[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.7.2009

KOM(2009) 333 lõplik

2009/0096 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”)

{KOM(2009)340 lõplik}{SEK(2009) 907}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Majanduslangus avaldab kõige suuremat mõju inimestele: tänase ELi peamiseks väljakutseks peab olema hoida ära ulatuslik tööpuudus, hoogustada töökohtade loomist ja sillutada teed majanduse elavdamisele ning jätkusuutlikule taastumisele ja kasvule. EL reageeris kriisile kiiresti Euroopa majanduse taastamise kava kaudu, milles rõhutati vajadust võidelda tagajärgede vastu, mida kriis põhjustab tööhõivele. Juba kava esialgne mõju on lootustandev ning sotsiaalsed „ohutusvõrgud” täidavad stabiliseerivat otstarvet. Ent sedamööda, kuidas olukord tööturgudel majanduslanguse tagajärjel jätkuvalt halveneb, on vaja täiendavaid meetmeid.

Euroopal tuleb majanduslangus mitte lihtsalt üle elada, vaid pöörata see võimaluseks luua produktiivsem, innovaatilisem, paremini oskustega varustatud ja vähem CO2-heitmeid tekitav majandus, mille avatud ja kaasamisaldis tööturg toob ühiskonnas kaasa suurema ühtekuuluvuse ja võrdõiguslikkuse ning töökohad, mis on paindlikud vanuselise ja soolise võrdõiguslikkuse ning töö- ja eraelu tasakaalustamise suhtes; samuti peab see majandus tunnustama ja toetama ettevõtlust[1]. Meetmed, mida on vaja, et tulla toime praeguse kriisi sotsiaalsete ja tööhõivealaste tagajärgedega, käivad käsikäes vajalike struktuurireformidega, millega lahendatakse üleilmastumise ning demograafiliste ja kliimamuutuste pikemaajalisi probleeme.

Kriis toob suuri muutusi Euroopa tööturgudele. Töötajatele ja ettevõtjatele tuleb anda vajalikud vahendid, et nad suudaksid muutuvate oludega kohaneda: säilitada elujõulisi töökohti, parandada oskusi kõikidel tasanditel, tuua inimesed tagasi tööle ja tagada tingimused uute töökohtade loomiseks.

Komisjoni teatises „Euroopa majanduse elavdamine”[2] visandati rida punkte, mis aitavad liikmesriikidel asjakohast ja tulemuslikku tööhõivepoliitikat välja kujundada ja ellu viia. Selle põhjal määrati kevadisel Euroopa Ülemkogul ja kolmel tööhõivealasel seminaril, mis toimusid aprillis 2009 Madridis, Stockholmis ja Prahas, kindlaks kolm peamist prioriteeti: säilitada tööhõive, luua töökohti ja edendada liikuvust; ajakohastada oskusi ja viia need vastavusse tööturu vajadustega; parandada juurdepääsu tööhõivele. Ka 7. mail 2009 toimunud tööhõivealane tippkohtumine kujutas endast arvamuste vahetust nende prioriteetide üle ning seal jõuti üksmeelele 10 meetme osas[3].

Lähtudes nendest ühistest jõupingutustest, võttis komisjon 3. juunil vastu teatise „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”[4], mille eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel ning ELi sotsiaalpartnerite vahel kolme peamise prioriteedi alal, keskendudes konkreetsetele algatustele ja tuginedes kõigile kättesaadavatele ühenduse instrumentidele, iseäranis Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile.

Et leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi, on oluline inimesi tööturul hoida ning neid rohkem tööturule tuua, eriti naisi, eakamaid töötajaid ja muid diskrimineeritavaid ühiskonnagruppe, ning hoida ära pikaajalist töötust ja tööturult eemale jäämist. Parim viis tõrjutusest pääseda on tööl käia: sotsiaalne Euroopa saab alguse tööst – juba enne kriisi ei olnud töövõimalusi paljudel ELi kodanikel, kes soovinuks või võinuks tööturule tulla.

2. SISU

Oma 3. juuni teatises tegi komisjon ettepaneku uue ELi tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu[5] (programmi „Progress” mikrokrediidirahastu) loomiseks, et pakkuda töötutele võimalust uueks alguseks ja luua võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, sealhulgas noortele, ettevõtluse alustamiseks. Uus rahastu laiendab eesmärgipärast rahalist toetust uutele ettevõtjatele, kelle võimalused laenu saada on praegu väikesed. Lisaks intressitoetusele ESFist toetatakse üksikettevõtjaid ja mikroettevõtete asutajaid ka nõustamise, koolituse, juhendamise ja suutlikkuse suurendamise kaudu.

