KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VÄLISVOLITUSE KOHASELT 2010. AASTAL TEOSTATUD TEHINGUTE KOHTA /* COM/2012/036 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VÄLISVOLITUSE KOHASELT 2010. AASTAL TEOSTATUD TEHINGUTE KOHTA SISUKORD 1........... SISSEJUHATUS........................................................................................................... 2 2........... RAHASTAMISTEHINGUD......................................................................................... 3 2.1........ Ülevaade EIPi rahastamismahust otsusega hõlmatud piirkondades.................................... 3 2.2........ Panus ELi välispoliitika eesmärkide saavutamisse............................................................. 5 2.3........ Jaotus sektorite lõikes..................................................................................................... 7 2.4........ EIPi tehingute mõju ja lisaväärtus..................................................................................... 8 3........... KOOSTÖÖ KOMISJONIGA.................................................................................... 10 4........... KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSEERIMISASUTUSTEGA................. 10 1. SISSEJUHATUS Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsuses 633/2009/EÜ („otsus” ehk „volitus”) nõutakse, et komisjon peab esitama kord aastas aruande Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolt tagatise alusel teostatud rahastamistehingute kohta, tuginedes EIPi iga-aastasele aruandele. Pank väljastab väljaspool ELi, volitusega hõlmatud piirkondades, laene ja laenutagatisi, mis on hõlmatud ELi tagatisega („volitusekohased tehingud”) või omal riisikol vastavalt tema põhikirja artiklile 16 („omal riisikol teostatud tehingud”). Käesolevas aruandes vaadeldakse EIPi 2010. aasta volitusekohaseid rahastamistehinguid ning antakse ülevaade tema omal riisikol teostatud tehingutest. EIPi tehinguid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas ning ülemeremaades ja -territooriumidel käsitletakse eraldi aastaaruandes. Aruandest nähtub kaks peamist arengut 2010. aastal: vajadus jätkusuutliku laenuandmise järele reageerimaks kriisidele ning kliimamuutustega seotud tehingute arvu kasv. Üleilmne kriis tabas ühinemiseelseid riike ning idapoolseid naaberriike ja Venemaad väga valusalt: majanduse reaallangus oli neis piirkondades 2009. aastal vastavalt 4,5 % ja 8,0 %. Ühinemiseelsetes riikides kinnitas EIP oma võtmerolli, andes oma panuse rohkem kui 0,5 % kogu SKPst ning aidates vastu seista laenuraha kättesaadavuse vähenemisele piirkonnas. Seoses sellega kasvas VKEdele väljastatavate laenude maht piirkonnas 2009. aastal kaks korda. Koos kriisist taastumisega on selle stiimuli pakkumine täielikult lõpetatud ning laenuandmine sellele piirkonnale on taastunud kriisieelsel tasemel. Majanduskriisiga tegeldi muu hulgas koostöös teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega vastavalt ühisele tegevuskavale Kesk- ja Ida-Euroopa pangandussektorile ja reaalmajandusele laenamise toetuseks. Kui ühinemiseelsetes riikides ning Aasia ja Ladina-Ameerika piirkonnas on erasektorile kättesaadava laenuraha kasv täielikult taastunud, siis Vahemere piirkonnas ning idapoolsetes naaberriikides ja Lõuna-Aafrikas on see endiselt kriisieelsest tasemest madalamal. Seega jäi EIPil neis piirkondades täita veel tähtis tsükli mõju tasakaalustamise lisaülesanne. Teine 2010. aasta peamine suundumus oli EIPi kliimamuutuste vastase tegevuse märkimisväärne laienemine, milleks EIP kasutas peamiselt omal riisikol põhinevaid vahendeid. Kokku investeeris EIP säästva energia ja transpordi projektidesse 1,6 miljardit, millest rohkem kui kolm neljandikku Aasia ja Ladina-Ameerika ning idapoolsete naaberriikide piirkonda, s.o volitusega hõlmatud piirkondade seast väiksema energiatõhususega piirkondadesse. Need stimuleerivad meetmed koos energiasektori investeeringute suurendamisega Vahemere piirkonnas, et toetada Euroopa energiajulgeolekut, tasakaalustasid täielikult 2009. aastal tehtud vastutsükliliste investeeringute katkestamise. Selles raamistikus on komisjoni ja EIPi vaheline koostöö muutunud 2010. aasta jooksul veelgi intensiivsemaks, eriti volituse vahekokkuvõtte ning mitmesuguste kombineeritud laenu ja toetuse mehhanismide kontekstis. 