud 
liikmesriikide kontrollides esineb olulisi puudusi (vt punktid 47–52). 
Kontrollikoda esitab sellega seoses järgmised soovitused :
Rakendusasutuste valiku kontrolle tuleb täiustada. a) 
Tuleb teha järelkontroll liikmesriigi kontrollides leitud puuduste b) 
suhtes, et tagada nimetatud puuduste kiire parandamine.
 57.  Võttes arvesse käesolevas aruandes esitatud soovituste võimalikku mõju, 
tuleb arvestada ka müügiedendusmeetmete korraldusele kehtesta-
tud eelarve suurust. Komisjonis toimub praegu selle kava põhjalik  
läbivaatamine. Selle tulemusel võib toimuda eelkõige teavitus- ja  müügiedenduseelarve oluline suurendamine. Sellepärast soovitab  kontrollikoda teha nimetatud täiendused võimalikult kiiresti.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 11. juuni 2009. aasta istungil 
Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
Vítor Manuel da Silva Caldeira
president
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed30
I LISA
AUDITEERITUD PERIOODIL KEHTINUD MÄÄRUSTE KOKKUVÕTE
 Meetme liik Nõukogu Komisjon
2008Siseturg Nõukogu 17. detsembri 2007. 
aasta määrus (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides(ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).
NB: eelmise kahe määruse 
ühendamine ilma nende sisu muutmata.Komisjoni 5. juuni 2008. aasta määrus 
(EÜ) nr 501/2008, milles sätestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 147, 6.6.2008, lk 3).Kolmandad 
riigid
Enne 
2008. 
aastatSiseturgNõukogu 19. detsembri 2000. 
aasta määrus (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul  (EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2).
(muudetud nõukogu määrusega 
(EÜ) nr 2060/2004 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 3) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1182/2007 (ELT L 273, 17.10.2007, lk 1))Komisjoni 1. juuli 2005. aasta määrus 
(EÜ) nr 1071/2005, milles sätestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 (põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 179, 11.7.2005, lk 1).
Komisjoni 18. jaanuari 2002. aasta 
määrus (EÜ) nr 94/2002, milles 
sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 (põllumajandussaaduste 
ja -toodete teavitamis- ja 
müügiedendusmeetmete kohta siseturul ) 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 17, 19.1.2002, lk 20).
Kolmandad 
riigidNõukogu 14. detsembri 1999. 
aasta määrus (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides  
(EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7).
(Muudetud nõukogu määrusega (EÜ) 
nr 2060/2004)Komisjoni 16. augusti 2005. aasta 
määrus (EÜ) nr 1346/2005,  millega 
sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2702/1999 (põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides ) üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad (ELT L 212, 17.8.2005, lk 16).
Komisjoni 28. detsembri 2000. 
aasta määrus (EÜ) nr 2879/2000, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2702/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides  
(EÜT L 333, 29.12.2000, lk 63).
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed31
LOETELU TEEMADEST, TOODETEST JA RIIKIDEST,  
MIDA VÕIB HÕLMATA ABIKÕLBLIKE MEETMETEGA
LOETELU SISETURUGA SEOTUD TEEMADEST JA TOODETEST
(Allikas : määruse (EÜ) nr 1071/2005 lisa I)
Värske puu- ja köögivili• 
Töödeldud puu- ja köögivili• 
Kiulina• 
Elustaimed ja iluaiandustooted• 
Oliiviõli ja lauaoliivid• 
Seemneõlid• 
Piim ja piimatooted• 
Värske, jahutatud või külmutatud liha, mis on toodetud vastavalt ühenduse või riigi  • 
kvaliteedisüsteemile
Inimtoiduks ettenähtud munade märgistamine• 
Mesi ja mesindussaadused• 
Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid, geograafilise tähisega lauaveinid• 
Äärepoolseimate piirkondade graafilised sümbolid vastavalt põllumajandusalastele õigusaktidele• 
Tooted, millele on omistatud kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis või garanteeritud • 
traditsiooniline eritunnus
Mahepõllundus• 
Kodulinnuliha• 
LOETELU KOLMANDATE RIIKIDE TURGUDEST,  
KUS VÕIB KASUTADA MÜÜGIEDENDUSMEETMEID
(Allikas : määruse (EÜ) nr 1346/2005 lisa)
A.  R IIGID
Austraalia• 
Bosnia ja Hertsegoviina• 
Bulgaaria• 
Hiina• 
Horvaatia• 
endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik• 
India• 
Jaapan• 
Uus-Meremaa• 
Norra• 
Rumeenia• 
Venemaa• 
Serbia ja Montenegro, sh Kosovo• 
Lõuna-Aafrika Vabariik• 
Lõuna-Korea• 
Šveits• 
Türgi• 
Ukraina• II LISA
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed32
B.  G EOGRAAFILISED  PIIRKONNAD
Põhja-Aafrika• 
Põhja-Ameerika• 
Ladina-Ameerika• 
Kagu-Aasia• 
Lähis-Ida• 
LOETELU TOODETEST, MIDA VÕIB KOLMANDATES MAADES  
HÕLMATA MÜÜGIEDENDUSMEETMETEGA
(Allikas : määruse (EÜ) nr 1346/2005 lisa)
Värske, jahutatud ja külmutatud veiseliha, vasika- ja sealiha; nendel toodetel põhinevad • 
toiduained
Kvaliteetne kodulinnuliha• 
Piimatooted• 
Oliiviõli ja lauaoliivid• 
Geograafilise tähisega lauaveinid ja määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid• 
Geograafilise tähisega või kinnistatud traditsioonilise nimetusega piiritusjoogid• 
Värske ja töödeldud puu- ja köögivili• 
Teraviljadest ja riisist saadud tooted• 
Kiulina• 
Elustaimed ja iluaiandustooted• 
Tooted, millele on omistatud kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis või garanteeritud • 
traditsiooniline eritunnus
Mahepõllundustooted• II LISA
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed33
KOMISJONI VASTUSED
KOKKUVÕTE
I.
