Kuigi mõned liikmesriigid on juba teatanud oma kavatsusest lõpetada fossiilkütuste importimine Venemaalt, ei suuda ükski liikmesriik seda probleemi üksi lahendada. Ühise vajaduste hindamise ja planeerimise, ühisostude ja parema koordineerimisega tagame, et Venemaa fossiilkütustest sõltuvuse järkjärguline kõrvaldamine on kõigi liikmesriikide jaoks niihästi saavutatav kui ka taskukohane. Ambitsioonikaid eesmärke aitavad saavutada taastuvenergiat ja energiatõhusust käsitlevad õigusaktid. Tõeliselt ühendatud ja vastupidav ELi energiavõrk tagab meie kõigi energiajulgeoleku. Need meetmed moodustavad meie kava ELi energiavarustussüsteemi ümberkujundamiseks.

Üldsus ootab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid võetud kohustuse vähendada meie sõltuvust Venemaa fossiilkütustest. 85 % küsitletutest leiab, et EL peaks võimalikult kiiresti vähendama oma sõltuvust Venemaa gaasist ja naftast. 84 % nõustub, et tulenevalt Venemaa agressioonist Ukraina vastu tuleb ELi liikmesriikidel kiiremini investeerida taastuvenergiasse.

Kava „REPowerEU“ ei saa toimida ilma kõigi paketi „Eesmärk 55“ettepanekute kiire rakendamiseta ning taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele seatavate kõrgemate eesmärkideta. Nüüdses uues olukorras väheneb ELi gaasitarbimine kiiremini, mistõttu väheneb gaasi kui üleminekukütuse osatähtsus. Lisaks suuremahulistele investeeringutele elektrivõrku ja kogu ELi hõlmavasse vesinikuvõrku on Venemaa fossiilkütustest loobumiseks siiski vaja teha ka sihipäraseid investeeringuid gaasitaristus varustuskindluse tagamiseks ja naftataristus mõningate muudatuste tegemiseks. Samal ajal võidakse osa olemasolevatest kivisöevõimsustest kasutada esialgu eeldatust kauem ning ka tuumaenergial ja liidusisestel gaasivarudel on oma roll.

Kava „Repower EU“ tugineb eelmisel aastal esitatud paketi „Eesmärk 55“ ettepanekute täielikule rakendamisele ning sellega ei muudeta eesmärki saavutada kooskõlas Euroopa roheline kokkuleppega 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheite vähenemine vähemalt 55 % ja 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Sellel on positiivne mõju ELi heitkoguste vähendamisele eelseisva kümnendi jooksul. Venemaalt fossiilkütuste importimise kiire järkjärguline lõpetamine mõjutab siiski ülemineku trajektoori ehk seda, kuidas me oma kliimaeesmärgi saavutame, võrreldes varasemate eeldustega.

Euroopa rohelise kokkuleppe aluspõhimõtted on õiglus ja solidaarsus. Meie ühismeede puhtale energiale ülemineku kiirendamiseks suurendab seega vajadust rakendada tõhusat tööhõive-, oskus- ja sotsiaalpoliitikat kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Liikmesriikide sõltuvus Venemaa energiaallikatest on erinev, sest energiaolukord ja energiaallikate jaotus on riigiti erinev. Kavas „REPowerEU“ järgitava lähenemisviisi puhul võetakse neid erinevusi arvesse ja pakutakse välja mitmesuguseid tasakaalustatud lahendusi, mis vastavad liikmesriikide konkreetsetele vajadustele, võimaldades samas saavutada 2050. aastaks kogu ELis kliimaneutraalsuse.

Tervikuna võttes kujundatakse nende meetmega ümber ELi energiasüsteemi struktuur. Nende elluviimine eeldab Euroopa regulatiiv- ja taristumeetmete tõhusat koordineerimist, riiklikke investeeringuid ja reforme ning ühist energiadiplomaatiat. Samuti on vaja koordineerida nõudluse poolel energiatarbimise vähendamiseks ja tööstusprotsesside ümberkujundamiseks võetavaid meetmeid , et asendada gaas, nafta ja kivisüsi taastuvallikatest toodetud elektri ja fossiilkütusevaba vesinikuga, pakkumise poolel võetavate meetmetega, et luua taastuvallikatest toodetud energia kasutuselevõtu ja tootmise võimsus ja raamistik.

