ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.09.2004 
KOM(2004) 617 lõplik 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
mis käsitleb kokkuleppe sõ lmimist kirjavahetuse teel Euroopa Majandusühenduse ja 
Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelises Cô te d’Ivoire’i rannikuvetes kalastamise 
kokkuleppes sätestatud  kalapüügivõimalusi ja rahalis t toetust käsitleva protokolli 
ajutise kohaldamise kohta ajavahemik ul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007  
(komisjoni esitatud)
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariig i vahelise kalastuskokkuleppe protokoll aegus 
30. juunil 2003. EÜ ja Côte d’Ivoire’i valits use vahelisele kala stuskokkuleppele lisatud 
protokolli pikendatud kehtivusaeg lõppes 30.06.2004.  
Pooled kohtusid 9.–13. novembril 2003 Abidjanis vastavalt Côte d’Ivoire’i ja Euroopa 
Ühenduse vahelise kalastusle ppe artiklile 10 moodustatud ühiskomisjoni raames, et 
analüüsida kalastusprotokolli punktide väljatöötamisega seotud üldaspekte.  
Pooled pidasid vajalikuks üle vaadata prot okolli punktid, eesmärgiga võtta arvesse uut 
kalastuspoliitikat üldiselt ja eelkõi ge seoses kolmandate riikidega.  
3. märtsil 2004 Brüsselis parafeeritud uu s protokoll hõlmab kolme aasta pikkust 
ajavahemikku alates 1. juulist 2004 kuni 30. juun ini 2007. Selles sätestatakse põhjalähedase 
püügi traaleritele, 34 tuunipüügise inerile, 11 triivõngejadaga l aevale ja kolmele tuunipüügi 
ritvõnglaevale aastane kalapüügivõ imalus keskmiselt 1300 brt kuus.  
Rahaline toetus aastas on 1 065 000 eurot ning seda kasutatakse üksnes kalastussektori 
poliitika toetamiseks ja väljatöötamiseks.  
Pooled on ühel meelel vajaduse suhtes koondada  kõnealuse sektori polii tikas jõupingutused 
kontrollile, järelevalvele ning teaduslikele uurin gutele, et kindlustada kalavarude olemasolu 
ka tulevikus.  
Et tagada kalandusressursside jälg imine, luuakse teaduskomitee.  
Lisaks sisaldab protokoll nüüdses t peale ka ainuõigusi käsitlevat klauslit ja sotsiaalklauslit.  
Eelnevale toetudes teeb komisjon ettepane ku, et nõukogu võtaks om a otsusega vastu 
kirjavahetuse teel sõlmitava kokkuleppe ee lnõu, mis käsitleb uu e protokolli ajutist 
kohaldamist kuni selle lõpliku jõustumiseni.  
Ettepanekut uue protokolli sõlm imist käsitleva nõukogu määruse kohta menetletakse eraldi.  
 
ET 3   ET Ettepanek:  
NÕUKOGU OTSUS, 
mis käsitleb kokkuleppe sõ lmimist kirjavahetuse teel Euroopa Majandusühenduse ja 
Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelises Cô te d’Ivoire’i rannikuvetes kalastamise 
kokkuleppes sätestatud  kalapüügivõimalusi ja rahalis t toetust käsitleva protokolli 
ajutise kohaldamise kohta ajavahemik ul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, er iti selle artik lit 37 koos artikli 300 lõike 
2 esimese lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise Côte d'Ivoire'i 
rannikuvetes kalastamise kokkuleppe
2 kohaselt peavad pooled enne kõnealuse 
kokkuleppe protokolli kehtivusaja lõppu alus tama läbirääkimisi, et määrata 
vastastikusel kokkuleppel kindlaks protokolli sisu järg miseks perioodiks ning vajaduse 
korral selle lisasse tehtavad  muudatused ja täiendused. 
(2) Pooled pidasid läbirääkim isi uue protokolli üle 9. −13. novembril 2003 Abidjanis ning 
määrasid kindlaks kalapüügivõimalused ja ra halise toetuse suuruse. Protokoll, mis 
hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007, parafeeriti 3. märtsil 2004 
Brüsselis. 
(3) Eespool mainitud protokoll annab Euroopa Ühenduse kalapüügiettevõtetele võimaluse 
püüda kala Côte d’Ivoire’i suveräänsete õiguste või jurisdikts iooni alla kuuluvates 
vetes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007. 
(4) Et vältida Euroopa Ühenduse kalapüügilaev ade tegevuse katkestamist, on hädavajalik 
kohaldada käesolevat protokolli võimalikult ki iresti; sellepärast parafeerisid pooled 
kirjavahetuse teel kokkuleppe, mis näeb e tte ajutise protokolli rakendamist alates 
päevast, mis järgneb praegu kehtiva protokolli aegumiskuupäevale. 
(5) On oluline määratleda liikmesriikide ka lapüügivõimaluste jaotamise meetod, mis 
põhineb kalapüügivõimaluste traditsioonilisele  jaotumisele kalastusleppe raames, 
                                                 
1 ELT C […] […], lk. […] 
2 ELT L 379, 31.12.90 
 
ET 4   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
Ühenduse nimel kiidetakse heaks kirjavahet use teel sõlmitud kokkuleppe allkirjastamine 
Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire'i Va bariigi vahelises Côte d'Ivoire'i rannikuvetes 
kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalus i ja rahalist toetust käsitleva protokolli 
kehtivusaja pikendamise kohta ajavahemi kuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007 . 
Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe ja protok olli tekstid on lisatud käesolevale otsusele.  
Artikkel 2 
Protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalused ja otatakse liikmesriikid e vahel järgmiselt: 
a) põhjalähedane püük 
Hispaania: aasta arvestuses keskmiselt 1300 brt kuus  
b) tuunipüük: 
i) tuunipüügiseinerid  
– Prantsusmaa: 17 laeva 
– Hispaania: 17 laeva 
ii) triivõngejadaga laevad  
– Hispaania: 6 laeva 
– Portugal: 5 laeva  
iii) ritvõngedega tuunipüügilaevad 
– Prantsusmaa: 3 laeva 
Kui nende liikmesriikide litsen tsitaotlused ei hõlma kõiki pr otokolli kohaselt saadaolevaid 
kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes muude liikmesriikide esitatud litsentsitaotlusi. 
Artikkel 3 
Liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala k äesoleva kokkuleppe raames, informeerivad 
komisjoni igast Côte d’Ivoire’i kalapüügi vööndis püütud kalakogusest vastavalt komisjoni 
määrusega (EÜ) nr 500/2001
3 ettenähtud korrale.  
                                                 