Alates 1999. aastast on Euroopa Liit arenda-
nud üldist järjekindlat teavitamis- ja müügi-
edenduspoliitikat põllumajandussaaduste ja 
-toodete, nende tootmismeetodite ning põl-lumajanduslike toiduainete suhtes. Euroopa Liidu kaasrahastatavaid teavitamis- ja müü-giedenduskampaaniaid võib rakendada ELi 
siseturul või kolmandates riikides.
V.
Tõhusa haldamise huvides ning sooviga  kõnealuse poliitika rakendamist veelgi  
tõhustada tellis komisjon aastatel 2006–
2008 kokku kaheksa välist hindamisuuringut, mille põhjal koostati järeldused ja soovitu-
sed edasiste meetmete võtmiseks.
Kõnealuses kaheksas siseturule ja kolman-
datele riikidele suunatud müügiedendus-programmide hindamise uuringus ning  
nendega seonduvas kahes kokkuvõttes on  
samuti näidatud müügiedendusprogram-
mide positiivset mõju alljärgnevalt kirjelda-
tud eesmärkidele (vt punkt 28) ning nende meetmete olulisust.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 alusel aren-
datakse üldist järjekindlat teavitamis- ja  
müügiedenduspoliitikat põllumajandussaa-
duste ja -toodete suhtes. Määruse põhjen-
duses 4 on määratud kindlaks neli selget  eesmärki:
täiendada ja tugevdada liikmesriikide   –
meetmeid;
tõsta nende toodete mainet ühenduse   –
ja kolmandate riikide tarbijate sil-mis, eelkõige seoses toiduainete kva-
liteedi, toiteväärtuse ja ohutuse ning  
tootmismeetoditega;
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed34
aidata kaasa uute turgude avamisele kol- –
mandates riikides;
mitmekordistada mõju riiklikele ja era- –
algatustele.
Samuti on komisjoni määruse (EÜ)  
nr 501/2008 I lisas asjaomaste põlluma-jandussaaduste ja -toodete kohta esitatud  konkreetsed asjakohased eesmärgid.
Piiratud eelarvega seoses tuleb meelde tule-
tada, et kõnealune eelarve üksnes täiendab 
ja tugevdab liikmesriikide meetmeid subsi-
diaarsuse põhimõtte raames.
VI.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 3/2008 esitatud nelja eesmärki ning komisjoni määruses  (EÜ) nr 501/2008 sätestatud eesmärke käsitab 
komisjon SMART-eesmärkidena, mida tuleb 
kõikides programmides arvesse võtta.
Samuti tugineb komisjon kaheksale käi-
masolevale müügiedenduspoliitika välis-hindamisele. 2. oktoobril 2007 võeti vastu  dokument AGRI/63454/2007 ning see edas-tati liikmesriikidele, et hinnata tulemusi,  mis kõikide tulevaste programmide puhul  
saavutada tuleb.
Komisjonil on juba korrapärased kontaktid 
kõikide müügiedenduspoliitikaga seotud  
osalistega, nimelt põllumajandustoodete  
edendamise töörühma kaudu. Komisjon  vastab töörühmade taotlustele ning osa-
leb peamiste osalejate korraldatavatel kon-
verentsidel ja seminaridel. Samuti võtab  
komisjon aktiivselt osa eri järelevalverüh-
made
1 tööst. Kahtlemata annavad praegu  
komisjonis põllumajandussaaduste ja -too-
dete müügiedenduse üle peetavad arutelud 
selles suhtes lisapanuse.
1 Kõnealused järelevalverühmad on ette nähtud määruse 
(EÜ) nr 3/2008 artikli 12 lõikega 1.VII.
Komisjoni tellitud kaheksast hindamisuurin-
gust nähtub, et müügiedendusprogrammid 
on avaldanud ja avaldavad Euroopa põllu-majandussaaduste ja -toodete müügieden-dusele tegelikku mõju.
Komisjonile esitatakse ka vähetõhusaid  
programme, kuna mõnikord ei tee liikmes-riigid eelvaliku käigus programmidest asja-kohast valikut või ei kontrolli programme  piisavalt. Komisjoni talituste asjaomase  määruse
2 kohaldamisel kasutatavad ranged 
põhimõtted siiski piiravad oluliselt võima-
lust, et komisjon võiks välja valida vähetõ-
husad programmid.
Komisjon kutsub liikmesriike üles tõstma esi-
tatud programmide hindamisel ja valimisel 
oma nõudmiste taset.
VIII.
Täienduste tegemise jätkamiseks, eelkõige 
seoses nõudega esitada teavet programmi  
eeldatava mõju ja selle mõõtmisviisi kohta, on komisjoni talitused koostanud järgmised 
kolm dokumenti:
suunised, millega tuleb arvestada ühen- –
duse põllumajandussaaduste ja -toodete müügiedendust käsitlevate kaasrahasta-misprogrammide hindamisel ja juhtimi-sel (dokument AGRI/60787/2007);
hindamisküsimusi käsitlev dokument   –
(dokument AGRI/63454/2007);
ühtne hindamisraamistik, mis võimal- –
dab komisjonil programmide hinda-mist objektiivselt kirjeldada ja mõõta  (dokument AGRI/64046/2008).
