8.Poliitilises deklaratsioonis on märgitud ka, et kui pooled leiavad läbirääkimiste jooksul, et see on nende vastastikustes huvides, võib kavandatav partnerlus hõlmata ka poliitilises deklaratsioonis nimetamata koostöövaldkondi. Samuti on selles tõdetud, et kavandatav partnerlus võib aja jooksul muutuda.

7.Läbirääkimiste eesmärk on seada liidu ja vajaduse korral Euratomi ning Ühendkuningriigi vahel sisse uus partnerlus, mis on laiaulatuslik ja hõlmab poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi: kaubandus- ja majanduskoostöö, õiguskaitsekoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, välispoliitika, julgeolek ja kaitse ning temaatilised koostöövaldkonnad. Kavandatav partnerlus peaks olema sidusa ülesehitusega ja lõimitud üldise juhtimisraamistikuga.

6.13. detsembri 2019. aasta järeldustes kordas Euroopa Ülemkogu (artikkel 50), et liit soovib kindlalt seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedase partnerluse, kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga, milles on esitatud liidu ja Ühendkuningriigi kavandatava partnerluse aluseks olevad põhimõtted. Liidu lähenemisviisi puhul lähtutakse ka edaspidi asjaomastes Euroopa Ülemkogu suunistes ja järeldustes, eelkõige 23. märtsi 2018. aasta ja 25. novembri 2018. aasta suunistes ja järeldustes esitatud üldistest seisukohtadest ja põhimõtetest.

5.Läbirääkimised kavandatava partnerluse üle peaksid tuginema väljaastumislepingu ja selle kolme protokolli tulemuslikule rakendamisele. Sellega seoses tuleks kavandatava partnerlusega ka edaspidi kaitsta Ühendkuningriigi valitsuse, Iirimaa valitsuse ja teiste mitmepoolsetes läbirääkimistes osalenute vahel 10. aprillil 1998 saavutatud suure reede kokkulepet (Belfasti kokkulepet) ja kõiki selle osi, tunnustamaks asjaolu, et Põhja-Iirimaa rahuprotsess on rahu, stabiilsuse ja leppimise jaoks Iirimaa saarel endiselt äärmiselt oluline.

4.Väljaastumislepinguga on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, välja arvatud juhul, kui väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitee võtab enne 1. juulit 2020 vastu ühekordse otsuse, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra. Väljaastumislepinguga kohustusid liit ja Ühendkuningriik tegema oma parima, et astuda vajalikud sammud, et rääkida kiiresti läbi nende kavandatavat partnerlust reguleerivad lepingud, tagamaks, et neid lepinguid saaks võimaluste piires kohaldada alates üleminekuperioodi lõpust. Poliitilise deklaratsiooniga kohustusid liit ja Ühendkuningriik andma endast parima, et sõlmida ja ratifitseerida uus kalandusleping 1. juuliks 2020.

2.23. märtsi 2018. aasta suunistes kordas Euroopa Ülemkogu, et liidul on kindel soov seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks partnerlus hõlmama kaubandust ja majanduskoostööd ning teisi valdkondi, eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu, aga ka julgeolekut, kaitset ja välispoliitikat. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama kavandatava partnerluse raamistikust, mida oli kavas täpsustada väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

-kinnitada taas poolte kindlat tahet töötada koos nende üldpõhimõtete kaitsel ning teha koostööd nende väärtuseid ja huvisid ähvardavate sise- ja välisohtude vastu;

-tagada õiguste ja kohustuste tasakaal ning võrdsed tingimused. See tasakaal peab tagama liidu otsustusprotsessi ja õiguskorra autonoomia, tagama liidu finantshuvide kaitse ja olema kooskõlas liidu muude põhimõtetega, mis on esitatud Euroopa Ülemkogu asjaomastes suunistes, eelkõige seoses ühtse turu ja tolliliidu terviklikkusega ning nelja vabaduse jagamatusega;

-väljendama Ühendkuningriigi staatust Schengeni alasse mittekuuluva kolmanda riigina ning seda, et liitu mittekuuluval riigil, kellel ei ole samu kohustusi kui liidu liikmel, ei saa olla samu õigusi ja hüvesid kui liidu liikmel.

I OSA: ESMASED SÄTTED

1. KOOSTÖÖ ALUS

A. Peamised väärtused ja õigused

11.Kavandatav partnerlus peaks põhinema ühistel väärtustel ja võetud kohustustel, mis peaksid olema väljendatud viies siduvas poliitilises sättes (millele tuginevad kõik laiaulatuslikud suhted liidu ja kolmandate riikide vahel), mis käsitlevad järgmist: inimõigused, demokraatia ja õigusriik, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, terrorismivastane võitlus, nende isikute kohtu alla andmine, keda süüdistatakse rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanemises, ning väike- ja kergrelvad. Inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine ja kaitse ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise toetamine peaksid olema partnerluse raames kavandatava koostöö olulised osad. Võitlus kliimamuutuste vastu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi ja eeskätt Pariisi kokkuleppe kohaselt peaks samuti olema kavandatava partnerluse oluline osa. Kavandatava partnerlusega tuleks taas kinnitada poolte kindlat tahet edendada tõhusat ja reeglitel põhinevat mitmepoolsust.