Kava „REPowerEU“ eesmärk on kiiresti vähendada meie sõltuvust Venemaa fossiilkütustest. Selleks tuleb kiirendada üleminekut puhtale energiale ja ühendada jõud, et saavutada vastupidavam energiasüsteem ja tõeline energialiit.

2022. aasta märtsis leppisid ELi juhid Euroopa Ülemkogus kokku, et Euroopa sõltuvus Venemaalt imporditavast energiast kaotatakse järk-järgult niipea kui võimalik. Tuginedes komisjoni teatisele, kutsusid nad komisjoni üles esitama kiiresti üksikasjaliku kava „REPowerEU“. Kivisöe- ja naftaimpordi suhtes hakatakse nüüd kohaldama sanktsioonirežiimi. Bulgaariasse ja Poolasse suunatud gaasitarnete hiljutised katkestused näitavad, et on hädavajalik võtta kiiresti meetmeid, kuna Venemaa energiatarned ei ole usaldusväärsed.

Venemaa põhjendamatu ja õigustamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu on oluliselt häirinud maailma energiasüsteemi. See on põhjustanud kõrgetest energiahindadest tingitud raskusi ja suurendanud energiajulgeolekuga seotud probleeme, tuues esile ELi liigse sõltuvuse Venemaalt imporditavast gaasist, naftast ja kivisöest. Venemaa fossiilkütuste eest makstavad suured summad aitavad Venemaal jätkuvalt Ukraina vastu sõda pidada.

EL on mitu kuud teinud rahvusvaheliste partneritega intensiivset koostööd, et mitmekesistada tarneid ja leevendada energiahindade tõusu.

Riiklike energia- ja kliimakavade tõhusam rakendamine ja ambitsioonikas ajakohastamine on kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Riiklikel energia- ja kliimakavadel on oluline roll investorite usalduse ja investeeringute prognoositavuse suurendamisel. Need loovad hea raamistiku fossiilkütuste kasutamise vähendamise planeerimiseks ja ergutamiseks.

Liikmesriigid peaksid täiel määral kasutama ka selliseid toetavaid meetmeid nagu vähendatud käibemaksumäärad suure tõhususega küttesüsteemide ja hoonete soojustamise puhul ning muid energiahinna kujundamise meetmeid, mis soodustavad soojuspumpade kasutamist ja tõhusamate seadmete ostmist. Selliste meetmetega tuleks leevendada sotsiaalset ja jaotuslikku mõju, näiteks keskendudes vähekaitstud leibkondadele, kellel on raskusi energiaarvete tasumisega, ning hallata energiasüsteemi kiirema ümberkujundamise võimalikku mõju tööturule, kus on kohe vaja täiendus- ja ümberõpet.

Kuni seadusandlike meetmete osas kokkuleppele jõudmiseni on võimalik kohe energiat säästa oma käitumise muutmisega. Euroopa Komisjon on koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga käivitanud üheksast punktist koosneva kava energiatarbimise vähendamiseks ELis. Sidusrühmadelt saadud teabe põhjal on Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul võimalik seda liiki lühiajaliste energiasäästumeetmete abil vähendada gaasi- ja naftanõudlust 5 % (vastavalt ligikaudu 13 miljardit kuupmeetrit gaasi ja 16 miljonit naftaekvivalenttonni).

Energia säästmine on kõige kiirem ja odavam viis praeguse energiakriisiga toimetulekuks. Energiatarbimise vähendamine vähendab kodumajapidamiste ja ettevõtete suuri energiaarveid lühikeses ja pikas perspektiivis ning kahandab fossiilkütuste importi Venemaalt. Energiatarbimise vähendamine suurema tõhususe kaudu on puhtale energiale ülemineku oluline osa, mis suurendab ELi majanduse vastupidavust ja kaitseb selle konkurentsivõimet fossiilkütuste kõrgete hindade eest.

Tuuleenergia, eelkõige avamere-tuuleenergia, kujutab endast märkimisväärset tulevikuvõimalust: rikkalikud ressursid on stabiilsed ja üldsuse heakskiit on suurem. Euroopa on avamere-tuuleenergia valdkonnas maailmas esirinnas. ELi tuuleenergiasektori rahvusvahelise konkurentsivõime edasiseks tugevdamiseks ja kava „REPowerEU“ eesmärgi saavutamiseks tuuleenergia kiire kasutuselevõtu kaudu tuleb tugevdada tarneahelaid ja oluliselt kiirendada lubade andmist.

