[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.10.2006

KOM(2006) 621 lõplik

2006/0203 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises

(komisjoni esitatud) [SEK(2006) 1347]

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Investeerimisfond (edaspidi „fond”) loodi 1994. aastal. Fondi asutajaliikmed on Euroopa Ühendus, keda esindab Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) ja mitmed finantsasutused. Ühenduse liikmesus fondis on kindlaks määratud nõukogu otsusega 1994/375/EÜ (EÜT L 173, 7. juuli 1994, lk 12). Fond ammendab omavahendid 2007. aasta keskpaigaks ega saa omavahenditest rahastatavaid tehinguid jätkata. Seetõttu teeb fondi direktorite nõukogu väljavaadete ja alternatiivide põhjaliku kaalumise järel ettepaneku suurendada märgitud kapitali nominaalväärtuses 50%. Nõukogu otsuse 1994/375/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et ühenduse seisukoha fondi võimaliku kapitali suurendamise kohta ja oma osalemise kohta kapitali suurendamises kinnitab nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Seega on käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk kiita heaks fondi nominaalkapitali 50% suurendamine ning ühenduse osalemine kapitali suurendamises. Pärast kavandatud otsuse vastuvõtmist nõukogu poolt ning kooskõlas fondi põhikirjaga lubaks fondi üldkoosolek suurendada fondil selle kapitali nominaalväärtuses 50%. Käesolev uus nõukogu otsus võimaldaks majandus- ja rahaküsimuste volinikul hääletada fondi üldkoosolekul kapitali suurendamise poolt. |

120 | Üldine taust Lisaks uuenduslikele VKEdele idee- ja asutamisetapis pakutavale kapitalile peavad Euroopa riskikapitaliturud neile tagama ka lisainvesteeringuid hilisemates etappides, et võimaldada neil täielikult ära kasutada oma potentsiaali, viia oma tooted ja teenused turule ning luua seeläbi töökohti ja jätkata oma uurimistegevuse rahastamist. Üks võimalik lahendus Euroopa pangandussektoris kerkinud probleemile, mis on seotud VKEdele laenu andmisega ja mis võib tuleneda 2008. aastal kehtima hakkavatest Basel II kapitalinõuetest, on väärtpaberistamine. Fond on suutnud alates oma loomisest toetada riskikapitaliinvesteeringute ja portfelligarantiidega umbes 270 000 Euroopa Liidu ja läbirääkijariikide VKEd. Euroopa Investeerimispanga riskikapitalimandaadi, Saksamaa Majandus- ja Tööministeeriumi algatatud EIF/ERP[1] mandaadi ning ühenduse mandaatide (nimelt Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogrammi, VKEde tagatisvahendi ning majanduskasvu ja keskkonnaprogrammi) kaudu on fondi juhtimisel toetatud umbes 263 000 VKEd. Kuigi fondi tegevusel on suur mõjujõud, tuleb seda veelgi arendada, et reageerida igat tüüpi VKEde vajaduste ja turuolukorra muutumisele. Fond täidab olulist ülesannet, püüdes paindlikult kõrvaldada turul püsivaid konkreetseid puudusi, mis piiravad VKEde juurdepääsu rahastamisele ning takistavad sellega nende arengut kõigis etappides: loomisel, laienemisel ja arenemisel. Ilma kapitali suurendamiseta peaks fond hakkama järk-järgult vähendama omavahenditest rahastatavate uute tehingute mahtu. Seoses fondi kaasinvesteerimiskohustustega teatud mandaatide puhul mõjutaks see ka mandaatide rakendamist. |

