[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.5.2007

KOM(2007) 230 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kvaliteediaruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. a määrusele (EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Kvaliteediaruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. a määrusele (EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.a määruse (EÜ) nr 501/2004[1] artikli 9 kohaselt peab komisjon (Eurostat) esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab hinnangut liikmesriikide esitatud kvartaliandmete usaldusväärsuse kohta.

Valuutakomitee aruandes teabenõuete kohta, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks oma 18. jaanuari 1999. aasta kohtumisel, toonitatakse vajadust statistilise teabe tervikliku süsteemi järele, mis toetaks poliitikuid otsuste tegemisel ja sisaldaks ka valitsuse finantsstatistika kvartaliandmeid.

Seepärast nõuti komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 264/2000 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2002 liikmesriikidelt, et nad esitaksid Eurostatile valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmed, s.t tulud ja kulud vastavalt ESA95-le. Määrus nr 501/2004 täiendab mainitud määrusi, määrates kindlaks valitsuse rahastamistegevused ja bilansid, mis tuleb ESA95 kohaselt aruandes esitada. Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1222/2004 laiendatakse veelgi rahanduse kvartaliaruande ulatust, nähes ette valitsemissektori võla kvartaliandmete aruandluse.

Eurostatile esitatavad valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmed sisaldavad kuni 300 aegrida andmeid riigi kohta, mis hõlmavad valitsemissektori ja selle allsektorite (keskvalitsus, osariigi/liidumaa valitsus[2], kohalik omavalitsus ja sotsiaalkindlustusfondid) finantspõhivarasid ja kohustusi ning tehinguid, samuti teavet vastastehingute sektori kohta.

Kuigi andmete regulaarne edastamine algas 2004. aasta juunis, tegi komisjon arvukalt erandeid 17 riigile, sealhulgas kogu määruse ulatuses Tšehhi Vabariigile, Eestile, Kreekale, Küprosele, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale. Nende erandite kehtivus lõppes 2005. aasta detsembris. 2005. aasta detsembris esitati Eurostatile seega esimest korda kõik andmed.

Kvaliteediaruande eesmärk on hõlmata kvaliteedi mitmemõõtmelisust, järgides kriteeriume, mida tavaliselt kasutatakse statistika kvaliteedi hindamisel.[3] Aruandega nõustusid üldjoontes Eurostati ja Euroopa Keskpanga valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmetega tegeleva ühistöökonna liikmed.

Käesolev aruanne koosneb üldosast, milles selgitatakse põhimõisteid, tehnilisi küsimusi ja peamisi uurimistulemusi riikidega seoses, ning lõpposast, mis sisaldab riikide kaupa esitatud järeldusi ja soovitusi. Nende järelduste põhjalikum ülevaade tehti avalikuks Eurostati kodulehel 2006. aasta jooksul.

Käesolev aruanne põhineb Eurostati andmebaasil ja metaandmetel, mis olid kättesaadavad 15. märtsil 2006. Paljude liikmesriikide hilisemaid edusamme kajastab käesolev kvaliteediaruanne vaid ülevaatlikult.

Aruandega seoses konsulteeriti statistikaprogrammi komiteega ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. a määruse (EÜ) nr 501/2004 artiklile 9.

