SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Menetluses olevad 2009. aasta taotlused 3

3. 2010. aastal saadud uued taotlused 6

4. Rahastamine 11

5. Järelevalve 12

6. Abi andmise lõpetamised 13

7. Järeldused 14

1. lisa: 2010. aastal laiema ulatusega katastroofide puhul kohaldatavad künnised 16

2. lisa: Euroopa Liidu solidaarsusfondile esitatud 2009. aasta menetluses olevad taotlused ja 2010. aastal otsustatud uued taotlused 17

3. lisa: ELi solidaarsusfondile alates 2002. aastast esitatud taotlused 20

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu solidaarsusfond 2010. aasta aruanne

SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu solidaarsusfond (ELSF) loodi 15. novembril 2002[1]. Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus”) artiklis 12 on sätestatud, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatakse aruanne fondi eelmise aasta tegevuse kohta. Käesolevas aruandes kirjeldatakse fondi tegevust 2010. aastal ja võetakse sarnaselt eelmistele aruannetele vaatluse alla juba menetluses olevate ja uute taotluste käsitlemine ning fondi vahendite rakendamisaruannete hindamine, et valmistada need ette menetlemise lõpetamiseks.

Saadud taotlusi arvesse võttes oli 2010. aasta solidaarsusfondi jaoks kõigi aegade töömahukaim aasta. Aasta jooksul esitati komisjonile kokku 17 uut taotlust solidaarsusfondist rahalise abi saamiseks. Kõik need taotlused olid seotud üleujutustega. Suurem osa nendest taotlustest esitati alles aasta teises pooles ning kuuel juhul ei olnud taotluse hindamine ja toetuse andmise otsuse tegemise menetlus 2010. aasta lõpuks veel lõpule jõudnud. 2010. aastal kiitis komisjon heaks üheksa taotlust ning viie taotluse puhul otsustati, et fondi vahendite kasutuselevõtmise tingimused ei ole täidetud. Kokku tegi komisjon ettepaneku anda abi summas 262,303 miljonit eurot, mille kiitsid hiljem heaks ka Euroopa Parlament ja nõukogu[2].

MENETLUSES OLEVAD 2009. AASTA TAOTLUSED

Kreeka (Atika metsatulekahjud)

Alates 21. augustist 2009 põhjustasid Kreeka Atika piirkonnas infrastruktuurile, majadele ja saagile kahju metsatulekahjud, mis levisid piirkonnas tugevate tuulte mõjul. 27. oktoobril 2009 esitasid Kreeka ametiasutused taotluse ELi solidaarsusfondist rahalise abi saamiseks, tehes seda määruses taotluste esitamisele seatud tähtaja, s.t kümne nädala jooksul pärast katastroofi tekitatud esimest kahju.

Kreeka ametiasutused hindasid tulekahjude põhjustatud otsese kahju suuruseks 152,774 miljonit eurot. See summa moodustab 0,07 % Kreeka 221,672 miljardi euro suurusest kogurahvatulust (2007. aasta andmete põhjal), s.t ainult 11 % Kreeka jaoks ette nähtud tavapärasest fondi vahendite kasutuselevõtmise künnisest[3]. Kuna kogukahju jäi allapoole künnist, vaadati taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Üks tingimus, mis võimaldab fondi vahendite erandlikku kasutuselevõtmist piirkondliku kriteeriumi alusel, on see, et katastroof peab olema mõjutanud valdavat osa piirkonna elanikkonnast. Kreeka valitsuse taotlus käsitles Atika piirkonda ning selle kohaselt sai tulekahju tõttu kannatada 106 404 elanikku Atika piirkonna veidi vähem kui 3,8 miljonist elanikust. See moodustab piirkonna elanikkonnast 2,8 %, mis on tunduvalt vähem kui valdav osa. Peale selle, kuigi katastroof oli kohapeal põhjustanud suurt kahju, ei esitatud taotluses selliseid tõendeid, mis oleksid võimaldanud järeldada, et katastroof mõjutaks piirkonnas tõsiselt ja püsivalt elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust – ka need tingimused peavad olema (kumulatiivselt) täidetud, et katastroof kvalifitseeruks erakorralise piirkondliku katastroofina.

Sellest tulenevalt tegi komisjon 28. mail 2010 otsuse, et taotlust ei saa rahuldada, sest see ei vastanud määruses fondi vahendite erakorraliseks kasutuselevõtmiseks ettenähtud tingimustele. Kreeka ametiasutusi teavitati otsusest.

Kreeka (Evia üleujutus)

12. septembril 2009 põhjustas Ida-Kreekas Evia saare piirkonna kodudele, infrastruktuurile ja põllumajandusele kahju üleujutus, mis järgnes piirkonda tabanud tugevatele vihmasadudele. 17. oktoobril 2009, katastroofi algusest arvestatava kümnenädalase tähtaja jooksul, esitasid Kreeka ametiasutused taotluse fondist rahalise abi saamiseks.

Kreeka ametiasutused hindasid üleujutuste põhjustatud otsese kahju suuruseks 82,233 miljonit eurot. Kuna kahju moodustas Kreeka suhtes kohaldatavast solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärasest künnisest kõigest 6,26 %, vaadati taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Kuigi kohapeal avaldasid üleujutused Evia piirkonnale suurt mõju, põhjustades ühe inimese surma, saagi hävimise ning kahjustades piirkondlikku maanteevõrku, ei esitatud taotluses selgeid tõendeid, et katastroof mõjutas valdavat osa piirkonna elanikkonnast. Peale selle ei suutnud Kreeka oma taotluses esitada asjakohaseid tõendeid selle kohta, et üleujutus oleks avaldanud tõsist ja püsivat mõju inimeste elutingimustele ja piirkonna majanduslikule stabiilsusele. Sellepärast tegi komisjon 28. mail 2010 otsuse, et taotlus ei vasta fondi vahendite erakorralise kasutuselevõtmise tingimustele, ning teatas Kreeka ametiasutustele, et nende taotlus on tagasi lükatud.

