Euro sularahale üleminek on tõenäoliselt vääringuvahetuse nähtavaim aspekt, sest see hõlmab praktiliselt kõiki finantsasutusi, ettevõtjaid ja kodanikke. Kõnealuse protsessi sujuvus ja tõhusus eeldab piisavas koguses euro sularaha jagamist kõigile asjaosalistele ning seda, et pangad ja ettevõtjad on suureks täiendavaks töökoormuseks hästi valmistunud.

Leedu järgis kõigi nende liikmesriikide tava, kes on võtnud euro kasutusele pärast esimest eurole ülemineku lainet (1999–2002), ja valis nn järsu eurole ülemineku, mille puhul euro pangatähed ja mündid muutusid seaduslikuks maksevahendiks euro kasutuselevõtmise päeval . Kahenädalane paralleelkäibe periood, mille jooksul olid üheaegselt ringluses nii euro kui ka Leedu liti rahatähed ja mündid, võimaldas liti sularaha järk-järgult käibelt kõrvaldada. Edukas üleminek kinnitas taas seda, et lühike paralleelkäibe periood on piisav, kui üleminek on korralikult ette valmistatud . Suur osa leedulastest (86 %) pidas eurole üleminekut sujuvaks ja tõhusaks .

Nõukogu otsustas 23. juulil 2014, et Leedu täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ja et tema suhtes seoses euroalas osalemisega kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2015 .

Jaemüügisektor sai üleminekuprotsessi probleemide ja kahe vääringu samaaegse käitlemisega samuti üldiselt hästi hakkama. Jaemüüjad olid euro sularahaga hästi varustatud ja suuri probleeme järjekordadega ei olnud. Jooniselt 2 nähtub, et juba 2. jaanuaril sai 84 % kodanikest vahetusraha tagasi üksnes eurodes. See näitaja suurenes 100 %-ni 7. jaanuaril.

16.–19. jaanuaril 2015 Leedus korraldatud komisjoni uuringu kohaselt ei esinenud 91 %-l küsitletutest probleeme liti sularaha vahetamisel või euro sularaha väljavõtmisel pankadest jaanuari esimesel nädalal. See protsent on veidi suurem kui eurole üleminekul Lätis (88 %), aga üldiselt kooskõlas varasemate üleminekutega.

Ehkki ringluses oleva liti sularaha kogus on alates 2014. aasta algusest vähenenud, on liti sularaha ringlusest kõrvaldamine olnud eraldi probleem, kuna Leedu majandus on suuresti sularahapõhine.

Märkimisväärne osa Leedu litte kõrvaldati ringlusest juba enne eurole üleminekut. Kuna liti münte oli 2014. aastal ringluses palju ja müntide kogumass märkimisväärne, pakkus Leedu keskpank kuni 2014. aasta detsembrini võimalust vahetada piiramatus koguses liti münte tasuta liti pangatähtede vastu, et vähendada ringluses olevate liti müntide kogust. Et vähendada 1. jaanuariks 2015 ringluses olevate suure nimiväärtusega liti pangatähtede hulka, soovitati sularahaveoga tegelevatel ettevõtjatel ja muudel äriühingutel 2014. aasta sügisel hoiduda suure nimiväärtusega pangatähtede tellimisest. Samal ajal hakkasid kommertspangad klientide hulgas aktiivsemalt propageerima sularahata makseid.

2014. aasta 31. detsembriks oli ringluses olevate littide väärtus vähenenud 51 % võrreldes 2014. aasta jaanuariga. 31. detsembril 2014 oli ligikaudu 5,8 miljardit litti veel ringluses.

Liti pangatähtede järkjärguline demonetariseerimine algas juba 2014. aasta augustis, liti müntide demonetariseerimine algas aga 2014. aasta oktoobris.

Leedus oli eurole üleminek hästi ette valmistatud ja sujus tõrgeteta. Sularahaautomaadid ja kaardimakseterminalid olid õigeks ajaks kohandatud ning pangad ja postkontorid said paralleelkäibe perioodil lisandunud töökoormusega hästi hakkama. Jaemüüjad said üleminekuga ja kahe vääringu samaaegse käitlemisega hästi hakkama. Nad olid euro sularahaga hästi varustatud. Komisjoni uuringu kohaselt sai 84 % küsitletud kodanikest juba 2. jaanuaril 2015 vahetusraha tagasi üksnes eurodes.

3.Kuritarvitusliku hinnakujunduse ja hindadest väärarusaama vältimine

Üldsus on olnud mures eurole ülemineku võimaliku mõju pärast hindadele. Seepärast oli eriti oluline, et Leedu ametiasutused võtaksid vajalikud meetmed kuritarvituste ja hindade muutumisest väärarusaamade ärahoidmiseks.

Alates 2014. aasta jaanuarist on jälgitud 100 sageli ostetava toote ja teenuse hinda Leedu seitsme suurima linna kõige populaarsemates müügikohtades. Lähtudes varasemate üleminekute käigus saadud kogemustest, on jälgitavate teenuste hulgas sellised, mille puhul kaasneb euro kasutuselevõtuga kõige tõenäolisemalt hinnatõus. Nendeks on väiksemate lähiteenuste (näiteks juuksuri, restoranide/kohvikute ja autopesuteenuste) hinnad.

Tarbijaõiguste kaitse keskus on jälginud hindade esitamist ja eurodesse ümberarvestamist (nt ümardamise eeskirjad) käsitlevate nõuete täitmist hindade kahes vääringus esitamise perioodil ja euro kasutuselevõtul rakendatavate heade äritavade memorandumi rakendamist. Seda tehakse koos selliste asutustega nagu riiklik toidu- ja veterinaaramet ja riiklik toiduks mittekasutatavate toodete inspektsioon. Intensiivne kontrollimine algas hindade kahes vääringus esitamise perioodi alguses (23. augustil 2014). Pärast Euroopa Komisjoni esimest aruannet Leedu praktiliste ettevalmistuste kohta euro kasutuselevõtuks suurenes hinnakontrolli tegevate inspektorite arv märgatavalt (rohkem kui 350ni).