Mikrokrediidirahastu „Progress” täiendab teisi ühenduse programme, pakkudes riskijagamise vahendeid, võlakohustuste ja omakapitali kaudu rahastamist. Selles kasutatakse rahvusvaheliste finantsasutuste, näiteks EIP grupi (Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond) kogemusi. Ühise haldamiskorra põhiselt tagavad rahvusvahelised finantsasutused lisavahendid, toetades mikrokrediidi andjaid (pangad või muud) kogu Euroopa Liidus.

3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Võttes arvesse praegu vähenenud laenutegevust ja tagastamata laenude olulist vähenemist (nagu näitab käesolevale ettepanekule lisatud eelhinnang), tuleb tugevdada ühenduse ja riikide pingutusi pakkuda piisavas ulatuses mikrokrediiti mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st töötud või haavatavamad isikud, kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtteid, sealhulgas hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, kuid kellele ei anta kommertspankades laenu.

Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga[6]. Peale selle aitab rahastu sihipäraselt kasutada rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavaid vahendeid. Kogu ELi hõlmav rahastu hoiab ära erinevused lähenemisviisis, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist.

4. ÕIGUSAKTI VALIK

Komisjon teeb ettepaneku luua programmi „Progress” mikrokrediidirahastu otsusega, milles määratletakse vaid komisjoni roll ja vastutus ja millega ei anta ei õigusi ega kohustusi ei liikmesriikidele ega üksikisikutele. Seega on otsus parim vahend, millega saavutatakse soovitud eesmärk.

5. MÕJU EELARVELE

Kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega[7] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) tuleb rahastu luua olemasoleva eelarve kulusid ümber jaotades. 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe tingimuste kohaselt lisas EP täiendavad 114 miljonit eurot[8] programmi „Progress” eelarvele, suurendades seeläbi eelarvet komisjoni algses ettepanekus esitatud summalt 628 800 000 eurot 743 250 000 euroni. Neid täiendavaid vahendeid pidi järk-järgult kohaldatama programmi hilisemate aastatel, st alates 2009. aastast. Pärast kõigi võimalike valikute uurimist tehakse ettepanek, et rahastamine toimuks programmi „Progress”[9] eelarvest 100 miljoni euro ümberjaotamise teel (4 aasta jooksul) tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu „Progress” (mikrokrediidirahastu „Progress”) tarvis. Suunates ümber need 100 miljonit eurot olemasolevast eelarvest, loodaks võimalus kasutada enam kui 500 miljonit eurot ühises algatuses finantsasutustega, eelkõige EIP grupiga.

2009/0096 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega luuakse ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korras

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet”[10] määratleti neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine; mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE, mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat.

(2) Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, ja pakkus veel 4 miljonit eurot pilootmeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte.

(3) Tuleb tugevdada ühenduse ja riikide jätkuvaid pingutusi pakkuda piisavas ulatuses mikrokrediiti mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st töötud ja haavatavamad isikud, sealhulgas noored, kes soovivad alustada või arendada mikroettevõtteid, sealhulgas need, kes soovivad hakata füüsilisest isikust ettevõtjateks, kuid kellele ei anta kommertspankades laenu.

(4) Komisjoni teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”[11] rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, sealhulgas noortele, ettevõtluse alustamiseks. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue ELi mikrokrediidirahastu loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut.

(5) Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses Euroopa Parlamendi 2009. aasta märtsikuu resolutsiooniga. Kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel.

(6) Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu ühenduse poliitikaga ning kooskõlas asutamislepingute sätetega ja selle alusel vastuvõetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud ühenduse meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE ja Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama.

(7) Käesolevas otsuses osutab „väikerahastamine” mikrokrediidile ja riskijagamisele. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta[12]) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui 10 töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot; need määratlused kehtivad ka käesolevas otsuses,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1 Asutamine

1. Käesolevaga asutatakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, mida nimetatakse mikrokrediidirahastu „Progress” (edaspidi „rahastu”).

