ET Euroopa Liidu Teataja C 175/10

Regioonide Komitee arvamus teemal „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll”

(2010/C 175/03)

I ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

1. tervitab selgesõnaliselt komisjoni 5. mai 2009. aasta teatist „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll”. Euroopa Komisjon selgitab kõnealuses teatises ausa kaubanduse ja muude valitsusväliste organisatsioonide (st erasektori) kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade praegust olukorda;

2. märgib, et ausa kaubanduse toodete turg on viimastel aastatel kiiresti kasvanud. ELi tarbijad ostavad praegu ausa kaubanduse sertifitseeritud tooteid ca 1,5 miljardi euro väärtuses aastas, see on 70 korda rohkem kui 1999. aastal, kui komisjon esitas oma esimese teatise kõnealusel teemal;

3. leiab, et tarvis on ausa kaubanduse selget määratlust vältimaks, et heausklikud tarbijad satuvad silmitsi terve hulga märgiste ja sertifikaatidega, mis kõik väidavad, et tooted on valmistatud vaid ausatel, eetiliselt laitmatutel ja alternatiivsetel tingimustel. Komisjoni 5. mai 2009. aasta teatises viidatakse ausa kaubanduse liikumise määratletud ning Euroopa Parlamendi õiglast kaubandust ja arengut käsitlevas 6. juuni 2006. aasta resolutsioonis uuesti esitatud kriteeriumidele. Terminit „aus kaubandus” kasutatakse kooskõlas standarditega, mille on kehtestanud rahvusvahelised standardeid kehtestavad ja vastavushindamist tegevad organisatsioonid, kes on Rahvusvahelise Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liidu liikmed, ning terminit kasutatakse vastavalt sellele, kuidas seda rakendavad ausa kaubanduse organisatsioonid;

4. võtab tähelepanelikult teadmiseks, et Ühendkuningriigis tunnustas ausa kaubanduse märgist 2008. aastal üle 70 % tarbijatest (2000. aastal 12 %) ja 2005. aastal Prantsusmaal 74 % tarbijatest (2000. aastal 9 %). Vastavalt 2009. aasta uuringule on Saksamaal ausa kaubanduse märgis 407 kaubamärgi ja mittetulundusühenduse seas omandanud jätkusuutliku kaubamärgina esimese koha;

5. tunneb rõõmu, et 2007. aasta lõpus ületas ausa kaubanduse sertifitseeritud toodete müük kogu maailmas 2,3 miljardit eurot (see on siiski märgatavalt väiksem kui mahepõllumajanduslike toiduainete müügi maht ning moodustab alla 1 % kogukaubanduse mahust). Euroopa on ausa kaubanduse kodu, kuna 60–70 % ülemaailmsest müügist toimub siin. Siiski on suur erinevus kõige kiiremini kasvava turu, s.o Rootsi, ja uuemate liikmesriikide vahel, kus see mõiste on veel suhteliselt võõras.

II POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Ausa kaubanduse kriteeriumid

6. toonitab, et ausa kaubanduse ja muude jätkusuutlikkuse tagamise kavade silmatorkav eripära seisneb selles, et tegemist on olemuselt vabatahtliku dünaamilise mehhanismiga, mis areneb vastavalt ühiskonna ja tarbijate teadlikkusele ja vajadustele;

7. rõhutab komisjoni seisukohta, mille kohaselt ei aita erasektori kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade hindamis- või reguleerimiskriteeriumite määratlemine saavutada jätkusuutliku arengu tagamise eesmärke. See hoopiski pidurdaks eraalgatuste dünaamilisust kõnealuses valdkonnas ning võiks takistada ausa kaubanduse edasist arengut;

8. nõuab, et ausa kaubanduse märgist tuleb kaitsta täieliku avaliku läbipaistvuse abil nii, et tootmisahela iga etapp vastaks selgetele kriteeriumidele;

