ES-TRINi regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

ES-TRINi esimene versioon (ES-TRIN 2015/1) valmis CESNI-l selle 28. septembri 2015. aasta kohtumisel. See võeti ametlikult vastu CESNI täiskogu kohtumisel 26. novembril 2015. CESNI on vastu võtnud ES-TRINi standardi järgmised muudatused:

Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis, on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. Praegu kohaldatav konventsioon põhineb 20. novembril 1963 vastu võetud ja 14. aprillil 1967 jõustunud konventsioonil, millega muudeti Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Täiskogu võtab vastu keskkomisjoni resolutsioonid. Igal riigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) on rahvusvaheline organisatsioon, millel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli liidu liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

Võttes arvesse CESNI töörühmade tööd, ajakohastatakse ES-RISi regulaarselt. Standardi ES-RIS regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

Selleks et tagada siseveelaevade tehniliste nõuete kahe olemasoleva eeskirjakogumiku (CCNRi ja ELi oma) kooskõla, on vaja ette näha ühesugused standardid. Alates 1. jaanuarist 2024 osutatakse ELi õiguses ja CCNRi eeskirjades standardile ES-TRIN 2023/1.

Viited CESNIs vastu võetud standardile on esitatud direktiivi (EL) 2016/1629 II lisas. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 31 lõikega 1 on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamiseks, et põhjendamatu viivituseta ajakohastada viidet standardi ES-TRIN kõige viimasele versioonile ja määrata kindlaks selle kohaldamise kuupäev.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

ES-TRINi ja ES-RISi tehniliste standardite ajakohastusi on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud paljude era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnilisi kohtumisi:

Otsus, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht, on vajalik, kuna vastuvõetavatel õigusaktidel on õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses ja eelkõige arvestades nende mõju liidu õigusvaldkonnale, mis kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt liidu ainupädevusse.

Kuna ES-TRIN 2023/1 sisaldab viiteid standardile ES-RIS 2023/1, on oluline, et CESNI võtaks mõlemad standardid vastu oma 13. oktoobri 2022. aasta koosolekul.

Nii CESNI kui ka CCNR on rahvusvahelise lepingu, nimelt Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni (Mannheimi konventsioon) alusel loodud asutused.

Kuigi CESNIs vastu võetud eeskirjad ei ole iseenesest siduvad, muutuvad need siduvaks CCNRi liikmetele, kui CCNR kohandab oma õigusraamistikku (Reini laevakontrolli kord, Reini politsei eeskiri) nii, et selles viidatakse CESNIs vastu võetud standarditele ja muudetakse need standardid Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni kohaldamisel kohustuslikuks. Kõnealuste eeskirjade siduvus CCNRi liikmete jaoks kehtestati Mannheimi konventsiooniga.

Kooskõlas Mannheimi konventsiooni artikliga 22 on CCNRil õigus kehtestada siseveelaevadele siduvaid tehnilisi nõudeid. CCNRis vastu võetav resolutsioon, millega muudetakse CCNRi eeskirju ja lisatakse viide standardile ES-TRIN 2023/1, on seega CCNRi osaliste suhtes õiguslikult siduv akt.

Teisest küljest ja kooskõlas Mannheimi konventsiooni artikliga 1 võib CCNR muuta jõeteabeteenustega seotud õigusraamistikku, et viia jõeteabeteenuste suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused vastavusse standardiga ES-RIS 2023/1. CCNRis vastu võetav resolutsioon, millega muudetakse CCNRi eeskirju ja lisatakse viide standardile ES-RIS 2023/1, on CCNRi osaliste suhtes õiguslikult siduv akt. Siiski ei täienda ega muuda see Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni institutsioonilist raamistikku.

Kavandatavad aktid on rahvusvahelise õiguse alusel siduvad kooskõlas Mannheimi konventsiooni artiklitega 1 ja 22.

Lisaks on standard ES-TRIN 2023/1 ja standard ES-RIS 2023/1 ja selle tulevased versioonid ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisel õigusliku toimega aktid, kuna need võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide, täpsemalt direktiivide (EL) 2016/1629 ja 2005/44/EÜ sisu.

Standardi ES-TRIN puhul on põhjuseks asjaolu, et direktiivi (EL) 2016/1629 muudatuste tegemisel tuleb arvesse võtta Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni alusel kohaldatavat raamistikku ning et CESNI poolt vastu võetud tehnilised standardid on lisatud direktiivi (EL) 2016/1629 II lisasse ja neid tuleb ajakohastada delegeeritud õigusaktidega.

Jõeteabeteenuste puhul antakse direktiivi 2005/44/EÜ artikliga 5 komisjonile õigus võtta vastu tehnilisi suuniseid ja tehnilisi kirjeldusi jõeteabeteenuste toetamiseks ja nende teenuste koostalitlusvõime tagamiseks. Direktiivi põhjenduses 3 on märgitud, et ohutuskaalutlustel ja üleeuroopalise ühtlustamise huvides peaksid need ühised nõuded ja tehnilised kirjeldused toetuma asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Reini jõel laevajuhtimise keskkomisjoni (CCNR) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE), poolt selles valdkonnas tehtud tööle. Standard ES-RIS 2023/1 sisaldab tehnilisi kirjeldusi, mis tuleb vastu võtta direktiivi 2005/44/EÜ artikli 5 raames. See vastuvõtmisprotsess kooskõlastatakse direktiivi 2005/44/EÜ praegu käimasoleva läbivaatamisega, kusjuures muudatused on kavas vastu võtta 2023. aasta keskel.

Seepärast tuleb kindlaks määrata CESNIs liidu nimel võetav seisukoht siseveelaevade tehnilisi nõudeid käsitlevate standardite ja ühtlustatud jõeteabeteenuste standardite vastuvõtmise kohta.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatavate aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise transpordipoliitikaga.

Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1.

4.3.Kokkuvõte

Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.