3 ELT L 73, 15.3.2001, lk 8. 
 
ET 5   ET Artikkel 4 
Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isikud, ke llel on õigus ühen duse suhtes siduvale 
kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele  ühenduse nimel alla kirjutada. 
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 6   ET KOKKULEPE,  
mis on sõlmitud kirjavahetuse teel Eur oopa Majandusühenduse ja Côte d’Ivoire’i 
Vabariigi vahelises Côte d’Ivoire’i ranniku vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud 
kalapüügivõimalusi ja rahalist toetust käsi tleva protokolli ajutis e kohaldamise kohta 
ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007  
A. Côte d’Ivoire’i valitsuse kiri  
Lugupeetud ....... 
Viidates 3. märtsil 2004 Brüsselis parafeeritu d protokollile, millega määratakse kindlaks 
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus aj avahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007, 
on mul au Teile teatada, et Cô te d’Ivoire’i valitsus on valm is ajutiselt kohaldama kõnealust 
protokolli alates 1. juulist 2004 k uni selle jõustumiseni prot okolli artiklis 10  ettenähtud 
korras, kui Euroopa Ühendus otsustab teha samuti.  
Sellisel juhul peab esimene osa rahalisest hüvitisest, mis on kindlaks määratud protokolli 
artiklis 3, olema laekunud enne 31. detsembrit 2004.  
Oleksin tänulik, kui Te kinnita ksite Euroopa Ühenduse nõusole kut selle protokolli ajutise 
kohaldamise suhtes.  
Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Côte d’Ivoire’i valitsuse nimel 
 
ET 7   ET B. Euroopa Ühenduse kiri  
Mul on au teatada, et sain kätte Teie täna se kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: 
„Viidates 3. märtsil 2004 Brüsselis parafeer itud protokollile, millega määratakse kindlaks 
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus aj avahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2007, 
on mul au Teile teatada, et Cô te d’Ivoire’i valitsus on valm is ajutiselt kohaldama kõnealust 
protokolli alates 1. juulist 2004 k uni selle jõustumiseni prot okolli artiklis 10  ettenähtud 
korras, kui Euroopa Ühendus otsustab teha samuti.  
Sellisel juhul peab esimene osa rahalisest hüvitisest, mis on kindlaks määratud protokolli 
artiklis 3, olema laekunud enne 31. detsembrit 2004.  
Oleksin tänulik, kui Te kinnita ksite Euroopa Ühenduse nõusole kut selle protokolli ajutise 
kohaldamise suhtes.“ 
Mul on au kinnitada Euroopa Ühenduse nõusol ekut kõnealuse ajutise kohaldamisega.  
Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.  Euroopa Liidu Nõukogu nimel 
 
ET 8   ET PROTOKOLL,  
millega määratakse kindlak s kalapüügivõimalused ja ra haline toetus, mis on ette  nähtud  
Euroopa Majandusühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise Côte d’Ivoire’i 
rannikuvetes kalastamise kokkuleppega ajavah emikuks 1. juulist 20 04 kuni 30. juunini 
2007 
Artikkel 1 
1. Kolmeaastaseks ajavahemikuks alates 1. juulist 2004 määratakse kokkuleppe artikli 
2 kohaselt kalapüügivõimalused kindlaks järgmiselt: 
a) põhjalähedase püügi külmutustraaler id, mis püüavad süvamerekoorikloomi, 
peajalgseid ja süvamerekalu : aa sta arvestuses keskmiselt 1300 brt4 kuus,  
b) ritvõngedega tuunipüüg i laevad: 3 laeva, 
c) triivõngejadaga laevad : 11 laeva, d) tuunipüügiseinerid : 34 laeva. 2. Kokkuleppe artikli 4 lõike 1 kohaselt või vad Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all 
sõitvad laevad Côte d’Ivoire’i kalapüügi vööndis kalapüügiga tegeleda vaid siis, kui 
neil on olemas kalapüügilitsents, mis on vä ljastatud käesoleva protokolli raames 
vastavalt lisas kirjeldatud korrale.  
Artikkel 2 
Esimeses artiklis osutatud kalapüügivõimalusi  võidakse Euroopa Ühenduse taotlusel mõlema 
poole nõusolekul suurendada ulatus es, mis ei ohusta Côte d’Ivoi re’i kalavarude mõistlikku 
kasutamist.  
Sellisel juhul suurendatakse artikli 3 esimes es lõikes kindlaksmääratud rahalist hüvitist 
proportsionaalselt ja pro rata temporis .  
Artikkel 3 
1. Artiklis 1 ettenähtud kalapüügivõimaluste rahaline hüvitis ning artiklis 4 ettenähtud 
toetus kalastussektori poliitikale on 1 065 000 eurot aastas. 
2. Kõnealune rahaline hüvitis katab Côte d ’Ivoire’i vetest aas tas püütud 9000 tonnise 
tuunikala koguse. Kui Euroopa Ühenduse laevade püügimaht Côte d’Ivoire’i 
kalapüügivööndis ületab selle koguse, suurendatakse ülaltoodud rahasummat 
proportsionaalselt. Siiski ei tohi Eur oopa Ühenduse makstava rahalise toetuse 
kogusumma ületada esimeses lõigus nime tatud summat rohkem kui kahekordselt . 
                                                
