ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON LIIDU VÄLISASJADE
JA JULGEOLEKUPOLIITIK A
KÕRGE ESINDAJ A
Brüssel, 28.4.2015  
JOIN(2015) 16 final 
  
ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) 
„Inimõigused ELi tegevuskava keskmes” 
 
 
2 
 Sissejuhatus  
Euroopa Komisjoni ning Euroopa Liidu välisasjade ja  julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatise 
eesmärk on aidata kaasa uue inimõiguste ja demokraatia tegevuskava väljatöötamisele 
ajavahemikuks 2015–2019. 
Inimõigused ja demokraatia kui ELi juhtpõhimõtted Tänapäeva maailm on ebastabiilne ja kiirelt muutuv – see on maailm, kus inimõigusi ja 
demokraatlikke väärtusi seatakse sageli kahtluse al la ning eiratakse paljudes kohtades. Inimõiguste 
rikkumine on mahult ja intensiivsuselt suurenenud, kodanikuühiskond näeb, et tema tegevust 
piiratakse, konfliktid on mitmetahulised ja au toritaarsed režiimid on muutunud julgemaks. 
Üleilmastumine toob kaasa uusi välja kutseid, mis teevad inimõiguste kaitse veelgi keerulisemaks.  
Sellises olukorras keskendub rahvus vaheline tähelepanu tavaliselt stabiils usele. Siiski ei ole võimalik 
saavutada kestvat stabiilsust üksnes julgeoleku ja majandusliku heaolu kaudu. Oma riigi kodanike 
lojaalsus ja nende usk rahumeelsete vahendite kasu tamisse sõltuvad sellest, kas nad leiavad, et nad 
on kaitstud meelevaldsete otsuste eest ja kas nend e seisukohad võivad mõjutada poliitiliste otsuste 
tegemist. Seda on võimalik saavutada üksnes demo kraatlikus ühiskonnas, mis põhineb inimõiguste ja 
põhivabaduste austamisel, kus valitsus ei ole korrumpeerunud ja on usaldusväärne, parlament on 
võimeline kajastama oma rahva erinevaid seisukohti  ja huve, kodanikuühiskond toimib, ajakirjandus 
on vaba ja kohtusüsteem sõltumatu. 
Arutelud 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmä rkide üle, milles keskendutakse inimõiguste ja 
naiste õiguste edendamisele iseseisvat e eesmärkidena, kajastavad seda sihti.  
See on põhjus, miks inimõigused ja demokraat ia peavad jääma Euroopa Liidu välistegevuse 
keskmesse. Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikliga 21 suunatakse liidu välistegevust ja 
kinnitatakse veel kord ELi ro lli muu hulgas demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste 
universaalsuse ja jagamatuse ning Ühinenud Rahvas te Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise 
õiguse edendamisel. Euroopa Liidu põhiõiguste harta on liidu õigusaktide rakendamisel ELi 
institutsioonide ja liikmesriikide jaoks siduv. Li saks rakendab EL teatavaid Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu õigusakte, na gu ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon 
(UNCRPD). Euroopa Liidu usaldusväärsus inimõigu ste ülemaailmse kaitsjana toetub nimetatud 
sammastele. 
2012. aasta inimõiguste ja demokraatia pakett 2012. aastal võttis EL vastu kõrgelennulise programmi — ELi inimõiguste ja demokraatia 
strateegilise raamistiku
1 –, milles on sätestatud, kuidas ta kavatseb täita oma kohustust, milleks on 
demokraatia, õigusriigi põhimõtete, samuti inimõigu ste universaalsuse ja jagamatuse edendamine.  
Peaaegu kolm aastat pärast vastuvõtmist moodustab see strateegiline raamistik oma prioriteetide ja 
juhtpõhimõtetega endiselt Euroopa Liidu tegevuse raamistiku.  
                                                            
1 Nõukogu 25. juuni 2012. aasta dokument ST 11855/12. 
 
3 
 Veel üks verstapost ELi inimõiguste poliitikas oli 2012. aasta otsus luua ELi inimõiguste eriesindaja  
ametikoht. Eriesindaja on suurendanud ELi inimõiguste poliitika nähtavust ja tulemuslikkust, 
tihendanud partneritega suhtlemist ja aidanud ede ndada konkreetseid prioriteete. Nõukogu otsus2 
pikendada ELi eriesindaja volitusi veel kahe aasta võrra tunnistab seda tähtsat rolli.  
2012. aastal vastu võetud inimõiguste paketi kolmas oluline osa oli ELi inimõiguste ja demokraatia 
tegevuskava (2012–2014) 3, mis on aidanud rakendada strateegilis es raamistikus võetud kohustusi.  
See tegevuskava  sisaldas 97 meedet, mis hõlmavad mitm esuguseid inimõiguste  ja demokraatia 
küsimusi ja mida rakendavad EL ja riikide tasandi l liikmesriigid. See kohustas kõiki sidusrühmi seadma 
selgeid eesmärke selgelt kindlaks määratud ajaks.  
2012.–2014. aasta tegevuskava saavutused 2012.–2014. aasta tegevuskava oli oluliseks hoovaks kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamise eest 
hoolitsemisel ja sellega tagati, et nende tä helepanu püsis peamistel eesmärkidel. Tegevuskava 
raames tehtud tööl oli mitmeid olulisi saavutusi .  
Tegevuskavaga laiendatakse inimõigustega seotud  kaalutluste arvessevõtmist kõikides ELi 
välispoliitika valdkondades ja nende rakendamise toim ingutes, mis viivad konkreetsete muudatusteni 
kohapeal. Mõne näitena võiks siinkohal tuua in imõigustega seotud kaalutluste seadusandlike ja 
muude kui seadusandlike ettepanekute jaoks te htud mõjuhinnangutesse integreerimisel tehtud 
sammud ja inimõiguste hindamiste kasutuselevõtmine peamise elemendina ELi humanitaarabi puhul 
. 
Tegevuskava on samuti võimaldanud ELil töötada välja  vajalikud vahendid ja ressursid, et sõnastada 
ja rakendada sidusamat poliitikat . Selle eesmärgi saavutamisele on  aidanud kaasa Brüsselis asuva 
nõukogu inimõiguste töörühma (COHOM) loomin e, peamiste inimõiguste teemade kohta 
üksikasjalike ELi suuniste vastuvõtmine (usu- ja veendumusvabadus,
4 lesbide, geide, biseksuaalide, 
trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste õigused5 ning sõnavabadus veebikeskkonnas ja väljaspool 
seda6), arengukoostöö suhtes kohaldatava õigustel põhineva lähenemisviisi suuniste vastuvõtmine, 
liidu delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade  koostööl rajanevate inimõigusi käsitlevate 
riigipõhiste strateegiate vastuvõtmine , liidu dele gatsioonides inimõiguste koordinatsioonikeskuste 
loomine ning ELi töötajatele ja liikmesriikide diplomaatidele ettenähtud sihtotstarbelise 
koolitusprogrammi parandamine.  
Tegevuskavaga on edendatud ka tõhusat mitmepoolsust  ELi aastaste strateegiate ja prioriteetide 
väljatöötamisega ÜRO inimõigusi kä sitlevate foorumite, eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu jaoks. 
Lisaks keskenduti selles ELi meetmetele seose põ hiliste prioriteetidega, kaasa arvatud naiste ja 
tütarlaste õigused, laste õigused, LGBTI õigused, ning kutsuti üles tegema veel tööd majanduslike, 
sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste alal koos kõlas liidu pühendumusega inimõiguste jagamatuse eest 
                                                            
2 Nõukogu 12. veebruar 2015. aasta dokument ST 5716/15. 
3 Nõukogu 25. juuni 2012. aasta dokument ST 11855/12. 
4 Nõukogu 24. juuni 2013. aasta dokument ST 11491/13. 
5 Nõukogu 24. juuni 2013. aasta dokument ST 11492/13. 
6 Nõukogu 12. mai 2014. aasta dokument ST 9647/14. 
 