Artikkel 2 Eesmärk

1. Rahastu tagab ühenduse vahendid, millega suurendatakse mikrokrediidi saamise võimalust

a) isikute jaoks, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus ja kes soovivad alustada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad;

b) ebasoodsas olukorras olevate isikute, sealhulgas noorte jaoks, kes soovivad alustada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad;

c) mikroettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks, mis võtavad tööle inimesi, kes on kaotanud töö, või ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas noori.

Artikkel 3 Eelarve

1. Ühenduse eelarvest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2013 rahastu tarvis 100 miljonit eurot.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

3. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud abimeetmeteks eraldatav kogueelarve ei ületa 1 % rahastu eelarvest, nagu on sätestatud lõikes 1.

4. Rahalise toetusega kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse toetust haldavate rahvusvaheliste finantsasutuste halduskulud ning kõik muud abikõlblikud kulud.

Artikkel 4 Abikõlblikud meetmed ja toetusesaajad

1. Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid:

a) tagatised ja riskijagamisvahendid;

b) kapitaliväärtpaberid;

c) võladokumendid;

d) toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.

2. Rahastut võivad kasutada kõik liikmesriikides asuvad avalik- ja eraõiguslikud organid, mis annavad mikrokrediiti isikutele ja mikroettevõtetele liikmesriikides.

Artikkel 5 Haldamine

1. Komisjon haldab rahastut kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

2. Et rakendada artikli 4 lõikes 1 nimetatud meetmeid, v.a artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud toetusmeetmeid, sõlmib komisjon rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondiga (EIF), kokkulepped kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53d ja komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 43. Need kokkulepped sisaldavad üksikasjalikke sätteid neile asutustele antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas vajadust tagada vastastikune täiendavus riiklike kavadega.

3. Lõikes 2 osutatud finantsasutused võivad saadud tulud, sealhulgas dividendid ja tagasimaksed, alates rahastu alustamiskuupäevast kuue aasta jooksul uuesti investeerida artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud meetmetesse. Rahastu sulgemise korral makstakse Euroopa ühendustele võlgnetav osa Euroopa Ühenduste üldeelarvesse.

4. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud finantsasutused sõlmivad kirjalikud kokkulepped artikli 4 lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslike mikrokrediidi väljastajatega, sätestades nende kohustused, mille kohaselt nad peavad kasutama rahastu rahalisi vahendeid kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja esitama teabe artikli 8 lõikes 1 osutatud aastaaruannete koostamiseks.

5. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud toetusmeetmete eelarvet haldab komisjon.

Artikkel 6 Nõuetele vastavus

Rahastu rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu sätetele ja selle alusel vastu võetud aktidele.

Artikkel 7 Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95[13] ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96[14] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999[15].

2. Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul on OLAF-ile antud volitused korraldada inspekteerimisi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 alusel mis tahes üleastumise puhul ühenduse õiguse sätetest, sealhulgas rahastuga seoses ettenähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmise puhul, mille on põhjustanud ettevõtja tegevus või tegematajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu on kahjustanud või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

3. Kõigis käesoleva otsuse rakendusmeetmes esitatakse viited eespool nimetatud lõigetele ja nähakse eelkõige ette järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditite kaudu, mis teostatakse vajadusel kohapeal.

Artikkel 8 Aastaaruanne

1. Komisjon saab artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistelt finantsasutustelt rakendamise aastaaruanded, milles esitatakse toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, rahaliste vahendite jaotus sektorite ja toetusesaajate lõikes, esitatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed, tulemused ja võimaluse korral mõju.

2. Alates aastast 2011 esitab komisjon enne iga aasta 31. detsembrit Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal käesoleva otsuse alusel võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema lõikes 1 osutatud rakendamisaruannetel ja neis peab peamiselt keskenduma saadud tulemustele ning eelkõige peab selles olema esitatud teave esitatud taotluste, sõlmitud lepingute, rahastatud meetmete kohta, sealhulgas nende meetmete ja teiste ühenduse meetmete, eelkõige ESF, vastastikuse täiendavuse kohta.

3. Aastaaruanne edastatakse teavitamiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.

Artikkel 9 Hindamine

1. Komisjon korraldab omal algatusel ja tihedas koostöös artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsasutustega vahepealseid ja lõpphindamisi. Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaadi lõppemist. Lõpphindamise käigus uuritakse eelkõige, mil määral on rahastu tervikuna saavutanud oma eesmärgid.