 
4 Kindlaks määratud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002, 20.12.2002 
 
ET 9   ET 3. Igaaastane rahaline toetus tuleb maksta hi ljemalt iga protokolliaasta 31. detsembril. 
Antud rahalise toetuse kasutamine jääb täielikult Côte d’Ivoire’i valitsuse pädevusse vastavalt protokolli artiklis 4 ettenähtud kirjeldustele.  
Artikkel 4 
1. Pooled lepivad kokku Côte d’Ivoire’i kalandusressursside säästva haldamise 
valdkonnas realiseeritavad eesmärgid. Artikli 3 esimeses lõikes ettenähtud rahalise 
toetusega finantseeritakse nende eesmärki de saavutamisele suunatud meetmeid, mis 
on kavandatud Côte d’Ivoire’i valitsuse mitmeaastases kalastussektori programmis 
järgmiste alajaotuste on kaupa: 
a) Teadusprogrammide rahastamine, sealhul gas traalipüügi seire, mille viib läbi 
okeanograafiauuringute laev; seire eesmär k on parandada teadmisi kalanduse ja 
bioloogia vallas Côte d’Ivoire’i  kalapüügivööndis: 200 000 eurot. 
b) Kalapüügi jälgimise, kont rolli ja järele valve toetamine, kaasa arvatud 
kalalaevade satelliidijärelevalvesüsteemi  (VMS) loomine enne  protokolli teise 
kehtivusaasta lõppu: 280 000 eurot. 
c) Kalapüügistatistika parandamine:100 000 eurot.  d) Toetus kalapüügi eest vastutavale ministeer iumile, et välja töötada ja ellu viia 
kalastuspoliitikat ja aren gustrateegiat: 485 000 eurot. 
2. Protokolli esimese kehtivusaasta vältel ot sustab artikli 4 lõikes 1 määratletud 
meetmete ja nende rakendamiseks vajalike  aastaste rahasummade üle kalanduse eest 
vastutav ministeerium kooskõlas kalast ussektori mitmeaastase programmiga. 
Kõnealune programm esitatakse Euroopa Komi sjoni delegatsioonile Côte d’Ivoire’is 
läbivaatamiseks hiljemalt 01.10.2004 ning selle peab heaks kiitma ühiskomisjon, mis on ette nähtud kokkuleppe artikliga 10.  
Alates protokolli te isest kehtivusaastast esitab kala nduse eest vastutav ministeerium 
Euroopa Komisjoni delegatsioonile Côte d’Ivoire’is hiljemalt 01.10.2005 ja 
01.10.2006 detailse aruande programmi elluv iimisest ja saavutatud tulemustest. 
Muudatusi võib artikli 4 lõikes 1 ettenä htud meetmetes ja summades teha mõlema 
poole nõusolekul.  
Pärast seda kui ühiskomisjon on heaks kiitnud kalandussektori mitmeaastase 
programmi protokolli esimesel kehtivusaastal  ja elluviimisaruande kahe järgneva 
aasta kohta, kantakse igaaastased rahasumm ad hiljemalt iga aasta 31. detsembriks 
kalandusministeeriumi osutatud pangaarve le, mille on heaks kiitnud Euroopa 
Komisjon.  
Ühiskomisjon tuleb kokku hiljemalt neli kuud pärast protokolli sõlmimise kuupäeva, 
teiste sõnadega hiljemalt protokolli iga kehtivusaasta 1. novembril.  
Euroopa Komisjon võib kalanduse eest vast utavalt ministeeriumilt küsida täiendavat 
informatsiooni elluviimisaruanne tes näidatud tulemuste kohta.  
 
ET 10   ET Artikkel 5 
Käesoleva protokolli artiklitele  3 ja 4 vastavate Euroopa Ühenduse rahaliste kohustuste 
mittetäitmise korral võib Côte d’Ivoire’i Vaba riik kokkuleppes sätestatud kohustuste täitmise 
peatada.  
Artikkel  6 
Juhul kui tõsised asjaolud, välja  arvatud loodusnähtused, taki stavad kalastustegevust Côte 
d’Ivoire’i kalapüügivööndis, või b Euroopa Ühendus katkestada  rahalise hüvitise maksmise 
pärast pooltevahelisi eelnevaid nõupidamisi.  
Rahalist hüvitist hakatakse uuesti maksma hetkest, mil olukord normaliseerub ja 
pooltevahelisel nõupidamisel kinnitatakse, et hetk esituatsioon lubab kala stustegevuse juurde 
naasmist.  
Vastavalt kokkuleppe artiklile 4 pikeneb Euro opa Ühenduse laevadele väljastatud lubade 
kehtivusaeg sama pika ajavahemiku võrra kui aeg, mil kalastustegevus oli peatatud. 
Artikkel  7 
Euroopa Majandusühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalastuskokkuleppe lisa 
asendatakse käesoleva protokolli lisaga.  
Artikkel  8 
Euroopa Komisjon ja Côte d’Ivoire’i võimud ka sutavad kõiki vajalikke vahendeid, et hinnata 
kalandusressursside olukorda.  
Sel eesmärgil loodi ühendatud teaduskomitee, mis koguneb regul aarselt ja vähemalt üks kord 
aastas. Komiteesse kuuluvad teadlased, ke s on valitud mõlema poole nõusolekul.  
Pooled peavad nõu teaduskomitee järeldustele ja parimatele kättesaadavatele teaduslikele 
seisukohtadele tuginedes kokkuleppe artikliga 10 ettenähtud ühiskomisjoni raames, et 
vajadusel kohandada poolte kokkuleppe kohase lt kalapüügimahtusid ja -tingimusi.  
Artikkel  9 
ILO deklaratsioon, milles määratletakse tööt amise põhimõtted ja elementaarsed tööalased 
õigused, kehtib täiel määral ELi laevadel töötavate meremeeste suhtes. Eelkõige sätestatakse 
selles ühinemisvabadus, tööliste õigus pidada kollektiivseid läbirääkimisi ning töö ja ametiga seotud diskrimineerimise kaotamine. 
Töölepingud kohalike meremeestega sõlmitakse laevaomaniku esindaja(te) ning meremeeste 
ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel kohalike pädevate asutuste teadmisel ja 
kumbki allakirjutanu saab ühe koopia. Nende  lepingutega tagatakse meremeestele õigus 
sotsiaalkindlustusele ja need hõlmavad ka elukindlustust, ravikindlustust ja 
õnnetusjuhtumikindlustust. Kohalike kalameeste töötasu ei tohi olla madalam kui on ette 
 
ET 11   ET nähtud kalastusleppele allakirjut anud riigi meeskondade suhtes kohaldatavates tingimustes ja 
mitte mingil juhul madalam ILO palganormides sätestatust. 
Juhul kui töölevõtja on kohalik ettevõte, peab töövõtulepingu s olema täpsustatud 
laevaomaniku nimi ja riigilipp, mille all laev sõidab.  
Laevaomanik garanteerib pardale võetud kohalikele  meremeestele elu- ja töötingimused, mis 
sarnanevad ELi meremeeste omadega. 
Artikkel 10 
Käesolev protokoll jõustub allakirjutamise kuupäeval. 
Seda kohaldatakse alat es 1. juulist 2004.  
 