130 | Fondi kapitali suurendamine kuulub Lissaboni strateegia raamistikku ja seda peetakse lisameetmeks nendele, mida on kirjeldatud komisjoni teatises „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: VKEde arengu rahastamine – Euroopa väärtuse lisamine“ KOM(2006) 349, mis sisaldab riskikapitaliinvesteeringute suurendamise, uuenduste pankadepoolse rahastamise arendamise ning olemasolevate rahastamissüsteemide VKEdele sobivamaks muutmise meetmeid. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid 25. märtsil 1993 võeti vastu akt, millega muudetakse Euroopa Investeerimispanga põhikirja käsitlevat protokolli (EÜT L 173, 7. juuli 1994, lk 14), ja anti sellega EIP juhatajate nõukogule volitus asutada fond. Selle muudatuse artiklis 4 täpsustati, et Euroopa Ühendus ja finantsasutused võivad saada fondi liikmeks ja märkida selle kapitali. Nõukogu otsusega 1994/375/EÜ sätestati ühenduse osalus fondis. Järgides 2000. aasta märtsi Lissaboni tippkohtumise lõppjäreldusi, milles kutsuti üles suurendama VKEdele suunatud riskikapitalialgatuste toetamist, kiitsid fondi osanikud 2000. aasta juunis heaks fondi reformi, mille eesmärk oli kujundada fond ühenduse VKEde poliitika peamiseks rahastamisvahendiks. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Fondi poliitilist eesmärki on viimastel aastatel tugevdatud aktiivse toetusega Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiale, milles on olulisel kohal VKEde parem juurdepääs rahastamisele ning uuenduste ja uurimistegevuse rahastamine. Fondi tegevus täiendab EIP riskikapitaliga seotud mandaati ning selliseid ühenduse rahastamisprogramme nagu konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP), Euroopa ühisressursid mikro-, väike- ja keskmistele ettevõtetele (JEREMIE), seitsmes teadusuuringute raamprogramm, mis hõlmab koostöö ja võimekuse eriprogrammide raames ka VKEde toetusmeetmeid. Kõik need programmid toimivad vastavalt oma poliitilisele valdkonnale ja oma suunistele, olles peamiselt suunatud konkreetsetele VKEde rühmadele ja VKEde eri arenguetappidele, ning on seotud eri tüüpi riskidega. Seega ei rahastata samu abikõlblikke kulusid topelt, kuid fond võib teha oma kapitalist kaasinvesteeringuid, et suurendada ühenduse eelarvest erinevatele programmidele eraldatud vahendite mõju. Fondi direktorite nõukogu vastutab ka selle eest, et fondi vahendeid kasutatakse ühenduse eesmärkide saavutamiseks. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 14. märtsil 2006 vastu aruande EIP grupi (EIP ja fond) ettepaneku kohta tugevdada Lissaboni strateegia raames grupi panust ELi majanduskasvu ja tööhõive edendamisse. Selles aruandes, mis koostati koostöös komisjoniga, tehti ettepanek suurendada fondi märgitud kapitali nominaalväärtuses 50%. Euroopa Ülemkogu toetas oma 23. ja 24. märtsil 2006 toimunud koosolekul EIP grupi aruannet ja rõhutas, et täielikult integreerunud finantsturg ja piisav juurdepääs rahastamisele on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasvu jaoks hädavajalikud. Kapitali suurendamise kiitis 7. juunil 2006 heaks ka EIP juhatajate nõukogu. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Ettepanekus on täielikult arvesse võetud fondi direktorite nõukogu ja EIP seisukohti. 2.–3. märtsi 2006. aasta koosolekul palus majandus- ja rahanduskomitee komisjonil esitada majandus- ja rahandusministrite nõukogule läbivaatamiseks õigusakti ettepaneku. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus- ja eriteadmiste valdkonnad Fondi rahandus- ja turualased eriteadmised. |

222 | Kasutatud meetodid Ei kohaldata. |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Fond, Euroopa Investeerimispank ja fondi direktorite nõukogu. |

2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Ühenduse osalemisega Euroopa Investeerimisfondis kaasneva riski iseloom ei muutu pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist. |

225 | Käesolevas ettepanekus ning eelhindamises on arvesse võetud fondi seisukohta ning EIP ja fondi direktorite nõukogu arvamust. |

226 | Ekspertarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Ei kohaldata. |