Küpros (torm)

18. septembril 2009 tabas Nikosia äärealasid torm, millega kaasnes mitu tornaadot. Küprose ametiasutused esitasid oma taotluse solidaarsusfondist abi saamiseks 6. novembril 2009, s.t ligikaudu kaks nädalat enne taotluste esitamiseks ettenähtud kümnenädalase tähtaja lõppu.

Küprose ametiasutused hindasid õnnetuse põhjustatud otsese kahju suuruseks 2,609 miljonit eurot. See summa on väiksem kui 3 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Küprose suhtes 2009. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 88,552 miljoni eurot (s.t 0,6 % kogurahvatulust 2007. aasta andmete põhjal). Kuna kogukahju jäi allapoole solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärast künnist, vaadati taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Taotluse hindamise tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et see ei vastanud määruses (EÜ) nr 2012/2002 sätestatud tingimustele. Taotlus ei sisaldanud õigupoolest mingeid tõendeid, mis oleksid andnud märku sellest, et katastroof avaldas mõju valdavale osale taotlusega hõlmatud piirkonna elanikkonnast. Peale selle ei esitatud mingeid tõendeid, mis oleksid näidanud, et katastroof kahjustas tõsiselt ja püsivalt inimeste elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Sel põhjusel tegi komisjon 6. aprillil 2010 otsuse, et taotlus ei vasta fondi vahendite erakorralise kasutuselevõtmise tingimustele, ning teatas Küprose ametiasutustele, et nende taotlus on tagasi lükatud.

Itaalia (Sitsiilia mudavoolud ja üleujutus)

1. oktoobril 2009 tabas Sitsiiliat torm, mis mõjutas eriti Messina provintsi. Püsivad vihmasajud Galaatia ja Scaletta Zanclea vahelistel rannikualadel põhjustasid mitu maalihet ja mudavoolu, mis blokeerisid mõne lõigu maanteel, samuti raudteel ja peamisel kiirteel. Sitsiilia ametiasutused teatasid, et maalihete ja mudavoolude otsese tulemusena hukkus 31 ja sai vigastada 122 inimest ning kodudest evakueeriti 2 019 inimest. Itaalia ametiasutused esitasid solidaarsusfondile taotluse 7. detsembril 2009, s.t taotluste esitamiseks ettenähtud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Itaalia ametiasutused hindasid otsese kahju suuruseks 598,94 miljonit eurot. Kahjusumma moodustab 17,62 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Itaalia suhtes 2009. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 3,399 miljardit eurot. Kuna kogukahju jäi allapoole solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärast künnist, vaadati taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Taotlus käsitles Messina provintsi, kus elab kokku 622 450 elanikku (2005. aasta näitajate põhjal). Katastroof mõjutas selles provintsis otseselt 14 576 inimest ehk kõigest 2,2 %, mis moodustab seega ainult väga väikese osa kogu nende provintsi elanikkonnast. Peale selle, kuigi taotluses näidati, et katastroof oli kohapeal põhjustanud tõsist kahju, piirdus selle mõju suhteliselt väikese elanike arvuga väikese territooriumiga. Taotluses ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et katastroof kahjustas tõsiselt ja püsivalt piirkonna majanduslikku stabiilsust. Sel põhjusel tegi komisjon 8. juunil 2010 otsuse, et taotlus ei vasta fondi vahendite erakorralise kasutuselevõtmise tingimustele erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumite kohaselt, ning teatas sellest Itaalia ametiasutustele.

2010. AASTAL SAADUD UUED TAOTLUSED

Iirimaa (üleujutus)

Alates 19. novembrist 2009 kannatas Iirimaa 26 krahvkonnast 15 ränkade üleujutuste tõttu. Üleujutused kahjustasid avalikku infrastruktuuri, sealhulgas maanteid, vee- ja heitveerajatisi, samuti põhjustasid need laialdast kahju elamutele ja ettevõtjatele. Iirimaa ametiasutused esitasid solidaarsusfondile taotluse 27. jaanuaril 2010, s.t taotluste esitamiseks ettenähtud kümnenädalase tähtaja jooksul. Komisjoni taotlusel esitati 15. juunil 2010 lisateavet, mida oli vaja taotluse hindamise lõpuleviimiseks.

Iirimaa ametiasutuste hinnangul on otsene kahju 520,9 miljonit eurot, mis moodustab 0,33 % kogurahvatulust ja 55,68 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Iirimaa suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 935,456 miljonit eurot. Kuna kahju jäi allapoole künnist, vaadati Iirimaa taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Iirimaa ametiasutuste esitatud tõendid näitasid, et üleujutuste tagajärjed mõjutasid valdavat osa katastroofipiirkonna elanikkonnast. Peale selle, maanteedele ja muule avalikule infrastruktuurile põhjustatud suur kahju ning laialdane struktuuriline kahju eramajadele tõendasid nõuetekohaselt katastroofi pikaajalist mõju inimeste elutingimustele ja katastroofipiirkonna majanduslikule stabiilsusele. Sellest tulenevalt järeldas komisjon 14. septembril 2010, et Iirimaa taotlus tuleks heaks kiita, ning tegi ettepaneku anda toetust summas 13 022 500 eurot. Euroopa Parlament ja nõukogu viisid asjakohase eelarvemenetluse lõpule 24. novembril 2010. Komisjon maksis toetuse välja 22. detsembril 2010 pärast rakenduslepingu allkirjastamist Iirimaaga.

Itaalia (Toscana üleujutus)

Alates 25. detsembrist 2009 põhjustasid tugevad vihmasajud üleujutust ja maalihkeid Lääne-Toscanas Serchio jõe kallastel, mõjutades 27 omavalitsust Lucca provintsis ja ühte omavalitsust Pisa provintsis. Itaalia ametiasutused esitasid solidaarsusfondile taotluse 4. märtsil 2010, s.t taotluste esitamiseks pärast üleujutuse algust ettenähtud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Itaalia ametiasutuste sõnul oli üleujutuse põhjustatud otsene kahju kokku 211,701 miljonit eurot. See summa moodustab 0,02 % Itaalia kogurahvatulust ja kõigest 6,11 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Itaalia suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 3,467 miljardit eurot. Sellest tulenevalt vaadati taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel.