9. märgib, et jätkusuutlikku arengut on võimalik toetada kavade abil, milles on omavahel ühendatud keskkond, sotsiaalvaldkond ja majandus. Turu tõhusaks toimimiseks on oluline anda tarbijatele ja tootjatele kavade kohta usaldusväärset teavet. Kasuks tulevad sõltumatud märgised ja sertifikaadid, mida tarbija võib usaldada ning mida jälgivad sõltumatud organid;

Riigihanked

10. toetab täielikult riigihankeid käsitlevaid ELi 2004. aasta direktiive. Kõnealused direktiivid on paljude riigihankeid käsitlevate seaduste aluseks liikmesriikides ning võimaldavad kohaldada riigihangetele sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kriteeriume;

11. märgib, et riigiasutuste kulutused moodustavad 16 % Euroopa Liidu SKPst ja kujutavad endast seega väga olulist turgu. Jätkusuutliku arengu ja ausa kaubanduse jälgimine riigihangete valdkonnas võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lisaks oma teenuste keskpikka ja pikaajalisse tasuvusse ja tõhususse anda otsustav panus ka sotsiaalsesse õiglusse ja jätkusuutlikusse arengusse;

12. rõhutab, et ausa kaubanduse tooted pakuvad tarbijatele ja ka avalikele hangetele sobivad võimalused panustada oma ostujõuga kaubanduspoliitiliste ja arengupoliitiliste eesmärkide sidususse;

13. toonitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad riigihangetega seonduvate kulutuste olulise osa eest. Lähtuvalt nimetatud olulisest rollist tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasata jätkusuutliku arengu ja ausa kaubanduse meetmete edendamisse kogu Euroopas. Omavalitsused peavad lisaks ausa kaubanduse majanduslikele, tehnilistele või õiguslikele aspektidele silmas pidama ka selle poliitilisi aspekte;

14. on juba märkinud, et riigihangetele praegu kehtivad eeskirjad on üsna keerulised ning paljudel omavalitsustel on raskusi nende nõuetekohase rakendamisega. Seetõttu palub komitee komisjonil tulevikuks välja töötada sotsiaalhangetele kehtivad selged ja üksikasjalikud juhised, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid kasutada ausa kaubanduse toodetele suunatud riigihangetes;

15. võtab huviga teadmiseks, et komisjon võttis hiljuti vastu teatise keskkonnahoidlike riigihangete kohta, vastamaks paremini tellija vajadusele suuniste järele jätkusuutlike riigihangete rakendamise kohta (täiendavalt keskkonnahoidlikke riigihankeid käsitlevale komisjoni juhendile), ning koostab praegu sarnaseid suuniseid sotsiaalhangete kohta. Need suunised moodustavad jätkusuutlikke riigihankeid (keskkonnaalased ja sotsiaalsed) käsitleva ulatusliku juhendi;

16. tervitab teadet teise juhendi kohta ning arvestades kiiret arengut kõnealuses valdkonnas, palub komisjonil tagada suuniste kiire avaldamine;

17. teeb ettepaneku tegutseda ise vastavate juhiste levitamise edendajana, kasutades oma kontaktvõrgustikku ning tehes samaaegselt koostööd Euroopa Komisjoniga, et edendada teabevahetust kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (eriti need, kel on sarnased nõudmised) võiksid rajada heade tavade võrgustikud ausa kaubanduse toodete kasutamiseks;

18. palub kaaluda, kas uus projekt vastastikuseks teabevahetuseks võiks olla kasulik. Euroopa Komisjon ja Regioonide Komitee on hakanud looma detsentraliseeritud koostöö foorumit, et lihtsustada ja kooskõlastada detsentraliseeritud koostöö meetmete arengut ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende partnerite vahel arengumaades. Koostööfoorum kujutab endast võrguteenust, mille eesmärk on avaldused ja taotlused toetuse saamiseks kokku viia vastavate huvi ilmutamiste või pakkumistega. Regioonide Komitee liikmetel palutakse kõnealust (2010. aastaks kavandatud) elektroonilist vahendit kasutada, et edastada vastavad andmed. See hõlbustab märgatavalt arengukoostöös aktiivselt osalevate Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabevahetust ning võimaldab omavahel sobitada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projekte Euroopas ja arengumaades;

