[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.7.2008

KOM(2008) 409 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2007. aasta keskkonnapoliitika ülevaade{SEC(2008)2150}

Sissejuhatus

2007. aasta oli ELi keskkonnapoliitika pöördepunkt. Nagu ilmnes programmi vahearuandest, on ellu viidud peamised 2002.–2012. aasta kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames võetud kohustused ja nüüd peame tugevdama oma jõupingutusi programmi rakendamisel.

Keskkonnaküsimused on tänapäeval saanud kindlaks poliitiliseks prioriteediks ning nõuavad nii otsuste tegijate, meedia kui ka üldsuse tähelepanu. 80 % ELi kodanikest leiab, et keskkond on nende elukvaliteedi seisukohalt oluline. Hea näide on siinkohal kliimamuutus, eelkõige pärast seda, kui Euroopa riigi- ja valitsusjuhid kiitsid 2007. aasta märtsis heaks energeetika ja kliimamuutuse pakme. Parema õigusloome algatuse raames on võimaluse korral täpsustatud erinevaid õigusakte. Väljastpoolt vaadatuna on EL säilitanud keskkonnaküsimustes juhtpositsiooni, mida toetavad olulised saavutused ühenduse piires ning head kahe- ja mitmepoolsed suhted peamiste partneritega. Üleilmsetes läbirääkimistes on EL saavutanud märkimisväärset edu mitmes valdkonnas, eelkõige kliimamuutuse küsimuses Bali konverentsil.

Siiski peame olema valmis eelseisvateks tõsisteks väljakutseteks: säästva tarbimise ja tootmise pikaajalise strateegia väljatöötamiseks, paratamatu kliimamuutusega kohanemiseks ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks. Peaksime ära kasutama 2008. ja 2009. aasta suhteliselt hõredat õigusloomekalendrit, et nendes küsimustes edu saavutada. Rahvusvahelisel tasandil seisavad ees pingelised läbirääkimised tulevaste kliimakokkulepete tagamiseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja haldamiseks.

2007. aastal tehti mitu otsustavat sammu

Poliitiline raamistik on paigas

2007. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidu saanud energeetika ja kliimamuutuse pake juhtis Euroopa kindlalt õigele teeotsale, et jõuda vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduseni.

EL võttis kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % võrra, tingimusel et selleks sõlmitakse rahvusvaheline kokkulepe. Kuid ka ilma kokkuleppeta lubab EL aastaks 2020 vähendada ühepoolselt heitkoguseid vähemalt 20 %. ELi eesmärk on toota 20 % energiast taastuvatest allikatest ja kasutada transpordis 10 % ulatuses biokütuseid. 2008. aasta jaanuaris võttis komisjon vastu kliimamuutuste ja taastuvenergia rakenduspakme ning vormis kohustused konkreetseteks meetmeteks. Pake sisaldas ettepanekuid järgmistel teemadel: a) tõhusam heitkogustega kauplemise süsteem, b) jõupingutuste jagamine heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites, nt transport, ehitised, teenused ja põllumajandus, c) direktiiv, millega sätestatakse õiguslikult täitmisele pööratavad eesmärgid taastuvenergia kasutamiseks, sealhulgas biokütuste säästlikkuse nõuded, d) keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised ning e) reguleeriv raamistik, millega tagatakse süsiniku sidumise ja geoloogilise ladustamise tehnoloogia ohutu kasutamine. Et biokütuste üha suurenev tootmine on üks põhjustest, miks toidu hinnad on viimasel ajal kogu maailmas tõusnud, jälgib komisjon kõnealuse poliitika keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju ning teeb vajaduse korral ettepaneku võtta parandusmeetmeid.

Ka muudes poliitikavaldkondades on komisjon täitnud peaaegu kõik kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames võetud kohustused. Kõik seitse teemastrateegiat (õhusaaste, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtu, merekeskkond, mullad, pestitsiidid, loodusvarad ja linnakeskkond) on esitatud kaasseadusandjale. Nendega kaasnevad õigusaktide ettepanekud on vastu võetud või vaatavad neid praegu läbi nõukogu ja parlament.