Taotlusest ilmnes, et kohapeal põhjustas üleujutus häireid Serchio jõge ümbritsevas piirkonnas, kahjustades maanteid, veeinfrastruktuuri ja avalike teenuste osutamist, samuti eramaju ja muud vara. Üleujutus mõjutas otseselt siiski kõigest 1 % kohalikust elanikkonnast ning Itaalia ametiasutused ei tõendanud oma taotluses, et üleujutus avaldab tõsiseid ja püsivaid tagajärgi piirkonna majanduslikule stabiilsusele. Sel põhjusel tegi komisjon 8. juunil 2010 otsuse, et Itaalia taotlus ei vasta fondi vahendite erakorralise kasutuselevõtmise tingimustele, ning teatas sellest Itaalia ametiasutustele.

Hispaania (Andaluusia üleujutus)

Alates 9. veebruarist 2010 kannatas Andaluusia pikale ja rängale vihmaperioodile järgnenud üleujutuse tõttu. Hispaania ametiasutused esitasid solidaarsusfondile abitaotluse 19. aprillil 2010.

Taotluses teatati kahjust summas 709,74 miljonit eurot, mis moodustab 20,47 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Hispaania suhtes kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 3,467 miljardit eurot. Taotluse hindamise tulemusena jõudis komisjon siiski järeldusele, et 2009. aasta detsembris ja 2010. aasta jaanuaris oli piirkond sama ilmastikunähtuse tagajärjel kannatanud üleujutustega seotud varasemat kahju, milles ei teatatud. Seega ei olnud riik taotluse esitamisel järginud kümnenädalast tähtaega, mida arvutatakse katastroofi põhjustatud esimese kahju tekkimise kuupäevast. Peale selle ei esitanud Hispaania ametiasutused piisavalt tõendeid selleks, et juhtumit oleks olnud võimalik täiel määral hinnata nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel. Seepärast otsustas komisjon 5. oktoobril 2010, et tingimused solidaarsusfondi vahendite erakorraliseks kasutuselevõtmiseks ei olnud täidetud, ning teavitas sellest Hispaania ametiasutusi.

Portugal (Madeira üleujutus)

20. veebruaril 2010 tabasid Portugali saari Madeirat ja Porto Santot võimsad üleujutused, mis põhjustasid 42 inimese surma ja kahjustasid rängalt saarte infrastruktuuri osi, riigihooneid ja eramaju ning põllumajandust ja ettevõtjaid.

Komisjon sai Portugali ametiasutuste taotluse solidaarsusfondist abi saamiseks 20. aprillil 2010, s.t umbes kaks nädalat enne taotluste esitamiseks ettenähtud kümnenädalase tähtaja lõppu. Komisjoni taotlusel esitati 15. juulil 2010 lisateavet, mida oli vaja taotluse hindamise lõpuleviimiseks. Portugali ametiasutused hindasid üleujutuse põhjustatud otseseks kogukahjuks 1,080 miljardit eurot. See summa moodustab 112,69 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Portugali suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 958,406 miljonit eurot. Seepärast liigitati see katastroof solidaarsusfondi käsitleva määruse kohaselt laiema ulatusega looduskatastroofiks. Hävitavate sündmuste käigus sai kahjustada 153 silda, 400 maja hävines täiesti või sai tõsiseid struktuurilisi kahjustusi ning Funchali linna rannajoon vajas hiljem ulatuslikke taastamistöid. Sellest tulenevalt jõudis komisjon 29. septembril 2010 järeldusele, et taotlus vastas fondi vahendite kasutuselevõtmise tingimustele, ning tegi ettepaneku anda Portugalile toetust 31 255 790 eurot. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid asjakohase paranduseelarve vastu 15. detsembril 2010. Komisjon maksis toetuse välja 5. aprillil 2011 pärast rakenduslepingu sõlmimist Portugaliga.

Prantsusmaa (torm Xynthia)

27. ja 28. veebruaril 2010 tabas peaaegu kogu Prantsusmaa mandriosa talvetorm. See põhjustas laialdast kahju eelkõige Prantsusmaa läänerannikul, kus said kannatada mere kaitserajatised. Prantsusmaa ametiasutused esitasid solidaarsusfondist abi saamiseks taotluse 7. mail 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul.

Kogu Prantsusmaa territooriumil tekitatud otsese tormikahju kogusummaks hinnati umbes 2,5 miljardit eurot. Kuna see jääb allapoole Prantsusmaa suhtes 2010. aastal kohaldatavat 3.467 miljardi eurost künnist, vaadati Prantsusmaa taotlus läbi nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel. Nende kriteeriumide täitmiseks otsustasid Prantsusmaa ametiasutused piirata oma taotluse ulatust nii, et see hõlmaks ainult kõige rängemalt mõjutatud ala, ning esitasid taotluse, milles keskenduti ühele Prantsusmaa lääneranniku ühtsele piirkonnale, mis kandis põhilist tormikahju hinnanguliselt suurusjärgus 1,425 miljardit eurot. See summa moodustab fondi sekkumisele seatud tavapärasest künnisest 41,12 %.

Taotlus esitati ala kohta, mis koosneb kümnest omavalitsusest Vendée piirkonnas ning 36 omavalitsusest ja 2 omavalitsuse osast Charente-Maritime’i piirkonnas. See ala kannatas pärast jõulist tormipuhangut suurte üleujutuste all. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul tuleks suure struktuurse kahju tulemusena lammutada üle 1500 maja. Peale selle, 14 956 ha põllumajandusmaa vee all jäämine põhjustas suures osas saagi hävinemise ning kahjustas haritavat maad naatriumi ladestumisega pinnasesse. Laiaulatusliku keskkonna- ja struktuurilise kahju tagajärjel kannatas ka rannikualaga seotud majandustegevus, eelkõige turism ja austrikasvatus.

Seetõttu leidis komisjon, et Prantsusmaa taotlus vastas erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumidele, ning otsustas 29. septembril 2010 teha ettepaneku anda Prantsusmaale abi summas 35 635 750 eurot. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid asjakohase paranduseelarve vastu 15. detsembril 2010. Komisjon maksis toetuse välja 14. märtsil 2011 pärast rakenduslepingu sõlmimist Prantsusmaaga.

