Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 /* COM/2012/0471 final - 2012/0232 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Üldine taust ELi ja Norra vahel 2010. aastal peetud kalandusläbirääkimistel[1] lepiti kokku töörühma moodustamises, et tõhustada kalandussektori kontrolli- ja rakendusmeetmed Skagerrakis ning anda soovitusi, kuidas ühtlustada ELi ja Norra tehnilisi ja kontrollimeetmeid käsitlevaid õigusnorme, mida kohaldatakse lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool. Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi meetmeid ja kontrolli käsitlev töörühm kohtus 2011. aasta jooksul ning esitas aruande 2011. aasta oktoobris. Töörühma soovitused lisati ELi ja Norra kooskõlastatud protokollile 2. detsembril 2011 Bergenis. Ettepaneku valdkonnas kehtivad ELi õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta[2]. Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu[3]. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004[4]. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja registreerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) No 1447/1999[5]. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94[6] ning kõnealuse määruse rakenduseeskirjad komisjoni määruses (EL) nr 201/2010, 10. märts 2010, (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[7]. Nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ELi kontrollisüsteem kalandusele,[8] on sätestatud kalanduse üldise kontrolli nõuded, kuid samuti mitmeaastaste kavade erinõuded ning kõnealuse määruse rakenduseeskirjad komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[9]. Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel[10]. Ühise kalanduspoliitika reform Praegu on arutlusel komisjoni ettepanek, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ühise kalanduspoliitika kohta,[11] sealhulgas kõigis ELi kalandussektorites kogu saagi lossimise kohustuse rakendamist. Skagerrak on väike geograafiline piirkond, mis hõlmab vähe liikmesriike. Seega käsitletakse käesoleva ettepaneku sätetes konkreetselt Skagerrakki ja sealset kalandussektorit ning need ei kujuta endast järelikult pretsedenti ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva mõttevahetuse puhul. Sellest hoolimata saab Skagerraki kogemustest väärtuslikku tagasisidet sellise üldise arutelu jaoks, milles käsitletakse ELi kalandussektorites kogu saagi lossimise üldkohustuse rakendamist. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek ja selle eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, eelkõige keskkonna-, sotsiaal-, turu- ja kaubanduspoliitikaga. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega Punktis 1 kirjeldatud ELi ja Norra vaheliste läbirääkimiste raames moodustatud töörühma ülesanne oli vaadata üle piirkonnas kehtivad tehnilised ja kontrollimeetmed ning vajaduse korral soovitada võimalikult suurel määral ühtlustatud tehnilisi ja kontrollimeetmeid Skagerraki jaoks. Töörühma kuulusid tehnika-, kontrolli- ja teaduseksperdid ning kalurite esindajad, sealhulgas väikelaevade omanikud. Töörühm pidas 2011. aastal mitmeid koosolekuid ning esitas järeldusi ja soovitusi käsitleva aruande 2011. aasta oktoobris. 2012. aasta aprillis lisati soovitused ELi ja Norra allkirjastatud kooskõlastatud protokollile. Seda kõike arvesse võttes ning ühise kalanduspoliitika eesmärkide (tagada vee-elusressursside säästev kasutamine ja lõpetada saagi tagasiheide mittesäästva tegevusena) järgimiseks on soovitatav kooskõlastatud protokollides loetletud soovitused jõustada Euroopa Liidu õigusaktides. Mõju hindamine Vastuvõetavaid eeskirju kohaldatakse ELi ja Norra rahvusvahelise lepingu raames üksnes Skagerraki suhtes. Kõnealuses lepingus on kindlaks määratud ettepanekusse lisatud tehnilised ja kontrollimeetmed ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud lossimise kohustuse ja selle kohustuse järkjärgulise rakendamise ajakavaga. ELi ja Norra leping põhines lisaks tehnilise töörühma soovitustel, mille koostamisel osalesid sidusrühmad. Töörühm uuris üksikasjalikult eri valikuvõimalusi selle kohta, kuidas jätkata traditsioonilist kalapüüki Skagerrakis pärast Skagerraki naabruslepingu lõppemist. Kõnealust töörühma peetakse mõju hindamise piisavaks alternatiiviks. Lisaks käsitleti kogu saagi lossimise kohustuse küsimust põhjalikult mõjuhinnangus, mis koostati samaaegselt reformi ettepanekuga[12]. