KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta /* COM/2013/0804 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta (EMPs kohaldatav tekst) 1. Taust 2013. aasta aprillis tähistas tippdomeen .eu oma seitsmendat aastapäeva. Nende esimese seitsme aasta jooksul on tippdomeen .eu kasvanud maailma suuruselt 11. tippdomeeniks ja kuuendaks riigikood-tippdomeeniks. Eelmiste aastatega võrreldes nõrgenes tippdomeeni .eu positsioon natuke kahe teise tippdomeeni, nimelt domeenide .tk ja .cn agressiivse turunduskampaania tõttu. Enam kui 3,7 miljoni registreeringuga on tippdomeenist .eu saanud eurooplaste jaoks hinnatud võimalus oma internetiaadressi domeeninime valimisel. Käesolevas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes käsitletakse tippdomeeni .eu rakendamist, toimimist ja tõhusust möödunud kahe aasta jooksul. Kooskõlas tippdomeeni .eu kasutuselevõttu käsitleva määruse (EÜ) nr 733/2002 artikliga 8 peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande pärast ühe aasta möödumist määruse vastuvõtmisest ning edaspidi iga kahe aasta järel. Käesolev aruanne järgneb 2007. aasta,[1] 2009. aasta[2] ja 2011.aasta[3] aruannetele ning hõlmab tippdomeeni .eu arengut ajavahemikul 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2013. 2. Domeeni .eu õigusraamistik ja aluspõhimõte Tippdomeenile .eu pandi alus järgmiste õigusaktidega: – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta (muudetud kujul)[4] (edaspidi „raammäärus”); – komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (muudetud kujul)[5] (edaspidi „üldeeskirjade määrus”). Aruandeperioodil tehti komisjoni määrusesse (EÜ) nr 560/2009 (millega muudeti komisjoni määrust (EÜ) nr 874/2004 eesmärgiga võtta tippdomeeni .eu all kasutusele rahvusvahelised domeeninimed) parandused, et parandada ilmsed vead lisas esitatud reserveeritud domeeninimede loetelus. Parandus võeti vastu 20. märtsil 2012. aastal. Komisjoni valitud register[6] EURid (European Registry for Internet Domains – Euroopa internetidomeenide register) vastutab tippdomeeni .eu korraldamise, haldamise ja juhtimise eest. See on sõltumatu organisatsioon, kes teeb kõik vajalikud otsused iseseisvalt kooskõlas raammäärusega[7]. Käesoleva aruande koostamise ajal hindasid komisjoni talitused vajadust muuta komisjoni määrust (EÜ) nr 874/2004 eesmärgiga lisada sätted, mis käsitleksid komplektipõhist lähenemist homoglüüfidele, Horvaatia ühinemist ELiga, asjaolu, et Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik on nüüd ELi kandidaatriigid, EFTA/EMP liikmesriikide juurdepääsu nimede registreerimisele tippdomeeni .eu all ning parandusi teatavates reserveeritud domeeninimedes, mis sisaldasid saksa tähestiku nn teravat s-i (ß) ja kreeka keeles sõnade lõpus kasutatavat sigmat (ς). 3. .eu domeeninimede registreerimine ja kasutamine Aruandeperioodil suurenes tippdomeeni .eu kasutamine pidevalt ja stabiilselt sarnaselt muude Euroopa riigikood-tippdomeenide kasutamisega. Kokku 3,7 miljoni registreeringuga on tippdomeen .eu maailma tippdomeenide seas 11. kohal ja Euroopas populaarsuselt neljas riigikood-tippdomeen. See tähendab, et alates viimasest Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandest on lisandunud 0,3 miljonit registreeringut. Euroopas on registreeringute arv suurem vaid riigikood-tippdomeenidel .de (Saksamaa), .uk (Ühendkuningriik) ja .nl (Madalmaad). Maailmas on registreeringute arv suurem vaid tippdomeenidel .com, .net, .org ja .info ning kahel riigikood-tippdomeenil, milleks on .tk (Tokelau) ja .cn (Hiina) (vt 1. lisa). Suurimad domeeni .eu turud on Saksamaa (30,4 %), Madalmaad (13 %), Prantsusmaa (9,1 %), Ühendkuningriik (9 %) ja Poola (6,5 %) (vt 4. lisa). Tippdomeeni .eu turg on mitmes ELi riigis olnud ebastabiilne. Kuid olenemata majandus- ja finantskriisist on tippdomeen .eu suutnud oma kasvu säilitada ning mõnes riigis on tulemused isegi paranenud. .eu domeeninimede registreeringu uuendamise määr on keskmiselt 80 %, kusjuures