Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS küttegaasiseadmete kohta /* COM/2014/0258 final - 2014/0136 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Direktiiv 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[1] on 29. juunil 1990 vastu võetud ja 1. jaanuarist 1992 kohaldatava direktiivi 90/396/EMÜ[2] kodifitseeritud versioon. Direktiiv 2009/142/EÜ on näide liidu ühtlustavatest õigusaktidest, millega tagatakse küttegaasiseadmete vaba liikumine. See on aidanud märkimisväärselt kaasa ühtse turu konkurentsivõimele ja toimimisele seoses küttegaasiseadmetega. Direktiiviga ühtlustatakse selle reguleerimisalasse kuuluvate küttegaasiseadmete turule laskmise ja/või kasutuselevõtu tingimusi seoses gaasi turvariskide ja ratsionaalse energiakasutuse aspektidega. Direktiiviga 2009/142/EÜ sätestatakse olulised nõuded, millele küttegaasiseadmed peavad vastama, et neid saaks ELi turul kättesaadavaks teha. Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklil 114 ja on üks esimesi õigusaktide ühtlustamise direktiive, mis põhineb nn uue lähenemisviisi põhimõtetel, mille kohaselt peavad tootjad tagama oma toodete vastavuse õigusliku vahendiga ette nähtud kohustuslikele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele, kehtestamata siiski konkreetseid tehnilisi lahendusi või spetsifikatsioone. Käesoleva ettepaneku eesmärk on asendada direktiiv 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta määrusega kooskõlas komisjoni lihtsustamiseesmärkidega. Direktiivi 2009/142/EÜ rakendamisest saadud kogemused osutasid vajadusele ajakohastada ja selgitada direktiivi mõningaid sätteid, muutmata siiski selle reguleerimisala. Nimetatud sätted käsitlevad peamiselt mõnda sektoripõhist määratlust, liikmesriikide gaasivarustuse tingimusi käsitlevate teatiste sisu ja vormi, seost gaasiseadmeid käsitlevate liidu teiste ühtlustamisõigusaktidega (seoses muude aspektidega) ja mõnda põhinõuet, et need viimistleda ja vähendada seega tõlgendamise vajadust. Kavandatava määrusega ei muudeta direktiivi 2009/142/EÜ praegust reguleerimisala, kuid sellega muudetakse mõnda selle sätet, et nende sisu selgitada ja ajakohastada. Kavandatava määruse eesmärk on samuti kooskõlas otsusega nr 768/2008/EÜ, millega luuakse toodete turustamise ühine raamistik (uue õigusraamistiku otsus). Kavandatavas määruses selgitatakse ka seost selle sätete ja ELi teiste, spetsiifilisemate ühtlustamisõigusaktide vahel. Määruses selgitatakse samuti, et ratsionaalset energiakasutust käsitlevat olulist nõuet, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa punktis 3.5, ei kohaldata seoses nende küttegaasiseadmete energiatõhususe aspektiga, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ[3] (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) rakendusmeetme kohaldamisalasse. Praegu on direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt rakendusmeetmed direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta,[4] komisjoni määrus (EL) nr 813/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega,[5] komisjoni määrus (EL) nr 814/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega,[6] ja komisjoni määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega[7].Käesolevas määruses sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõuet ei kohaldata nende küttegaasiseadmete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt tulevikus kehtestatavate ökodisaini rakendusmeetmete kohaldamisalasse. Kui ökodisaini nõudeid käsitlevat rakendusakti vastu ei võeta, kohaldatakse ratsionaalse energiakasutuse nõuet. See ei mõjuta aga liikmesriikide kohustust kehtestada siseriiklikke meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete energiatõhususega kooskõlas direktiiviga 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta,[8] direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[9] ja direktiiviga 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust[10]. Sellised meetmed, mis võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete paigaldamist, peavad olema kooskõlas aluslepinguga ja võtma arvesse vajadust tagada liidu õiguse kõigi aspektide sidus rakendamine. Ettepaneku eesmärk on samuti viia direktiiv 2009/142/EÜ vastavusse 2008. aastal vastu võetud nn kaupade paketiga ja eelkõige uue õigusraamistiku otsusega. Uue õigusraamistiku otsusega sätestatakse tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid ühiseid sätteid on tugevdatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on turul olevate toodete ohutuse parandamiseks olulise tähtsusega. Komisjon on juba esitanud ettepaneku ühtlustada üheksa direktiivi uue õigusraamistiku otsusega 21. novembril 2011 vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi raames. Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse tagamiseks tööstustoodete valdkonnas on kooskõlas uue õigusraamistiku vastuvõtmisest tuleneva poliitilise kohustuse ja uue õigusraamistiku otsuse artiklis 2 sätestatud õigusliku kohustusega vaja, et käesolev ettepanek oleks kooskõlas uue õigusraamistiku sätetega. Ettepanekus on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist[11]. Ettepanekus on arvesse võetud ka komisjoni 13. veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse kohta,[12] mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, milles käsitletakse turujärelevalvet toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud toodete ning liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud või nendega hõlmamata toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta),[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)[14] sätestatud turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised ühtlustamisõigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalve meetmete tõhusust. Kavandatav toodete turujärelevalve määrus hõlmab ka asjakohaseid turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Seetõttu tuleks kehtivatest sektoripõhistest ühtlustamisõigusaktidest välja jätta nendes sisalduvad turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud sätted. Kavandatava määruse üldine eesmärk on oluliselt lihtsustada liidu turujärelevalve raamistikku, et see toimiks paremini selle peamiste kasutajate – turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks. Direktiivis 2009/142/EÜ on sätestatud gaasiseadmete kaitseklausliga seotud menetlus. Kooskõlas raamistikuga, mis kavatsetakse kehtestada kavandatud toodete turujärelevalve määrusega, ei hõlma käesolev ettepanek uue õigusraamistiku otsuses turujärelevalve ja kaitseklausli menetluse kohta ette nähtud sätteid. Õigusselguse tagamiseks viidatakse siiski kavandatavale toodete turujärelevalve määrusele. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu aktiga,[15] milles tõsteti esile vajadust tagada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi suhtes ning rõhutati turujärelevalve tõhustamise tähtsust. See on kooskõlas liidu energiapoliitikaga, kuna ei mõjuta liidu õigusaktide kohaldamist ja rakendamist energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas. Ettepanek täiendab liidu poliitikat energiavarustuse ja energiatõhususe valdkonnas ning vastab sellele, kuna määrust ei kohaldata juhul, kui kohalduvad spetsiifilisemad liidu õigusaktid. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloomega ja õiguskeskkonna lihtsustamisega. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamist on arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise eest, vastavushindamisasutuste foorumil, turujärelevalve halduskoostöörühmaga ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega. Konsulteerimine hõlmas kohtumisi liikmesriikide gaasiseadmete töörühmaga (WG-GA), gaasiseadmete direktiivi läbivaatamise töörühmaga (WG GAD REV) ja gaasiseadmete direktiivi nõuandekomiteega (GAD-AC). 2010.–2011. aastal viidi läbi järelhindamine eesmärgiga hinnata direktiivi 2009/142/EÜ rakendamise tulemusi[16]. Uuringus hinnati direktiivi 2009/142/EÜ tõhusust, selle mõju ettevõtetele ja kasutajatele, võimalikke kaubandustõkkeid, mis piiravad seadmete vaba liikumist, innovatsiooni ja seda, kas direktiivi sätted on piisavad tagamaks, et sellega kooskõlas turule lastud ja/või kasutusele võetud küttegaasiseadmed ja abiseadmed on projekteeritud ja toodetud nii, et nad töötavad ohutult ega põhjusta gaasiga seotud riske. Kuigi järelhindamises jõuti järeldusele, et direktiiv 2009/142/EÜ toimib hästi ja aitab kaasa küttegaasiseadmete ohutuse parandamisele, rõhutati uuringus ka mõnda valdkonda, kus võiks teha parandusi. 2011. aasta detsembrist 2012. aasta märtsini korraldati avalik konsultatsioon, mille peaeesmärk oli saada ametiasutuste, tootjate, ühenduste, standardiorganisatsioonide, teavitatud asutuste, tarbijaorganisatsioonide ja kodanike arvamusi ja seisukohti mitmesuguste küsimuste kohta, millega oli vaja direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamisega seotud valikute ettevalmistamisel tegeleda. Avalikul konsultatsioonil oli palju osalejaid ja komisjoni talitused said 90 vastust riiklike asutuste, tööstusühenduste, teavitatud asutuste, standardi- ja tarbijaorganisatsioonide, nii suurettevõtete kui ka VKEde ja tarbijate arvamustega. Avaliku arutelu tulemused on avalikustatud aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/files/gad/publ-cons-summary_en.pdf. Konsulteerimise käigus selgus, et kõigis seotud foorumites avaldati läbivaatamisele laiaulatuslikku toetust. Ollakse üksmeelel, et direktiiv tuleb uue õigusraamistikuga vastavusse viia ja seega parandada olemasolevat üldist õigusraamistikku. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandab koostööd ELi tasandil. Tootmisharu loodab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu suunatud meetmed tagavad võrdsemad tingimused ning õigusaktide vastavusse viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid ning turujärelevalve paranemisega kaasnev tulu peaks olema kuludest oluliselt suurem. