tagama, et operatsioonide elluviimiseks ja kohustuslike reservide täitmiseks on kokkulepitud ressursid alati Euroopa piiri- ja rannikuvalve käsutuses;

Hoolimata kõnealustest lähetustest on praegused operatsioonid pidevalt alavarustatud, seda nii personali kui ka tehniliste vahendite poolest. Välispiiride palju paremaks kaitseks tuleb need vajakajäämised kõrvaldada.

Peale selle käivad praegu ettevalmistused Kreekaga, et lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmad Kreeka maismaapiirile endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Albaaniaga, et parandada piirivalvet ja ennetada ebaseaduslikku teisest rännet ning veelgi parandada ELi reageerimist probleemidele Lääne-Balkani rändeteel. Operatsioon peaks algama veebruari alguses.

ligikaudu 70 ametnikku on praegu lähetuses teistes liikmesriikides, et abistada piirihaldusel Lääne-Balkani piirkonnas.

Toetudes varem loodud Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade töötajate ja tehnilise varustuse reservidele, annab amet piiriäärsetele liikmesriikidele rohkem operatiivabi kui kunagi varem. Selleks et toetada vastutavate riiklike piirivalvete personali, on amet piiriäärsete liikmesriikide välispiiridele praeguseks lähetanud regulaarsete ühisoperatsioonide käigus Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadest üle 1550 liikme. See tähendab näiteks, et Kreekasse lähetatud töötajad toetavad ligikaudu 10 000 Kreeka piiri- ja rannikuvalve ametnikku. Selliste rühmade käsutuses on 24 laeva ja paati, 6 lennukit ja helikopterit, üle 80 patrullauto ja 13 soojuskaameraga sõidukit.

Välispiiride kaitse on sisepiirideta Schengeni ala normaalse toimimise eeldus. Ühine panustamine ja investeerimine sellesse, et Euroopa piiri- ja rannikuvalve võimalikult kiiresti täielikult toimivaks, väljendab reaalselt liikmesriikide valmidust jagada vastutust ja kinnitada solidaarsust ühiste huvidega.

Käesolevas aruandes hinnatakse prioriteetsetes valdkondades kolme kuu jooksul tehtud edusamme ja esitatakse järgmised sammud, mida on vaja täielikult toimivaks ja hästi varustatud Euroopa piiri- ja rannikuvalveks. See võimaldab nüüd Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel reageerida välispiiridel rändeprobleemidele kiiresti ja tõhusalt. Käesolev aruanne on esimene regulaarselt koostatavatest aruannetest, mis toetavad õigete vahendite ja lahenduste olemasolu välispiiride oluliselt paremaks kaitseks.

Euroopa piiri- ja rannikuvalve järgib integreeritud piirihalduse ideed ja põhimõtteid ning ühendab jagatud vastutuse alusel tugeva Euroopa Piirivalveameti ja liikmesriikide piirivalveasutused, sealhulgas piirikontrolli ülesandeid täitvad rannikuvalveasutused. Selle eesmärgi saavutamisel on keskne koht liikmesriikidel, kellel on nende olemasoleva suutlikkuse alusel (st üle 100 000 piiri- ja rannikuvalve ametniku) välispiiri kontrolli tugevdamisel väga oluline osa ja pädevus.

Euroopa Liidu välispiiride kaitsmine, sealhulgas Euroopa piiri- ja rannikuvalve abil, on üks Euroopa tervikliku rändepoliitika peamistest sammastest, mille valdkonnas Euroopa Liit töötab, et rahuldada Euroopa rände tegevuskavas tuvastatud vajadused lühemas, keskpikas ja pikas perspektiivis.

teavitama välispiiridel olukorra pideva jälgimise põhjal iga kuu liikmesriike vajalikest ressurssidest, et tagada kohustuslike reservide sujuv ja tõhus toimimine.

3.PEAMISTES PRIORITEETSETES VALDKONDADES TEHTUD EDUSAMMUD

Liikmesriigid määrasid 2016. aasta aprillis toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil kindlaks ja kinnitasid viis valdkonda, mis on ameti kiire käivitamise seisukohast esmatähtsad:

1.ressursside kohustusliku reservi loomine, et parandada ameti kiirreageerimisvõimet;

2.ennetavate haavatavuse hindamiste korraldamine ühtse metoodika alusel;

3.tagasisaatmise toetamise parandamine;

4.kaebuste lahendamise mehhanismi loomine ja

5.prioriteetsete kolmandate riikidega paremaks operatiivkoostööks võimaluste loomine, koostades staatust käsitleva näidiskokkuleppe, mida kasutataks ameti operatiivtegevuse puhul kolmandates riikides.