Kvaliteediaruande struktuur

1. Institutsiooniline korraldus

2. Kättesaadavus ja selgus

3. Andmete esitamise õigeaegsus ja katvus

4. Sidusus

4.1. Kvartali- ja aastaandmete sidusus

4.2. Rahastamiskontode ja muude kontode kui rahastamiskontode sidusus

4.3. Varade ja tehingute sidusus

4.4. Konsolideerimise sidusus

5. Võrreldavus

5.1. Ajaline võrreldavus

5.2. Võrreldavus MUFAga

5.3. Võrreldavus valitsemissektori võlaga

6. Täpsus ja usaldusväärsus

6.1. Andmeallikate katvus

6.2. Sidususe ja usaldusväärsuse sisekontroll ning tähtsamate sündmuste seire

6.3. Statistilistes prognoosides kasutatud metoodika ja eeldused

6.4. ESA95 põhimõttelised kohandused

6.5. Statistika korrigeerimine

7. Järeldused ja soovitused

Valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kvaliteediaruanne

15. märts 2006

1. INSTITUTSIOONILINE KORRALDUS

VALITSEMISSEKTORI RAHASTAMISKONTODE KVARTALIANDMETE KOOSTAJAKS ON enamikus liikmesriikides riiklikud statistikaasutused ning Belgias, Saksamaal, Kreekas, Hispaanias, Itaalias, Ungaris, Austrias ja Portugalis riiklikud keskpangad. Prantsusmaal koostavad valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmeid ühiselt rahandusministeerium ja riiklik keskpank ning Küprosel rahandusministeerium.

Paljudes liikmesriikides tegelevad riiklike statistikaasutuste, riiklike keskpankade ja rahandusministeeriumi esindajatest moodustatud töörühmad või mitteametlikud meeskonnad nii metoodika kui algandmetega seotud küsimustega, et suurendada muude kontode kui rahastamiskontode ja rahastamiskontode kvartaliandmete sidusust.[4] Kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamiseks ja säilitamiseks on vaja aktiivset koordineerimist. Eurostat julgustab liikmesriike rajama senisest ametlikumaid ja regulaarsemaid töörühmi.

2. KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

Kaksteist liikmesriiki avaldavad kas valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmed (Hispaania, Ungari, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik) või nende alamhulga (Belgia, Taani, Itaalia, Madalmaad, Austria) või nende kontodega üldjoontes kooskõlas olevad andmed (Prantsusmaa, Portugal). Leedu ja Luksemburg kavatsevad andmed peagi avaldada.

Avaldatud statistilised andmed on tavaliselt kättesaadavad koostava institutsiooni kodulehel ning mõnikord on neile lisatud kasutaja juhendamiseks lühikesed metoodika-alased märkused või selgitused (Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Austria ja Ühendkuningriik).

2006. aasta kevadel avaldas Eurostat oma kodulehel valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete statistika ELi koondandmetena, lisaks mõningad riiklikud andmed ja riikide statistika koostamistavade kirjeldused (nt Valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete käsiraamat).

Kõik liikmesriigid esitasid Eurostatile allikate ja meetodite kirjelduse vastavalt määruse (EÜ) nr 501/2004 artiklile 8. Riikide kirjeldustes tuvastati ka puudusi, eelkõige Saksamaa, Itaalia ja Ungari puhul.

3. ANDMETE ESITAMISE ÕIGEAEGSUS JA KATVUS

Määruse kohaselt tuleb Eurostatile esitada andmed hiljemalt kolm kuud pärast selle kvartali lõppu, mida andmed käsitlevad.

Viimase nelja kvartali andmeedastusi vaadeldes võib öelda, et suurem osa liikmesriike esitasid Eurostatile andmed määratud tähtaegadest kinni pidades ning hilinemised olid vaid mõne päeva pikkused. Iirimaa ja Ühendkuningriik hilinesid kaks korda. Üks liikmesriik esitas viimase kvartali andmed hiljem, kuid varasemad kõik õigeaegselt. Eurostat ja liikmesriigid on loonud tõhusa andmete edastamis- ja kontrollisüsteemi, mis võimaldab vajaduse korral andmeid kiiresti töödelda ja uuesti edastada.

Mis puutub katvusesse, siis peavad liikmesriigid esitama kvartaliandmeid alates 1999. aasta esimesest kvartalist. 2005. aasta lõpuks olid vaid 13 riiki esitanud täieliku statistika vastavalt määrusele.

Malta ja Sloveenia ei ole Eurostatile üldse andmeid esitanud ning Küpros on esitanud väga vähe.