·Fotogalvaaniline päikeseenergia on üks kiiremini kasutusele võetavatest tehnoloogialahendustest. Seepärast seab komisjon kavas „REPowerEU“ eesmärgi võtta 2025. aastaks kasutusele üle 320 GW uut päikeseenergiavõimsust, mida on senisest tootmisvõimsusest üle kahe korra rohkem, ja 2030. aastaks juba ligikaudu 600 GW. Päikeseenergiaalase kõrgema eesmärgiga seoses teeb komisjon järgmist:

Mitmekesistamise võimalused on olulised ka nende liikmesriikide jaoks, kes praegu sõltuvad Venemaast kas elektritootmiseks või muudel eesmärkidel kasutatavate reaktorite tuumkütuse osas. See tähendab, et tuleb teha koostööd ELis ja rahvusvaheliste partneritega, et tagada alternatiivsed uraaniallikad ning tugevdada muundamise, rikastamise ja kütusetootmise suutlikkust, mis on olemas kas Euroopas või ELi rahvusvahelistel partneritel. Lisaks välistarnijate mitmekesistamisele võib varustuskindlust suurendada omamaise gaasitootmise jätkamisega liikmesriikides, kus see on võimalik.

Tulenevalt kava „REPowerEU“ täielikust rakendamisest, kõrgetest hindadest, gaasi alternatiividest (säästev biometaan, saastevaba vesinik), taastuvate energiaallikate edasisest kasutuselevõtust ja nõudluspoolel rakendatavatest struktuurimeetmetest, nagu energiatõhusus, peaks ELi gaasinõudlus vähenema kiiremini, kui on ette nähtud paketi „Eesmärk 55“ raames. EL pakub oma rahvusvahelistele partneritele pikaajalisi võimalusi vastastikku kasulikuks koostööks, integreerides gaasivarustuse mitmekesistamise püüdlustesse vesiniku ja taastuvenergia arendamise ja nendega kauplemise ning koostöö metaaniheite vähendamise strateegiate alal, nagu on kirjeldatud energiaalase välistegevuse strateegias.

Ukraina ja Moldova elektrivõrkude erakorraline sünkroniseerimine Euroopa elektrivõrguga märtsi keskel näitab kindlalt kavatsust tagada Ukraina ja Moldova ühendamine ELi elektrivõrguga. Niipea kui vajalikud tehnilised parendused on tehtud, võimaldab see piirkonna liikmesriikidel osta Ukrainalt elektrienergia ülejääki ja seeläbi mõningal määral korvata gaasiimpordi vähenemist.

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega on ELi energiaplatvorm avatud energiaühenduse lepinguosalistele (Lääne-Balkani riigid, Ukraina, Moldova, Gruusia). Sellest peaksid kasu saama ka ELi lähinaabruses asuvad partnerid, s.t partnerid, kes järgivad ELi siseturu eeskirju ja on pühendunud ühisele energiavarustuskindlusele. Platvorm teeb tihedat koostööd energiaühenduse sekretariaadiga, et aidata lepinguosalistel platvormi maksimaalselt ära kasutada.

Selleks et hõlbustada kuni 10 miljoni tonni saastevaba vesiniku importi, toetab komisjon kolme peamise vesinikuimpordikoridori arendamist läbi Vahemere ja Põhjamere piirkonna ning niipea, kui tingimused seda lubavad, Ukrainasse. Saastevaba vesiniku alased partnerlused hõlbustavad saastevaba vesiniku importi, toetades samal ajal CO2 heite vähendamist partnerriikides. Maagaasi asendamisel on oma osa ka muudel fossiilkütusevaba vesiniku vormidel, eelkõige tuumaenergial põhineval vesinikul (vt kaart).

Selleks et 2030. aastaks oleks võimalik toota, importida ja transportida 20 miljonit tonni vesiniku, on vaja kiirendada jõupingutusi vesinikutaristu kasutuselevõtuks. Piiriülene vesinikutaristu on alles lapsekingades, kuid selle planeerimiseks ja arendamiseks vajalikud alused on juba loodud tänu vesinikutaristu kaasamisele muudetud üleeuroopalistesse energiavõrkudesse. Peamiste vesinikutaristu kategooriatega seotud investeerimisvajadused on hinnanguliselt vahemikus 28–38 miljardit eurot ELi-siseste torujuhtmete puhul ja 6–11 miljardit eurot hoidlate puhul.