2 Määruse (EÜ) nr 501/2008 artikli 11 lõige 2.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed35
IX.
Pärast komisjoni 2004. ja 2005. aastal teos-
tatud uurimisi seoses Hispaania ja Itaalia  
puhul ilmnenud korduvate puudustega,  mille tulemusel tehti olulisi finantskorrekt-sioone, algatas komisjon 2007. ja 2008. aas-
tal järeluurimised. Kolmas uurimine on kavas 
teostada 2009. aastal Itaalias (kohapeal).
Kõnealuse kahe riigi puhul auditeerib  
komisjon alates 2003. aastast kõiki meetme 
rakendamise eelarveaastaid ning praegust  
detsentraliseeritud haldamist. Samuti ana-lüüsitakse raamatupidamisarvestuse kont-
rollimiseks ja heakskiitmiseks teostatavate 
uurimiste raames kõnealustes riikides võe-
tud parandusmeetmeid.
Samuti võetakse raamatupidamisarvestuse  
kontrollimisel ja heakskiitmisel arvesse  kontrollikoja tähelepanekuid.
X.
Rakendusasutuste valiku üle tugevdati kont-rolli eriti nende asutuste puhul, mis on välja valitud pärast heakskiidetud programme  käsitleva komisjoni otsuse vastuvõtmist.
Programmide järelevalve menetluskorra  
käsiraamatu punktidega 1.4 ja 2 nähakse  nüüdsest ette tugevdatud kontroll liikmes-riikidelt nende valikumenetluste kohta saa-davate dokumentide suhtes.
XI.
Pärast komisjoni sisearutelusid Euroopa  Liidu kaasrahastatava müügiedenduspolii-tika strateegia üle rakendavad komisjoni  talitused nende arutelude tulemusel välja  töötatud suuniseid.TÄHELEPANEKUD
16.Nõukogu määruses (EÜ) nr 3/2008 arenda-
takse üldist järjekindlat teavitamis- ja müü-
giedenduspoliitikat põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes. Määruse põhjenduses 4 määratakse kindlaks neli eesmärki, mida  
komisjon käsitab SMART-eesmärkidena:
täiendada ja tugevdada liikmesriikide   –
meetmeid;
tõsta nende toodete mainet ühenduse   –
ja kolmandate riikide tarbijate sil-mis, eelkõige seoses toiduainete kva-
liteedi, toiteväärtuse ja ohutuse ning  
tootmismeetoditega;
aidata kaasa uute turgude avamisele kol- –
mandates riikides;
mitmekordistada mõju riiklikele ja era- –
algatustele.
Samuti on komisjoni määruse (EÜ)  
nr 501/2008 I lisas siseturu jaoks esita-tud asjaomaste põllumajandussaaduste ja  
-toodete kohta konkreetsed asjakohased  eesmärgid.
17.
Samuti tugineb komisjon kaheksale käi-
masolevale müügiedenduspoliitika välis-hindamisele. 2. oktoobril 2007 võeti vastu  
dokument AGRI/63454/2007 ning see edas-
tati liikmesriikidele, et hinnata tulemusi,  
mis kõikide tulevaste programmide puhul  saavutada tuleb.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed36
18.
Väliste hindamisuuringute tulemuste põh-
jal komisjoni poolt välja töötatud doku-ment AGRI/63454/2007 hõlmab viit peamist 
teemat
3. Tulemusnäitajate korrapärane  
kasutamine kõikides komisjoni heaks-kiidetud programmides võimaldab kogu  müügiedenduspoliitikat veelgi rohkem üht-
lustada ning suurendada seatud eesmärkide 
mõõdetavust.
19.
Asjaolu, et ühenduse teavitamis- ja müügi-
edendusmeetmete eelarve on jäänud võrd-
lemisi väikeseks, saab osaliselt põhjendada sellega, et kõnealune eelarve üksnes täien-
dab ja tugevdab liikmesriikide meetmeid.
Teavitamis- ja müügiedendusprogramme  
kaasrahastavad ettepaneku teinud organi-
satsioonid, liikmesriigid ja Euroopa Liit. Sel-
line kaasrahastamissüsteem võimaldab teha tegelikult vastutavaks erinevad asjaomased 
osalejad ning kohaldada kõnealuse poliitika 
suhtes tõhusalt subsidiaarsuse põhimõtet.
Vastus 2. selgitusele tervikuna
Esitatud võrdluse puhul tuleks arvesse võtta, et osutatud müügiedendusprogrammide  eesmärgid ja mehhanismid ei ole võrrelda-vad ühenduse müügiedenduspoliitika ees-märkide ja mehhanismidega.
3 Rakendatavate meetmete ja määruses esitatud 
eesmärkide sidusus; kasutatavad meetmed ja teabekanalid 
ning nende tasuvus; programmide ulatus ja sisu; 
meetmete mõju ja tõhusus; liikmesriikide programmide ja 
kutseorganisatsioonide esitatud programmide vastastikune 
täiendavus.20.
Alates kõnealuse teavitamis- ja müügieden-
duspoliitika juurutamisest (1999) on paljud asjaomaseid tooteid ja valdkondi esinda-
vad kutseorganisatsioonid täheldanud oma 
tegevuse ilmset mõju kõnealuste eesmärkide saavutamisel. Seda on võimalik kontrollida komisjoni tellitud kaheksa hindamisuuringu 
põhjal.
22. ja 23.
Komisjoni talitustele on teada kontrolli-
koja osutatud ja hindamisuuringutes esita-
tud puudused. Praegu peetakse komisjonis 
sisearutelusid, mille eesmärk on parandada programmide väljatöötamist ja rakendamist 
seoses müügiedendusmeetmete koostoi-
mete ja vastastikuse täiendavusega, kuid ka 
seoses muude probleemidega, mille välis-
hindajad välja tõid.