Saksamaa, Luksemburg ning vähemal määral Eesti, Läti ja Rootsi ei esitanud täielikku teavet valitsussektori ja allsektorite kohta, takistades nõnda sageli oma antud/võetud netolaenu (st oma puudujäägi) või oma netoväärtuse (finantspõhivarad miinus kohustused) arvutamist. Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Slovakkia ja Ühendkuningriik ei esitanud andmeid teatavate vastastehingute kohta.

Tšehhi Vabariik ei katnud kogu ajavahemikku. Seevastu mõned riigid on vabatahtlikult pakkunud pikemaid aegridu kui nõutud: Ühendkuningriik, Ungari, Hispaania, Itaalia, Rootsi, Kreeka, Luksemburg ja Iirimaa.

Peab märkima, et alates 15. märtsist 2006 on esitatud andmete katvus paranenud järgmistel riikidel: Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Eesti, Läti, Sloveenia ja Rootsi.

4. SIDUSUS

4.1. Kvartali- ja aastaandmete sidusus

Määruse nr 501/2004 artikli 2 kohaselt peavad kvartaliandmed ja määruse (EÜ) nr 2223/96 kohaselt esitatud aastaandmed (st rahastamiskontode aastaandmed) olema üksteisega kooskõlas. Teoorias on need statistilised andmed identsed ning sama peaks kehtima esitatud andmete kohta. Tegelikkuses põhjustavad lahknevusi statistikaasutustes ettetulevad erinevused, rahastamiskontode koostamisel kasutatavate „tasakaalustavate“ mehhanismide mõju ning erinevused „aastakäikudes”. Nende tegurite tõttu võib aasta jooksul täheldada kõrvalekaldeid. Eeldatavalt kaovad need vähemalt kord aastas, mil mõlemad andmekogud on täiuslikult koondatud.

Kvartali- ja aastaandmete sisu analüüsimisel selgub, et Belgia, Taani, Hispaania, Kreeka, Itaalia, Leedu, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Soome ja Ühendkuningriigi andmed klapivad ideaalselt või peaaegu ideaalselt, samas kui Saksamaa ja Läti puhul on näha märgatavaid erinevusi. Tšehhi Vabariigi, Eesti ja Slovakkia andmetes on märkimisväärseid erinevusi, mis on vastuvõetamatud või seletamatud.

4.2. Rahastamiskontode ja muude kontode kui rahastamiskontode sidusus

Alates 2005. aasta detsembrist peavad kõik liikmesriigid esitama Eurostatile valitsemissektori täieliku andmekogu, mis sisaldab ühest küljest kulusid, tulusid ja puudujääki ning teisest küljest finantspõhivarade ja kohustustega seotud tehinguid. Teoorias on puudujääk võrdne finantstehingute netoväärtusega (st „rea peal” on võrdne „rea all” esitatuga). Praktikas tekitavad probleemid algandmetega, koostamisraskused ja institutsiooniline korraldus erinevusi, mida sageli kutsutakse „statistiliseks erinevuseks” (erinevus muude kontode kui rahastamiskontode ja rahastamiskontode vahel). Kuigi erinevus on valitsemissektori puhul märgatavalt madalam kui teiste majandussektorite puhul, eksisteerivad Euroopas siiani erinevad statistilised lähenemisviisid: mõned rahandusandmete koostajad näitavad erinevust täielikult, samas kui teised kõrvaldavad selle statistilise protsessi käigus. Eurostat alustas 2005. aastal tegelemist selle küsimusega, et hinnata siseriiklikke tavasid ja soovitada parimaid toimimisviise.