19. leiab, et detsentraliseeritud koostöö projekte võiks kasutada ausa kaubanduse toodete arendamiseks, mõjuhinnangute kogumiseks ja lõunapoolsete riikide väiketootjate toetamiseks;

20. juhib lisaks ausa kaubanduse riigihangete innustamisele tähelepanu erahangete edendamise võimalikele eelistele ausa kaubanduse tingimustes. Komitee julgustab seepärast kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi töötama välja stiimuleid, mis innustavad ausa kaubanduse hankeid ettevõtluses, nt konkursid selliste olemasolevate konkursside eeskujul nagu „Ausa kaubanduse pealinnad” ja „Ausa kaubanduse linnad”;

Euroopa Komisjoni toetus

21. tervitab komisjoni pühendumust, arvestades ausa kaubanduse ja muude kaubandusliku säästlikkuse tagamise kavade võimalikku panust jätkusuutlikkuse kindlustamisse ning valmisolekut selliseid kavasid ka tulevikus toetada;

22. peab vältimatuks head tasakaalu selliste komponentide vahel nagu soov kaubanduse, investeeringute ja majanduskasvu järele kui osa liberaliseerimisele ja globaliseerumisele toetuvast tegevuskavast ning jätkusuutliku arengu põhimõtetest kinnipidamine, vajadus läbipaistvate ja ausate kaubandustingimuste järele, vähem arenenud riikide tungivate probleemide selge mõistmine rikkamate tööstusriikide poolt kaubandusläbirääkimistel. Ausa kaubandusega tegelevad erinevad organisatsioonid on veendunud, et kaubandus võib olla mõjus vahend jätkusuutliku arengu edendamiseks ja vaesuse vähendamiseks, kui seda juhitakse ausalt ja vastutustundlikult. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on siiski tarvis märkimisväärset muutust kaubanduspoliitika kujundamisel. Praegu kehtiv turul põhinev lähenemisviis ei suuda tuua puuduvat tasakaalu rahvusvaheliste kontsernide ja väiksemate tootjate läbirääkimispositsioonidesse. Vaid vaeste riikide ebasoodsas olukorras olevaid väiketootjaid kaubanduspoliitika kujundamisse kaasates on võimalik aidata kõrvaldada praeguses kaubandussüsteemis esinevat ebaõiglust;

23. rõõmustab, et komisjon on ausat kaubandust ja muid jätkusuutliku kaubandusega seotud tegevusi rahaliselt toetanud peamiselt oma arengukoostöövahendite kaudu. Aastatel 2007–2008 eraldati erinevatele tegevustele 19,466 miljonit eurot. Seejuures oli tegemist peamiselt teadlikkuse tõstmise meetmetega Euroopa Liidus. 2008. ja 2009. aastal eraldati selleks täiendavad vahendid 1 miljoni euro ulatuses aastas;

24. tormilist arengut ausa kaubanduse valdkonnas silmas pidades palub komisjonil kontrollida mõnes liikmesriigis seda, kas oleks tarvis eraldada täiendavaid vahendeid liikmesriikidele, kes antud valdkonna veel ei tegutse piisavalt aktiivselt;

25. toetab komisjoni kavatsust alustada mõjuhindamist ja jõupingutusi turu läbipaistvamaks muutmisel ning lisaks pöörata enam tähelepanu kavade rakendamisel ja sertifikaatide saamisel esinevate raskuste hindamisele. Seda saaks edaspidi toetada ELi liikmesriikide sarnaste meetmete abil, nt jätkuvalt rahastada uuringuid ausa kaubanduse mõju kohta;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine arengupoliitikasse