Teavitamis- ja müügiedendusprogramme  
kaasrahastavad ettepaneku teinud orga-
nisatsioonid, liikmesriigid ja Euroopa Liit.  
Määruse (EÜ) nr 501/2008 artikli 9 alusel  
peavad liikmesriigid oma heakskiidetud  
programmide nõuetekohase täitmisega  seotud kohustuste raames tagama sidususe 
muude programmide ja algatustega.
Vastus 4. selgitusele
Esimene ja teine taane:nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artikli 8  kohaselt käsitletakse eelisjärjekorras  mitme liikmesriigi esitatud programme  ning komisjon julgustab esindavaid kutse-organisatsioone esitama ka edaspidi mitut riiki hõlmavaid ja koostoimeid loovaid  programme.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed37
Kolmas taane:
programmide suurema koostoime saavutami-
seks tõstatati põllumajandustoodete eden-damise töörühma 12. jaanuari 2009. aasta  
koosolekul uue töörühma loomise küsimus. 
Kõnealuse töörühma võiks moodustada  Euroopa tasandil esindavatest organisat-sioonidest ja liikmesriikide esindajatest.
25.
Suurema osa kontrollikoja näitena toodud  programmidest valisid liikmesriigid välja  enne 2005. aastat. Seega ei ole rakendus-korra eri parandusi
4 nendes programmides 
tehtud. Juba enne kontrollikoja auditi tule-muste teatavakstegemist juhtis komisjon  
liikmesriikide tähelepanu kõikidele analüü-
simist vajavatele dokumentidele, sealhulgas 
aruannetele.
Pärast komisjoni sisekontrolli tõhustati  
vastuvõetud programme analüüsivatele  programmijuhtidele mõeldud menetlus-
korra käsiraamatut kontrollikoja osutatud  
aspekte arvesse võttes ja isegi veel suure-
mas ulatuses.
Kõnealuse menetluskorra käsiraamatu uutes 
sätetes pööratakse erilist tähelepanu liik-mesriikide poolt seoses toodete müügieden-duse materjalide, kvartali- ja aastaaruannete, iga-aastaste ja lõplike hindamiste, lepin-gute, korduvmeetmete, vahe- ja lõppmak-
sete ning veebilehtedega esitatud vastuste analüüsimisele.
4 Pärast dokumentide AGRI/60787/2007 ja 
AGRI/63454/2007 koostamist.26.
Pärast komisjoni tellitud esimeste väliste  
hindamisuuringute analüüsimist tehti kind-laks kõnealused probleemid.
Nende probleemide lahendamiseks andis  
komisjon 2. oktoobril 2007 kõikidele liik-mesriikidele rea näitajaid kõikide tulevaste müügiedendusprogrammide hindamiseks
5.
a)
Meetmete mõju võib analüüsida alates  
2008. aasta detsembrist heakskiidetud  
programmidel.
Enamiku kontrollikoja kõnealuses punktis  
näitena toodud programmidest valisid liik-
mesriigid välja enne 2005. aastat. Seega ei 
ole rakenduskorra eri parandusi6 nendes  
programmides tehtud.
b)
Vt vastust punktile 26.
c)
Kontrollikoja esitatud märkusi on komis-
joni talitused juba 2. oktoobril 2007 arvesse võtnud. Menetluskorra käsiraamatu uutes  
sätetes on nende märkustega arvesta-tud ning nüüdsest pööratakse suuremat  tähelepanu liikmesriikidelt saadud teabe  analüüsimisele.
5 Dokument AGRI/63454/2007.
6 Dokumendid AGRI/60787/2007 ja AGRI/63454/2007.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed38
Vastus 5. selgitusele tervikuna
Enamiku kontrollikoja kõnealuses punktis  
näitena toodud programmidest valisid liik-mesriigid välja enne 2005. aastat. Seega ei 
ole rakenduskorra eri parandusi
7 nendes  
programmides tehtud.
Pärast liikmesriikide saadetud aruannete  
analüüsimist tuvastas komisjon kõnealused 
probleemid ja võttis nende lahendamiseks  viivitamata meetmeid, järgides samal ajal  
selle poliitika suhtes kohaldatavat subsi-
diaarsuse põhimõtet
8.
Samuti pööratakse komisjoni menetluskorda 
käsitleva käsiraamatu uutes sätetes nüüd-
sest suuremat tähelepanu liikmesriikidelt  
saadud teabe analüüsimisele.
Näide programmiga kehtestatud  
eesmärkidele otseselt mittevastava  
näitaja kohtaKomisjoni menetluskorda käsitleva käsiraa-
matu uutes sätetes pööratakse nüüdsest  
suuremat tähelepanu liikmesriikidelt saadud 
teabe analüüsimisele.
Näide näitajate kohta, mis kuulutati  
programmidega välja, kuid mille puhul  järelkontrolli ei tehtudKomisjoni menetluskorda käsitleva käsiraa-matu uutes sätetes pööratakse nüüdsest  suuremat tähelepanu liikmesriikidelt saadud 
teabe analüüsimisele.
7 Dokumendid AGRI/60787/2007 ja AGRI/63454/2007.
8 Seetõttu levitati põllumajandustoodete edendamise 
töörühma 2. oktoobri 2007. aasta koosolekul kõikide 
liikmesriikide seas dokumenti AGRI/63454/2007, et aidata neil paremini programme valida ning hinnata hallatavate, 
kontrollitavate ja kaasrahastatavate programmide tõhusust. 
Sellega seoses tuleks osutada käesoleva dokumendi 
punktile 17.28. ja 29.