2011. aasta jooksul on ELi tasandil käivitatud mitu olulist algatust, eelkõige Araabia kevade järelkajana, nagu Vahemere piirkonnale suunatud ELi tagatisega EIPi laenuvahendite suurendamine, G8 Deauville’i partnerlusalgatus ning Vahemere lõunapiirkonnale suunatud ELi rakkerühma moodustamine. EIPi panust neisse algatustesse käsitletakse tuleva aasta aruandes. Täpsem teave ja statistilised tabelid eelnimetaud tegevuste kohta, sealhulgas projektide, sektorite ja riikide tasandil, on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis (edaspidi „töödokument”)[1]. Käesolevas aruandes esinevad viited tabelitele osutavad sellele töödokumendile, kui ei ole märgitud teisiti. Pärast EIPi välisvolituse vahekokkuvõtet esitas komisjon 2010. aasta aprillis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku uue otsuse kohta, mis võeti vastu 25. oktoobril 2011[2] (otsus 1080/2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks). Nimetatud otsus hõlmab rahastamistehinguid 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ning sellega tunnistati otsus 633/2009/EÜ kehtetuks. Uue otsusega kehtestati täiendavaid aruandlusnõudeid, mida kohaldatakse rahastamistehingute suhtes, mis EIP sõlmib alates aastast 2012. 2. RAHASTAMISTEHINGUD 2.1. Ülevaade EIPi rahastamismahust otsusega hõlmatud piirkondades – EIPi rahastamise kogumaht väljaspool ELi asuvates piirkondades, sealhulgas nii volituse kohaste tehingute kui ka EIPi omal riisikol sooritatud tehingute maht oli 2009. ja 2010. aastal stabiilne, st ligikaudu 8,8 miljardit eurot, mis on umbes 40 % rohkem, kui varasematel kriisieelsetel aastatel (2007. ja 2008. aastal vastavalt 6,5 ja 6,1 miljardit eurot). EIPi välisvolitusega hõlmatud piirkondades, kuhu ei kuulu Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkond, ülemeremaad ja -territooriumid ning EFTA riigid, küündis kogumaht 2010. aastal, nagu ka 2009. aastal, 7,8 miljardi euroni (võrdluseks: 2008. aastal oli see 5,6 miljardit eurot). 2009. aastal tasakaalustas EIPi omal riisikol põhinevatest vahenditest väljastatud summade kasv (1,2 miljardi euro võrra st 67 %) volitusekohaste väljastatud laenude summa samaväärne vähenemine. Mis puutub projektide arvu, siis 2010. aastal rahastati 46 projekti, samas kui 2009. aastal 55 projekti. – 2010. aasta lõpu seisuga oli volituse kohaselt allkirjastatud lepingute maht kokku 16,8 miljardit eurot ehk 65 % otsuse 633/2009/EÜ kohasest ülemmäärast (25,8 miljardit eurot). Euroopa Parlament ja nõukogu on otsustanud eraldada oma uue otsusega täiendavad 2 miljardit eurot horisontaalse kliimamuutuste volituse tarbeks ning suurendada piirkondlikke ülemmäärasid, et mitte piirata EIPi laenude väljastamise tegevust tema volituste viimastel aastatel, eelkõige Vahemere ja ühinemiseelsetes riikides. Selle tulemusena on volituse kohane ülemmäär vastavalt uuele otsusele kokku 29,5 miljardit eurot. Uuest ülemmäärast moodustavad EIPi poolt kuni 2010. aasta lõpuni allkirjastatud summad 57 %. – Järgnevas tabelis on esitatud ülevaade EIPi rahastamismahust 2009. ja 2010. aastal tema enda vahendite arvelt välisvolitusega hõlmatud piirkondades. Tabel 1. EIPi poolne rahastamine aastal 2009 ja 2010 (vastavalt 2007.