Käivitatud on ka muid laiaulatuslikke algatusi. Komisjon tegi ettepaneku võtta vastu uus tööstusheidete direktiiv, millega ühendatakse ja vaadatakse läbi saaste kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv ja kuus ülejäänud valdkondlikku direktiivi. Sellega muudetakse teatavates valdkondades rangemaks heitkoguste piirnormid, kehtestatakse keskkonnajärelevalve standardid ja laiendatakse direktiivi reguleerimisala keskmise suurusega põletusseadmetele. Vastu on võetud kauaoodatud REACH määrus (kemikaalide registreerimine, hindamine, autoriseerimine ja piiramine), millega reformitakse kemikaalide käsitsemist, ja tööd alustas Euroopa Kemikaaliamet. Jõustus ka keskkonnavastutuse direktiiv. Kõnealused peamised õigusaktid moodustavad Euroopa säästva tööstuse aluse.

Loodusvarade majandamise valdkonnas jõuti kokkuleppele merestrateegia raamdirektiiv küsimuses, mis kohustab liikmesriike tegema kõik vajaliku, et saavutada 2020. aastaks merekeskkonna hea seisund. Alates juulist kohaldatakse uut jäätmeveo õigusakti, mis sisaldab ka keeldu eksportida ohtlikke jäätmeid arenguriikidesse.

Siiski ei ole edusammud olnud kõikides valdkondades võrdsed. Komisjonil on näiteks kahju, et nõukogu ei jõudnud poliitilisele kokkuleppele ettepaneku suhtes võtta vastu mulla raamdirektiiv.

Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahearuandes kinnitati programmi peamisi prioriteete – kliimamuutus, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, keskkond ja tervishoid, loodusvarad ja jäätmed – ja hinnati edusamme. Märgiti, et EL ei ole veel liikumas säästva arengu suunas. Juhul kui liidu poliitikat rakendatakse täiel määral, annab see tulemusi ainult aja jooksul, kuid surve keskkonnale tugevneb pidevalt, mistõttu on vaja täiendavaid jõupingutusi. Seda hinnangut kliimamuutuse ja energia küsimuses kinnitati ka majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia eduaruandes.

Kasutusele on võetud uued rahastamisvahendid

Kehtivale mitmeaastasele finantsraamistikule kohased keskkonnapoliitika rahastamisvahendid võeti kasutusele 2007. aastal. Rahastamisvahendist LIFE+, mille suhtes jõudsid nõukogu ja parlament kokkuleppele 2007. aasta märtsis ja mille eelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 2143 miljonit eurot, eraldatakse vahendeid kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kõigile neljale prioriteetsetele valdkonnale. 50 % nendest vahenditest on eraldatud loodusele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keskkonnahoidliku innovatsiooni toetamiseks loodud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames väljatöötatud kolmest vahendist üks käivitati 2007. aastal. Ajavahemikuks 2007–2013 on keskkonnahoidlikule innovatsioonile ette nähtud 228 miljonit eurot.

Komisjon käivitas ka keskkonda ning loodusvarade säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi, mis hõlmab ka energiat ja mille esialgne eelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 889 miljonit eurot. Teemaprogrammi eesmärk on käsitleda arengu- ja muu välispoliitika keskkonnaga seotud mõõdet ja edendada ELi keskkonna- ja energiapoliitikat väljaspool liitu. 2007. aastal on keskkonnaprojektidele eraldatud 74 miljonit eurot. Keskkonnapoliitikat toetatakse ka 2007. aastal käivitatud välisrahastamisvahendite kaudu: arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend.

Kodanikukaitse rahastamisvahendist, mille nõukogu võttis vastu 2007. aastal ja mille eelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 189,8 miljonit eurot, rahastatakse kõiki ELi tegevusi kodanikukaitse valdkonnas.