Kõnealuse poliitika olulisust ning positiiv-
set mõju on lihtne näitlikustada, kasutades eespool osutatud hindamiste samade pea-
tükkide teisi lõike, näiteks:
„ELi kaasrahastamine võimaldab ettepaneku 
teinud organisatsioonidel ellu viia laiale ava-likkusele suunatud nõudlike eesmärkidega  suuremahulisi programme, nähes samal ajal ette nende programmide suurt mõju […].  Ilma ELi kaasrahastamiseta ei oleks teata-vaid kampaaniaid ellu viidud”; „ELi kaasra-hastamise mõju on mitmetine, hõlbustades peamiselt rakendamist või teisi kampaaniaid ning […] edendades liikmesriikide koostööd 
Euroopa tasandil”
9.
Ühes teises lõigus osutatakse asjaolule,  
et „kõnealuste kampaaniate tulemusel on  
paranenud (edendatud toodete) kuvand  
arvamusliidrite hulgas ning laiem ava-likkus on saanud teadlikuks varasemaga  
võrreldes laiemast tootevalikust” ning et  
„… ELi kaasrahastamine on selgelt innusta-
nud spetsialiste ühinema ning parandanud 
sektori integreerimist […]. Eelkõige said  väiketootjad julgustust müügiedendus-
kampaaniate korraldamiseks väljaspool oma tootmispiirkonda”.
10
Peale selle „[…] kinnitavad nad samuti, et  ilma kaasrahastamiseta ei oleks kõnealuseid 
programme ellu viidud või oleks need ellu  viidud väiksemas mahus”
11.
9 Puu- ja köögiviljasektor, november 2007.
10 Veinisektor, aprill 2007.
11 Mahepõllumajanduslikud tooted, november 2006.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed39
Samuti tuleb silmas pidada, et juba  
enne kontrollikoja auditeerimise algust  (4. aprill 2008) ning enne komisjoni tel-
litud väliste hindamisuuringute tsükli  
lõppu (2008. aasta detsember), koostasid  komisjoni talitused kättesaadavates hinda-misuuringutes esitatud järelduste ja soo-
vituste põhjal hindamisküsimusi käsitleva  
dokumendi AGRI/63454/2007.
Vastus 6. selgitusele
Puu- ja köögiviljasektoriga seoses näita- –
vad määruses (EÜ) nr 501/2008 esitatud 
üksikasjalikud suunised,
12 et ühenduse  
teavitamis- ja müügiedenduspoliitika  eesmärgid on palju laiemad ja keeruka-
mad ning ulatuvad kindlasti kaugemale 
lihtsast tarbimise mõõtmisest.
  Kaasrahastatavate programmide mitme-
kordse ja kompleksse mõõtme ilmse näi-tena tuleb osutada programmile „Food  
Dudes”, mis sai 2006. aastal Maailma  
Terviseorganisatsiooni auhinna jõupin-
gutuste eest laste ülekaalulisuse vastu  
võitlemisel.
12 Määruses (EÜ) nr 501/2008 sätestatakse, et värskete 
puu- ja köögiviljade sektoris kaasrahastatavate 
teavitamisprogrammide peaeesmärgid on „parandada 
nende toodete mainet, esitades neid värskete ja looduslikena, õhutada inimesi neid igapäevaselt tarbima 
ning panna rohkem nooremaid inimesi asjaomaseid tooteid 
tarbima. Viimati nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb 
propageerida värske puu- ja köögivilja tarbimist noorte, 
eelkõige haridusasutustes viibivate laste ja noorukite 
hulgas”.
 Töödeldud puu- ja köögiviljaga seoses sätestatakse 
määruses (EÜ) nr 501/2008, et kaasrahastatavate 
teavitamisprogrammide peaeesmärgid on „toote mainet 
nüüdisajastada ja muuta nooruslikumaks ning esitada 
tarbimise soodustamiseks vajalikku teavet”.Vastusena väliste hindamisettevõtete aru- –
annetes esitatud kriitikale on komisjoni talitused esitanud parandusmeetmeid.
  Erilist tähelepanu pöörasid komisjoni  
talitused kulude-väljundi suhte hinda-misel kasutatavate meetodite küsimu-sele siseturule suunatud programmide  
hindamisest lähtudes
13.
  Järelevalvesüsteemi on muudetud tun-
duvalt tõhusamaks ning iga programmi 
aastaaruande vastuvõtmisel pöörab  
komisjon suuremat tähelepanu liikmes-riikide hinnangule võetud meetmete  kohta.
Vastusena väliste hindamisettevõtete aru- –
annetes esitatud kriitikale on komisjoni 
talitused esitanud parandusmeetmeid.
30.
Meetmete mõju võib hinnata alates  
2008. aasta detsembrist heakskiidetud  
programmidel.
Vt vastust punktile 26, selle alapunkt a.
32.
Komisjonile esitatakse ka vähetõhusaid  programme, kuna mõnikord ei tee liikmes-riigid eelvaliku käigus programmidest asja-
kohast valikut või ei kontrolli programme  piisavalt. Komisjoni talituste asjaomase  
määruse
14 kohaldamisel kasutatavad ranged 
põhimõtted siiski piiravad oluliselt võima-
lust, et komisjon võiks välja valida vähetõ-husad programmid.
13 15.2.2009.
14 Määruse (EÜ) nr 501/2008 artikli 11 lõige 2.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed40
Komisjon teeb jõupingutusi selle nimel, et 
liikmesriigid tõstaksid esitatud program-mide hindamisel ja valimisel oma nõudmiste 
taset.
33.