4 
 seismisel. Peale selle pühendati tegevuskavas tähe lepanu puuetega inimeste küsimustele kooskõlas 
ÜRO puuetega inimeste õiguste konven tsioonis sisalduvate kohustustega. 
Tegevuskavaga tugevdati ülemaailmselt ELi koos tööd tsiviilühiskonnaga ja toetust sellele. 
Tegevuskavaga tehti tavaks enne inimõigusalaste  dialoogide pidamist ja oluliste poliitiliste 
dokumentidega seoses konsulteerimine kodaniku ühiskonna organisatsioonidega, edendati nende 
organisatsioonide kaasamist finantsabi kujunda misse ja parandati ELi abi kodanikuühiskonna 
organisatsioonidele, kes seisavad silmitsi piiravate meetmetega.  
Muule lisaks edendati tege vuskava abil liidu meetmete nähtavust  inimõiguste ja demokraatia vallas 
ning tema vastutust  oma partnerite ees, eelkõige kodanikuühiskonna ees.  
Viimaste aastate tulemused annavad tugeva alus e ELi jätkuvale pühendumusele toetada kogu 
maailmas inimõiguste austamist ja demokraatlikku üleminekuprotsessi kahepoolselt partnerluses 
muude piirkondlike organisatsioonidega ja mitm epoolsel tasandil, eelkõige ÜRO raames. Palju 
aastate 2012–2014 tegevuskava meetmeid kuulub nüüd liidu igapäevasesse töösse, neid toetavad 
kõik sidusrühmad, neile tuleb kasuks väljakujunenud menetluste olemasolu ja nende jaoks on olemas 
ulatuslik kogu suunisdokumente. Seepärast ei ole edaspidi vaja kõnesolevaid meetmeid uue soovitatud tegevuskava raames prioriteediks seada.  Ent need on endiselt teemaks aastaaruandes 
inimõiguste ja demokraatia kohta, et tagada nähtavus ja vastutus ka nendes valdkondades 
Teisest küljest nõuavad teatavad, aastate 2012– 2014 tegevuskavas kindlaks määratud valdkonnad 
uuendatud poliitilist pühendumust ja lisapingutusi, mistõttu on  need uues tegevuskavas 
väljapaistvamal kohal . See puudutab muu hulga s demokraatia toetamist uue tegevuskava mitme 
eesmärgi raames, majanduslikke, sotsiaalseid ja ku ltuurilisi õigusi, kriisi- ja konfliktiolukorras 
inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkum ise käsitlemist, võitlust eelkõige naiste, laste, 
puuetega inimeste ja LGBTI-inimeste, samuti usuväh emuste liikmete diskrimineerimise vastu, võitlust 
piinamise ja väärkohtlemise vastu ning ELi poliitika sidusust inim õiguste seisukohast. 
Uues tegevuskavas tuleks käsitleda neid püsivaid probleeme.   
Edasine tee Arvestades positiivseid kogemu si, peaks uus tegevuskava hõlmama ajavahemikku 2015–2019 , et 
tagada täielik vastavus liidu välisasjade ja julgeo lekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni 
ametiajaga.  
Tegevuskava rakendamise läbivaatamise vahehindamine  tuleks teha 2017. aastal , et oleks võimalik 
hinnata tehtud edusamme ja vaja duse korral teha kohandusi, pidade s silmas saadud kogemusi ja 
uute probleemide esilekerkimist. Läbivaatamin e langeks kokku välisrahastamisvahendite 
vahekokkuvõtte tegemisega ja võiks aidata saavuta da suuremat sidusust ELi poliitika ja rahalise abi 
vahel. 
Tegevuskava raames plaanitud meetmed on geog raafiliselt neutraalsed ja kohaldatavad maailma 
kõikides piirkondades, võttes arvesse kohalikke vaj adusi ja eripärasid. Need meetmed kujundatakse 
kohalike konkreetse riigi prioriteetidele vastavaks inimõiguste riigipõhiste strateegiate kaudu.  
 
5 
 Seoses kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega  jälgib EL ka edaspidi Euroopa Liidu lepingu 
artiklis 49 sätestatu kohaselt nende pühendumust demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste 
austamise väärtuste edendamisel ning juhendab ja toetab, et tagada tuntav ja jätkusuutlik edu 
nendes olulise tähtsusega reformitavates valdkondades.  
Seoses Euroopa naabruspoliitikag a asetatakse tugev rõhk põhiõiguste ja -vabaduste austamise 
tagamisele. EL toetab jätkuvalt partnerriike refo rmide elluviimisel, mis ed endavad kaasavat dialoogi 
ja head juhtimistava, tugevdavad kohtusüsteemi sõltumatust ja tagavad põhiõiguste kaitse.  
Põhimõtted  
Uus tegevuskava ei peaks püüdma hõlmata liidu inimõi guste ja demokraatia toetamise poliitika kõiki 
aspekte. See peaks olema pigem strateegiline ja keskenduma prioriteetidele , mille puhul on vaja 
tugevdada poliitilist impulssi ja suurendada pühendumust.  Tegevuskava peaks suunama 
kahepoolset tööd ja ELi osalemist mitmepoolsetel ja piirkondlikel foorumitel, eelkõige ÜROs ja 
Euroopa Nõukogus. 
Seda silmas pidades tuleks soovitatud tegevu skavas juhinduda järgmi stest põhimõtetest:  
1. üha keerukamas globaalses keskkonnas seatak se üldkehtivate standardite asjakohasus 
küsimärgi alla ning suureneb vastuseis ELi p üüdlusele neid edendada. Väärtuste edendamine 
üksnes välistegevuse kaudu ei ole sageli tulemuslik. Seetõttu tuleks jõupingutused keskendada sisemiste jõudude toetamisele. EL peaks tugevdama koostööpartnereid 
kolmandates riikides  (valitsuse, parlamendi ja p oolriiklikul tasandil), tugevdama 
kohtusüsteemi rolli, jätkama kodanikuühiskonna , sealhulgas sotsiaalpartnerite toetamist ja 
edendama soodsaid tingimusi, tugevdama piirkondlike organisatsioonide ja mehhanismide  
rolli ja mõju ning tugevdama koostööd Ühinen ud Rahvaste Organisatsiooniga, millel oma 
universaalse liikmesuse kaudu on suurem mõjuvõim.  
2. EL peab näitama eeskuju. ELi käitumist jälg itakse rangelt, kui on tegemist tajutavate 
erinevustega  inimõiguste küsimusele lähenemises (t opeltstandardid ja välised/sisemised 
vastuolud). Seega on vaja uut pühendunud teguts emist, et parandada sidusust inimõiguste 
käsitlemisel ja inimõigustega seotud kaalutlust e integreerimisel kõikidesse ELi välistegevuse 
aspektidesse ja sisepoliitika välisaspektid esse, võttes aluseks komisjoni väljatöötatud 
lähenemisviisi, et tagada ELis põhiõi guste harta tulemuslik jõustamine.  
3. EL peab keskenduma kõige pakilisematele inim õiguste alastele probleemidele, mis tuleb 
lahendada nii sise- kui ka välispoliitikas. Nend e probleemide hulka kuulub eelkõige võitlus 
diskrimineerimise vastu, sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse austamine, samuti 
inimõiguste tagamine migratsiooni- ja kauband uspoliitikas ning terrorismivastase võitluse 
poliitikas.  
4. EL peaks kasutama oma mõjuvõimu , st arukamal ja strateegilisemal viisil kasutama oma 
käsutuses olevaid vahendeid ja poliitikamee tmeid nii kahepoolsetes suhetes kui ka 
mitmepoolsetel foorumitel osaledes. 
 
6 
 5. Kokkuvõttes peaks EL oma tegevusest paremini teavitama , parandama mõjuhindamise 
suutlikkust ja vajaduse korral töötama välja alternatiivsed ja tõhusamad lähenemisviisid .  
Eespool toodut silmas pidades on lisatud tegevuska vas käsitlust leidnud järgmised viis strateegilist 
tegevusvaldkonda:  
i) kohalike osalejate omavastutuse tugevdamine:  inimõigused ja demokraatia saavad täielikult 
juurduda vaid siis, kui on olemas tugev kohalik omavastutus. See tegevuskava peatükk keskendub 
meetmetele ja tegevustele, mille eesmärk on para ndada viisi, kuidas me suhtleme kõigi väliste 
sidusrühmadega nii valitsuse kui ka valitsusvälisel tasandil. Eriline rõhk pannakse kodanikuühiskonna 
võimalusi käsitlevatele sõlmküsimustele; 
ii) peamiste inimõiguste alaste  probleemidega tegelemine:  selles peatükis keskendutakse 
konkreetsetele inimõiguste probleemide teemadele, hoides siiski vajalikku tasakaalu ühelt poolt 
tsiviil- ja poliitiliste õiguste ning teiselt poolt majand uslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste vahel. 
Selle meetmete loeteluga täiendatakse ja toet atakse eelmises peatükis  rõhutatud eesmärke; 
iii) ulatusliku inimõigusalase lähenemisviisi tagamine konfliktide ja kriiside korral:  selles peatükis 
tehakse ettepanek meetmete võtm iseks, mis edendavad ja toetavad töövahendite ja poliitika 
väljatöötamist riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelis el tasandil, et hoida ära inimõiguste rikkumised, 
nendega tegelda ja olukorda parandada, pannes erilist rõhku rahvusvahelisele üldsusele muret 
tekitavatele raskeimatele kuritegudele. Peatü kk kajastab ka selget vajadust kohandada ELi 
olemasolevaid töövahendeid konfliktide muutuva iseloomuga; 
 iv) suurema sidususe ja järjepidevuse edendamine:  selles peatükis käsitletakse vajadust, et 
komisjon koos Euroopa Liidu välisasjade ja ju lgeolekupoliitika kõrge es indajaga integreeriks 
inimõigustega seotud kaalutlused tugevamalt EL i poliitika välisaspektidesse, eelkõige seoses 
kaubanduse/investeeringute, rände-/pagulas-/varjupa iga- ja arengupoliitikaga ning terrorismivastase 
võitlusega, et tagada sidusam poliitika;  
v) mõjukuse ja tulemustele orienteerituse süvendamine inimõiguste ja demokraatia vallas:  üha 
suurenevate väljakutsete ning piiratud ressursside taustal olemasolevate vah endite, meetmete ja 
poliitikasuundade parem kasutamine on ainus viis  suurendada ELi mõju inimõiguste valdkonnas. 
Selles peatükis soovitatakse meetmeid, mis aitavad  ELil kujundada rohkem tulemustele suunatud ja 
strateegilisemaid lähenemisviise. 
 