2. Hindamiste tulemused edastatakse teavitamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.

Artikkel 10 Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Mikrokrediidirahastu „Progress”

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSED ja VÕRDSED VÕIMALUSED

Tegevuspõhise eelarvestamise meede 04 04 – Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread

Uued eelarveread

04 04 13 Mikrokrediidirahastu „Progress”

04 01 04 11 Mikrokrediidirahastu „Progress” – halduskulud

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

01/01/2010 – 31/12/2013

3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajaduse korral ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

04 04 13 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | Nr 1a |

04 01 04 11 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 1a |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kaks kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Kokku |

Tegevuskulud[16] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |

Maksete assigneeritud | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[17] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |

Maksete assigneeringud | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[18] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, tuleks allpool esitatud tabelis näidata, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

Käesolev ettepanek on seotud ettepanekuga programmi „Progress” jaoks eraldatava rahasumma läbivaatamise kohta, mida vähendatakse 100 miljoni euro võrra, mis eraldatakse mikrokrediidi rahastu tarvis.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[19] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB: kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 3 | 3 | 3 | 3 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Majanduskriisi tingimustes on mikrokrediidirahastu „Progress” ette nähtud selleks, et pakkuda uut võimalust töötutele ja luua võimalused ettevõtluse alustamiseks Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele.

Majanduskriisi tõttu tuleb kohe meetmeid võtta, et abistada oma töö kaotanuid või sotsiaalse tõrjutusega silmitsi seisjaid, kes soovivad asutada oma ettevõtet või seda edasi arendada. Üldine krediidinappus koosmõjus värskelt töötuks jäämisega tähendab seda, et paljud inimesed, kes muidu hakkaksid füüsilisest isikust ettevõtjateks või asutaksid mikroettevõtte, ei saa seda teha. Peale selle puudub ESFi tüüpilistel toetusesaajatel[21]piisav võimalus saada mikrokrediiti, sest enamik panku peab seda sihtrühma liiga riskantseks ja (suhteliselt väikeste laenusummade tõttu) kulukaks.

5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime

Komisjon on tunnustanud mikrokrediidi tähtsust oma 2007. aasta teatises. Teatises selgitatakse, et mikrokrediiti kasutatakse palju vähem kui eeldaks potentsiaalne nõudlus selle järele, mille põhjuseks on suhteliselt kõrge riskiprofiil, tehingukulud ja vahendajate puudumine mõnes liikmesriigis.

Praegu on kogu ühendust hõlmav peamine rahastamisvahend väikeettevõtete loomise ja kasvu rahastamiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm. Programmi raames pakub VKEde tagatissüsteem mikrokrediidi tagatisi, mis teevad pankadele ja muudele väikerahastamisega tegelevatele finantsasutustele, näiteks nagu Hispaania MicroBank ja Prantsusmaa ADIE, võimalikuks tagada rohkem laenuraha mikroettevõtetele, vähendades nende avatust riskidele. Süsteem pakub vastu-, kaas- ja otsetagatisi finantsvahendajatele kuni 25 000 euro suuruste laenude puhul kuni üheksa töötajaga mikroettevõtetele, eriti uut ettevõtet asutavatele ettevõtjatele.

Nii ESF kui ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond pakuvad liikmesriikidele võimalust kasutada rahalisi vahendeid mikrokrediidiks, kuid liikmesriigid ei ole seda kasutanud. Pidades silmas vajadust praegusele kriisile kiiresti reageerida, võtaksid teadlikkuse suurendamise algatused laenutegevuse ergutamiseks liiga palju aega.

JASMINE on komisjoni ja EIP grupi ühine algatus mikrokrediidi pakkujate sektori arendamiseks. Selle alla kuulub tehnilise abi vahend suutlikkuse suurendamiseks, mida rahastab komisjon, ja kaasfinantseerimisvahend, mida toetab EIP (20 miljonit eurot). Algatust JASMINE haldab Euroopa Investeerimisfond.

Et edendada mikrokrediidi arendamist Euroopas, on Euroopa Parlament vastu võtnud ettevalmistava meetme, mille 2009. aasta eelarve on 4 miljonit eurot, mis on eelkõige pangandusväliste asutuste stardifondi arendamise jaoks. Meedet rakendatakse praegu algatuse JASMINE raames.