Praeguses varases staadiumis tuleb öelda, et täheldatud erinevus on märgatav. Kuigi 12 riigis neist kahekümnest, mille puhul erinevus eksisteerib, jääb kvartali keskmine erinevus vahemikku +/–0,05% aastasest SKTst, esineb poolte riikide puhul ka kvartali erinevuse standardhälve 0,5% aastasest SKTst. Kahe riigi puhul – Kreeka ja Tšehhi Vabariik – on täheldatavad ebaveenvad erinevused, mis viitavad märkimisväärsetele puudustele andmetes. Erinevuste kõrge standardhälve võib viidata probleemidele seoses hooajalisusega (Hispaania ja Eesti) või suurtele andmehulkadele teatud kvartalites (Iirimaa, Prantsusmaa ja Rootsi). Seda analüüsitakse põhjalikumalt.

4.3. Varade ja finantstehingute sidusus

Kuna bilansid tuleb esitada turuväärtuses, ei pea muutus teatud instrumendi varades aruandeperioodil olema võrdne selle instrumendi tehingutega. Revalveerimine ja muud tegevused, nagu ümberliigitamine, mõjutavad bilansse, ilma et neid kajastataks tehingutena. Kõigi nimetatud sündmuste seire, mida teisisõnu nimetatakse ka „muud majandusvood”, on rahastamiskontode puhul veel üks olulise tähtsusega kvaliteediprobleem.

Eurostat, keda aktiivselt toetab valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmetega tegelev töökond, on kasutusele võtnud muid suuri majandusvooge toetavate tähtsamate sündmuste süstemaatilise aruandluse. Selliste sündmuste tuvastamiseks on kokku lepitud väärtuslävi 0,5% aastasest SKTst (teatud instrumentide puhul ka kõrgem).

Hispaania, Läti, Madalmaad, Austria ja Poola on dokumenteerinud kõik seesugused tähtsamad sündmused. See-eest Tšehhi Vabariik, Taani, Ungari ja Ühendkuningriik ei ole Eurostatile esitanud andmeid ühegi tähtsama sündmuse kohta.

4.4. Konsolideerimise sidusus

Kõik esitatud andmed, välja arvatud Iirimaa ja Slovakkia puhul, vastavad konsolideerimissidususe sisekriteeriumidele, st aktiva poolel esitatud konsolideerimistehingud (konsolideerimata väärtused miinus konsolideeritud väärtused) ja varad on identsed passiva poolel kajastatuga.

5. VÕRRELDAVUS

5.1. Ajaline võrreldavus

Määruse (EÜ) nr 501/2004 artikkel 7 lubab koostada tagasiulatuvaid andmeid, tuginedes „võimalikult täpsele hinnangule”. Tuleb märkida, et üksuste ümberliigitamist, mida sageli nähakse kui aegridade katkemist, käsitletakse siin üldjuhul hoopis „muude majandusvoogudena”.

Suurem osa liikmesriikidest ei teatanud katkestustest aegridades. Seitse liikmesriiki teatasid tuvastatud katkestustest: Tšehhi Vabariik, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Austria ja Poola.

5.2. Võrreldavus MUFAga

Eurostat ei kontrolli valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete ja riiklike keskpankade poolt Euroopa Keskpangale Euroopa Keskpanga rahaliidu finantskontode (MUFA) suuniste kontekstis esitatud rahastamiskontode kvartaliandmete vastavust (viimased sisaldavad 2006. aasta aprillist ka valitsuse rahastamiskontode kvartaliandmeid). Sellele vaatamata kajastatakse seda vastavust riikide küsimustikes, sest eri institutsioonide kaasatus ja MUFA kvartaliandmete koguandmestiku koostamisel kasutatav „tasakaalustamine“ loovad võimalused erinevuste tekkeks. Andmete õigeaegsuse ja katvuse tõttu saab valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmeid edukalt kasutada kvaliteetse allikana MUFA koostamisel.

Suurem osa riikidest väidab, et kaks andmestikku on juba praegu identsed või saavad selleks peagi. Neli riiki on teavitanud marginaalsetest erinevustest (Saksamaa, Hispaania aastakäikude tõttu, Prantsusmaa ja Portugal).