230 | Mõju hindamine Ettepaneku mõju ei ole ametlikult hinnatud. Siiski on fondi direktorite nõukogu alates 2005. aasta sügisest hinnanud erinevaid võimalusi fondi omavahendite seisu parandamiseks. Ilma kapitali suurendamiseta peaks fond omavahenditest rahastatava tegevuse lõpetama. Pidades silmas riskiiseloomustust, likviidsusnõudeid ja fondi toimingute pikaajalist iseloomu, ei käsitletud arvestatavate alternatiividena varade müüki, riskiturvet ega laenamist. Kapitali suurendamine, mis toimuks esismest korda pärast fondi loomist 1994. aastal, on fondi eesmärkide saavutamiseks suure tähtsusega. Lähemas ja keskmises perspektiivis parandaks see fondi võimalusi koostööks komisjoniga, EIPga ja finantsosanikega, samuti uute või olemasolevate mandaadipõhiste koostööpartneritega, keda fond kaasfinantseeriks. Finantsraamistiku perioodil 2007–2013 ei taotleta kapitali lisasuurendamist. Fond kasutab omavahendeid riskikapitali- ja tagatisoperatsioonideks, et suurendada VKEde rahastamist ja VKEde kasvule suunatud investeeringuid uuendus-, teadus-ja arendustegevusse. EIP ja komisjon püüavad eraldada vajalikud vahendid ELi eesmärkide saavutamiseks eelkõige Lissaboni kava valdkondades: uuendamine, VKEde kasv ja töökohtade loomine. Fond on väärtpaberistamistehinguid algatades ja nendes osaledes teinud märkimisväärset tööd, et lihtsustada VKEde juurdepääsu laenurahale. Ilma kapitali suurendamiseta ei saaks fond neis tehinguis enam osaleda. Piiratud eelarvevahendite tõttu suudetaks aastateks 2007–2013 konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames eraldatud väärtpaberistamise vahenditega hõlmata ainult väike osa fondi praegusest tagatistegevusest. Lisaks sellele ei saaks fond laiendada oma tegevust, eriti riskikapitalitegevust, uute liikmesriikide arengupotentsiaaliga turgudele. EIP grupi prioriteetide ümberkorraldamine juhatajate nõukogu poolt 2005. aasta juunis asetas rõhu grupi tasandil saavutatavat sünergiat ära kasutavatele uudsetele toodetele ning selle taustal kutsuti fondi üles selgelt tugevdama oma toetust ELi poliitikale. Käimasolevad fondi ja komisjoni arutelud mitme tähtsa uue algatuse üle toetavad juhatajate nõukogu soovi tegevust laiendada. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Fondi omavahendid ammendatakse 2007. aasta keskpaigaks. Seetõttu on direktorite nõukogu teinud ettepaneku suurendada fondi märgitud kapitali nominaalväärtuses 50%, millest 20% makstakse sisse. Kavatsetakse välja anda 1000 uut osakut, mis tähendaks märgitud kogukapitali suurenemist nominaalväärtuses 2 miljardilt eurolt 3 miljardi euroni ning sissemakstud kapitali suurenemist 400 miljonilt eurolt 600 miljoni euroni praeguse 20%lise sissemaksumäära säilimisel. Kapitali suurendamine kiideti heaks EIP grupi panusena majanduskasvu ja tööhõive algatusse, seda toetasid 14. märtsil 2006 majandus- ja rahandusministrite nõukogu ning 23.–24. märtsi 2006. aasta kohtumisel Euroopa Ülemkogu. Tehakse ettepanek, et komisjon märgiks ühenduse nimel kuni 30% uuest nominaalkapitalist. Aastateks 2007–2013 koostatud finantsraamistikus on selleks otstarbeks üldeelarvest eraldatud 100 miljonit eurot. Kogu fondile makstav osakute ostuhind koosneb kahest osast: sissemakstava kapitali nominaalväärtusest ja ülekursist. Püsiva dividendide maksmise määra juures kajastab osaku hind fondi majandustulemusi, st mida paremad tulemused, seda kõrgem on osakute hind ja sellest tulenevalt ka ülekurss. Hinnaga seotud ebakindluse katmiseks teeb komisjon ettepaneku kasutada nelja-aastasel perioodil fondi poolt ühendusele makstavaid dividende kapitali suurendamise kulu osaliseks katmiseks. Teenitud ja perioodil 2007–2010 kapitali suurendamise kuludeks vajalikke dividende käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 sihtotstarbelise tuluna. See toetaks komisjoni kavatsust säilitada ühenduse osalus 30% tasemel, et toetada fondi jätkuvat keskendumist ELi poliitikale. Ühenduse maksimaalne kohustus ei ületa ühelgi juhul 100 miljoni euro suurust eelarveeraldist ja sel perioodil saadavaid dividende, mille prognoositav suurus on umbes 20 miljonit eurot. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsuse 1994/375/EÜ (ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis) artikkel 3. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Ühenduse osaluse aluseks fondis on nõukogu otsus 1994/375/EÜ. Fondi asutamise ja põhikirja on heaks kiitnud EIP juhatajate nõukogu. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Fondi loomisel ajal 1994. aastal esinenud turutõrked VKEde juurdepääsul rahastamisele on endiselt alles ning sel põhjusel leitakse ühenduse tasandil sekkumine olevat õigustatud ka praegu.. Fond on näidanud, et suudab väga tõhusalt pakkuda kogu ELis VKEsid toetavaid rahastamistooteid, mida riiklikud institutsioonid pakkuda ei saaks. Fond peab suurendatud omavahenditega opereerimisel järgima tavapäraseid investeerimis- ja krediteerimiskriteeriume ning -toiminguid. |

332 | Lisaks võetakse kapitali suurendamisel arvesse finantsraamistikus kokkulepitud eelarvepiiranguid ning fondi arvestused näitavad, et kapitali 50% suurendamisest piisab, et jätkata fondi omavahenditest rahastatavat tegevust 2013. aastani. Fondi lisaomavahendid suurendavad VKEdele ettenähtud rahastamise mahtu. Fond valib põhjaliku nõuetelevastavuse kontrolli põhjal sobivad partnerid, s.o riskikapitalifondid ja finantsasutused, kes omakorda pakuvad VKEdele omakapitali või laenurahastamist. Fondi direktorite nõukogu, kus komisjonil on kaks esindajat, peab heaks kiitma kõik projekti ettepanekud. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusaktid: muu. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Nõukogu otsuse 1994/375/EÜ artiklis 3 on sätestatud, et ühenduse seisukoha fondi võimaliku kapitali suurendamise kohta ja oma osalemise kohta kapitali suurendamises kinnitab nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. |

MÕJU EELARVELE |

401 | Ühendus märgib kuni 300 Euroopa Investeerimisfondi uut osakut. Osakute aastamaksed tehakse nelja-aastase perioodi vältel 2007–2010. Soovituslik eelarveassigneering neljaks aastaks oleks umbes 100 miljonit eurot, s.o 25 miljonit eurot aastas. Eesmärk on säilitada ühenduse osalus fondi kapitalis kuni 2010. aastani 30% tasemel. Komisjon ei saa osakute väljalaskehinna muutumise tõttu eelarveliste kulukohustuste ja maksete kogusummat ja aastaseid summasid täpselt kindlaks määrata. 30% osaluse säilitamiseks kuni 2010. aastani ning hinnamuutusega seotud ebakindluse katmiseks teeb komisjon ettepaneku, et fondi poolt perioodil 2007–2010 makstavaid dividende kasutataks uute osakute ostukulu osaliseks katmiseks. Ühenduse maksimaalne kohustus ei ületa ühelgi juhul 100 miljoni euro suurust eelarveeraldist ja sel perioodil saadavaid dividende, mille prognoositav suurus on umbes 20 miljonit eurot. |