–2013. aasta volitusele) (mln eurot) Sihtriigid || Volitusekohased tehingud || EIPi omal riisikol teostatud tehingud (1) || Kokku (mln eurot) || Üldtagatis || Poliitilise riski tagatis || Kokku || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Ühinemiseelsed riigid || 2 615 || 1 460 || 250 || 75 || 2 865 || 1 535 || 1 475 || 1 796 || 4 340 || 3 331 Vahemere piirkond || 1 088 || 1 663 || 422 || 346 || 1 510 || 2 009 || 56 || 516 || 1 566 || 2 525 Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Venemaa || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Aasia ja Ladina-Ameerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1 147 || 643 || 141 || 579 || 1 288 || 1 222 Lõuna-Aafrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Kokku || 4 673 || 3 671 || 1 362 || 1 196 || 6 035 || 4 867 || 1 672 || 2 891 || 7 706 || 7 758 (1) EIPi omal riisikol teostatud tehingud järgmistest rahastamisvahenditest: - ühinemiseelne rahastamisvahend: 19,5 miljardi euro suurune rahastamispakett perioodiks 1998–2010, millest 6,2 miljardit eurot ajavahemikuks 2007–2010. Perioodiks 2011–2013 on heaks kiidetud kasv 5,7 miljardit eurot; - teine Vahemere piirkonna partnerlusrahastu: 2 miljardit eurot aastateks 2007–2013; - energiasäästvuse ja energiavarustuse kindluse rahastu: 4,5 miljardit eurot aastateks 2007–2013; - EFTA rahastu: 3,3 miljardit eurot kuni aastani 2013; - idapartnerite rahastamisvahend: detsembris 2009 kiideti heaks 1,5 miljardit eurot kuni aastani 2013. 75 % aastal 2010 volituse kohaselt allkirjastatud laenulepingutest oli kaetud üldtagatisega, mida kasutatakse riigi või sellest allpool asuval tasandil tehtud tehingute puhul, ning 25 % poliitilise riski tagatisega, mis on mõeldud tehinguteks erasektoriga. Mõlema nimetatud tagatisega allkirjastatud lepingud kokku moodustavad 63 % 2010. aasta rahastamise kogumahust otsusega hõlmatud piirkondades ning ülejäänud 37 % (2,9 miljardit eurot) moodustasid EIP omal riisikol antud laenud, mille suhtes ei kohaldata ELi tagatisi. Ühinemiseelsetes riikides peegeldasid volituse alusel 2010. aastal välja makstud summad kriisieelse taseme taastumist pärast erakordselt suuremahulist laenude väljastamist EIPi poolt aastal 2009, mil ta toetas kriisile reageerimise raames piirkonda (eriti VKEde poolt) tehtavaid investeeringuid. Ühinemiseelsest rahastamisvahendist väljastatud laenud seevastu kasvasid 22 % kuni 1,8 miljardi euroni, ületades volitusega hõlmatud taset (1,5 miljardit eurot). Selleks et viia volitusega hõlmatud manööverdamisruumi vähenemine vastavusse ühinemiseelsete riikide piirkonna ikka veel oluliste vajadustega, kiitis EIPi juhatajate nõukogu 2011. aasta alguses heaks ühinemiseelsest rahastamisvahendist antavate laenude ülemmäära suurendamise 5,7 miljardi euro võrra kuni aastani 2013. Lõuna- ja idapoolsetes naaberriikides kasvas EIPi rahastamistegevus 2010. aastal tunduvalt. Vahemere piirkonnas küündis EIPi enda vahenditest väljastatud laenude summa (volituse kohaselt koos ELi tagatisega ning omal riisikol teisest Vahemere piirkonna partnerlusrahastust) rekordilise 2,5 miljardi euro tasemeni. Idapoolsetes naaberriikides ja Venemaal kasvas laenude väljastamine 2009. aastaga võrreldes rohkem kui kaks korda, kuni 631 miljoni euroni. Aasias ja Ladina-Ameerikas volituse kohaselt väljastatud laenude summa vähenes, kuid samas kasvas energiasäästvuse ja energiavarustuse kindluse rahastust piirkonnale antud laenude summa peaaegu võrdväärses summas. Volituse alusel ja omal riisikol väljastatud laenude summa kokku moodustas Aasia ja Ladina-Ameerika riikides 1,2 miljardit eurot. Lõuna-Aafrikas allkirjastati 2010. aastal, pärast 2009. aasta suuremahulisi laenulepinguid (280 miljonit eurot), ainult üks uus 50 miljoni euro suurune laenuleping. 