Slovakkia (üleujutus)

9. mail 2010 tabas suurt osa Kesk- ja Ida-Slovakkiast üleujutus, mille põhjustas pikk ja sademeterohke vihmaperiood[4]. Slovakkia ametiasutused esitasid solidaarsusfondist abi saamiseks taotluse 16. juulil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul. 27. septembril 2010 esitasid Slovakkia ametiasutused komisjonile täiendavaid andmeid, sealhulgas ajakohastasid oma kogukahju prognoose.

Üleujutuse tulemusena said suuri kahjustusi maanteed, majad ja põllumajandussaadused. Üleujutus mõjutas 45 895 majapidamist ning veel 306 majapidamist kannatas maalihete tõttu. Samuti tekitas üleujutus eriti suuri kahjustusi piirkonna transpordivõrgule.

Slovakkia ametiasutused hindasid otsese kogukahju suuruseks 561,134 miljonit eurot. See summa moodustab 0,89 % Slovakkia kogurahvatulust ja 148,37 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Slovakkia suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 378,205 miljoni eurot. Seega kvalifitseerus Slovakkia taotlus laiema ulatusega looduskatastroofiks. Seetõttu otsustas komisjon 15. detsembril 2010 taotluse heaks kiita ning tegi ettepaneku anda Slovakkiale abi summas 20 430 841 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Poola (üleujutus)

2010. aasta mais ja juunis tabas Poolat kaks üksteisega seotud üleujutuste lainet, mille põhjustas erakordselt sademerohke periood. Nende üleujutuste põhjustatud esimene kahju registreeriti 14. mail 2010. Poola ametiasutused esitasid solidaarsusfondile taotluse 23. juulil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul.

Üleujutus põhjustas märkimisväärset kahju ning seda peamiselt Wisła ja Odra jõe ümbruses. Üleujutused mõjutasid 266 000 inimest; muu hulgas evakueeriti oma kodust 31 000 elanikku. Samuti kannatasid laialdast kahju ettevõtjad, põllumajandus ja avalik infrastruktuur. Katastroofi ulatusega toimetulemiseks taotles Poola abi ka Euroopa kodanikukaitse mehhanismilt.

Otsese kahju suuruseks hinnati kokku 2,998 miljardit eurot, mis moodustab 0,846 % Poola kogurahvatulust ning ületab suurelt solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Poola suhtes 2010. aastal kohaldatavat tavapärast künnist, milleks on 2,124 miljardit eurot. Seega vastas Poola taotlus fondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärasele künnisele ning katastroofi käsitati laiema ulatusega looduskatastroofina. Komisjon otsustas 15. detsembril 2010 taotluse heaks kiita ning tegi ettepaneku anda Poolale abi summas 105 567 155 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Tšehhi Vabariik (üleujutus)

Tšehhi Vabariik esitas rahalise abi taotluse naaberriigi kriteeriumi alusel pärast seda, kui oli kannatanud kahju üleujutuste tõttu, mis olid seotud sama ilmastikunähtusega, mis põhjustas 2010. aasta mais suuri looduskatastroofe Slovakkias ja Poolas. Tšehhi ametiasutused teatasid, et üleujutuskahju algas 18. mail 2010, ning esitasid solidaarsusfondile oma taotluse 23. juulil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul.

Naaberriigi kriteeriumi kohaselt võimaldatakse abi taotleda riikidel, kes kannatasid kahju sama katastroofi tagajärjel kui nende naaberriik, kelle puhul on tunnistatud laiema ulatusega looduskatastroofi toimumist. Sellisel juhul võib kahjusumma jääda ka allapoole tavapärast künnist. Tšehhi Vabariigi puhul põhjustas üleujutus kahju neljas piirkonnas riigi põhja- ja idaosas. Otseselt mõjutasid üleujutused nendes piirkondades rohkem kui kaht miljonit elanikku, tekitades struktuurikahju elamutele, hävitades eraomandit, katkestades põhiliste teenuste osutamise ning kahjustades kohalikku majandust. Oma kodust evakueeriti 1000 inimest.

Üleujutuse põhjustatud otsene kahju kokku oli 204,456 miljonit eurot. Kuigi see moodustas kõigest 0,15 % Tšehhi kogurahvatulust ehk 24,81 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Tšehhi Vabariigi suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 824,029 miljonit eurot, vastas taotlus naaberriigi kriteeriumile, sest nii Poola kui ka Slovakkia taotlused kiideti heaks kui laiema ulatusega looduskatastroofid.

Seetõttu otsustas komisjon 15. detsembril 2010 Tšehhi Vabariigi taotluse heaks kiita ning tegi ettepaneku anda abi summas 5 111 401 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Ungari (üleujutus)

Peaaegu vahetpidamatu vihmasaju tulemusena 2010. aasta mais ja juunis leidis Ungaris aset ränk üleujutus, mis põhjustas laialdasi uputusi ja suurt kahju Doonau jõgikonnas ja riigi kirdeosas. Ungari ametiasutused esitasid solidaarsusfondile oma abitaotluse 24. juulil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul. Ungari taotluses kirjeldati üksikasjalikult ulatuslikku kahju infrastruktuurile – üleujutatud teed ja 612 konkreetset juhtumit seoses kahju tekitamisega Ungari raudteevõrgule. Majandus, eriti maapiirkondades, kannatas üleujutuste ja rahetormide tagajärjel, mis muutsid kasutuskõlbmatuks145 000 ha maad. Päästeoperatsioonid tingisid 5259 inimese evakueerimise.

Ungari ametiasutused teatasid otsesest kahjust kogusummas 719,343 miljonit eurot, mis moodustab 0,73 % Ungari kogurahvatulust ja 121,78 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Ungari suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 590,710 miljonit eurot. Kuna kahjusumma ületas fondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärast künnist, kvalifitseeriti taotlus laiema ulatusega looduskatastroofi käsitleva taotlusena. Komisjon kiitis Ungari taotluse heaks 15. detsembril 2010 ning tegi ettepaneku anda abi summas 22 485 772 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Horvaatia (üleujutus)

Horvaatia ida- ja keskosa kannatas samade ilmastikuolude tagajärjel, mis põhjustasid 2010. aasta mais ja juunis üleujutuskatastroofi Ungaris. Ungari naaberriigina oli Horvaatial võimalik esitada solidaarsusfondist rahalise abi saamise taotlus naaberriigi kriteeriumi alusel. Pärast esimese kahju kannatamist 31. mail 2010 esitasid Horvaatia ametiasutused taotluse 9. augustil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul.