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepaneku sätted, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitsega, on liidu ainupädevusse kuuluvad meetmed. Subsidiaarsuse põhimõtet järelikult ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Kavandatud meetmed vastavad proportsionaalsuse põhimõttele, kuna muud vähem piiravad meetmed ei ole kättesaadavad soovitud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. 4. MÕJU EELARVELE Puudub. 2012/0232 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[13], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) 2. detsembril 2011 Euroopa Liidu ja Norra vahel 2012. aasta kohta peetud kalandusläbirääkimiste tulemusel tuleks muuta teatavaid Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid, et parandada kalavarude kasutamise mudeleid ja võimaluse korral ühtlustada Euroopa Liidu ja Norra õigusnorme. (2) Euroopa Liidu ja Norra vahel 28. juunil 2012 peetud kalandusläbirääkimiste käigus täpsustati Skagerrakis kohaldatavaid ühiseid tehnilisi ja kontrollimeetmeid ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud kogu saagi lossimise kohustusega, samuti ka ajakava, mille kohaselt hõlmatakse kõnealused liigid järkjärgult lossimise kohustusega. (3) Skagerrakis kohaldatavaid tehnilisi meetmeid on vaja muuta, et vähendada juhupüügi ja saagi tagasiheite mahtu, kuna need mõjuvad halvasti mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlikule kasutamisele. (4) Kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude suhtes on vaja kehtestada saagi lossimise kohustus, välja arvatud selliste liikide ja püütud kalade puhul, mille ellujäämise kõrge määr vette tagasi heitmisel on teaduslikult tõestatud või sellisel juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamise toiming on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas. [Artikkel 3] (5) Kogu saagi lossimise süsteemi tõttu on vaja oluliselt muuta praegust kalandust ja asjaomase kalandussektori majandamist. Seepärast tuleks saagi lossimise kohustus kehtestada järkjärgult. [Artikkel 4] (6) Noorkalade kaitseks, kalandusturu toimimiseks ja selle tagamiseks, et kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalade püügist ei saadaks ebaõiglast kasu, peaks sellise saagi käitlemine olema piiratud kalajahu, lemmikloomatoidu või muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega. [Artikkel 5] (7) Selleks et järk-järgult kõrvaldada saagi tagasiheide, tuleks tõhustada püügivahendite selektiivsust, suurendades põhjalähedaste kalade püügil võrgusilma üldist alammõõtu, kuid lubades erandkorras kasutada kõnealuses püügipiirkonnas samasuguse selektiivsusega püügivahendeid, sealhulgas selekteerimisseadmeid. [Artikkel 6] (8) Uute tehniliste meetmete optimaalse kasutamise ning nõuetekohase järelevalve ja kontrolli tagamiseks on vaja piirata püügivahendite kasutamist Skagerrakis. [Artikkel 7] (9) Selleks et käsitleda vastuolu Skagerraki ja selle naaberpiirkondade suhtes kohaldatavate õigusaktide vahel ning tagada Skagerraki jaoks kehtestatud tehniliste meetmete eeskirjade järgimine, on vaja samuti vaja võtta teatavad meetmed, et reguleerida olukordi, kus teataval püügireisil kalalaev ühendab oma Skagerrakis toimuva püügitegevuse kalapüügiga sellistes piirkondades, mille suhtes ei kohaldata Skagerraki jaoks vastu võetud uusi tehnilisi meetmeid. [Artikkel 8] (10) Eesmärgiga tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks vastu võtta erikontrollimeetmed lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)[15] sätestatud meetmetele. [Artikkel 9] (11) Arvestades, et Skagerrak on üsna väike püügipiirkond, kus peamiselt väikesed