TÄIENDAV TEAVE |

Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |

531 | Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitus Artiklis 1 määratakse kindlaks, et ühendus osaleb fondi nominaalkapitali 50% suurendamises. Seega ostaks ühendus kuni 300 osakut. Kapitali suurendamise tingimused kehtestatakse fondi üldkoosolekul 2007. aastal. Artiklis 2 käsitletakse ettepaneku mõju eelarvele. Ühenduse 30% osaluse säilitamiseks ostaks komisjon kuni 300 fondi osakut. Aastateks 2007–2013 koostatud finantsraamistikus piirdub kapitali suurendamise otstarbeks eraldatud summa 100 miljoni euroga. Pidades silmas, et osakute ostuhind võib muutuda ja ei ole kindel, kas eelarvevahenditest piisab, et hoida fondis 2010. aastani 30% osalust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi poolt kõnealusel perioodil makstavaid dividende igal aastal selleks, et osaliselt katta ühenduse osalemine kapitali suurendamises. Seega piirdub ühenduse maksimaalne kohustus 100 miljoni eurose eraldisega eelarvest ja perioodil 2007–2010 saadavate dividendidega, mille eeldatav summa on 20 miljonit eurot. Artikkel 3 hõlmab fondi tegevuse hindamist komisjoni poolt 31. juuliks 2012. Seni edastas komisjon vastavalt nõukogu otsuse 1994/375/EÜ 10. põhjendusele fondi aastaaruande nõukogule ja parlamendile. Artiklis 4 on kavandatud muuta seda korda nii, et fond saadaks oma aastaaruande ja audiitornõukogu aastaaruande otse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vastavalt nõukogu otsuse 1994/375/EÜ artiklile 2 teavitaks komisjon jätkuvalt nõukogu küsimustest, mida hakatakse arutama fondi üldkoosolekul. |

E-9993 |

1. 2006/0203 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsust nr 1994/375/EÜ ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis,[2] eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Investeerimisfondi (edaspidi „fond“) kapitaliks määrati fondi asutamisel 2 miljardit eurot, mis oli jagatud 2000 osakuks nominaalväärtusega 1 miljon eurot. Vastavalt Euroopa Investeerimisfondi põhikirja[5] (edaspidi „põhikiri“) artikli 7 lõikele 1 tuleb märgitud kapitalist sisse maksta 20%.

(2) Vastavalt otsusele 1994/375/EÜ märkis komisjon Euroopa Ühenduse nimel 600 fondi osakut nominaalväärtusega 600 miljonit eurot, millest makstakse sisse 120 miljonit eurot.

(3) Fondi tagatis- ja riskikapitali tehingud ei tohi ületada põhikirja artiklis 26 või fondi üldkoosolekul sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärad sõltuvad fondi kapitali ja omavahendite mahust. Kuna prognoositakse, et fondi omavahendid ammenduvad 2007. aasta keskpaigaks ja fond ei saaks seetõttu omavahenditest rahastatavaid tehinguid jätkata, on direktorite nõukogu teinud ettepaneku suurendada fondi kinnitatud kapitali nominaalväärtuses 50%.

(4) Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 14. märtsil 2006 vastu aruande Euroopa Investeerimispanga grupi (edaspidi „EIP grupp“) ettepanekute kohta EIP grupi panuse suurendamiseks, et edendada ELi majanduskasvu ja tööhõivet, nende hulgas ka ettepanek suurendada fondi kapitali.

(5) Euroopa Ülemkogu toetas 23. ja 24. märtsil 2006 toimunud kohtumisel EIP grupi panust ja kutsus asjaomaseid osalisi üles astuma edasisi vajalikke samme, võttes seejuures arvesse lõplikku kokkulepet aastateks 2007–2013 koostatud finantsraamistiku kohta.

(6) Uute osakute märkimine ühenduse poolt toetaks Lissaboni strateegia elluviimist ja aitaks saavutada ühenduse eesmärke väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, töökohtade loomise, uuendus-, teadus- ja arendustegevuse, ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika ning laienemise vallas.

(7) Eelarvest 100 miljoni euro eraldamine fondi kapitali suurendamiseks on kooskõlas lõpliku kokkuleppega aastateks 2007–2013 koostatud finantsraamistiku kohta.

(8) Fondi osanikud peaksid oma äranägemisel märkima uusi osakuid 2007. aastal algava ja 2010. aastal lõppeva nelja-aastase perioodi jooksul, võttes arvesse nii finantsasutustest osanike ja Euroopa Investeerimispanga huve kui ka ühenduse eelarvelisi piiranguid. Uute osakute hind tuleks määrata igal aastal vastavalt fondi osanike vahel kokkulepitud varade netoväärtuse valemile.

(9) Ühenduse osalusest fondis aastatel 1995–2006 saadud iga-aastased dividendid on nõuetekohaselt tagastatud ühenduse eelarvesse. Aastatel 2007–2010 tuleks saadavaid dividende käsitleda sihtotstarbelise tuluna ning kasutada kapitali suurendamise kulu osaliseks korvamiseks. See peaks suurendama kapitali suurendamiseks kasutada olevaid eelarvevahendeid, toetades sellega ühenduse 30% osaluse säilimist fondi kapitalis.

