Väikese heakskiidetud muudatusega koonddokumendi avaldamine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 309/11)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Cebreiro“

ELi nr: PDO-ES-0443-AM01 – 16. veebruar 2021

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus

„Cebreiro“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Täisrasvane juust pastöriseeritud lehmapiimast, mille valmistamisprotsess hõlmab kalgendamist, kalgendi lõikamist, nõrutamist, sõtkumist, soolamist, vormimist ja pressimist. Seda võib turustada värskelt või laagerdunult; viimasel juhul vähemalt 45-päevase laagerdumisajaga.

Selle peamised omadused on järgmised.

Füüsikalised omadused

— Kuju: seene- või kokamütsikujuline, kahest osast koosnev: varieeruva läbimõõduga silindriline alus, mille kõrgus ei ületa 12 cm, v.a üle 2 kg kaaluvate juustude puhul, mille kõrgus võib olla kuni 15 cm, ning kübaraosa, mille läbimõõt on 1–2 cm alumisest osast laiem ning mille kõrgus ei ületa 3 cm. Üle 2 kg kaaluvate juustude puhul võib kübara läbimõõt olla kuni 4 cm suurem kui alumise osa läbimõõt ning selle kõrgus ei tohi ületada 5 cm.

— Kaal: vähemalt 0,3 kg.

Organoleptilised omadused

Värskel juustul ei ole koorikut ja selle värvus on sisemusega võrreldes vähe muutunud. Juustumass on ühtlane, valge või kergelt kollakas, pehme ja aukudeta; lõikamisel võib juust muutuda kergelt laineliseks ja mureneda. See lõhnab kergelt koorese või võise hapupiima järele. Tekstuur on teraline, kuid suus sulav ja väga kleepuv. Maitse nagu lõhngi meenutab hapupiima, koort ja võid. Järelmaitse on püsiv ja kergelt happeline.

Laagerdunud juustule tekib vaid kergelt eristuv koorik, mille värvus varieerub kollasest intensiivse kollaseni, sõltuvalt laagerdumisetapist võib esineda hallitust. Juustumassi värvus võib varieeruda elevandiluuvärvist kollaseni ja selle konsistents on tihke ja võise vahepealne ning mõnikord kõva, sõltuvalt laagerdumisastmest. Maitse on piimjas ning võib olla mõnevõrra metalne ja vürtsikas.

Analüütilised omadused

— Niiskusesisaldus (laagerdunud juustudel): varieerub vastavalt laagerdumisastmele, kuid jääb alati alla 50 %.

— Rasvasisaldus: 45 %–60 %, arvestatuna kuivekstrakti kohta.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt

Tootmispiirkonna heintaimedel ja söödakultuuridel on piimakarja toidus oluline roll. Tähtsat osa täidavad ka avarad rohumaad (karjamaad ja põõsastega karjamaad), kus loomi vabalt karjatatakse, kui tingimused seda võimaldavad.

Karja energiavajaduse katteks kasutatakse söödalisandina taimset päritolu jõusööta.

Toorained

Juustu „Cebreiro“ valmistamiseks kasutatakse lehmapiima; loomset laapi või muid sõnaselgelt lubatud kalgendavaid ensüüme ja soola (naatriumkloriidi).

Juustu valmistatakse täispiimast, mis on pärit Rubia Gallega, friisi või alpi pruuni tõugu lehmadelt või nende ristanditelt, kes kuuluvad määratletud geograafilises piirkonnas asuvatele ja nõuetekohaselt registreeritud põllumajandusettevõtetele.

Piim ei tohi sisaldada ternespiima, säilitusaineid, inhibiitoreid ega ravimeid, mis võivad mõjutada juustu tootmist, laagerdamist, kuivamist või säilimist. Keelatud on piima standardimine ja selline töötlemine, mis muudaks piima esialgset koostist.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja piimaga tehtavad esialgsed toimingud ning juustu tootmine, laagerdamine ja kuivamine peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Seega peavad kõik tootmisetapid toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud juuste tuleks üldjuhul turustada tervete juustudena ja lubatud pakendites.

Kontrolliasutus võib siiski lubada juustu portsjonitena turustamist, sealhulgas tükeldamist müügikohas, tingimusel et selleks on loodud sobiv järelevalvesüsteem, millega tagatakse toote päritolu, kvaliteet, ideaalsed säilitamistingimused ning toote korrektne esitlemine tarbijale ning mille puhul on välistatud arusaamatuste tekkimise võimalus.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetuse „Cebreiro“ all turustatud juust peab pärast sertifitseerimist kandma tootja märgisega etiketti ning reguleeriva asutuse poolt heaks kiidetud ja välja antud lisaetiketti, millel on tähtnumbriline järjestikune kood ning allpool näidatud ametlik kaitstud päritolunimetuse logo.

Märge „Denominación de Origen Protegida „Cebreiro““ peab olema nähtav nii märgisel kui ka lisaetiketil. Lisaks peab laagerdunud „Cebreiro“ juustu märgisel olema nähtaval kohal märge „curado“ (laagerdunud), mis eristab seda värskest tootest.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega „Cebreiro“ juustu valmistamise ja selleks kasutatava piima tootmise piirkond koosneb geograafilisest piirkonnast, mis hõlmab järgmisi haldusüksusi, mis kõik asuvad Lugo provintsis (Galicia autonoomne piirkond): Baleira, Baralla, Becerreá, Castroverde, Cervantes, Folgoso do Courel, A Fonsagrada, Láncara, Navia de Suarna, As Nogais, Pedrafita do Cebreiro, Samos ja Triacastela.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Ajaloolised tegurid

Pärimuse järgi pärineb kõnealune juust esimestelt Cebreiro külla elama asunud munkadelt. Cebreiro asus peamisel Santiagosse viival palverändurite marsruudil El Camino francés, olles väravaks Galiitsiasse. Mungad jäid sinna elama, et teenida 9. sajandi lõpus palveränduritele rajatud haiglas. Sajandite vältel maitsesid palverändurid Cebreiro mägedes juustu ning tegid selle tuntuks terves Hispaanias ja Euroopas.