B. Andmekaitse

12.Võttes arvesse andmevoogude tähtsust, tuleks kavandatava partnerlusega taas kinnitada poolte kindlat tahet tagada isikuandmete kaitse kõrge tase ja täielikult austada liidu isikuandmete kaitse norme, sealhulgas liidu otsustusprotsessi kaitse piisavuse otsuste tegemisel. Kaitse piisavuse otsuste vastuvõtmine liidu poolt, kui kohaldatavad tingimused on täidetud, peaks olema tegur, mis võimaldab koostööd ja teabevahetust, eeskätt õiguskaitse ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

2. ÜHIST HUVI PAKKUVAD VALDKONNAD

A. Osalemine liidu ja Euratomi programmides

13.Kavandatava partnerluse raames tuleks kehtestada üldised põhimõtted ja tingimused Ühendkuningriigi osalemiseks liidu ja Euratomi programmides ning nendesse panustamiseks sellistes valdkondades nagu teadus ja innovatsioon, noored, kultuur ja haridus, areng ja rahvusvaheline koostöö, kaitsevõimed, kodanikukaitse ja kosmos ning muud asjakohased valdkonnad, eeldusel et järgitakse vastavates õigusaktides sätestatud tingimusi ja et see on liidu huvides. Selle hulka kuuluvad programmide rahastamise ning nende rakendamise kontrolli ja auditeerimise üldnormid ning asjakohane konsulteerimine Ühendkuningriigiga.

14.Kavandatava partnerlusega tuleks tagada, et ühiselt võetakse kohustus saavutada tulemusi tulevases programmis „PEACE PLUS“, säilitades selles praegused rahastamisproportsioonid.

B. Dialoogid

15.Kavandatava partnerlusega tuleks, vastavalt vajadusele, ette näha dialoog ja teabe vahetamine ühist huvi pakkuvates valdkondades, eesmärgiga teha kindlaks koostöövõimalused, jagada parimaid tavasid ja eksperditeadmisi ning tegutseda üheskoos, sealhulgas sellistes valdkondades nagu kultuur, haridus, teadus ja innovatsioon ning turism ja statistika. Nendes valdkondades tuleks kavandatava partnerlusega tunnistada, kui oluline on koostöö võimaldamise jaoks liikuvus ning objektide ja varustuse ajutine liikumine, ning hõlbustada juba toimuvat koostööd kultuuri ja haridusega seotud rühmade vahel.

II OSA: MAJANDUSOSA

1. EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED

16.Kavandatava partnerluse juurde peaks kuuluma ambitsioonikas, laialdane ja tasakaalustatud majanduspartnerlus. See partnerlus peaks olema laiaulatuslik ning hõlmama vabakaubanduslepingut ja laiemat valdkondlikku koostööd, kui see on liidu huvides. Majanduspartnerlus peaks olema kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohaldatavate normidega, eeskätt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) artikliga V, ning tagama, et kõigil valitsemistasanditel järgitakse tulemuslikult selle sätteid. See peaks sisaldama kalandusalaseid sätteid, nagu on ette nähtud käesoleva osa jaotises 12, eelkõige punktis 85 , ning selle aluseks peaksid olema kindlad kohustused tagada võrdsed tingimused avatud ja ausa konkurentsi jaoks, nagu on ette nähtud käesoleva osa jaotises 15, lisaks tulemuslik haldamis- ja järelevalvekord ning vaidluste lahendamise ja otsuste täitmise kord, kaasa arvatud asjakohased õiguskaitsevahendid. Partnerlus peaks võimalikult palju hõlbustama kaubavahetust ja investeeringuid poolte vahel, austades samal ajal liidu ühtse turu ja tolliliidu terviklikkust.

17.Kavandatava partnerluses tuleks tunnistada, et kestliku arengu tagamine on poolte üleüldine eesmärk. Majanduspartnerluse raames tuleks tagada, et pooled säilitavad oma sõltumatuse ja suutlikkuse reguleerida majandustegevust vastavalt kaitsetasemele, mida kumbki pool peab asjakohaseks, et saavutada õiguspärase avaliku poliitika eesmärgid, näiteks rahvatervise, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- ja tarbijakaitse, eraelu puutumatuse ja andmekaitse, kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse ning rahapesu vastase võitluse vallas.

2. KAUBAD