LÜHENDID

AKV riigid : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid

EAF : Euroopa Arengufond

UNICEF : ÜRO Lastefond

WHO : Maailma Terviseorganisatsioon

KOKKUVÕTE

I. Sahara-tagune Aafrika on vee- ja sanitaartingimuste alaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ajakavast maas. Auditi eesmärk oli hinnata, kuidas on komisjon hallanud Sahara-taguses Aafrikas joogivee ja sanitaartingimuste valdkonnas osutatud arenguabi ning kas selle tulemused on mõjusad ja püsivad.

II. Kontrollikoja valim koosnes 23 projektist kuues riigis, mis moodustavad olulise osa Sahara-taguses Aafrikas osutatud abist. Auditi käigus kontrolliti, millised olid projektide tulemused ja kas need on tõenäoliselt püsivad.

III. Auditi peamised leiud olid järgmised:

- üldiselt olid seadmed kavakohaselt paigaldatud ning töökorras;

- abisaajate vajadustele vastasid aga vähem kui poolte kontrollitud projektide tulemused;

- üldiselt kasutati kontrollitud projektide puhul standardset tehnoloogiat ning kohalikke materjale; tehnilises mõttes olid projektid jätkusuutlikud;

- keskmises ja pikas perspektiivis ei ole enamiku projektide tulemused ja neist saadav kasu püsivad, kuna on probleeme haldussuutlikkusega (operaatorite ebapiisav suutlikkus seadmeid käitada), või ei suudeta tagada tariifidest sõltumatut rahastamist;

- komisjoni projektijuhtimismenetlustes käsitletakse jätkusuutlikkust küll põhjalikult, ent komisjon ei järginud neid küllalt hästi selleks, et suurendada projektidest saadava pikaajalise kasu tõenäosust.

IV. Kontrollikoda soovitab komisjonil oma olemasolevaid menetlusi mitmes aspektis paremini järgida eesmärgiga maksimeerida ELi arenguabist saadavat kasu selles piirkonnas ja valdkonnas.

SISSEJUHATUS

VEE- JA SANITAARVALDKOND: SAAVUTUSED JA PROBLEEMID

1. Joogiveega varustamise ja sanitaartingimuste parandamine on kesksed elemendid aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel [1]. Puhas joogivesi ja elementaarsed sanitaartingimused aitavad suurendada majanduskasvu ja vähendada vaesust – peamiselt seeläbi, et tagavad parema rahvatervise [2] ning toetavad teisi arengueesmärke (k.a sooline võrdõiguslikkus ja toiduainetega kindlustatus).

2. Valdkonnas on mitu tüüpilist probleemi. Paigaldatud süsteemid peavad olema keskkonnasäästlikud, st vältima nii veevarude seisukorra halvenemist (nt ületarbimist) kui ka nt ebapiisavatest kanalisatsioonisüsteemidest ja sanitaartingimustest tulenevat keskkonnakahju.

3. Sanitaartingimuste paranemine eeldab reeglina muutusi inimeste käitumises, mis omakorda sõltub sellest, kuidas hügieenialast teavitustööd ühiskonnas üldiselt vastu võetakse ja järgitakse. Eelkõige maapiirkondades ei tegele süsteemide käitamise, väiksemate hooldustööde ja finantsjuhtimisega mitte püsivad ametkonnad, vaid kohalikud inimesed, kes vajavad sobivate struktuuride loomiseks nii koolitust kui ka tuge.

4. Aastatuhande arengueesmärgid sisaldavad vee ja sanitaartingimuste jaoks konkreetset sihtmärki (7. arengueesmärgi alleesmärk 7c): vähendada aastaks 2015 poole võrra (võrreldes 1990. aastaga) nende inimeste arvu, kellel puudub pidev juurdepääs puhtale joogiveele ja elementaar setele sanitaartingimustele. WHO/UNICEFi ühine veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogramm on ÜRO mehhanism, mille abil jälgitakse veevarustuse ja sanitaartingimuste arengueesmärkide saavutamise edenemist.

5. WHO/UNICEFi ühise veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogrammi 2012. aastal avaldatud aruande kohaselt on joogiveele juurdepääsu tagamise eesmärk maailmas saavutatud, ent sanitaartingimuste eesmärgi saavutamine on ebatõenäoline. Erinevused linna- ja maapiirkondade vahel on märkimisväärsed: 79% inimestest maailmas, kellel puudub parandatud kvaliteediga joogiveeallikas, elab maapiirkondades, parandatud kvaliteediga sanitaarsõlmeta inimeste puhul on maapiirkondade elanike osakaal 72% [3].

6. Sahara-taguses Aafrikas ollakse vee ja sanitaartingimuste eesmärkide saavutamisest veel kaugel. 2010. aastal puudus 39% elanikkonnast juurdepääs parandatud kvaliteediga joogiveeallikale ning 70% elanikkonnast ei omanud parandatud sanitaartingimusi. Eesmärgiks seatud määrad olid aga vastavalt 25% ja 36%.

7. Vee ja sanitaartingimuste alaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks vajaliku täiendava rahastamise (lisaks juba kavandatud vahenditele) hinnangud on väga erinevad. Maailmapanga avaldatud hinnangu kohaselt jääb Sahara-taguses Aafrikas (linna- ja maapiirkonnad kokku) ajavahemikus 2011–2015 puudu 11,8 miljardit USA dollarit aastas [4]. 2012. aasta märtsis avaldatud Marseille’ deklaratsioonis [5] esitatud hinnangu kohaselt aga vajatakse seatud eesmärkide saavutamiseks kogu Aafrika maapiirkondade jaoks ajavahemikus 2012–2015 täiendavalt 8 miljardit USA dollarit.

EUROOPA LIIDU POLIITIKA JA VALDKONNALE ANTAV RAHALINE ABI

VEE- JA SANITAARTINGIMUSTE ALANE POLIITIKA

8. Veemajanduse ja sanitaartingimiste parandamiseks antav ELi arenguabi põhineb komisjoni 2002. aasta teatisel veemajanduse kohta [6], mis võeti vastu nõukogu 30. mai 2002. aasta resolutsioonina veemajanduse kohta arengumaades [7]. Vee tähtsust ELi arenguabis korrati ka 2005. aasta ELi konsensuses arengu küsimuses [8].

9. Komisjoni 2002. aasta teatises peetakse kõigi, eelkõige kõige vaesemate inimeste küllaldase heakvaliteedilise joogivee ja piisavate jäätmete kõrvaldamise võimaluste tagamist arenguabi üheks peamiseks eesmärgiks.

10. Teatise alusel tegi EL 2002. aasta maailma säästva arengu tippkohtumisel Johannesburgis teatavaks oma veealgatuse, mille eesmärk oli kaasa aidata vee ja sanitaartingimuste alaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele (vt 1. selgitus).

RAHASTAMINE

11. EL rahastab vee- ja sanitaarvaldkonnale antavat abi nii valdkondlike kui ka geograafiliste (riigi ja piirkondliku tasandi) programmide kaudu [9]. Samuti rahastab EL antud valdkonda oma humanitaarabitegevuse raames.

12. Komisjoni arenguabiprogrammide teabesüsteemi (CRIS) kohaselt oli perioodil 2001–2010 Sahara-taguses Aafrikas vee ja sanitaarvaldkonnas tehtud kulutuste mahuks 1,01 miljardit eurot (vt I lisa). Kuna aga vee ja sanitaarvaldkonda rahastatakse ka teiste abivaldkondade eelarvest (nt maaelu areng, põllumajandus, keskkond, tervis ja haridus), siis on komisjoni tegelik abisumma eelpool mainitust suurem.

1. SELGITUS

ELI VEEALGATUSE EESMÄRGID

Veealgatusel on järgmised eesmärgid:

- poliitilise tegutsemiskohustuse tugevdamine ja vaesuse vähendamiseks tehtavate pingutuste kontekstis vee- ja sanitaarküsimuste esiletõstmine;

- veevarude parema haldamise edendamine (tugevdades haldussuutlikkust ning edendades avaliku ja erasektori partnerlusi);

- koordineerimise ja koostöö parandamine vee ja sanitaarvaldkonna abi rakendamisel;

- veeressursside integreeritud haldamise raames piirkondliku ja allpiirkondliku koostöö julgustamine

- täiendava rahastamise ligimeelitamine.