Parem õigusloome on nüüd keskkonnapoliitikas kesksel kohal

Õigusloome lihtsustamisega on jätkatud alati, kui see on olnud võimalik ja kohane. Komisjoni ettepanek võtta vastu uus tööstusheidete direktiiv pakub võimalust luua tööstusele selge ja ühtne õiguslik raamistik ja peaks vähendama halduskulusid. 2007. aastal vastu võetud komisjoni otsusega selgitatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi jälgimist ja leevendatakse aruandlusnõudeid, mis kehtivad vähem heitkoguseid õhku paiskavate seadmete suhtes.

Komisjon esitas ka rohelise raamatu turupõhiste vahendite kohta. Selle eesmärk on ergutada arutelu, kuidas turupõhiseid vahendeid paremini ühenduses ja liikmesriikides kasutada, sest need on tihti kõige kulutasuvamad keskkonnaeesmärkide saavutamiseks.

Parem õigusloome eeldab usaldusväärset teadmistepagasit, et hinnata liikuma panevaid jõude, survet ja mõju keskkonnale ning keskkonna seisundit. INSPIRE direktiivi jõustumisega on EL astunud olulise sammu edasi tagamaks, et võimalik on koguda, kasutada ja jagada asjaomaseid ruumiandmeid.

Komisjon jätkab kõigi olulisemate poliitiliste ettepanekute mõju hindamist. 2007. aasta oli esimene tegevusaasta mõju hindamise komiteele, kes neid hinnanguid kontrollib.

Rohkem tähelepanu keskkonnaküsimustele ka muude poliitikavaldkondade raames

Suurem tähelepanu keskkonnaküsimustele peegeldab suurenevat üksmeelt selles, et kliimamuutuse vastu võitlemine tuleb kaasata enamikesse poliitikavaldkondadesse. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes leidis kinnitust tõsiasi, et kliima soojeneb ja et selle mõjud võivad olla väga tõsised, mistõttu tegutseda tuleb mitmes poliitikavaldkonnas. Osaliselt just seetõttu on tehtud edusamme keskkonnaküsimuste kaasamiseks transpordi poliitikasse, mis on üks keerulisemaid valdkondi kliimamuutuse ja reostuse vastu võitlemisel. 2007. aastal esitas komisjon ettepaneku võtta vastu õiguslik raamistik, et saavutada 2012. aastaks eesmärk 120 g/km süsinikdioksiidi heitmeid uute sõidukite kohta, ning nõukogu ja parlament võtsid ametlikult vastu uued standardid (Euro 5 ja 6), millega muudakse rangemaks tahkete osakeste ja lämmastikoksiidide heitkoguste piirmäärad. Komisjon tegi ettepaneku ka raskeveokite (EURO VI) heitkoguste uute määrade kohta, mille vastuvõtmine tähendaks puhtamate veokite ja busside kasutuselevõtmist. Kavandatud kütusekvaliteedi direktiivi läbivaatamisega piiratakse väävlisisaldust ja vähendatakse nii saasteainete heitkoguseid kui ka kütuste kasvuhoonegaaside intensiivsust nende kogu olelusringi ajal. 2008. aasta aprillis vastu võetud direktiiviga välisõhu kvaliteedi ja õhu puhtamaks muutmise kohta vähendatakse linnapiirkondades kokkupuudet väikeste osakestega (PM2.5). Komisjon võttis vastu ka rohelise raamatu linnalise liikumiskeskkonna kohta ja käivitas avaliku arutelu järelmeetmete üle, mida käsitletakse 2008. aasta sügisel avaldatavas linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavas. Lisaks sellele esitas komisjon ettepaneku võtta vastu direktiiv keskkonnaküsimuste kaasamise kohta sõidukite riigihangetesse.

Edusamme on tehtud ka muudes valdkondades.

Põllumajandus. Kuigi ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) sisaldab mitmeid õigusakte, mis aitavad kaasa keskkonna ja looduse kaitsele (näiteks toetuse lahutamine toodangust, nõuetele vastavus, põllumajanduse keskkonnapoliitika ja Natura 2000 toetused), kiitis komisjon 2007. aastal heaks 57 maaelu arenguprogrammi 94-st, mis on ette nähtud ajavahemikuks 2007–2013 ja mille eelarve on 68 miljardit eurot. Ligikaudu pool kõnealusest eelarvest eraldatakse meetmeteks „keskkonna ja paikkonna parandamiseks”.

