[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.8.2007

KOM(2007) 476 lõplik

2007/0172 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse Liibanonile makromajanduslikku finantsabi

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

11 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon teeb ettepaneku anda Liibanonile toetuse ja laenu kombineeritud vormis makromajanduslikku finantsabi, et toetada Liibanoni riigi rahandust ja maksebilansi tasakaalustamist. Kavandatud abiga toetatakse Liibanoni eelarve tasakaalustamist, mille eesmärk on vähendada riigivõlga jätkusuutlikule tasemele majanduse reformiprogrammi rakendamise teel. Sellega lihtsustatakse ja toetatakse Liibanoni ametiasutuste jõupingutusi EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kindlaks määratud meetmete rakendamisel. Kavandatud makromajanduslik finantsabi on erandlik ja ajaliselt piiratud. Sellega täiendatakse toetust i) Bretton Woodsi institutsioonidelt, ii) Araabia ja muudelt kahepoolsetelt rahastajatelt, iii) ELi liikmesriikidelt ja iv) ELi omavahenditest Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendite (ENPI) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) vahendite alusel, osana EÜ abipaketist. Makromajandusliku finantsabi andmine sõltub eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) EPCA programmi ja muude IMFi toetatavate programmide rakendamise edukusest. Abi antakse ajal, mil ELi ja Liibanoni suhete arengus on Euroopa naabruspoliitika raames algamas tihedama integratsiooni järk. Võttes arvesse suurt rahastamisvajadust 2007. aastal ja ELi kindlat otsustavust toetada Liibanoni riiki, on oluline, et nõukogu võtaks otsuse makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile vastu enne 2007. aasta lõppu. |