ET 12   ET LISA,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse laevade kalastustegevuse tingimused 
Côte d’Ivoire’i kalapüügivööndis 
A. L ITSENTSI TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE VORMINÕUDED  
Euroopa Ühenduse asjaomased ametiasutused esitavad Côte d’Ivoire’is asuva Euroopa 
Ühenduste Komisjoni delegatsiooni vahendusel Cô te d’Ivoire’i kalandu sministeeriumile ühe 
taotluse iga laeva kohta, mis soovi b kokkuleppe alusel kala püüda.  
Taotlus esitatakse Côte d’Ivoire’i ettenähtud vormil, mille näidis on esitatud 1. liites. Igale kalapüügilitsentsi taotlusele lisatakse tõend tasu maksmise kohta litsentsi kehtivusaja 
eest. 
Nimetatud tasu hõlmab kõiki riiklikke ja koha likke makse, välja arvatud sadamateenuste 
kasutamise tasud ja sadamalõivud.  
Côte d’Ivoire’i kalandusministeerium edasta b enne kokkuleppe jõustumist tasu maksmise 
korra ja pangaandmed.  
Litsents väljastatakse konkreetsele laevale ja see pole edasiantav.  
Siiski tuleb vääramatu jõu korra l laeva litsents ase ndada Euroopa Komisjoni taotlusel mõnele 
muule samade omadustega laevale antava uue litsentsiga,. Asendatava laeva omanik annab 
kehtetuks tunnistatud litsentsi Cô te d’Ivoire’i kalandusministeer iumile üle Côte d’Ivoire’is 
asuva Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni vahendusel.  
Uuele litsentsile märgitakse: – väljastamise kuupäev, 
– tõik, et see uus litsents muudab kehtetuks ja  asendab eelmisele laevale antud litsentsi. 
Sellisel juhul ei pea järelejäänud kehtivus aja eest maksma kokkuleppe artikli 4 lõikes 2 
sätestatud litsentsitasu. 
1. Litsentsid väljastatakse  Euroopa Ühenduste Komisj oni delegatsioonile Côte 
d’Ivoire’is 30 päeva jooksul alates ta otluse saabumisest Côte d’Ivoire’i 
kalandusministeeriumisse. 
2. Litsentsi originaaleksemplar peab pidevalt olema laeva pardal ja see tuleb esitada 
pädevatele Côte d’Ivoire’i ametiasutustele nende nõudmisel. 
Ritvõngedega tuunipüügilaevad, tuunipüügiseiner id ja triivõngejadaga laevad lisab 
Côte d’Ivoire’i Kalandusministeerium ka lapüügiõigust omavate laevade nimistusse 
niipea, kui on kätte saanud Euroopa Komisj oni saadetud teate ettemaksu tasumise 
kohta. See teade antakse edasi Côte d’Ivoi re’i kontrolliorganite le. Kuni litsentsi 
originaali kättesaamiseni võidakse faksi teel  väljastada juba kehtiva litsentsi koopia, 
mida tuleb hoida pardal. 
 
ET 13   ET 3. Kokkuleppe artikli 2 alusel volitatud tr aallaevad peavad Côte d’Ivoire’i 
kalandusministeeriumile teada andma mis tahes muudatustest 1. liites loetletud 
laevatunnustes, mis on litsentsis ki rja pandud väljastamise ajal . 
4. Traallaeva brutoregistertonnaaži (brt) suur endamiseks tuleb taotleda uus litsents. 
B. R ITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVADE , TUUNIPÜÜGISEINERITE JA 
TRIIVÕNGEJADAGA LAEVADE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED  
1. Litsentside kehtivusaeg on üks  aasta. Seda saab pikendada. 
2. Litsentsitasu on 25 eurot iga Côte d’I voire’i kalastusvööndis püütud tuunikala tonni 
kohta. 
3. Ritvõngedega tuunipüügilaevade, tuunipüügi seinerite ja triivõngejadaga laevade 
litsentsid antakse välja pärast seda, kui on tasutud põhisumma 375 eurot aastas iga ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta, 2 750 eu rot aastas iga tuuni püügiseineri kohta ja 
1 000 eurot aastas iga triivõngejadaga laeva kohta. 
4. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab kala stusperioodi eest ta sumisele kuuluvate 
maksude lõpliku arvestuse iga kalendriaas ta lõpus, võttes alus eks iga laeva kohta 
esitatud püügiaruanded, mille on koostanud laevaomanikud ja kinnitanud asjaomased 
teadusasutused, mis vastutavad püügiandmet e kontrolli eest: ühelt poolt Institut de 
Recherche pour le Développement (IRD) Prantsusmaal, Instituto Español de 
Oceanografia (IEO) Hispaanias ja Instit uto Português de Investigação Marítima 
(IPIMAR) Portugalis ning teiselt poolt Centre de Recherches Océanologiques de Côte d’Ivoire’i (Côte d’Ivoire’i okeanograaf iliste teadusuuringut e keskus). Arvestus 
esitatakse samaaegselt Côte d’Ivoire’i  kalandusasutustele ja laevaomanikele. 
Laevaomanikud teevad kõik täiendavad maksed  Côte d’Ivoire’i kalandusasutustele 
hiljemalt 30 päeva jooksul alates lõpl iku arvestuse teatavakstegemisest. 
Kui arvestuse lõppsumma on eespool mainitud ettemaksusummast väiksem, siis 
laevaomanikule vahet tagasi ei maksta. 
5. Ühte osa käesoleva artikli alusel maks tud litsentsitasudest kasutatakse kalapüügi 
toetuseks ja arendustegevuseks. 
Côte d’Ivoire’i ametiasutused teatavad  enne käesoleva kokkuleppe jõustumist 
maksete tegemiseks kasutatava pangakonto andmed. 
C. K
ÜLMUTUSTRAALERITE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED  
1. Külmutustraalerite puhul kehtivad litse ntsid kolm, kuus või 12 kuud. Litsentsid on 
pikendatavad. 
2. Aastase litsentsi tasu on 100 euro t laeva brutoregis tertonni kohta. 
Litsentsitasud vähem kui üheaastaste ajavahemike eest makstakse proportsionaalselt. 
Neid suurendatakse vastavalt 3% võrra pooleaastase litsents i puhul ja 5% võrra 
kolmekuuse litsentsi puhul. 
 