Ühtekuuluvuspoliitika. 2007. aasta lõpuks võttis komisjon vastu peaaegu kõik liikmesriikide rakenduskavad ja eraldas 347 miljardit eurot ajavahemikuks 2007–2013. Ligikaudu 28 % kõnealustest vahenditest on kavandatud investeerimiseks keskkonnaga seotud projektidesse ja infrastruktuuri, põhiliselt keskkonda säästvasse transporti (ligikaudu 34 miljardit eurot) ja veemajandusse (ligikaudu 22 miljardit eurot), aga ka näiteks taastuvatesse energiaallikatesse ja energiatõhususesse, jäätmekäitlusesse, riskide ennetamisse, looduskaitsesse ja puhastesse tehnoloogiatesse.

Arendustegevus . Komisjon jätkas oma arengukoostöölepingutesse järk-järgult jätkusuutlikkusega seotud küsimuste kaasamist, pöörates tähelepanu konkreetsetele keskkonnaküsimustele ja kaasates keskkonnaaspekte kõikidesse arengukoostöö tegevustesse.

Tervishoid . Keskkonna ja tervishoiu tegevuskava 2004–2010 vahearuandest selgus, et parandatud on koostööd keskkonnapoliitika, tervishoiupoliitika ja vastavate uurimisvaldkondade vahel.

Tööstuspoliitika . Komisjon teatas tööstuspoliitikat käsitlevas vahearuandes oma kavatsusest edendada võimalusi, mida keskkonnaküsimused, kui nendele nõuetekohaselt reageeritakse, Euroopa ettevõtjatele pakuvad. Seda toetatakse meetmetega säästva tööstuspoliitika, tarbimise ja tootmise valdkonnas.

Teadustöö . Komisjon jätkab keskkonna jätkusuutlikkuse küsimuste integreerimist oma teadusprogrammidesse. Seitsmendas raamprogrammis 2007–2013 toetatakse keskkonna ja energia teemavaldkondadega (mille eelarve on vastavalt 1890 miljonit eurot ja 2350 miljonit eurot) keskkonnapoliitika arendamist ja rakendamist, sealhulgas teadustööd energia ja kliimamuutuse valdkonnas.

Kaubandus . Komisjon on aktiivselt tegutsenud, et kaasata säästvat arengut käsitlevad peatükid piirkondlikesse ja kahepoolsetesse vabakaubandus- ja assotsieerumislepingutesse, mille läbirääkimised on praegu käimas maailma eri riikidega. Need pingutused juhinduvad osaliselt kaubandusega seotud säästva arengu mõju hinnangutest, mida komisjon kavatseb enne vabakaubanduslepingute sõlmimist teha.

ELi juhtiv roll keskkonnapoliitika valdkonnas on rahvusvahelisel tasandil tugevnenud

Keskkonnapoliitika algatused Euroopas toetavad ELi pingutusi edendada rangeid keskkonnastandardeid kogu maailmas. 2007. aastal toimunud rahvusvahelised läbirääkimised kliimamuutuse küsimuses kulmineerusid Bali otsusega, milles nähti ette intensiivne töö laiaulatusliku ülemaailmse kokkuleppe saavutamiseks, et võtta pärast 2012. aastat tõhusaid meetmeid ja viia läbirääkimised lõpule 2009. aastaks. ELi eesmärk on jõuda kokkuleppeni arenenud riikide heitkoguste vähendamise absoluutsete ja siduvate eesmärkide suhtes ja arenguriikide, eelkõige hiljuti industrialiseerinud riikide aktiivsema osalemise suhtes.

