Erimeede on kooskõlas käibemaksu tegevuskavast tuleneva direktiivi (EL) 2020/285 (millega muudetakse käibemaksudirektiivi artikleid 281–294 väikeettevõtete erikorra osas) eesmärkidega ning selle eesmärk on luua nende ettevõtjate jaoks ajakohane lihtsustatud kord. Eelkõige püütakse sellega vähendada käibemaksunõuete täitmisega seotud kulusid ja konkurentsimoonutusi nii asjaomases liikmesriigis kui ka ELi tasandil, vähendada künniseefekti negatiivset mõju ning lihtsustada ettevõtjatel nõuete täitmist ja maksuhalduritel järelevalve tegemist.

Võttes arvesse erimeetme positiivset mõju ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormuse vähendamisele, ilma et see mõjutaks oluliselt käibemaksutulu kogusummat, on asjakohane lubada Sloveenial pikendada selle kohaldamist kuni 31. detsembrini 2024.

Sloveenia andmetel oli 2019. aastal 48 %-l (st ligikaudu 60 000) kõigist registreeritud maksukohustuslastest aastakäive kuni 50 000 eurot, mis moodustab 1 % kogu käibemaksuga seotud maksustatavast käibest. Sloveenia hinnangul on neist maksukohustuslasest ligikaudu 2 000 (v.a need, kes valisid maksustamise) aastakäive vahemikus 25 000–50 000 eurot. Nende maksukohustuslaste lisamine käibemaksusüsteemi suurendaks riigi käibemaksutulu 0,3 %.

Lisaks on suhteliselt väikese käibega ettevõtteid käitavatelt maksukohustuslastelt käibemaksu kogumise kulud, mis seisnevad neile maksukohustuslastele teenuste osutamises ja nende maksudeklaratsioonide auditeerimises, ebaproportsionaalselt suured võrreldes kogutud maksusummaga. Seega, kohaldades käibemaksuvabastust väikeettevõtjate suhtes, võib tulusid haldav asutus suunata rohkem vahendeid selleks, et ennetada maksupettusi, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist ning nende vastu võidelda ja parandada maksumaksjatele pakutavate teenuste kvaliteeti ja tõhustada suurettevõtjatelt käibemaksu kogumist.

Luba jätkata pärast 2021. aastat maksuvabastuse kasutamist maksukohustuslaste puhul, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot, oleks märkimisväärne lihtsustus suhteliselt väikesi ettevõtteid käitavatele isikutele. Maksukohustuslased, kelle suhtes seda maksuvabastust kohaldatakse, ei pea käibemaksu maha arvama ega tasuma, end käibemaksukohustuslasena registreerima ega pidama üksikasjalikku arvestust käibemaksuga maksustatavate tehingute kohta. Tänu sellistele lihtsustustele saavad väikeettevõtjad pühendada rohkem aega ja vahendeid oma äritegevuse arendamisele. Erimeede on praegu ja tulevikus maksukohustuslaste jaoks täielikult vabatahtlik. Seetõttu on väikeettevõtjatel, kelle aastakäive ei ületa künnist, endiselt võimalus kasutada oma õigust valida tavapärased käibemaksureeglid.

Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjate suhtes erikorda, sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu võtma ning järelikult ei saa ta käibemaksu sisenditelt maha arvata.

Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 teisele lõigule teavitas komisjon 15. novembri 2021. aasta kirjaga teisi liikmesriike Sloveenia taotlusest. Komisjon teavitas 16. novembri 2021. aasta kirjas Sloveeniat, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Lisaks on 50 000 euro suurune künnis kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/285, kuna see võimaldab liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuse jaoks nõutava aastakäibe künnise, mis ei ületa 85 000 eurot (või sellega samaväärset summat asjaomase liikmesriigi vääringus).

Sarnaseid erandeid, millega vabastatakse käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive jääb allapoole teatavat künnist, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklites 285 ja 287, on tehtud ka teistele liikmesriikidele. Madalmaadel ja Belgial on lubatud kohaldada 25 000 euro suurust künnist; Itaalial 30 000 euro suurust künnist ning Luksemburgil 35 000 euro suurust künnist, Poolal, Lätil ja Eestil on lubatud kohaldada 40 000 euro suurust künnist, Ungaril 48 000 euro suurust künnist; Leedul 55 000 euro suurust künnist; Horvaatial 45 000 euro suurust künnist, Maltal 30 000 euro suurust künnist ning Rumeenial 88 500 euro suurune künnis.

Käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus peaks alati olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende erandite mõju. Lisaks on Sloveenia taotletud erimeetme kehtivusaja pikendamine kuni 31. detsembrini 2024 kooskõlas direktiivi (EL) 2020/285 nõuetega. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad kohaldama alates 1. jaanuarist 2025 siseriiklikke õigusnorme, mis neil tuleb selle direktiivi järgimiseks vastu võtta.

Kavandatud meede on seega kooskõlas käibemaksudirektiivi sätetega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses võttis komisjon 2020. aasta märtsis vastu VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, milles ta kohustus jätkama tööd VKEde koormuse vähendamiseks. Eesmärk vähendada VKEde regulatiivset koormust on üks selle strateegia tugisambaid. Eelarve-eeskirjade seisukohast on kõnealune erimeede nende eesmärkidega kooskõlas. Samuti on see kooskõlas majanduse taastamise strateegiat toetava õiglase ja lihtsa maksustamise 2020. aasta tegevuskavaga, milles tunnistatakse, et maksukohustuste täitmisega seotud kulud on ELis endiselt suured ning et nõuete täitmisega seotud kulud on väikeste ettevõtete puhul tavaliselt oluliselt suuremad kui suurte ettevõtete puhul.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käibemaksudirektiivi artikkel 395.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Võttes arvesse käibemaksudirektiivi sätet, millel ettepanek põhineb, kuulub ettepanek Euroopa Liidu ainupädevusse. Seepärast subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.

Erandi piiratud ulatust arvestades on erimeede proportsionaalne taotletava eesmärgiga, st lihtsustada maksukogumist väikeste maksukohustuslaste ja maksuhalduri jaoks.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: nõukogu rakendusotsus.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu rakendusotsus on kõige sobivam õigusakt, sest selle saab adresseerida konkreetsele liikmesriigile.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Sidusrühmadega ei konsulteeritud. Käesolev ettepanek põhineb Sloveenia esitatud taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust konkreetset liikmesriiki.