(10) Praeguseni on komisjon edastanud fondi aastaaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandlusmenetluse lihtsustamiseks on vaja sätestada, et fond saadaks aastaaruande ja audiitornõukogu aastaaruande otse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(11) Tagatakse fondi ja Euroopa Investeerimispanga tegevuse, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud ühenduse rahastamisvahendite ning vajaduse korral teiste finantsasutuste asjakohane koordineerimine, sünergia ja vastastikune täiendavus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendus märgib lisaks oma praegusele osalusele Euroopa Investeerimisfondis (edaspidi „fond“) kuni 300 osakut nominaalväärtusega 1 miljon eurot. Osakute märkimine ja aastamaksed sooritatakse vastavalt fondi üldkoosolekul kinnitatud tingimustele.

Artikkel 2

Ühendus ostab uusi osakuid nelja aasta jooksul alates 2007. aastast. Dividende, mis saadakse ühenduse osaluse eest fondis, käsitatakse 2007–2010. aasta jooksul vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[6] artikli 18 lõikele 2 sihtotstarbelise tuluna, et katta osaliselt märkimise kulu.

Lisaks on kogu perioodi jooksul võimalik ülejäänud kulu katmiseks kasutada 100 miljonit eurot Euroopa ühenduste üldeelarvest. Eelarvelised kulukohustused võib vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 76 lõikele 3 jaotada nelja aasta jooksul tehtavateks iga-aastasteks osamakseteks.

Artikkel 3

Komisjon esitab nõukogule fondi omavahenditest rahastatava tegevuse hindamise aruande 31. juuliks 2012.

Artikkel 4

Fond edastab oma aastaaruande ja audiitornõukogu aastaaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamine ja ühenduse osalus kapitali suurendamises.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Majandus ja rahandus

01.04 finantstehingud ja rahastamisvahendid

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread, sh järgmised rubriigid:

Kulud

01.0409: Euroopa Investeerimisfond

01.040901: Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali osakute sissemakse rahastamine

01.040902: Euroopa Investeerimisfond — Märgitud kapitali sissenõutav osa

Tulurida

850 : Euroopa Investeerimisfondi poolt makstud dividendid

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

Aastateks 2007–2013 koostatud finantsraamistikus on alamrubriigi 1A jaoks eraldatud 100 miljonit eurot, s.o 25 miljonit eurot aastas nelja-aastaseks ajavahemikuks 2007–2010. Komisjon märgib uued osakud vastavalt Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolekul kapitali suurendamise korra osas vastuvõetavale otsusele ning maksab nende eest nelja iga-aastase osamaksega vastavalt finantsmääruse artikli 76 lõikele 3.

Lõplik mõju ühenduse eelarvele sõltub peamiselt fondi poolt väljalastavate uute osakute iga-aastastest hindadest. Et vähendada osakute hinnaga seotud ebakindlust ja säilitada ühenduse osalus fondis 30% tasemel, teeb komisjon ettepaneku kasutada nende nelja aasta jooksul fondist saadavaid dividende kapitali suurendamise kulu osaliseks katmiseks. Aastatel 2007–2010 teenitud dividende käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 sihtotstarbelise tuluna. Ühenduse maksimaalne kohustus ei ületa ühelgi juhul 100 miljoni euro suurust eelarveeraldist ja sel perioodil saadavaid dividende, mille prognoositav suurus on umbes 20 miljonit eurot.

Ühenduse osalusega seotud kulukohustused ja maksed sõltuvad uute osakute väljalaske heakskiitmisest, aasta puhastulu assigneerimisest ja dividendide jaotamisest fondi üldkoosoleku poolt.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finants-perspektiivi rubriik |

01 04 09 | Mittekohustuslik | Liigendatud[7] | JAH | EI | EI | Nr 1A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade soovituslikest kulukohustuste assigneeringutest ja soovituslikest maksete assigneeringutest

Tabelis esitatakse aastateks 2007–2010 koostatud finantsraamistikus kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute katmiseks eraldatud summad, võtmata arvesse fondi dividende (vaata punkti 4.1.3).

Miljonites eurodes

Kulu liik (soovituslikud summad) | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 või hilisem | Kokku |

Tegevuskulud[8] |

Kulukohustuste assigneeringud (KA) | 8.1. | a | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Maksete assigneeringud (MA) | b | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Võrdlussummasse jäävad halduskulud[9] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Maksete assigneeringud | b+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[10] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | - | - | - | - | - | - | - |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[11] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi rakendamine või finantsraamistiku läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

X Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

Aastatel 2007–2010 teenitud dividende käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 sihtotstarbelise tuluna ja kasutatakse selleks, et katta osa kulust, mis on seotud ühenduse osalusega fondi kapitali suurendamises. Võimalikud ülemäärased summad, mida kapitali suurendamise kulu katmiseks ei vajata, tagastatakse ühenduse eelarvesse. Tuludele avaldatava mõju arvutamise meetodiga seotud üksikasjad ja näide on esitatud lisas. Allpool esitatud summad on vaid soovituslikud ning põhinevad Euroopa Investeerimisfondi 30. juuni 2006. aasta kasumiaruandel.