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine – mõju hindamine Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise kohta viidi läbi mõjuhindamine. Mõjuhinnangus tuuakse laialdaselt esile direktiivis 2009/142/EÜ käsitletava sektoriga seotud eri aspektide läbivaatamise erinevad võimalused. Seoses uue õigusraamistiku ühtlustamise aspektidega viitab direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise mõju hindamise aruanne 21. novembril 2011. aastal vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi raames läbi viidud üldisele mõjuhindamisele[17]. Eelkõige eeldatakse, et uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimisest tulenevad muudatused ja nende mõju on samad, mis ühtlustamispaketti kuuluva üheksa toodete harmoniseerimise direktiivi puhul. Nimetatud ühtlustamispaketi mõju hindamise aruandes on juba põhjalikult uuritud erinevaid võimalusi, mis on täpselt samad nagu direktiivi 2009/142/EÜ puhul. Aruanne hõlmas ka õigusaktide uue õigusraamistiku otsuse sätetega vastavusse viimisest tuleneva mõju analüüsi. Seetõttu neid aspekte direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise mõju hindamise aruandes ei uuritud, vaid keskenduti direktiiviga 2009/142/EÜ seotud eriküsimustele, samuti nendega tegelemise viisidele. Kogutud teabe põhjal uuriti ja võrreldi komisjoni läbi viidud mõjuhindamises kolme võimalust seoses direktiiviga 2009/142/EÜ seonduvate probleemide ja küsimustega. Poliitikavalik 1 – „jätkatakse midagi muutmata” – olemasolevat olukorda ei muudeta Selles poliitikavalikus ei tehta ettepanekuid 2009/142/EÜ muutmiseks. Poliitikavalik 2 – sekkumine muude kui seadusandlike meetmetega Poliitikavaliku 2 puhul kaalutakse võimalust soodustada vabatahtlikku sekkumist, et lahendada tuvastatud probleeme, nt juhendmaterjalid, mis sisaldavad direktiivi 2009/142/EÜ ühiselt kokku lepitud tõlgendust. Poliitikavalik 3 – sekkumine seadusandlike meetmetega Poliitikavalik seisneb direktiivi 2009/142/EÜ muutmises. Poliitikavalikut 3 peeti eelistatud valikuks, sest – seda peetakse tõhusamaks kui valikut 2: kuna 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul tuleks positiivne mõju piisavalt esile; – see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; neile, kes juba tegutsevad vastutustundlikult, ei ole oodata lisakulusid või on kulud väikesed, kuna kohaldamisala ja sätted jäävad põhimõtteliselt samaks ja lisatakse üksnes õiguslikke selgitusi; – valikul puudub oluline majanduslik või sotsiaalne mõju; – poliitikavalikud 1 ja 2 ei anna vastuseid õiguslikele vastuoludele või õiguslikule ebaselgusele ega vii seetõttu direktiivi 2009/142/EÜ parema rakendamiseni. Ettepanek hõlmab: · aegunud temperatuuripiiri 105 °C eemaldamist reguleerimisala määratlusest; · praegu direktiivist 2009/142/EÜ puuduvate sektoripõhise terminoloogia määratluste lisamist; · liikmesriikide territooriumil kasutatavaid gaasiliike ja vastavaid toiterõhkusid käsitlevate direktiivi 2009/142/EÜ artikli 2 lõike 2 kohaste liikmesriikide teatiste sisu ja vormi ühtlustamist; · direktiivi 2009/142/EÜ ja teiste ELi ühtlustamisõigusaktide, sh direktiivi 2009/125/EÜ kohaste ökodisaini nõudeid käsitlevate rakendusmeetmete ja muude liidu energiapoliitika aktide vahelise seose selgitamist; · direktiivi 2009/142/EÜ mõnede sätete loetavuse parandamist. Ettepaneku mõjul tugevneb Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime ettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamise ning tarbijate ja teiste lõppkasutajate ohutuse kaitse suurendamise tulemusena. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Reguleerimisala ja mõisted Kavandatava määruse reguleerimisala vastab direktiivi 2009/142/EÜ reguleerimisalale ning hõlmab seadmeid ja abiseadmeid. Ettepanekuga lisatakse mõned sektoripõhiste küsimustega seotud mõisted, et parandada teksti loetavust. Peale selle on lisatud üldmõisted, mis tulenevad vastavusseviimisest uue õigusraamistiku otsusega. 3.2. Liikmesriikide teatised gaasivarustuse tingimuste kohta nende territooriumil Kavandatav määrus sisaldab direktiivi 2009/142/EÜ praeguse artikli 2 lõiget 2, mille kohaselt liikmesriigid peavad teavitama teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikidest ja vastavatest toiterõhkudest ning mis tahes muudatustest oma gaasivarustuse tingimustes. Seejärel avaldatakse edastatud teave Euroopa Liidu Teatajas (ELT)[18]. See teave on väga tähtis tootjate jaoks, sest gaasitarne tingimused kohas, kus küttegaasiseade kasutusele võetakse, on selle ohutu ja korrektse töötamise seisukohast väga olulised. Seetõttu peavad tootjad nimetatud aspektiga juba projekteerimise etapis arvestama. Asjakohase teabe kättesaadavus on ka eeltingimus, et määrata kindlaks „seadme kategooria” märgis või märgised, mis tuleb kinnitada seadmele ja mille on määratlenud Euroopa Standardikomitee (CEN). Praegu esitatakse kõnealune teave harmoneeritud standardis hEN 437:2003+A1:2009 ja tootepõhistes Euroopa harmoneeritud standardites. Kuna aga praegu avaldatud teave ei ole piisav, on vaja paremini kindlaks määrata parameetrid, millest liikmesriigid peaksid teavitama, et tagada kõnealuse teabe asjakohasus ja võrreldavus. Peale selle arenevad gaasivarustuse tingimused praegu liidus kiiresti. Selle põhjuseks on muu hulgas liidu üldeesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava energia osakaalu. Selle tulemusena tarnitakse üha enam mittekonventsionaalsetest allikatest pärit gaasi[19] nii isoleeritud kohalike võrkude kaudu kui ka paisates seda maagaasi jaotusvõrkudesse. Vaatamata püüetele saavutada kogu Euroopas gaasi omaduste suurem ühtlustatus,[20] põhjustab mõnedest gaasimaardlatest ammutatavate gaasiallikate järkjärguline ammendumine ja nende asendamine biogaasiga gaasi omaduste üha suurenevat mitmekesisust. Kuna gaasiliike ja nende toiterõhke direktiivi 2009/142/EÜ raamistikus ei ühtlustata ja kuna neid ei saa ühtlustada käesolevas ettepanekus, tuleb gaasi omaduste küsimust ettepanekus arvesse võtta, et tagada seos seadmete ohutuse ja toimimisega. Seetõttu on oluline, et käesoleva ettepanekuga tagataks, et tootjatel on piisavalt teavet olemasolevate gaasiliikide ja toiterõhkude kohta, kuna gaasiseadmed on väga tundlikud kütuse koostise suhtes. Ebapiisav või puuduv teave projekteerimise faasis põhjustaks ebaturvaliste ja/või ebaõigesti töötavate (nt märkimisväärselt madalama energiatõhususe tasemega) seadmete turule laskmist. Seetõttu määratletakse ettepanekus parameetrid, mida teatised peaksid sisaldama, et tagada paremini seadmete vastavus gaasivarustuse tingimustele, ja esitatakse kõnealuste teatiste ühtlustatud vorm. 3.3. Gaasiseadmete ja abiseadmete turul kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine Ettepanek sisaldab tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide tüüpilisi sätteid ja selles sätestatakse asjaomaste ettevõtjate (tootjate, volitatud esindajate, importijate ja levitajate) kohustused kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega. Abiseadmed ei kanna direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt CE-märgist (samuti nagu neile ei kohaldata kaitseklausli menetlust). Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed, vaid eraldi valmistatud vahetooted, mis on kättesaadavad üksnes spetsialistidele ja mis on ette nähtud seadmesse ühendamiseks enne viimase turule laskmist. Siiski peab direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt abiseadmetega kaasas olema sertifikaat, mis tõendab abiseadmete vastavust direktiivi sätetele ning sisaldab nende omadusi ja abiseadme ühendamise või seadmeks monteerimise viisi, et aidata kaasa valmisseadmete suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamisele. Kuna abiseadme nõuetekohane projekteerimine aitab kaasa valmisseadme õigele ja ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga seotud ohte võib hinnata üksnes pärast abiseadme ühendamist, säilitatakse kavandatavas määruses olemasolevad sätted, mille kohaselt abiseadmed ei kanna CE-märgist. Suurema selguse huvides on direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt abiseadmetega kaasas olev sertifikaat liigitatud siiski „abiseadme vastavussertifikaadiks”, et paremini määratleda selle sisu ja selgitada selle seost ELi vastavusdeklaratsiooni nõudega muudes võimalikes kohaldatavates liidu ühtlustamisõigusaktides. 3.4. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud Euroopa standardimise horisontaalne õigusraamistik. Määrus sisaldab muu hulgas komisjonilt Euroopa Standardiorganisatsioonile esitatud standardimistaotlusi, harmoneeritud standardite suhtes vastuväidete esitamise menetlust ja sidusrühmade standardimisprotsessis osalemist puudutavaid sätteid. Sellest tulenevalt ei ole õiguskindluse eesmärgil käesolevasse ettepanekusse uuesti lisatud direktiivi 2009/142/EÜ sätteid, mis käsitlevad samu aspekte. 3.5. Teavitatud asutused Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on tervisekaitse ja ohutuse kõrge taseme tagamiseks ja kõigi uue lähenemisviisi süsteemi huvitatud isikute usalduse saavutamiseks väga oluline. Seepärast täpsustatakse ettepanekus kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega teavitatud asutuste suhtes kehtivaid teavitamiskriteeriume ja lisatakse konkreetsed nõuded teavitavate asutuste kohta. 3.6. Vastavushindamine Ettepanekus säilitatakse direktiiviga 2009/142/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlus. Ettepanekus ajakohastatakse aga vastavaid mooduleid kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega. Eelkõige säilitatakse teavitatud asutuse sekkumise nõue kõigi seadmete ja abiseadmete projekteerimis- ja tootmisetapis. Lisaks säilitatakse praegune projekteerimisetapi käsitlusviis, mille kohaselt teavitatud asutuse tehtav toote tüübikontroll toimub valmisseadme või valmis abiseadme kontrolli vormis. Seetõttu nähakse ettepanekus kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse artikli 4 lõikega 6 ette ainult tootetüübi ELi tüübihindamine, kuna tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist koos kogu tüübi hindamisega peetakse sarnaselt direktiiviga 2009/142/EÜ paremini vastavaks gaasiga seotud suurtele ohtudele. 3.7. Rakendus- ja delegeeritud õigusaktid Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma vajaduse korral vastu rakendusakte, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine seoses teavitatud asutustega, mis ei vasta või enam ei vasta teavituse aluseks olnud nõuetele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud rakendusaktide kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 290 seoses liikmesriikide territooriumil gaasivarustust käsitlevate teatiste sisu ja vormiga, et võtta arvesse tehnika arengut. 