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS

13. Auditiga hinnati, kas ELi poolt Sahara-taguse Aafrika kuues riigis (auditeeritud riigid valiti kümnest kõige enam abi saanud riigist neile eraldatud abisummade olulisuse alusel) joogiveega varustamisele ja sanitaarvaldkonnale osutatud arenguabil on püsivad tulemused. Auditis keskenduti kahele küsimusele.

a) Kas ELi rahastatud projektide kavandatud tulemused saavutati ja kas need on püsivad?

b) Kas komisjon võttis asjakohaseid samme selleks, et tagada vee ja sanitaarvaldkonnas osutatud arenguabi püsivad tulemused?

14. Auditiga uuriti, kas projektide juures olid täidetud tehnilised, rahalised ja halduslikud tingimused, mis olid vajalikud nende jätkusuutlikkuse tagamiseks. Võimaluste piires uuriti ka seda, kas projektid avaldasid sotsiaalset ja keskkonnamõju [10].

15. Auditeeriti ajavahemikus veebruar–detsember 2011. Töö sisaldas ELi rahastatud vee ja sanitaarvaldkonna projektide üksikasjalikku kontrollimist kuues riigis: Angolas, Beninis, Burkina Fasos, Ghanas, Nigeerias ja Tansaanias (vt II lisa). Kontrollkäigud Burkina Fasosse, Nigeeriasse ja Tansaaniasse tehti vahemikus aprill–juuli 2011.

16. Auditiga hinnati valimit, mis koosnes 23 projektist ja programmist, mida rahastati 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondist, k.a AKV-ELi veerahastu (viimast rahastati 9. Euroopa Arengufondist), ja ELi üldeelarvest. Lepingute kogumaht oli enam kui 400 miljonit eurot, millest 49% rahastas EL. Kõik auditi jaoks valitud projektid ja programmid on loetletud III lisas.

TÄHELEPANEKUD

SEADMED KÜLL PAIGALDATI, ENT ENAMIKUL JUHTUDEL EI VASTANUD NEED PIISAVALT ABISAAJATE VAJADUSTELE NING OHUS ON PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUS

ÜLDISELT OLID SEADMED KAVAKOHASELT PAIGALDATUD NING TÖÖKORRAS ...

17. Kontrollikoja auditikäigud ja aruannete analüüs näitasid, et kõigi projektide puhul olid paigaldatud asjakohased seadmed. Mõnel juhul oli algseid plaane projektide elluviimise käigus kohandatud: kohalikest oludest tulenevalt muudeti koguseid, tehnilisi kirjeldusi, asukohta ja ajakava (vt IV lisa ja 2. selgitus).

+++++ TIFF +++++

Püsttoru ühes Kilolo koolis – Tansaania© Euroopa Kontrollikoda.

18. Auditi tegemise ajal omas kontrollikoda (kas ELi delegatsioonidelt saadud või kontrollikoja audiitorite tehtud auditikäikudel kogutud) teavet järgmiste projektide hetkeseisukorra kohta:

- 18 veevarustusseadmeid sisaldavat projekti 23st;

- sanitaarsõlmed kümne sanitaarolude parandamist sisaldava projekti puhul 17st.

2. SELGITUS

EBAVÕRDSUSE VÄHENDAMINE: VEEVARUSTUSE JA SANITAARTINGIMUSTE PARANDAMINE NIGEERIA VÄIKELINNADES

Projekt "Ebavõrdsuse vähendamine" (Closing the gap) aitas kaasa puhta veega varustamise ja sanitaartingimuste parandamisele Nigeeria põhjaosa Jigava osariigi 12 väikelinnas. Projekti raames rahastati lihtsate veevarustussüsteemide (puuraugud ja veetorustik) rajamist. Taristu oli audiitorite kontrollkäigu ajal (2011. aasta juulis) heas seisukorras ning toimis korralikult. Lisaks ehitati majapidamistele kohalikest materjalidest kuivkäimlaid.

+++++ TIFF +++++

Projektiga saavutati enamat kui taristu rajamine. Kohalikul kogukonnal aidati otsustada, mida nad projektilt ootavad, ning seeläbi püüti inimeste käitumist pikaajaliselt muuta. Veetarbijate ühendused osalesid veevarustuse ja sanitaarsüsteemide tehnilisi kirjeldusi puudutavates aruteludes (arvesse võeti klientide vajadusi) ning tegelesid süsteemide igapäevase käitamisega. Vajalike hooldus- ja remonditööde korral toetas neid riiklik vee- ja sanitaaramet.

Projekt on avaldanud kohalikele kogukondadele positiivset mõju. Väikelinnad vabanesid avalikus kohas roojamise probleemist ning vähenenud on ka veega levivate nakkushaiguste esinemine.

Auditi tegemise ajal teostati analoogsed projektid enam kui 100 väikelinnas.

NIGEERIA CROSS RIVERI OSARIIGI VEEVARUSTUS- JA SANITAARPROJEKT

2011. aasta 7. juunil esitas abisaaja esialgse aruande, mis hõlmas kogu projekti rakendusperioodi ( 1. jaanuar 2005 – 31. detsember 2010). Aruande kohaselt vastas projekti elluviimine enamjaolt projektiettepanekule ja toetuslepingule. Kaks erandit siiski tehti: a) remonditud puuraukude arvu vähendati 61ni (lepingu kohaselt pidi neid olema 120) ning b) sanitaarkeskused ja kuivkäimlad jäeti ehitamata. Remonditud puuraukude väiksemat arvu kompenseeriti 15 täiendava uue puuraugu rajamisega.

19. 18 projektist kümne puhul, mille kohta andmed olid olemas, olid paigaldatud veevarustusseadmed puhtad ja heas korras ning töötasid. Seitsme projekti puhul täheldati mõningaid puudusi, mis projekti osaliselt mõjutasid, ning ühe projekti puhul leiti tõsiseid puudusi (vt 3. selgitus).

20. Sanitaartingimuste parandamist sisaldanud kümnest projektist (mille kohta teave olemas oli) olid edukad viis, kahel juhul ei olnud seadmed kasutuses või asjakohases töökorras ning kolmel juhul täheldati väiksemat laadi puudusi (vt IV lisa).

+++++ TIFF +++++

3. SELGITUS

GHANA PÕHJAOSA MAAPIIRKONDADE VEEVARUSTUS JA SANITAARTINGIMUSED

Projekti lõpliku hindamisaruande kohaselt paigaldati käsipumbad piirkondadesse, kus esineb tihti üleujutusi, mis muudavad need perioodiliselt ligipääsmatuks ning millega kaasneb saasteoht.

Ida-Gonja ja Lääne-Mamprusi remonditud puuraukude juures avastati 2010. aastal tehtud kontrollkäigu ajal järgmised probleemid:

Ida-Gonjas kontrollitud 17 puuraugust viis ei olnud töökorras ning kolm ei olnud kasutuses;

Lääne-Mamprusis kontrollitud seitsmest puuraugust üks ei olnud töökorras.

Peale 2009. aastal tehtud esimest kontrollkäiku teatati, et kõnealuses kahes piirkonnas kontrollitud seitsmest puuraugust ühte ei leitud ning kolm olid halvas töökorras.

Lisaks ei olnud kasutuses kolm puurauku 40st, mida kontrolliti Lääne-Gonja piirkonnas 2009. aastal tehtud projekti tehnilise ja finantsauditi raames

... ENT ENAMIKUL JUHTUDEL EI VASTANUD PROJEKTID ABISAAJATE VAJADUSTELE

21. Auditeeritud 23 projektist vastasid abisaajate projektides määratletud vajadustele selgelt vaid kaks, väikeste puudustega vastasid vajadustele veel kuus projekti. Ülejäänud juhtudel täheldati tõsisemaid puudusi (vt IV lisa ja 4. selgitus).

22. Kui kaks erandit välja arvata, siis ei kontrollinud veeseadmeid käitavad üksused regulaarselt vee kvaliteeti, et tagada vee vastavus inimtarbimiseks mõeldud veele seatud minimaalsetele kvaliteedinõuetele (vt 5. selgitus).

23. Kvaliteedinõuetele vastamist takistasid tavaliselt probleemid regulaarsete analüüside tegemisel ning saastatuse oht [11]. Seetõttu soovitatakse tarbijatel tihti tungivalt vett enne joomist või söögitegemist keeta.