ET 14   ET D. P ÜÜGIARUANNE  
1. Côte d’Ivoire’i kalastusvööndis käesolev a kokkuleppe alusel kalastama lubatud 
laevad  peavad esitama oma püügiaruanded ka landusasutustele ja nende koopiad 
Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile  Côte d’Ivoire’is vastavalt järgmisele 
korrale:  
a) traalerid kasutavad oma püügiandmet e esitamiseks 2. liites esitatud vormi. 
Selliseid aruandeid tehakse iga kuu ja n eed tuleb esitada vähemalt üks kord iga 
kolme kuu järel; 
b) tuunipüügi ritvõngelaevade, tuunipüügise inerite ja triivõn gejadaga laevade 
puhul peetakse iga Côte d’Ivoire’i  kalastusvööndis viibitud püügiperioodi 
kohta püügipäevikut, mis vastab 3. lii tes esitatud vormile triivõngejadaga 
laevade puhul ja 4. liites esitatud vorm ile seinerite ja ri tvõngelaevade puhul. 
Neid täidetakse iseg i püügi puudumise korral.  
Vormid kogutakse kokku kas sadamas Centre de Recherches Océanologiqes de Côte 
d’Ivoire ’i asjaomaste üksuste poolt või saadetakse nimetatud üksusele 45 päeva 
jooksul pärast kalapüügi lõppu Côte  d’Ivoire’i kalastusvööndis.  
Kõnesolevate dokumentide koopiad tuleb saata kalandusministeeriumile ja eespool B 
jao lõikes 4 loetlet ud teadusasutustele. 
Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab  alla kirjutama laeva kapten. Lisaks on 
kapten kohustatud täitma eespool mainitud püüg ipäevikut ka neil ajavahemikel, mil 
laev ei viibinud Côte d’Ivoire’i vetes, te hes sinna märke „Väljas pool Côte d’Ivoire’i 
majandustsooni “.  
2. Kui kõnealuseid sätteid ei järgita, on asjaom astel Côte d’Ivoire’i ametiasutustel õigus 
peatada eeskirju rikkunud laeva litsents kun i vorminõuete täitmiseni. Sellisel juhul 
teatatakse sellest viivitamatult Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Côte 
d’Ivoire’is.  
E. S AAGI LOSSIMINE  
Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga laevad, mis lo ssivad oma saagi Côte d’Ivoire’i sadamas, 
püüavad anda oma kaaspüügi Côte d’Ivoire’i kalandusasutustele kohaliku turu hindadega, mis 
kehtivad vabakonkurentsi tingimustes.  
Lisaks aitavad ühenduse tuunilaevad varustada Cô te d’Ivoire’i tuunikons ervitehaseid hinnaga, 
mis on kindlaks määratud ühenduse laevaomanike  ja Côte d’Ivoire’i  kalandusasutuste 
vastastikusel kokkuleppel rahvusva helisel turul kehtivate hinda de alusel. Maksed tehakse 
konverteeritavas valuutas. Saagi lossimise plaa n tuleb koostada ühenduse laevaomanike ja 
Côte d’Ivoire’i kalandusasutus te vahelise kokkuleppe alusel. 
 
ET 15   ET F. KALAPÜÜGIVÖÖNDID  
1. Et kaitsta kudemisalasid ja kohalikku väik esemahulist kalapüüki, ei tohi litsentse 
omavad ühenduse laevad tegeleda k äesoleva kokkuleppe artiklis 2 sätestatud 
kalapüügiga järgmistes tsoonides:  
– tuunikülmutusseinerid, tuunipüügi ritvõngel aevad ja triivõnge jadaga laevad 
kaldast kuni 12 meremiili ulatuses, 
– külmutustraalerid kaldast kuni 6 meremiili ulatuses. 
2. Siiski võivad elussööta kasutavad t uunipüügi ritvõnglaevad  kalastada eespool 
määratletud keelutsoonis, et varustada enna st söödaga üksnes oma vajaduste tarbeks. 
G. V ÖÖNDISSE SISENEMINE JA SEALT LAHKUMINE  
Kolme tunni jooksul pärast igat vööndisse sise nemist ja sealt lahkumist ning igal kolmandal 
kalastustegevuse päeval Côte d’Ivoire’i ve tes on laevad kohustatud teatama otse Côte 
d’Ivoire’i kalandusministeeriumile, soovita valt faksi teel (+225 21 35 04 09), faksi 
puudumisel aga raadio või Inte rneti teel (e-posti aadress: dphcotedivoire@aviso.ci ) oma 
asukoha ja pardal oleva saagikoguse.  
Faksinumber ja raadiosagedus antakse tead a kalapüügilitsentsi väljastamise hetkel. 
Côte d’Ivoire’i kalandusministeerium ja laevao manikud säilitavad faksisaadetiste koopiad ja 
raadiosaadete salvestised ajani, mil mõlemad pooled on punktis B märgitud maksude lõpliku arvestuse heaks kiitnud.  
Kui kalapüügiga tegelemas leitakse laev, mis ei ole oma viibimisest sealsetes vetes Côte 
d’Ivoire’i kalandusministeeriumile teada andnud, loetakse see litsentsita laevaks ja Côte 
d’Ivoire’i ametivõimud võivad tema  suhtes rakendada sanktsioone.  
H.
 VÕRGUSILMADE LUBATUD SUURUS  
Võrgusilma väikseim lubatud suurus (täi elikult väljavenitatult) on järgmine:  
a) 40 mm külmutustraaleritel, mis püüavad süvavee karploomi; 
b) 70 mm külmutustraaleritel,  mis püüavad peajalgseid; 
c) 60 mm külmutustraaleritel, mis püüavad kalu; d) tuunipüügi puhul kohaldatakse ICCA Ti soovitatud rahvusvahelisi norme. 
I.
 MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE  
Laevaomanikud, kellele on antud kokkuleppes ettenähtud litsentsid, aitavad kaasa Côte 
d’Ivoire’i kodanike praktilisele kutseõppele järg mistel tingimustel ja vastavalt järgmistele 
piirangutele: 
 