Kontrollikoda osutab 2. oktoobri 2007. aasta dokumendile AGRI/63454/2007. Alates sel-lest kuupäevast on programme hinnatud  muu hulgas kõnealuses dokumendis esitatud kriteeriumide alusel.
Nagu punktis 18 märgitud, käsitleb komisjon 
väliste hindamisuuringute tulemuste alusel koostatud dokumendis AGRI/63454/2007  järgmisi põhimõtteid: rakendatavate meet-mete ja määruses esitatud eesmärkide sidu-
sus, kasutatavad meetmed ja teabekanalid  
ning nende tasuvus, programmide ulatus ja 
sisu, meetmete mõju ja tõhusus ning liik-
mesriikide programmide ja kutseorganisat-sioonide esitatud programmide vastastikune 
täiendavus.
Kõnealune protsess võeti kasutusele  
2009. aastal, lähtudes komisjoni valitud sise-
turule suunatud programmidest, mille puhul 
liikmesriigid teavitasid komisjoni program-mide eelvalikust 15. veebruariks 2009.
34.
Komisjoni talitused korraldasid 5. sep-
tembril 2006 põhjaliku kontrolli kõikide  kõnealuseks kuupäevaks töös olnud prog-
rammide kohta. Selle alusel võis komisjon  
sedastada, et suur hulk programme oli lõpe-
tamata. Komisjon reageeris liikmesriikide  suhtes viivitamata ning rakendas vajalikke  parandusmeetmeid.Vastus 8. selgitusele tervikuna
Teatavad lõpetamata programmid vastasid 
täielikult valikukriteeriumidele, mille eri  liikmesriigid olid nende komisjonile edasta-
mise ajal kindlaks määranud. Liikmesriikide 
saadetud dokumentide, eelkõige registree-rimisandmete põhjal ei olnud komisjonil  piisavaid aluseid kõnealuste programmide  
tagasilükkamiseks, võttes arvesse kohalda-
tavaid määruse sätteid.
Osa kontrollikoja osutatud probleemidest  
seondub ettenägematute probleemidega,  
mida ei olnud võimalik prognoosida ajal, kui 
liikmesriigid programme valisid või komisjon need heaks kiitis.
Siiski tuleb märkida, et enamik kontrolli-
koja tähelepanekutest tehti juba lõpetatud 
programmide kohta. Praegu on program-
mide keskmine rakendamismäär 85% alates 
meetme rakendamise algusest.
Rakendamismäära tõus on peamiselt seotud 
komisjoni 2006. aasta juunis programmide  
järelevalve jaoks kehtestatud uute sätete  
ja vahenditega, eelkõige järelevalveprog-rammiga MPP ( Management Promotion  
Programme ), ning liikmesriikide esitatud  
mudelitega korrapäraseks teabevahetuseks rakendatavate meetmete ja nendega seon-duvate maksete kohta.
37.
a)
Ajavahemikul alates 7. novembrist 2008 on 
komisjoni talitused välja töötanud ühtse  
hindamisraamistiku,
15 mis on esitatud menet-
luskorra käsiraamatus. Kõnealune raamistik on võimaldanud komisjonil kõikide program-mide hindamist objektiivselt kirjeldada.
15 Dokument AGRI/64046/2008.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed41
b)
Nagu kontrollikoda tunnistab, vormistati  
uued suunised tuvastatud probleemide ja  liikmesriikide võimalike vastustega seo-
tud järelevalve kohta pärast 2. oktoobri  
2008. aasta auditit.
38.
Müügiedendusprogrammide koosta-
mist ja rakendamist on võimalik veelgi  parandada
16.
Vt vastus punktile 17.39.
Teavitamis- ja müügiedendusprogramme on 
alates 15. veebruarist 2009 hinnatud nende 
tõhususe alusel, mida kontrollitakse uue hin-
damisraamistiku järgi.
40.
Komisjoni talitustele on teada hindamis-uuringutes osutatud puudused. Praegu  
peetakse komisjonis sisearutelusid, mille  
eesmärk on parandada programmide välja-
töötamist ja rakendamist seoses müügieden-
dusmeetmete koostoimete ja vastastikuse  täiendavusega, kuid ka seoses muude prob-
leemidega, mille välishindajad välja tõid.
41.
Rakendusasutuse valimise heakskiitmine ja kontroll kuulub liikmesriigi pädevusse
17.
16 Jõustus dokument AGRI/63454/2007.
17 Määruse (EÜ) nr 501/2008 põhjendus 8 ja artikkel 12.Komisjon leiab, et kuna komisjoni talitused valivad programme rangete põhimõtete alu-sel, piirab see riski, et teatav rakendusasutuse 
valiku kontrollimisel ilmnev vajakajäämine 
võiks seada kahtluse alla kaasrahastatavate programmide nõuetekohasuse ja/või tõhu-suse ja säästlikkuse.
42.
Pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist välja valitavate rakendusasutuste puhul nähakse nüüdsest kohaldatava menetluskorra käsi-raamatu punktides 1.4 ja 2 ette rakendus-asutuste valiku kontrolli tugevdamine, kuna liikmesriigid peavad komisjonile edastama 
kõik dokumendid rakendusasutuste valimise 
menetluse kohta.
43. ja 44.
Seda, kas rakendusasutustele on korraldatud 
pakkumismenetlus, kontrollitakse siis, kui  komisjoni talitused programmid välja vali-
vad. See kuulub saadetud ettepanekute abi-
kõlblikkuse kontrollimise eest vastutavate  
ametnike tööülesannete hulka.