Edusamme tehti ka muudes valdkondades. Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni osapoolte 14. konverentsi lepiti kokku üheksa-aastases moratooriumis elevandiluumüügile, mis kehtestatakse pärast valitsuse omandis oleva töötlemata elevandiluu varude ühekordset müüki. Et tagada allakirjutanud riikidest ELi imporditavate metsandustoodete seaduslikkust, käivitas komisjon ametlikud läbirääkimised, et sõlmida vabatahtlikud partnerluslepingud metsandusõiguse rakendamise, metsandushalduse ja -kaubanduse küsimuses Indoneesia, Ghana ja Kameruniga ning jätkas läbirääkimisi Malaisiaga. Koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammiga on komisjon loonud rahvusvahelise ressursside säästva majandamise ümarlaua, et pakkuda poliitikakujundajatele kogu maailmas usaldusväärseid teadusalaseid nõuandeid ressursside majandamise kohta. Komisjon jätkab ka arutelusid kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega, et toetada nende järk-järgulist ühtlustumist ELi standarditega ja et valmistuda tulevasteks ühinemisläbirääkimisteks. Tõhustatud on dialoogi ja koostööd keskkonnaküsimust Euroopa naabruspoliitika ning ELi-Venemaa strateegilise partnerluse partnerriikidega.

ELi keskkonnapoliitika on legitiimsem

2007. aasta lõpus korraldatud Eurobarameetri uuring Euroopa kodanike arvamuse kohta näitas ELi keskkonnapoliitika jätkuvat populaarsust. Peaaegu kõikides liikmesriikides eelistavad vastajad, et keskkonnakaitsealased otsused võetakse vastu ühiselt ELi tasandil (67 %) ja mitte riiklikul tasandil. Nende arvates on Euroopa tasandil ühtlustatud õigusaktid vajalikud (82 %), vastajad usuvad, et EL peaks suurendama oma abi kolmandatele riikidele, et aidata neil karmistada oma keskkonnastandardeid (80 %), ja on nõus, et EL eraldab rohkem raha keskkonnakaitseks, isegi kui see on muude valdkondade arvelt (78 %).

2007. aasta detsembris allakirjutatud Lissaboni leping parandab ELi võimet tegutseda. Lepinguga kaasatakse kliimamuutus selgesõnaliselt ELi keskkonnapoliitikasse ja tunnistatakse, et rahvusvahelisel tasandil on ELil juhtiv roll kliimamuutuse vastu võitlemisel. Sellega sätestatakse ka selgem õiguslik alus ELi meetmeteks energia ja kodanikukaitse valdkonnas ning rõhutatakse liikmesriikide vahelist solidaarsust.

Kuid et vastu astuda ülemaailmsetele väljakutsetele 2008. aastal ja hiljem, on vaja uut hoogu

Vaatamata nendele edusammudele ei saa me loorberitele puhkama jääda, sest need saavutused muutuvad tegelikkuseks ainult juhul, kui neid rakendatakse täiel määral, ja sest meie ees seisvad väljakutsed nõuavad veelgi tõhusamaid meetmeid. Seda rõhutati ELi säästva arengu strateegia esimeses eduaruandes.

Veelgi tõhusam rakendamine

Kuigi poliitiline raamistik ja enamik meetmeid on paigas, on ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine liikmesriikides tihti aeglane ja puudulik. 2007. aasta lõpuks oli algatatud 479 rikkumismenetlust seoses ELi keskkonnaõigusega, mis moodustas 22 % kõikidest ELi rikkumismenetlustest. Enamik juhtumeid käsitleb ELi keskkonnaõiguse halba kohaldamist, kuigi on ka juhtumeid, mis on seotud direktiivide ülevõtmise puudumise või puudulikkusega.

Komisjon võtab jätkuvalt meetmeid, et parandada rakendamist, kasutades selleks nii toetusmeetmeid kui ka karistusi. Komisjon on välja pakkunud mitmesuguseid ettepanekuid, mis käsitlevad muu hulgas teabevahetust, abi probleemide lahendamisel, suuremat läbipaistvust ja tõhusamat rikkumiste haldamist. Liikmesriikides korraldati mitmeid üritusi, et tõsta üldsuse teadlikkust erinevates küsimustes, eelkõige jäätmeveo määruse ja prügiladirektiivi küsimuses, sest nendes valdkondades on märkimisväärseid puudujääke rakendamises ja selle võimalike mõju keskkonnale võib olla väga tõsine. Komisjon tegi ettepaneku keskkonnanõuete järgimise abiprogramm kohta, et aidata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid koolituste, tehnilise nõustamise ja toetusvõrgustike tugevdamise kaudu.