3.8. Lõppsätted Kavandatud määrust hakatakse kohaldama kaks aastat pärast selle jõustumist, et anda tootjatele, teavitatud asutustele, liikmesriikidele ja Euroopa standardiorganisatsioonidele aega uute nõuetega kohanemiseks. Teavitatud asutuste uute nõuete ja protsessi kohane määramine peab aga algama peatselt pärast käesoleva määruse jõustumist. Sellega tagatakse, et kavandatud määruse kohaldamiskuupäevaks on määratud piisavalt teavitatud asutusi kooskõlas uute eeskirjadega, et vältida probleeme tootmise järjepidevuse ja pakkumisega turul. Sertifikaatidele, mille teavitatud asutused on välja andnud direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt, on ette nähtud üleminekusäte, et võimaldada varude realiseerimist ja tagada sujuv üleminek uutele nõuetele. Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse kavandatud määrusega. 3.9. Liidu pädevus, õiguslik alus, subsidiaarsuse põhimõte ja õiguslik vorm Õiguslik alus Ettepanek põhineb aluslepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eelkõige uusi lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 2009/142/EÜ tõhusa jõustamise parandamine, nimelt ettevõtjate kohustusi, jälgitavussätteid ning hindamise ja vastavushindamisasutuste teavitamise sätteid. Õigusaktide jõustamisel saadud kogemused on näidanud, et riigi tasandil võetud meetmed on toonud kaasa erisugused lähenemisviisid ja ettevõtjate erineva kohtlemise liidus, mis kahjustab direktiivi 2009/142/EÜ eesmärke. Kui probleemide lahendamiseks võetakse meetmeid riigi tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Liidu tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad seatud eesmärke paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid liidu tasandil. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ega kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on valikute mõju analüüsimine seoses kindlaks tehtud probleemiga kõige sobivam lähenemine. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Õigusloometehnika valik Ettepanek esitatakse määruse vormis. Kavandatavas direktiivi määruseks muutmises võetakse arvesse komisjoni üldeesmärki lihtsustada õiguskeskkonda ja vajadust tagada kavandatud õigusakti ühtne rakendamine kogu liidus. Kavandatud määrus põhineb aluslepingu artiklil 114 ja selle eesmärk on tagada gaasiseadmete siseturu nõuetekohane toimimine. Määrusega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mida hakatakse kohaldama ühetaoliselt ja üheaegselt kogu liidus. Täieliku ühtlustamise põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikidel lubatud kehtestada oma riiklikes õigusaktides gaasiseadmete turule laskmise suhtes rangemaid või lisanõudeid. Eelkõige peavad kõikides liikmesriikides olema identsed kohustuslikud olulised nõuded ja vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima. Sama kehtib seoses sätetega, mis on lisatud uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimise tulemusena. Kõnealused sätted on selged ja piisavalt täpsed, et asjaomased ettevõtjad saaksid neid otse kohaldada. Liikmesriikidele ette nähtud sätteid, nagu kohustus hinnata, määrata ja teavitada vastavushindamisasutusi, ei võeta mingil juhul sellisena siseriiklikku õigusesse üle, vaid liikmesriigid rakendavad need vajaliku õigus- ja halduskorra kaudu. See ei muutu, kui asjaomased kohustused sätestatakse määruses. Liikmesriikidel ei ole pea üldse paindlikkust direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel. Määruse valimine võimaldab neil aga säästa direktiivi ülevõtmisega seotud kuludelt. Lisaks välditakse määrusega direktiivi erineva ülevõtmise ohtu eri liikmesriikides, mis võiks tuua kaasa ohutuse kaitse erineva taseme ja tekitada siseturul takistusi, kahjustades seega selle tõhusat rakendamist. Direktiivi muutmine määruseks ei too kaasa muutusi regulatiivses lähenemisviisis. Täielikult säilivad uue lähenemisviisi tunnusjooned, eeskätt paindlikkus, mida võimaldatakse tootjatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatavate meetmete valikus, samuti menetluse valikus olemasolevate vastavushindamismenetluste hulgast, et tõendada gaasiseadmete vastavust. Õigusliku vahendi laad ei mõjuta olemasolevaid mehhanisme, mis toetavad õigusaktide rakendamist (standardimisprotsess, töörühmad, halduskoostöö, juhendmaterjalide väljatöötamine jne). Lisaks ei tähenda määruse valimine, et otsustusprotsess tsentraliseeritakse. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse nt seoses teavitatud asutuste määramise ja akrediteerimisega, turujärelevalve ja jõustamismeetmetega ning oma gaasivarustuse tingimuste määratlemisega niivõrd, kuivõrd gaasi omadused ei ole liidu tasandil ühtlustatud. Lõpuks võimaldab määruste kasutamine siseturgu käsitlevates õigusaktides vältida ülereguleerimise ohtu, mis on ka kooskõlas sidusrühmade väljendatud eelistusega. Samuti võimaldab see tootjatel töötada otse määruse tekstiga, ilma et oleks vaja identifitseerida ja uurida 28 ülevõtmisakti. Selle alusel leitakse, et määruse valimine on kõige sobivam lahendus kõigi asjaosaliste jaoks, kuna see võimaldab kavandatud õigusakti kiiremat ja ühtsemat kohaldamist ning loob ettevõtjatele selgema õiguskeskkonna. 4. MÕJU EELARVELE Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 5. LISATEAVE Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 2009/142/EÜ kehtetuks. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. 2014/0136 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS küttegaasiseadmete kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[21], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[22] on sätestatud küttegaasiseadmete turule laskmise ja kasutuselevõtu eeskirjad. (2) Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb uue lähenemisviisi põhimõtetel, nagu on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele[23]. Seega sätestatakse selles üksnes olulised nõuded, mida kohaldatakse küttegaasiseadmetele, arvestades et tehnilised üksikasjad võtab vastu Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 Euroopa standardimise kohta[24]. Vastavus harmoneeritud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, lubab eeldada vastavust direktiivi 2009/142/EÜ nõuetele. Kogemused on näidanud, et nimetatud aluspõhimõtted on kõnealuses sektoris hästi toiminud ja neid tuleks säilitada ja veelgi edendada. (3) Direktiivi 2009/142/EÜ rakendamise kogemus on osutanud vajadusele muuta mõningaid selle sätteid, et neid selgitada ja ajakohastada ning tagada seega õiguskindlus seoses määratlustega, mis käsitlevad reguleerimisala, liikmesriikide gaasiliike ja toiterõhkusid puudutavate teatiste sisu ja teatavaid olulisi nõudeid. (4) Kuna direktiivi 2009/142/EÜ teatavad aspektid tuleks läbi vaadata ja neid parandada, tuleks nimetatud direktiiv selguse huvides kehtetuks tunnistada. Kuna reguleerimisala, olulised nõuded ja vastavushindamismenetlused peavad olema identsed kõigis liikmesriikides, ei ole uue lähenemisviisi põhimõtetel baseeruva direktiivi ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse peaaegu üldse paindlikkust. Regulatiivse raamistiku lihtsustamiseks tuleks direktiiv 2009/142/EÜ asendada määrusega, mis on asjakohane õigusakt, kuna sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mis ei jäta ruumi erinevaks ülevõtmiseks liikmesriikides, ning seega tagatakse ühtne rakendamine kogu liidus. (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta)[25] on sätestatud ühine raamistik, ühised põhimõtted ja erisätted, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi toodete turustamist käsitlevate ühtlustamisõigusaktide suhtes, et tagada ühtne alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks. Kooskõla tagamiseks muude valdkondlike tooteid käsitlevate õigusaktidega tuleks direktiiv 2009/142/EÜ nimetatud otsusega kohandada. (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega,[26] on kehtestatud horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise [toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollid] ning CE-märgise kohta. (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr [.../...][27] [toodete turujärelevalve kohta] on sätestatud turujärelevalve ja kolmandatest riikidest liitu sisenevate toodete, sealhulgas küttegaasiseadmete kontrolli üksikasjalikud eeskirjad. Selles on sätestatud ka kaitseklausli menetlus. Liikmesriigid peaksid korraldama ja läbi viima turujärelevalvet, määrama turujärelevalve asutused ning täpsustama nende volitused ja kohustused. Nad peaksid välja töötama ka sektoripõhised turujärelevalve programmid. (8) Direktiivi 2009/142/EÜ reguleerimisala tuleks säilitada. Käesolevat määrust tuleks kohaldada küttegaasiseadmete ja küttegaasiseadmesse ühendatavate abiseadmete suhtes. Küttegaasiseadmed on kodus kasutatavad ja muud kui kodus kasutatavad seadmed, mis on ette nähtud mitmeks kindlaksmääratud kasutusviisiks. (9) Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada küttegaasiseadmete ja abiseadmete siseturu toimimine seoses gaasiga seotud turvariskide ja energiatõhususega. (10) Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada seal, kus liidu muud ühtlustamisõigusaktid hõlmavad käesoleva määrusega hõlmatud aspekte täpsemalt. See hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ[28] (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) kohaselt kehtestatud meetmeid. (11) Käesoleva määruse artikliga 6 keelatakse liikmesriikidel selliste rangemate tervisekaitse-, ohutus- ja energiasäästunõuete kehtestamine, millega keelataks käesoleva määruse nõuetele vastavate seadmete turuleviimine ja kasutuselevõtmine või piirataks või takistataks seda. See säte ei mõjuta aga liikmesriikide võimalust kehtestada ELi direktiivide rakendamisel nõudeid toodete, sh gaasiseadmete energiatõhususele, eeldusel et sellised meetmed on kooskõlas aluslepinguga. (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/28/EÜ[29] taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta on liikmesriikidele pandud kohustus kehtestada ehitusalastes õigusaktides ja eeskirjades asjakohased meetmed selleks, et suurendada igat liiki taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu ehitussektoris. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[30] on liikmesriikidele pandud kohustus kehtestada hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuded ning olemasolevatesse hoonetesse paigaldatavate tehnosüsteemide üldise energiatõhususe süsteeminõuded. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust,[31] on ette nähtud, et liikmesriigid peavad võtma piisavad meetmed energiatarbimise järkjärguliseks vähendamiseks eri valdkondades, sh hoonetes. (13) Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kohustust kehtestada siseriiklikke meetmeid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete energiatõhususe suhtes kooskõlas direktiividega 2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja 2012/27/EL. Nende direktiivide eesmärkidega on kooskõlas asjaolu, et siseriiklikud meetmed võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete paigaldamist, eeldusel et sellised nõuded ei kujuta endast põhjendamatut turutõket. (14) Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et küttegaasiseadmed tehakse turul kättesaadavaks ja võetakse kasutusele ainult siis, kui need tavapärase kasutamise korral ei ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust. (15) Käesoleva määruse sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada küttegaasiseadmete kasutuselevõttu või regulaarset kontrolli käsitlevaid eeskirju, selleks et tagada seadmete nõuetekohane paigaldamine, kasutamine ja hooldus. (16) Käesoleva määruse sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks seoses paigaldamise aspektide, ruumide ventileerimise tingimuste ning hoone enda turvalisuse ja selle energiatõhususega, tingimusel et nende sätetega ei kehtestata küttegaasiseadmete projekteerimisega seotud nõudeid. (17) Kuna käesolev määrus ei hõlma küttegaasiseadmete ebakorrektsest paigaldamisest, hooldusest või kasutusest tulenevaid ohte, soovitatakse liikmesriikidel võtta meetmeid tagamaks, et üldsust teavitatakse põlemisel tekkivate jääkproduktide ja eeskätt süsinikmonooksiidiga seotud ohtudest. (18) Kuigi käesoleva määrusega ei reguleerita gaasivarustuse tingimusi liikmesriikides, tuleks selles arvesse võtta tõsiasja, et liikmesriikides on küttegaasi tehniliste omaduste ühtlustamise puudumise tõttu jõus erinevad gaasiliikide ja toiterõhkude tingimused. Gaasiliikide koostis ja toiterõhkude tehnilised kirjeldused kohas, kus küttegaasiseade kasutusele võetakse, on väga olulised selle ohutu ja nõuetekohase toimimise seisukohast ja seetõttu tuleks seda aspekti juba seadme projekteerimise etapis arvesse võtta, et tagada selle vastavus gaasiliigile/gaasiliikidele ja toiterõhule/toiterõhkudele, milleks seade on ette nähtud. (19) Selleks et vältida küttegaasiseadmetega seotud kaubandustõkkeid, mis põhinevad tõsiasjal, et gaasivarustuse tingimused ei ole veel ühtlustatud, ning et tagada ettevõtjatele piisav teave, peaksid liikmesriigid aegsasti teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikidest ja toiterõhkudest ning nende muutmisest. (20) Liikmesriikide teatis gaasiliikide ja toiterõhkude kohta peaks sisaldama asjakohast vajalikku teavet ettevõtjatele. Selles kontekstis ei ole tarnitud küttegaasi algne allikas küttegaasiseadmete omaduste, toimimise ja teatatud gaasivarustuse tingimustele vastavuse seisukohast oluline. (21) Liikmesriikidel soovitatakse oma territooriumil kasutatavate gaasiperekondade ja gaasirühmade kindlaksmääramisel võtta arvesse käimasolevat standardimistööd seoses gaasi omadustega ja tagada seega kogu liidus ühtne ja kooskõlastatud lähenemisviis küttegaaside harmoneerimisele standardimise teel. (22) Kui liikmesriigid võtavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju,[32] ning Euroopa Standardikomitee käimasolevale tööle gaasi kvaliteedi tehniliste kirjeldustega konkreetseid meetmeid biogaasi laialdasemaks kasutamiseks, paisates nimetatud gaasi gaasijaotusvõrku või jaotades sellist gaasi eraldatud süsteemide kaudu, peaksid nad tagama oma gaasiliike käsitleva teatise õigeaegse ajakohastamise juhul, kui tarnitud gaasi kvaliteet ei jää juba teada antud kvaliteedivahemikku. (23) Kui liikmesriigid kehtestavad kooskõlas direktiiviga 2009/28/EÜ oma riiklikud tegevuskavad, et täita oma kohustust suurendada taastuvenergia ja eeskätt biogaasi osakaalu energia kogutarbimises, soovitatakse neil kaaluda võimalusi viia nimetatud gaas gaasijaotusvõrku. (24) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et gaasitarne tingimused ei põhjusta kaubandustõkkeid ja et need ei piira kohalikele gaasivarustuse tingimustele vastavate küttegaasiseadmete kasutuselevõttu. (25) Käesoleva määrusega hõlmatud ja selle sätetele vastavad küttegaasiseadmed peaksid saama kasu kaupade vaba liikumise põhimõttest. Nimetatud seadmete kasutuselevõttu tuleks lubada tingimusel, et need vastavad kohaliku gaasivarustuse tingimustele. (26) Seadme andmeplaadil osutatud seadme kategooriamärgis loob otseseose gaasiperekondade ja/või -rühmadega, mille jaoks küttegaasiseade projekteeriti, et põletada kütust ohutult soovitud tõhususe tasemel ja seega tagada seadme vastavus kohaliku gaasivarustuse tingimustele. (27) Olulisi ohutuse, tervisekaitse ja ratsionaalse energiakasutuse nõudeid tuleks jälgida, et tagada tavapärase kasutuse korral küttegaasiseadmete ohutus soovitud tõhususe tasemel. (28) Olulisi nõudeid tuleks tõlgendada ja kohaldada nii, et võetakse arvesse tehnika taset projekteerimise ja valmistamise ajal, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on kooskõlas tervisekaitse, ohutuse ja ratsionaalse energiakasutuse kõrge tasemega. (29) Ettevõtjad peaksid vastutama selle eest, et küttegaasiseadmed ja abiseadmed vastavad käesoleva määruse nõuetele vastavalt oma rollile tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu tervise, ohutuse, ratsionaalse energiakasutuse ning tarbijate ja muude kasutajate, koduloomade ja vara kaitse kõrge tase ning aus konkurents liidu turul. (30) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid tagamaks, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva määrusega vastavuses olevaid küttegaasiseadmeid. On vaja sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas. (31) Toote kavandamise ja tootmisprotsessiga detailselt kursis olev tootja on kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (32) Tootja peaks andma piisavat ja üksikasjalikku teavet küttegaasiseadme ettenähtud kasutusviisi kohta, et võimaldada selle nõuetekohast ja ohutut paigaldamist, kasutuselevõttu, kasutamist ja hooldust. Kõnealune teave võib olla on vajalik lisada seadme ja selle paigaldamiskeskkonna vaheliste liideste tehnilistesse spetsifikatsioonidesse. (33) Et hõlbustada teabevahetust ettevõtjate, riiklike turujärelevalveasutuste ja tarbijate vahel, peaksid liikmesriigid ergutama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebiaadressi. (34) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad küttegaasiseadmed ja abiseadmed oleksid vastavuses kõigi käesoleva määruse nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid nimetatud seadmete ja abiseadmete suhtes rakendanud nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate küttegaasiseadmete ja abiseadmete vastavuse käesoleva määruse nõuetele ning et nad ei lase turule seadmeid ja abiseadmeid, mis kõnealustele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad peavad tagama, et vastavushindamismenetlused on läbitud ja et seadmete märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on pädevatele järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad. (35) Levitaja teeb küttegaasiseadme või abiseadme turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja ta peaks tegutsema nõuetekohase hoolikusega tagamaks, et viis, kuidas ta seadet või abiseadet käsitseb, ei mõjuta negatiivselt selle vastavust. (36) Küttegaasiseadet või abiseadet turule lastes peaks iga importija seadmele märkima oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui seadme või abiseadme suurus või laad seda ei võimalda. Siia kuuluvad juhud, kui importija peaks avama pakendi, et kinnitada tootele oma nimi ja aadress. (37) Kui ettevõtja laseb küttegaasiseadme või abiseadme turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet selliselt, et see võiks mõjutada küttegaasiseadme või abiseadme vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks teda pidada tootjaks ja talle peaks laienema tootja kohustused. (38) Turuga lähedalt seotuna peaksid levitajad ja importijad olema kaasatud pädevate riiklike asutuste turujärelevalvetegevusse ning valmis aktiivselt osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomase küttegaasiseadme või abiseadmega seotud kogu vajaliku teabe. (39) Küttegaasiseadme või abiseadme jälgitavuse tagamine kogu tarneahela vältel aitab muuta turujärelevalve lihtsamaks ja tõhusamaks. Tõhus jälgimissüsteem hõlbustab turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks ettevõtjad, kes tegid mittevastavad küttegaasiseadmed või abiseadmed turul kättesaadavaks. (40) Käesolevas määruses tuleks piirduda oluliste nõuete esitamisega. Selleks et hõlbustada nimetatud nõuetele vastavuse hindamist, on vaja ette näha vastavuse eeldus küttegaasiseadmetele või abiseadmetele, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (mis käsitleb Euroopa standardimist)[33] kohaselt vastu võetud harmoneeritud standarditele, eesmärgiga avaldada nende nõuete üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid, eeskätt seoses küttegaasiseadmete projekteerimise, tootmise, töötamise, ratsionaalse energiakasutuse testimise ja paigaldamisega. (41) Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui need standardid ei vasta täielikult käesoleva määruse nõuetele. (42) Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused tagada turul kättesaadavaks tehtavate küttegaasiseadmete või abiseadmete vastavust olulistele nõuetele, on vajalik sätestada nõuetele vastavuse hindamise menetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva rangusastmega menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse nimel ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetluse valik teha kõnealuste moodulite hulgast. (43) Küttegaasiseadmete tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et anda käesoleva määruse kohast teavet seadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele ja muudele liidu