sektori keskmine näitaja on 73 %. Konkurents sektoris on viimasel viiel aastal tihenenud pärast teatavate riigikood-tippdomeenide registreerimise liberaliseerimist ning tippdomeenide kasutuselevõttu või olemasolevate tippdomeenide ümberbrändimist (näiteks .co, .me). Lisaks kujutab enam kui 1 000 uue üldise tippdomeeni turuletulek endast tohutut turušokki, mis tõenäoliselt lõhub olemasolevad ärimudelid ning suurendab veelgi konkurentsi sektoris. Aja jooksul toimunud arengut ja turu hetkeolukorda arvesse võttes on EURidi peaeesmärk säilitada pidev registreeringute arvu kasv 5–8 % aastas. Registril on olemas iga-aastane turundus- ja kommunikatsioonikava, mis aitab registril neid eesmärke saavutada. 4. Rahvusvahelised domeeninimed 4.1. Tippdomeeni .eu rahvusvahelised domeeninimed Rahvusvaheliste domeeninimede kasutuselevõtt tipptasandil, s.t domeeninime viimasest punktist paremal pool, on küsimus, mis kuulub interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN)[8] pädevusse. ICANN käivitas 16. novembril 2009. aastal rahvusvaheliste domeeninimede riigikood-tippdomeenide kiirmenetluse,[9] et hõlbustada interneti tippdomeenides selliste riigikoode tähistavate laiendite (näiteks .gr, .bg, .eu) kasutuselevõttu, mille puhul ei kasutata ladina tähestikku (vaid näiteks kirillitsa, kreeka, araabia ja hiina tähemärke). Menetlus koosneb kolmest etapist: i) riigi register taotleb rahvusvahelise domeeninime stringi (riigikood-tippdomeeni versioon muus tähestikus) kasutusõigust koos toetusega oma territooriumi internetikogukonnalt (kogukonna tugi) ja valiku põhjendusega (tähenduslikkuse kriteerium); ii) taotletavat stringi hindab seejärel ICANN, kes edastab selle sõltumatule komiteele eesmärgiga kontrollida, kas võib esineda konflikti olemasolevate tippdomeeni stringidega (eksitavuse kriteerium); iii) pärast heakskiidu saamist antakse uus string registrile (määramine). EURid esitas 2010. aasta mais ICANNile taotluse võimaldada domeeninime .eu registreerimist kirillitsa ja kreeka tähestikus. Taotluse aluseks olid komisjonile esitatud avaldused Küproselt, Kreekalt ja Bulgaarialt[10] nende eelistatud .eu-liite versiooni kohta (vastavalt .ευ kreeka tähestikus ja .ею kirillitsas). ICANN kinnitas, et kaks esimest kriteeriumi (kogukonna tugi ja tähenduslikkus) olid täidetud. IANA ja ICANN andsid 2012. aasta veebruaris EURidile teada, et kirillitsas stringi (.ею) kontrollimine oli edukalt lõpetatud, kuid kreeka tähestikus string ei läbinud protsessi raames läbi viidud tehnilist hindamist, sest see on kas visuaalselt identne või visuaalselt segamini aetav vähemalt kolme ISO 646-BV kohase stringiga „eu”, „ev” ja „ev”. Komisjon palus EURidil jätta kirillitsas stringi (.ею) määramise taotlus ootele kuni lahendatakse probleemid kreeka tähestikus stringiga (.ευ), sest teistsugust käitumist võidakse tõlgendada ICANNI otsusega nõustumisena. 2012. aasta augustis esitas EURid ICANNile uuringu kreeka tähestikus stringi (.ευ) visuaalse kuju kohta. Kognitiivsele neuroteadusele tuginedes jõuti uuringus järeldusele, et tõenäosus ajada kreeka tähestikus string (.ευ) segamini ICANNi hindamisaruandes esitatud stringidega on väga väike ning seda eelkõige juhul, kui kasutatakse lähenemisviisi, et teise tasandi tähemärgid peavad vastama tippdomeeni tähemärkidele. Vahepeal jätkas ccNSO (Country Code Names Supporting Organisation – rahvusdomeenide haldajaid koondav töörühm) rahvusvaheliste domeeninimede riigikood-tippdomeenide kiirmenetlust käsitleva poliitika väljatöötamist eesmärgiga seada sisse heakskiitmata jäetud stringidega seotud apellatsioonimenetlus, et keelekspertide komisjonil oleks võimalik neid stringe uuesti hinnata. Käesoleva aruande koostamise ajal oli ccNSO soovitus vaadata läbi rahvusvaheliste domeeninimede riigikood-tippdomeenide menetlus jõudnud ccNSO nõukogus hääletusetappi ning seejärel esitatakse see soovitus ccNSO liikmetele ja ICANNi nõukogule edasiseks hääletamiseks. 