Saastevaba vesinik on väga oluline maagaasi, kivisöe ja nafta asendamiseks tööstuses ja transpordisektoris, mille CO2-heidet on keeruline vähendada. Kavaga „REPowerEU“ seatakse eesmärgiks toota 2030. aastaks ELis 10 miljonit tonni saastevaba vesinikku ja importida 10 miljonit tonni saastevaba vesinikku. Komisjon:

Selleks et tugevdada päikese-, tuule- ja soojuspumbatehnoloogia tarneahelaid ning muuta need säästvamaks, teeb komisjon järgmist:

Bioenergia moodustab 60 % ELi taastuvenergiast. See on liidus kättesaadav ja stabiilne energiaallikas, kuid võtmeküsimuseks on selle säästev hankimine. Praegused hinnangud osutavad biomassi kasutamise mõõdukale, kuid püsivale suurenemisele kuni 2030. aastani. Ringlusse mittevõetavate biomassijäätmete ning põllumajandus- ja metsajäätmete kasutamise prioriseerimine tagab säästva energiatootmise, mis võib aidata kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele.

2030. aastaks säästva biometaani tootmise suurendamine 35 miljardi kuupmeetrini on kulutõhus võimalus saavutada meie eesmärk vähendada maagaasi importi Venemaalt. Selleks et suurendada biogaasi tootmise võimsust ELis ja edendada selle muundamist biometaaniks, tuleb selle perioodi jooksul investeerida hinnanguliselt 37 miljardit eurot.

Aeglased ja keerulised loamenetlused on taastuvenergiarevolutsiooni vallandumise ja taastuvenergiasektori konkurentsivõime üks peamisi takistusi. Loa saamine võib tuuleenergiaprojektide puhul võtta kuni 9 aastat ja maapinnale paigaldatavate päikeseenergiasüsteemide projektide puhul kuni 4,5 aastat. Loamenetluste erinev pikkus liikmesriikides näitab, et siseriiklikud õigusnormid ja haldussuutlikkus raskendavad ja aeglustavad lubade andmise protsessi.

Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamine ja võimendamine ning energiatõhususe suurendamine sõltub kvalifitseeritud tööjõust ja tugevatest tarneahelatest, mis on vajalikud selleks, et rahuldada suurenenud nõudlust keskkonnasäästliku tehnoloogia ja selle juurutamise järele ehitussektoris. Üleminek puhtale energiale pakub tööturul hulgaliselt võimalusi ja aitab kindlustada ümberõppinud töötajatele töökohti üleminekusektorites.

·teeb koostööd tööstusega, et suurendada tootmisvõimsust elektrolüüsiseadmete valdkonnas, nagu on kirjeldatud elektrolüüsiseadmeid käsitlevas deklaratsioonis ;

Kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks on vaja mitmekesistada taastuvenergiaseadmete ja kriitilise tähtsusega toorainete tarneid, vähendada sektorite sõltuvust, lahendada tarneahelate kitsaskohad ja suurendada ELi tootmisvõimsust puhta energia tehnoloogia valdkonnas. Kuigi EL on elektrolüüsi-, tuule- ja soojuspumbatehnoloogia valdkonnas maailmas juhtpositsioonil, on ELi päikesepaneelide ja soojuspumpade turul viimastel aastatel suurenenud import Aasiast.

Selles pakutakse välja meetmed menetluste kiirendamiseks riigi tasandil, kõrvaldatakse ebaselgus ELi õigusaktide kohaldamisel ja kirjeldatakse liikmesriikide häid tavasid. Samuti soovitatakse kaasata kohalikke ja piirkondade omavalitsusi ning anda omavalitsustele vajalikud vahendid, et hõlbustada kohalikele oludele kohandatud investeeringute õigeaegset elluviimist.

·Soovituse rakendamise alustamiseks kutsub komisjon 13. juunil kokku liikmesriikide taastuvenergiaeksperdid ja keskkonnamõju hindamise eksperdid.

Liikmesriikide korraldatavad kõrgetasemelised tippkohtumised, näiteks Põhjamere tippkohtumine Taanis, annavad lisaargumente tuuleparkidesse ja piiriülestesse taastuvenergiaprojektidesse investeerimiseks.