kalalaevad sooritavad lühikesi püügireise, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 17 nõutud eelteatise kasutamist laiendada kõikide selliste laevade suhtes, mille kogupikkus on 10 m või rohkem, ning püügipiirkonda arvesse võttes tuleks eelteatised esitada kaks tundi varem. [Artikkel 10] (12) Selleks et teostada kalapüügi nõuetekohast järelevalvet, kontrollides eelkõige, et kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude saagi lossimise kohustusest merel on kinni peetud, on vaja Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate laevade pardale paigaldada elektrooniline kaugseiresüsteem. [Artikkel 11] (13) Uute tehniliste meetmete järgimise tagamiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel kehtestada Skagerraki jaoks kontrolli- ja inspekteerimismeetmed ning kaasata kõnealused meetmed oma vastavasse riiklikku kontrollimeetmete programmi. [Artikkel 12] (14) Seoses Skagerraki püügipiirkonda läbivate laevadega on vaja kehtestada eeskirjad, et tagada uute tehniliste meetmete järgmine. [Artikkel 13] (15) Tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt tehniliste meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust. Oleks asjakohane, et kõnealune hindamine põhineb asjaomaste liikmesriikide aruannetel. [Artiklid 14 ja 15] (16) Selleks et hõlbustada kogu saagi lossimise kohustusega seotud selektiivsemat kalapüüki, on asjakohane vabastada Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevad laevad nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004)[16] III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrast. [Artikkel 20] (17) Kaluritele on vaja tagada teatav paindlikkus Skagerraki uue korraga kohanemiseks. Järelikult ei tuleks pidada ülepüügiks nõukogu 6. mai 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[17] kehtestatud lubatud paindlikkust kvootide ühest aastast teise ülekandmisel. [Artikkel 20] (18) Selleks et võtta õigeaegselt ja proportsionaalselt arvesse tehnika ja teaduse arengut ning tagada teatavate meetmete paindlikkus ja võimaldada nende täiustamist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigus võtta vastu seadusandlikke akte, et muuta I lisa seoses ajakava ja kogu saagi lossimise kohustusega hõlmatud kalavarudega, ning II lisa seoses kalavarude alammõõduga. (19) Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (20) Selleks et tagada ühtsed tingimused ning kiiresti reageerida kalapüügi tegelikkusele ja kättesaadavale teaduslikule teabele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et rakendada tehnilise iseloomuga sätteid, milles käsitletakse püügivahendite selektiivsuse taseme määratlemist ja elektroonilise kaugseiresüsteemi suhtes kohaldatavaid miinimumnõudeid. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[18]. (21) Skagerrakis teatavate liikide teataval ajal laeva pardal hoidmise keelu ja käesoleva määruse reguleerimisala tõttu on vaja teha teatavad muudatused määrustes (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008. (22) Määrusi (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse Skagerraki suhtes kohaldatavad uued tehnilised ja kontrollimeetmed. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade suhtes. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: a) „lõkspüünised ja mõrrad” – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised eri materjalist väikesed püünised, mis asetatakse merepõhja üksikult või reas; neil on üks või mitu avaust või sissepääsu ning need on veepinnal ühendatud köitega (poinöörid) poide külge, mis märgivad nende asukohta; b) „kalavaru alammõõt” – konkreetse liigi mõõt, millest väiksema saagi müüki piiratakse ning sellised kalu saab kasutada üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu ja muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamiseks; c) „traalnooda, põhjanooda või muu samalaadse veetava võrgu võrgusilma suurus” – kalalaeva pardal oleva noodapära või võrgupikenduse võrgusilma suurus; d) „noodapära” – noodapära kitsas