5. Registri töö 5.1. Register Komisjon määras EURidi tippdomeeni .eu registriks 2003. aastal pärast osalemiskutse väljakuulutamist[11]. 12. oktoobril 2004. aastal sõlmisid komisjon ja EURid teenuse osutamise kontsessioonilepingu, mille kehtivust pikendati 2009. aastal kuni 12. oktoobrini 2014. EURid on üleeuroopaline mittetulundusorganisatsioon, mille peakontor asub Belgias Diegemis ning mille piirkondlikud kontorid asuvad Stockholmis, Prahas ja Pisas[12]. 5.2. Suhted registripidajatega Tippdomeeni .eu register ise ei toimi registripidajana[13]. EURidi peamine prioriteet on osutada kvaliteetset teenust oma 780-le akrediteeritud registripidajale. Nende registripidajate arv on viimasel kahel aastal vähenenud pärast teatavate registripidajate kontode konsolideerimist. EURid hindab korrapäraselt tippdomeeni .eu registripidajate rahulolu. 2012. aasta IV kvartalis toimunud viimatise registripidajate rahuloluküsitluse kohaselt oli rahul või väga rahul 95 % küsitluses osalenutest (2011. aastal 93 %). 80 % andis vähemalt 8 punkti 10st, kui neilt küsiti, kas nad jätkaksid EURidi kasutamist selle asemel, et valida mõni muu teenuseosutaja. Investeeringuid domeeni .eu nähakse usaldusväärsetena ning see hinnang on paranenud ka kõrgemal tasemel (47 % küsitletud klientidest hindasid seda aspekti vähemalt 8 punktiga 10st, samas kui 2010. aastal oli see näitaja 44 %). Peale selle on EURid alustanud suhtlust registripidajate kogukonnaga sotsiaalmeedia, sealhulgas Facebooki, Twitteri ja Youtube’i vahendusel,[14] kus on võimalik vaadata enam kui 100 videolõiku, mis reklaamivad .eu domeeni. Viimasel kahel aastal on register tegelenud kauplemis- ja üleandmismenetluste muutmisega (muudatused jõustusid 21. novembril 2012. aastal), tutvustanud registri luku funktsiooni, mis suurendab .eu domeeninimede turvalisust veelgi, võtnud alates 7. aprillist 2011 kasutusele mitmeaastased registreeringud (2013. aasta I kvartalis tehti 6 466 uut enam kui aastast perioodi hõlmavat registreeringut; see moodustab 3,1 % kõigist uutest registreeringutest I kvartalis, mis on kooskõlas teiste tippdomeenide all tehtud mitmeaastaste registreeringute mahtudega) ning hakanud osutama oma registripidajatele uusi teenuseid. Viimasel kahel aastal on register teinud koostööd oma registripidajatega, et tutvustada tippdomeeni .eu kaasrahastatud turundusprogrammi ja muude stimuleerivate kavade kaudu. Programm on muutunud registripidajate seas aina populaarsemaks ning lisaks on selle kasutusele võtnud ka teised registrid. Peale selle on register teinud tööd selle nimel, et suurendada teadlikkust tippdomeenist .eu, koostades sellekohaseid väljapanekuid ning korraldades neljas Euroopa lennujaamas (Brüsseli, Kopenhaageni, Milano Linate lennujaamas ja Müncheni lennujaamas) reklaamtahvlitega kampaania. Kõik kampaaniad avaldatakse registri eraldi turundusveebisaidil (ambitionhasanaddress.eu), kus internetikasutajad võivad tutvuda nende ettevõtjate ja üksikisikute arvamustega, kes on valinud .eu domeeninime enda ja/või oma toodete esitlemiseks internetis. 5.3. Finantsolukord Tippdomeeni .eu registri finantsolukord oli aruandeperioodil stabiilne. Registri majanduslik seis on oluline element domeeni .eu usaldusväärsuse tagamisel. Komisjon jälgib tähelepanelikult registri finantsolukorda vastavalt õigusraamistiku sätetele ja teenuse osutamise kontsessioonilepingule. Komisjoni järelevalveülesandeid täidetakse erinevate vahendite abil, sealhulgas audiitorite märkuste läbivaatamise, kord kvartalis ja kord aastas esitatavate finantsaruannete, kord kvartalis esitatavate eduaruannete, eelarveettepanekute ning strateegia- ja turunduskavade abil. Finantsküsimusi arutatakse registriga korrapäraselt kord kvartalis toimuvatel koosolekutel ja teenustaset käsitlevatel koosolekutel. Tippdomeeni .eu käivitamise algusaegadel ületas domeenide arvukast registreerimisest saadud tulu märkimisväärselt registri kulusid. Sellest tulenevad iga-aastased ülejäägid kanti ELi eelarvesse. Register on järk-järgult vähendanud mitmesuguseid EURidi registripidajatelt nõutavaid tasusid. 