KUI EI SUUDETA TAGADA TARIIFIDEST SÕLTUMATUT RAHASTAMIST, EI OLE ENAMIKU PROJEKTIDE TULEMUSED JA KASU KESKMISES JA PIKAS PERSPEKTIIVIS PÜSIVAD

24. Kontrollikoda hindas auditeeritud projektide tehnilist, rahalist ja halduslikku jätkusuutlikkust ning võimaluse korral ka nende ühiskondlikku ja keskkonnamõju. Selleks analüüsiti tehnilisi dokumente ja kontrolliti projekte kohapeal (vt punkt 14 ja IV lisa).

4. SELGITUS

NIGEERIA VÄIKELINNADE VEEVARUSTUSE JA SANITAARTINGIMUSTE PROGRAMM

Programm sisaldas puuraukude, pumpade ja veetorustike rajamist Adamawa, Delta ja Ekiti osariigi 24 väikelinnas.

Plaanid põhinesid eeldusel, et pumpade käitamiseks on olemas elektrivõrk, mis tegelikkuses aga peaaegu täielikult puudus. Paigaldati küll tagavarageneraatorid, ent küllaldase koguse diislikütuse ostmine pumpade pidevaks käitamiseks on liiga kallis. Seega kasutati seadmeid (nende heast tehnilisest seisukorrast hoolimata) auditi tegemise ajal vaid väga harva. Sellest tulenevalt jätkasid potentsiaalsed kasutajad oma varasemate veeallikate kasutamist ning usaldusväärse parandatud kvaliteediga joogivee tagamiseks mõeldud programmist ei olnud praktiliselt mingit kasu.

TANSAANIA PIIRKONDLIKE KESKUSTE VEEVARUSTUSE PROGRAMMI 1. ETAPP

Mwanzas algselt kavandatud reoveepuhasti ehitamine lükati edasi 2. etappi, kuigi projekti veevarustust hõlmav osa oli juba lõpetatud.

5. SELGITUS

VEE KVALITEET ANGOLAS JA TANSAANIAS

Tombwa linnas Angolas kinnitas veevarustusega tegelev ettevõte, et analüüse tehti iga päev. Mingeid tõendeid analüüside kohta audiitoritele aga ei esitatud.

Luanda eeslinnade vett töödeldi keemiliselt enne selle jaotussüsteemi pumpamist ning dokumentide kohaselt vastas vee kvaliteet WHO soovituslike juhendite kriteeriumidele. Veevõrgustikus esines aga tihti torude purunemist, mis suurendas tõenäosust, et vesi võis torustikus teel tarbijateni saastuda.

Maapiirkondades, kus põhjapoolses Uige provintsis teostatud projekti käigus rajati kümne küla veevarustus, ei tehtud veeanalüüse, kuna veehaardeni jõudmine oli logistiliselt keeruline.

Tansaanias Njombes maapiirkondade külade veevarustuse projektis oli veeanalüüside tegemisel abiks kohalik labor, ehkki kvaliteedianalüüse tehti ebaregulaarselt. Kohalikud põllumehed olid aga veehaarde lähedale hiljuti otra külvanud ning kasutasid selle kasvatamisel keemilisi väetisi ja pestitsiide. Kohalikul laboril puudusid seadmed sedalaadi saaste avastamiseks ning veeproovid tuli saata pealinna, millega kaasnesid pikad ooteajad proovitulemuste saamisel ja suuremad kulud.

TEHNILINE JÄTKUSUUTLIKKUS

25. Üldiselt kasutati auditeeritud projektide puhul standardset tehnoloogiat ning kohalikke materjale nii veevarustuse kui ka sanitaartingimuste parandamisega tegelevate projektide puhul. Eelkõige maapiirkondades teostatud projektides (15 projekti 23st) rajati lihtsasti hooldatavaid puur auke, kaevati käsipumpadega töötavaid veekaeve ning edendati odava konstruktsiooniga ja kohalikest materjalidest rajatud tualettide ehitamist.

+++++ TIFF +++++

Püsttoru – Burkina Faso© Euroopa Kontrollikoda.

RAHALINE JÄTKUSUUTLIKKUS

26. Peale vee- ja sanitaarprojektide kasutajatele üleandmist on nende töö tagatud vaid juhul, kui projektid toodavad küllaldast tulu oma jooksvate kulude katteks, k.a hooldus ning vajaduse korral ka remont. Teatud aja pärast vajavad süsteemid ka väljavahetamist või remonti. 2002. aastal sedastas nõukogu, et veeteenuste hinnastamine peaks tagama rahalise jätkusuutlikkuse, kuid lisas, et vaeste ja sotsiaalselt ohustatumate elanikkonnarühmade põhivajaduste rahuldamiseks tuleb luua asjakohased tariifi- ja kogumissüsteemid. [12] Partnerriikides on riigi ja kohalikul tasandil kasutusel erinevad lähenemisviisid. Poliitilistel ja praktilistel kaalutlustel kasutatakse nii makse, toetusi kui ka tariife [13].

27. Projektikirjeldused sisaldavad plaane, mille eesmärk on tagada jätkusuutlikkus ka peale üleandmist. Seetõttu peaks neis analüüsima ka kohaliku rahastamise tagamise võimalusi ning vastavaid riske (nt riigipoolse rahastamise lõpetamist või olukorda, kus vajalik toetussumma osutub oodatust suuremaks). Tariifide kehtestamise ja tasude kogumisega seotud praktilisi takistusi võib käsitleda detailses projektikirjelduses ning näiteks ka projekti elluviimise käigus sellekohast koolitust pakkuda.

28. Paigaldatud süsteemide käitamise finantsaspektide kohta oli dokumente vähe, seda eriti maapiirkondades. Sellest tulenevalt analüüsis kontrollikoda kõiki olemasolevaid dokumente (nt tariifide kogumist puudutavaid pabereid ja pangaväljavõtteid) ning arutas võimaluse korral rahalist olukorda süsteemide käitamise eest vastutava ettevõtte ning projekti lõplike abisaajatega.

29. Üksnes nelja projekti puhul 23st katsid tariifid projekti jooksvad kulud. Ülejäänute jätkusuutlikkus on ohus, kui ei leita muid rahastamisallikaid. Järgmistes punktides loetletakse tariifide kehtestamist mõjutavad aspektid:

a) abisaajate arvatav võime teenuse eest maksta;

b) vee eest tasu maksmisest keeldumine, kuna elanike arvates peaks valitsus vett tasuta pakkuma;

c) arvete esitamise ja tasude kogumise ebaefektiivsus.

30. Kahe Burkina Faso maapiirkondades teostatud projekti puhul (piirkondliku päikeseenergia programmi 2. etapp ning Burkina Faso nelja provintsi maapiirkondade joogivee ja sanitaarvaldkonna haldamine) kehtestasid hinnad linnapead ega võtnud seejuures piisavalt arvesse asjaolu, et need peavad katma jooksvad kulud. Sarnast olukorda täheldati ka kahe Angolas kontrollitud linnaprojekti puhul, kus vee hinda subsideeriti. Tegu on näidetega juhtudest, kus tariifid ei kata kulusid ning jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja projekte subsideerida.

31. Üht Nigeerias auditeeritud projekti (Cross Riveri osariigi maapiirkondade veevarustus- ja sanitaarprojekt) rakendava ametkonna sõnul peab kohalik elanikkond vett tasuta sotsiaalseks hüveks ning on selle vastu, et majapidamised või üksikisikud selle eest maksma peaksid. Ghana põhjaosa maapiirkondade veevarustuse ja sanitaartingimuste projekti lõpliku hindamisaruande kohaselt paljud vee- ja sanitaarrajatiste ühistud veetasusid ei kogunud.

32. Kaheksa projekti juures täheldas kontrollikoda laiaulatuslikke probleeme arvete esitamisel ja tasude kogumisel (ühenduste arv oli väike, suure osa vee eest arveid ei esitatud ning lisaks oli puudulik ka tarbimise mõõtmise võimekus). Luanda eeslinnade vee ja sanitaartingimuste projekti (Angola) käitava Luanda vee-ettevõtte 2010. aasta tegevusaruande kohaselt esitas ettevõte arved vaid 46,5% toodetud vee eest (31,1 miljonit eurot) ning vaid pool sellest summast (15,4 miljonit eurot) ka laekus.