2.2. Panus ELi välispoliitika eesmärkide saavutamisse Otsuse kohaste EIPi tehingute eesmärgiks on toetada liidu olulisi välispoliitilisi eesmärke. Eelkõige on otsuses sätestatud mõned konkreetsed poliitilised sihtmärgid, mis tuleb saavutada EIPi välistehingute abil. Järgnevas tabelis 2 on esitatud ülevaade EIPi poolt otsusega hõlmatud piirkondades teostatavate rahastamistehingute peamistest eemärkidest. Tabel 2. Otsuse kohaste EIPi rahastamistehingute peamised eesmärgid. Otsuse kohased peaeesmärgid || Ühine-mis-eelsed riigid || Vahe-mere piir-kond || Ida-poolsed naaber-riigid || Aasia ja Ladina-Ameerika || Lõuna-Aafrika Energiavarustuse kindluse tagamine || X || X || X || X || X Keskkonnakaitse || X || X || X || X || X Erasektori areng, VKEd || X || X || X || || X Infrastruktuuri arendamine, sh üleeuroopaliste võrkude laiendamine || X || X || X || || X Ühinemiseelne toetus || X || || || || ELi kohaloleku toetamine || || || || X || Siinkohal tuleb märkida, et uues otsuses ühtlustatakse laenude andmise eesmärgid kõigis piirkondades. Liikmesriikide energiajulgeoleku ning keskkonnakaitse toetamine on ühine eesmärk kõigis otsusega hõlmatud piirkondades. Järgnevas tabelis on esitatud EIPi poolt nende eesmärkide toetuseks 2009.–2010. aastal allkirjastatud lepingute mahud. Tabel 3. EIPi poolt 2009.–2010. aastal energiajulgeoleku ja keskkonnakaitse toetuseks sõlmitud tehingud (mln eurot). || 2009 || 2010 - Volituse kohaselt || || || || Liikmesriikide energiajulgeolek || 25 || 20 || || Keskkonnakaitse || 1 032 || 742 - Tegelemine kliimamuutustega || 518 || 390 - Veevarustus ja heitvesi || 351 || 337 - Loodusvarade haldamine || 161 || 0 - Tööstusliku reostuse vähendamine || 3 || 16 || || Jätkusuutlikud kogukonnad (võrdluseks) || 443 || 572 - Säästev transport || 386 || 442 - Linnapiirkondade uuendamine ja taaselustamine || 48 || 0 - Tervishoid || 0 || 130 || || - EIPi enda rahastamisvahenditest tema enda riisikol || || || || Liikmesriikide energiajulgeolek || 0 || 500 Keskkonnakaitse || 196 || 1 014 Jätkusuutlikud kogukonnad || 0 || 27 || || Otsusega hõlmatud piirkondades kokku (volitus + rahastamisvahendid) || || Liikmesriikide energiajulgeolek || 25 || 520 Keskkonnakaitse || 1 228 || 1 756 Jätkusuutlikud kogukonnad || 433 || 599 || || Viimastel aastatel on EIP tegelenud jõulisemalt kliimameetmetega seotud laenude väljastamisega ning pühendunud laiemalt ELi eesmärkidele edendada vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist kasvu nii liidus kui väljaspool seda, eriti pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile pühendatud Kopenhaageni tippkohtumist. 2010. aastaks oli EIP seadnud endale eesmärgi eraldada 20 % kõigist tema poolt väljastatavatest laenudest kliimameetmetega seonduvatele projektidele. Seda sihtmärki plaanitakse lähiaastatel järkjärgult tõsta. Tuginedes oma ELi siseselt tehtud investeeringutest saadud kogemustele ja asjatundlikkusele, on EIP kliimamuutustega võitlemisega seonduvat tegevust volitusega hõlmatud piirkondades järsult laiendanud. Samuti on EIP aktiivne osaline 2010. aasta lõpus kõigis ELi piirkondlikes investeerimisrahastutes moodustatud konkreetselt kliimamuutustele pühendatud sektsioonides. Seega on EIP heal positsioonil selleks, et aidata kaasa keskkonnasõbralike tehnoloogiate alase teabe levitamisele, vastava võimekuse kujundamisele ning nende tehnoloogiate arendamisele arenguriikides. Täpsem teave EIPi panuse suuruse kohta otsuses seatud ELi poliitiliste eesmärkide saavutamisse on esitatud töödokumendis. EIPi volituse raames 2010. aasta jooksul ellu viidud tegevuste kohta koostatud vahekokkuvõte näitas, et kuigi EIPi tehingud olid üldiselt ELi välispoliitikaga kooskõlas, tuleks tugevdada seost ELi poliitiliste eesmärkide ja nende jooksva elluviimise vahel EIPi poolt ning see seos tuleks sõnaselgemalt väljendada ja paremini struktureerida. See järeldus kajastub ka uues otsuses, milles nähakse ette, et komisjon ja EIP töötavad välja piirkondlikud tehnilised tegevussuunised, et tugevdada seost EIPi elluviidavate tegevuste, volituse raames seatud üldiste suurte eesmärkide ning ELi piirkondlike strateegiate ja prioriteetide vahel. 