tähenduses; e) „võrgupikendus” – pärapikend, nagu see on määratletud määruse (EMÜ) nr 3440/84[19] lisas; f) „põhjatraal” – ühe või mitme kalalaeva poolt aktiivselt mööda merepõhja veetav püügivahend, mis koosneb koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere), mis on tagant suletud noodapäraga, mille suue avatakse merepõhjaga kontaktis olevate traallaudade abil horisontaalselt või kahe kalalaeva vahelise vahemaa abil, kui seda tõmbavad kaks laeva; g) „põhjanoot” – kahe pika trossiga (noodatrossid) juhitav ühe või mitme laeva poolt veetav haardnoot, mis tänu oma konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Võrkpüünis, mis oma kujult ja suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja noodapärast; h) „piimtraal” – traalnoot, mis koosneb avatud horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja; i) „pelaagiline traal” – ühe või mitme kalalaeva poolt vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb suurte võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis koosneb väikeste võrgusilmadega võrgust, mille püügisügavust kontrollitakse võrgusondiga ning horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis tavaliselt ei ole merepõhjaga kontaktis. j) „pelaagilised ja tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid” – heeringas, makrell, kilu, põhjaputassuu, Norra tursik, tobias või stauriid. II PEATÜKK TEHNILISED KAITSEMEETMED Artikkel 3 Kogu saagi lossimise kohustus 1. Erandina määruse 850/98 artikli 19 lõikest 1 tuuakse I lisas loetletud kalavarude saak kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud ajakavale, välja arvatud juhul, kui sellistel kalavarudel on vette tagasi heitmisel kõrge ellujäämismäär või juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamine on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas. 2. Olenemata lõikest 1 ja erandina määruse 850/98 artikli 19 lõikest 1, kui püügivahendite võrgusilma suurus on 32 mm või väiksem, tuuakse kogu kalasaak, sealhulgas need kalad, mille suhtes ei kohaldata lossimise kohustust, kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse. 3. Lõiget 1 ei kohaldata lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüügi suhtes. 4. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa uue teadusliku teabe alusel või juhul, kui kalurite töökoormus saadava kasu suhtes osutub ebaproportsionaalseks. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 4 Kvoodi haldamise eritingimused 1. Liidu kalalaevade püütud artiklis 3 osutatud kalavarude saak arvestatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvootidest maha, olenemata lossimiskohast. 2. Liikmesriigid tagavad, et Skagerrakis tegutsevate kalalaevade käsutuses on kalavarude püügiks kvoot kohustusega lossida püütav saak, võttes arvesse kalalaevade saagi tõenäolist koostist. 3. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad kalalaevad, mis hoiavad pardal kala, mille kohta liikmesriigile ei ole kvooti kehtestatud, pöörduvad tagasi sadamasse. Artikkel 5 Noorkalade käitlemine 1. Kui artikli 3 kohaselt on kalavarule kehtestatud alammõõt, siis piirdub kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalasaagi müük üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu või muu kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega. 2. Skagerraki kalavarude suhtes kohaldatavad alammõõdud on loetletud II lisas. 3. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa uue teadusliku teabe alusel. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 6 Püügivahendite spetsifikatsioonid 1. Keelatud on pardal hoida või kasutada mis tahes põhjatraali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm. 2. Erandina lõikest 1: (a) tohib kasutada püügivahendeid, millel on sama selektiivsus kui lõikes 1 sätestatud vahenditel, mis on kinnitust leidnud katsepüügireiside käigus või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnangus; (b) tohib kasutada traale, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm, tingimusel et pardal olev saak koosneb rohkem 50 % ühest või mitmest pelaagilisest või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigist. 3. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et teha otsus püügivahendite (sh kõnealuste püügivahendite külge kinnitatud selekteerimisseadmete) kohta, mida tohib kasutada, kuna nende selektiivsus vastab lõikes 1 sätestatud püügivahenditele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras. Artikkel 7 Püügivahendite kasutamise piirangud 1. Skagerrakis tegutsevad kalalaevad kasutavad mis tahes konkreetse püügireisi jooksul ainult ühte püügivahendit. 2. Erandina lõikest 1 võivad kalalaevad kasutada selliste püügivahendite mis tahes kombinatsiooni, mis on kindlaks määratud artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõike 2 punktis a. 3. Lõikes 1 osutatud laevad võivad pardal hoida rohkem kui ühte püügivahendit, tingimusel et kasutamata võrgud on stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47. Artikkel 8 Püügireisid Skagerrakis ja muudes püügipiirkondades 1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitest 4, 15, artikli 19 lõikest 1 ning artiklitest 35, 36, 37 kohaldatakse käesolevat peatükki laeva kogu püügireisi puhul ka muude püügipiirkondade kui Skagerraki suhtes. 2. Lõiget 1 kohaldatakse muude püügipiirkondade suhtes üksnes sel juhul, kui sama püügireisi ajal püüab kõnealune laev Skagerrakis ja muus piirkonnas. III PEATÜKK KONTROLLIMEETMED I Artikkel 9 Seos teiste määrustega Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 1005/2008, määruses (EÜ) nr 1006/2008 ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kontrollimeetmetele, kui ei ole sätestatud teisiti käesoleva peatüki artiklites. Artikkel 10 Eelteatis 1. Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 17 teatavad liidu kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikes 1. 2. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 1010/2009[20] artiklist 1 teatavad kolmandate riikide kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamat nad soovivad kasutada, kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikes 1. Artikkel 11 Elektrooniline kaugseiresüsteem 1. Liikmesriigid kasutavad elektroonilist kaugseiresüsteemi, et jälgida oma lipu all sõitvate Skagerrakis tegutsevate kalalaevade püügitegevust. 2. Selleks et saada luba sadamast lahkuda, peab sellise kalalaeva pardale, mille kogupikkus on 12 m või rohkem, olema paigaldatud täielikult toimiv elektrooniline kaugseiresüsteem, mis hõlmab pardal piisaval arvul sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid. 3. Lõiget 2 kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale: a) alates 1. jaanuarist 2014 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem; b) alates 1. juulist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem. 4. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras. Artikkel 12 Kontrolli- ja inspektsioonikava 1. Liikmesriigid kehtestavad kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vastavalt III lisale, et tagada kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest vastavus käesolevas määruses osutatud tingimustele. 2. Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed lisatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 46 sätestatud riiklikku kontrollimeetmete programmi, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1342/2008[21] sätestatud tursavarude mitmeaastane kava suhtes. Artikkel 13 Transiit Skagerraki püügipiirkonda läbivatel laevadel, mis hoiavad pardal muus püügipiirkonnas kui Skagerrakis püütud saaki, peavad püügivahendid olema soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47. IV PEATÜKK LÄBIVAATAMINE Artikkel 14 Liikmesriikide aruandlus Asjaomased liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva määruse rakendamisest kolmandal aastal pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta järel. Artikkel 15 Kava hindamine Artiklis 14 osutatud liikmesriikide aruannete põhjal ning arvestades teadusalaseid nõuandeid hindab komisjon meetmete mõju asjaomastele kalavarudele ja kalapüügile sellel aastal, mis järgneb aruannete saamise aastale. V PEATÜKK MENETLUSSÄTTED Artikkel 16 Delegeeritud volituste kasutamine 1. Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. 2. Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 3, jõustub ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 17 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. VI PEATÜKK MUUDATUSED Artikkel 18 Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt. 1. Sõna „Skagerrak” jäetakse välja artikli 4 lõike 4 punkti a alapunktist ii, artiklist 35 ja IV lisa pealkirjast. 2. Artikkel 38 jäetakse välja. 3. X lisa B osa pealkiri asendatakse järgmisega: „B. VÕRGUSILMA SUURUSTE TEATAVATE KOMBINATSIOONIDE KASUTAMISE TINGIMUSED KATTEGATIS” Artikkel 19 Määruse (EÜ) nr 1342/2008 muudatused Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 11 lõikele 1 lisatakse teine lõik: „Esimeses lõigus osutatud püügikoormuse reguleerimise korda ei kohaldata Skagerraki suhtes alates 1. jaanuarist 2013.” 2. Artikli 12 lõikele 5 lisatakse teine lõik: „Kui Skagerrak jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja vastavalt artikli 11 lõike 1 teisele lõigule, ei võeta maksimaalse lubatud püügikoormuse määramisel enam arvesse püügikoormust, mida võib seostada Skagerrakiga ning millega arvestati lähtetaseme püügikoormuse kehtestamisel.” VII PEATÜKK ERANDID Artikkel 20 Erand määrusest (EÜ) nr 847/96 1. Erandina: a) määruse (EÜ) nr 847/1996 artikli 3 lõikest 3, kui üle 75 % artikli 3 kohasest kalavarude kvoodist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, võib liikmesriik, kellele on eraldatud selline kvoot, taotleda komisjonilt luba lossida samasse kalavarusse kuuluvaid lisakoguseid, mis arvatakse kõnealuse kalavaru kvoodist maha järgmisel aastal, näidates taotletava täiendava koguse suuruse (laenamine) ning b) määruse (EÜ) nr 847/1996 artikli 4 lõikest 2 võib liikmesriik, kellele on eraldatud vastav kvoot, paluda komisjonilt enne selle kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada osa kõnealusest kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse (ülekandmine). Punktides a ja b osutatud kogused ei ületa i) 2013. aastal 20 % vastavast kvoodist, ii) 2014. aastal 15 % vastavast kvoodist ning iii) 2015. aastal 10 % vastavast kvoodist. 2. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 105 sätestatud mahaarvamise puhul ei käsitata lõike 1 kohaselt laenatud täiendavat kogust lubatud lossimise ületamisena. VIII PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 21 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I lisa Lossimiskohustusega järk-järgult hõlmatavate liikide loetelu Nimetus || Teaduslik nimetus || Kohaldamise alguskuupäev Tursk || Gadus morhua || 1. jaanuar 2013 Kilttursk || Melanogrammus aeglefinus || 1. jaanuar 2013 Heeringas || Clupea harengus || 1. jaanuar 2013 Harilik makrell || Scomber scombrus || 1. jaanuar 2013 Harilik süvameregarneel || Pandalus borealis || 1. jaanuar 2013 Põhjaatlandi süsikas ehk saida || Pollachius virens || 1. jaanuar 2013 Kilu || Sprattus sprattus || 1. jaanuar 2013 Merlang || Merlangius merlangus || 1. jaanuar 2013 Euroopa merluus || Merluccius merluccius || 1. jaanuar 2013 Harilik molva || Molva molva || 1. jaanuar 2013 Euroopa merikurat || Lophius piscatorius || 1. jaanuar 2013 Euroopa süsikas ehk pollak || Pollachius pollachius || 1. jaanuar 2013 Pikksaba || Coryphaenoides rupestris || 1. jaanuar 2013 Sinine molva || Molva dypterygia || 1. jaanuar 2013 Meriluts || Brosme brosme || 1. jaanuar 2013 Merilest || Pleuronectes platessa || 1. jaanuar 2015 Pikklest || Glyptocephalus cynoglossus || 1. jaanuar 2015 Harilik karelest || Hippoglossoides platessoides || 1. jaanuar 2015 Põhjaputassuu || Micromesistius poutassou || 1. jaanuar 2015 Norra tursik || Trisopterus esmarkii || 1. jaanuar 2015 Hõbekalalased || Argentina spp. || 1. jaanuar 2015 Harilik merikeel || Solea solea || 1. jaanuar 2015 Norra salehomaar || Nephrops norvegicus || 