HALDUSLIK JÄTKUSUUTLIKKUS

33. Haldusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks on tähtis, et kohalikud üksused (veekasutajate ühistud ja komiteed) oleksid pädevad süsteeme haldama ja käitama ning et neil oleks juurdepääs vajalikele oskustele ja tehnilistele teadmistele.

34. Auditeeritud projektide puhul tagati abisaajate kaasatus algsete valikute tegemisse ning projektid hõlmasid üldiselt ka kohaliku tehnilise oskusteabe ja teadmiste arendamist.

35. Ometi ei suutnud seitsme auditeeritud projekti süsteemide käitamise eest vastutavad üksused süsteemide edukat tööd tagada. Neil juhtudel olid probleemideks nt ebaküllaldased tehnilised teadmised ning isevastutuse puudumine (vt 6. selgitus). Tegelikkuses võib mis tahes ülal kirjeldatud puudus viia olukorrani, kus seadmeid ei kasutata.

6. SELGITUS

NIGEERIA VÄIKELINNADE VEEVARUSTUSE JA SANITAARTINGIMUSTE PROGRAMM

Kogukondadel puudusid küllaldased teadmised süsteemide hoolduse ja remondi korraldamiseks, rääkimata võimest inimeste käitumist muuta. 2006. aasta vahearuandes soovitati jätkata tarbijaühistute toetamist veel kaua peale ehitustööde lõppemist.

2010. aasta keskel tehtud järelaruande kohaselt ei olnud olukord muutunud, "sest silmapiiril ei ole kedagi, kes kogukondlikku omandmudelit peale ehitustööde lõppemist edasi arendaks". Aruandes jõuti seisukohale, et kogukondadele pakutava toetuse puudumine ohustab projekti jätkusuutlikkust. Nimetatud seisukohaga nõustub ka kontrollikoda.

PARTNERRIIKIDE KOHUSTUSED

36. Kui projektide elluviimine sõltub partnerriikide valitsuste või kohaliku tasandi ametkondade poolsest rahastamisest, tehnilisest toest või muust tegevusest, peab jätkusuutlikkuse tagamiseks kindlustama ka nende võetud kohustuste täitmise. Kolme projekti puhul, kus formaalsed kohustused olid küll võetud, neid tegelikult ei täidetud (vt 7. selgitus). Ülejäänud 20 projekti puhul ei olnud formaalseid kohustusi võetud.

SOTSIAALNE JA KESKKONNAMÕJU

37. Asjakohaste andmete ja keskkonnanäitajate puudumise tõttu ei ole võimalik hinnata, mil määral aitasid auditeeritud projektid sihtelanikkonna üldisi elamistingimusi parandada ning keskkonda säilitada.

38. Kuigi kõigi projektide põhirõhk oli vaeste abistamisel, leiti kuuel juhul, et kõige vaesematel ja ohustatumatel elanikkonnarühmadel puudus endiselt juurdepääs joogiveele ja elementaarsetele sanitaartingimustele.

39. Kokkuvõttes vähendas tegevuse mõju oluliselt ka asjaolu, et hügieeniteadlikkuse suurendamiseks tehtud teavitustööst hoolimata pandi suhteliselt vähe rõhku sanitaartingimuste tähtsustamisele ning ei suudetud selgelt ja mõjusalt omavahel siduda vee, sanitaarolukorra ja hügieeni temaatikat (vt 8. selgitus).

7. SELGITUS

JOOGIVEEVARUSTUSE PROJEKT ANGOLAS TOMBWA LINNAS

Angola valitsus ei täitnud endale rahastamislepinguga võetud kohustusi, mille kohaselt pidi ta tegema ehitustöid (vee- ja elektrivõrgu laiendamine), viima veetariifid vastavusse tegelike kuludega ning toetama Tombwa vee-ettevõtte restruktureerimist. Abi jätkusuutlikkuse tagamiseks on äärmiselt tähtis, et valitsus endale võetud kohustused täidaks.

8. SELGITUS

BURKINA FASO PIIRKONDLIKU PÄIKESEENERGIA PROGRAMMI 2. ETAPP

Programm keskendus põhiliselt joogiveega seotud tegevusele. Sanitaartingimustele samaväärset tähelepanu ei pööratud ning kavandamisdokumentides ei olnud ette nähtud sanitaarinfrastruktuuri rajamist.

Veeinfrastruktuuri kavandatust hilisema valmimise tõttu jäi osa heade hügieenitavade alasest koolitusest ja teadlikkuse tõstmise meetmetest kas teostamata või teostati liiga vara.

ÜHTNE LÄHENEMISVIIS GUINEA USSI TÕRJUMISEKS VEEVARUSTUSE, SANITAARTINGIMUSTE JA HÜGIEENI ABIL GHANA PÕHJAPIIRKONNAS

Projekti üks neljast kõige tähtsamast tulemusest oli seotud hügieeniteadlikkuse alase teavitustööga ning see hõlmas meetmeid hügieeniharjumuste parandamiseks.

Koolides ja kogukondades hügieeni parandamiseks ette võetud tegevuse tulemusi peeti aga siiski suurel määral ebamõjusaks (2009. aasta teine tegevuse järelevalvearuanne ja 2010. aasta tulemuspõhine järelevalvearuanne).

+++++ TIFF +++++

JOOGIVEEVARUSTUS ANGOLAS TOMBWA LINNAS

Projekt ei sisaldanud sanitaartingimuste parandamist, kuigi teostatavusuuringute eeluuringutes nimetati halbu sanitaartingimusi peamiseks elanikkonna tervist ohustavaks teguriks. Auditi tegemise ajal ei olnud olukord muutunud: avalikus kohas roojamine ja muud terviseriske suurendavad halvad sanitaarkombed olid endiselt laialt levinud

40. Ühe projekti puhul ("Ebavõrdsuse vähendamine: veevarustuse ja sanitaar tingimuste parandamine Nigeeria väikelinnades", vt. 2. selgitus) osutus hügieeniteadlikkuse tõstmiseks tehtud teavitustöö edukaks. Väikelinnad vabanesid avalikus kohas roojamise probleemist. Auditi tegemise ajal teostati analoogsed projektid enam kui 100 väikelinnas. Linnu külastasid naaberriigi Nigeri (riigipiir on 25 km kaugusel) delegatsioonid, kes soovisid projektiga tutvuda ning sama mudelit ka oma riigis kasutada.

PROJEKTIJUHTIMISMENETLUSTE PÕHJALIKKUSEST HOOLIMATA EI PÖÖRATUD TÄHELEPANU JÄTKUSUUTLIKKUSEGA SEOTUD TÄHTSATELE ASJAOLUDELE

41. Veemajanduse valdkonnas kasutab komisjon arenguabi andmiseks kõige sagedamini projektipõhist lähenemisviisi. Projekte ei teosta mitte komisjoni enda töötajad, vaid need töötavad välja ja viivad ellu kas partnerriigi vastava ministeeriumi haldusalas olevad ametid või siis vabaühendused või rahvusvahelised organisatsioonid.

42. Komisjon on kehtestanud menetlused ning annab heakskiidu ja järelevalve alaseid juhiseid ja nõu. Olles kindlaks teinud, et jätkusuutlikkus on tihti ohus (vt punktid 25–40), uuris kontrollikoda, kas nimetatud menetlustega suudetakse põhimõtteliselt anda piisav kindlus projektide jätkusuutlikkuse kohta ning kas neid auditeeritud projektide puhul ka tegelikult edukalt järgiti.

KOMISJONI PROJEKTIJUHTIMISMENETLUSTES KÄSITLETI JÄTKUSUUTLIKKUST PÕHJALIKULT

43. Komisjon annab sisemisi suuniseid projektitsükli kõigi peamiste etappide kohta, milleks on programmitöö, projektide määratlemine, formuleerimine, teostamine, hindamine ja audit. Lisaks on olemas konkreetsed suunised vee- ja sanitaarvaldkonna kohta [14].