120 | Üldine taust Liibanon on üks suurima võlakoormusega riik maailmas. Konflikt Iisraeliga 2006. aasta suvel ja varasema majanduspoliitika kumulatiivne mõju on põhjustanud tõsise kriisi, mis nõuab kiiret tegutsemist. Hiljuti allkirjastatud IMFi konfliktijärgse hädaabi (EPCA) programmiga tugevdatakse valitsuse sotsiaal-majanduslike reformide programmi usaldusväärsust, nähakse ette vahendid selle rakendamise põhjalikuks jälgimiseks ning see toimib välisabi, eelkõige eelarvetoetuse, katalüsaatorina. Nii konfliktijärgse hädaabi programmis kui ka EL-Liibanoni tegevuskavas lepiti Euroopa naabruspoliitika raames kokku asjakohane alus makromajandusliku finantsabi andmiseks. Kuna seni puudus kehtiv rahastamiskokkulepe IMFiga, ei saanud hoolimata kiireloomulisest erakorralisest vajadusest ja rahandusliku seisundi halvenemisest anda Liibanonile EÜ makromajanduslikku finantsabi. 2001. ja 2002. aastal toimus Pariisis kaks kõrgetasemelist kohtumist (nn Pariis I ja Pariis II konverentsid), kuid konsensusele IMFi toetusprogrammi suhtes ei jõutud. Pariis II konverentsi järgselt antud rahvusvaheline finantsabi aitas oluliselt parandada riigivõla struktuuri ja vähendada võla teenindamisega seotud kulusid, kuid reformiprogrammi struktuuriliste koostisosade nõrga rakendamise tõttu jäi Pariis II-st tulenev täielik kasu saavutamata. Ulatuslikud sotsiaal-majanduslikud reformid tõusid taas Liibanoni poliitikakavasse 2005. aastal pärast poliitilisi muutusi seoses endise peaministri Hariri tapmisega. Uue valitsuse otsustavust viia läbi reformid ja stabiliseerida riigi rahandus on toetanud tema orienteeritus Euroopale, mida kinnitas 1. aprillil 2006 jõustunud assotsiatsioonileping ja EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskava vastuvõtmine 2007. aasta jaanuaris. 25. jaanuaril 2007 Pariisis toimunud rahvusvaheliste rahastajate konverentsil, mis käsitles Liibanonile toetuse andmist (Pariis III), kinnitas rahvusvaheline üldsus programmi ja eraldas 7,6 miljardit dollarit, mis oli jagatud nelja peamisse abi liiki: valitsuse toetus (ligikaudu 5,1 miljardit dollarit), erasektori toetus (1,5 miljardit dollarit), kavandatud projektid (870 miljonit dollarit) ja vahendid, mida praegu arutatakse (82 miljonit dollarit). Osa Pariis III konverentsil eraldatud abist sõltub valitsuse lubatud reformide elluviimisest. Rahastajatel palutakse olla abi kasutamise suhtes paindlikud ja võimaluse korral suunata finantstoetust eelarvetoetuseks, et sellega soodustada eelarve tasakaalustamist ja riigivõla jätkusuutlikkust. IMFi konfliktijärgse hädaabi (EPCA) programmiga, mis kiideti heaks 9. aprillil 2007, antakse samuti pidepunkt reformide rakendamisele. Hinnangute kohaselt tuleb 2007. aasta väga raske. Poliitiline ebastabiilsus ja korduvad vägivallapuhangud võivad jätkuda enne septembri presidendivalimisi. Valitsusel tuleb leida tasakaal konfliktijärgsete kulutuste, ülesehitustööde, sotsiaalsete vajaduste ja suurest riigivõlast tulenevate väljakutsete vahel. Eelarvepoliitika eesmärk on vähendada esmast puudujääki, võimaldades samas taastamist ja humanitaartoetust, mille järele on vajadus taas suurenenud seoses hiljutiste kokkupõrgetega Palestiina põgenikelaagrites. Seepärast on 2007. aasta väljavaated ebaselged, mis tuleneb ka rahastajate toetuste kättesaadavusest ja muutlikest turutingimustest. Eratarbimise ja investeeringute kiireks jätkumiseks ülesehitustööde ja otseste hüvitismaksete toel on vaja taastada usaldus. Reformi rakendamise eeldatav hilinemine, mis on tingitud poliitilisest ummikseisust, mõjutab samuti järgmiste aastate väljavaateid. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Puuduvad |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Alates EL-Liibanoni tegevuskava allkirjastamist 2007. aasta jaanuaris on Liibanon üks ELi partnerriikidest Euroopa naabruspoliitika raames. Euroopa naabruspoliitika eesmärk on luua tugevamaid sidemeid ELi ja partnerriikide vahel, ületada eelmisi koostöötasandeid ning süvendada poliitilist koostööd, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Pärast sõjalist konflikti Iisraeliga 2006. aasta suvel on EL mitmel korral kinnitanud oma kindlat kavatsust toetada Liibanoni riiki, selle poliitilisi, sotsiaal- ja majandusreforme ning ülesehitustöid. Ühenduse toetus makromajandusliku finantsabivahendi kaudu aitaks veelgi tugevdada kahepoolseid suhteid Liibanoniga. Liibanonile aastateks 2007–2013 kättesaadavaks tehtud Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendiga (ENPI) võimaldatakse anda abi ka sihipärase toetusena valdkondlikeks reformideks. Liibanoni valdkondlike toetuskavade eesmärk on edendada sotsiaal- ja majandusreforme, sealhulgas energiasektoris ja riigi rahanduses. Samas on kõnealuse vahendi kasutamist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames ette näha alles 2009. ja 2010. aastal. Makromajandusliku finantsabi kaudu on rahastamine võimalik enne eelarvetoetuse eraldamist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames. Makromajandusliku finantsabi kui lühiajalise rahastamisvahendiga saab konkreetselt rahuldada Liibanoni välisrahastamise kiireloomulise vajaduse. Makromajandusliku finantsabiga toetatakse siiski ka vaheperioodil rakendatavaid EL-Liibanoni tegevuskavas ja valitsuse programmis „Majanduse taastamine, ülesehitustööd, reform” kavandatud struktuurireforme. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Makromajanduslik finantsabi Liibanonile on lahutamatu osa Liibanoni sõjajärgseteks ülesehitustöödeks ja majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks antavast rahvusvahelise üldsuse toetusest. Sellega täiendatakse mitme- või kahepoolsete rahastajate toetust, milles lepiti kokku Liibanonile toetuse andmist käsitlenud kõrgetasemelisel konverentsil 25. jaanuaril 2007 Pariisis. Komisjoni käesoleva ettepaneku koostamise käigus suhtlesid komisjoni talitused Liibanoni ametiasutustega, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga ja kahepoolsete rahastajatega, et selgitada välja vajadused abi järele. Komisjon on enne ettepaneku esitamist konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega. Pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist sõlmivad komisjoni talitused Liibanoni ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi ning toetus- ja laenulepingu, et sätestada abi rakendamise üksikasjalikud tingimused. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Kuna makromajanduslik finantsabi on poliitikal põhinev vahend, sobib see eriti hästi Liibanoni ametiasutuste jõupingutuste toetamiseks eelarve jätkusuutlikkuse parandamisel lühiajalises kuni keskpikas perspektiivis. Makromajanduslik finantsabi mõjutab otseselt Liibanoni maksebilanssi ja aitab seeläbi leevendada ametiasutustel majandusprogrammi rakendamisel tekkivaid rahalisi raskusi. EÜ finantsabi aitab Liibanoni ametiasutustel rakendada ka EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas määratletud lühiajalise ja keskpika perioodi poliitikat. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ühendus annab Liibanonile toetuse ja laenu kombineeritud vormis makromajanduslikku finantsabi kahe aasta jooksul. Abi tehakse kättesaadavaks maksimaalselt kolme maksena aastatel 2007–2009. Abi haldab komisjon, kes lepib Liibanoni ametiasutustega kokku konkreetse majanduspoliitika ja toetuse osamaksete tegemise finantstingimused. Asjakohaselt võetakse arvesse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade rikkumise ärahoidmiseks vastavalt finantsmäärusele. |