Komisjon on võtnud õiguslikke meetmeid mitme liikmesriigi suhtes, kes ei ole nõuetekohaselt rakendanud või üle võtnud peamisi keskkonnaõigusakte. Lisaks sellele esitati ettepanek võtta vastu direktiiv, mille eesmärk on tagada, et raskete keskkonnaalaste õigusrikkumiste eest kohaldatakse kõikides liikmesriikides kriminaalkaristust.

2008. aastal kavatseb komisjon kiirendada oma jõupingutusi, et toetada liikmesriike ja nende ametiasutusi rakendamisel parema teabevahetuse, suuniste ja koolituste kaudu. ELi välisabiprogrammide kaudu antakse jätkuvalt rahalist ja tehnilist abi partnerriikidele, eelkõige kandidaatriikidele ja võimalike kandidaatriikidele, et aidata neil ühtlustada oma keskkonnapoliitika ELi õigustikuga. Lisaks sellele on komisjon otsustanud esitada teatise, et tuua välja viisid, mida on võimalik kasutada keskkonnaõiguse rikkumise ennetamiseks, ja et sätestada kriteeriumid selliste rikkumisjuhtumite avastamiseks, mille puhul on vaja kiiresti ja tõhusalt rakendada komisjoni õiguslikku meedet. Komisjon kavatseb läbi vaadata ka 2001. aasta keskkonnajärelevalve miinimumnõuete alase soovituse.

2008. aasta keskel käivitatakse ka integreeritud teavitamiskampaania, et suurendada sidusrühmade ja üldsuse teadlikkust ja tagada maksimaalne toetus kõikidele peamistele poliitikavaldkondadele ja algatustele.

Jätkuvad jõupingutused poliitika ja õigusaktide parandamiseks ja lihtsustamiseks

Et keskkonnapoliitika ja selle kaasamine muudesse poliitikavaldkondadesse muutub järjest olulisemaks, tuleb teha jätkuvalt jõupingutusi, et maksimeerida selle tõhusust, kulutasuvust ja läbipaistvust. Seega kavatseb komisjon jätkata parema õigusloome põhimõtete kohaldamist.

Sel eesmärgil vaadatakse 2008. aastal läbi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiiv ja elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv. Ajakohastatakse ja lihtsustatakse määrust osoonikihti kahandavate ainete kohta. Vaadatakse läbi ka ökomärgise süsteem ja keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem, et parandada menetlusi ja vähendada osalevate ettevõtjate halduskoormat. Komisjon ja Euroopa Keskkonnaagentuur on ühiselt välja töötanud Euroopa veeteabesüsteemi, mis peaks hõlmama kogu aruandlust vastavalt veedirektiividele kuni aastani 2010. Komisjon kavatseb edasi arendada ka ühist keskkonnateabe süsteemi ja parandada ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi.

Aruanded keskkonnamõju hindamise ja strateegilise keskkonnahindamise direktiivi kohta näitavad, et kõige rohkem on ruumi tõhususe parandamiseks liikmesriikides. Komisjon töötab välja suuniseid, et lahendada lahendamata jäänud tõlgendamise küsimusi ja suurendada kohaldamise järjekindlust.

Tulevased peamised väljakutsed

Jätkusuutlikkus

Praegune maailma majandus ei ole säästev. Juba praegu põhjustame kahju keskkonnale ja ammendame loodusvarasid. Materiaalselt rikkamaks muutumine toob kaasa kasvavad nõudmised oma keskkonna ja oma kaubanduspartnerite keskkonna suhtes. Samal ajal jõuab hiljuti industrialiseerinud riikide kasvav elanikkond üsna varsti ressursside tarbimises samale tasemele kui EL praegu.