Liikmesriigid peaksid esmajärjekorras rakendama Euroopa poolaasta raames antud riigipõhiseid soovitusi lubade andmise kohta ning juba vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavasid. Samuti on loamenetluste lihtsustamiseks hädavajalik, et kõik liikmesriigid võtaksid kiiresti ja täielikult üle taastuvenergia direktiivi.

·Selleks et toetada taastuvenergiaprojektidele ja nendega seotud taristule loa andmise menetluste kiirendamist, muudab komisjon oma ettepanekut taastuvenergia direktiivi kohta ning palub Euroopa Parlamendil ja nõukogul tagada paketi „Eesmärk 55“ raames kiire kokkuleppe saavutamine.

Muudetud ettepanekuga rakendatakse taastuvenergia kui ülekaaluka avaliku huvi põhimõtet, nähakse ette nn eelisarenduspiirkondade kindlaksmääramine ja muud viisid loamenetluste lühendamiseks ja lihtsustamiseks, minimeerides samal ajal võimalikke riske ja negatiivset keskkonnamõju. Samuti nähakse sellega ette võimalus luua reguleeritud testimiskeskkondi, et edendada sektoris innovatsiooni.

Samuti kutsub komisjon liikmesriike üles kiirendama elektridirektiivi ülevõtmist, et võimaldada tarbijatel tegelikult osaleda energiaturgudel (üksikisikutena või energiakogukondadena või kollektiivsete omatarbimise kavade kaudu), et taastuvenergiat toota, ise tarbida, müüa või jagada.

4. Arukad investeeringud

Komisjoni analüüsist nähtub, et kava „REPowerEU“ rakendamiseks on praegusest hetkest kuni 2027. aastani vaja teha 210 miljardi euro ulatuses investeeringuid, mis lisanduvad paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks vajalikule summale. Need investeeringud tasuvad end ära. Rakendades raamistikku „Eesmärk 55“ ja kava „REPowerEU“, säästab EL 2030. aastaks igal aastal 80 miljardit eurot gaasiimpordi kuludelt, 12 miljardit eurot naftaimpordi kuludelt ja 1,7 miljardit eurot söeimpordi kuludelt.

Ülemineku ajal võib kiire loobumine Venemaalt imporditavast energiast tuua kaasa kõrgemad ja volatiilsemad energiahinnad. Vaja on sihipäraseid meetmeid, et minimeerida volatiilsust, hoida hinnad kontrolli all ja kaitsta vaesuses või selle ohus olevaid (või energiaostuvõimetusest mõjutatud) inimesi, et tagada õiglane üleminek kõigi jaoks. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepaneku kliimameetmete sotsiaalfondi kohta, et toetada vähekaitstud leibkondi ja väikeettevõtjaid üleminekul.

4.1 Euroopa energiavõrkude sidumise ja taristuga seotud vajadused

Kava „REPowerEU“ rakendamisega kaasneb energiasüsteemi märkimisväärne muutumine energiavoogude mahtude ja suundade osas. Nüüd on aeg viia ellu paljud pikalt viibinud projektid, keskendudes eelkõige piiriülestele ühendustele, et luua integreeritud energiaturg, mis tagab solidaarsusel põhineva varustuskindluse.

Üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) raamistik on aidanud luua vastupidavamat Euroopa gaasitaristut, mis võimaldab tarneid mitmekesistada. Kui käimasolevad ühishuviprojektid ja vastastikust huvi pakkuvad projektid on ellu viidud, on kõigil liikmesriikidel ja naaberriikidel juurdepääs vähemalt kolmele gaasiallikale või veeldatud maagaasi maailmaturule. Ainuüksi 2022. aastal on gaasi valdkonnas lastud või lastakse käiku ühishuviprojektid, mille täiendav gaasiedastusmaht on kokku 20 miljardit kuupmeetrit aastas. Hiljuti on lõpule viidud või käivitatud mitu ELi poolt kaasrahastatud olulist projekti, näiteks Läänemere piirkonna jaoks suure tähtsusega Poola-Leedu võrkudevaheline ühendus ja uus veeldatud maagaasi terminal Põhja-Kreekas, mis aitab Euroopal ja Balkani riikidel vähendada sõltuvust Venemaa tarnetest .

