Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine, kuna prognoosi kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2021. aastal alla 3 % SKPst. Kuid need prognoosid on äärmiselt ebakindlad.

Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalse SKP kasv väheneb 2020. aastal 7,4 %.

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

Pärast märkimisväärset langust 93,9 %-le SKPst 2017. aastal suurenes valitsemissektori võla suhe SKPsse 2018. aastal 100,6 %-le SKPst. Suurenemine tulenes peamiselt rea riigivõlakirjade emiteerimisest (3,2 miljardit eurot, üle 15 % SKPst), et rahastada valitsuse toetust Küprose ühistupanga (CCB) müümiseks ja nõuetekohaseks likvideerimiseks.

Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2018. aastal 100,6 % ja 2019. aastal langes see märkimisväärselt, jõudes 97,5 %ni. Võla vähenemine oli tingitud valitsemissektori eelarve kindlast ülejäägist koos SKP nominaalkasvuga. Seda tasakaalustas osaliselt võla suurenenud mõju, mis tulenes võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest 2019. aastal (+0,4 % SKPst), mis kajastas valitsuse suurenenud sularahareserve.

Esitatud andmed näitavad, et Küpros ei saavutanud 2019. aastal võla vähendamise sihttaset (vt tabel 1), sest erinevus sihttasemest on 0,1 % SKPst.

Seega näitab analüüs esmapilgul, et 2019. aasta eelarve täitmise andmete põhjal ei ole võlakriteerium täidetud.

4. Asjakohased tegurid

Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund“.

Neid tegureid on lisaks selgitatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles on sätestatud, et asjakohast tähelepanu tuleb pöörata „kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult hinnata puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist, ning millest liikmesriik on nõukogule ja komisjonile teada andnud“.

Kuna võlakriteeriumi ilmselgelt ei järgita, on asjaomaste tegurite analüüs eriti põhjendatud, arvestades, et tegurid, mis ei ole valitsuse kontrolli all, mõjutavad võladünaamikat suuremal määral kui eelarvepuudujääki. See kajastub määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, milles on sätestatud, et kui hinnatakse võlakriteeriumi järgimist, võetakse rikkumise suurusest olenemata arvesse asjaomaseid tegureid. Seoses sellega tuleb võlakriteeriumi järgimist hinnates võtta arvesse vähemalt kolme järgmist põhiaspekti, arvestades nende mõju võladünaamikale ja jätkusuutlikkusele: i) keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast kinnipidamine, ii) struktuurireformide rakendamine ja iii) valitsevad majandustingimused.

Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, ei saa 2020. aastal puudujäägikriteeriumi täitmise puhul võtta neid asjasse puutuvaid tegureid arvesse Küprose puudujäägikriteeriumi põhjalt ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta otsuse tegemisel, kuna valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust 60 % ja topelttingimus ei ole täidetud – s.o puudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine. Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju. Pandeemial on väga arvestatav mõju eelarveseisundile ja see toob kaasa väga ebakindlad väljavaated. Pandeemia on viinud ka üldise vabastusklausli aktiveerimiseni.

4.1. COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia on põhjustanud suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kogu Euroopa Liidus. Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida võetakse riiklike ametiasutuste poolt ning Euroopa ja ülemaailmsel tasandil selle leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks. Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud üksikisikuid ja majandussektoreid. Vastu on võetud ka märkimisväärsed likviidsustoetuse meetmed ja muud garantiid. Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas need meetmed avaldavad vahetut mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule. Koos majandustegevuse aeglustumisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlapositsiooni.

4.2. Keskpika perioodi majanduslik seisund, sealhulgas struktuurireformid

Alates 2016. aastast on SKP reaalkasv olnud tänu tarbimisele oodatust suurem. Alates 2016. aastast on ka nominaalne kasv olnud väga suur. Selgitades Küprose piisavate edusammude puudumist võla vähendamise sihttaseme saavutamisel 2019. aastal, ei saa seega väita, et makromajanduslikud tingimused on leevendav tegur.

COVID-19 pandeemia tulemusena prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et SKP väheneb 2020. aastal peaaegu 7½ %, mis kajastab reisipiirangutest ja blokeerimismeetmetest põhjustatud majandustegevuse häireid ning välisnõudluse eeldatavat märkimisväärset vähenemist teenuste, eelkõige turismi järele. Makromajanduslikku väljavaadet iseloomustab märkimisväärne ebakindlus seoses pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõjuga. See on Küprose 2020. aasta puudujäägikriteeriumi täitmise hindamisel leevendav tegur.

Komisjon andis oma 2020. aasta riigiaruandes hinnangu, et Küpros on 2019. aasta riigipõhiste soovituste järgimisel teinud üldiselt piiratud edusamme. Täpsemalt on Küpros teinud teatavaid edusamme eelkõige riigiettevõtete juhtimise parandamisel; viivislaenude vähendamise hõlbustamisel; riiklike tööturuasutuste tõhususe ja noortele suunatud teavitustöö parandamisel; teadus- ja arendustegevuse parandamisel; VKEde rahastamisele juurdepääsu lihtsustamisel ja riikliku tervisekindlustussüsteemi reformi esimese etapi rakendamisel. Piiratud edusamme on tehtud i) avaliku halduse ja kohalike omavalitsuste reformimisel; ii) investeeringutega seotud majanduspoliitika keskendamisel säästvale transpordile, jäätmekäitlusele ja veemajandusele, digiteerimisele ja digioskustele; iii) kohtusüsteemi ja maksedistsipliini tõhususe parandamisel; iv) kinnisvaraga seotud õiguste andmise ja üleandmise usaldusväärse süsteemi loomisel. Erastamisprojektide rakendamisel ei ole edusamme tehtud.

4.3. Keskpika perioodi majanduslik seisund, sealhulgas valitsemissektori investeeringud

Valitsemissektori eelarvepositsioon paranes puudujäägilt 3,7 % SKPst 2018. aastal ülejäägini 1,7 % SKPst 2019. aastal. Valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni paranemine 2019. aastal võrreldes 2018. aastaga kajastab peamiselt puudujäägi ajutist iseloomu 2018. aastal, mis tulenes valitsuse ühekordsest toetusest pangandussektorile 2018. aastal (7,4 % SKPst). Avaliku sektori investeeringud on vähenenud 5,7 %-lt SKPst 2018. aastal 1,7 %-le SKPst 2019. aastal seoses Küprose ühistupangale 2018. aastal antud rahalise toetuse ühekordse mõjuga avaliku sektori investeeringutele.

Tuginedes eelarve täitmise andmetele ja komisjoni prognoosile, oli Küprose struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal ülejäägis 0,1 % SKPst, täites seega keskpika perioodi eesmärgi, milleks oli tasakaalustatud struktuurse eelarve saavutamine 2019. aastal. Ennetusliku osa nõuete täitmine on leevendav tegur, mida võetakse arvesse, kui hinnatakse, kas liikmesriik esmapilgul ei täitnud 2019. aastal võlakriteeriumi.

2020. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud teave valitsuse poolt pandeemiaga võitlemiseks vastu võetud puudujääki suurendavate meetmete paketi eeldatava ajutise mõju (hinnanguliselt 4,4 % SKPst) kohta riigi rahandusele. Keskpika perioodi eelarveväljavaateid iseloomustab erakordselt suur ebakindlus nii pandeemia kestuse kui ka selle majandusliku mõju osas.

4.4. Keskpika perioodi valitsemissektori võlapositsioon