Üleujutused ja rahetormid tekitasid olulist kahju 687 majale, kahjustasid veevarustust, blokeerisid teid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning põhjustasid 112 perekonna kodust evakueerimise. Otseseks kogukahjuks arvutati 153,039 miljonit eurot, mis moodustab 55,49 % solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmiseks Horvaatia suhtes 2010. aastal kohaldatavast tavapärasest künnisest, milleks on 275,804 miljonit eurot. Kuna sama ilmastikunähtus kvalifitseerus Ungaris laiema ulatusega looduskatastroofiks, kiideti Horvaatia taotlus heaks naaberriigi kriteeriumi alusel. Seetõttu otsustas komisjon 15. detsembril 2010 anda Horvaatiale rahalist abi summas 3 825 983 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Rumeenia (üleujutus)

23. juunil 2010 algas üleujutuste ja maalihete periood, mis mõjutas enamikku Rumeenia piirkondi ja põhjustas suurt kahju kogu riigis. Rumeenia ametiasutused esitasid solidaarsusfondist rahalise abi saamiseks taotluse 31. augustil 2010, s.t kümnenädalase tähtaja jooksul.

Rumeenia üleujutused mõjutasid 6,7 miljonit inimest, sealhulgas 15 000 elanikku, kes tuli oma kodust evakueerida. Maanteevõrk sai kahjustada ja kannatas häirete all 5257 km ulatuses ning tõsist kahju sai ka muu infrastruktuur, näiteks vee- ja heitveerajatised. Üleujutused kahjustasid ka Rumeenia majandust, muutes kasutuskõlbmatuks 110 585 ha põllumajandusmaad ja 8222 ha metsa. Rumeenia ametiasutused hindasid otsese kogukahju suuruseks 875,758 miljonit eurot. See summa moodustab 0,67 % Rumeenia kogurahvatulust ja ületab solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise tavapärast künnist, milleks on 787,935 miljoni eurot. Sellest tulenevalt kvalifitseerus taotlus laiema ulatusega looduskatastroofi käsitleva taotlusena. Komisjon kiitis Rumeenia taotluse heaks 15. detsembril 2010 ning tegi ettepaneku anda abi summas 24 967 741 eurot. Asjakohane paranduseelarve ettepanek esitati 2011. aasta jaanuari alguses.

Menetluses olevad taotlused

Kokku saadi 2010. aastal 17 taotlust. Mõni neist taotlustest esitati aasta lõpus, mistõttu jätkus nende hindamine 2011. aastal. Nende hulka kuulusid Prantsusmaa (Vari üleujutus), Tšehhi Vabariigi (sügisene üleujutus), Saksamaa (Saksi üleujutus), Horvaatia ja Sloveenia (septembri üleujutus) ning Ungari (punase muda reostus) taotlused. Neid taotlusi käsitletakse täiel määral Euroopa Liidu solidaarsusfondi 2011. aasta aruandes.

RAHASTAMINE

2010. aastal maksti solidaarsusfondist välja üks toetus, mille taotlus saadi 2010. aasta jaanuaris (üleujutused Iirimaal). Vastava esialgse paranduseelarve projekti nr 7/2010[5] kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks 24. novembril 2010.

Fondi vahendeid kasutati veel kahe 2010. aastal saadud taotluse puhul. Esialgne paranduseelarve projekt nr 8/2010[6] hõlmab Portugali (Madeira üleujutused) ja Prantsusmaad (torm Xynthia) tabanud üleujutusi ning eelarvepädevad institutsioonid kiitsid selle heaks 15. detsembril 2010. Väljamaksed tehti 2011. aasta alguses pärast toetuse andmise otsuste vastuvõtmist ja rakenduslepingute allkirjastamist.

Abisaaja riik | Katastroof | Kategooria | Antud abi (eurodes) |

Iirimaa | Üleujutus (november 2009) | piirkondlik | 13 022 500 |

Portugal | Madeira üleujutused | laiema ulatusega | 31 255 790 |

Prantsusmaa | Torm Xynthia | piirkondlik | 35 635 750 |

Kokku | 79 914 040 |

JÄRELEVALVE

Itaalia (Abruzzo maavärin)

Komisjon tegi 11.–13. aprillil 2010 kontrollivisiidi L’Aquilasse ja Rooma, et saada teavet selle kohta, millised süsteemid on Itaalia ametiasutused sisse seadnud solidaarsusfondist pärast 2009. aasta aprilli maavärinat saadud 493,8 miljoni euro suuruse toetuse rakendamiseks. L’Aquila maavärin Itaalias Abruzzo piirkonnas oli suurim katastroof fondi ajaloos ning selle tulemusena maksti välja kõigi aegade suurim toetussumma, mis ulatus ligi poole miljardi euroni[7].

Komisjon uuris eriti meedias esitatud süüdistusi riikliku kodanikukaitse ministeeriumi ebaseadusliku tegevuse kohta L’Aquila ülesehitustöödega seotud lepingute sõlmimisel, kuid ei leidnud tõendeid nende väidete kinnituseks.

Itaalia ametivõimud suhtusid visiiti pooldavalt ning andsid hulgaliselt ja üksikasjalikku teavet solidaarsusfondi toetuse rakendamise kohta ning süsteemide kohta, mille nad olid sisse seadnud, et tagada kulutuste tegemise korrektsus ja õiguspärasus. Komisjoni vaatenurgast andis visiit kinnitust sisse seatud süsteemide toimimise ja tehtud edusammude kohta. Saadud teabe põhjal järeldati, et solidaarsusfondi toetust on kasutatud tõhusalt ja kooskõlas solidaarsusfondi määruses, toetuse andmise otsuses ja rakenduslepingus sätestatud eeskirjadega. Seda seisukohta kinnitas Itaalia ametiasutuste poolt 2011. aasta alguses esitatud rakendamisaruanne.