44. Jätkusuutlikkust käsitletakse suuniste kõigis osades ning iga etapi jaoks loetletakse mitu toimingut ja kontrollimehhanismi, mille koosmõju tagab piisava kindluse selle kohta, et jätkusuutlikkust ohustavad riskid tehakse kindlaks ja neid hallatakse. Loetletud toimingud tagavad, et:

a) programmitöö etapis on riiklikud programmid kooskõlas partnerriikide ja vaesuse vähendamise strateegiatega ning vajaduse korral koordineeritakse tööd ka teiste rahastajatega;

b) projektide määratlemise ja formuleerimise etappides pakutakse välja rahuldavad tehnilised lahendused, leitakse stabiilsed rahastamisallikad ning seatakse selged näitajad, eesmärgid ja sihtarvud. Euroopa Komisjoni rahastatud toetuslepingute puhul [15] (nt veerahastu raames sõlmitud lepingud) võetakse valikuprotsessis arvesse sarnast liiki analüüside tulemused;

c) teostamise etapis jälgib komisjon projektide edenemist ning võtab õigeaegselt parandusmeetmeid;

d) nii teostamise kui ka hindamise ja auditi etapis sisaldab komisjoni tulemustele suunatud järelevalvesüsteem [16] tulemuste potentsiaalse ja tegeliku järjepidevuse hindamist (nii projekti teostamise ajal kui ka peale seda);

e) komisjoni talituste poolt tellitud lõpphindamiste puhul sisaldab tehniline kirjeldus nõudmist hinnata projekti tulemuste jätkusuutlikkust.

OLULISE OSA PROJEKTIDE PUHUL EI PÖÖRANUD KOMISJON TÄHELEPANU TULEMUSTE JÄTKUSUUTLIKKUSEGA SEOTUD TÄHTSATELE ASJAOLUDELE

45. Puudusid tõendid selle kohta, et komisjon oleks kindlaks teinud järgnevad projektide ülesehituses sisaldunud puudused või võtnud samme nende kõrvaldamiseks:

a) üheksa projekti puhul puudusid tehnilistes kirjeldustes tähtsad aspektid või oli neid ebapiisavalt selgitatud;

b) 11 projekti puhul olid majanduslikud ja finantsanalüüsid ebapiisavad;

c) kaheksa projekti puhul puudusid selgelt määratletud eesmärgid ning veel kümne projekti puhul selgelt määratletud näitajad, lähteväärtused ja sihtarvud.

46. Puudused hõlmasid järgnevat:

a) ebapiisavalt üksikasjalik teave kas pakutud tehniliste lahenduste või riskide vähendamise meetmete kohta, mida oleks saanud rakendada projektide jätkusuutlikkust ohustavate teadaolevate riskide puhul (eelkõige põhjavee kasutamist takistavate hüdro-geoloogiliste asjaolude korral);

b) juhtumid, kus valitud tehniline lahendus osutus ebasobivaks;

c) juhtumid, kus projektide veevarustuse, vee ärajuhtimise ja vee puhastuse komponendid ei olnud omavahel tasakaalus.

47. Jätkusuutlikkuse juures on tähtis osa majanduslikel ja finantsaspektidel. Kuna tariifidest tavaliselt ei piisa jooksvate ja hoolduskulude katteks, on tähtis leida täiendavaid stabiilseid rahastamisallikaid ning võimaluse korral saavutada vastavad siduvad rahastamiskokkulepped juba enne projekti rahastamise heakskiitmist.

48. Ainult ühel juhul (Burkina Faso piirkondlik päikeseenergia programm – 2. etapp) käsitleti rahastamise jätkusuutlikkust põhjalikult juba rahastamisettepanekus. Ülejäänud 11 juhul aga ei selgu kontrollitud dokumentidest, kuidas kavatseti taristu hooldust ja uuendamist rahastada.

49. Veelgi enam, projektidega rajatud süsteemide käitamise keerulised olud (madala sissetulekuga kogukonnad, soovimatus vee eest maksta jne) ning raskused taristu jooksvate kulude katteks vahendite leidmisel (vt punkt 29) nõudsid juba hindamisetapis analüüsi selle kohta, kuidas täita rahastamislüngad. Rahastamisotsuse tegemine oleks pidanud sõltuma siduvate rahastamiskokkulepete sõlmimisest. Ühegi auditeeritud projekti puhul seda aga ei tehtud.

50. Projektide eesmärkide selge määratluse puudumine oli eelkõige seotud kavandatud seadmete, nende töö (vee kogus ja kvaliteet) ning sihtgrupiga, kes projekti tulemustest kasu pidi saama. Selgete ja kvantifitseeritud meetmete puudumine vähendas oluliselt komisjoni suutlikkust jälgida teostamisetapis tehtud edusamme ning hiljem mõõta ja kontrollida saavutatud tulemuste pikemaajalist jätkusuutlikkust (vt 9. selgitus).

51. 23 projektist 18 puhul kasutas komisjon tulemuspõhist järelevalvesüsteemi. Neist kaheksa puhul puuduvad tõendid selle kohta, et komisjon oleks tulemuspõhise järelevalve aruannetes esitatud soovituste alusel parandusmeetmeid võtnud.

52. Lõpphindamist alustatakse reeglina enne projekti tegevuse lõppemist või vahetult peale seda – st liiga vara, et hinnata nende jätkusuutlikkust. Teisest küljest tehakse järelkontrolle ja järelhindamisi alles tükk aega peale projektide lõpetamist, et võimaldada jätkusuutlikkuse küsimuste hindamist. Kui lõpphindamine oli tehtud kontrollitud 23 projektist kümne puhul, siis järelhindamiste jaoks kvalifitseerinud 20 projektist oli see tehtud vaid kahe puhul [17]. Üksikasjalikud andmed on esitatud V lisas.

53. Lõpuks tuleks lisada, et komisjonil puudub kontroll muude jätkusuutlikkuse jaoks oluliste asjaolude üle, nagu andmete usaldusväärsus, mida kasutatakse projektide mõju mõõtmiseks (nt tervise, hariduse ja keskkonna valdkonnas).

9. SELGITUS

PAREMA VEELE JUURDEPÄÄSU JA PAREMATE SANITAARTINGIMUSTE ABIL LASTE SUREMUSE VÄHENDAMISE JA KOOLISKÄIMISE PARANDAMISE PROJEKT ANGOLA MAAPIIRKONDADES

Projektiettepanekus ei pandud paika, kuhu täpselt veevarustus- ja sanitaartaristut rajama hakatakse, ega fikseeritud selgelt oodatavaid veekvaliteedinäitajaid.

MAAPIIRKONDADE VEEVARUSTUS JA SANITAARTINGIMUSED GHANA PÕHJAOSAS

Puudusid järjepidevad andmed projekti sihtelanikkonna kohta: kui 2000. aastal tehtud teostatavusuuringus oli kolme piirkonna 865 küla elanikkonna suuruseks märgitud 576000 inimest, siis 2002. aasta vahehindamise aruandes oli sama maa-ala elanike arvuks toodud 386000.

GHANA KUUES MIKROPROJEKTIDE PROGRAMM

Kuigi projektidokumentides räägiti paremast juurdepääsust joogiveele, polnud ei vee koguse ega kvaliteedi jaoks sihtarve seatud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

JÄRELDUSED

54. Kontrollikoja auditiga hõlmatud projektide seadmed olid kavakohaselt paigaldatud ning töökorras (vt punktid 17–20). Abisaajate vajadustele vastasid aga vähem kui poolte projektide tulemused (vt punktid 21–23). Enamiku projektide tulemused ja kasu ei ole keskmises ega pikas perspektiivis püsivad, kui ei tagata tariifidest sõltumatut tulu (vt punktid 24–36).

55. Kasutatud tehnoloogiat peeti asjakohaseks (vt punkt 25).

56. Küll aga ei katnud tariifid kõiki kulusid, sest nad olid kehtestatud maksevõimet silmas pidades või puudus valmisolek vee eest maksta ning arvete esitamine ja tasude kogumine oli ebaefektiivne. Pikaajalises perspektiivis sõltub projektide tegevuskulude katmine täiendavast rahastamisest (vt punktid 26–32).

57. Seitsme projekti puhul ei suutnud käitajad oma kohustusi täita, kuna puudusid küllaldased tehnilised teadmised või jäi puudu isevastutusest (vt punktid 33–35). Kolme projekti puhul olid partnerriikide valitsused formaalsed kohustused küll võtnud, kuid neid ei täidetud (vt punkt 36).

58. Kontrollikoda leidis sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta küll nii häid kui halbu näiteid, ent asjakohaste andmete ja keskkonnanäitajate puudumisel on projektidest saadavat kasu võimatu hinnata (vt punktid 37–40).