5.3. Võrreldavus valitsemissektori võlaga

Valitsemissektori kvartalivõlga käsitlevad andmed, mida liikmesriigid esitavad Eurostatile vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1222/2004, peavad olema kooskõlas valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmetes esitatud valitsemissektori kohustustega sedavõrd, kuivõrd valitsemissektori ja rahaliste instrumentide mõisted kattuvad. Samas peavad nad erinema, kuna hindamiseeskiri on erinev: valitsemissektori kohustused esitatakse turuväärtuses, valitsemissektori võlg aga nimiväärtuses (see ei hõlma kogunenud intresse ja seda määratletakse „väärtpaberite” puhul nimiväärtusena).

Kvantitatiivse analüüsi põhjal võib öelda, et valitsemissektori võlg ja valitsemissektori kohustused olid kõigis viies vaadeldud instrumentide kategoorias (lühi- ja pikaajalised laenud, lühi- ja pikaajalised väärtpaberid, valuuta ja hoiused)[5] kooskõlas ainult neljas riigis – Kreekas, Hispaanias, Luksemburgis ja Soomes, samas kui kolme riigi puhul (Iirimaa, Austria ja Rootsi) tuvastati ebakõlasid kolmes kategoorias.

6. TÄPSUS JA USALDUSVÄÄRSUS

6.1. Andmeallikate katvus

Andmeallikate kasutamise kohta sätestatakse määruse (EÜ) nr 501/2004 artiklis 2, et kvartaliandmed peavad põhinema otse valitsussektorist saadud teabel nagu seda on avaliku sektori raamatupidamisandmed või haldusallikad. Aktsiaid ja osalusi käsitlevate andmete osas on sätted paindlikumad, välja arvatud noteeritud aktsiate ja investeerimisfondide osakute puhul.

Suurem osa liikmesriikidest on teatanud valitsusüksuste ja -instrumentide osas andmeallikate täielikust või peaaegu täielikust katvusest. Selleni jõutakse mitmeti, peamiselt läbi juurdepääsu otsestele allikatele, nagu valitsusüksuste kontod, kesksed andmebaasid või uuringud. Kreeka, Rootsi ja Ühendkuningriik (omavalitsuste osas) tuginevad suuresti uuringutele. Finants- ja pangastatistikast, maksebilansist või väärtpaberite keskandmebaasidest kogutud kaudset teavet kasutatakse vastastehinguid käsitlevate andmete koostamiseks, kuid mõnikord ka instrumentide hindamiseks – nii toimivad eelkõige Eesti, Kreeka, Itaalia, Luksemburg ja Austria (väärtpaberite kaupa kogutud andmebaaside laialdane kasutamine), Portugal ning vähemal määral Saksamaa, Madalmaad, Poola, Sloveenia ja Soome. Andmete koostajad teatavad üldistest raskustest tuletisinstrumentide positsioonide (varad või tehingud) hindamisel ning kasutavad kaudseid andmeallikaid kindlustustehniliste eraldiste jaoks.

Tehingud tuletatakse tavaliselt varade kohta käivatest andmetest, mis pole kõige parem lahendus. Siiski pääsevad Hispaania, Madalmaad, Portugal, Slovakkia ja Ühendkuningriik, vähemal määral Saksamaa, Iirimaa, Austria, Soome ja Rootsi juurde voogude andmetele, mis annab parima tulemuse.

6.2. Sidususe ja usaldusväärsuse sisekontroll ning tähtsamate sündmuste seire

Suurem osa liikmesriike kontrollivad andmete koostamise käigus nende sidusust ja usaldusväärsust. Sidususe kontroll viiakse läbi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 3 abil rahastamiskontode aastaandmetel või konsolideeritud andmetel. Usaldusväärsuse kontroll viiakse läbi kõrvalekalletel, varade kasvumääradel või muudel majandusvoogudel. Tšehhi Vabariik ja Ungari ei ole oma tegevust dokumenteerinud.