1. jaanuar 2015 Sile kammeljas || Scophthalmus rhombus || 1. jaanuar 2015 Soomuslest || Limanda limanda || 1. jaanuar 2015 Harilik kammeljas || Scophthalmus maximus || 1. jaanuar 2015 Väikesuulest || Microstomus kitt || 1. jaanuar 2015 Tobiaslased || Ammodytidae || 1. jaanuar 2015 Harilik stauriid || Trachurus trachurus || 1. jaanuar 2015 Railased (muud kui kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste kohaselt vabaks lastavad) || Raja spp. || 1. jaanuar 2015 Lest || Platichthys flesus || 1. jaanuar 2015 Merihunt || Anarhichas lupus || 1. jaanuar 2015 Niituimluts || Phycis blennoides || 1. jaanuar 2015 Merivarblane || Cyclopterus lumpus || 1. jaanuar 2015 Meriahvenad || Sebastes spp. || 1. jaanuar 2015 II lisa Kalavaru alammõõt Liik || Kalavaru alammõõt Tursk (Gadus morhua) || 30 cm Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) || 27 cm Merlang (Merlangus merlangus) || 23 cm Põhjaatlandi süsikas ehk saida (Pollachius virensis) || 30 cm Heeringas (Clupea harengus) || 18 cm Makrellid (Scomber spp.) || 20 cm Euroopa merluus (Merluccius merluccius) || 30 cm Harilik molva (Molva molva) || 63 cm Sinine molva (Molva dipterygia) || 70 cm Euroopa süsikas ehk pollak (Pollachius pollachius) || 30 cm Merilest (Pleuronectes platesus) || 27 cm Merikeeled (Solea spp.) || 24 cm Stauriidid (Trachurus spp.) || 15 cm III LISA Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed 1. Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 3 ja 5, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist: (a) täieliku püügiproovi nõuded merel ja sadamas; (b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 2 punktides a ja b loetletud kõigi andmete analüüs; (c) püügivahendi külge kinnitatud sensorite kasutamine; (d) sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid hõlmava elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamine; (e) Skagerraki peamiste püügipiirkondade kontroll-laevad, kasutades kas elektroonilist kaugseiresüsteemi või vaatlejaid; (f) tagasiheidet käsitlev teaduslik proovivõtuprogramm, mis hõlmab kõiki Skagerraki peamisi püügipiirkondi. 2. Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 6, 7 ja 8, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist: (a) eraldatud inim- ja tehnilised ressursid; (b) inspekteerimise strateegia, sh merel ja maal teostatava kontrolli ning seire tase. 3. Inspekteerimise põhimõtted Asjaomane liikmesriik liigitab Skagerrakis teostatava kalapüügi määruse EÜ) nr 1224/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt kehtestatud riskijuhtimissüsteemis kõrgeimasse riskirühma. Eraldi riskifaktor kehtestatakse laevade suhtes, mis püüavad sama püügireisi ajal Skagerrakis ja teistes liidu vetes; kõnealused laevad liigitatakse samuti kõrgeimasse riskirühma. [1] 4. detsembril 2010. aastal Bergenis allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki ja Kattegati püügipiirkonna reguleerimist 2011. aastal käsitlevate kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste kooskõlastatud protokoll. [2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. [3] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. [4] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20. [5] ELT L 286, 29.10.2008, lk 1. [6] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33. [7] ELT L 61, 11.3.2010, lk 1. [8] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1. [9] ELT L 112, 30.4.2011, lk 1. [10] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. [11] KOM(2011) 425 (lõplik), 13.7.2011. [12] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/index_en.htm [13] ELT C, , lk. [14] ELT C, , lk. [15] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1. [16] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20. [17] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. [18] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [19] EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23. [20] ELT L 280, 27.10.2009, lk 5. [21] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.