7 INIMÕIGUSI JA DEMOKRAATIAT  KÄSITLEV ELi TEGEVUSKAVA  
Käesoleva tegevuskava eesmärk on jätkata ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raam istiku rakendamist ning teha seda pii sava paindlikkusega, et olla 
võimeline reageerima uutele väljakutsetele, kui need esile kerkivad. Tegevuskava alusek s on olemasolev poliitikaraamistik, mill ega toetatakse inimõigusi ja 
demokraatiat ELi välistegevuses,7 st ELi suunised, töövahendid ja muud kokkulepitud seis ukohad ning mitmesugused välistegevuse rahastamisvahendid, 
eelkõige Euroopa demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahend.  Selleks et tagada tegevuskava tõhus rakendamine , on oluline, et Euroopa institutsioonid teevad koostööd , võttes samas arvesse nende erinevaid 
institutsionaalseid rolle, ning et vajaduse korral rakendavad te gevuskava riiklikul tasandil lii kmesriigid. Loetletud meetmete rakendamise eest vastutavad 
kõrge esindaja/asepresident Euroopa välisteen istuse (EEAS) toel ning komisjon, nõukogu ja liikmesriigid oma pädevuse piires, na gu on kindlaks määratud 
Euroopa Liidu lepingus.
8 ELi inimõiguste eriesindaja aitab kaasa tegevuskava rakendamise le vastavalt oma volitustele. Te gevuskava hõlmab ajavahemikku 
kuni 2019. aasta 31. detsembrini ja selle rakendamine vaadatakse läbi 2017. aastal. 
 
Ülevaate kavand: uus inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019)  
Eesmärk                                         Meede Ajakava Vastutus 
I. KOHALIKE OSAPOOLTE OMAVASTUTUSE SUURENDAMINE  
a) Avalik-õiguslike asutuste ulatuslik toetamine  
1. Inimõigustega tegelevate 
riigi institutsioonide 
toetamine a. Tunnistada inimõigustega tegelevate riigi in stitutsioonide kui sõltumatute asutuste 
otsustava tähtsusega rolli ja kinnitada EL i pühendumist toetada neid institutsioone 
ja teha nendega koostööd, mis on koos kõlas Pariisi põhimõtetega. Tugevdada 
inimõigustega tegelevate riigi institutsioonide osalemist 
konsultatsiooniprotsessides riigi tasandil, eriti inimõiguste alastes dialoogides ja 
seoses kolmandate riikide reformidega.  kestab 
  Komisjoni 
talitused 
(KOM), 
Euroopa välisteenistus 
(EEAS), 
liikmesriigid 
                                                            
7 Ilma et see piiraks kandid aatriikide ja võimalike kandidaatriikidega seot ud erikorda ELi laienemispoliitika raames. 
8 Otsused käesoleva tegevuskava rakendamiseks võetavate konkreetsete meetmete kohta tehakse kooskõlas aluslepingutega. Tegevuska va ei mõjuta pädevuste jaotust ELi ja 
selle liikmesriikide vahel ning seda tõlgendatakse aluslepingutele lisatud deklaratsiooni nr 13 kohaselt.  
 
8 (LR) 
b. Tugevdada inimõiguste kaitsega tegelevate riiklike asutuste rahvusvaheliste 
kooskõlastuskomiteede raames „A” staatus ega asutuste suutlikkust, toetada „B” 
staatusega asutustel „A” staatuse saavu tamist ning teha koostööd nende 
piirkondlike ja rahvusvaheliste võrgustikega . Kõnealuseid küsimusi tuleks järgmise 
keskpika programmitöö perioodi ELi välistegevuse rahastamisvahendite puhul 
arvesse võtta. kestab  KOM, EEAS, 
LR 
a. Suurendada valimisi korraldavate asutus te rolli ja suutlikkust korraldada 
sõltumatult ja tõhusalt usaldusväärseid, kaas avaid ja läbipaistvaid valimisi, eelkõige 
eriotstarbelise dialoogi edendamise ja pikaajalise toetusstrateegia kaudu. kestab KOM, EEAS 2. Valimisi korraldavate 
asutuste toetamine 
b. Julgustada osalusel põhinevat ja kaasava t dialoogi valimisi korraldavate asutuste ja 
peamiste sidusrühmade vahel kogu valimisprotsessi jooksul, et suurendada poliitiliste erakondade ja kodanikuühisk onna organisatsioonide osalemist, 
sealhulgas soodustades nende ligipääsu teabele ning jälgides neid valimisprotsessi kõikides etappides.  kestab EEAS, KOM, 
LR 
a. Toetada parlamentide seadus andlikke, eelarvelisi ja järelevalvega seotud õigusi, 
abistada parlamente avalike arutelude ko rraldamisel oluliste reformiküsimuste 
kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse  asjakohaseid inimõiguste alaseid 
rahvusvahelisi kohustusi.  kestab KOM, EEAS, 
LR 3.  Parlamentaarsete 
institutsioonide suutlikkuse toetamine 
b. Lisada parlamentaarne mõõde ELi ja liikmesriikide hea valitsemistava 
programmidesse ja eelarvetoetusesse. aastaks 2017 KOM, EEAS, 
LR 
4. Sihtotstarbeline toetus 
õigussektorile a. Toetada kohtusüsteemi reformi (nii krimin aal- kui ka tsiviilasjades) kohtutöötajate 
koolituse abil, et suurendada teadlikkust rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja 
kohustuste kohta; pakkuda süstemaatilis t toetust professionaalsetele ja 
asjatundlikele huvide kaitse / õiguslikele esi ndustele ja juristide organisatsioonidele 
(nt advokatuuridele).  kestab EEAS, KOM, 
LR 
 