310 | Õiguslik alus Asutamislepingu artikkel 308 |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Finantsabi suurus vastab üldiselt vähem kui ühele kolmandikule Liibanoni sellisest rahastamisvajadusest aastatel 2007–2008, mis kaetakse abist. Kahepoolsetelt rahastajatelt ja võlausaldajatelt ning muudelt rahvusvahelistelt rahastajatelt antavat abi silmas pidades käsitatakse seda ühenduse jaoks kohase koormusena. Abi on täielikult kooskõlas makromajanduslike eesmärkidega, mis on seatud Liibanoni majanduspoliitikaalastes dokumentides, nagu keskpika perioodi makromajanduslik stsenaarium, mis toetab 2007. aasta aprillis heaks kiidetud EPCA programmi. Samuti on see kooskõlas pikaajalise poliitika eesmärkidega, mis on sätestatud 2007. aasta jaanuaris vastu võetud EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas. Toetuse ja laenu osamaksete tegemisega seotud tingimuste puhul kavatseb komisjon keskenduda piiratud arvule valdkondadele, sealhulgas eelkõige avaliku sektori finantshaldusele. Komisjon võib ka kaaluda keskendumist spetsiifilistele valdkondlikele meetmetele, mis on esile tõstetud EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt(id): Muu. |

342 | Makromajandusliku finantsabivahendi raammääruse puudumise tõttu on asutamislepingu artikli 308 alusel tehtud nõukogu ajutised otsused ainsad võimalikud õigusaktid sellise abi puhul. |

MÕJU EELARVELE |

401 | Abi rahastatakse 2007. aasta kulukohustuste assigneeringutest eelarverealt 01 03 02 (makromajanduslik finantsabi) ning maksed tehakse ajavahemikul 2007–2009. |

LISATEAVE |

Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel |

533 | Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. |

1. 2007/0172 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse Liibanonile makromajanduslikku finantsabi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

2. Liibanoni ametiasutused võtsid 4. jaanuaril 2007 vastu sotsiaal-majanduslike reformide tervikliku programmi, mis hõlmab samaaegselt eelarve-, struktuuri- ja sotsiaalmeetmeid, seades valitsuse tegevuse prioriteedid keskpikas perspektiivis.

3. Liibanon ühelt poolt ning Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid teiselt poolt sõlmisid assotsiatsioonilepingu, mis jõustus 1. aprillil 2006.

4. Liibanoni ametiasutused on võtnud endale sihiks majanduse stabiliseerimise ja struktuurireformide rakendamise, mida Rahvusvaheline Valuutafond toetab konfliktijärgse hädaabi programmi (EPCA) kaudu, mis kiideti heaks 9. aprillil 2007.

5. Liibanoni ja Euroopa Liidu vaheliste suhete arendamise aluseks on Euroopa naabruspoliitika, mille eesmärk on tagada sügavam majanduslik integratsioon. Euroopa Liit ja Liibanon on kokku leppinud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava suhtes, milles on seatud ELi ja Liibanoni vaheliste suhete ja seonduvate meetmete eesmärgid keskpikas perspektiivis.