Miljonites eurodes

Ennemeedet 2006 | Soovituslik olukord pärast meedet |

Töötajaid kokku | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Täidetav vajadus

Euroopa Investeerimisfond kasutab omavahendeid kapitaliassigneeringutena oma garantiitehingute jaoks ning omakapitalimaksetena riskikapitaliinvesteeringutes. 2006.–2009. aasta tegevusprognooside alusel ammendatakse fondi omavahendid 2007. aasta keskpaigaks. Kavandatav kapitali suurendamine on hädavajalik, et saavutada fondi eesmärke, s.t toetada väikeettevõtete juurdepääsu rahastamisele ELis, läbirääkijariikides, kandidaatriikides ja teatud muudes kolmandates riikides. Fond tugevdaks jätkuvalt positsiooni kvaliteedi, oskusteabe ja professionaalsuse tippkeskusena oma tegevuse tuumikvaldkonnas – riskikapital ja portfelligarantiid, ning laiendaks rahastamismetoodikat aladel, kus esineb teadaolevaid turutõrkeid (ettevõtte loomisetapp, uuendamine, tehnosiire jne) ning kus saab pakkuda fondi lisaväärtust, eriti uutes liikmesriikides ja läbirääkijariikides. Fond võiks tegevust laiendada, et tagada VKEdele veelgi paindlikumat rahastamist ning uusimaid rahastamisskeeme.

5.2. Ühenduse meetmega loodav lisaväärtus, ettepaneku kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Kapitali suurendamine tugevdaks fondi potentsiaali koostööks oma osanike (komisjon, Euroopa Investeerimispank ja finantsasutused) ja kolmandate isikutega. See võimaldaks fondil laiendada oma tegevust geograafiliselt ning süvendada tööd uurimis-, arendus- ja uuendustegevuse ning VKEde valdkondades ning uutes liikmesriikides.

Fondi omavahendid täiendavad ühenduse ja EIP mandaate (s.o konkurentsivõime ja uuenduste raamprogrammi rahastamisvahendid ning ka EIP riskikapitaliga seotud mandaat) ning aitaks kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele. Fondi omavahendeid vajatakse ühenduse rahaliste vahendite mõju suurendamiseks, s.o kaasinvesteeringuteks koos ühenduse vahenditega riskikapitalifondidesse ja võimalik, et ka tehnosiirdeprojektidesse, ning riskijagamiseks konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi tagatisvahendite raames.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Üksikasjalik teave poliitiliste eesmärkide, eeldatavate tulemuste ja seotud näitajate kohta esitatakse eelhindamise aruandes.

Euroopa Investeerimisfond on eristanud end ainsa ühenduse institutsioonina, mis keskendub VKEde rahastamisele, töötades vastavate ELi eesmärkide, eelkõige uuendus-, teadus- ja arendustegevuse, ettevõtluse, majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel. Need eesmärgid, mis on ühtlasi osaks üldisest eemärgist – ELi edukast laienemisest – on siiani väga aktuaalsed ja töö nende saavutamiseks on ELi prioriteet, nagu rõhutatakse 2005. ja 2006. aasta kevadise ülemkogu lõppjäreldustes.

Järgmise finantsraamistiku perioodi (2007–2013) jooksul ei taotleta kapitali lisasuurendamist.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

X Tsentraliseeritud haldamine

X otse, haldajaks on komisjon

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvesüsteem

Euroopa Investeerimisfondi iga-aastast raamatupidamist auditeerivad fondi audiitornõukogu volitusel välisaudiitorid. Fondi osanikud peavad raamatupidamisaruanded kinnitama aasta üldkoosolekul.

Euroopa Investeerimispanga jaoks tellitav siseaudit hindab sisekontrollisüsteemide ja nendega seotud menetluste asjakohasust ja tõhusust. Kasutusele võetakse Rahvusvaheliste Arvelduste Panga suunistel põhinev sisekontrolli raamistik. Siseaudit vaatab läbi ja katsetab ka infotehnoloogia ja haldusvaldkondade kontrollisüsteeme.

Direktorite nõukogu hindab fondi üksiktehinguid ja teostab järelevalvet riskikapitali- ja garantiiportfellide üle. Direktorite nõukogu tagab ka selle, et fondi juhitaks vastavalt põhikirjale ja nõukogu vastuvõetud erisuunistele. Komisjon on nimetanud direktorite nõukogusse kaks direktorit ja kaks asendusliiget. Oma ülesannete täitmisel direktorite või asendusliikmetena on direktorite nõukogu liikmed ja asendusliikmed aruandekohustuslikud ainult fondi üldkoosoleku ees. Nad peavad olema oma töös sõltumatud ja teenima fondi parimaid huve. Direktorid ja asendusliikmed peavad tagama, et nende tegevus jääb neile põhikirja poolt või selle raames antud volituste piiresse ja on ka muul viisil põhikirja ja fondi töökorraga kooskõlas. Kõikvõimalikke huvide konflikte ja avalikustamisega seotud probleeme käsitletakse kõigi direktorite nõukogu liikmete ja asendusliikmete allkirjastatud tegevusjuhendis.

Euroopa Investeerimisfondile annavad reitinguid kolm suurimat reitinguagentuuri – Fitch, Moody's ja Standard & Poors.

Fondi, Euroopa Kontrollikoja ja komisjoni vahelise kolmepoolse lepinguga on kehtestatud ühenduse osalusega fondi kapitalis seonduvate dokumentide ja teabe kontrollikojale saatmise kord.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Eelhinnangu koostasid komisjoni talitused (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) 2006. aasta märtsis.

6.2.2. Pärast vahehindamist/järelhindamist võetavad meetmed (varasematest kogemustest saadud õppetunnid)

Järelhindamist ei ole tehtud. Eelhinnangus on esitatud komisjoni tehtud teiste asjakohaste hindamiste järeldused.