2.3. Jaotus sektorite lõikes Tabelis 4 on esitatud otsuse kohaste EIPi tehingute jaotus piirkondade ja sektorite lõikes aastal 2010. Tabel 4. 2010. aastal volituse kohaselt sõlmitud tehingute jaotus sektorite lõikes (miljonit eurot). Piirkond || Kõik kokku || Energeetika || Transport || teenused ja tööstus || Veevarustus ja kanalisatsioon || Krediidiliinid VKEdele || Tervishoiu ja hariduse taristu Ühinemiseelsed riigid || 1 535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Vahemere piirkonna riigid || 2 009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Idapoolsed naaberriigid ja Venemaa || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Aasia ja Ladina-Ameerika || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Lõuna-Aafrika || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Kokku || 4 868 || 1 619 || 33 % || 1 222 || 25 % || 1 201 || 25 % || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % Volituse raames 2010. aastal enim rahastatud sektor oli energeetika 1,6 miljardi euroga. Energiatõhususe (330 miljonit eurot) ja taastuvenergia (100 miljonit eurot) rahastamiseks kokku eraldatud vahendid moodustasid 27 % volituse kohaselt energeetika sektorile eraldatud laenurahast. Mis puutub taastuvate energiaallikate valdkonda, siis kaht Gruusias rahastatud hüdroenergia projekti peetakse Gruusia energiasektori strateegia nurgakivideks, millega seoses on seatud eesmärk muuta Gruusia oma piirkonnas riigiks, mis toodab hüdroenergiat rohkem ekspordiks kui oma tarbeks. Transpordile, sealhulgas raudtee-, maantee-, mere- ja linnatranspordile, eraldati 25 % volituse alusel väljastatud laenuraha kogusummast. Selles sektoris oli ligikaudu 44 % seotud EIPi panusega kolme suure maapealse ja mereinfrastruktuuri projekti rahastamisega Marokos ja Tuneesias ning veel 19 % kolme projektiga transporditelgede arendamiseks Serbias, et luua ühendus üleeuroopaliste võrkudega. Teenuste sektor moodustas ligikaudu 13 % volituse alusel eraldatud rahade kogusummast, millest panustati kolme investeerimisprogrammi kaudu teadmistepõhise majanduse ning teadusuurimis- ja innovatsioonivõimekuse tugevdamisse Serbias ja Türgis. Tööstussektor moodustas peaaegu 10 %, mis kulus kahe projekti rahastamisele Egiptuses ja Brasiilias, mille tulemusena peaks valmiv toodang olema edaspidi puhtam ja tööstuse tekitatav saaste väiksem. Laenud põllumajandussektorile kätkesid üht 75 miljoni euro suurust laenu (ligikaudu 1,5 %) Moldova Vabariigile, et aidata kõrvaldada struktuurseid puudusi Moldova veinitööstuse (mis koosneb peamiselt VKEdest) tootmisahelas, alates viinamarjaistandustest kuni lõpliku pakendamise ja teelelähetamiseni. Veevarustuse ja kanalisatsiooni infrastruktuuri rahastati 337 miljoni euro suuruses summas (7 % väljastatud laenude kogusummast), mis jagunes kokku üheksa projekti vahel kõigis volitusega hõlmatud piirkondades, välja arvatud Aasias ja Ladina-Ameerikas. Kooskõlas ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega aitab EIP kaasa sellele, et parandada jätkusuutlikku juurdepääsu ohutule joogiveele ja kanalisatsioonisüsteemile. Nende projektidega kaasneb tavaliselt tugev positiivne mõju keskkonna- ja rahvatervisele ning vastava paikkonna elanike elukvaliteedi üldine tõus. Et pakkuda suuremat soodustust ning toetust selle valdkonna projektide elluviimisel, kaasneb seitsme sellise projektiga üheksast ka tehniline abi ning muud toetused paralleelselt EIPi rahastusega. Vahendatavad krediidiliinid VKEdele moodustasid volituse kohasest rahastusest 308 miljonit eurot (6 % väljastatud laenude kogusummast). Veidi suurem summa – 980 miljonit eurot – eraldati VKEdele mõeldud krediidiliinide kaudu ühinemiseelsest rahastamisvahendist. See toetus suunatakse mitme nii avalik-õigusliku kui eraõigusliku finantseerimisasutuse kaudu, mis laenavad seda edasi erinevatele sektoritele. Osa sellest rahastamisest toimub Kesk- ja Ida-Euroopa (sealhulgas Lääne-Balkani ja Türgi) pangandussüsteemide ning selle piirkonna reaalmajandusele laenamise toetuseks välja töötatud rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ühise tegevuskava raames. Lisaks suurendati kaht laenu Georgiale ja Moldovale (55 miljoni euro ulatuses) VKEde idapartnerluse algatuse raames. Neli protsenti väljastatud laenude kogusummast eraldati kahele tervishoiu ja hariduse infrastruktuuri rahastamise tehingule. 