9 b. Teostada kahe- ja mitmepoolset järelevalvet selle üle, kas partnerriigid täidavad 
oma rahvusvahelisi kohustusi seoses õi guskaitse kättesaadavuse ja õiglase 
kohtumenetlusega, sealhulgas õigusabi; kaasata vajaduse korral tehniline koostöö 
ja abi.   EEAS, KOM, 
LR 
c. Edendada ja hõlbustada õiguskaitse kä ttesaadavust detsentraliseeritud tasandil; 
pidada dialoogi õiguskaitse- ja kinnipidamisasutustega ja toetada neid. kestab EEAS, KOM, 
LR 
a. Parimaid tavasid arvesse võttes toet ada jätkuvalt võimude lahusust ja 
demokraatlike institutsioonide sõltumatust ning edendada kohalike osapoolte rolli 
reformiprotsessides, eelkõige põhisea duslike reformide puhul, et paremini 
kajastada eri sidusrühmade huvisid. kestab EEAS, KOM 5. Avalik-õiguslike asutuste 
ulatuslik toetamine 
b. Arendada eriteadmisi ja edendada spetsialiseerunud asutuste loomist 
korruptsioonivastase võitluse valdko nnas; tugevdada avaliku halduse ja 
korruptsioonivastaste asutuste suutlikkust poliitika ausameelse rakendamise ja 
avalike ressursside hea haldamise teel. kestab KOM, EEAS, 
LR 
a. Tugevdada inimõiguste aspekte ELi koost öös piirkondlike organisatsioonide ja 
mehhanismidega, edendades eelkõige sünergiaid ja ühiseid algatusi peamistes temaatilistes küsimustes ja olulistel mitmepoolsetel üritustel.  kestab EEAS, KOM 
6. Tugevdada koostööd 
piirkondlike inimõiguste ja 
demokraatia 
mehhanismidega b. Edendada vastastikuseid suutlikkuse suurendamise algatusi piirkondlike inimõiguste 
ja demokraatia toetamise mehhanismide vahel. kestab EEAS, LR, 
KOM 
b) Kodanikuühiskonna tugevdamine  
a. Hõlbustada riigisiseseid poliitilisi dialoo ge muu hulgas heade tavade jagamisega 
struktureeritud kogemustevahetuste koht a valitsuste/parlamendiliikmete ja 
kodanikuühiskonna vahel, kaasates ka  sotsiaalpartnerite esindajad. kestab EEAS, KOM 
b. Suurendada veelgi kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust muuta oma 
valitsus vastutustundlikumaks , sealhul gas parimate tavade vahetamise kaudu 
kodanikuühiskonna organisatsioonid e vahel piirkondlikul tasandil. kestab KOM, EEAS, 
LR 7. Tugevama partnerluse 
edendamine kolmandate 
riikide kodanikuühiskonna 
organisatsioonidega, sealhulgas 
sotsiaalpartnerite ja 
ametiasutuste, 
parlamentide ja 
kodanikuühiskonna c. Parandada kohalikul tasandil ELi korrald atud konsultatsioonide kvaliteeti, 
eesmärgiga võtta tegevuspõhimõtete kujundamisel ja rakendamisel eelkõige arvesse kodanikuühiskonna, sealhulgas sots iaalpartnerite ja kodanikuliikumiste 
seisukohti; kutsuda üles pidama ko lmepoolset dialoogi (ametiasutused, kestab 
 KOM, EEAS, 
LR 
 
10 kodanikuühiskonna organisatsioonid ja EL) ELi delegatsioonide tegevuskavade 
osana.  organisatsioonidega 
d. Tugevdada ELi koostööd parteide ja ko danikuliikumistega, eesmärgiga tugevdada 
nende rolli demokraatlike ja vastutusvõimeliste institutsioonide ja tavade 
edendamisel. kestab KOM, EEAS, 
LR 
8. Kodanikuühiskonna 
organisatsioonide 
mõjuvõimu suurendamine naiste ja tütarlaste õiguste 
kaitsmisel Toetada naiste organisatsioone ja inimõigus te kaitsjaid naistele õiguste nõudmisel 
ja nende õiguste kaitsmisel ning julgustada  neid tugevdama oma rolli otsusetegijate 
mõjutamisel, võtmaks arvesse soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. kestab EEAS, KOM, 
LR 
a. Tugevdada toetust inimõiguste kaitsjatele, sealhulgas neile, kes kaitsevad 
majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi süstemaatilise ja tervikliku 
lähenemisviisi kaudu järgmisel moel: kõrg etasemelistel külastustel, sealhulgas 
sektoripõhistel kõrgetasemelistel lähetust el, ohus olevate inimõiguste kaitsjate 
juhtumite käsitlemine; ÜRO ja piirkondlikke mehhanismide jätkuv toetamine ja nendega koostöö tegemine inimõiguste ka itsjate kaitseks; toetuse suurendamine 
mitmepoolsetele algatustele inimõiguste ka itsjate ja kodanikuühiskonna võimaluste 
jaoks, sealhulgas ÜRO Peaassambleel ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus, ning koormuse jagamise suurendamine ja parimate tavad e vahetamine liikmesriikide vahel seoses 
inimõiguste kaitsjate kaitsega. kestab EEAS, KOM, 
LR 
9. Inimõiguste kaitsjate 
toetamise tugevdamine, 
sealhulgas rahvusvahelistel 
ja piirkondlikel foorumitel  
b. Tagada sagedamini toimuv teavitustegevus maapiirkondades ja süstemaatilisemad 
kontaktid naiste inimõiguste kaitsjate ja tõrjutud rühmadega. kestab EEAS, KOM, 
LR 
10. Valitsusväliste 
organisatsioonide võimalusi ähvardavate 
ohtude käsitlemine  a. Edendada ja toetada õigusakt e, poliitikat ja mehhanisme, mille eesmärk on kaitsta 
inimõiguste kaitsjaid; eelkõige rakendada jõuliselt ELi asjaomaseid suuniseid ning 
demokraatia ja inimõiguste Euroopa ra hastamisvahendi raames käivitatud 
inimõiguste kaitsjate mehhanismi, sealhulgas peakorterite ja ELi delegatsioonide 
töötajate (poliitilised ja operatiivosakonna d) spetsiaalse teadlikkuse suurendamise kestab EEAS, KOM, 
LR 
 
11 ja koolitamisega. 
b. Jälgida aktiivselt kodanikuühiskonna, kaasa arvatud sotsiaalpartnerite õiguslikku (nt 
õigus- ja haldusnorme) ning neid soodust avat (nt meelevaldsei d menetluslikke ja 
finantsilisi ahistamisi või piirangud,  eelkõige seoses välisriikidest tuleva 
rahastamisega) keskkonda ning ennetaval t selgitada välja kodanikuühiskonna 
võimalusi ähvardavaid ohtusid ja nendest te atada ning võtta meetmeid, et võidelda 
selliste ohtudega. kestab EEAS, KOM, 
LR 
c. Avaliku ja eraviisilise suhtluse kaudu seista  vastu põhjendamatutele piirangutele, 
mis puudutavad kogunemis- ja ühinemisvaba dust, kodanikuühiskonna võimaluste 
piiramist ja püüdeid takistada kodanikuühiskonna tööd, sealhulgas inimõiguste 
kaitsjate tööd, tagades, et neid teemasid  tõstatatakse kahepoolsetel kohtumistel, 
inimõiguste dialoogides ja ÜRO foorumit el, näiteks ÜRO Inimõiguste Nõukogus. kestab EEAS, KOM, 
LR  
II. INIMÕIGUSTEGA SEOTUD PÕHI PROBLEEMIDE KÄSITLEMINE  
a. Võtta aktiivselt meetmeid selleks, et e nnetada vägivalda ajakirjanike ja muude 
meediategelaste vastu ja sellisele vägivallale reageerida, mis võimaldaks neil 
ohutult ja turvaliselt töötada, ilma et nad peaksid kartma vägivalda, poliitilist 
survet, tsensuuri ja tagakiusamist. kestab EEAS, KOM, 
LR 
b. Tagada, et sõna- ja meediavabadus on  integreeritud poliitika ja programmide 
väljatöötamisse, mis on seotud terrorismi vastase võitluse, küberjulgeoleku ja 
küberkuritegevuse vastase võitlusega ni ng juurdepääsuga teabele ja muude ELi 
tegevuspõhimõtetega selles valdkonnas, nagu audiovisuaalmeedia teenuste 
õiguslik raamistik. kestab 
 EEAS, KOM, 
LR 11. Sõnavabaduse ja eraelu 
puutumatuse edendamine  
c. Tagada, et selliseid küsimusi nagu isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse 
digitaalajastul ja massijälgimise programmide mõju käsitletakse nõuetekohaselt 
kahe- ja mitmepoolsetel tasanditel (ÜRO, Euroopa Nõukogu, OSCE). kestab EEAS, KOM, 
LR 
 
12 a. Töötada välja ELi diskrimineerimisvastane  käsiraamat kolmandate riikide kohta, 
milles kirjeldatakse diskrimineerimisvasta ste meetmete töövahendeid igasuguse 
diskrimineerimise vastu võitlemiseks, mis hõlmab ka mitmekordset/kumulatiivset 
diskrimineerimist.  kestab EEAS, KOM, 
nõukogu  
b. Peakorterites, ELi delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondades suurendada 
oluliste töötajate seas teadlikkust LGBTI-küsimustest ja parandada nende 
proaktiivset käsitlemist. kestab EEAS, LR, 
KOM 
c. Kaaluda ELi põlisrahvaste poliitika tugevdam ist kooskõlas ÜRO põlisrahvaste õiguste 
deklaratsiooni ja põlisrahvaste 2014. aa sta maailmakonverentsi lõppdokumendiga. aastaks 2016 EEAS, KOM, 
LR 12. Diskrimineerimisvaba 
keskkonna arendamine  
d. Tagada puudega inimestele võrdsed inim õigused kooskõlas ÜRO puuetega inimeste 
õiguste konventsiooniga, mille osaline EL on, seda nii puuetega seotud teemade inimõiguste meetmetesse integreerimise kaudu kui ka sihipäraste meetmete 
väljatöötamise kaudu, et kõrvaldada taki stused nende võrdväärselt osalemiselt 
ühiskonnas; toetada ja tugevdada me hhanismide toimimist, mis edendavad, 
kaitsevad ja jälgivad ÜRO puuetega inimes te õiguste konventsiooni vastavalt selle 
artiklile 33. 2, sealhulgas nende olukorda partnerriikides; astuda vajalikke samme 
ELi ühinemiseks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni 
fakultatiivprotokolliga; edendada koos kõlas puudega inimesi käsitleva Euroopa 
strateegiaga aastateks 2010–2020 jätku valt puudega inimeste õigusi ELi 
välistegevuses. kestab KOM, EEAS, 
LR 
13. Soolise võrdõiguslikkuse, 
naiste ja tütarlaste 
osalemise ja mõjuvõimu a. Kiirendada naiste õigustega seotud ko hustuste rakendamist, mis võeti naiste 
diskrimineerimise kaotamise komitees Pekingi tegevusprogrammi, rahvastikku ja 
arengut käsitleva Kairo deklaratsiooni ja  2015. aasta järgse arengukava raames. kestab EEAS, KOM, 
LR 
 