ET 16   ET 1. Iga traaleriomanik on kohustatud võtma tööle: 
– ühe meremehe alla 460 brt laevade puhul; 
– kaks meremeest 460–550 brt laevade puhul; 
– kolm meremeest üle 550 brt laevade puhul. 
Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga laevade omanikud vastutavad Côte d’Ivoire’i 
kodanike töölevõtmise eest järgmistel tingimustel ja vastavalt järgmistele 
piirangutele: 
– tuunipüügi ritvõngelaevade laevastikku võetakse t uunipüügi perioodil Côte 
d’Ivoire’i kalastusvööndis tööle 4 me remeest. Töölevõtmiskohustus ei saa 
tuunipüügi ritvõngelaeva puhul hõlmata enam kui üht meremeest laeva kohta; 
– tuunipüügiseinerite laevastikku võetakse tööle 30 Côte d’Ivoire’i meremeest; 
– triivõngejadaga laevade laevastikku võe takse püügiperioodil Côte d’Ivoire’i 
kalastusvööndis tööle 4 meremeest. Püügi perioodi töölevõtmiskohustus ei saa 
triivõngejadaga laeva puhul hõlmata en am kui üht meremeest laeva kohta. 
Siin toodud piirnormid ei välista Côte d’Ivoi re’i meremeeste täie ndavat töölevõtmist 
laevaomanike taotlusel. 
Laevaomanikud valivad Côte d’Ivoire’i meremehed välja kalandusministeeriumi 
poolt tunnustatud elukutseliste meremeeste seast. 
2. Eespool mainitud meremeeste töötasu määr atakse kindlaks laevaomanike või nende 
esindajate ja Côte d’Ivoi re’i kalandusministeeriumi vahelise vastastikuse kokkuleppe 
alusel enne litsentside väljastamist; tööt asu maksavad laevaomanikud ja see peab 
vastama meremeeste sotsiaalkindlustuse  nõuetele (sealhulgas elukindlustus, 
õnnetusjuhtumikindlustus ja ravikindlustus). 
3. Kui meremehi tööle ei võeta, on tr aalerite, tuunipüügi  ritvõngelaevade, 
tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga laevade omanikud kohustatud maksma 
püügihooaja vältel püsisumma, mis vastab tööle mittevõetud meremeeste töötasule, 
võttes aluseks Côte d’Ivoire’i majandustsoonis viibitud päevade arvu. 
Nimetatud summat kasutatakse meremeeste koolitamiseks Côte d’Ivoire’is ja see 
makstakse Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumi määratud arvele. 
4. Iga laev peab võtma pardale kalandus ministeeriumi soovitatud praktikandi 
tingimusel, et kapten annab oma nõusol eku. Pardal tagatakse praktikandile 
võimaluste piires tingimused, mis kehtivad sama astme personali suhtes. Praktikakulud võtab enda kanda  Côte d’Ivoire’i Vabariik. 
J. T
EADUSLIKUD VAATLEJAD  
Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumi nõudmi sel peavad Côte d’Ivoire’i majandustsoonis 
viibivad laevad lubama pardale teadusliku vaa tleja, keda koheldakse nagu ohvitseri. Samuti 
 
ET 17   ET tuleb vaatlejale võimaluste piires pakkuda ohvits eri astmele vastavat majutuskohta. Vaatleja 
pardalviibimise aja määrab ki ndlaks kalandusministeerium, siis ki pole tal üldjuhul õigust 
viibida pardal kauem, kui seda nõuavad tema ül esanded. Pardal on tema ülesanded järgmised: 
– jälgida laevade kalastustegevust, 
– kontrollida kalapüügiga tegele vate laevade asukohta, 
– võtta bioloogilisi proove teadusliku programmi raames, 
– märkida üles kasutatud kalapüügivahendid, 
– kontrollida püügipäevikus esitatud Côte  d’Ivoire’i kalastusvööndit puudutavaid 
püügiandmeid. 
Pardalviibimise ajal on vaatleja kohustatud : – kasutama kõiki vahendeid, et tema pardale võtmise tingimused ja pardalviibimine ei 
katkestaks ega takistaks kalastustegevust, 
– respekteerima pardal olevat vara ja va rustust ning kõikide laeva arvepidamist 
puudutavate dokumentide konfidentsiaalsust. 
– koostama tegevusaruande, mis esitatakse Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile ja 
mille koopia antakse Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile. 
Vaatleja pardalevõtmise tingimused lepita kse kokku laevaomaniku ja Côte d’Ivoire’i 
kalandusministeeriumi esindaja vahel. Traale rite omanikud maksavad Côte d’Ivoire’i 
kalandusministeeriumile samaaegselt litsentsitas udega 3 eurot brutotonni kohta aastas iga 
laeva pealt, mis tegutseb Côte d’Ivoire’i vete s. Antud rahasumma kantakse Côte d’Ivoire’i 
kalandusministeeriumi osutatud pangaarvele. T uuniseinerite, ritvõnge dega tuunipüügilaevade 
ja triivõngejadaga laevade omanikud maksavad Cô te d’Ivoire’i ametisutustele 10 eurot iga 
pardalviibitud päeva eest vaatleja kohta. Vaatleja pardaletoomise ja äraviimise kulud jäävad laevaomaniku kanda, kui viimane ei toimeta vaatlejat mõnda Côte d’Ivoire’i sadamasse, nagu Côte d’Ivoire’i kalandusmi nisteeriumiga kokku lepitud.  
Juhul kui vaatleja ei ilmu kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta, on laevaomanik pärast 12 
tunni möödumist automaatselt vabastat ud tema pardalevõtmise kohustusest.  
Vaatleja töötasu ja sotsiaalkindlustuse maksavad Côte d’Ivoire’i ametiasutused.  
K. J
ÄRELEVALVE JA KONTROLL  
Côte d’Ivoire’i ametiasutuste taotlusel luba vad ja võimaldavad kokkulep pe alusel tegutsevad 
Euroopa Ühenduse laevad kalapüügi kontrolli ja järeleva lve eest vastutavatel Côte d’Ivoire’i 
ametnikel tulla pardale ja täita oma ülesandeid. 
Ametnike pardalviibimise aeg ei ületa ajav ahemikku, mis on vajalik nende tööülesannete 
täitmiseks. 
 