Liikmesriigid jälgivad peamisi sündmuseid, mis toetavad suuri tehinguid või muid suuri majandusvooge, ja esitavad Eurostatile nende kohta aruanded. Belgia, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Läti, Madalmaad, Austria, Poola ja Portugal dokumenteerivad enamiku oma suurtest tehingutest. Seevastu Tšehhi Vabariik, Kreeka, Iirimaa ja Ühendkuningriik ei ole suuremaid tehinguid dokumenteerinud. Paljud liikmesriigid teostavad ka muude olulisemate majandusvoogude seiret (vt punkti 4.4 eespool).

6.3. Statistilistes prognoosides kasutatud metoodika ja eeldused

Määruse 501/2004 artikkel 2 lubab teatavate instrumentide puhul selgelt kasutada interpolatsiooni- ja ekstrapolatsioonitehnikaid. Mitmed liikmesriigid ei kasuta selliseid tehnikaid (Kreeka, Leedu, Malta, Austria, Sloveenia ja Ühendkuningriik), kuid paljud teised kasutavad neid vahetevahel, et hinnata aktsiapositsioone, muid saadaolevaid/makstavaid summasid või ainult kord aastas kättesaadavat teavet, nagu see on mõnikord kohalike omavalitsuste puhul.

6.4. ESA95 põhimõttelised kohandused

Põhimõttelisi kohandusi tuleb teha selleks, et viia kvartaliandmed vastavusse ESA95 mõistetega. Need sarnanevad raamatupidamise aastaaruannetesse tehtavate kohandustega.

Kategooriatesse jaotamine

Enamik liikmesriike (välja arvatud Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa ja Slovakkia) esitavad algallikad nii, et need on üldises vastavuses ESA95 instrumentide kategooriatega ning kohandusi ei ole vaja. Prantsusmaa puhul ületab lühiajaliste väärtpaberiinstrumentide tähtaeg suuresti ühe aasta.

Väärtuse hindamine

ESA95 kohaselt peavad aktsiad, osalused ja muud väärtpaberid kajastuma bilansis turuväärtuses. Liikmesriigid rakendavad turuväärtuse hindamist pikaajaliste väärtpaberitekohustuste puhul, välja arvatud Belgia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu ja Slovakkia. Paljud liikmesriigid (Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Läti, Leedu, Slovakkia ja Ühendkuningriik) hindavad oma lühiajalisi kohustusi nimiväärtuses, mis ei ole samuti korrektne, kuigi sel on kvantitatiivselt piiratumad tagajärjed .

Liikmesriigid peavad hindama aktsiaid nende turuväärtuses või samaväärses väärtuses, kasutades noteerimata aktsiate puhul sarnaseid asendajaid. Iirimaa hindab noteerimata aktsiaid netovarana turuväärtuses, Ungari kohandatud bilansilises väärtuses. Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Itaalia, Läti, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik hindavad noteerimata aktsiaid netovarana bilansilises väärtuses ning Slovakkia soetusmaksumuses, need ei ole parimad toimimisviisid.

Kirjendamise aeg

ESA 95 kohaselt tuleb tehinguid kirjendada tekkepõhiselt ning kirjendada tuleb ka erinevus sularahamaksetest muudel saadaolevate/makstavate summade kontodel. ESA95 parim tava on kirjendada aluseks olevale instrumendile kogunenud intress, nagu on nõutud Valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla käsiraamatus.[6] Kuid ainult väike arv riike järgib neid soovitusi kõigi kohustuste puhul, enamik kirjendab kogunenud intressi mõne võlainstrumendi makstavate summadena.