6. Liibanon vajab olulist rahastamist, mis on tingitud avaliku sektori finantsseisundi halvenemisest, sealhulgas 2006. aasta juuli–augusti sõjalise konflikti tagajärjel veelgi suurenenud riigivõlast ja 2007. aasta maksebilansi tasakaalu eeldatavast halvenemisest.

7. Liibanoni ametiasutused on taotlenud soodsat finantsabi rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt, ühenduselt ja teistelt kahepoolsetelt rahastajatelt. Peale Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga eraldatud vahendite tuleb katta oluline puudujääk, et tasakaalustada riigi maksebilanssi, tugevdada riigi rahandust, vähendada riigivõlga ja toetada ametiasutuste rakendatavate reformidega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamist.

8. Liibanon on maailma üks suurima võlakoormusega riik, kelle võlakoormus on jõudnud kriitilise piirini. Kõnealuseid asjaolusid arvestades tuleks Liibanonile anda toetuse ja laenu kombineeritud vormis ühenduse abi, mis on asjakohane meede, et aidata abi saavat riiki selles kriitilises olukorras.

9. Selleks et tagada käesoleva finantsabiga seotud ühenduse finantshuvide tõhus kaitse, peab Liibanon võtma kohased meetmed antud abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks, samuti tuleb sätestada, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda.

10. Finantsabi andmisega ei piirata eelarvepädeva institutsiooni volitusi.

11. Kõnealust abi peaks haldama komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Ühendus annab Liibanonile kuni 80 miljonit eurot finantsabi, et toetada Liibanoni sõjajärgseid ülesehitustöid ja majanduse jätkusuutikku taastamist ning seeläbi leevendada valitsuse majandusprogrammi rakendamisel tekkivaid rahalisi raskusi.

Võttes arvesse Liibanoni suurt võlakoormust, koosneb ühenduse finantsabi 50 miljoni euro suurusest laenust ja kuni 30 miljoni euro suurusest toetusest.

2. Ühenduse finantsabi andmist haldab komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega ning järgides Rahvusvahelise Valuutafondi ja Liibanoni vahel sõlmitud kokkuleppeid.

3. Ühenduse finantsabi antakse kaheks aastaks alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist siiski otsustada abiperioodi maksimaalselt ühe aasta võrra pikendada.

Artikkel 2

1. Komisjonil on volitused, et leppida pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Liibanoni ametiasutustega kokku finantsabiga seotud majanduspoliitikas ja finantstingimustes, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis ning toetus- ja laenulepingus. Kõnealused tingimused on kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud kokkulepetega.

2. Ühenduse finantsabi kasutamise ajal kontrollib komisjon Liibanoni rahastamiskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, mis on oluline ühenduse finantsabi seisukohast.

3. Komisjon kontrollib korrapäraselt, kas Liibanoni majanduspoliitika on kooskõlas käesoleva abi eesmärkidega ja kas kokkulepitud majanduspoliitikat ja finantstingimusi täidetakse nõuetekohaselt. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd Bretton Woodsi institutsioonidega ja vajaduse korral majandus- ja rahanduskomiteega.

Artikkel 3

1. Komisjon eraldab ühenduse finantsabi Liibanonile maksimaalselt kolme osamaksena.

2. Iga osamakse väljamaksmise aluseks on Rahvusvahelise Valuutafondi toetatava majandusprogrammi rahuldav rakendamine.

3. Teine ja kolmas osamakse tehakse Rahvusvahelise Valuutafondi toetatava majandusprogrammi ning EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ning kõigi muude komisjoniga kokku lepitud ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud meetmete rahuldava rakendamise alusel ning mitte enne ühe kvartali möödumist eelmise osamakse tegemisest.

4. Summad kantakse üle Banque du Libani üksnes Liibanoni rahastamisvajaduse rahuldamiseks.

Artikkel 4

Ühenduse finantsabi rakendamine toimub vastavalt 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[3] ja selle rakenduseeskirjadele. Liibanoni ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis ning toetus- ja laenulepingus sätestatakse Liibanoni võetavad asjakohased meetmed käesoleva abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks. Samuti sätestatakse memorandumis komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti teostatav kontroll koos õigusega viia läbi kohapealset kontrolli ja inspekteerimist ning vajaduse korral Euroopa Kontrollikoja teostatav kohapealne audit.