6.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus

Uue nõukogu otsuse ettepanekus sätestatakse, et komisjon koostab hindamise aruande 31. juuliks 2012. Selles aruandes antakse hinnang fondi tegevuse kohta VKEde valdkonnas ning omavahendite seisu kohta.

7. Pettusevastased meetmed

22. jaanuaril 2002 rakendati Euroopa Investeerimisfondi pettusevastased menetlused, et fondis pettuse või süülise käitumise avastamisel oleks olemas asjakohased meetmed.

Lisaks sellele võttis fondi direktorite nõukogu 2004. aasta juunis vastu dokumendi „OLAF: otsus pettusevastase võitluse meetmete kohta”, milles sätestatakse pettuse, korruptsiooni ja ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vältimisega seotud uurimiste tingimused.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi (soovituslikud summad)

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Ametnikud või ajutine personal[12] (XX 01 01) | A*/AD | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

B*, C*/AST | - | - | - | - | - | - |

KOKKU | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Kapitali suurendamine ei nõua muude oluliste ülesannete täitmist peale finantstehingutega seotud haldustöö.

Fondiga jooksvate suhete pidamiseks peab vastutav ametnik tegelema siiski kõigi haldusmenetluste ettevalmistamisega, sidepidamisega fondiga ja mis tahes ettevõtetega (näiteks müügioptsiooniga seotud läbirääkimiste jälgimine) ning kontrollikojaga kooskõlastamisega vastavalt kolmepoolsele lepingule.

Vastutav ametnik abistab ka komisjoni esindajaid direktorite nõukogu koosolekuteks valmistumisel. Selleks uurib ametnik fondi ettepanekute mõjusid ühenduse huvidele fondi poliitikasuundade raames ja koostöös asjaomaste komisjoni talitustega. See ülesanne hõlmab ka fondi omavahenditest rahastatavate investeeringute või kaasinvesteeringutega seotud tehingute hindamist. Samuti abistab vastutav ametnik volinikku või tema esindajat fondi üldkoosolekuteks valmistumisel.

Ametnik tagab ka, et nõukogu teavitatakse nõuetekohaselt fondi tööst vastavalt nõukogu otsusele 1994/375/EÜ.

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkida ametikohtade arv iga allika puhul.

X Praegu ette nähtud ametikohad

8.2.4. Muud võrdlussummas sisalduvad halduskulud (XX 01 04/05 – halduskorralduskulud)

Puuduvad.

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

Miljonites eurodes

Personali liik | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 või hilisem |

Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

EUR 108 000 * 0.6 = EUR 64 800.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Miljonites eurodes |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 või hilisem | KOKKU |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Nimetatud soovituslik summa 100 000 eurot katab 2012. aasta juuliks koostatava välise hindamise kulud.

Lisa

Kapitali suurendamine ja osaku hind

Euroopa Investeerimisfondi eesmärk on saada umbes 330 miljoni euro suurune rahasüst, mille aluseks oleks kapitali 50% suurendamine nominaalväärtuses. Selle saavutamiseks laseb fond välja 1000 uut osakut, mis märgitakse seejärel osanike poolt. Mis ühendusse puutub, siis maksab ta osakute eest nelja-aastase perioodi vältel. Fondi ettepanek kapitali suurendamise kohta näeb ette, et osakute hinna aluseks võetakse 2005. aasta juunis osanike vahel kokku lepitud asendusosakute ostu (Replacement Share Purchase Undertaking, RSPU) valem:

Osaku hind = (sissemakstud kapital + aažio + reservid + realiseerimata kasum riskikapitaliinvesteeringutest + eelmiste perioodide jaotamata kasum + aruandeaasta kasum – aruandeaasta dividendid) / osakute arv.

Selle varade netoväärtuse valemi järgi muutub osaku hind varade netoväärtuse funktsioonina ja osanikud maksavad igal aastal osaku eest sissemakstud kapitali nominaalväärtusest rohkem. Nominaalväärtust ületav osa paigutatakse fondi aažiokontole, mis omakorda suurendab fondi omavahendite summat.

Pärast nõukogu luba suurendada fondi kapitali 1000 osaku võrra võtaks fondi üldkoosolek vastu otsuse emiteerida uued osakud.

Euroopa Investeerimisfond pakub kõigile osanikele samu tingimusi, s.o võimalust osta uued osakud nelja-aastase perioodi jooksul 2007–2010. Enamik finantsasutusi, kellele kuulub fondist praegu umbes 8%, on siiski väitnud, et nad saaksid kogu oma osa 2007. aastal välja osta. Alltoodud arvestuste aluseks on eeldus, et ka Euroopa Investeerimispank ostab kogu oma osa 2007. aastal välja, et vastata finantsasutuste soovile saada kinnitust EIP tagasivõtmatu kohustuse kohta suurendada fondi kapitali. Seega oleks 2007. aastal väljalastavate osakute hulk suurem kui järgmistel aastatel.