26. toetab täielikult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulise rolli tunnustamist ausa kaubanduse tooteid käsitlevas kaubanduspoliitikas. Kuigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine arengupoliitikasse ei ole mingi uudis. Paljud Euroopa piirkonnad ja kohalikud ning piirkondlikud omavalitsused teostavad juba aastaid ausa kaubanduse projekte oma partneritega arengumaades. Partnerlused peavad toetuma vastastikusele usaldusele ja läbipaistvusele üksteisega suhtlemisel. Ausa kaubanduse märgi all sõlmitud lepingutes tuleb kinni pidada võrdse kohtlemise, vastastikuse tunnustamise ja proportsionaalsuse põhimõtetest;

27. märgib samuti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused lähenevad detsentraliseerimise taustal ausale kaubandusele üha professionaalsemalt. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on väärtuslikud teadmised valdkondades, mis on arengumaade ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise jaoks otsustava tähtsusega. Seetõttu tuleb neid vaadelda oluliste teguritena ausa kaubandusega seonduvas poliitikas;

28. toetab komisjoni soovi säilitada ausa kaubanduse ja sarnaste jätkusuutlikkuse tagamise kavade valitsusväline iseloom kogu ELis. Riiklik reguleerimine võib takistada dünaamiliste erasektori kavade arengut või toimimist;

29. on siiski seisukohal, et avalike hangete valdkonnas on vajalikud teatud õiguslikud standardid pakkumiskutsetele, et võimaldada osalemisvõimalused ausa kaubanduse toodete pakkujatele;

Teadlikkuse tõstmine

30. tunneb rõõmu ausa kaubanduse arengust ning Euroopa kohalike omavalitsuste ja piirkondade valmisolekust kaasata riigihangetesse keskkonnaalased ja sotsiaalsed kriteeriumid. Praeguse finants- ja majanduskriisi kontekstis on selline valmisolek veelgi olulisem. Ausa kaubanduse algul 1970-ndatel aastatel oli kesksel kohal maailma ebaõiglaste kaubandusstruktuuride kritiseerimine. Teadlikkuse tõstmise liikumisena alguse saanud aus kaubandus on tänapäeval kitsama kaubanduspoliitika seisukohalt eelkõige oma käibe suurenemise tõttu tähelepanu all;

31. meenutab, et Euroopa detsentraliseeritud organid, kes tegutsevad teadlikkuse tõstmise valdkonnas, ning samuti ka tarbijakaitseorganisatsioonid on ausa kaubanduse olulised partnerid ning nad tuleks süstemaatiliselt kaasata arengupoliitiliste eesmärkide seadmisse. Seejuures tuleks toetada võitlust maailma ebaõiglaste kaubandusstruktuuridega (eelkõige Euroopa kaubandus- ja põllumajanduspoliitika), andes kodanikele tegutsemisvõimaluse ausa kaubanduse toodete ostmiseks. Teadlikkuse tõstmise meetmed kujutavad endast vahendit vaesuse, arengus mahajäämise, nälja ja keskkonnareostuse vastu võitlemiseks;

32. tõdeb rahuldustundega, et Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kõige kodanikulähedasema tasandina viimastel aastatel ausa kaubanduse ja ausate riigihangete valdkonnas jalad alla saanud ja end tõestanud. Ausa kaubanduse linnad ja ausa kaubanduse ülikoolid on oluliselt langetanud osalemise künnist tuhandetele inimestele ning loonud konkreetsed võimalused ausale kaubandusele pühendumiseks. Ausa kaubanduse linnad eksisteerivad Ühendkuningriigis alates 2001. aastast ning alates 2008. aastast ka Saksamaal. Ühendkuningriik on muuseas maailmas teisel kohal ausa kaubanduse toodete tarbimiselt inimese kohta. ELi 12 liikmesriigis on enam kui 700 ausa kaubanduse linna ning palju rohkem kandidaate sellele tiitlile;