ET 18   ET L. L AEVADE ARESTIMINE JA KINNIPIDAMINE  
1. Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva ja  käesoleva kokkuleppe alusel tegutseva 
kalalaeva arestimisest või kinnipidamisest  kehtivate Côte d’Ivoire’i õigusaktide 
alusel teatatakse Euroopa Ühenduse Komi sjoni delegatsioonile Côte d’Ivoire’is 
kolme päeva jooksul. Samal ajal edastata kse ka lühike aruanne asjaoludest ja 
põhjustest, mis viisid kinnipidamise ja arestimiseni. 
2. Enne meetmete kavandamist kapteni ja laeva meeskonna suhtes ning enne mis tahes 
abinõude rakendamist laadungi ja laevavarus tuse suhtes (välja arvatud meetmed, mis 
on vajalikud eeldatava seaduserikkumise tõendite säilitamiseks) peetakse hiljemalt üks päev pärast eelmainitud informatsiooni laekumist Côte d’Ivoire’is asuva Euroopa Ühenduse Komisjoni delegatsiooni, kalandusmi nisteeriumi ja teiste kontrolliasutuste 
osavõtul koosolek, kus võib osaleda asjaomase liikmesriigi esindaja. Nõupidamise käigus vahetavad pooled omavahel kõi k vajalikud dokumendid ja kogu vajaliku 
informatsiooni, mis aitab selgitada juhtum i asjaolusid. Laevaomanikule või tema 
esindajale antakse teada nõupidamise ot sus ja võimalikud laeva arestimisest 
tulenevad meetmed.  
3. Enne kohtusse andmist püütakse eeldatava t rikkumisjuhtumit lahendada vastastikusel 
kokkuleppel. See menetlus peab olema lõpetatud hiljemalt kolm päeva pärast Euroopa Ühenduse Komisjoni de legatsiooni teavitamist.  
4. Kui asja ei suudeta lahendada vastastikus el kokkuleppel ning pä dev Côte d’Ivoire’i 
kohtuinstants alustab kapteni vastu kohtum enetlust, määrab pädev ametiasutus 
hiljemalt kaks päeva pärast kokkuleppemenetluse lõppu mõistliku pangatagatise seniks, kuni kohus võtab vastu otsuse. See tagastatakse kohe, kui kohus mõistab 
asjaomase laevakapteni õigeks.  
5. Laev ja laevavarustus tagastatakse: 
– pärast nõupidamise lõppu, kui  selleks antakse luba, 
– pärast trahvi maksmist ( kokkuleppemenetlus ) 
– pärast pangatagatise sissemaksmist (kohtumenetlus). 
6. Juhul kui üks pooltest leiab, et üla ltoodud menetluse rakendamine põhjustab 
probleeme või vaidlusi, võib ta käesoleva protokolli osalistelt viivitamatult nõu 
küsida .  
 
ET 19   ET 1. liide  
MINISTÈRE DE LA PRODUCTION 
ANIMALE 
BP V 84 Abidjan 
(République de Côte-d'Ivoire ) RÉPUBLIQUE 
DE CÔTE-D'IVOIRE 
UNION-DISCIPLINE-TRAVAIL 
LITSENTSITAOTLUS MEREKALAPÜÜGIKS 
A JAGU 
1. Omaniku/laevaomaniku nimi:...............................................................................................  2. Omaniku/laevaomaniku kodakondsus: .................................................................................  3. Omaniku/laevaomani ku ametlik asukoht:.............................................................................  
............................................................................................................................... ....................  
B JAGU 
(Täidetakse iga laeva kohta) 
1. Kehtivusaeg:................................................................................................................ ..........  
2. Laeva nimi:................................................................................................................. ...........  
3. Ehitusaasta:................................................................................................................ ............  
4. Esialgne lipp:.............................................................................................................. ...........  
5. Lipp, mille all praegu sõidab:.............................................................................................. ..  
6. Kuupäev, millal oman das praeguse lipu: ..............................................................................  
7. Omandamisaasta: ............................................................................................................. .....  
8. Registreerimissadam ja registreerimisnumber: .....................................................................  
9. Tegutsemisvööndid: .......................................................................................................... ....  
10. Püügiliik: ................................................................................................................. ............  
11. Kogumahutavus (brutoregistertonnaaž):.............................................................................  12. Puhasmahutavus (netoregistertonnaaž):..............................................................................  
13. Raadiokutsungid:........................................................................................................... ......  
14. Kogupikkus (meetrites):.................................................................................................... ..  
15. Vöörtääv (meetrites):...................................................................................................... .....  
 
ET 20   ET 16. Süvis (meetrites):......................................................................................................... ........  
17. Kere materjal:............................................................................................................. .........  
18. Mootori võimsus: ........................................................................................................... .....  
19. Kiirus (sõlmedes): ......................................................................................................... ......  
20. Kajuteid:.................................................................................................................. ............  
21. Kütusetsisternide maht (kuupmeetrites):.............................................................................  22. Kalatrümmide maht  (kuupmeetrites): .................................................................................  
23. Jahutus- ja külmutusvõimsus (tonn i/tunnis) ja kasutatav süsteem:.....................................  
24. Kere värv:................................................................................................................. ...........  
25. Tekiehitise värv:.......................................................................................................... ........  
26. Meeskonnaliikmete arv: ..................................................................................................... . 
27. Pardal asuvad sideseadmed: 
Sagedused 
Tüüp Mark Mudel Võimsus 
(vatti) Valmistamis-
aasta 
Võtab 
vastu Edastab 
       
       
       
       
       
       
       
 
28. Navigeerimis- ja avastamisseadmed: 
Tüüp Mark Mudel 
   
   
 
ET 21   ET    
   
   
   