6.5. Statistika korrigeerimine

Liikmesriigid esitavad Eurostatile suurte korrigeerimiste metaandmed ja nende põhjused. Korrigeerimise ulatus on kvaliteedihindamise oluline element nii kasutaja kui koostaja seisukohast. Siin analüüsitakse korrigeerimisi ühest andmeedastusest järgmiseni (nimelt esimesest prognoosist teiseni), kuna need osutavad probleemidele algandmetega. Käesolevas etapis ei saa arvutada korrektsiooni esimese prognoosi ja viimaste andmete vahel, milleks kulub tegelikkuses kaheksa kvartalit, kuna valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete regulaarne esitamine algas vähem kui kahe aasta eest.

Viimase seitsme regulaarse andmeedastuse eelanalüüs näitab, et keskmine liikmesriikide ja andmeedastuste korrigeerimine on umbes 0,2% aastasest SKTst valitsemissektori netoväärtuse puhul nii esimese prognoosi kui ka viimase nelja kvartali korral ning umbes 0,1% aastasest SKTst valitsemissektori netolaenuandmise/võtmise korral. Esimest prognoosi ei korrigeerita seega oluliselt rohkem kui järgnevaid kvartaleid. Esineb vähe kõrvalekaldeid, eriti netolaenuandmise/võtmise puhul. Finantstehingute mahu ja keerukuse tõttu domineerivad sageli keskvalitsuse andmete korrigeerimised.

Riikide vahel esineb märkimisväärseid erinevusi, mõned viivad läbi ulatuslikumaid korrigeerimisi (Prantsusmaa, Itaalia, Ungari ja Portugal, netoväärtuse osas ka Taani ja Luksemburg), teised vähem ulatuslikke (Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik). Piiratud kogemuste tõttu ning sellepärast, et paljudele riikidele kehtisid veel lähiminevikus erandid või et nad on veel arengufaasis, tuleb korrigeerimiste analüüse tõlgendada ettevaatlikult. Praegu on veel ennatlik teha kindlaid järeldusi.

7. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED[7]

VALITSEMISSEKTORI RAHASTAMISKONTODE KVARTALIANDMETE KOOSTAMISEL ON TEHTUD MÄRKIMISVÄÄRSEID EDUSAMME. Enamiku riikide andmed on kohase kvaliteediga, analüüsimiseks kõlblikud ning sobivad euroala ja ELi kvaliteetse koondkogumiku koostamiseks. Neid tuleks vastavalt levitada.

Mõned liikmesriigid peavad esitatavate andmete kvaliteedi tagamiseks rakendama erimeetmeid. Mõningatel juhtudel piisab sellest, kui järgida ühenduse nõuet esitada Eurostatile aegread. See ennetaks komisjoni menetlust, mis algatatakse vastavalt EÜ asutamislepingule rikkumise puhul, et tagada ühenduse õigusaktide täitmine.

Valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete avaldamist tuleks soodustada ja anda kasutajatele sobivaid juhiseid – esitada metaandmeid riiklike tavade kajastamiseks, hoiatada kasutajaid kvartaliandmete volatiilsuse eest ja aidata tõlgendada erinevusi. Andmete avaldamine parandaks nende kvaliteeti.

Samasugust hindamist korratakse tulevikus, et jälgida liikmesriikide edusamme. Konkreetsed hinnangud ja soovitused liikmesriikidele on toodud järgnevas tabelis.

Liikmesriik | Andmed ja metaandmed: | Jõupingutusi tuleks teha järgmistes valdkondades: |

Belgia | Üldine kvaliteet on hea | võlakirjade hindamine |

Tšehhi Vabariik | Üldine kvaliteet on puudulik | täielike aegridade esitamine rahastamiskontode aastaandmete ja muude kontode kui rahastamiskontode sidusus tähtsamate sündmuste aruandlus võlakirjade ja noteerimata aktsiate väärtuse hindamine |

Taani | üldine kvaliteet on hea | tähtsamate sündmuste aruandlus |

Saksamaa | üldine kvaliteet on rahuldav; puudulik katvus | katvus riigikirjeldused sidusus rahastamiskontode aastaandmete ja võlaga |