Artikkel 5

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 31. augustiks aruande, milles antakse hinnang käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal. Aruandes käsitletakse seost artikli 2 lõikes 1 sätestatud poliitikatingimuste, Liibanoni majandusliku ja eelarvelise tulemuslikkuse ning komisjoni otsuse vahel maksta välja abi osamaksed.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkond: Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusküsimused Meede: 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused |

MEETME NIMETUS: MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI LIIBANONILE |

1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK (RUBRIIGID)

Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik abi

2. ÜLDANDMED

2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): 30 miljonit eurot kulukohustusteks

2007. aasta eelarve on 58,201 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuteks ja 78,694 miljonit eurot maksete assigneeringuteks eelarverealt 01 03 02.

2.2. Kohaldamisaeg:

Algusaasta 2007, lõppaasta 2009

2.3. Üldine mitmeaastane kulude esialgne eelarvestus:

2.3.1 Toetuse osa abist

a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute soovituslik kava (rahaline sekkumine) (vt punkt 6.1.1)

miljonit eurot (kolme kümnendkoha täpsusega)

2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

Kulukohustused | 30,000 | 30,000 |

Maksed | 15,000 | 15,000 | 30,000 |

b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkt 6.1.2)

Kulukohustused | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Maksed | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Vahesumma a+b |

Kulukohustused | 30,030 | 0,030 | 30,060 |

Maksed | 15,030 | 15,030 | 30,060 |

c) Personali- ja muude halduskulude üldine finantsmõju (vt punktid 7.2 ja 7.3)

Kulukohustused/ maksed | 0,165 | 0,165 | 0,330 |

KOKKU a+b+c |

Kulukohustused | 30,195 | 0,195 | 30,390 |

Maksed | 0,165 | 15,195 | 15,030 | 30,390 |

2.3.2 Laenu osa abist

01 04 01 04 – „EÜ tagatis ühenduse laenudele, mis on suunatud makromajandusliku finantsabi andmiseks kolmandatele riikidele”.

Abi laenuosa (50 miljonit eurot) suhtes kohaldatavat eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata.

Vahendid välistegevuse tagatisfondist eraldatakse vastavalt muudetud fondimäärusele[4]. Kõnealuse määruse kohaselt ei eraldata laenu kogusummat otsuse tegemisel, vaid eraldamine põhineb aasta lõpu seisuga väljamaksmata laenusummal. Eraldatav summa arvutatakse „n” aasta alguses sihtsumma ja „n-1” aasta lõpu seisuga fondi netovara vahena. Kõnealune eraldatav summa sisestatakse „n” aastal „n+1” aasta esialgsesse eelarveprojekti ja kantakse ühe maksena üle eelarverealt „Kolmandatele riikidele antud laenude ja laenutagatiste reservid” (eelarverida 01 04 01 13) eelarvereale „Maksed tagatisfondi” (eelarverida 01 04 01 14) „n+1” aasta algul.

Seepärast käsitatakse fondi makstava summa arvutamisel ainult tegelikult väljamakstud summat (9% ehk maksimaalselt 4,5 miljonit eurot) sihtsummana „n-1” aasta lõpus.

2.4. Kooskõla finantsplaneeringuga ja finantsperspektiiviga

Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

2.5. Finantsmõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

Mitte-kohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

Asutamislepingu artikkel 308

5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUS

5.1. Ühenduse sekkumise vajadus [5]

5.1.1. Taotletavad eesmärgid

Kavandatud abi hõlmab 50 miljoni euro suurust ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse laenudest) ja kuni 30 miljoni euro suurust ühenduse toetust (rahastatakse üldeelarvest) Liibanonile. Makromajandusliku finantsabiga täiendatakse rahvusvaheliste rahastajate toetust, milles lepiti kokku Liibanonile toetuse andmist käsitlenud kõrgetasemelisel konverentsil 25. jaanuaril 2007 Pariisis. Sellega täiendatakse toetust i) Bretton Woodsi institutsioonidelt (BWI) – Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) ja Maailmapank (WB), ii) Araabia ja muudelt kahepoolsetelt rahastajatelt, iii) ELi liikmesriikidelt ja iv) ELi omavahenditest Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendite (ENPI) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) vahendite alusel, osana EÜ abipaketist. Rahvusvaheline finantsabi on võla vähendamise strateegia oluline osa. Ühenduse finantsabi Liibanonile kavandati Liibanoni sellise reformikava tugevdamiseks, mille eesmärk on muu hulgas vähendada ohtusid finantsstabiilsusele. Finantsabi kajastab ka Liibanoni strateegilist tähtsust ELi jaoks Euroopa naabruspoliitika raames ja on oluline Liibanoni ja ELi suhete tugevdamisel.