13 b. Kaaluda ELi kõrgelennulise ja toimi va uue tegevuskava koostamist soolise 
võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu s uurendamise kohta rahvusvahelise koostöö 
ja arengu raames aastateks 2016–2020; võtte s abiks meetmed, mis käsitlevad i) 
naiste majanduslikke, sotsiaalseid ja kult uurilisi õigusi ja nende osalust, ii) nende 
kodaniku- ja poliitilisi õigusi ja nende õi guste kasutamist iii) ning võttes abiks 
tegevused, mis aitavad kaitsta naiste füüsilist ja psühholoog ilist puutumatust, 
pöörates erilist tähelepanu sellele, et  lõpetatakse naiste suguelundite 
moonutamine, laste varajased või sundabielud ning seksuaalne vägivald 
konfliktiolukorras. aastaks 2016 KOM, EEAS 
c. Näidata eeskuju: tugevdada soolist võrdõigus likkust ja naiste mõjuvõimu ELis ja 
suurendada vastutust, tagades sidususe ELi üldise soolise võrdõiguslikkuse 
poliitikaga.  kestab EEAS, KOM edendamine  
d. Rakendada aktiivselt meetmeid, mis on esitatud teatises „Naiste suguelundite 
moonutamine tuleb lõpetada”9. kestab EEAS, KOM, 
LR 
14. Laste õiguste toetamine a. Toetada partnerriikide jõupingutusi laste õiguste edendamisel, kaitsmisel ja 
järgimisel, pöörates erilist tähele panu lastekaitsesüsteemidele. 
b. Toetada partnerriike laste õiguste edendamise l, kaitsmisel ja järgimisel, pöörates 
erilist tähelepanu vägivalla kõigi vormid e vastu võitlemisele, laste töö vastu 
võitlemisele ning ellujäämise ja arengu edendamisele, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, nagu tervishoid ja toitumine, haridus ja koolitus ning 
sotsiaalne kaitse. aastaks 2017 EEAS, KOM 
15. Võitlus piinamise, 
väärkohtlemise ja 
surmanuhtluse vastu  a. Käsitleda piinamist (ennetami ne, vastutus ja rehabiliteer imine), väärkohtlemist ja 
surmanuhtlust (kaotamine, moratoorium ja  miinimumstandardid) terviklikul viisil 
kõikide poliitiliste ja inimõigustealaste dialoogide raames ning integreerida surmanuhtluse, piinamise ja väärkoht lemise vastased kaitsemeetmed ELi 
tegevusse, sealhulgas terrorismivastase võitluse ja kriisiohje valdkonnas.  kestab 
 
  
 EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 
  
 
                                                            
9 25. november 2013, COM(2013) 833 FINAL http://ec.europa.eu/just ice/gender-equality/files/gender _based_violence/131125_fgm_comm unication_en.pdf  
 
14 b. Töötada välja sidus lähenemisviis, et käsitleda seost kohtuväliste hukkamiste, 
inimeste sunniviisiliste kadumiste, piin amise ja muude väärkohtlemise vormide 
vahel. aastaks 2017 EEAS, KOM, 
nõukogu 
c. Suurendada teadlikkust ja seada prioriteediks ühismeetmed ja parimate tavade 
vahetamine, tehes tihedat koostööd ÜRO, piirkondlike organisatsioonide ja 
kodanikuühiskonnaga, sealhulgas 10. aast a ülemaailmne algatus (piinamisvastase 
konventsiooni algatus), et saavutada p iinamisvastase konventsiooni ülemaailmne 
ratifitseerimine ja rakendamine 2024. aasta ks ning edendada selle fakultatiivse 
protokolli ja rahvusvahelise kõigi isik ute kaitsmist sunniviisilise kadumise eest 
käsitleva konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist. kestab EEAS, KOM, 
LR 
16. Ulatusliku tegevuskava 
edendamine, et 
soodustada majanduslikke, 
sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi a. Kinnitada veel kord ELi võetud kohustust  keskenduda ELi välispoliitikas rohkem 
majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele, kaasa arvatud välisabi 
kavandamises, rõhutades ka seda, et inim õigused on jagamatud ja omavahel seotud 
ning et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste mõõtme tugevdamine ei tähenda mingil juhul juba võetud kohustuste  nõrgendamist kodaniku- ja poliitiliste 
õiguste vallas; rõhutada inimõiguste m õõtme selget tunnustamist sellistes 
valdkondades nagu sotsiaalpoliitika, tervisho id, haridus ja elatustase; arendada 
suutlikkust, millega tagatakse, et kõik asjaomased ELi ja liikmesriikide töötajad, 
samuti kodanikuühiskonna liikmed, sealhulgas kohapealsed sotsiaalpartnerid tunnevad rahvusvahelisi lepinguid, mis on seotud majanduslike, sotsiaalsete ja 
kultuuriliste õigustega, eelkõige neid, mis on seotud tööalaste aluspõhimõtete ja 
põhiõigustega (ILO põhikonventsioonid). 
b. Suurendada jõupingutusi, et kaitsta inimõiguste kaitsjaid, sealhulgas 
sotsiaalpartnereid, kes töötavad, et to etada majanduslikke, sotsiaalseid ja 
kultuurilisi õigusi, pöörates erilist tähelepanu maaomandiõiguse ja tööõigusega seotud küsimustele, võttes samuti arvesse põlisrahvaste õigusi muu hulgas maa 
hõivamise ja kliimamuutuse kontekstis. kestab 
 
 
  
 
 
 
  
 
kestab EEAS, KOM, 
nõukogu 
 
  
 
 
 
  
 
EEAS, KOM, LR 
17. Ettevõtluse ja inimõiguste 
edendamine a. Arendada suutlikkust ja teadmisi äriteg evuse ja inimõiguste suuniste rakendamisega 
seoses, eriti ÜRO juhtpõhimõtete ja muude selliste vahendite/algatuste kestab  
 EEAS, KOM 
 
 
15 rakendamise osas, mis aitavad kaasa ÜRO juhtpõhimõtete rakendamisele; 
tugevdada selles kontekstis ELi delegats ioonide rolli ja teadmisi; suurendada 
teadlikkust ÜRO juhtpõhimõtete kohta ja ettevõtete sotsiaalset vastutust 
välistegevuses ning poliitilise dialoogi raames , teha ennetavat koostööd ettevõtete, 
kodanikuühiskonna, inimõigustega tegelevat e riigi institutsioonide, partnerriikide 
valitsuste ja piirkondlike organisatsioonid ega küsimustes, mis on seotud ettevõtluse 
ja inimõigustega nii kodaniku- ja poliitiliste õiguste kui ka majanduslike, kultuuriliste 
ja sotsiaalsete õiguste vallas.    
b. töötada välja ja viia ellu riiklikud tegevuskavad ÜRO juhtpõhimõtete rakendamise 
kohta. aastaks 2017 LR 
III. TERVIKLIKU INIMÕIGUSALASE LÄHENEMISVIISI  TAGAMINE KONFLIKTIDE JA KRIISIDE KORRAL  
a. Edendada ja kasutada ära ELi konfliktide  varajase hoiatamise süsteemivahendina 
inimõiguste raskete rikkumiste ennetamiseks. kestab EEAS, KOM, 
LR 
b. Tagada suurem sidusus inimõiguste rikkum isest teatamise ning varajase hoiatamise 
ja konfliktide analüüsimise valdkonna s, käsitledes sealhulgas vastavaid 
konfliktiohtusid inimõigusalaste dial oogide ja konsultatsioonide raames. aastaks 2016 EEAS, KOM, 
LR 
c. Toetada raske inimõiguste rikkumiseni / julmade kuritegudeni viiva kihutustöö 
vastast tegevust. Toetada võitlust viha kõnede ja vägivaldsele ekstremismile 
tehtavate üleskutsete vastu, töötades väl ja vastupropaganda, inimõiguste alase 
hariduse ja rahutagamise algatusi, mis on suunatud lastele ja noortele. kestab EEAS, KOM 18. Üleminek varajaselt 
hoiatamiselt 
ennetustegevusele 
d. Toetada ennetus-, reageerimis- ja (pikaaja lise) taasintegreerimise programme, mis 
on mõeldud relvastatud konfliktidest mõjutatud lastele koostöös kohalike 
kogukondadega ning mõjutatud laste ja va nematega (nt psühhosotsiaalne tugi, 
sotsiaalmajanduslik taasintegreerumine ühiskonda, haridus ja eluks vajalikud 
oskused, samuti perede otsimine ja taasühendamine). kestab EEAS, KOM, 
LR 
19. Suutlikkuse suurendamine 
konfliktide ja kriiside a. Tugevdada koostööd genotsiidi vältimise ÜR O erinõunikuga ja ÜRO kaitsekohustuse 
erinõunikuga, samuti teiste rahvusvahe liste ja piirkondlike osalejatega, kes 
tegelevad ennetusmeetmetega, ning toetada nimetatud isikuid.  kestab EEAS, KOM, 
LR 
 