2012. aasta veebruaris kehtestati pärast registri korraldatud sise- ja väliskonsultatsioone nii taasaktiveerimise kui ka karantiinist väljatoomise tasuks 4 eurot. Üha suureneva domeeninimede portfelli tulemusel on suurenenud domeeninimede registreeringute uuendamisest saadav tulu. Selleks et täita oma lepingust tulenevat kulupõhisuse kohustust, otsustas register langetada alates 1. jaanuarist 2013 domeeninimede registreeringu uuendamise ja tähtaja pikendamise tasu 4 eurolt 3,75 eurole. Registri peamised finantsnäitajad jäid 2011. ja 2012. aastal stabiilseks. Nii registri tulud kui ka kulud on mõlemal aastal olnud 13 miljoni euro ringis. Sellest tulenevalt on netokasum tasakaalustatum kui varasematel aastatel ning 2011. majandusaastal kanti ELi eelarvesse 772 892 euro suurune ülejääk ja 2012. majandusaastal 443 117 euro suurune ülejääk. Komisjon on hoolikalt analüüsinud muutusi registri eelarvekuludes ja tegelikes kuludes, eelkõige on pööratud tähelepanu turunduse (2,8 miljonit eurot 2011. aastal ja 2,7 miljonit eurot 2012. aastal) ning inimressurssidega (4,0 miljonit eurot 2011. aastal ja 4,4 miljonit eurot 2012. aastal) seotud kulutustele. Kulude kasv oli põhjendatud vajadusega tõsta teenuse kvaliteeti ja parandada turvalisuse taset. Registril on nelja liiki rahalisi reserve: amortisatsioon, investeeringud, sotsiaalkohustused ja õiguslik vastutus. Aruandeperioodil püsis reservide kogutase stabiilne: 5,4 miljonit eurot 2011. aastal ja 5,0 miljonit eurot 2012. aastal. 2012. aasta lõpus jagunes nimetatud kogusumma reservide vahel järgmiselt: amortisatsioonireserv 1 miljon eurot, investeerimisreserv 0,5 miljonit eurot, sotsiaalkohustuste reserv 2,7 miljonit eurot ja õigusliku vastutuse reserv 0,8 miljonit eurot. Peale selle eraldati täiendavalt 150 000 eurot eesmärgiga edendada ja stimuleerida vaidluste alternatiivset lahendamist. 5.4. Tegevuse järjepidevus, vastupidavus ja kvaliteet 5.4.1. Tegevuse järjepidevus 12. detsembril 2012. aastal viis EURid eelnevalt teavitamata edukalt läbi talitluspidevuse õppuse, et testida oma kriisiohjamissuutlikkust. Õppuse käigus keskenduti EPP-protokolli (Extensible Provisioning Protocol), registripidajate ekstraneti, registripidajatele mõeldud domeeni saadavuse teenuse (DAS – Domain Availability Service) ja WHOIS-teenuse suunamisele ühest andmekeskusest teise ja tagasi. Mõju registripidajate taristule oli minimaalne – ajutine katkestus kestis umbes 15 minutit –, kui registripidajad olid rakendanud EURidi poolt 2011. aastal talitluspidevuse harjutuse käigus kindlaks määratud parimad tavad. Täielike domeeninimede (FQDN) kasutamine registripidajate teenuste puhul aitas tagada läbipaistva tõrkesiirde teenuste suunamise ajal. Olles simuleerinud probleemi peamises andmekeskuses, lülitus EURid ümber teisele andmekeskusele domeeninimeserveri värskendamise kaudu. Pärast sellist ümberlülitamist olid nõuetekohased registripidajate teenused kättesaadavad hiljemalt 10 minuti pärast, kui registripidajad kasutasid täielikke domeeninimesid (vastasel juhul oli vajalik manuaalne värskendamine). Pärast kahe tunni möödumist värskendas EURid täielikke domeeninimesid, et taas kord lülituda ümber peamisele andmekeskusele. Järk-järgult lülitati süsteemid ümber peamisele andmekeskusele, kui tippdomeeni .eu registripidajate domeeninimeserverid tuvastasid täielikud domeeninimed. Kogu protsessi auditeeris PricewaterhouseCoopers. 5.4.2. Turvalisus EURid korraldas tippdomeeni .eu registripidajatele koolitusseminare,[15] et innustada neid reklaamima DNSSECi (protokoll, mis on loodud kaitsma internetikasutajaid võltsitud DNS-andmete eest) oma klientidele, kes omakorda levitavad protokolli internetiga seotutele (internetiteenuse pakkujad, veebmeistrid jne). 2013. aastal toimus n-ö DNSSECi soodustus (2 senti allahindlust domeeninimetasult iga nõuetekohaselt allkirjastatud domeeninime kohta kuus), et veelgi toetada DNSSECi kasutuselevõttu registripidajate tasandil. 