50 miljonit eurot laenati Serbiale investeeringuteks süsteemsete probleemide lahendamiseks alg- ja keskhariduse sektoris, samas kui Süürias sõlmiti 2010. aastal teine laenuleping investeerimisprogrammi raames, mille eesmärgiks on suurendada riigi suutlikkust reageerimisel elanikkonna põhimistele tervishoiu vajadustele, sealhulgas tegelemisel muutuva demograafilise olukorra ja epidemioloogiliste probleemidega. 2.4. EIPi tehingute mõju ja lisaväärtus EIP hindab oma tehingute lisaväärtust raamistiku alusel, mis toetub järgmisele kolmele sambale: 1. sammas – vastavus ELi poliitilistele eesmärkidele ja panus nende elluviimisesse; 2. sammas – projekti kvaliteet ja usaldusväärsus; 3. sammas – EIPi rahaline ja mitterahaline panus projekti elluviimisesse. Ühinemiseelsetes riikides teostatavate tehingute suhtes kohaldatav raamistik, mida nimetatakse lisaväärtuse raamistikuks, on samane ELi siseste rahastamistehingute puhul kasutatavaga. Kõigis ülejäänud otsusega hõlmatud piirkondades kasutab EIP nn majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise raamistikku, mis kajastab iga geograafilise piirkonna erinevaid vajadusi ja omadusi ning vastavaid laenudega seotud eesmärke. Hindamise viib EIP läbi enne laenu väljastamist, tuginedes projekti hindamise etapis kogutud faktidele ja andmetele. Raamistik on välja töötatud nii, et see suudab pakkuda väärtuslikku teavet ja võrdlusandmeid projekti kogu eluea vältel, eelkõige nii jooksvaks jälgimiseks kui järelhindamiseks. Tabel 5a. 2010. aastal ühinemiseelsetes riikides heaks kiidetud tehingute lisaväärtuse hinnangud (maksimaalne punktisumma – 200 punkti). Mõju hinnang || 1. sammas || 2. sammas || 3. sammas || Kesk-mine punkti-summa || Heaks kiidetud tehingud ELi tagatisega volitus || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Ühinemiseelne rahastamis-vahend || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 Tabel 5b. 2010. aastal Vahemere piirkonnas, idapoolsetes naaberriikides ja Venemaal, Aasias ja Ladina-Ameerikas ning Lõuna-Aafrikas heaks kiidetud tehingute lisaväärtuse hinnangud. Mõju hinnang || 1. sammas || 2. sammas – investeerimis-laenud || 2. sammas – vahendatud laenud (VKEd) || 3. sammas Suur || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Keskmine || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Mõõdukas || 0 || 1 (3 %) || 0 || 0 Väike || 0 || 0 || 0 || 0 Kokku || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100%) || 38 (100 %) Ühinemiseelsetes riikides võib täheldada 1. ja 2. samba kategoorias väikseid erinevusi ELi tagatisega hõlmatud tehingute ja EIPi omal riisikol teostatud tehingute vahel, mis peegeldab osaliselt tõsiasja, et volitus on peamiselt suunatud suhteliselt suurema riskiga seostatavatele projektidele, mille puhul ELi tagatis annab suurima lisaväärtuse. Teistes volitusega hõlmatud piirkondades pälvis üheksa tehingut üldhinde „suur” kõigi kolme samba kategoorias, kusjuures kaheksa neist tehingutest on seotud investeerimisega keskkonnakaitsesse (taastuvenergia, energiatõhusus, tööstussaaste vähendamine, veevarustus ja säästev transport) ning üks on Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu riskikapitali vahendite piirkondlik lisafond. 