33. juhib tähelepanu vajadusele tugevdada tarbijate positsiooni teavitus- ja haridustöö kaudu, kaasates kohaliku ja piirkonnaülese ajakirjanduse ning üha enam ka elektroonilist meediat. Koostöö tarbijakaitseorganisatsioonidega avab täiendavaid võimalusi;

34. tervitab ausa kaubanduse eestkostebüroo (Fair Trade Advocacy Office) hiljutist algatust, millega innustatakse Euroopa Parlamendi liikmeid andma ausa kaubanduse tõotuse, milles avaldatakse toetust lõunapoolsete riikide ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele ja vaestele töötajatele. Komitee leiab, et selliseid algatusi tuleks laiendada ka teistele valitsustasanditele;

35. rõhutab, et globaliseerumisega kaasnevad probleemid on juba jõudnud Euroopa kohalike omavalitsuste ja piirkondadeni. Et nendega kohapeal sobivalt ja tulevikule suunatult tegeleda, tuleb kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud osalejad professionaalsemaks muuta, samuti on tarvis nende edasist täiendõpet ja võrgustikku. Kõnealune töö on Euroopas alles lapsekingades ning vajab süstemaatilist väljaarendamist;

Toetus kohalikele omavalitsustele ja piirkondadele

36. jälgib huviga, et näiteks Saksamaa lõi 2001. aastal teenuspunkti „Kohalikud omavalitsused ühises maailmas”, mis praeguseks teeb koostööd 2 600 kohaliku omavalitsusega Saksamaal ning sageli ka nende rahvusvaheliste partneritega (sh partnerlinnadega). Tuginedes föderaalvalitsusele, enamikule liidumaadele, kohalike omavalitsuste liitudele ja valitsusväliste organisatsioonide katusorganisatsioonile, on teenuspunkt oluliselt kaasa aidanud Saksamaa kohalike omavalitsuste arengupoliitilise pühendumuse tugevdamisele, edendamaks ausat kaubandust ning keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest kriteeriumidest lähtuvaid riigihankeid;

37. teeb ettepaneku kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud soovitusteks, et tugevdada nende potentsiaali suurenevate ülemaailmsete väljakutsete jaoks jätkusuutliku arengu raames, kõrvaldamaks vaesust ja võitlemaks keskkonnareostuse vastu süstemaatilise toetamise abil, ning et eelkõige lihtsustada ELi vanade ja uute liikmesriikide vahelist teadmistevahetust. Teadmistevahetust tuleks ergutada Regioonide Komitee detsentraliseeritud koostöö portaali kaudu, et vahetada kogemusi ja luua võimalus võrdlevaks analüüsiks, aitamaks Lõuna- ja Ida-Euroopa riikidel töötada välja uusi ideid selle kohta, kuidas toetada ausat kaubandust säästva arengu ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate kontekstis;

38. leiab, et teatises mainitud toetusvahendid 19 miljoni euro mahus ning kavandatud suurendamine 1 miljoni euro ulatuses ausa kaubanduse tugevdamiseks on märkimisväärne algus, kuid viitab sellele, et arvestades probleemide ulatust ning ka avanevaid võimalusi olemasolevate potentsiaalide tugevdamiseks, on tulevikus tarvis täiendavaid vahendeid;

39. viitab sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda ka vahetu panuse ausa kaubanduse edusse, nt

— pakkudes oma koosolekutel, büroodes ja sööklates ausa kaubanduse tingimustele vastavat kohvi ja teed;

— toetades linna- ja vallavolikogude vastavasisulisi kampaaniaid;

— tunnustades arengumaade tooteid müüvate poodide tööd (nn maailmapoed);

— soodustades võimalikult paljude linnade pürgimist „Ausa kaubanduse linna” tiitlile;