5.4.3. Andmepüük ja muu pahatahtlik tegevus Register võtab meetmeid igapäevaseks andmepüügi ja muu pahatahtliku võrgutegevuse vastaseks võitluseks[16]. Eelkõige kontrollitakse domeeninimesid sobivuskriteeriumide alusel[17] ning uusi registreeringuid sõelutakse iga päev kahtlaste tegevusmustrite või muude kõrvalekallete avastamiseks. Eraõiguslikud turvaorganisatsioonid või riigiasutused[18] teavitavad registrit ühtlasi iga päev väärkäitumise kahtlustest või sellise käitumisega seotud tõenditest. Selle tulemusel võidakse kahtlane domeeninimi kasutusest kõrvaldada. Tänu registri võetud meetmetele vähenes aruandeperioodil järsult kasutusest kõrvaldatud kahtlaste domeeninimede arv: 2011. aasta jaanuaris oli selliseid domeene 2 (2010. aasta jaanuaris 81) ja 2012. aasta IV kvartalis ei olnud ühtegi sellist domeeni[19]. Peale selle on register tugevdanud dialoogi õiguskaitseasutustega, et ennetada tippdomeeni .eu süsteemi võimalikku kuritarvitamist ja võidelda selle vastu. Selle tulemusel sõlmiti komisjoni, CERT-eu ja EURidi vahel vastastikuse mõistmise memorandum, mis allkirjastati 2012. aasta oktoobris. 5.5. Tippdomeeni .eu kasutaja profiil Tarbijad registreerivad domeeni .eu erineval otstarbel (äri, sotsiaalne tegevus, asutuste esindatus internetis jne). Viimatine aruanne[20] tippdomeeniga .eu veebisaitide kasutamise kohta näitas, et ligikaudu 31,4 % neist on seotud äritegevusega. Kolmandat aastat järjest on tippdomeenile .eu omane tugev äriline suunitlus ning see tõestab selle tippdomeeni ainulaadset positsiooni piiriüleste mõõtmetega äriühingutele ja VKEdele suunatud tippdomeenina. Aruandes jõutakse järeldusele, et vanemaid üldiseid tippdomeene (gTLD) kasutatakse ikka veel väga laialdaselt. Peamine näide selle kohta on domeen .org, mida kasutavate kogukonna veebisaitide määr on väga kõrge. Selles mõttes erinevad üldised tippdomeenid riikide riigikood-tippdomeenidest (ccTLD), mida kõiki kasutatakse väga sarnasel eesmärgil. Tippdomeenil .eu on väga palju ühist nii riigikood-tippdomeenidega kui ka teatavate üldiste tippdomeenidega (peamiselt domeeniga .net, kuid samuti domeenidega .biz ja .com). 5.6. Domeeninimedega seotud kohtumenetlused ja vaidlused 5.6.1. Üldkohtus ja Euroopa Kohtus algatatud kohtuasjad Üldkohtus: mitte ühtegi. Euroopa Kohtus: üks eelotsus. Brüsseli apellatsioonikohus edastas Euroopa Kohtule kaks küsimust domeeninime lensworld.eu käsitlevas kohtuasjas – kohtuasi C‑376/11: Pie Optiek vs. Bureau Gevers. Euroopa Kohus otsustas 19. juulil 2012. aastal järgmist: „Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted, artikli 12 lõike 2 kolmandat lõiku tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus asjaomane varasem õigus on kaubamärgist tulenev õigus, ei hõlma mõiste „varasemate õiguste litsentsisaajad” isikut, kellele asjaomase kaubamärgi omanik on andnud üksnes loa registreerida tema enda nimel, kuid kaubamärgiomaniku arvel nimetatud kaubamärgiga identne või sarnane domeeninimi, ilma et sellel isikul oleks siiski lubatud kasutada asjaomast kaubamärki kaubanduslikel eesmärkidel kooskõlas sellele omaste ülesannetega.” Brüsseli apellatsioonikohus peaks oma lõpliku otsuse tegema 2013. aasta sügisel. 5.6.2. Vaidluse alternatiivse lahendamise menetlus Kõik .eu domeeninime valdajate vahelised vaidlused või .eu registri otsuste peale esitatud nõuded võib esitada vaidluse alternatiivse lahendamise organile,[21] milleks on Prahas asuv vahekohus (Tšehhi Vahekohus)[22]. Enamasti algatatakse kaebusi .eu domeeninime valdaja vastu. Seda seetõttu, et igaüks võib algatada vaidluse alternatiivse lahendamise menetluse domeeninime valdaja vastu ja väita, et registreerimine on komisjoni määruse nr 874/2004 artikli 21 kohaselt spekulatiivne või kuritarvituslik. Viimase kahe aasta jooksul on kohtule esitatud keskmiselt 12 juhtumit kvartalis[23] (vt 3. lisa). 2011. aastal tegi Tšehhi Vahekohus 52 otsust. 