59. Kuigi projektijuhtimismenetlustes käsitleti jätkusuutlikkust põhjalikult, ei pööranud komisjon auditeeritud projektide puhul tähelepanu mitmele tulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast tähtsale asjaolule. Projektide kavandamise etapis ei analüüsitud küllaldaselt pakutud tehnilisi lahendusi (kaheksa projekti) ega rahalist elujõulisust (11 projekti). 18 projekti puhul ei määratletud selgeid näitajaid, eesmärke ega sihtarve (vt punktid 41–50).

60. Täies mahus ei kasutatud järelevalve-, kontrolli- ega hindamisaruandeid, mis omakorda vähendas komisjoni võimet parandusmeetmeid võtta. Enamiku lõpetatud projektide puhul ei võimaldanud järelhindamiste puudumine tulemuste jätkusuutlikkust kasulikult hinnata (vt punktid 51–52).

61. Kokkuvõttes on ELi abi parandanud joogivee kättesaadavust ja elementaarseid sanitaartingimusi kuues auditeeritud Sahara-taguses Aafrika riigis, kasutades selleks standardset tehnoloogiat ning kohalikke materjale. Abisaajate vajadustele vastasid siiski vaid vähem kui poolte projektide tulemused. Keskmises ja pikaajalises perspektiivis ei ole aga enamiku projektide tulemused ja neist saadav kasu jätkusuutlikud, kui ei suudeta tagada tariifidest sõltumatut rahastamist. Põhjalikest projektijuhtimismenetlustest hoolimata ei pööranud komisjon tähelepanu tulemuste jätkusuutlikkuse seisukohast tähtsatele asjaoludele.

SOOVITUSED

62. Kõnealuses piirkonnas ja valdkonnas ELi arenguabist saadava kasu maksimeerimiseks peaks komisjon:

a) tagama oma menetluste asjakohase rakendamise, eriti just projektide hindamise järgmistes etappides:

i) projekti eesmärkide selge määratlemine (kogused, seadmete tüüp, asukoht, otsesed ja kaudsed abisaajad);

ii) pakutud tehniliste lahenduste kirjeldus ja nende kasutamise põhjendus (võimaluse korral koos viidetega alternatiivsetele variantidele); ja

iii) objektiivsete ja kontrollitavate projektide edenemist mõõtvate näitajate ja projektitulemustega seotud lähteväärtuste ning sihtarvude kehtestamine;

b) tegema piisava majandusliku ja finantsanalüüsi, mis võimaldaks lihtsalt määratleda projekti tulevase rahastamise eeldatavad allikad (sh hinnangulised abisummad ja nende laekumise ajakava);

c) enne projekti heakskiitmist põhjalikult analüüsima, kas selle edukuse tagamise tingimused (k.a partnerriikide poolt võetud kohustused) on täidetud;

d) tagama, et projektide järelevalvel, kontrollimisel ja hindamisel tehtud töö leiaks täies mahus kasutamist ning et aruannetes tehtud soovitused võetakse arvesse ja viiakse ellu.

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva aruande vastu 10. juuli 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Aastatuhande arengueesmärgid seati 2000. aasta septembris 189 riigi poolt allkirjastatud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf). Eesmärkidega püütakse aastaks 2015 likvideerida äärmine vaesuses ning mitmetahulised puudused. Lisaks käsitletakse neis vaesuse ja nälja likvideerimist, hariduse kättesaadavust kõikidele inimestele, sugude võrdsust, võitlust HIV-viiruse/AIDSi vastu, keskkonnasäästlikkust ja ülemaailmset partnerlusvõrku arengu edendamiseks. Vesi ja sanitaartingimused sisalduvad keskkonnasäästlikkust kajastavas 7. arengueesmärgis, ent nad on võtmetähtsusega kõigi arengueesmärkide saavutamisel.

[2] Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul aitaksid parem veevarustus, paremad sanitaartingimused ja hügieen kogu maailmas suremust 6,3% (vaid arengumaid arvestades oleks see määr 8%) võrra vähendada. Eelkõige aitaks see vähendada arengumaade laste suremust.

[3] WHO/UNICEFi ühise veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogrammi definitsiooni kohaselt on parandatud kvaliteediga joogiveeallikas selline allikas, mis on kaitstud väljaspoolse saaste, eelkõige aga väljaheidetest tingitud saaste eest. Programm peab puhtaks järgmisi joogiveeallika tüüpe: elamusse, hoovi või krundile toodud joogiveetoru; avalik joogiveekraan või -toru; torukaev või puurauk; kaitstud kaevatud kaev; kaitstud allikas; vihmaveekogumissüsteem. Parandatud kvaliteediga sanitaarsõlme defineeritakse kui kohta, kus puudub inimese ja väljaheidete vaheline kontakt: kanalisatsioonisüsteemiga ühendatud vesiloputusega (või pealekallamisega) süsteem, septiline anum, kuivkäimla, ventileeritud kuivkäimla, pindlauaga kuivkäimla, kompostkäimla (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/).

[4] Tabel 8.7, Sudeshna Ghosh Banerjee ja Elvira Morella, Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives, Maailmapank, 2011.

[5] Maapiirkondade veevarustuse ja sanitaartingimuste ning Aafrika veerahastu konverentsi deklaratsioon, Marseille, 14. märts 2012 (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf).

[6] KOM(2002) 132 (lõplik), 12. märts 2002: "Veemajandus arengumaades: ELi arengukoostööpoliitika ja prioriteedid".

[7] Nõukogu dokument 9696/02.

[8] Euroopa konsensus arengu küsimuses (ELT C 46, 24.2.2006), punktid 80 ja 81: vesi (koos energiaga) kuulub ELi arengupoliitika üheksa prioriteetse valdkonna hulka.

[9] Euroopa Arengufondid AKV riikides ning finantsraamistiku 2007–2013 puhul Aasia ja Ladina-Ameerika riikide arengukoostöö rahastamisvahend ning naaberriikides Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument.

[10] Kooskõlas komisjoni dokumendis KOM(2002) 132 (lõplik) esitatud seisukohaga "sisaldab strateegiline lähenemine veevarude jätkusuutlikuks hõlvamiseks ja haldamiseks valdkondlikke ja valdkondadevahelisi küsimusi ning hõlmab jätkusuutlikkuse kõiki aspekte. Majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus …".

[11] Kõige levinumad vee saastumise põhjused on vanad veetorud ja ebapiisavalt kaitstud veeallikad. Isegi juhul, kui tegemist on uute süsteemidega, ent vee transpordiks ei kasutata torustikke, suurendavad transport ja kodune hoiustamine vee saastumise ohtu.

[12] Nõukogu resolutsioon veemajanduse kohta arengumaades: ELi arengukoostööpoliitika ja prioriteedid (9696/02, 7. juuni 2002), punkt 7.

[13] Kuigi ELi arengupoliitika vee ja sanitaartingimuste valdkonda puudutavates ametlikes seisukohtades seda mainitud ei ole, käsitletakse tariifide, maksude ja avaliku sektori toetuste (kapitaliinvesteeringute puhul) kombineerimist nt väljaandes Managing Water for All (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, 2009).

[14] Komisjoni suunised veeressursside alase arengukoostöö jaoks (1998, ajakohastatud 2008) ja suunised 10. Euroopa Arengufondi programmitöö kohta ("Vee- ja sanitaarvaldkonna roll aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel").

[15] ELi välistegevuse raames lepingute sõlmimise korda käsitleva praktilise juhendi (2012. aasta jaanuari väljaanne) punkti 6.1.1 kohaselt on toetused ELi või Euroopa Arengufondide eelarvest annetustena antavad rahalised otsetoetused, mille abil rahastatakse:kas meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk;või mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on liidu poliitika osaks olev eesmärk.

[16] Komisjoni kasutatav tulemustele suunatud järelevalvesüsteem loodi 2000. aastal eesmärgiga anda välist, objektiivset ja erapooletut tagasisidet ELi rahastatud abiprojektide ja -programmide tulemuslikkuse kohta. Tulemustele suunatud järelevalvesüsteem on osa EuropeAidi kvaliteedi tagamise tsüklist, mis algab projektide koostamisega ning lõppeb peale nende teostamist. Süsteem annab juba projektide teostamise ajal soovitusi meetmete võtmiseks.