29. Kasutatavad lisapaadid (iga laeva kohta):...........................................................................  
29.1. Kogumaht:................................................................................................................ ........  
29.2. Kogupikkus (meetrites):.................................................................................................. . 
29.3. Vöörtääv (meetrites):.................................................................................................... ....  
29.4. Süvis (meetrites):....................................................................................................... .......  
29.5. Kere materjal:........................................................................................................... ........  
29.6. Mootori võimsus: ......................................................................................................... ....  
29.7. Kiirus (sõlmedes): ....................................................................................................... .....  
30. Vees mitteasuvad lisaseadmed kalade avastamiseks (ka siis, kui ei ole paigaldatud 
pardale):...................................................................................................................... ...............  
31. Registreerimissadam: ....................................................................................................... ...  
32. Kapteni nimi:.............................................................................................................. .........  
33. Aadress:................................................................................................................... ............  
34. Kapteni kodakondsus: ....................................................................................................... ..  
Lisada: – kolm värvifotot laevast (külgv aade), kalastamisel kasutatavatest lisapaatidest ja veest 
väljas asuvatest lisaseadmete st kalade avastamiseks, 
– kasutatava püügivarustus e illustratsioon ja üks ikasjalik kirjeldus, 
– dokument, millega tõendatakse, et om aniku/laevaomaniku esindajal on õigus 
allkirjastada käesolevat taotlust. 
………………………… ………………………………………………….. 
(Taotluse kuupäev) (Omaniku/laev aomaniku esindaja allkiri) 
 
ET 22  
 ET 2. liide  
KÜLMUTUSTRAALERID 
(SÜVAMERELIIKIDE PÜÜK) 
  Kuu Aasta:  
Laeva nimi : Mootori võimsus :  Kalapüügimeetod  
Riik (lipp) :  Kogumaht :  Lossimissadam :  
 Kalastusvöönd Püügikordade arv Püügi- Kalaliigid 
Kuupäev    tundide arv  
 Pikkuskraadid Laiuskraadid          
Kokku 
1)    
2)    
3)    
4)    
5)    
6)    
7)    
8)    
9)    
10)    
11)    
12)    
13)    
14)    
15)    
 
ET 23  
 ET 16)    
17)    
18)    
19)    
20)    
21)    
22)    
23)    
24)    
25)    
26)    
27)    
28)    
29)    
30)    
31)    
  KOKKU   
 
ET 24  
 ETLiide 3  
ÜÜ ÜÜ Ä
 
Laeva nimi ……………………………………………………………………. Brutotonnaaž:  
………………………………………………….............................Kuu Päev Aasta Sadam 
Lipuriik:  
……………………………………………………………………...........................Mahutavus: ……………………………………………........ Õngejada 
Elussööt Seinnoot Traal 
Muud 
Registreerimisnumber:  
………………………………………………………………...................................Kapten: ………………………………………………………....    
 
Laevaomanik: 
………………………………………………………….......................... Meeskonnaliikmete arv:  
….…………………………………………………........................
Aadress: ………………………………………………………………………….... Aruande kuupäev 
………………………………………………......  
LAHKUMISAEG: 
TAGASIJÕUDMIS
AEG : 
 
 
(Aruande koostaja):  
……………………………………………….................................
Merel viibitud päevade arv:  
Püügipäevade arv: 
Püügikordade arv:  
Püügikorra 
järjenumber 
 
Kuupäevad Püügiala Püük Kasutatud sööt 
Kuu Päev 
Laiuskraad N/S 
Pikkuskraad E/O Pinnavee 
temperatuur 
(ºC) 
 Püügikoormu
s 
Kasutatud 
konksude arv Harilik tuun  
Thunnus 
thynnus ou 
maccoyi  Kulduim-tuun
Thunnus 
albacares (Suursilm-tuun)
Thunnus 
obesus (Pikkuim- 
tuun)  
Thunnus 
alalunga (Mõõkkala) 
Xiphias 
gladius  
Valge odanina 
Tetraptunus 
audax ou albidus (Must odanina)
Makaira 
indica (Purikala) 
Istiophorus albicane 
ou platypterus Vööttuun 
Katsuwonus 
pelamis (Muu kala)  
Päevane kogus 
(üksnes kaal 
kilogrammides) 
makrellhaugid 
kalmaar 
Elussööt  
(muud) 
      Ei Kaal kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg Ei kg     
          
 
ET 25  
 ET          
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
 
Lossimiskaal(KG)       
Märkused     
1 – Täitke üks leht kuus ja üks rida päevas .  3 – « Päev » märgib päeva,mil püügivahe nd vette lastakse. 5 – V iimane rida (lossim iskaal) tuleb täita a lles reisi lõppedes. Mä rkida egelik kaal 
lossimisel . 
2 – Iga reisi lõppedes edastage le he üks koopia oma korrespondendile või 
ICCATile, Calle Corazon de Ma ria, 8, 28002 Madrid, Hispaania.  4 – Püügiala viitab laeva asukohale kesk päeval. Ümardage minutid ning märkigre 
pikkus- ja laiuskraadid. Veenduge, et N/S ja E/W oleksid märgitud.  
6 – Kõik käesolevas dokumendis esitatud a ndmed hoitakse rangelt konfidentsiaalsena. .  
 
ET 26  
 ET 4. liide  
TUUNIPÜÜGILAEVAD-SEINERID-RITVÕNGELAEVAD 
LAEVA NIMI KIPPER   
      
      
Väljumissadam ................................................................................................................ Saabumissadam ................................................................................................................. ..... Lehe nr   
KUUPÄEV .........................................................KELLAAEG 
................................................................. KUUPÄEV ..............................................................................KELLAAEG 
................................................   
LOGI .......................................................................................................................... ............... LOGI........................................................................................................... ..................................   
      
 Asukoht Seinnooda- Eeldatav püük Kommentaarid Füüsilised tingimused  
 loomuse 
võtmisel 
või komplektid
e Kulduim-tuum Atlandi pelamiid Suursilm tuun Muu Vaatide  Teel või kalaluurel– välja praagitud linnud- Kiirust Nähtavus Lainetus , Helikopterid 
Kuup
äev  
keskpäeval arv Suurus Tonnaaž  Suurus  Tonnaaž Suurus Tonnaaž Suurus Tonnaaž arv madalikuliik, segakalad - Rusud Veepind määravad (miilide s)   
   kg t kg t kg T Kg t Mitmesugused probleemid – Loomusele 
kulutatud aeg hoovused pilvisus tuul  
       
      
      
      
      
      
 
ET 27  
 ET       
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
KOKKU