73 % kaebustest rahuldati. 2012. aastal tegi Tšehhi Vahekohus 44 otsust. Rahuldati 81 % kaebustest. Vaidluse alternatiivse lahendamise menetlustasud põhinevad kulude korvamise põhimõttel[24]. Tšehhi Vahekohus ja tippdomeeni .eu register andsid 27. juunil 2012. aastal teada spetsiaalsest tasu vähendamisest, et muuta domeeniga .eu seotud vaidluse alternatiivse lahendamise protsess Euroopa üldsusele veelgi kättesaadavamaks. Alates 1. juulist 2012 vähendati põhimenetluse tasu 50 %. Seda tehti vastusena tippdomeeniga .eu seotud vaidluste alternatiivse lahendamise teenust käsitlevas välisauditis esitatud soovitustele (tippdomeeniga .eu seotud vaidluste alternatiivse lahendamise menetlus toimib hästi, kuid auditi kohaselt aitaks tasu vähendamine veelgi parandada teenuse nähtavust ja juurdepääsu sellele teenusele). Alates tasu vähendamisest 2012. aasta juulis on vaidluste alternatiivse lahendamise juhtumite keskmine arv kuus kasvanud 80 %. 5.6.3. Kohtumenetlused Aruandeperioodil on EURid osalenud järgmistes kohtumenetlustes. Zheng. Zheng esitas apellatsiooni Brüsseli esimese astme kohtu otsuse peale. Brüsseli apellatsioonikohus jättis apellatsiooni oma 21. septembri 2010. aasta otsusega rahuldamata. Pärast kohtuasja lõppemist 2011. aastal lasti Zhengile kuulunud domeeninimed (üle 9 000 nime) 24. oktoobril 2011. aastal vabaks üldiseks registreerimiseks. Kohtuasi on lõpetatud. Ovidio. Pooled jõudsid 2011. aasta veebruaris kokkuleppele, mille Brüsseli esimese astme kohus kandis ametlikult protokolli kõikide pooleliolevate menetluste lõpetamisel 9. septembril 2011. aastal. Kokkuleppest tulenevalt on Ovidio maksnud EURidile 45 000 eurot. Kohtuasi on lõpetatud. Topeu (muu hulgas domeen sex.eu). Brüsseli apellatsioonikohtu otsus esitati Ungari äriühingule Sex Bt 4. augustil 2011. aastal. Apellatsiooni esitamise tähtaeg lõppes 4. detsembril 2011 ning 6. detsembril 2011. aastal muutus Brüsseli apellatsioonikohtu otsus lõplikuks. 12. detsembril 2011. aastal aktiveeris EURid domeeninime SEX.eu esimese eduka nn sunrise-taotleja, s.t äriühingu Yellow Register On Line AB nimele (tema taotlus võeti alguses küll vastu, kuid poolelioleva kohtuasja tõttu ei aktiveeritud seda varem). Kohtuasi on lõpetatud. 6. EMASis registreerimine 2011. aastal alustas EURid protsessi, et saada esimeseks EMAS-sertifitseeritud[25] registriks Euroopas. Registreerimisprotsess jõudis lõpule 23. mail 2012. aastal. Registreerimisnumber on BE-VL-000016. EURid on hakanud teavitama kõiki oma sidusrühmi registri kohustusest liikuda rohelisema interneti poole erinevate algatuste kaudu. 21.–23. mail 2012. aastal korraldati Euroopa Parlamendis Strasbourgis üritus EURidi EMASis registreerimise tähistamiseks[26]. 7. Järeldused Tippdomeeni .eu mudel on edukalt rakendatud ja toimib tõhusalt. Möödunud kahe aasta jooksul on tippdomeen .eu tugevdanud oma positsiooni ühena suuremate ja populaarsemate tippdomeenide seas nii Euroopas kui ka kogu maailmas. See tippdomeen on jätkuvalt edukas, olenemata 27 riigi riigikood-tippdomeeni kasutamise pidevast – kuigi aeglasemast – laienemisest liikmesriikides ning selliste üldiste tippdomeenide nagu .com ja .org kättesaadavusest. Ajal, mil käesolev aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, saab Horvaatiast Euroopa Liidu 28. liige. ICANN ei ole veel viinud lõpule muudatusi riigikood-tippdomeenide rahvusvaheliste domeeninimede stringide hindamise menetluses, mis võimaldaks uuesti hinnata tagasilükatud stringe (.