Siin esitatud kaardid ja projektide loetelud on üksnes kavaga „REPowerEU“ seoses piirkondlike rühmade poolt tehtud lisavajaduste analüüsi tulemus. Need täiendavad olemasolevat ühishuviprojektide loetelu, milles mõnda projekti, näiteks Pürenee poolsaare võrkudevahelisi ühendusi ja saareliikmesriikide ühendusi, on ette valmistatud juba aastaid. Neid projekte tuleks nüüd samuti kiirendada, et viia Euroopa taristu loomine lõpule. Taaste- ja vastupidavuskavade peatükki „REPowerEU“ gaasiprojektide lisamisel tuleks lähtuda vajaduste analüüsist, mis on kajastatud allpool esitatud kaartidel.

Kavaga „REPowerEU“ seoses gaasitaristu lisavajaduste piirkondlik hindamine näitab, et Venemaa gaasi importi on võimalik täielikult korvata nõudluse vähendamise, biogaasi/biometaani ja vesiniku liidusisese tootmise suurendamise ning gaasitaristu mõningase laiendamise kombinatsiooni abil. Kõige olulisemad vajadused on seotud nõudluse rahuldamisega Kesk- ja Ida-Euroopas ning Saksamaa põhjaosas ja lõunapoolse gaasikoridori tugevdamisega. See piiratud täiendav taristu, mida kirjeldatakse 3. lisas, peaks rahuldama järgmise kümnendi vajadused, põhjustamata sõltuvust fossiilkütustest ja kasutuskõlbmatutest varadest, mis takistaks pikaajalist üleminekut kliimaneutraalsele majandusele.

Hoiustamine on varustuskindluse suurendamiseks hädavajalik. Projektidele, mille eesmärk on suurendada hoiustamis- ja väljalaskevõimsust, tuleks anda asjakohast toetust, sealhulgas rahalist toetust, et tagada suurem valmisolek gaasivarustuskindlusega seotud riskideks ja neile reageerimine. Selleks et importida piisavas koguses veeldatud maagaasi ja torugaasi teistelt tarnijatelt, on 2030. aastaks vaja teha investeeringuid hinnanguliselt 10 miljardi euro väärtuses, et tagada piisav gaasitaristu, sealhulgas veeldatud maagaasi imporditerminalid, torujuhtmed, alakasutatud veeldatud maagaasi imporditerminalide ühendamine ELi võrguga ja vastassuunavoogude läbilaske võimsus. Täiendavad investeeringud Pürenee poolsaare veeldatud maagaasi imporditerminalide ja ELi võrgu ühendamiseks vesinikuvalmidusega taristu kaudu võivad aidata veelgi mitmekesistada gaasitarneid siseturul ja kasutada ära saastevaba vesiniku pikaajalist potentsiaali. Samuti on vaja väga piiratud investeeringuid, et tagada varustuskindlus liikmesriikides, mis sõltuvad peaaegu täielikult Venemaalt torujuhtme kaudu saadavast naftast.

Sõltuvus Venemaa fossiilkütustest hõlmab ka toornaftat ja naftatooteid. Kui enamikul juhtudel võib maailmaturult kiiresti leida tõhusa asenduse, siis mõned liikmesriigid on Vene torujuhtmenaftast rohkem sõltuvad. Torujuhtme „Družba“ (mis toob toornaftat Kesk-Venemaalt otse Euroopasse) kaudu toimuvate tarnete peatamine suurendab survet alternatiivsetele tarneteedele, nimelt sadamatele (nagu Gdansk, Rostock, Trieste või Omisalj) ja alternatiivsele torujuhtmetaristule, mis praegu ei ole valmis sellise lisasurvega toime tulema ja samu piirkondi teenindama.

Selles kontekstis on naftavarustuse kindluse tagamiseks vaja teha väga piiratud ja sihipäraseid investeeringuid. Projektid, mis põhinevad olemasoleval taristul ja suurendavad selle võimsust ning kõrvaldavad olemasolevad kitsaskohad (Transalpine (TAL), Adria ja SPSE naftajuhtmed), on äärmiselt olulised selleks, et tagada kõige enam mõjutatud liikmesriikide jaoks elujõulised alternatiivid. Alternatiivsete tarneteede loomisega peavad kaasnema ka sihipärased investeeringud naftasaaduste rafineerimise tehaste ümberkujundamisse ja ajakohastamisse, kuna Uralsi toornafta asendamine alternatiivsete naftaklassidega eeldab tehnoloogilisi muutusi. Naftavarustuskindluse tagamiseks vajalikud koguinvesteeringud ulatuvad eeldatavasti 1,5-2 miljardi euroni.