[17] Järelhindamist alustatakse üldjuhul kahe aasta jooksul alates projekti lõpetamisest.

--------------------------------------------------

I LISA

VESI JA SANITAARTINGIMUSED (SAHARA-TAGUSE AAFRIKA RIIGID): LEPINGUTE MAHT 2001–2010

Kasu saav riik või piirkond | Lepingute maht (eurodes) |

Geograafiline programm | ELi veerahastu (9. EAF) [1] | Kokku |

Mosambiik | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 |

Burkina Faso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 |

Tansaania | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 |

Nigeeria | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 |

Lesotho | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 |

Benin [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 |

Ghana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 |

Etioopia | - | 39947063,39 | 39947063,39 |

Mauritius [2] | 38945583,78 | - | 38945583,78 |

Rwanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 |

Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 |

Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 |

Côte d’Ivoire | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 |

Kenya | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 |

Madagaskar | - | 30400952,00 | 30400952,00 |

Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 |

Tšaad | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 |

Malawi | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 |

Sambia | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 |

Senegal | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 |

Niger | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 |

Namiibia | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 |

Djibouti | 9448628,25 | - | 9448628,25 |

Kongo Demokraatlik Vabariik | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 |

Zimbabwe | - | 7860277,62 | 7860277,62 |

Roheneemesaared | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 |

Gambia | 6398797,59 | - | 6398797,59 |

Mauritaania | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 |

Guinea | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 |

Mayotte | 4267566,78 | - | 4267566,78 |

Sierra Leone | - | 3792465,00 | 3792465,00 |

São Tomé ja Príncipe | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 |

Ekvatoriaal-Guinea | 3493422,26 | - | 3493422,26 |

Botswana | 3350467,76 | - | 3350467,76 |

Eritrea | - | 2979328,75 | 2979328,75 |

Kesk-Aafrika Vabariik | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 |

Seišellid | 2814129,34 | - | 2814129,34 |

Gabon | 2752488,51 | - | 2752488,51 |

Kamerun | - | 2679034,95 | 2679034,95 |

Burundi | - | 2569826,25 | 2569826,25 |

Sudaan | - | 2153914,00 | 2153914,00 |

Komoorid | - | 2136805,16 | 2136805,16 |

Guinea-Bissau | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 |

Somaalia | - | 1337428,00 | 1337428,00 |

Togo | - | 1056742,00 | 1056742,00 |

Svaasimaa | - | 629867,00 | 629867,00 |

Mitut riiki hõlmavad | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 |

ELi veerahastu raames teostatavad muud programmid: | |

Aafrika veeinitsiatiiv | - | 20000000,00 | 20000000,00 |

Niiluse vesikonna algatus | - | 19458290,62 | 19458290,62 |

Lõuna-Sudaani maapiirkonnad | - | 8000000,00 | 8000000,00 |

Aafrika-ELi infrastruktuuripartnerlus | - | 7986026,00 | 7986026,00 |

Muud (geograafilised programmid): | |

Lõuna-Aafrika Arengunõukogu piirkond | 647456,00 | - | 647456,00 |

valitsustevahelise arenguameti piirkond | 139331,00 | - | 139331,00 |

Kokku | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 |

[1] Vaatlusalusel ajavahemikul sõlmiti 2. veerahastu (10. EAF) raames lepinguid summas 400000 eurot. Komisjoni arenguabiprogrammide teabesüsteemi CRIS andmetel sõlmiti 2011. aastal täiendavalt lepinguid summas 117 miljonit eurot.

[2] Geograafilised programmid sisaldavad ka valdkondliku eelarvetoetuse raames antud abi järgmiselt: Burkina Faso 38 miljonit eurot, Benin 4,8 miljonit eurot ja Mauritius 37,4 miljonit eurot.

--------------------------------------------------

II LISA

PARANDAMATA KVALITEEDIGA JOOGIVEEALLIKAID KASUTAVA NING PARANDATUD SANITAARTINGIMUSI MITTEOMAVA ELANIKKONNA OSAKAAL PROTSENTIDES (HINNANGULISED ANDMED)

Allikas: UNICEFi/WHO ühine veevarustuse ja sanitaartingimuste järelevalveprogramm, ajakohastatud märtsis 2010

(http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/).

(%) |

| Vesi | Sanitaartingimused |

Linnad | Maa-piirkonnad | Kokku | Linnad | Maa-piirkonnad | Kokku |

Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 |

2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 |

Benin | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 |

2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 |

Burkina Faso | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 |

2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 |

Ghana | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 |

2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 |

Nigeeria | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 |

2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 |

Tansaania | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 |

2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 |

--------------------------------------------------

III LISA

AUDITEERITUD PROJEKTIDE JA PROGRAMMIDE NIMEKIRI

Meede | Rahastamis-allikas | Rakendamisviis | Kulud (miljonites eurodes) | Euroopa Komisjoni toetus (miljonites eurodes) |

Angola

Joogiveevarustus Tombwa linnas | 8. EAF | Üksikprojektid | 8,8 | 8,8 |

Luanda eeslinnade vee ja sanitaar tingimuste projekt | 9. EAF | Üksikprojektid | 21,4 | 21,4 |

Parema veele juurdepääsu ja paremate sanitaartingimuste abil laste suremuse vähendamise ja kooliskäimise suurendamise projekt Angola maapiirkondades | 9. EAF – veerahastu | Rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetusleping | 4,9 | 3,7 |

Veevarustussüsteemi rajamine või remont ning hügieeni ja sanitaartingimuste alase teadlikkuse edendamine Uige provintsi kümnes külas | 9. EAF – veerahastu | Toetusleping | 1,0 | 0,5 |

Benin

Pooleldi linnastunud asumite vee initsiatiiv (eelarvetoetuse programm) | 9. EAF | Valdkondlik eelarvetoetus | 15,7 | 4,8 |

Joogivee ja elementaarsete sanitaar tingimuste programm Benini 200 ohustatud asumis | 9. EAF – veerahastu | Rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetusleping | 2,2 | 1,2 |

Majapidamiste veekasutuse integreeritud haldamine Loode-Benini ühistutes ja omavalitsustes | ELi üldeelarve | Toetusleping | 0,7 | 0,5 |

Burkina Faso

Ouagadougou linna joogiveevarustus | 8. EAF | Üksikprojektid | 202,6 | 30,0 |

Burkina Faso piirkondlik päikeseenergia programm – 2. etapp | 8. EAF | Üksikprojektid | 14,2 | 13,2 |

Burkina Faso nelja provintsi maapiirkondade joogivee ja sanitaarvaldkonna haldamine | 9. EAF – veerahastu | Toetusleping | 1,2 | 0,9 |

Zibako veekogumissüsteemi remont ja käitamine | 9. EAF – veerahastu | Toetusleping | 0,4 | 0,1 |

Ghana

Riigi põhjaosa maapiirkondade veevarustus ja sanitaartingimused | 8. EAF | Üksikprojektid | 12,2 | 12,2 |

Ühtne lähenemisviis guinea ussi tõrjumiseks veevarustuse, sanitaar tingimuste ja hügieeni abil Ghana põhjapiirkonnas | 9. EAF | Rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetusleping | 20,0 | 15,0 |

Ghana kuues mikroprojektide programm | 9. EAF | Üksikprojektid | 20,2 | 20,2 |

Ghana veevaldkonda, sanitaartingimusi ja hügieeni edendavate teenistuste tugevdamine | ELi üldeelarve | Toetusleping | 1,3 | 0,9 |

Veekasutuse, sanitaarolukorra ja hügieeni alane jätkusuutlik teavitustöö Ghana maapiirkondade ja linnade vaese ja puudustkannatava elanikkonna seas | ELi üldeelarve | Toetusleping | 2,0 | 0,7 |

Nigeeria

Nigeeria väikelinnade veevarustuse ja sanitaartingimuste programm | 7. EAF | Üksikprojektid | 19,1 | 7,2 |

Ebavõrdsuse vähendamine: veevarustuse ja sanitaartingimuste parandamine Nigeeria väikelinnades | 9. EAF – veerahastu | Toetusleping | 3,9 | 2,9 |

Cross Riveri osariigi maapiirkondade veevarustus- ja sanitaarprojekt | ELi üldeelarve | Toetusleping | 0,9 | 0,7 |