Euroopa ausa kaubanduse strateegia väljatöötamine

40. kutsub üles töötama välja Euroopa ausa kaubanduse strateegia kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et edendada ausat kaubandust ning keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele tingimustele vastavaid riigihankeid. Strateegiaga kaasneks tegevuskava, mis lähtub keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest kriteeriumidest. Sellise strateegia võiks riikliku ja piirkondadevahelise ettevalmistuse järel välja töötada seminaride ja konverentside abil, kaasates osalejaid ja huvilisi poliitikast, ametiasutustest, valitsusvälistest organisatsioonidest ja erasektorist;

41. on seisukohal, et kõnealuse strateegia võiks vastu võtta Regioonide Komitee või vastava eesistujariigi korraldatud konverentsil, samuti võiks seda tutvustada ja esitleda Brüsselis Open Days üritusel, mille komitee on algatatud ja mis on suure vastukaja osaliseks saanud;

42. võttes arvesse finants- ja majanduskriisi ning ähvardavaid kliimakatastroofe, kavatseb sellise tegevusega suunata pilgu ka lõunapoolsete riikide peamistele osalejatele ja nad tegevusse kaasata ning hoida teadlikkust globaliseerumise tagajärgedest. Ausa kaubanduse struktuuride tugevdamine ning keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele kriteeriumidele vastavate riigihangete tähendus kohalikul ja piirkondlikul tasandil on sama olulised kui võrgustiku tugevdamine tootjariikide partneritega;

43. viitab sellele, et ausa kaubanduse ning keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele kriteeriumidele vastavate riigihangete kokkuvõttes positiivne mõju on siiani suures osas koondunud nn arengumaade väiketalunike põllumajandustoodetele. Tulevikus tuleks mõelda ausa kaubanduse toote- ja teenustevaliku laiendamisele kogemuste ja kriteeriumide ülevõtmise abil ning nende edasiarendamisele õiguskindluse tugevdamiseks. Tarvis on jõupingutusi, et luua tootjate ja lõpptarbijate vaheline side ning seda toetada. Laiendatud tootevaliku all mõistetakse käsitöö- ja tööstuslikke tooteid kõigist päritoluriikidest ning samuti ausa kaubanduse teenuste osutamist, nt nn õiglane turism. Struktuuride edasiarendamisega mõeldakse esmajoones keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest kriteeriumidest ning Maailma Tööorganisatsiooni miinimumstandarditest kinnipidamise hindamist, samuti transpordi ja müügiga seonduvaid küsimusi;

44. juhib tähelepanu sellele, et kõnealuse teema senisel käsitlemisel ei ole piisavalt arvestatud komisjoni 2008. aasta direktiividega puuetega inimeste õiguste toetamise kohta. Kogemused rahvusvahelistest omavalitsuste partnerlustest on andnud julgustavaid tulemusi puuetega inimeste tugevamaks kaasamiseks ausasse kaubandusse ning keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele kriteeriumidele vastavatesse riigihangetesse. Komitee kutsub üles kõnealust teemat kavandatud strateegias ning riiklikes ja piirkondadevahelistes ettevalmistustes käsitlema ja süvendama;

45. on teadlik sellest, et aus kaubandus hõlmab Euroopas praegu alla 1 % kogukaubanduse kogukäibest. Juhtivates riikides nagu Šveits, Ühendkuningriik, Skandinaavia riigid, Madalmaad, Austria ja Luksemburg ületab selle osakaal 10 % ning nimetatud riigid on eeskujuks eelkõige Lõuna- ja Ida-Euroopa tugevdatud panusele. Sageli suurepärane koostöö valitsusväliste organisatsioonide, omavalitsuste ja kohaliku majanduse vahel ning lõunast pärit partnerid on aidanud välja arendada vastutustundlikud mudelid kogu Euroopa jaoks. Need kujutavad endast stiimulit kõigile Euroopa omavalitsustele ja piirkondadele, kes sel moel saavad anda olulise panuse aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse 2015. aastaks.