Uurimiste käigus on komisjon tuvastanud rik-
kumisi seoses rakendusasutustele konkursi korraldamise tagamisega. Subsidiaarsuse  põhimõtte alusel peavad liikmesriigid jäl-gima, et järgitaks määruse sätteid konkursi tagamise kohta. Komisjon on rakendanud  
finantskorrektsioone liikmesriikide suhtes,  kelle puhul täheldati kõnealuste sätetega  
seotud puudusi.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed42
45.
Praegu toimuvad komisjonis arutelud, mille 
tulemusel loodetakse leida asjakohane  lahendus programmi kõikide etappide vas-
tavusse viimiseks Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfondi aastaeelarvega, ilma et süsteem muutuks seejuures liiga jäigaks või piirataks liigselt programmide rakendusvõimalusi.
46. ja selgitused
Ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohast kohaldamist, pööravad komis-joni talitused erilist tähelepanu sõnumite  valikule, et tagada õige tasakaal müügieden-duskampaaniate informatiivse ja ärilise külje vahel.
Komisjoni talituste kohaldatav valikume-
netlus
18 tagab kõikide programmide ühtse  
ja erapooletu käsitlemise.
Uurimiste käigus tuvastas komisjon puudusi 
kinnipidamisel sätetest, mis käsitlevad too-
dete müügiedendust ja nendest teavitamist 
seoses asjaomase toote oluliste omaduste  
või iseärasustega. Subsidiaarsuse põhimõtte 
alusel peavad liikmesriigid jälgima, et pee-takse kinni müügiedendussõnumi nõuetele 
vastavust käsitlevatest sätetest komisjoni  heakskiidetud kujul. Komisjon rakendas  finantskorrektsioone liikmesriikide suhtes,  kelle puhul täheldati kõnealuste sätetega  seotud puudusi.
18 Iga programmi kohta esimese ja teise lugeja määramine, 
kõikide programmide läbivaatamine hindamiskomitees ning 
välisekspertide kaasamine komisjoni valikuprotsessi.47.–52.
Pärast Hispaania ja Itaalia puhul 2005. aas-
tal teostatud uurimiste järel tehtud olu-lisi finantskorrektsioone algatas komisjon  
järeluurimised 2007. ja 2008. aastal. Itaalia 
kohta koostab komisjon uue riskianalüüsi  ning 2009. aastaks on ette nähtud kolmas  (kohapealne) uurimine
19, mis hõlmab 2008. 
ja 2009. aasta ning vajaduse korral järgne-
vate aastate kulusid.
Kõnealuse kahe liikmesriigi puhul auditeerib 
komisjon alates 2003. aastast kõiki meetme 
rakendamise eelarveaastaid ning praegust  
detsentraliseeritud haldamist.
Itaalia20 ja Hispaania21 suhtes käimasolevate 
järelauditite raames palus komisjon kõne-
alustel liikmesriikidel muu hulgas teatada  
rakendatud parandusmeetmetest, kontrol-
lide ülesehitusest ning asjaomastele kont-
rolliasutustele edastatud suunistest.
Kõnealuste liikmesriikide teatatud olukorda 
ja tehtud muudatuste mõju analüüsitakse  
praegu raamatupidamisarvestuse kontrolli-
miseks ja heakskiitmiseks teostatavate järe-
luurimiste raames.
Määratud korrektsioonide kõrval esitas  
komisjon neile liikmesriikidele soovitusi  peamiste kontrollimenetluste tugevdami-seks ja puuduste kõrvaldamiseks.
Isegi kui komisjon jagab kontrollikoja sei-
sukohta, mille kohaselt on Prantsusmaa  
tegevuspõhimõtted olnud selgelt rohkem  
nõuetele vastavad, rõhutatakse siiski, et  Prantsusmaale esitati rida soovitusi nende  põhimõtete parandamiseks.
Samuti võetakse raamatupidamisarvestuse  
kontrollimisel ja heakskiitmisel arvesse  
kontrollikoja tähelepanekuid.
19 LA/2009/006/IT.
20 LA/2007/020/IT.
21 LA/2008/007/ES.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed43
JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
54.
Alates 1999. aastast on Euroopa Liit arenda-
nud üldist järjekindlat teavitamis- ja müügi-edenduspoliitikat põllumajandussaaduste ja -toodete, nende tootmismeetodite ning põl-
lumajanduslike toiduainete suhtes. Euroopa 
Liidu kaasrahastatavaid teavitamis- ja müü-giedenduskampaaniaid võib rakendada ELi 
siseturul või kolmandates riikides.
Tõhusa haldamise huvides ning sooviga  
kõnealuse poliitika rakendamist veelgi  tõhustada tellis komisjon aastatel 2006–2008 kaheksa välist hindamisuuringut, mis võimaldasid näidata meetme olulisust ja  
selle positiivseid mõjusid (vt punkt 28).  
Nende uuringute põhjal on juba koostatud 
järeldused ja soovitused.
Komisjoni tellitud kaheksas teavitamis- ja  
müügiedendusprogrammide hindamise  
uuringus ning nendega seonduvas kahes  
kokkuvõttes on samuti näidatud müügieden-
dusprogrammide positiivset mõju õigusak-
tides kindlaksmääratud strateegia neljale  
konkreetsele eesmärgile. Piiratud eelarvega seoses ei tohi unustada, et selle eelarve ees-
märk on täiendada ja tugevdada liikmesrii-kide meetmeid.
a)
Punktis V esitatud müügiedenduspolii-
tika neli eesmärki on selgesõnaliselt paika  
pandud.Samuti on komisjoni määruse
22 I lisas asja-
omaste põllumajandussaaduste ja -toodete kohta esitatud konkreetsed asjakohased ees-märgid. Nende eesmärkidega kaasneb üldine 
analüüs, mis käsitleb asjaomase toote suh-
tes müügiedendus- ja teavitamismeetmete rakendamist ajendanud olukorda, sihtrühmi, 
peamisi sõnumeid ja kanaleid ning program-
mide kestust ja ulatust. Komisjonis sel tee-
mal peetavad arutelud võimaldavad selles  
suhtes edasisi täiustusi teha.
b)
Nõukogu määruses (EÜ) nr 3/2008 esitatud 
nelja eesmärki ning komisjoni määruses  
(EÜ) nr 501/2008 sätestatud eesmärke käsitab 
komisjon SMART-eesmärkidena, mida tuleb 
kõikides programmides arvesse võtta.