Tansaania

Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 1. etapp | 8. EAF | Üksikprojektid | 44,8 | 33,6 |

Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 2. etapp | 9. EAF | Üksikprojektid | 50,2 | 38,3 |

Njombe piirkonna 14 küla veevarustus ja sanitaartingimused | 9. EAF – veerahastu | Toetusleping | 2,5 | 1,6 |

Kilolo jätkusuutliku arengu programm | ELi üldeelarve | Toetusleping | 0,5 | 0,4 |

--------------------------------------------------

IV LISA

HINNANG AUDITEERITUD PROJEKTIDELE

Jah | Mõningad puudused | Tõsised puudused |

Ei | Puudulik tõendusmaterjal | E/K (ei käsitleta) |

| Projekti väljundid saavutati | Seadmed on heas töökorras ning hooldatud | Süsteemide töö vastab abisaajate vajadustele | Tulu tariifidest katab jooksvad kulud | Süsteeme käitavatel üksustel on vajalik võimekus |

Vesi | Sanitaar-tingimused | Vesi | Sanitaar-tingimused |

Angola | Joogiveevarustus Tombwa linnas | | E/K | | E/K | | | |

Luanda eeslinnade vee ja sanitaartingimuste projekt | | | | | | | |

Parema veele juurdepääsu ja paremate sanitaartingimuste abil laste suremuse vähendamise ja kooliskäimise suurendamise projekt Angola maapiirkondades | | | | | | | |

Veevarustussüsteemi rajamine või remont ning hügieeni ja sanitaartingimuste alase teadlikkuse edendamine Uige provintsi kümnes külas | | | | | | | |

Benin | Pooleldi linnastunud asumite veeinitsiatiiv (eelarvetoetuse programm) | | E/K | | E/K | | | |

Joogivee ja elementaarsete sanitaartingimuste programm Benini 200 ohustatud asumis | | | | | | | |

Majapidamiste veekasutuse integreeritud haldamine Loode-Benini ühistutes ja omavalitsustes | | | | | | | |

Burkina Faso | Ouagadougou linna joogiveevarustus | | | | E/K | | | |

Burkina Faso piirkondlik päikeseenergia programm – 2. etapp | | E/K | | E/K | | | |

Burkina Faso nelja provintsi maapiirkondade joogiveevarustuse ja sanitaarvaldkonna haldamine | | E/K | | E/K | | | |

Zibako veekogumissüsteemi remont ja käitamine | | E/K | | E/K | | | |

Ghana | Maapiirkondade veevarustus ja sanitaartingimused riigi põhjaosas | | | | | | | |

Ühtne lähenemisviis guinea ussi tõrjumiseks veevarustuse, sanitaartingimuste ja hügieeni abil Ghana põhjaosas | | | | | | | |

Ghana kuues mikroprojektide programm | | | | | | | |

Ghana veevarustust, sanitaartingimusi ja hügieeni edendavate teenistuste tugevdamine | | | | | | | |

Veekasutuse, sanitaarolukorra ja hügieeni alane jätkusuutlik teavitustöö Ghana maapiirkondade ja linnade vaese ja puudustkannatava elanikkonna seas | | | | | | | |

Nigeeria | Nigeeria väikelinnade veevarustuse ja sanitaartingimuste programm | | | | | | | |

Ebavõrdsuse vähendamine: veevarustuse ja sanitaartingimuste parandamine Nigeeria väikelinnades | | | | | | | |

Cross Riveri osariigi maapiirkondade veevarustus- ja sanitaarprojekt | | | | | | | |

Tansaania | Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 1. etapp | | E/K | | E/K | | | |

Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 2. etapp | | | | | | | |

Njombe piirkonna 14 küla veevarustus ja sanitaartingimused | | | | | | | |

Kilolo jätkusuutliku arengu programm | | | | | | | |

--------------------------------------------------

V LISA

LÕPPHINDAMISED

Projekt | Abisaajariik | Lõpetamis-tähtpäev | Lõpphindamise kuupäev | Tähelepanekud |

Tombwa linna joogiveevarustus | Angola | 30.6.2009 | - | Auditi tegemise ajal valmistati ette lõpphindamise lähteülesannet |

Luanda eeslinnade vee ja sanitaartingimuste projekt | Angola | 30.6.2009 | - | Lõpphindamine peab kavakohaselt toimuma 2012. aasta esimeses kvartalis |

Parema veele juurdepääsu ja paremate sanitaartingimuste abil laste suremuse vähendamine Angola maapiirkondades | Angola | 12.2009 | - | Tulemustele orienteeritud hindamise järgne kontrollkäik toimus ajavahemikus märts–aprill 2011 |

Veevarustussüsteemi rajamine või remont ning hügieeni ja sanitaartingimuste alase teadlikkuse edendamine Uige provintsi kümnes külas | Angola | 31.5.2009 | - | Lõpphindamist kavas ei ole |

Pooleldi linnastunud asumite veeinitsiatiiv (eelarvetoetuse programm) | Benin | 12.2011 | - | Auditi toimumise ajal ei olnud projekt veel lõpetatud |

Joogivee ja elementaarsete sanitaartingimuste programm Benini 200 ohustatud asumis | Benin | 8.2011 | - | Auditi toimumise ajal ei olnud lõpphindamist veel tehtud |

Kodumajapidamiste veekasutuse integreeritud haldamine Loode-Benini ühistutes ja omavalitsustes | Benin | 2.2009 | Jaanuar 2009 | |

Ouagadougou linna joogiveevarustus | Burkina Faso | 31.6.2010 | - | Auditi toimumise ajal ei olnud lõpphindamist veel tehtud |

Burkina Faso piirkondlik päikeseenergia programm – 2. etapp | Burkina Faso | 30.9.2010 | Märts 2009 | |

Burkina Faso nelja provintsi maapiirkondade joogivee ja sanitaarvaldkonna haldamine | Burkina Faso | 29.6.2009 | Juuli 2009 | |

Zibako veekogumissüsteemi remont ja käitamine | Burkina Faso | 30.6.2008 | - | Lõpphindamist ei tehtud |

Riigi põhjaosa maapiirkondade veevarustus ja sanitaartingimused | Ghana | 31.10.2007 | Veebruar 2008 | |

Ühtne lähenemisviis guinea ussi tõrjumiseks veevarustuse, sanitaartingimuste ja hügieeni abil Ghana põhjapiirkonnas | Ghana | 5.6.2011 | - | Auditi toimumise ajal ei olnud lõpphindamist veel tehtud |

Ghana kuues mikroprojektide programm | Ghana | 30.6.2009 | Jaanuar 2010 | |

Ghana veevaldkonda, sanitaartingimusi ja hügieeni edendavate teenistuste tugevdamine | Ghana | 1.4.2005 | - | Lõpphindamist ei tehtud |

Veekasutuse, sanitaarolukorra ja hügieeni alane jätkusuutlik teavitustöö Ghana maapiirkondade ja linnade vaese ja puudustkannatava elanikkonna seas | Ghana | 31.3.2009 | - | Lõpphindamist ei tehtud |

Nigeeria väikelinnade veevarustuse ja sanitaartingimuste programm | Nigeeria | 31.12.2008 | Mai 2009 | Tulemustele orienteeritud hindamise järgne kontrollkäik toimus juulis 2010 |

Ebavõrdsuse vähendamine: veevarustuse ja sanitaartingimuste parandamine Nigeeria väikelinnades | Nigeeria | 13.9.2012 (kavandatud) | - | Auditi tegemise ajal ei olnud projekt veel lõpetatud |

Cross Riveri osariigi maapiirkondade veevarustus- ja sanitaarprojekt | Nigeeria | 31.12.2010 | Jaanuar–veebruar 2011 | |

Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 1. etapp | Tansaania | 31.12.2009 | September 2009 | |

Piirkondlike keskuste veevarustuse programmi 2. etapp | Tansaania | 31.12.2011 (kavandatud) | - | Auditi tegemise ajal ei olnud projekt veel lõpetatud |

Kilolo jätkusuutliku arengu programm | Tansaania | 30.6.2007 | 2005–2008 | Hindajad külastasid projekti kolmel korral (novembris 2005, märtsis 2007 ja mais 2008) |

Njombe piirkonna 14 küla veevarustus ja sanitaartingimused | Tansaania | 31.12.2009 | Detsember 2009 | |

--------------------------------------------------