ευ kreeka tähestikus, sest väidetavalt on see segadust tekitavalt sarnane muude stringidega). Komisjon on tungivalt kutsunud ICANNi üles viima seda protsessi võimalikult kiiresti lõpule. Ta on selgelt väljendanud seisukohta, et tulevased eeskirjad, millega kehtestatakse rahvusvahelise domeeninime n-ö jooksev taotlemise menetlus, peaksid olema koostatud nii, et hoida ära kõik asjatud viivitused. See on üks avaliku poliitika küsimusi, mida komisjon järjekindlalt tõstatab ICANNile nõu andvas valitsuste nõuandekomitees. Registri finantsolukord jäi 2011. ja 2012. aastal stabiilseks. Tšehhi Vahekohtu tagatud vaidluste alternatiivse lahendamise süsteem võimaldab kaitsta registreerijate õigusi kõigis ELi keeltes. Komisjon jälgib süsteemi tegelikku kasutamist. Audiitorite soovituste alusel on EURid vähendanud vaidluste alternatiivse lahendamise menetlustasu, et muuta vaidluste alternatiivse lahendamise menetlus paremini kättesaadavaks sellistele üksikisikutele ja VKEdele, kellel on alust uskuda, et kolmandad isikud on nende .eu domeeninime vääralt registreerinud. Edaspidi peaks register püüdma tugevdada ja arendada tippdomeeni .eu mainet eri sihtrühmade seas, et laiendada selle osatähtust Euroopa domeeninimeturul ning suurendada avalikkuse teadlikkust kõnealuse tippdomeeni kohta. Seonduvate tippdomeeniteenuste stabiilsus ja turvalisus peavad olema tagatud valdkonna parimate standardite kohaselt. Tippdomeenikeskkonna dünaamilisust arvesse võttes peaks register jätkama dialoogi pidamist ja laiendamist ning teabevahetust Euroopa ja rahvusvahelise internetikogukonnaga. Komisjon jätkab tihedat koostööd registriga, nagu on ette nähtud õigusraamistiku tingimustes. LISAD 1. LISA. Maailma suurimad tippdomeenid 31. märtsi 2013. aasta seisuga. Allikas: EURidi 2013. aasta I kvartali aruanne. 2. LISA. Tippdomeeni .eu registreeringud kvartalite lõikes. 3. LISA. Ülevaade otsustest, mille Tšehhi Vahekohus on langetanud tippdomeeniga .eu seotud asjades. Vaidluste alternatiivse lahendamise tulemusel tehtud otsused || 2011 || 2011 Jäetud rahul­damata || Rahulda­tud || Puudulik kaebus || Muud (kaebus võeti tagasi, saavutati kokkulepe) || Otsu­seid kuus Jaanuar || || 2 || || || 2 Veebruar || 1 || 7 || || || 8 Märts || || 3 || 1 || 2 || 6 Aprill || || 3 || 2 || || 5 Mai || 1 || 3 || || || 4 Juuni || 1 || 3 || || 1 || 5 Juuli || || 5 || || || 5 August || || 1 || 1 || 1 || 3 September || || 2 || 1 || || 3 Oktoober || 1 || 4 || || || 5 November || || 1 || || 1 || 2 Detsember || || 4 || || || 4 Kokku || 4 || 38 || 5 || 5 || Otsuseid kokku aastas || 52 Rahuldatud kaebuseid || 73 % Vaidluste alternatiivse lahendamise tulemusel tehtud otsused || 2012 || 2012 Jäetud rahul­damata || Rahulda­tud || Puudulik kaebus || Muud (kaebus võeti tagasi, saavutati kokkulepe) || Otsu­seid kuus Jaanuar || || 2 || 1 || 1 || 4 Veebruar || || 2 || 1 || || 3 Märts || || 8 || || || 8 Aprill || || 3 || || 1 || 4 Mai || || 7 || || || 7 Juuni || || 1 || 1 || || 2 Juuli || || || || || 0 August || || || || || 0 September || || 3 || || || 3 Oktoober || 2 || 3 || || || 5 November || || 3 || || || 3 Detsember || 1 || 4 || || || 5 Kokku || 3 || 36 || 3 || 2 || Otsuseid kokku aastas || 44 Rahuldatud kaebuseid || 81 % 4. LISA. Tippdomeeni .eu domeeninimede koguarv registreerijate päritoluriikide lõikes. Allikas: EURidi 2013. aasta I kvartali aruanne. 5. LISA. Tippdomeeni .eu domeeninimesid 1 000 elaniku kohta. Allikas: EURidi 2013. aasta I kvartali aruanne. 6. LISA. Rahvusvaheliste domeeninimede (IDN) registreeringud tippdomeeni .eu all. Kvartal || IDNid || Osa­kaal IV kv 2009 || 56 036 || 1,8 % I kv 2010 || 62 609 || 1,9 % II kv 2010 || 65 109 || 2,0 % III kv 2010 || 67 074 || 2,1 % IV kv 2010 || 57 826 || 1,7 % I kv 2011 || 56 961 || 1,7 % II kv 2011 || 58 424 || 1,7 % III kv 2011 || 58 332 || 1,7 % IV kv 2011 || 56 699 || 1,6 % I kv 2012 || 58 455 || 1,6 % II kv 2012 || 60 681 || 1,7 % III kv 2012 || 61 752 || 1,7 % IV kv 2012 || 58 211 || 1,6 % I kv 2013 || 57 157 || 1,5 % Allikas: EURidi 2013. aasta I kvartali aruanne. [1] KOM(2007) 385 (lõplik). Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Tippdomeeni „.eu” rakendamise, selle toimimise ja tõhususe aruanne (6. juuli 2007). [2] KOM(2009) 303 (lõplik). Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta (26. juuni 2009). [3] KOM(2011) 616 (lõplik). Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta (5. oktoober 2011). [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1137/2008, 22. oktoober 2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Esimene osa (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1). [5] Komisjoni 10. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1654/2005 (ELT L 266, 11.10.2005, lk 35), komisjoni 25. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1255/2007 (ELT L 282, 26.10.2007, lk 16) ja komisjoni 26. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 560/2009 (ELT L 166, 27.6.2009, lk 3). [6] Komisjoni 21. mai 2003. aasta otsus tippdomeeni .eu registri määramise kohta. [7] Vt määruse (EÜ) nr 733/2002 põhjendused 9 ja 12, artikli 2 punkt a, artikli 3 lõike 1 punkt c ja artikli 3 lõige 2. [8] ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon) on eraõiguslik mittetulundusettevõte. Täiendava teabe saamiseks vt http://www.icann.org/. [9] Lisateabe saamiseks kiirmenetluse kohta vt http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/. [10] Küpros ja Kreeka: oktoober 2008; Bulgaaria: veebruar 2009. [11] Määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 3 lõike 1 punkt b. [12] Lisateabe saamiseks EURidile juurdepääsu kohta vt http://www.eurid.eu/en/about-us. [13] Vt määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 3 lõige 4. [14] Facebook (EUregistry), Twitter (@Euregistry), YouTube (Europeanregistry). [15] 2012. aastal korraldati kolm seminari: 17. aprillil Bratislavas, 11. mail Milanos ja 31. juulil Budapestis. [16] Andmepüük on isiku- ja finantsandmete (kasutajanimede, salasõnade jne) saamine petturlikul viisil, näiteks ebaausate e-kirjade või legitiimsetest veebisaitidest tehtud koopiate abil. Hangeldamine on domeeninimede hoidmine eesmärgiga müüa need edasi kõrgema hinnaga. Küberkrabamine on teise isiku või organisatsiooni kaubamärgi registreerimine, vahendamine või kasutamine domeeninimes pahauskselt kavatsusega saada kasu kellegi teise kaubamärgi firmaväärtusest. Küberkrabajad müüvad kõnealuse domeeninime kaubamärgi omanikule kõrgema hinnaga. Domeeniärikad on kõnekeelne väljend domeeninimedega spekuleerijate kohta. [17] Sobivuskriteeriumidega tutvumiseks vt määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 4 lõike 2 punkt b. Registril on õigus kontrollida registreerimistaotluse kehtivust (määruse (EÜ) nr 874/2004 artikkel 3). Registreerimiskorra kohaselt peab registreerija tagama isikuandmete terviklikkuse ja täpsuse ning olemas peab olema toimiv e-posti aadress, mida kasutatakse suhtlemiseks registriga, kellel on õigus tühistada mittetoimiva aadressiga domeeninimi. [18] Näiteks Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, föderaalne arvutikuritegude üksus (Federal Computer Crime Unit – FCCU) Belgias, USA rahandusministeeriumi maksuamet. [19] Vt EURidi 2012. aasta IV kvartali aruanne, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.eurid.eu/files/publ/quarterly_2012_Q4.pdf. [20] Brošüür „Website usage trends among top-level domains” (veebisaitide kasutamise suundumused tippdomeenide puhul), november 2011; kättesaadav veebisaidil eurid.eu/insights. [21] Vt määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 4 lõike 2 punkt d ning komisjoni määruse (EÜ) nr 874/2004 põhjendus 15 ning artiklid 22 ja 23. [22] Vastastikuse mõistmise memorandum (2005) EURidi ning Tšehhi Vabariigi kaubanduskoja ja Tšehhi Vabariigi põllumajanduskoja juurde kuuluva Tšehhi Vahekohtu vahel. [23] Tšehhi Vahekohtus algatatud vaidluse alternatiivse lahendamise juhtumite arv on alates 2006. aastast märgatavalt vähenenud: ligikaudu 200 juhtumilt kvartalis praegusele tasemele. [24] Vt määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 4 lõike 2 punkt d. [25] ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) on äriühingutele ja muudele organisatsioonidele mõeldud haldusvahend, et hinnata nende keskkonnatoimet, anda selle kohta aru ja parandada seda toimet. [26] Lisateabe saamiseks EURidi keskkonnakohustuste kohta vt http://www.eurid.eu/en/about-us/going-green.