16 lahendamiseks 
mitmepoolsel ja piirkondlikul tasandil b. Toetada ÜRO eriesindajat laste ja relvakon fliktide küsimuses ning eelkõige toetada 
selliste tegevuskavade allkirjastamist, rakendamist ja järelevalvet, millega reageeritakse ja hoitakse ära rasked õiguste rikkumised, mis on suunatud 
konfliktidest mõjutatud laste vastu, se alhulgas huvide kaitsmise ja meetmete 
kavandamise kaudu. kestab EEAS, KOM, 
LR 
a. Hinnata seda, kuidas rakendatakse ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse 
järgimise edendamiseks võimaliku tu levase rahvusvahelise humanitaarõiguse 
vastavuse tagamise mehhanismi loomisel. Koostada hindamisaruanne, milles 
antakse ülevaade olemasolevate poliitiliste vahendite rakendamise kohta ja mille põhjal tehakse soovitused, sealhulgas selle  kohta, kuidas EL ja ELi liikmesriigid 
võiksid toetada konkreetselt tulevas t vastavuse tagamise mehhanismi. aastaks 2016 EEAS, KOM, 
nõukogu  
 
b. Töötada välja ja rakendada poliitika, mis ta gab, et ELi ja ELi liikmesriikide toetus 
sõjaväelistele, politsei-, piirivalve- ja mu udele julgeolekujõududele, sealhulgas ÜJKP 
missioonide ja operatsioonide kontekstis, on  kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste 
ja rahvusvahelise humanitaarõigusega ning aita b neid edendada, kaitsta ja jõustada 
ning on kooskõlas ELi inimõiguste poliitikaga (hoolsuskohustus inimõiguste valdkonnas). aastaks 2017
 EEAS, KOM, 
LR 20. Rahvusvahelise 
humanitaarõiguse 
järgimise toetamine 
c. Luua süsteem kohustuslikuks teatamiseks rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevate 
õigusaktide ja rahvusvahelise humanitaarõi guse rasketest rikkumistest, millega ELi 
delegatsioonide, ÜJKP missioonide ja operatsioonide töötajad ning teised 
asjaomased ELi töötajad kokku puut uvad, kooskõlas ELi rahvusvahelise 
humanitaarõiguse suunistega,10 mida kasutatakse kolmandates riikides. Tagada, et 
raskeid rikkumisi käsitlevaid teateid analüüsitakse peakorteris ja neid juhtumeid jälgitakse ning need teated  antakse edasi liikmesriikidele ja muudele asjaomastele 
isikutele. aastaks 2017 KOM, EEAS, 
LR 
                                                            
10 ELi humanitaarabi personal on vabastatud kõnealuse aruandlusnõ ude täitmisest, et vältida kaht lusi nende neutraalsuse, erapoole tuse ja sõltumatuse osas, mille tagajärjel 
võivad humanitaartöötajad, samuti kriisist mõju tatud elanikkond langeda sõdi vate poolte rünnakute alla ja nendele töötajatele v õidakse keelata juurdepääs mõjutatud 
elanikkonnale. 
 
17 a. Hinnata nõukogu 21. märtsi 2011. aast a otsuse 2011/168/ÜVJP (Rahvusvahelise 
Kriminaalkohtu kohta) rakendamist ja selle rakendamise tegevuskava. Luua 
ametlikult ELi / Rahvusvahelise Krim inaalkohtu ümarlaud, mis võimaldab 
asjaomastel töötajatel teha kindlaks ühised huvivaldkonnad, vahetada teavet 
asjaomase tegevuse kohta ning saavuta da paremat üksteisemõistmist kahe 
organisatsiooni vahel. Hõlbustada huvitatud riikide osalemist ja koostööd 
Rahvusvahelises Kriminaalkohtus ning nende juurdepääsu sellele. aastaks 2016 
 EEAS, KOM, 
LR  21. Vastutuse ja 
üleminekuperioodi õigusemõistmise 
edendamine ja toetamine 
b. Rakendada ELi poliitikat üleminekuperi oodi õigusemõistmise kohta muu hulgas 
kaardistamise abil, et määrata kindla ks üleminekuperioodi õigusemõistmisega 
seotud ELi kogemused, väljakutsed ja saadud õppetunnid; anda konkreetseid 
juhiseid ja koolitust ELi missiooni tööt ajatele, kes töötavad üleminekuperioodi 
õigusemõistmise küsimustega, luua kogu komisjoni talituste, Euroopa 
välisteenistuse ja ELi liikmesriikide t öötajate võrgustik, parimate tavade 
vahetamiseks ning sidususe ja järjepidevuse edendamiseks; suurendada 
järelevalvet ja aruandlust (kaasa arvatud inimõigusi käsitlevad riigipõhised 
strateegiad) ning edendada üleminekuperioodi õigusemõistmist käsitlevat 
piirkondadevahelist dialoogi piirkondlike organisatsioonide vahelise koostöö 
parandamiseks. kestab EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 
a. Töötada välja valdkonnapõhised tegevusjuhi sed ÜJKP missioonide töötajate jaoks, 
kelle töö on seotud politsei, sõjaväe, vanglat e ja kohtusüsteemiga, et anda praktilisi 
suuniseid inimõiguste, rahvusvahelise hum anitaarõiguse, lastekaitse ja soolise 
võrdõiguslikkuse, sealhulgas ÜRO Julgeo lekunõukogu resolutsiooni 1325 läbivaks 
arvessevõtmiseks. aastaks 2017 EEAS, LR 22. Inimõiguste integreerimine 
ÜJKP kavandamise, 
läbivaatamise ja 
rakendamise kõikidesse etappidesse 
b. Rakendada pärast selle vastuvõtmist ÜJKP tsiviilmissioonide uut ühist 
käitumisjuhendit, muu hulgas järgmisel viisil: töötajate lähetamiseelne ja 
sissejuhatav koolitus, läheta tud töötajate konkreetset mi ssiooni käsitlev koolitus, 
kõrgemate ametnike erikoolitus, teadlikkuse suurendamine missioonidel ning 
kohalike elanike seas ja käitumisjuhendi rikkumisi käsitleva statistika koostamine . 
Võtta sarnaseid meetmeid, et tagada s uurem teadlikkus käitumisstandarditest aastaks 2017 EEAS, LR 
 