Prantsusmaa (torm Klaus)

Komisjon tegi 15. juunil 2010 kontrollivisiidi Prantsusmaale, et saada teavet selle kohta, millised süsteemid on Prantsusmaa ametiasutused sisse seadnud pärast 2009. aasta jaanuaris Akvitaania, Midi-Pyrénées’ ja Languedoc-Roussillon’i piirkonda tabanud tormi Klaus solidaarsusfondist saadud 109,4 miljoni euro suuruse toetuse rakendamiseks. Torm Klaus Edela-Prantsusmaal oli üks suurõnnetustest, mis tekitas piirkonnas kahju tublisti üle keskmise.

Nagu ka varasematel kordadel, võtsid asjaomased ametiasutused selle visiidi väga hästi vastu. Visiit võimaldas selgitada tehnilisi küsimusi, näiteks kulutuste abikõlblikkuse, toetuse kasutamise tähtaja ja kontrolliga seotud küsimusi. Lisaks andis visiit komisjonile võimaluse saada ülevaade solidaarsusfondi pakutud lisaväärtusest ning saada teavet rakendussüsteemide kohta.

ABI ANDMISE LÕPETAMISED

Solidaarsusfondi määruse artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta möödumist toetuse väljamaksmise kuupäevast esitab abisaajariik toetuse kasutamise aruande (edaspidi „rakendamisaruanne”) koos selgitustega kulutuste õigustatuse kohta (edaspidi „õigustatuse avaldus”). Selle menetluse lõpus lõpetab komisjon fondist abi andmise.

2010. aasta jooksul lõpetati ELi solidaarsusfondist abi andmine seoses nelja juhtumiga.

1. Seoses 2005. aastal Slovakkiat tabanud tuuletormi käsitleva 5 667 578 euro suuruse rahalise abi andmise juhtumi lõpetamisega saadi rakendamisaruanne 9. mail 2007. Slovakkia ametiasutuste poolt vale vahetuskursi kasutamise tulemusena deklareeriti kulusid antud abist 34 992,28 eurot vähem. Vale vahetuskursi kasutamisest tuleneva kulude puudujäägi küsimuse lahendamiseks tegi komisjon Slovakkiale ettepaneku deklareerida vahe korvamiseks täiendavaid kulusid. 2010. aasta märtsis deklareerisid Slovakkia ametiasutused lisakulusid, mis tunnistati abikõlblikuks vastavalt määrusele, rahastamisotsusele ja rakenduslepingule. Komisjon lõpetas juhtumi menetlemise 2010. aasta mais.

2. Seoses 2005. aasta augustis Bulgaariat tabanud üleujutuskatastroofiga anti rahalist abi summas 10 632 185 eurot ning rakendamisaruanne saadi 17. jaanuaril 2008. Bulgaaria ametiasutused deklareerisid oma õigustatuse avalduses, et nende kulutused olid antud abist 35 090 eurot väiksemad. Peale selle ilmnes Bulgaaria ametiasutuste auditeerimise tulemusena abikõlbmatuid kulusid summas 8 476 eurot. Selle tulemusena ja kokkuleppel Bulgaaria ametiasutustega algatas komisjon tagasinõudmismenetluse ning 29. detsembril 2008 tagastasid Bulgaaria ametiasutused 43 566 eurot. Komisjoni lisaanalüüs ja täiendav hinnang valmisid 2010. aasta kevadel. Komisjon lõpetas juhtumi menetlemise 2010. aasta mais.

3. Seoses 2005. aasta jaanuaris Lätit tabanud tuuletormiga maksti Läti ametiasutustele toetust summas 9 487 180 eurot. Komisjon sai rakendamisaruande 5. novembril 2007. Läti ametiasutused deklareerisid kasutamata ja abikõlbmatuid kulusid summas 114 458,80 eurot. Hindamise lõpuleviimiseks taotles komisjon Läti ametiasutustelt lisateavet. Lepiti kokku, et tagasinõudmisele kuulub 114 458,80 eurot. Komisjon algatas tagasinõudmismenetluse ning vastav raha laekus 2010. aasta augustis.

4. Neljas abi andmise lõpetamise juhtum oli seotud 2005. aastal Austriat tabanud üleujutustega, millega seoses anti rahalist abi 14 798 589 eurot ning mida käsitlev rakendamisaruanne saadi 12. veebruaril 2008. Pärast komisjoni talituste läbi viidud põhjalikku hindamist oli vaja küsida lisateavet õigustatuse avalduse kohta. Austria ametiasutused esitasid selle teabe ning kuna eeskirjade rikkumisi ei leitud, lõpetas komisjon juhtumi menetlemise 2010. aasta detsembris.

2010. aastal sai komisjon lõplikud rakendamisaruanded 2008. aastal antud toetustega seoses Ühendkuningriigilt (üleujutused), Prantsusmaalt (torm Dean Antillidel), Kreekalt (metsatulekahjud) ja Sloveenialt (üleujutused). Käesoleva aastaaruandega hõlmatud perioodi lõpus ei olnud nende rakendamisaruannete hindamine veel lõppenud.

JÄRELDUSED

Solidaarsusfondi toimimine 2010. aastal kinnitas taas kord varasemate aastate kogemusi. Need võib kokku võtta järgmiselt.

- Enamiku solidaarsusfondi suhteliselt suurt künnist ületavat kahju põhjustanud katastroofide puhul toimib solidaarsusfond üsna rahuldavalt. Kriteeriumid on selgesõnalised ja neid on lihtne hinnata ning riikidel ei ole tavaliselt raskusi taotluste koostamisel. Taotluste edukuse määr on jätkuvalt 100 %.

- Kuid seoses väiksemaid loodusõnnetusi käsitlevate taotlustega, mis esitatakse nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel, seisavad riigid silmitsi tõsiste raskustega eelkõige sellepärast, et määruses sätestatud kriteeriumid näivad ebaselged ja keerulised. Riikide kohustus määratleda katastroofist mõjutatud piirkond oma taotluses ühtse alana, kus katastroof peab olema mõjutanud valdavat osa elanikkonnast, ei kajasta sageli tegelikkust. Paljudel juhtudel toimuvad isegi piirkondlikud katastroofid geograafiliselt eraldi paiknevatel aladel (nt üleujutused erinevates jõgikondades). See muudab ühtse ala mõiste raskesti kohaldatavaks. Peale selle, katastroofist mõjutatud piirkonna majanduslikule stabiilsusele tõsist ja püsivat kahju avaldava mõju tõendamine tundub mõnevõrra spekulatiivne, majanduslikult mitte eriti usaldusväärne ja igal juhul koormav ning seda on väga raske hinnata, eriti väiksemate alade puhul. Seni on kaks kolmandikku selle erandi alusel esitatud taotlustest tagasi lükatud, sest need ei vastanud kriteeriumidele.