5.1.2. Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed

Eelhindamise viisid läbi komisjoni talitused2007. aasta juunis (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus D3).

5.1.3. Pärast järelhindamist rakendatavad meetmed

Ühenduse makromajanduslikku finantsabi ei ole varem Liibanonile antud.

5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus

- Kõnealust abi antakse laenuna ja otsetoetusena, mis tehakse kättesaadavaks maksimaalselt kolme osamaksena kahe aasta jooksul. Iga osamakse tehakse vastavalt Liibanoni ametiasutuste ja ühenduse vahel sõlmitavale vastastikuse mõistmise memorandumile ning selle väljamaksmine sõltub eelkõige IMFi toetatava programmi rakendamise edukusest. Teine ja kolmas osamakse tehakse sõltuvalt majanduspoliitiliste tingimuste rahuldavast täitmisest ja mitte enne ühe kvartali möödumist eelmisest osamaksest.

Kõnealuse abiga seotud kvantitatiivsed tulemuslikkuse kriteeriumid on kindlaks määratud Liibanoni ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel kokku lepitud EPCA programmi ning IMFi mis tahes muu toetuskava makromajanduslikus raamistikus. Enne kõnealuse abi iga osamakse tegemist kontrollivad komisjoni talitused koostöös Liibanoni ametiasutuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi töötajatega, kas on järgitud kvantitatiivseid tulemuslikkuse kriteeriume või on saavutatud uusi kokkuleppeid.

Lisaks sellele lepib komisjon Liibanoni ametiasutustega kokku mitmetes konkreetsetes poliitikatingimustes, mida tuleb täita enne teise ja iga võimaliku järgmise osamakse tegemist. Kõnealused poliitikatingimused peavad olema kooskõlas Liibanoni ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga vahel sõlmitud kokkulepetega ning EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskavaga. Kõnealused tingimused peaksid praeguses etapis hõlmama muuhulgas riigi finantsjuhtimise reformi ja haldust. Komisjon võib kaaluda ka konkreetsete valdkondlike meetmete võtmist, mida on käsitatud eriti olulistena EL-Liibanoni Euroopa naabruspoliitika tegevuskava raames.

5.3. Rakendamine

Komisjon rakendab kõnealust finantsabi tsentraliseeritud otsejuhtimise teel, kasutades koosseisulisi töötajaid.

6. FINANTSMÕJU

6.1. Kogu rahaline mõju B osale – (kogu planeerimisperioodi jooksul)

Abi maksmine eelarverealt 01 03 02 sõltub sellest, kas Liibanon täidab abiga seotud ja punktis 5.2 kirjeldatud tingimusi.

6.1.1. Rahaline sekkumine

Kulukohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega)

Jaotus | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

Toetusmaksed Liibanonile | 30,000 | - | 30,000 |

KOKKU | 30,000 | 30,000 |

6.1.2. Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud)

2007 | 2008 | 2009 | Kokku |

1) Tehniline ja haldusabi |

a) Tehnilise abi bürood |

b) Muu tehniline ja haldusabi: -sisene: -väline: millest arvutipõhiste juhtimissüsteemide loomiseks ja hoolduseks |

Vahesumma 1 |

2) Toetuskulud |

a) Uuringud (tegevushinnang) | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

b) Ekspertide kohtumised |

c) Teave ja väljaanded |

Vahesumma 2 |

KOKKU | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

6.2. Kulude arvestus B osas kavandatud meetmete lõikes (kogu planeerimisperioodi jooksul)[6]

Kulukohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega)

Jaotus | Väljundi liik (projektid, andmekogud) | Väljundite arv (kokku aastate 1…n kohta) | Ühiku keskmine maksumus | Kogukulud (kokku aastate 1…n kohta) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Tegevus 1 Meede 1 Meede 2 Tegevus 2 Meede 1 Meede 2 Meede 3 jne |

KULUD KOKKU |

7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUD

7.1. Mõju personalile

Abi haldamisega seotud ülesandeid täidetakse töötajaid vajaduse korral ümber paigutades ning komisjoni töötajate arvu ei suurendata.