Riiklikus Ajalooarhiivis ja Simancase üldarhiivis säilinud dokumendid paljastavad põnevaid üksikasju iga-aastaste juustulaadungite kohta, mis saadeti Carlos III valitsemisajal Cebreirost Portugali kuningakotta. Juustu valmistamisega alustasid piirkonna külaelanikud (peamiselt naised) oma kodudes alates novembrist. Saadetised koosnesid alati kahest tosinast juustust, mis olid kindlasti valmistatud aasta kahel viimasel nädalal, et kasutada ära aastaajale omast külma ilma ning tagada sellega juustu parem säilimine. Seejärel kingiti juust jaanuari kahe esimese nädala jooksul Portugali kuningannale.

Lisaks on säilinud arvukalt 18. ja 19. sajandi dokumente, mis kinnitavad Cebreiro juustu kuulsust sel perioodil.

Hilisemad teosed, näiteks „Geografía General del Reino de Galicia“ (Galicia Kuningriigi üldgeograafia) (1936), annavad teavet Cebreiro juustu, selle omaduste ja tootmismeetodite kohta.

Veelgi hiljem, 1970. aastatel, avaldas Hispaania ning eriti Galicia juustude ekspert Carlos Compairé Fernández kõnealuste juustude kohta mitmeid teoseid, mis sisaldavad juustude keemilisi ja bakterioloogilisi analüüse hõlmavaid põhjalikke uuringuid. Neid teoseid võib pidada esimesteks teaduslikeks uuringuteks Cebreiro juustu kohta.

1996. aastal põllumajandus-, kalandus- ja toiduainete ministeeriumi avaldatud „Inventario Español de Productos Tradicionales“ (Ülevaade Hispaania traditsioonilistest toodetest) annab juustude peatükis üksikasjalikku teavet Cebreiro juustu kohta, muu hulgas selle omaduste, tootmismeetodi, ajaloo ja majandusliku tähtsuse kohta.

Loodustegurid

Kaitstud päritolunimetusega „Cebreiro“ hõlmatud piirkonnas on oluliselt vähenenud mereliste mõjudega ning suurenenud kontinentaalsete omadustega mägine ookeanikliima. See piirab oluliselt sealset põllumajandusliku tegevust. Suur osa piirkonnast asub 1 000 meetrit üle merepinna ning seal esineb temperatuure, mida võib Galicia tavapäraste temperatuuridega võrreldes kirjeldada kui „väga külmi“ (iga aasta kohta tuleb vähem kui viis külmakraadideta kuud).

Sellised ebasoodsad keskkonnatingimused tähendavad, et karjakasvatus mängib piirkonna majanduses olulist rolli, sest nimetatud sektor suudab ilmastiku, pinnase ja mägise maastikuga paremini toime tulla kui maaviljelussektor, kasutades ära häid looduslikke heina- ja söödamaid mägedes ning ilmastiku karmusega kohanenud karja.

Põhjuslik seos geograafilise keskkonna ja toote omaduste vahel

Geograafilist piirkonda, kus „Cebreiro“ juustu toodetakse, iseloomustavad mitmed mägedega ümbritsetud orud ning maastikust olulise osa moodustavad heina- ja karjamaad.

See unikaalne keskkond aitab mitmel moel kaasa „Cebreiro“ juustu eripärastele omadustele:

— esiteks, nagu juba öeldud, on sealne geograafiline keskkond soodus rohke ja kõrge kvaliteediga sööda kasvuks;

— lisaks toodetakse piima väikestes pereettevõtetes, kus kasutatakse traditsioonilisi karjakasvatusmeetodeid. Karjast moodustavad seniajani suure osa piirkonnale omased tõud ning neid toidetakse peamiselt samas talumajapidamises toodetud söödaga, mida täiendatakse, kui ilm lubab, karjatamisega;

— jõusööta antakse ainult väikestes kogustes täiendava söödana, et katta karja energiavajadust. Traditsiooniline mudel, mille puhul väljastpoolt ettevõtet pärit sööda osa hoitakse rangelt minimaalsena, aitab säilitada väikeste pereettevõtete majanduslikku elujõulisust;

— selliste põllumajandusettevõtete omadused muudavad nendes toodetud piima juustu valmistamiseks ideaalseks. Teaduslikult on tõestatud, et sellised looduslikumad tootmissüsteemid ja karja söötmismeetodid parandavad piima toiteväärtust, tõstes selle lipiidide profiili konjugeeritud linoolhappe ning oomega-3 rasvhappe sisaldust, sest mida rohkem rohtu lehmad söövad, seda suurem on juustu kvaliteeti mõjutavate heade rasvade sisaldus;

— lisaks sellele on piirkonna talupidajatel pikaajaline traditsioon kõnealuse juustu valmistamisel, millel on ainuomane välimus, nagu juustu hõlpsasti äratuntavaks tegev eriomane ja traditsiooniline „kokamütsi“ kuju, samuti on toode saavutanud tarbijate seas igati väljateenitud prestiiži ja tuntuse.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego_de_condiciones_DOP_Cebreiro_septiembre_2020_final.pdf

(1) EÜT L 179, 19.6.2014, lk 17.