- Üldiselt leitakse, et fond peaks reageerima tõhusamalt ja tegema abi kättesaadavaks kiiremini. Kuigi fondi ei loodud erakorralise abi andmise vahendina, on õigustatud ootused, et rahalist abi antakse fondist võimalikult kiiresti. Kuni üheaastased viivitused on selgelt liiga pikad.

Kehtivas solidaarsusfondi määruses sätestatud eeskirjade alusel ei ole väga palju võimalusi nende küsimustega (ja mõne muu küsimusega) tegelemiseks. 2005. aastal tegi komisjoni esimese katse parandada fondi toimimist, esitades ettepaneku solidaarsusfondi käsitleva uue määruse kohta, ning see sai Euroopa Parlamendis poolehoiu osaliseks, kuid liikmesriigid seda ei toetanud.

Seepärast on komisjon valinud uue lähenemisviisi ning esitas 6. oktoobril 2011 teatise solidaarsusfondi tuleviku kohta[8]. Selles teatises analüüsitakse üksikasjalikumalt fondi toimimist, tuuakse välja probleemid ning esitatakse võimalikud lahendused. Teatist on kavas arutada sidusrühmadega, eelkõige liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja piirkondadega. Teises etapis ja sõltuvalt arutelude tulemusest võib komisjon esitada õigusakti ettepaneku praegu kehtiva määruse kohandamiseks ja parandamiseks.

1. LISA: 2010. AASTAL LAIEMA ULATUSEGA KATASTROOFIDE PUHUL KOHALDATAVAD KÜNNISED (PÕHINEVAD 2008. AASTA KOGURAHVATULU NÄITAJATEL)

(Miljonites eurodes) |

Riik | Kogurahvatulu (2008 ) | 0,6 % kogurahvatulust* | Laiema ulatusega katastroofi künnis 2010. aastal* |

AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1664,317 |

BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2081,826 |

BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 |

CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 |

CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** |

DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1417,714 |

EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 |

EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1387,712 |

ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** |

FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1105,866 |

FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** |

HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 |

IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 |

IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** |

LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 |

LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 |

LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 |

MT | MALTA | 5513 | 33,077 | 33,077 |

NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** |

PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2124,920 |

PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 |

RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 |

SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2037,115 |

SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 |

SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** |

TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2243,944 |

HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 |

Künniseks on kas 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.

* Ümardatud näitajad.

** Ligikaudu 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades.

2. LISA: EUROOPA LIIDU SOLIDAARSUSFONDILE ESITATUD 2009. AASTA MENETLUSES OLEVAD TAOTLUSED JA 2010. AASTAL OTSUSTATUD UUED TAOTLUSED[9]

Katastroofi tekitatud esimese kahju kuupäev | 27/02/10 | 09/05/10 | 14/05/10 | 18/05/10 | 15/05/10 | 31/05/10 | 23/06/10 |

Taotluse kuupäev | 07/05/10 | 16/07/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 |

Kogu teabe kättesaamise kuupäev | 07/05/10 | 27/09/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 |

Laiema ulatusega katastroofi künnis (miljonites eurodes) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 |

Otsene kogukahju (miljonites eurodes) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 |

Kategooria | piirkondlik | laiema ulatusega | laiema ulatusega | naaberriik | laiema ulatusega | naaberriik | laiema ulatusega |

Kahju / künnis | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % |

Abikõlblike erakorraliste meetmete kulud (miljonites eurodes) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 |

Abikõlblikud kulud / kogukahju | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % |

Abi / abikõlblikud kulud | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % |

Abi määr (% kogukahjust) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % |

3. LISA: ELI SOLIDAARSUSFONDILE ALATES 2002. AASTAST ESITATUD TAOTLUSED

2 | CZ | Üleujutus | 2 300 | laiema ulatusega | 129 |

3 | FR | Üleujutus (Le Gard) | 835 | piirkondlik | 21 |

4 | DE | Üleujutus | 9100 | laiema ulatusega | 444 |

2002. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Õlireostus (Prestige) | 436 | piirkondlik | 8,626 |

2 | IT | Maavärin (Molise/Apulia) | 1558 | piirkondlik | 30,826 |

3 | IT | Vulkaanipurse (Etna) | 894 | piirkondlik | 16,798 |

4 | IT | Üleujutus (Põhja-Itaalia) | (1900) | (laiema ulatusega) | tagasi lükatud |

5 | GR | Karmid talvetingimused | (ebaselge) | (laiema ulatusega?) | tagasi lükatud |

6 | PT | Metsatulekahjud | 1228 | laiema ulatusega | 48,539 |

7 | FR | Metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa) | 531 | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8 | ES | Metsatulekahjud (Portugaliga piirnev ala) | 53 | naaberriik | 1,331 |

9 | MT | Üleujutus | 30 | laiema ulatusega | 0,961 |

10 | IT | Üleujutus (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2003. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Üleujutus (Rhone´i jõe delta) | 785 | piirkondlik | 19,625 |

2 | ES | Üleujutus (Malaga) | (73) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

3-9 | ES | Metsatulekahjud (7 taotlust) | (480) | (piirkondlik) | kõik 7 taotlust tagasi lükatud |

10 | SK | Üleujutus | (29) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

11 | SI | Maavärin | (13) | (piirkondlik) | tagasi võetud |

2004. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | Torm (Tatra mäed) | 203 | laiema ulatusega | 5,668 |

2 | IT | Üleujutus (Sardiinia) | (223, ülehinnatud) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