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutine personal | A B C | 1/3 | 1/3 | Nt vastastikuse mõistmise memorandumite ning toetus- ja laenulepingute koostamine, ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega suhtlemine, välisekspertidega suhtlemine seoses tegevuse hindamisega, kontrollkäikude tegemine, komisjoni personali aruannete koostamine, komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega |

Muu personal |

Kokku | 1/3 | 1/3 |

7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod* |

Ametnikud Ajutine personal | 30 500 | 1/3 x keskmine aastakulu A*5 – A*12 astme ametniku kohta |

Muu personal (täpsustada eelarverida) |

Kokku | 30 500 |

Summad kajastavad kogukulu 12 kuu kohta.

7.3. Meetmest tulenevad muud halduskulud

Eelarverida (number ja rubriik) | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod |

Kogueraldised (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed 1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed 1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) – Järelhindamine | 10 000 125 000 | Kaks lähetust aastas kahele inimesele Teenuslepingu hinnanguline kogumaksumus 250 000 eurot |

Teabesüsteemid (A-5001/A-4300) |

Muud kulud - A osa (täpsustada) |

Kokku | 135 000 |

Summad kajastavad kogukulu 12 kuu kohta.

1 Täpsustada komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Meetme kogukulud (I x II) | 165 500 eurot 2 aastat 331 000 eurot |

8. JÄLGIMINE JA HINDAMINE

Kõnealune abi on makromajanduslikku laadi ning seda kontrollitakse ja hinnatakse komisjoni tavapärase töökorra kohaselt.

8.1. Jälgimise korraldus

Komisjoni talitused jälgivad meetmete rakendamist Liibanoni ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavate makromajanduslike ja struktuuripoliitiliste meetmete alusel. Ametiasutused peavad andma komisjoni talitustele korrapäraselt aru kõnealuste meetmete kohta. Euroopa Komisjoni delegatsioon Beirutis esitab samuti korrapäraselt aruandeid teemadel, mis on abi jälgimise seisukohast olulised. Komisjoni talitused suhtlevad tihedalt Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga, et saada osa nende kogemustest ja tegevusest Liibanonis.

8.2. Kavandatud hindamise korraldus ja ajakava

Kavandatava nõukogu otsusega on ette nähtud esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastane aruanne, mis sisaldab hinnangut kõnealuse abimeetme rakendamise kohta. Lisaks sellele on kavandatud, et komisjon või selle nõuetekohaselt volitatud esindajad teostavad abi sõltumatu järelhindamise üks või kaks aastat pärast rakendamisperioodi lõppu.

9. PETTUSEVASTASED MEETMED

Komisjoni talitused on loonud raharingluse ja halduskorra hindamise toimiva programmi kõigis ühenduselt makromajanduslikku finantsabi saavates kolmandates riikides, et täita Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust.

Komisjoni talitused hindavad Liibanonis sellise finantsabi seisukohast olulise raharingluse ja halduskorra usaldusväärsust ning teevad kindlaks, kas makromajandusliku finantsabi usaldusväärse finantsjuhtimise raamistik on piisavalt tõhus. Komisjoni talitused viivad koos nõuetekohaselt volitatud välisekspertidega läbi abisaavate ametiasutuste raharingluse ja halduskorra hindamise. Hindamise tulemusi kasutatakse asjakohaste tingimuste kindlaksmääramiseks avaliku sektori finantshalduse valdkonnas.

Kavandatava Liibanonile antava makromajandusliku finantsabi õiguslik alus sisaldab sätet pettuse ennetamiseks võetavate meetmete kohta. Kõnealuseid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis ning toetus- ja laenulepingus. Abiga kavandatakse siduda mitmeid konkreetseid tingimusi, peamiselt avaliku sektori finantshalduse valdkonnas, eesmärgiga suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust.

Makromajandusliku finantsabi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda.

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999, EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1, nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004, ELT L 396, 31.12.2004, lk 28 ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1.

[5] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.

[6] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.