Komisjonil igal aastal fondi osakute ostmiseks kasutada olev eelarveline summa on 25 miljonit eurot. Et suuta välja osta soovituslik arv osakuid, teeb komisjon ettepaneku kasutada perioodil 2007–2010 fondist saadud dividende vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 uute osakute ostuks. See võimaldaks säilitada ühenduse osalust 2010. aastani suhteliselt stabiilsena ning näidata komisjoni kavatsust osta kohe võimalikult palju osakuid, demonstreerides nii oma toetust fondile ja kapitali suurendamisele. Igaks aastaks kasutada olevate eelarveliste vahendite piiratuse tõttu ühenduse 30% osalus aastatel 2007–2009 siiski veidi väheneb (allpool esitatud soovituslike arvutuste alusel oleks ühenduse osalus 2007. aastal umbes 25%, 2008. aastal umbes 27%, 2009. aastal umbes 29% ja 2010. aastal umbes 30%).

Euroopa Investeerimisfondi 30. juuni 2006. aasta kasumiaruande ja soovituslike osakuhindade alusel on järgmises tabelis esitatud näide nende osakute arvu kohta, mida komisjon võiks osta, ning vajalike eelarvesummade kohta.

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kokku |

Osanike märgitavate osakute soovituslik arv | 790 | 90 | 89 | 26 | 1000 |

Komisjoni märgitavate osakute soovituslik arv | 95 | 90 | 89 | 26 | 300 |

Osaku soovituslik hind (eurodes) | 326 526 | 338 912 | 351 406 | 364 376 |

Soovituslik eelarveline vajadus (eurodes) | 31 019 970 | 30 502 080 | 31 275 134 | 9 473 776 | 102 270 960 |

Ühenduse tulud

Vastavalt fondi põhikirja artiklile 24 on fondi eesmärk anda fondi osanikele piisavat tulu. Fond jagab vastavalt üldkoosoleku otsusele iga-aastasest puhaskasumist osanikele dividende. Ühenduse osalusest saadavad dividendid tagastatakse ühenduse eelarvesse (rida 850: Euroopa Investeerimisfondi poolt makstud dividendid).

Praegu koosneb fondi sissetulek peamiselt hoiustatud summadelt teenitavast tulust, juhtimistasudest ning omavahenditest rahastatavatest garantiitehingutest saadavast tulust. Tulevikus võib aga fondi kogutulust moodustada suurema osa tulu riskikapitaliinvesteeringutest, mida on keeruline prognoosida. Lisaks sellele toovad võimalikud uued mandaadid kaasa täiendavaid juhtimistasusid, suurendades sellega fondi tulusust. Seetõttu on tulevast sissetulekut ja sellest tulenevaid dividende keeruline täpselt prognoosida. Järgmises tabelis on illustreerimiseks esitatud lihtsustatud näide.

Rahandusaasta *) |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Komisjoni algselt märgitud osakute arv | 600 | 600 | 600 | 600 |

Uute komisjoni märgitavate osakute soovituslik arv | 0 | 95 | 90 | 89 |

Kumuleeruv komisjoni märgitud osakute arv | 600 | 695 | 785 | 874 |

Aastane eeldatav dividend osaku kohta (eurodes) | 10 299 | 8 014 | 8 197 | 8 8534 |

Komisjoni järgmisel aastal saadav eeldatav dividendisumma (eurodes) | 6 179 400 | 5 569 730 | 6 434 645 | 7 458 716 |

*) N rahandusaasta dividendid makstakse n+1 aasta mais või juunis.

Kogumõju ühenduse eelarvele

Ühenduse umbes 30% osaluse säilitamiseks ostaks komisjon kuni 300 uut Euroopa Investeerimisfondi osakut. Iga-aastased maksed tehakse nelja-aastase perioodi vältel 2007–2010 vastavalt finantsmääruse artikli 76 lõikele 3. Komisjon teeb ettepaneku kasutada lisaks iga-aastasele 25 miljoni euro suurusele eelarveeraldisele kapitali suurendamise kulu osaliseks katmiseks aastatel 2007–2010 saadud dividende.

Dividendid makstakse välja kohe pärast dividendide jaotuse kinnitamist fondi üldkoosolekul. Samal ajal kutsutakse üldkoosoleku otsuse järel osanikke üles märkima uusi osakuid ja neilt nõutakse, et nad maksaksid fondile uute märgitud osakute eest. Komisjon kasutaks teenitud dividende vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 kapitali suurendamise kulu osaliseks katmiseks. Aastatel 2007–2009 saadud ülejäävad dividendid, mida kapitali suurendamise kulu katmiseks ei vajata, kantaks edasi järgmisse aastasse. Kui 2010. aastal allesolevaid dividende kapitali suurendamise kulu katmiseks ei vajata, tagastatakse need ühenduse eelarvesse.

Lisamõju oleks see, et kulukohustuste ja maksete summad oleksid eelnevalt jaotatud, mis tähendab, et tõenäoliselt saaks 2010. aastal oluliselt vähendada eelarveliste kulukohustuste ja maksete jaoks vajaminevaid summasid.

[1] Euroopa majanduskasvu taastamise programm (European Recovery Programme).

[2] ELT L 173, 7.7.1994, lk 12.

[3] ELT C , , lk .

[4] ELT C , , lk .

[5] ELT L 173, 7.7.1994, lk 1. Põhikirja on muudetud 19. juunil 2000. aastal Euroopa Investeerimispanga üldkoosolekul (EÜT C 225, 10.8.2001, lk 2).

[6] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[7] Liigendatud assigneeringud.

[8] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[9] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[10] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud selle artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[11] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[12] Mille kulusid EI kaeta võrdlussummast.