18 sõjalistele operatsioonidele lähetatud isikkoosseisu seas ning suurendada 
teadlikkust kohalikes kogukondades, kuhu on lähetatud missioonid/operatsioonid. 
c. Tugevdada ÜRO Julgeolekunõ ukogu resolutsiooni 1325 ja 1820 (naiste, rahu ja 
julgeoleku kohta) ja selle järelmeetmet e resolutsioonide tervikliku lähenemise 
rakendamist ELis , võttes arvesse ülem aailmset läbivaatamist ja esilekerkivaid 
küsimusi (terrorismivastane võitlus, vägivaldse äärmusluse ja inimkaubanduse 
vastane võitlus), parandades teavitamist , võttes vastu strateegilise kava, milles 
käsitletakse soolist tasakaalustamatust ÜJKP missioonidel ja operatsioonidel, ning 
parandades kaasatust ja kooskõlastamis t kõigi ELi liikmesriikidega, eelkõige ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 tegeleva mitteametliku ELi rakkerühma 
vahendusel. aastaks 2016 EEAS, KOM, 
LR 
IV. SUUREMA SIDUSUSE JA JÄRJEPIDEVUSE EDENDAMINE  
a. Kooskõlas rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisiga ja tulevase 
Euroopa rände tegevuskavaga tugevdada in imõiguste kaitset kõikides rände ja 
liikuvuse dialoogides ja koostööraamist ikes kolmandate riikidega, sealhulgas 
liikuvuspartnerlustes ning rände ja liik uvuse ühistes kavades, samuti rännet 
käsitlevates kokkulepetes ja programmides, sealhulgas inimõiguste mõju analüüsi kaudu; tagada inimõiguste alase koolituse elementide lisamine migratsiooni- ja piirikontrolli asutuste suutlikku se suurendamise projektidesse.  kestab EEAS, KOM 
23. Ränne/inimkaubandus, 
inimeste ebaseaduslik üle 
piiri toimetamine / 
varjupaigapoliitika  
b. Tuginedes juba võetud meetmetele ELi in imkaubandusevastase võitluse strateegia 
rakendamisel täielikult integreerida inimõiguste ja ohvrite kaitse aruteludesse, mis käsitlevad inimkaubandust poliitilistes, rände ja liikuvuse, julgeoleku ja inimõiguste 
alastes dialoogides kindlaks määratud prioriteetsete riikidega ning inimkaubandust 
käsitlevates aruteludes rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahastajatega, kes 
tegutsevad sellistes prioriteetsetes riikid es; prioriteetsetes riikides asuvad ELi 
delegatsioonid kasutavad kõiki võimalus i, mis neile inimkaubandusega seoses 
määratud kontaktisiku kaudu avanevad, ja  tõstatavad inimõigustega seotud 
küsimusi, kui kohalikel ELi koordineerivatel kohtumistel käsitletakse kestab  EEAS, KOM 
 
19 inimkaubandust, samuti inimkaubandust kä sitlevatel aruteludel vastuvõtva riigi 
ametiasutustega; toetada inimka ubandusega seotud rahvusvaheliste 
konventsioonide, sealhulgas sunniviisilis t tööd ja koduabilisi käsitlevate ILO 
konventsioonide ratifitseerimist ja rakendamist .  
c. Käsitleda inimõiguste küsimusi, mis on seotud inimeste ebaseadusliku üle piiri 
toimetamisega, poliitiliste, inimõigusa laste ja muude dialoogide raames 
prioriteetsete riikidega; kutsuda priorit eetsetes riikides asuvaid ELi delegatsioone 
üles kasutama oma ressursse täies ulatuses, et tagada inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimõiguste mõõtme  käsitlemine järjepidevalt koostöös 
vastuvõtjariigi ametiasutuste, samuti  kodanikuühiskonna, rahvusvaheliste 
organisatsioonide ja muude rahastajatega.  aastaks 2017 EEAS 
d. Toetada partnerriike põgenike ja riigis iseselt ümberasustatud isikute õiguste 
edendamisel ja kaitsmisel, sealhulgas suutlikkuse suurendamise kaudu.  kestab  EEAS, KOM 
e. Toetada sisserändajate paremat juurdep ääsu õiguskaitsele ja tervishoiule 
transiidiriikides; edendada kinnipeetud sisserändajate kinnipidamistingimuste 
parandamist ja ebaseaduslike sisserända jate kinnipidamisele alternatiivide 
kasutamist kolmandates riikides.  kestab  KOM 
f. Teha koostööd diasporaakogukondadega n ii ELis kui ka väljaspool ELi asuvates 
sihtriikides, et edendada teadlikkust sisserändajate ja pagulaste inimõiguste rikkumise kohta transiitriikides, samuti inimõiguste küsimuste kohta nende päritoluriikides.  aastaks 2017 EEAS, KOM, 
LR 
g. Teha kindlaks päritoluriigid, kus inimõi guste rikkumised on peamine tõuketegur, 
ning suunata paremini poliitilist dialoogi ja muid dialooge ja programme, et 
käsitleda kõnealuseid rikkumisi.  aastaks 2016 EEAS, KOM, 
LR 
h. Jätkata kodakondsusetuse küsimuse käsitlemist suhetes prioriteetsete riikidega; 
keskenduda sellele, et välditaks uute kodakondsuseta rahvarühmade tekkimist konflikti, elanike ümberasustamise ja  riikide lagunemise tagajärjel.  kestab  EEAS, KOM 
 
20 a. Toetada ja tugevdada GSP+ abisaajate ko hustuste tulemuslikku rakendamist, 
jõustamist ja järelevalvet (vastavad in imõigusi käsitlevad lepingud ja ILO 
konventsioonid), näiteks peamiste ra hvusvaheliste organisatsioonide ja 
kodanikuühiskonnaga, sealhulgas sotsiaal partneritega läbiviidavate projektide 
kaudu.  
kestab  
EEAS, KOM   
b. Jätkata tugeva ja metodoloogiliselt põhje ndatud lähenemisviisi väljatöötamist, et 
analüüsida kaubandus- ja investeerimislepingute mõju inimõigustele, hõlmates ka järelhindamised; uurida võimalusi, kuidas laiendada praegust kvantitatiivset 
analüüsi, et hinnata kaubandus- ja inve steerimisalgatuste mõju inimõigustele. kestab EEAS, KOM  
 
c. ELi liikmesriigid peavad püüdma läbirääk imistel kolmandate riikidega lisada 
kahepoolsetesse investeerimislepingutesse  sätted, mis käsitlevad inimõiguste 
austamist ja järgimist, sealhulgas ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevad sätted 
kooskõlas nende sätetega, mis on lisatud ELi tasandil läbiräägitud kokkulepetesse. kestab LR 
d. Eesmärk on süstemaatiliselt lisada ELi ka ubandus- ja investee rimislepingutesse 
rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ettevõtja sotsiaalse 
vastutuse kohta, näiteks OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO 
algatus Global Compact, ÜRO ettevõtlus e ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ILO 
kolmepoolne deklaratsioon rahvusvahelis te ettevõtete ja sotsiaalpoliitika 
põhimõtete kohta ning ISO 26000. kestab KOM 24. Kaubandus- ja 
investeerimispoliitika 
e. Korrapäraselt vaadata läbi määrused, mis kä sitlevad kauplemist selliste kaupadega, 
mida on võimalik kasutada surmanuhtlus e täideviimiseks või piinamiseks, ning 
kahesuguse kasutusega kaupu. kestab EEAS, KOM  
25. Terrorismivastane võitlus a. Vastavalt ELi terrorismivastase võitluse stra teegiale töötada välja ettepanekud selle 
kohta, kuidas hoida ära radikaliseerumine ja äärmuslik vägivald noorte hulgas 
kolmandates riikides, kuidas aidata kaasa EL i tegevusele ja kuidas kaasata meedia ja 
kogukonnaliidrid arendama nendes riikides vastupropagandat; edendada ja toetada 
seda, et inimõigused on kolmandates riikid es kõikides terrorismivastast võitlust 
käsitlevates õigusaktides, tegevuspõhimõt etes ja mehhanismides kesksel kohal, 
tagades samal ajal ka rahvusvahelises t humanitaarõigusest kinnipidamise ja 
võimaldades põhimõtetest lä htuvat humanitaartegevust. aastaks 2015 EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 
 