Mikrokrediidirahastu „Progress” raames paigutatakse raha (100 miljonit eurot 4 aasta jooksul) väikerahastamisstruktuuridesse rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu, parandades seeläbi mikrokrediidi saamist nende jaoks, keda pangad ei pea tavaliselt toetuskõlblikuks.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Tegevuspõhise eelarvestamise meetmele 04 04 – Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus lisatakse täiendav erieesmärk:

Anda abi töötutele ja ebasoodsas olukorras olevatele isikutele, sealhulgas noortele, kes soovivad asutada oma ettevõtet või seda edasi arendada.

Väljundeid aitavad mõõta kaks näitajat :

- krediidi suurus

- laenusaajate arv.

5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[22].

ٱ Tsentraliseeritud haldamine

ٱ otse, haldaja on komisjon

ٱ kaudselt, haldamine on delegeeritud:

ٱ täitevasutustele

ٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

X Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Mandaatidele kirjutab alla komisjon ja rahvusvahelised finantsasutused, nagu EIP ja Euroopa Investeerimisfond.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve kord

Alates aastast 2011 esitab komisjon enne iga aasta 31. detsembril Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema rahvusvahelistelt finantsasutustelt saadavatel rakendamisaruannetel, milles on vaatluse all toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, esitatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed, tulemused ja võimaluse korral mõju.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Eelhinnang on lisatud ettepanekule mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta. Selle on koostanud komisjon ja see sisaldab teavet täidetavate vajaduste, saavutatavate eesmärkide, ettepanekuga seotud riskide ja alternatiivsete stsenaariumide kohta.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Eelhindamise käigus vaadatakse läbi ühenduse mikrokrediidiga seotud algatused, nagu JASMINE ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm.

Ettepanek mikrokrediidirahastu „Progress” loomise kohta on koostoimes praeguste meetmetega ja suurendab oluliselt vastavate meetmete tõhusust ja tõenäoliselt ka edu.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Mikrokrediidirahastu „Progress” puhul korraldatakse vahepealseid ja lõpphindamisi. Nende hindamiste käigus uuritakse asjakohasust, kooskõla ja koostoimeid, tõhusust, tulemuslikkust, jätkusuutlikkust, kasulikkust ning võimaluse ja vajaduse korral rahaliste vahendite jaotust sektorite ja toetusesaajate lõikes. Lõpphindamise käigus uuritakse lisaks sellele, mil määral on mikrokrediidirahastu „Progress” tervikuna saavutanud oma eesmärgid.

Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaatide lõppemist.

7. Pettusevastased meetmed

Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamise puhul kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

Käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine ühenduse õiguse sätte või lepingulise kohustuse mis tahes rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis on kahjustanud või oleks võinud kahjustada ühenduse üldeelarvet või selle juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Meede 1…. | Rahastut rakendatakse rahvusvahelistele finantsasutustele antavate mandaatide kaudu |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud või ajutine personal[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[25] | 2 | 2 | 2 | 2 |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[26] |

KOKKU | 3 | 3 | 3 | 3 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Peamised ülesanded meetme rakendamisel on:

- pidada rahvusvaheliste finantsasutustega läbirääkimisi mandaatide üle

- vaadata läbi ja kiita heaks tehinguid

- programmi rakendamise järelevalve

- koostada rakendamise aastaaruanne

- uurida koostoimet mikrokrediidirahastu „Progress” sees ja teiste täiendavate ühenduse programmidega ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondiga

8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

X Ametikoht, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on 2010. aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis võidakse eraldada haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sise- |

- välis |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

1*122 000 = 122 000 aastas

Arvestus – Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

2*64 000 = 128 000 aastas

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[28] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] Komisjon teatis „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, KOM(2008)394 (lõplik), 25.6.2008.

[2] KOM(2009) 114, 4.3.2009.

[3] Vt: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes

[4] KOM(2009) 257, 3.6.2009.

[5] KOM(2009) 257, 3.6.2009.

[6] P6_TA-PROV(2009)0166

[7] (2006/C 139/01)

[8] 100 miljonit eurot 2004. aasta hindades

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).

[10] KOM(2007) 708.

[11] KOM(2009) 257, 3.6.2009.

[12] ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

[13] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[14] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[15] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[16] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[17] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[18] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[19] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[20] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[21] Eelkõige need, keda peetakse „pangandusvälisteks”, st need, kes ei saa tavaliste krediidisüsteemide raames laenu; noored või need inimesed, kes elavad rahalises ebakindluses (üksikemad, puuetega inimesed, migrandid, koondatud töötajad).

[22] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[23] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[24] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[25] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[26] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[27] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[28] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.