asjakohastele ühtlustavatele õigusaktidele. (44) Et tagada turujärelevalve eesmärgil tulemuslik juurdepääs teabele, peaks kõigi küttegaasiseadmeid käsitlevate kohaldatavate liidu õigusaktide kindlakstegemiseks vajalik teave olema kättesaadav ühes ühises ELi vastavusdeklaratsioonis. (45) Abiseadmete tootjad peaksid andma välja abiseadme vastavussertifikaadi, et esitada käesolevas määruses nõutud teave abiseadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele. Kui abiseadmele kohaldatakse ka teisi liidu ühtlustamisõigusakte, peaksid abiseadmete tootjad andma vajaduse korral välja ka nende õigusaktide kohase ELi vastavusdeklaratsiooni. (46) CE-märgis ehk küttegaasiseadme vastavuse näitaja on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses. CE-märgist hõlmavad üldpõhimõtted ja selle seos teiste märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. CE-märgise kinnitamist käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses. (47) Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed, vaid vahetooted, mis on kättesaadavad üksnes spetsialistide hulgas ja mis on ette nähtud seadmesse ühendamiseks. Kuna abiseadme nõuetekohane projekteerimine aitab kaasa valmisseadme õigele ja ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga seotud ohte võib hinnata üksnes pärast abiseadme ühendamist, on asjakohane, et abiseadmed ei kanna CE-märgist. (48) Küttegaasiseadmete ja abiseadmete käesolevas määruses sätestatud olulistele nõuetele vastavuse kontroll on vajalik selleks, et pakkuda kasutajatele ja kolmandatele isikutele tõhusat kaitset. (49) Küttegaasiseadmete olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks on vaja kehtestada nõuetekohased vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima. Nimetatud menetlused tuleks kehtestada direktiivis nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamise moodulite alusel. (50) Käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine. (51) Kogemus on näidanud, et direktiivis 2009/142/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad nende asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu liidus. Siiski on oluline, et kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud, et osutada vastavushindamisteenuseid. (52) Vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada nõuded, mida peavad täitma teavitavad asutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, nendest teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused. (53) Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele. (54) Käesolevas määruses kehtestatud süsteemi peaks täiendama määruses (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuste pädevuse kontrollimise oluline vahend, tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (55) Määrusega (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud läbipaistev akrediteerimine, mis tagab vastavustunnistuste usaldusväärsuse vajaliku taseme, peaks kujunema kogu liidu riiklike asutuste jaoks eelistatuimaks vahendiks, millega tõendada vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. Riiklikud asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil on olemas asjakohased vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Tagamaks teiste riiklike asutuste läbi viidud hindamiste piisav usaldusväärsus, tuleks neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused täidavad asjakohaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid. (56) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Liidu turule lastavate küttegaasiseadmete nõutava kaitsetaseme tagamiseks on oluline, et vastavushindamisse kaasatud alltöövõtjad ja tütarettevõtjad täidaksid seoses vastavushindamise ülesannetega samu nõudeid kui teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust. (57) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (58) Kuna vastavushindamisasutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, peaksid teised liikmesriigid ja komisjon saama võimaluse esitada teavitatud asutuste kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuste pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (59) Konkurentsivõime suurendamise eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu. (60) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[34]. (61) Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kohustatakse teavitavat liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei vasta enam teavitamise aluseks olnud nõuetele. (62) Tehnilise arengu arvessevõtmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 290 seoses muudatustega selliste teatiste sisus ja vormis, mis käsitlevad gaasivarustust liikmesriikide territooriumil. (63) Komisjon peaks delegeeritud õigusakte ette valmistades ja koostades tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (64) On vaja kehtestada üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks või võtta kasutusele küttegaasiseadmeid ja abiseadmeid, mis on kooskõlas direktiiviga 2009/142/EÜ juba turule lastud. (65) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (66) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada, et turul olevad küttegaasiseadmed täidavad nõudeid, mis tagavad kasutajate tervise ja ohutuse ning koduloomade või vara kaitse ja ratsionaalse energiakasutuse ning samas ka siseturu toimimise, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (67) Direktiiv 2009/142/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisala (1) Käesolevat määrust kohaldatakse seadmete ja abiseadmete suhtes. (2) Käesoleva määruse kohaldamisel peetakse seadme kasutamist tavapäraseks, kui täidetud on järgmised tingimused: (a) seade on õigesti paigaldatud ja sellele tehakse tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust; (b) seadme kasutamise ajal gaasi kvaliteet ja toiterõhk kõiguvad tavapäraselt; (c) seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldataval viisil. (3) Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes: (a) tootmisruumides teostatavates tööstusprotsessides kasutamiseks ette nähtud seadmed; (b) õhusõidukites ja raudteel kasutamiseks ette nähtud seadmed; (c) laborites teadustöö otstarbel ajutiseks kasutamiseks ette nähtud seadmed. (4) Juhul kui seadmeid ja abiseadmeid puudutavad käesoleva määrusega hõlmatud aspektid on üksikasjalikumalt hõlmatud liidu muude ühtlustamisõigusaktidega, käesolevat määrust selliste seadmete või abiseadmete suhtes seoses nimetatud aspektidega ei kohaldata. (5) Käesoleva määruse I lisa punkti 3.5 sätestatud olulist nõuet ratsionaalse energiakasutuse kohta ei kohaldata nende seadmete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud meetme kohaldamisalasse. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „seadmed” – toidu valmistamiseks, jahutamiseks, õhu konditsioneerimiseks, ruumide kütmiseks, kuuma vee tootmiseks, valgustamiseks ja pesemiseks kasutatavad küttegaasi põletavad seadmed, samuti puhurpõletid ja puhurpõletiga varustatud küttekehad; (2) „abiseadmed” – ohutus-, juhtimis- ja reguleerimisseadmed ja nende alakoostud, mida turustatakse kutsealaseks kasutamiseks gaasiseadmetest eraldi ning mis on ette nähtud ühendamiseks küttegaasiseadmesse või sellise seadme valmistamiseks; (3) „põlemine” – protsess, mille käigus küttegaas reageerib hapnikuga, tootes soojust või valgust; (4) „pesemine” – pesemisprotsess tervikuna, sealhulgas kuivatamine ja triikimine; (5) „küttegaas” – mis tahes kütus, mis temperatuuril 15 °C ja rõhul 1 baar on gaasilises olekus. (6) „tööstusprotsess” – materjalide, taimede, elusloomade, loomsete saaduste, toiduainete või muude toodete ekstraheerimine, kasvatamine, rafineerimine, töötlemine, tootmine, valmistamine või ettevalmistamine nende kaubandusliku kasutamise otstarbel; (7) „erikonstruktsioon” – seadme konstruktsioon juhul, kui see on ette nähtud üksnes spetsiifilise vajaduse rahuldamiseks spetsiifilises protsessis; (8) „tootmisruumid” – mis tahes koht, kus peamine tegevus on tööstuslik tootmisprotsess, mille suhtes kohaldatakse konkreetseid riiklikke tervise- ja ohutuseeskirju; (9) „gaasi perekond” – rühm sarnase põlemiskäitumisega küttegaase, mida omavahel ühendab hulk Wobbe indekseid; (10) „gaasirühm” – Wobbe indeksi konkreetne ulatus asjaomases perekonnas; (11) „Wobbe indeks” – küttegaaside vahetatavuse näitaja, mida kasutatakse erineva koostisega küttegaaside põlemisenergia väljundi võrdlemiseks seadmes; (12) „seadme kategooria” – selliste gaasi perede ja/või gaasirühmade identifitseerimine, mille ohutuks ja soovitud tulemuslikkuse tasemel põletamiseks seade on ette nähtud, nagu näitab Euroopa Standardikomitee määratud seadme kategooriamärgis; (13) „turul kättesaadavaks tegemine” – seadmete tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks või kasutamiseks; (14) „abiseadmete turul kättesaadavaks tegemine” – abiseadmete tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kutsealaseks kasutamiseks eesmärgiga ühendada need seadmesse või valmistada selline seade; (15) „energiatõhusus” – seadme energiaväljundi ja energiasisendi vaheline suhe; (16) „turule laskmine” – seadme või abiseadme liidu turul esmakordselt kättesaadavaks tegemine; (17) „kasutuselevõtt” – seadme esmakordne kasutamine või selle esmakordne kasutamine tootja oma tarbeks; (18) „tootja” – mis tahes füüsiline isik või juriidiline isik, kes valmistab seadme või abiseadme või kes laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab seda oma nime või kaubamärgi all; (19) „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega; (20) „importija” – liidus asuv juriidiline või füüsiline isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit seadme või abiseadme; (21) „levitaja” – füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb seadme või abiseadme turul kättesaadavaks; (22) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; (23) „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, millega nähakse ette seadmele või abiseadmele esitatavad tehnilised nõuded; (24) „harmoneeritud standard” – mõiste on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c; (25) „akrediteerimine” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10; (26) „riiklik akrediteerimisasutus” – mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11; (27) „vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas seadme või abiseadmega seotud käesolevas määruses sätestatud olulised nõuded on täidetud; (28) „vastavushindamisasutus” – asutus, kes teeb vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerib, katsetab, sertifitseerib ja kontrollib; (29) „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi seade, mis on lõpptarbija jaoks juba kättesaadavaks tehtud; (30) „kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on takistada turustusahelas oleva seadme või abiseadme turul kättesaadavaks tegemist; (31) „CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et seade vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate liidu ühtlustamisõigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; (32) „liidu ühtlustamisõigusaktid” – toodete turustuse tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid. Artikkel 3 Turul kättesaadavaks tegemine ja kasutuselevõtt (1) Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et seadmeid võib turul kättesaadavaks teha ja kasutusele võtta üksnes siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. (2) Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et abiseadmeid võib turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. (3) Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks, tagamaks et inimesed, koduloomad ja vara on seadmete tavapärase kasutuse ajal kaitstud, eeldusel et see ei tähenda sellistel seadmetel muudatuste tegemist. Artikkel 4 Gaasivarustuse tingimused (1) Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike aegsasti nende territooriumil kasutatavatest küttegaasi liikidest ja vastavatest toiterõhkudest ning nende mis tahes muudatustest II lisas sätestatud nõuete kohaselt. (2) Komisjon tagab edastatud teabe avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 5 Olulised nõuded Seadmed ja abiseadmed peavad vastama nende suhtes kohaldatavatele I lisas sätestatud olulistele nõuetele. Artikkel 6 Vaba liikumine (1) Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva määrusega hõlmatud aspektidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses olevate seadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist. (2) Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva määrusega hõlmatud riskidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses olevate abiseadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist. (3) Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kohustust näha ette meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise ja hoonete energiatõhususe edendamisega kooskõlas direktiividega 2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja 2012/27/EL. Sellised meetmed peavad olema vastavuses aluslepinguga. II PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 7 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused (1) Seadmeid või abiseadmeid turule lastes tagavad tootjad, et need on kavandatud ja toodetud kooskõlas I lisas sätestatud oluliste nõuetega. (2) Seadmete või abiseadmete tootjad koostavad III lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja viivad läbi artiklis 14 osutatud vastavushindamismenetluse. Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on tõendatud seadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-märgise. Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on tõendatud abiseadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad abiseadme vastavussertifikaadi. (3) Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast seadme turule laskmist. Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja abiseadme vastavussertifikaadi kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule laskmist. (4) Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks käesoleva määruse nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi seadme või abiseadme konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal seadme või abiseadme vastavus kinnitati. Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad tootjad tarbijate ja teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud seadet pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest. (5) Tootjad tagavad, et nende seadmed või abiseadmed kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud nende identifitseerimist võimaldavat elementi. Kui seadme või abiseadme suurus või laad seda ei võimalda, tagavad tootjad, et nõutav teave on esitatud pakendil. (6) Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või sellega kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed on esitatud asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate ning turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile või sellega kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. (7) Tootjad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. Juhised ja ohutusteave peavad olema selged, arusaadavad ja mõistetavad. Tootjad tagavad, et abiseadmega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta keeles, mis on seadme tootjate jaoks kergesti arusaadav. Juhised peavad olema selged, arusaadavad ja mõistetavad. (8) Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia seade või abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (9) Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme käesolevale määrusele vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektrooniliselt. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes. Artikkel 8 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad (1) Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. (2) Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: (a) säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul pärast seadme turule laskmist; (b) säilitada abiseadme vastavussertifikaati ja tehnilist dokumentatsiooni riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule laskmist; (c) esitada pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel kogu teave ja dokumentatsioon, mis tõendab seadme või abiseadme vastavust nõuetele; (d) teha pädevate riiklike asutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis volitatud esindaja volitustega hõlmatud seadmete või abiseadmete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 9 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused (1) Importijad lasevad turule ainult nõuetele vastavaid seadmeid või abiseadmeid. (2) Enne seadme turule laskmist tagavad importijad, et tootja on läbi viinud artiklis 14 osutatud vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et seade kannab CE-märgist, et sellega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave ning et tootja on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Enne abiseadme turule laskmist tagavad importijad, et tootja on läbi viinud vastavushindamismenetluse kooskõlas artikliga 14. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et abiseade kannab CE-märgist, et sellega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta, ning et tootja on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta seadet või abiseadet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui seade või abiseade kujutab endast ohtu. (3) Importijad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või sellega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed on esitatud asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate ning turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. Importijad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile. Kontaktandmed on esitatud asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. (4) Importijad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. Importijad tagavad, et abiseadmega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate jaoks kergesti arusaadav. (5) Importijad tagavad, et sel ajal, kui seade või abiseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine selle vastavust I lisas sätestatud nõuetele. (6) Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad importijad tarbijate ja teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud seadmeid või abiseadmeid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest. (7) Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia seade või abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (8) Importijad säilitavad 10 aastat pärast seadme turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon esitatakse kõnealustele asutustele viimaste nõudmisel. Importijad säilitavad 10 aastat pärast abiseadme turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks abiseadme vastavussertifikaadi koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon esitatakse kõnealustele asutustele viimaste nõudmisel. (9) Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektrooniliselt. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes. Artikkel 10 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused (1) Seadet või abiseadet turul kättesaadavaks tehes peavad levitajad hoolikalt järgima käesoleva määruse nõudeid. (2) Enne seadme turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas seade kannab CE-märgist, kas sellega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave liikmesriigi määratud keeles, millest saavad kergesti aru asjaomase riigi tarbijad ja muud lõppkasutajad, mille turul toode kättesaadavaks tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõuded. Enne abiseadme turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas abiseadmega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad, ning kas tootja ja importija on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta seadet või abiseadet turule enne, kui see pole nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab levitaja tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui seade või abiseade kujutab endast ohtu. (3) Levitajad tagavad, et sel ajal, kui seade või abiseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine selle vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele. (4) Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et viia seade nõuetega vastavusse, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui seade kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad seadme kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta. (5) Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektrooniliselt. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud seadme või abiseadmega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes. Artikkel 11 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Tootja kohustuste kohaldamine importija ja levitaja suhtes Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse importijat või levitajat tootjana ning tema suhtes kohaldatakse artiklist 7 tulenevaid tootja kohustusi, kui ta laseb seadme või abiseadme turule oma nime või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud seadet või abiseadet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva määruse nõuetele. Artikkel 12 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist: (a) ettevõtja, kes on neile seadme või abiseadme tarninud; (b) ettevõtja, kellele nad on seadme või abiseadme tarninud. Ettevõtjad peavad olema valmis esitama esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui seade või abiseade neile tarniti ja kümne aasta jooksul pärast seda, kui nad ise seadet või abiseadet tarnisid. III PEATÜKK SEADMETE JA ABISEADMETE VASTAVUS Artikkel 13 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Seadmete ja abiseadmete vastavuse eeldus Seadmed ja abiseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses I lisas osutatud oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. Artikkel 14 Seadmete ja abiseadmete vastavushindamismenetlus (1) Enne kui seade või abiseade turule lastakse, esitab tootja selle vastavushindamismenetluse läbiviimiseks kooskõlas lõikega 2 või 3. (2) Seeriatoodetud seadmete ja abiseadmete vastavust käesoleva määruse nõuetele kontrollitakse III lisa punktis 1 osutatud ELi tüübihindamismenetluse käigus (moodul B – tootetüüp) tootja valikul koos ühega järgmistest vastavushindamismenetlustest: (a) tüübivastavusmenetlus, mis põhineb tootmise sisekontrollil, lisaks III lisa punktis 2 sätestatud juhuslike ajavahemike järel tehtud seadme või abiseadme kontrollid (moodul C2) või (b) tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis 3 sätestatud tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D), või (c) tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis 4 sätestatud tootekvaliteedi tagamisel (moodul E), või (d) tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis 5 sätestatud seadme või abiseadme kinnitamisel (moodul F). (3) Seadme tootmise korral üksiktootena või väikestes kogustest võib tootja valida vastavusmenetluse, mis põhineb III lisa punktis 6 sätestatud tooteühiku kinnitamisel (moodul G). (4) Pärast lõike 2 punktides a–d või lõikes 3 osutatud menetluste lõpetamist kinnitab tootja nõuetele vastavale seadmele artikli 18 kohaselt CE-märgise ja koostab ELi vastavusdeklaratsiooni. Pärast lõike 2 punktides a–d osutatud menetluste lõpetamist annab abiseadme tootja välja abiseadme vastavussertifikaadi. (5) Seadme või abiseadme vastavushindamismenetlusega seotud protokollid ja kirjad koostatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud menetluste läbiviimise eest vastutava asutuse asukohariigi ametlikus keeles/ametlikes keeltes või asutuse heaks kiidetud keeles. Artikkel 15 ELi vastavusdeklaratsioon [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R10] (1) ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas sätestatud olulised nõuded on täidetud. (2) ELi vastavusdeklaratsioon järgib V lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab III lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes määratletud elemente, ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus seade turule lastakse või turul kättesaadavaks tehakse. (3) Kui seadme suhtes kohaldatakse enam kui üht ELi vastavusdeklaratsiooni ette nägevat liidu õigusakti, koostatakse üks neid kõiki arvestav deklaratsioon. Deklaratsioon sisaldab teavet asjaomaste õigusaktide kohta, sealhulgas nende avaldamisviiteid. (4) ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse seadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Artikkel 16 Abiseadme vastavussertifikaat (1) Abiseadme vastavussertifikaat kinnitab, et I lisas sätestatud olulised kohaldatavad nõuded on täidetud. (2) Abiseadme vastavussertifikaat järgib VI lisas sätestatud näidise ülesehitust. Selleks et aidata kaasa vastavusele I lisas valmisseadmetele kohaldatavatele põhinõuetele, esitatakse abiseadme vastavussertifikaadil abiseadme omadused ja sertifikaat sisaldab juhiseid selle kohta, kuidas see tuleb seadmega ühendada või sellise seadme saamiseks kokku panna. Sertifikaat sisaldab ka III lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. Sertifikaat on koostatud keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad. (3) Abiseade tarnitakse koos abiseadme vastavussertifikaadiga. (4) Kui abiseade on hõlmatud muude liidu õigusaktidega, mis hõlmavad muid CE-märgist nõudvaid aspekte, näitavad viimased, et abiseade vastab eeldatavasti nende muude õigusaktide sätetele. Sel juhul esitatakse nende õigusaktidega nõutavates ja abiseadmega kaasas olevates dokumentides, märkustes ja juhendites nimetatud õigusaktide Euroopa Liidu Teatajas avaldamise viide. (5) Abiseadme vastavussertifikaadi koostamisega võtab tootja endale vastutuse abiseadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R11] CE-märgise üldpõhimõtted CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. Artikkel 18 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R12] CE-märgise ja pealdiste kinnitamise eeskirjad ja tingimused (1) CE-märgis ja IV lisas osutatud pealdised kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil seadmele või selle andmeplaadile. (2) IV lisa punktis 2 osutatud pealdised kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil abiseadmele või selle andmeplaadile, juhul kui see on asjakohane. (3) CE-märgis või IV lisas osutatud pealdised kinnitatakse seadmele või abiseadmele enne selle turule laskmist. (4) CE-märgisele järgneb seadme tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber. (5) Tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber kinnitatakse abiseadmele. (6) CE-märgisele ning lõigetes 4 ja 5 osutatud identifitseerimisnumbrile võib järgneda muu märgis, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile. IV PEATÜKK VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 19 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R13] Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma vastavushindamisülesandeid kooskõlas artikliga 14. Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R14] Teavitavad asutused (1) Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, samuti artiklis 24 sätestatud nõuete täitmise eest. (2) Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teeb määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. (3) Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 21 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks peavad kõnealusel asutusel olema korraldused oma tegevusest tulenevate kulude katmiseks. (4) Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R15] Nõuded teavitavale asutusele (1) Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. (2) Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et oleks tagatud asutuse objektiivsus ja erapooletus. (3) Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teeb pädev isik, kes ei viinud läbi hindamist. (4) Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. (5) Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. (6) Teavitaval asutusel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R16] Teavitavate asutuste teabekohustused Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste järelevalve menetlustest, ning neis tehtud muudatustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R17] Nõuded teavitatud asutusele (1) Teavituse esitamiseks peab teavitatud asutus vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele. (2) Vastavushindamisasutus peab olema asutatud vastavalt liikmesriigi õigusele ning olema õigusvõimeline isik. (3) Vastavushindamisasutus peab olema kolmandast isikust asutus, kes on sõltumatu organisatsioonist või seadmest või abiseadmest, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab nende seadmete või abiseadmete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega seotud ettevõtteid, mida ta hindab, võib – tingimusel, et ta on sõltumatu, ja kui on tõestatud, et puudub huvide konflikt – pidada selliseks asutuseks. (4) Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei hinnatavate seadmete või abiseadmete projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatud seadmete või abiseadmete kasutamist ega selliste seadmete või abiseadmete kasutamist isiklikuks otstarbeks. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otseselt seotud nende seadmete või abiseadmete projekteerimise, tootmise või valmistamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada sellega tegelevat isikut. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada kahtluse alla nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes, mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust. (5) Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning ei allu ühelegi surveavaldusele ega ahvatlusele, eelkõige rahalisele, mis võib nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada; see on eriti oluline isikute või isikute rühmade puhul, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. (6) Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma temale II lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses peavad olema alati kõigile seadmete või abiseadmete liikidele või kategooriatele, millega seoses temast on teavitatud, ning kõigile vastavushindamismenetlustele vastavad järgmised vahendid: (a) töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; (b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust; (c) menetlused tegevuseks, mille raames võetakse asjakohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja vahenditele. (7) Vastavushindamistoimingute teostamise eest vastutavatel töötajatel peavad olema järgmised oskused: (a) põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, millega seoses nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud; (b) piisavad teadmised nende poolt tehtavate hindamistoimingute nõuetest ning hindamistoimingute tegemiseks kohased oskused; (c) I lisas sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning ELi ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; (d) oskus koostada sertifikaate, protokolle ja aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute läbiviimist. (8) Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate erapooletus. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest. (9) Vastavushindamisasutus sõlmib vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik vastavalt riigisisesele õigusele või kui vastavushindamise eest vastutab otseselt liikmesriik ise. (10) Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on saadud III lisa või selle rakendamiseks kehtestatud riigisisese õiguse mis tahes sätte kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse. (11) Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases standardimistöös ja asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktide alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest tegevusest teadlikud, ning rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R18] Nõuetele vastavuse eeldamine teavitatud asutuse puhul Kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele kohaldatavate harmoneeritud standarditega hõlmatud nõuete ulatuses. Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R20] Teavitatud asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad (1) Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks tütarettevõtjale, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 23 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele. (2) Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata sellest, kus nad asuvad. (3) Alltöövõtjat või tütarettevõtjat võib kasutada ainult kliendi nõusolekul. (4) Teavitatud asutus hoiab teavitavatele asutustele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende tehtud tööd III lisa alusel. Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R22] Teavitamise taotlus (1) Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub. (2) Teavitamise taotlusele lisatakse vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja seadme/abiseadme või seadmete/abiseadmete kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus (kui selline on olemas), milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 23 sätestatud nõuetele. (3) Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid, mille alusel saab vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele kontrollida, tunnustada ja korrapäraselt jälgida. Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R23] Teavitamismenetlus (1) Teavitavad asutused võivad teavitada ainult artiklis 23 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest. (2) Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja tema hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit. (3) Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamisega seotud tegevusest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja asjaomasest seadmest/abiseadmest või seadmetest/abiseadmetest ning asjakohase pädevuse kinnitusest. (4) Kui teavitus ei põhine artikli 26 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et vastavushindamisasutus on pädev ja et on kehtestatud asutuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus artiklis 23 sätestatud nõuetele. (5) Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui akrediteerimist ei kasutata. Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva määruse mõistes teavitatud asutusena. (6) Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse teavituse kõigist asjaomastest hilisematest muudatustest. Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R24] Identifitseerimisnumber ja loetelu teavitatud asutustest (1) Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus liidu mitme erineva õigusakti alusel. (2) Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel nimekirja teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele antud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et nimekirja ajakohastatakse. Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R25] Teavituse muutmine (1) Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 23 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust, peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. (2) Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele. Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R26] Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine (1) Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja ülesandeid. (2) Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmisel kogu teabe seoses teavituse alusega või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimisega. (3) Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena. (4) Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse. Esimeses lõigus nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 36 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R27] Teavitatud asutuste töökohustused (1) Teavitatud asutused teevad vastavushindamisi kooskõlas III lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. (2) Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada seadme või abiseadme vastavus käesoleva määruse sätetele. (3) Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I lisas sätestatud olulisi nõudeid või vastavaid harmoneeritud standardeid või muid tehnilisi spetsifikatsioone, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavustunnistust. (4) Kui teavitatud asutus avastab pärast sertifikaadi väljastamist vastavuse järelevalve käigus, et seade või abiseade ei vasta enam nõuetele, nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi. (5) Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või tunnistab kehtetuks. Artikkel 32 Teavitatud asutuste otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et on olemas menetlus teavitatud asutuste otsuste vaidlustamiseks. Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R28] Teavitatud asutuste teabekohustus (1) Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust järgmisest: (a) sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine; (b) teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi mõjutavad asjaolud; (c) turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta; (d) nõudmise korral vastavushindamistoimingud, mida nad teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt. (2) Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva määruse alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade seadmete või abiseadmetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R29] Kogemuste vahetus Komisjon korraldab kogemuste vahetuse liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel. Artikkel 35 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R30] Teavitatud asutuste töö koordineerimine Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl ning toimub teavitatud asutuste valdkondliku töörühma või töörühmade vormis. Liikmesriigid tagavad nende teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma või rühmade töös otseselt või määratud esindajate vahendusel. V PEATÜKK KOMITEEMENETLUS Artikkel 36 Komiteemenetlus (1) Komisjoni abistab küttegaasiseadmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. (2) Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 37 Lisade muutmine Gaasivarustuse tingimuste tehnilise arengu arvessevõtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 38 vastu delegeeritud õigusakte seoses II lisas sätestatud liikmesriikide territooriumil kasutatavaid gaasivarustuse tingimusi käsitlevate teatuste sisu ja vormi muudatustega. Artikkel 38 Delegeeritud volituste rakendamine (1) Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. (2) Artiklis 37 osutatud volitused delegeeritakse määramata ajaks. (3) Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 37 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. (4) Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (5) Artikli 37 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. VI PEATÜKK ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 39 Karistused Liikmesriigid kehtestavad normid käesoleva määruse sätete rikkumise eest ettevõtjatele kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kõnealused normid võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad nendest normidest komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest normidesse tehtavatest muudatustest. Artikkel 40 Üleminekusätted (1) Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes 2 osutatud kuupäev] turule lastud seadmete turul kättesaadavaks tegemist ja/või kasutusele võtmist. (2) Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes 2 osutatud kuupäev] turule lastud abiseadmete turul kättesaadavaks tegemist. Artikkel 41 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates [artikli 42 lõikes 2 osutatud kuupäev]. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile. Artikkel 42 Jõustumine ja kohaldamine (1) Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. (2) Määrust kohaldatakse alates [kahe aasta jooksul pärast jõustumist]. (3) Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikleid 19–35 alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 330, 16.12.2009, lk 10. [2] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15. [3] ELT L 285, 31.10.2009, lk 10. [4] EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17. [5] ELT L 239, 6.9.2013, lk 136. [6] ELT L 239, 6.9.2013, lk 162. [7] ELT L 278, 12.10.2012, lk 1. [8] ELT L 140, 5.6.2009, lk 16. [9] ELT L 153, 18.6.2010, lk 13. [10] ELT L 315, 14.11.2012, lk 1. [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012.) [12] Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008 (COM(2013) 75 final). [13] EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4. [14] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30. [15] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, KOM(2011) 206 lõplik. [16] Ex-post evaluation of Directive 2009/142/EC on appliances burning gaseous fuels (GAD), Final Report, Risk & Policy Analysts Limited, märts 2011, http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/03_2011_finalreport_gas_en.pdf. [17] Uus õigusraamistik – ühtlustamispakett (kaupade paketi rakendamine), komisjoni talituste tööd