21 b. Tagada ELi terrorismivastase võitluse suuniste ulatuslik levitamine, sealhulgas 
teavitustegevuse kaudu ning koolitades sellega tegelevaid töötajad, eelkõige stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamis vahendi alla kuuluva tegevuse osas.  kestab EEAS, KOM 
a. Rakendada ELi kohustust liikuda õiguspõhise lähenemisviisi suunas, püüdes selle 
täiel määral integreerida otse kõigisse  ELi arengukoostöö meetmetesse, kasutades 
koolitust, suutlikkuse toetamist ja järele valvet, eesmärgiga saavu tada see täielikult 
vahekokkuvõtte ajaks; ELi liikmesriikidel  võtta vastu ja rakendada õiguspõhist 
lähenemisviisi arengukoostöös.  aastaks 2016 EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 
b. Hinnata 2012. aasta ELi eelarvetoetuste andmise poliitika 12. lisa, milles nähakse 
ette eelarvetoetuse saamise olulise osana põhiväärtuste hindamine ja selles 
kontekstis eelkõige õiguspõhise lähenemisviisi täielik integreerimine valdkondliku reformi lepingutesse. aastaks 2017 EEAS, KOM 26. Õiguspõhise lähenemisviisi 
edendamine 
arengukoostöös 
c. Uurida võimalust täiend avalt rakendada õiguspõhist  lähenemisviisi arenguga 
mitteseotud välistegevuses, analüüsida ar enguõiguse mõju ja hinnata 2015. aasta 
järgse arengukava tulemusi. aastaks 2017 EEAS, KOM 
a. Võttes aluseks ELi põhiõigustega seotud meetmete mõju praeguse hindamise, 
jätkata komisjoni mõjuhinnangutesse in imõiguste integreerimise parandamist 
ettepanekute puhul, millel on välismõju ja tõenäoline märkimisväärne mõju 
inimõigustele; seda tuleks vajaduse korral teha edasiste juhiste väljatöötamisega 
inimõigustega seotud mõju analüüsi jaoks, tugevdades sellist liiki analüüside jaoks eksperditeadmisi ja suutlikkust ning tagades põhjalikud konsultatsioonid 
asjaomaste sidusrühmadega, kelle inimõigused on tõsises ohus. kestab EEAS, KOM 
b. Vajaduse korral lisada inimõiguste mõju komisjoni järelhindamistesse, mis 
käsitlevad välise mõjuga ELi sekkumisi. kestab KOM, EEAS 27. Mõjuhinnangute kaudu 
inimõiguste austamisele kaasa aitamise 
tugevdamine 
c. Tagada poliitika sidusus mõjuhindamist e raames tehtavate inimõiguste mõju 
analüüsi ja inimõigustega seotud muude poliitikavahendite vahel, sinna hulka 
kuuluvad ka inimõiguste riigipõhised strateegiad, inimõiguste dialoogid ja 
rahastamisvahendite eelarveline toetus ja kavandamine, eesmärgiga käsitleda 
kindlaks tehtud negatiivseid mõjusid ja maksimeerida positiivseid mõjusid.  kestab EEAS, KOM 
 
22 V. MÕJUKUSE JA TULEMUSTELE ORIENTEERITUSE SÜ VENDAMINE INIMÕIGUSTE JA DEMOKRAATIA VALLAS   
a. Arendada, jagada ja võtta aluseks häid tavasid inimõiguste alastes dialoogides, 
sealhulgas järelmeetmete protsesse. kestab 
 EEAS, 
nõukogu 
b. Tagada, et inimõigustega seotud kaal utlusi võetakse arvesse erinevates 
valdkondlikes dialoogides partnerriigiga ja et neid käsitletakse üldise kahepoolse 
strateegia osana. kestab EEAS, 
nõukogu 
c. Tagada sise- ja välistegevuse koordineerimine inimõiguste alastes dialoogides, 
sealhulgas iga-aastases ELi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide dialoogis; 
selgitada välja ja käsitleda mitmeid prio riteetseid inimõiguste küsimusi välistes 
inimõiguste alastes dialoogides, mille puhul saab EL paremini reageerida. kestab EEAS, KOM, 
nõukogu, LR  
d. Integreerida koostöö ÜRO inimõigusi käsi tlevatel foorumitel kahepoolsesse 
inimõiguste alasesse ja poliitilisse dial oogi ja koostöösse; edendada tihedamat 
koostööd ja ühiste meetmete kindlak s tegemist, eelkõige strateegiliste 
partneritega; töötada välja juhised, et süstemaatiliselt kasutada aruandeid ja 
soovitusi, mis on koostatud üldi se korrapärase läbivaatamise, 
lepingujärelevalveasutuste ja Inimõiguste Nõukogu erimenetluste raames  kestab EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 28. Inimõiguste alaste 
dialoogide tulemuslikkuse 
suurendamine 
e. Määrata kindlaks ELi inimõiguste alas te dialoogide ja konsultatsioonide 
prioriteedid, eesmärgid ja edusammude indikaatorid ning hinnata neid, et 
hõlbustada nende läbivaatamist, tunnista des, et partnerite suutlikkus ja tahe 
osaleda on erinev, nii et paindlikkus ja pragmaatilisus on ülimalt tähtsad.  aastaks 2017 EEAS, 
nõukogu 
a. Poliitilistes dialoogides, aruandluses ja kõrg etasemeliste külastuste raames võtta 
arvesse inimõigusi käsitlevaid riigipõhiseid strateegiaid, millega rakendatakse 
prioriteete, ja demokraatia analüüse. kestab EEAS, KOM, 
LR 
b. Tagada inimõiguste riigipõhiste strateeg iate järelmeetmed asjaomastele nõukogu 
organitele esitatavate rakenda mise aastaaruannete kaudu. kestab EEAS, KOM, 
nõukogu, LR 29. Inimõiguste riigipõhiste 
strateegiate mõju ja 
nähtavuse suurendamine 
c. Tagada, et ELi ja liikmesriikide abipro grammide puhul võetakse arvesse ja 
hõlbustatakse inimõiguste riigipõhiste strateegiate prioriteetide rakendamist. kestab 
 EEAS, KOM, 
LR 
 
23 a. Hoogustada asjaomaste suunisdokumentide levitamist ja eelkõige diplomaatilise 
personali koolitamist ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades, sealhulgas 
suursaadikute tasandil. kestab KOM, EEAS, 
LR 30. Inimõigusi käsitlevate ELi 
suuniste mõtestatud rakendamisele 
keskendumine b. Süstematiseerida suuniste rakendamise aruandlust ja koostada spetsiaalseid 
teemasid käsitlevad ülevaated, et  tagada konkreet sete juhtumite 
süstemaatilisemad järelmeetmed ning ed endada korrapärast parimate tavade 
vahetust suuniste rakendamise alal. kestab KOM, EEAS, 
LR 
a. Konsolideerida ja kodifitseerida head tavad , et rakendada paremini ELi valimiste 
vaatlemise missioonide ja OSCE /ODHIRi valimiste vaatlusmissioonide soovitusi ELi ja 
ELi liikmesriikide poliitilistes dialoogides ja demokraatia toetamise meetmetes. aastaks 2016 EEAS, KOM, 
nõukogu 31. Valimiste vaatlemise mõju 
maksimeerimine  
b. Tugevdada pikaajalist planeerimist ning ELi ja liikmesriikide valimistsükli toetuse 
kõikide aspektide integreeritud ra kendamist, uurides uusi abi andmise 
mehhanisme. aastaks 2019 EEAS, KOM, 
LR 
a. Ühendada erinevad olemasolevad vahendid ja aruandlusmehhanismid, et toetada 
demokraatiat ja edendada inimõigusi, et  suurendada ELi tegevuse sidusust ja 
tõhusust (nt inimõiguste riigipõhised st rateegiad, demokraatia analüüsid ja 
tegevuskavad, valimisvaatluse aruanded, valim isabi ja järelmissioonid, laienemise 
eduaruanded, Euroopa naabruspoliit ika eduaruanded ja tegevuskavad, 
kodanikuühiskonna kaasamise tegevu skavad, põhiväärtuste hinnangud hea 
valitsemistava ja arengu lepingute jaoks, eel arvetoetuse riskijuhti mise raamistikud). aastaks 2017 
  EEAS, KOM, 
nõukogu 
 
b. Tugevdada üldiselt demokraatia analüüsi  demokraatia toetamise katseprojektist 
saadud õppetundide põhjal. aastaks 2017 EEAS, KOM, 
LR 
c. Arendada edasi töömeetodeid, et tagada pa rim seos dialoogi, sihipärase toetuse, 
stiimulite ja piiravate meetmete vahel.  kestab 
 EEAS, KOM, 
LR 
d. Parandada kõikidele uutele ELi rahvus vahelistele lepingutele süstemaatiliselt 
lisatavate inimõiguste klauslit e kohaldamise ühtsust.  aastaks 2017 EEAS, KOM 32. ELi tegevuspõhimõtete, 
töövahendite ja rahastamisvahendite 
tulemusliku kasutamise ja 
parima koosmõju tagamine 
e. Toetada inimõiguste indikaator ite käimasolevat väljatöötamis t, millega tegeleb aastaks 2017 EEAS, KOM, 
 
24 ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, eesmä rgiga: i) lihtsustada inimõiguste 
järgimise mõõtmist, sealhulgas ülemaailmne juurdepääs indikaatoritele interneti kaudu ja ii) süstematiseerida inimõigusi käsi tlevate andmete kogumist ja kasutamist 
ning vaadata üle head tavad ja saadud õppetunnid.  
 nõukogu 
 
f. Kaasata süstemaatiliselt ÜRO ja piirkondlikud organisatsioonid (näiteks Aafrika Liit, 
Ameerika Riikide Organisatsioon, Araabia Riikide Liiga, Euroopa Nõukogu, OSCE, 
ASEAN, SAARC, PIF jne), et käsitleda parimaid tavasid inimõiguste alal ja 
demokraatia tugevdamist kõikides piirkondades. kestab EEAS, KOM, 
LR