Väliste hindamisuuringute tulemuste põh-
jal komisjoni poolt välja töötatud doku-
ment AGRI/63454/2007 hõlmab viit peamist 
teemat. Tulemusnäitajate korrapärane  
kasutamine kõikides komisjoni heaks-
kiidetud programmides võimaldab kogu  müügiedenduspoliitikat veelgi rohkem üht-
lustada ning suurendada seatud eesmärkide mõõdetavust.
22 Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, milles sätestatakse 
määruse (EÜ) nr 3/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed44
c)
Komisjonil on juba korrapärased kontaktid 
kõikide müügiedenduspoliitikaga seotud  osalistega, nimelt põllumajandustoodete  
edendamise töörühma kaudu. Komisjon  
vastab töörühmade taotlustele ning osa-leb peamiste osalejate korraldatavatel kon-verentsidel ja seminaridel. Samuti võtab  
komisjon aktiivselt osa eri järelevalverüh-
made
23 tööst.
Komisjonis sel teemal peetavad arutelud  
võimaldavad selles suhtes edasisi täiustusi 
teha.
55.
a)
Komisjoni talitused jätkavad valikumenetluse 
täiustamist, pöörates tähelepanu sellele, et 
igas programmis kasutataks asjakohast hin-
damismetoodikat, ning tuginedes peamiselt 
dokumendile AGRI/63454/2007.
b)
Komisjoni talitused on kõnealuste soovitus-
tega nõus.
56.
Komisjon pöörab suurt tähelepanu raken-dusasutuste valimise menetluskorrast kin-
nipidamisele, kontrollides nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 artikli 11 nõuetekohast kohal-damist pakkumismenetluste puhul.
Komisjon leiab, et kuna komisjoni talitused 
valivad programme rangete põhimõtete alu-
sel, piirab see riski, et teatav rakendusasutuse 
valiku kontrollimisel ilmnev vajakajäämine võiks seada kahtluse alla kaasrahastatavate programmide nõuetekohasuse ja/või tõhu-suse ja säästlikkuse.
23 Kõnealused rühmad on ette nähtud määruse (EÜ) 
nr 3/2008 artikli 12 lõikega 1.Kontroll teostatakse programmide valimise 
käigus ning tingimusel, et rakendusasutus  on juba valitud. Sama kontroll teostatakse ka 
rakendusasutuse valimise hilisemas etapis  
ning järelevalverühmades.
a)
Pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist välja 
valitavate rakendusasutuste puhul nähakse nüüdsest kohaldatava menetluskorra käsi-
raamatu punktides 1.4 ja 2 ette rakendus-
asutuste valiku kontrolli tugevdamine, kuna 
liikmesriigid peavad komisjonile edastama 
kõik dokumendid rakendusasutuste valimise menetluse kohta.
b)
Nendes liikmesriikides, kus täheldati kont-
rollimise puudusi, mille tulemusel raken-
das komisjon olulisi finantskorrektsioone,  
teostab raamatupidamisarvestuse kont-rollimise ja heakskiitmise talitus pidevat  
järelevalvet.
57.
Pärast komisjoni sisearutelusid Euroopa  
Liidu kaasrahastatava müügiedenduspolii-
tika strateegia üle rakendavad komisjoni  talitused nende arutelude tulemusel välja  
töötatavaid suuniseid.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed45

KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 10/2009. Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed47
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 10/2009
Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus2009 – 44 lk – 21 
✕ 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-360-2doi:10.2865/49968

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
KÄESOLEVAS ARUANDES ANALÜÜSIB KONTROLLIKODA  
PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE JA -TOODETE TEAVITAMIS- JA  MÜÜGIEDENDUSMEETMETE HALDAMIST, ET TEHA KINDLAKS, KAS 
NIMETATUD POLIITIKA ON MÕJUS NING KAS SELLEGA SEOTUD KULUD 
ON KORREKTSED. ARUANDES MÄRGITAKSE, ET KAVA HALDAMISES ON TOIMUNUD EDASIMINEK, KUID TUUAKSE ESILE ASJAOLU, ET TEISI ASPEKTE TULEKS VEELGI TÄIUSTADA. TÄHELEPANEKUD ON SUUNATUD EELKÕIGE KAVA MÕJU HINDAMISE KEERUKUSELE JA TEATUD LIIKMESRIIKIDES LEITUD KONTROLLIPUUDUSTELE. ARUANDES ESITATAKSE VASTAVALT MITMEID SOOVITUSI,  MILLE MÕJU VÕIB KUJUNEDA VEELGI OLULISEMAKS, KUNA  PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE JA -TOODETE TEAVITAMIS- JA  
MÜÜGIEDENDUSMEETMETE EELARVET VÕIDAKSE TULEVIKUS VEELGI 
SUURENDADA, KUI KOMISJONI POOLT TEHTAVA LÄBIVAATAMISE TULEMUSENA TEHAKSE VASTAVASISULINE ETTEPANEK.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-09-009-ET-C
eQb:IQiIQiqbIhcqIi