Eesti | üldine kvaliteet on puudulik; suuri puudusi esineb kvartaliandmetes, mis ei ole sageli tegelik kvartalistatistika | katvus sidusus rahastamiskontode ja muude kontode kui rahastamiskontode aastaandmetega võlakirjade ja noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Iirimaa | üldine kvaliteet on mõistlik | konsolideerimise sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega ja võlaga tähtsamate sündmuste järjepidev aruandlus |

Kreeka | üldine kvaliteet on puudulik | sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega tähtsamate sündmuste aruandlus noteerimata aktsiate väärtuse hindamine |

Hispaania | üldine kvaliteet on väga hea | sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega |

Prantsusmaa | üldine kvaliteet on hea | korrektse valmiduskriteeriumi rakendamine esimeste prognooside piiratud korrigeerimine sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega |

Itaalia | üldine kvaliteet on hea | riigikirjeldused sidusus võlaga noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Küpros | Eurostatini on jõudnud piiratud kogus andmeid ja dokumente | ELi määruse täitmiseks on vaja teha koheseid jõupingutusi |

Läti | üldine kvaliteet on hea; mittetäielik katvus | katvus võlakirjade ja noteerimata aktsiate väärtuse hindamine sidusus rahastamiskontode aastaandmetega |

Leedu | üldine kvaliteet on hea | võlakirjade väärtuse hindamine |

Luksemburg | üldine kvaliteet on hea; puudulik katvus | katvus riigikirjeldused toetumine otsestele algandmetele |

Ungari | üldine kvaliteet on hea, kuigi metaandmed on puudulikud | riigikirjeldused tähtsamate sündmuste aruandlus |

Malta | Eurostatile ei ole andmeid esitatud | ELi määruse täitmiseks vaja teha koheseid jõupingutusi |

Madalmaad | üldine kvaliteet on hea | sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Austria | üldine kvaliteet on hea | sidusus võlaga noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Poola | üldine kvaliteet on hea | sidusus võlaga noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Portugal | üldine kvaliteet on hea | sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega ja võlaga toetumine otsestele algandmetele |

Sloveenia | Eurostatile ei ole andmeid esitatud | ELi määruse täitmiseks on vaja teha koheseid jõupingutusi |

Slovakkia | üldine kvaliteet on puudulik; tehingute andmete koostamisel esineb suuri puudusi | konsolideerimise sidusus muude kontode kui rahastamiskontode ja rahastamiskontode aastaandmetega võlakirjade ja aktsiate väärtuse hindamine tähtsamate sündmuste aruandlus |

Soome | üldine kvaliteet on hea | noteerimata aktsiate väärtuse hindamine toetumine otsestele algandmetele |

Rootsi | üldine kvaliteet on hea; mittetäielik katvus | katvus sidusus muude kontode kui rahastamiskontodega ja võlaga noteerimata aktsiate väärtuse hindamine |

Ühendkuningriik | üldine kvaliteet on hea | edastamisprotseduurid tähtsamate sündmuste aruandlus noteerimata aktsiate väärtuse hindamine sidusus võlaga |

[1] ELT L 81, 19.3.2004, lk 1.

[2] Kohaldatav ainult Belgias, Saksamaal, Hispaanias ja Austrias.

[3] Vaata Eurostati CIRCA huvirühma „Statistika kvaliteet”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[4] Paljudes liikmesriikides koostab sama institutsioon mõlemad kontod.

[5] Mündid on sageli keskvalitsuse kohustused ning valitsus võib kaasata hoiuseid, mis mõningatel harvadel juhtudel on kaasatud rahaagregaatidesse.

[6] Käsiraamat on kättesaadav Eurostati kodulehel valitsuse rahandusstatistika rubriigis (alajaotis II.3): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2.

[7] Käesolev kvaliteediaruanne ei kajasta paljude liikmesriikide poolt pärast 15. märtsi 2006.a tehtud edusamme.