3.1. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kiirreageerimissuutlikkuse parandamine, sealhulgas ressursside kohustusliku reservi loomine

Selleks et EL saaks kiiresti reageerida, on Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse üks olulisemaid saavutusi see, et ameti kiirreageerimissuutlikkus on märkimisväärselt paranenud, et korraldada piirivalve kiirreageerimisoperatsioone lisaks käimasolevatele ühisoperatsioonidele. Selleks loodi kaks spetsiaalset kiirreageerimisreservi (töötajate ja tehniliste vahendite kohustuslikud reservid).

Kiirreageerimisreserv peaks kujutama endast 1 500 piirivalveametniku ja muu asjaomase töötajaga alalist korpust, mis on otse ameti käsutuses piirivalve kiirreageerimisoperatsioonide korraldamiseks. Selle reservi piirivalveametnikke lähetatakse igast liikmesriigist viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui tegevdirektor ja vastuvõttev liikmesriik on operatsiooniplaanis kokku leppinud. Reservi struktuur põhineb 14 spetsiifilisel valdkonnal ja reservi peaksid muu hulgas kuuluma 467 piirivalveametnikku, 458 eksperti registrite ja sõrmejälgede skaneerimise alal, 97 kõrgetasemelist dokumendispetsialisti ja 137 riiklikku päritolu kontrollimise eksperti.

Kiirreageerimise varustusereservis on varustus, mille saab välja saata kümne tööpäeva jooksul pärast seda, kui tegevdirektor ja vastuvõttev liikmesriik on kokku leppinud operatsiooniplaanis, et katta piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni esmavajadused.

Mõlemad kiirreageerimisreservid tegutsevad alates 7. detsembrist, nagu on nõutud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määrusega. Kuigi liikmesriigid on lubanud kiirreageerimisreservi anda üle 1 500 piirivalveametniku ja muu ametniku, on haldusnõukogu (ameti organ, mis vastutab strateegiliste otsuste tegemise eest ja kuhu lisaks komisjonile kuulub iga liikmesriigi esindaja) määratud numbrid suures osas täitmata peaaegu iga liiki seadmete osas, mis on lubatud anda kiirreageerimise varustusreservi, eelkõige mis puutub avamerepatrullilaevadesse ja helikopteritesse. Kuigi teatavad vajadused saaks katta ameti enda suutlikkuse arvelt, on väga vaja, et liikmesriigid tagaksid puudujääkide täitmise, et tagada iga liiki seadmete olemasolu.

Järgmised sammud:

Liikmesriigid peaksid

kiiremas korras tagama, et kiirreageerimise varustusreservi vajakajäämised kõrvaldatakse, et tagada veebruari lõpuks reservi täielik varustatus kogu aasta jooksul.

3.2. Haavatavuse ennetavate hindamiste korraldamine ühtse metoodika alusel

Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määrusega on ameti käsutusse antud uus tõhus mehhanism, millega hinnata liikmesriigi suutlikkuse haavatavust, ja mis täiendab Schengeni hindamismehhanismi, et veelgi tugevdada Schengeni ala toimimise ennetavat kvaliteedikontrolli. Haavatavuse hindamine võimaldab ELil ja liikmesriikidel olla paremini valmis praegusteks ja tulevasteks väljakutseteks välispiiridel. Eelkõige tagatakse aastase hindamisprotsessiga kollektiivne valmidus rändekriisile, tuvastades eelnevalt iga liikmesriigi nõrgad kohad seoses tema varustuse, personali, IT-süsteemi, hädaolukorra lahendamise plaanide ja piirihalduseks vajaliku taristuga, sealhulgas hinnates riigi suutlikkust tegeleda tema territooriumile saabuva võiva suure arvu isikutega, nii et sellised tuvastatud puudused ei mõjutaks Schengeni ala toimimist.

Haavatavuse hindamise ühtse metoodika kohaselt, mis võeti vastu 2016. aasta lõpus, kasutatakse üht üldist hindamisprotsessi. Alushindamiste käigus hindab amet igal aastal kõigi liikmesriikide võimet toime tulla praeguste probleemidega välispiiridel, analüüsides objektiivsete kriteeriumide ja asjakohaste ohunäitajate alusel olemasolevat suutlikkust (nt varustus, taristu, personal, IT-süsteemid, hädaolukorra lahendamise plaanid).