Tuleviku maailma majandus peab olema puhtam, säästvam ja arukam. Piirkonnad, kes esimesena lahendavad selle probleemi, saavad muutustest pigem kasu kui kahju ja nende majanduslik ja poliitiline mõjujõud suureneb.

2008. aastal kavatseb komisjon esitada säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava ja säästva tööstuspoliitika. Üldine eesmärk on tuvastada ja kõrvaldada säästvat tootmist ja tarbimist takistavad tõkked, mida ei ole veel kõrvaldatud või mida saab ületada, tugevdades ja paremini kooskõlastades olemasolevat poliitikat. Laiendatakse energiat tarbivate toodete ökodisaini direktiivi rakendusala, tõhustatakse toodete märgistamist ja ühtlustatakse stiimuleid paremate toodete tootmiseks ja arukamaks tarbimiseks. Komisjon kavatseb läbi vaadata keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi ja ökomärgise süsteemid, edendada keskkonnahoidlikke riigihankeid ja kaasata koostöösse jaemüüjad, et mõjutada tarneahelat. Juhtivate turgude algatuse raames töötatakse välja meetmed, et luua soodsad raamtingimused konkreetseteks keskkonnatööstusteks. Jäätmete raamdirektiivi vastuvõtmine, mis eeldatavasti toimub 2008. aastal, aitab luua jäätmeid taaskasutavat Euroopa ühiskonda.

Eduka poliitika loomiseks on vaja õigeid mõõtühikuid, kuid SKT-l kui edunäitajal on omad puudused. 2007. aastal käivitati SKT-alasel konverentsil protsess täiendada SKT-d jõukuse ja heaolu mõõtühikutega, mis sisaldaksid ka sotsiaalset ja keskkonnamõõdet. Komisjon kavatseb 2008. aasta teatises visandada, kuidas ta kavatseb neid ideid arendada.

Kliimamuutusega kohandumine

Nüüdseks on selge, et kliimamuutus on järgmise saja aasta jooksul inimkonna suurim väljakutse. Sellega tegelemiseks peavad poliitikakujundajad lahendama kaks selgelt eristatavat, kuid põhiolemuselt seotud küsimust.

Esimene on temperatuuri tõusu piiramine, et oleks võimalik vältida katastroofilisi kliimamuutusi. Selle probleemi lahendamiseks võetakse 2007. aastal ja 2008. aasta alguses vastu kliimamuutuse pakmed ja käivitatakse Kyoto-järgsed läbirääkimised. EL avaldab tõsist survet uue ülemaailmse kliimamuutuse kokkuleppe sõlmimiseks, mis tooks kaasa märkimisväärse heitkoguste vähendamise, sealhulgas lennunduses ja meretranspordis. ÜRO kliimakonverentsi Poznanis 2008. aasta detsembris toimuval järelkonverentsil kavatseb komisjon jätkata tööd seoses uue kokkuleppe Bali tegevuskavas tuvastatud peamiste teemadega. Konverentsilt oodatakse täiendavaid poliitilisi suuniseid 2012. aastale järgnevateks läbirääkimisteks, võttes arvesse kliimamuutust käsitlevate muude kõrgetasemeliste kohtumiste tulemusi.

Kuid isegi juhul, kui maailmas alates homses ei paisataks õhku enam kasvuhoonegaase, jätkuks kliimamuutus veel mitu aastakümmet. Seetõttu peame meiegi kohanema, et hallata seda, mida vältida ei anna. Kohanemine tähendab seda, et leitakse tõhusam viis vee kasutamiseks, töötatakse välja põuda taluvad põllukultuurid, tagatakse, et kuumalainete ajal hoolitsetakse nõuetekohaselt vanemate ja nõrgema tervisega inimeste eest, eraldatakse maismaakoridorid, aidatakse taime- ja loomaliikide rändamist ning tugevdatakse rannikul üleujutustõkkeid.