3 | EE | Torm | 48 | laiema ulatusega | 1,29 |

4 | LV | Torm | 193 | laiema ulatusega | 9,487 |

5 | SE | Torm Gudrun | 2297 | laiema ulatusega | 81,725 |

2 0 0 5 | 6 | LT | Torm | 15 | naaberriik | 0,379 |

7 | GR | Evrose jõe üleujutus | (112) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8 | RO | Kevadine üleujutus | 489 | laiema ulatusega | 18,798 |

9 | BG | Kevadine üleujutus | 222 | laiema ulatusega | 9,722 |

10 | BG | Suvine üleujutus | 237 | laiema ulatusega | 10,632 |

11 | RO | Suvine üleujutus | 1050 | laiema ulatusega | 52,4 |

12 | AT | Üleujutus (Tirool/Vorarlberg) | 592 | piirkondlik | 14,799 |

2005. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Kütusehoidla plahvatus Buncefieldis | (700) | (piirkondlik) | tagasi võetud |

2 | GR | Evrose jõe üleujutus | 372 | piirkondlik | 9,306 |

3 | HU | Üleujutus | 519 | laiema ulatusega | 15,064 |

4 | ES | Metsatulekahjud Galiitsias | (91) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2006. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Torm Kyrill | 4750 | laiema ulatusega | 166,9 |

2 | FR | Tsüklon Gamede, Réunioni saar | 211 | piirkondlik | 5,29 |

3 | ES | EL Hierro saare üleujutus | (18) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

4 | ES | Üleujutus La Manchas | (66) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

5 | UK | Üleujutus | 4612 | laiema ulatusega | 162,387 |

6 | CY | Metsatulekahjud | (38) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

7 | ES | Metsatulekahjud Kanaari saartel | (144) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

8-16 | IT | 9 taotlust seoses 9 piirkonnas aset leidnud metsatulekahjudega | - | (piirkondlik) | ei vasta nõuetele, tähtaeg ületatud |

17 | FR | Torm Dean Martinique`il | 509 | piirkondlik | 12,78 |

18 | GR | Metsatulekahjud | 2118 | laiema ulatusega | 89,769 |

19 | SI | Üleujutus | 233 | laiema ulatusega | 8,254 |

2007. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Põud | 165,4 | laiema ulatusega | 7,605 |

2 | RO | Üleujutused | 471,4 | piirkondlik | 11,785 |

2008. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 19,390 |

2 | IT | Abruzzo maavärin | 10 212,0 | laiema ulatusega | 493,771 |

3 | GR | Metsatulekahjud (2009) | (152,8) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

4 | CY | Tormid (2009) | (2,6) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

5 | GR | Evia saare üleujutused | (83,2) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

6 | IT | Messina mudavool | (598,9) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

2009. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 603,148 |

2 0 1 0 | 1 | IE | Üleujutus (2009) | 520,9 | piirkondlik | 13,022 |

2 | IT | Toscana üleujutus (2009) | (211,7) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

3 | ES | Andaluusia üleujutus (2010) | (709,7) | (piirkondlik) | tagasi lükatud |

4 | PT | Madeira üleujutus | 1080 | laiema ulatusega | 31,256 |

5 | FR | Torm Xynthia | 1425 | piirkondlik | 35,636 |

6 | SK | Üleujutus (2010) | 649,9 | laiema ulatusega | 20,431 |

7 | PL | Üleujutus (2010) | 2993,7 | laiema ulatusega | 105,567 |

8 | CZ | Üleujutus (2010) | 204,5 | naaberriik | 5,111 |

9 | HU | Üleujutus (2010) | 719,3 | laiema ulatusega | 22,486 |

10 | HR | Üleujutus (2010) | 153,04 | naaberriik | 3,826 |

11 | FR | Vari üleujutus (2010) | 703-778 | piirkondlik | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

12 | RO | Üleujutus (2010) | 875,75 | laiema ulatusega | 24,968 |

13 | CZ | Augusti üleujutus (2010) | 436,5 | piirkondlik | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

14 | DE | Saksi üleujutus (2010) | 937,7 | piirkondlik | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

15 | HR | Septembri üleujutus (2010) | 47 | naaberriik | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

16 | SI | Septembri üleujutus (2010) | 251,3 | laiema ulatusega | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

17 | HU | Punase muda reostus (2010) | 174,32 | piirkondlik | 31.12.2010 seisuga menetlus lõpetamata |

2010. aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku | 262,303 |

Alates 2002. aastast heaks kiidetud abi kokku | 2 414,200 miljonit eurot |

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002 (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[2] Enamik neid toetusi oli võimalik välja maksta alles 2011. aastal pärast vastavate rakenduslepingute allkirjastamist abi saavate riikidega.

[3] Solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise künnis on määratletud kui kahjusumma, mis on suurem kui 0,6 % riigi kogurahvatulust, või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades. 2010. aastal kohaldatavatest künnistest antakse ülevaade 1. lisas.

[4] See ilmastikunähtus mõjutas 2010. aasta mais ja juunis suuremat osa Kesk- ja Kagu-Euroopast ning tõi kaasa selle, et solidaarsusfondile esitasid taotluse viis riiki: Slovakkia, Poola, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Horvaatia.

[5] Euroopa Parlament nummerdas 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 8 uuesti ja võttis selle 24. novembril 2010 muudatusi tegemata vastu kui paranduseelarve nr 7; KOM(2010) 533, ELT L 50, 24.2.2011

[6] Euroopa Parlament nummerdas 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9 uuesti ja võttis selle 15. detsembril 2010 muudatusi tegemata vastu kui paranduseelarve nr 8; KOM(2010) 577, ELT L 50, 24.2.2011.

[7] Üksikasjalikku teavet võib leida Euroopa Liidu solidaarsusfondi 2009. aasta aruandest; KOM(2011) 136, 23.3.2011.

[8] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: The Future of the European Union Solidarity Fund, KOM(2011) 613, lõplik, 6.10.2011.

[9] Täiendavad taotlused saadi Tšehhi Vabariigilt (augusti üleujutused), Saksamaalt (Saksi üleujutused), Horvaatialt (septembri üleujutused), Sloveenialt (septembri üleujutused) ja Ungarilt (punase muda reostus). Nende kohta tehti otsus alles 2011. aastal ning neid käsitletakse 2011. aasta aruandes.