Hindade kohustuslik esitamine kahes vääringus – nii littides kui ka eurodes – algas 23. augustil 2014 ja kestab kuni 2015. aasta keskpaigani. Alates 2014. aasta augustist on tehtud 13 819 kontrolli. Tarbijaõiguste kaitse keskus avastas 870 rikkumist. Kõige sagedasem avastatud rikkumine oli kahes vääringus hindade puudumine ja hindade ebatäpne ümardamine. Määratud trahvisummad jäid sõltuvalt rikkumisest vahemikku 1 000 litti (289 eurot) kuni 10 000 litti (2 896 eurot). Karistused määrati 833 ettevõtjale, kellest 819 said hoiatuse ja vaid 14-le määrati trahv. 2015. aasta jaanuaris tehti 1 543 kontrollkäiku, mille käigus tuvastati 93 rikkumist.

Üldiselt leidsid leedulased, et hindade kahes vääringus esitamine on kasulik, kuna lihtsustab hinnavõrdlust ja aitab harjuda mõtlema uues vääringus. Vastavalt jaanuaris korraldatud komisjoni uuringule pidas üle kahe kolmandiku (67 %) leedulastest hindade esitamist kahes vääringus pärast eurole üleminekut kasulikuks. Rohkem kui kolm neljandikku (77 %) leidis, et hinnad olid esitatud kahes vääringus nõuetekohaselt või enamasti nõuetekohaselt. Kõnealune näitaja on Leedus kõige madalam.

Küsimusele hindade ümberarvestamise kohta vastasid ligikaudu pooled (47 %) küsitletutest, et nende arvates olid hinnad täpselt ümber arvestatud. See tulemus on varasemate eurole üleminekute tulemuste vahepeal.

18. augustil 2014 alustati euro kasutuselevõtul rakendatavate heade äritavade kampaaniaga, mille raames kutsuti ettevõtjaid üles kohustuma mitte kasutama üleminekut ära omakasu eesmärgil, järgima üleminekueeskirju ja pakkuma klientidele vajalikku abi. Kampaania on sarnane varasemate eurole üleminekute puhul edukalt rakendatud vabatahtlike algatustega ning seda juhib majandusministeerium. Kampaaniaga liitujail on õigus kasutada spetsiaalset logo, mis näitab nende osalemist. 7. jaanuari 2015. aasta seisuga oli kampaaniaga ühinenud üle 5 000 kaupu müüva või tarbijatele teenuseid pakkuva ettevõtja, sealhulgas 13 639 müügipunkti. Osalejate hulgas on ligikaudu 90 % kõigist Leedus tegutsevatest jaemüüjatest. Ausa hinnakujunduse kampaania on väga tähtis algatus, et vältida võimalikku kuritarvituslikku hinnakujundust ja hindadest väärarusaama. Võrreldes algatuses osalenud ettevõtjate koguarvuga eurole üleminekul Lätis ja võttes arvesse varasemate eurole üleminekute käigus saadud kogemusi võib väita, et seatud eesmärk saavutati.

Alates 1. oktoobrist 2014 on tarbijatel olnud võimalus esitada kaebusi hindade esitamise eeskirjade rikkumiste kohta tasuta teabeliini ja e-posti kaudu või osutades vastavale müügi- või teeninduspunktile tarbijaühenduste veebilehel esitatud interaktiivsel kaardil. Kaebusi käsitletakse maksimaalselt 48 tunni jooksul nende laekumisest. Kodanikud on väljendanud muret peamiselt hindade esitamise ja ümardamiseeskirjade rakendamise teemadel. Pädevad asutused vastavad hoolikalt kõigile küsimustele ja tegelevad kõigi kaebustega.

Leedulased on endiselt mures eurole ülemineku mõju pärast hindadele ja kuritarvituslikule hinnakujundusele . Seepärast on soovitav veel mõne kuu jooksul jälgida hindade kahes vääringus esitamist, õiget ümberarvestamist, ümardamispõhimõtteid ja hindade arengut üldiselt.

Leedus on esitatud hindu kahes vääringus ja rakendatud ausa hinnakujunduse algatust kooskõlas komisjoni soovitustega . Võrreldes varasemate eurole üleminekutega on ausa hinnakujunduse algatuses osaletud üsna aktiivselt.

4.Hinnasuundumused ja hinnataju

Inflatsioon oli Leedus enne eurole üleminekut väga väike ja aeg-ajalt isegi negatiivne. Deflatsioon tulenes peamiselt energiakomponendist, väiksemal määral tööstuskaupadest (v.a energiakaubad). Need suundumused on sarnased euroala ja Leedu naaberriikide koondandmetega.

Vastavalt komisjoni hiljutisele uuringule on enamik leedulastest (58 %) arvamusel, et euro tõttu inflatsioon riigis suureneb (võrreldes 57 % lätlastega ja 55 % eestlastega vahetult pärast nende eurole üleminekut). Ligikaudu neljandik küsitletutest (26 %) uskus, et euroalaga liitumine aitab Leedus hindade stabiilsust säilitada. Varasemate eurole üleminekute puhul oli see näitaja madalam (Eestis 21 %, Lätis 19 %).

Vastavalt teistes liikmesriikides pärast euro kasutuselevõttu väljakujunenud tavale kavatseb Eurostat koostada hinnangu hindade arengu kohta Leedus pärast eurole üleminekut niipea, kui andmeid on piisavalt.