3. KOOSTÖÖ KOMISJONIGA Komisjon ja EIP tegid EIPi välisvolituse vahekokkuvõtte koostamise raames omavahel tihedat koostööd. Aprillis 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanek põhines tarkade isikute korralduskomitee koostatud aruandel ning välise konsultandi läbi viidud hindamisel. Otsuse muutmise seadusandliku tavamenetlusega jõuti lõpule oktoobris 2011. Uus otsus kutsub üles veelgi suuremale koostööle ja sünergiale komisjoni ja EIPi ning samuti hiljuti loodud Euroopa välisteenistuse vahel. 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis on komisjon ja EIP hakanud mõtlema uutele rahastamisvahenditele ELi välispoliitika toetuseks. Uudsete rahastamisvahendite kasutamise märkimisväärne kasv peaks võimaldama kombineerida suuremat suhtelist osa ELi toetustest laenudega või kasutada neid omakapitali- või riskijagamisinstrumentides, et tõmmata seeläbi meie partnerriikide investeerimisvajaduste rahuldamiseks kaasa lisarahastust, eriti erasektori investoritelt. Selleks et suurendada ELi välisrahastuse tõhusust ja efektiivsust, peab ELi koostöö- ja arenguplatvorm toetama uudsete rahastamisvahendite kasutamist välispoliitilistel eesmärkidel. Kliimameetmete rahastamine küündis 2010. aastal ligi 30 %ni EIPi rahastuste kogumahust. Cancúnis peetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi ajal sõlmis EIP mitmesuguste ürituste raames veel täiendavaid partnerlussuhteid kliimameetmete rakendamiseks. Seda tehti komisjoni ja EIPi ühiskonverentsil, kus käsitleti kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas ning ülemeremaades ja -territooriumidel, ettekande ajal uusimate arengute kohta seoses EIPi juhitava Üleilmse Taastuvenergia ja Energiatõhususe Fondiga ning ümarlauaarutelu ajal mitmepoolsete arengupankade kliimaalaste kaitsemeetmete ja tegevusstandardite üle. Eesmärgiga suurendada EIPi panust ELi arengukoostöö eesmärkide saavutamisse korraldati inimõiguste alaste seminaride sari, et vahetada parimaid tavasid ning soodustada huvirühmade vahelist dialoogi, ennekõike tsiviilühiskonnas, äriringkondades ja valitsustevahelistes organisatsioonides. Esimesel seminaril, mis toimus 2010. aasta juunis Londonis, osales üle 80 inimõiguste eest vastutava esindaja ning sellele järgnes juulis 2010 teine seminar Johannesburgis, kus osalesid veel 40 huvirühma esindajad peamiselt Aafrika riikidest. Lõpuks leidis oktoobris 2010 Brüsselis aset EIPi ja Euroopa Komisjoni esindajate ümarlaud. EIP on jätkuvalt esitanud oma rahastamistehingute kohta üksikasjalikke aruandeid, kusjuures neid tehinguid võib potentsiaalselt käsitada ametliku arenguabina vastavalt OECD arenguabi komitee direktiividele. Küsimus sellest, kuidas tõlgendada nimetatud direktiivide kohaldamist ELi tagatisega seotud EIPi laenuandmistegevuse suhtes, on olnud OECD ja Euroopa Komisjoni vaheliste intensiivsete arutelude teemaks ning need arutelud veel kestavad. 4. KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSEERIMISASUTUSTEGA 2010. aastal moodustas kaasrahastamine teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste või Euroopa kahepoolsete asutustega 43 % EIPi rahastuste kogumahust väljaspool ELi (sealhulgas Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkond). Volituse raames moodustas kaasrahastuste maht 64 % kõigist sõlmitud lepingutest (sealhulgas ELi eelarvest rahastatud Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu riskikapital). Kaasrahastatud tehingute osakaal on volituse tähtaja algusest saadik pidevalt suurenenud: 2007. aastal oli see 42 %, 2008. aastal 55 % ja 2009. aastal 60 %. Välisvolitusega hõlmatud piirkondades 2010. aastal sõlmitud kaasrahastatud tehingute loetelu on esitatud töödokumendis. Välisvolituse vahekokkuvõttes hinnati EIPi koostööd teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega positiivselt ning tunnustati kaasrahastuste osakaalu kasvu ja jõupingutusi, mida oli tehtud selleks, et tagada vajaduse korral projektide ja sektoritega seonduvate tingimuste järjepidevus erinevate rahvusvaheliste