Arvestades 2007. aasta rohelist raamatut kliimamuutusega kohanemise kohta ja teatist veepuuduse ja põudade kohta, mille kohaselt poliitikavalikute puhul on kesksed küsimused vee õiglane hind ja vee tõhus kasutamine, kavatseb komisjon esitada valge raamatu kliimamuutusega kohanemise kohta. Selles uuritakse võimalusi integreerida kohanemispõhimõtted üldistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandus, kalandus, transport, energia, regionaalareng, teadustegevus ja tervishoid, võttes arvesse ka rahvusvahelist mõõdet.

Arvestades suurenevat muret kliimamuutuse mõju suhtes rahvastikuliikumisele, eriti arenguriikides, kavatseb komisjon koguda teadmisi ka selles küsimuses. Komisjon kaalub ELi rände ja arengu tegevuskava raames vajadust konkreetsete suuniste järele.

Bioloogilise mitmekesisuse kaitse

Bioloogilise mitmekesisuse kadumine on ülemaailmne probleem ja see on sama oluline kui kliimamuutus, seega tuleb seda käsitleda sama kiireloomuliselt. Ühest küljest on see tõsisemgi probleem, sest liikide väljasuremist ei saa tagasi pöörata. Bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on inimkonna elukindlustus tulevikuks. 2008. aasta mais Bonnis toimunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osapoolte üheksandal konverentsil hinnati bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni otsuste rakendamist ja oma eesmärgi saavutamist, milleks on 2010. aastaks oluliselt vähendada bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kiirust. Et 2010. aastani on jäänud vaid kaks aastat, võeti konverentsil vastu mitmeid otsuseid, et kiirendada rakendamist ülemaailmselt, piirkondlikul ja riiklikult tasandil. Et veelgi rõhutada küsimuse olulisust, esitas komisjon koos Saksamaaga bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste majandusliku hindamise esimesed tulemused ja tegevusetusest põhjustatud kulud.

Euroopas on vaja täiendavaid jõupingutusi, et saavutada ELi eesmärk peatada aastaks 2010 bioloogilise mitmekesisuse vähenemine. EMP neljas üleeuroopaline hindamine näitas, et rohkem kui 700 Euroopa liiki on praegu ohus, samal ajal kui sissetungivate võõrliikide arv kogu Euroopas suureneb jätkuvalt. 2008. aastal kavatseb komisjon kiirendada bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamist, teha täiendavaid jõupingutusi kaitsevõrgustiku Natura 2000 laiendamiseks, et kaasata ka merepiirkondi, ja esitada mitmeid metsandusalaseid ettepanekuid, et võidelda ebaseadusliku metsaraie ja metsade hävitamise vastu. Pärast merestrateegia direktiivi vastuvõtmist tehakse täiendavalt tööd Euroopa merepiirkondade kindlaksmääramiseks ja selgete eesmärkidega merestrateegiate väljatöötamiseks.

Kokkuvõte

Keskkonnapoliitika mõjutab jätkuvalt kõiki muid poliitikavaldkondi ja aitab kaasa tuleviku kujundamisele. See ajendab struktuurimuutusi ja tähendab uusi kohustusi, ohte ja võimalusi.

On mitmeid majanduslikke võimalusi. Keskkonnasäästliku tööstuse potentsiaal on tohutu ja Euroopa peaks seda ära kasutama ning isegi juhtima ülemaailmsete turgude kiiret arengut. Sotsiaalpoliitika seisukohast on puhas keskkond ning sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus tihedalt seotud. Teisest küljest võib mõju olla ajutiselt suurem teatavates valdkondades ja teatavatele rühmadele. Poliitikapakmest on järjest suurem osa suunatud just nende võimalike mõjude arvessevõtmisele ja leevendamisele.

Keskkonnapoliitikasse tuleb järjest enam kaasata majandus- ja sotsiaalküsimusi ning keskkonnapoliitikat tuleb rohkem arvesse võta valdkondlikus poliitikas, et saavutada oma eesmärke. Tuleb arvesse võtta selle võimalikke mõjusid muudele poliitikavaldkondadele. Peame olema oma tegevuses kulutasuvamad ja edendama võimaluse korral sünergiat. Säästva tuleviku võti on integratsioon.