finantseerimisasutuste lõikes. EIPi julgustati taotlema suuremale vastastikusele toetusele rajanevat ühist kaasrahastamist, kui see on projektide abisaajate huvidest lähtuvalt mõistlik ning kui see parandab rahvusvaheliste finantseerimisasutuste pakutava rahastamistoe tõhusust. EIP on olnud aktiivne partner komisjoni poolt viimastel aastatel koos EIPi, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning muude Euroopa kahepoolsete finantseerimisasutustega loodud piirkondlikes segarahastamisvahendites (nt naabruspoliitika investeerimisrahastu, Kesk-Aasia investeerimisrahastu, Lääne-Balkani investeerimisraamistik ning ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfond). EIPil on kavas kaaluda ka osalemist muudes, teiste piirkondade rahastutes (nagu Ladina-Ameerika investeerimisrahastu). 2010. aastal koostati uus komisjoni, EIP Grupi ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahelise vastastikuse mõistmise memorandum, millele kirjutati alla 2011. aasta märtsis. Uus vastastikuse mõistmise memorandum asendab ja liidab endasse varasemad kokkulepped, mis hõlmavad Ida-Euroopat, Lõuna-Kaukaasiat, Venemaad ja Kesk-Aasiat (detsember 2006) ning Türgit (jaanuar 2009). Vastastikuse mõistmise memorandum võimaldab laialdasemat strateegilist ja tegevuskoostööd. Kui Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on valmis asuma tegutsema Vahemere piirkonnas, tuleks uus kolmepoolne vastastikuse mõistmise memorandum koostöö kohta väljaspool ELi uuesti läbi vaadata. EIP edendas 2010. aastal jätkuvalt oma tihedat koostööd teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja Euroopa kahepoolsete asutustega, võimendades seeläbi oma kiirendavat rolli, et toetada ELi poliitilisi eesmärke ja standardeid, sealhulgas pikaajaliste investorite klubi ning pikaajalistele laenudele spetsialiseerunud ELi asutuste klubi raames. Aprillis 2010 võõrustas EIP Luxembourgis kaks korda aastas toimuvat mitmepoolsete arengupankade juhtide kohtumist, millel arutati nende asutuste poolse kliimamuutustele reageerimise koordineerimist ning viise, kuidas parandada koordineerimist ja suurendada tõhusust konkreetselt reageerimisel majanduskriisile. Tugevdati koostööd asutustega Agence Française de Développement’ (AFD) ning Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), mis muudeti 2010. aasta veebruaris ametlikuks kolmepoolse vastastikuse toetamise kokkuleppe allkirjastamisega. Selles raamistikus on kolme asutuse eesmärgiks suurendada oma ühist tulemuslikkust ja tõhusust, tunnustades vastastikku üksteise menetlusi ja standardeid, mida iga asutus kaasrahastatavate projektide suhtes kohaldab, ning toetudes neile. 2010. aasta lõpuks valiti välja pilootprojektid lõunapoolsete naaberriikide ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna jaoks. 2009. aasta veebruaris vastuseks üleilmsele finantskriisile EIP Grupi, Maailmapanga Grupi ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahel sõlmitud rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ühine tegevuskava Kesk-Aasia ja Ida-Euroopa pangandussüsteemide ning nende piirkondade reaalmajandusele laenamise toetuseks viidi 2010. aastal edukalt ellu, kusjuures nimetatud piirkondade panku ja majandust toetati rohkem kui 33 miljardi euro ulatuses. Selline pretsedenditul tasemel koostöö oli vajalik tagamaks, et võtmetähtsusega Lääne pangad säilitaksid oma kohaloleku piirkonnas ajal, kui rahvusvahelised turud lakkasid pikkamööda toimimast ja erainvestorite poolne rahastamine vähenes. 11. märtsil 2011 avaldatud aruandes märgiti kokkuvõtvalt, et ühise tegevuskava eesmärgid said täidetud. Kokkuvõttes aitas ühine tegevuskava paljudes riikides ära hoida süsteemse panganduskriisi ja laenuraha kättesaadavuse vähenemise kriitilise tasemeni ning anda tõuke laenuturu taastumiseks tavatasemele. [1] SEK(20--) […]. [2] ELT L 280/1, 27.10.2011