Vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile d võib ühiskomitee võtta vastu otsuse, millega muudetakse väljaastumislepingut, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida väljaastumislepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, tingimusel et sellised muudatused ei muuda lepingu olulisi osi.

Ühiskomitee ülesanded on sätestatud väljaastumislepingu artiklis 164 ja need seisnevad peamiselt järgmises:

3.1.1.Artiklis 135 on käsitletud Ühendkuningriigi osamaksu ning osalemist liidu eelarve täitmises. Selle eesmärk on tagada Ühendkuningriigi tavapärane osamaks ja osalemine liidu eelarves alates väljaastumise kuupäevast kuni üleminekuperioodi lõpuni. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega on õiguskindluse huvides otstarbekas kustutada lepingu artikli 135 pealkirjast ja lõikest 1 viide 2019. aastale.

3.1.2.Artiklis 137 on käsitletud Ühendkuningriigi osalemist liidu programmide ja meetmete rakendamises alates Ühendkuningriigi liidust välja astumise kuupäevast kuni üleminekuperioodi lõpuni. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega on õiguskindluse huvides otstarbekas kustutada lepingu artikli 137 pealkirjast ja lõikest 1 viide 2019. aastale.

3.1.3.Artiklis 143 on käsitletud tingimuslikke finantskohustusi, mis on seotud finantsabiks antud laenude, EFSI, EFSD ja välislaenude andmise volitusega. Selle artikliga on liidu jaoks ette nähtud mitmesuguste aruannete esitamise kohustused, mille aruandekuupäevad on juba möödunud. Esimene selline kuupäev on 31. juuli 2019, mil tulnuks esitada esimene artikli 143 kohane aruanne finantstehingute olukorra kohta Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäeval. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb artikli 143 lõiget 1 muuta nii, et esimene aruanne tuleks esitada 31. juulil 2020. Ühtlasi tuleb nimetatud lõikes ka mujal kustutada viited 2019. aastale.

3.1.4.Artiklis 144 on käsitletud otsese või kaudse eelarve täitmise alla kuuluvaid rahastamisvahendeid, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) või varasemate finantsperspektiivide programmidest. Artiklis on viidatud artikli 143 kohasele esimesele aruandele finantstehingute olukorra kohta ja selle esitamise kuupäevale. Seepärast tuleb artikli 144 lõikes 1 muuta viidet nimetatud kuupäevale.

3.1.5.Artiklis 150 on käsitletud Ühendkuningriigi jätkuvat vastutust ja sissemakstud kapitali hüvitamist Euroopa Investeerimispanga (EIP) raames kaheteistkümne osamaksega. Artiklis on esitatud kuupäev, mil tehakse esimene osamakse seoses Ühendkuningriigi sissemakstud kapitali tagasimaksmisega EIP poolt (15. detsember 2019), eesmärgiga alustada tagasimakseid selle aasta lõpus, mil toimub Ühendkuningriigi väljaastumine liidust. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seepärast tuleb viidet nimetatud kuupäevale muuta. Pärast arutelusid EIP-ga tehakse ettepanek kavandada esimene osamakse 2020. aastaks, täpsemalt 15. oktoobriks 2020. Kuna tagasimaksete tegemine algab üks aasta hiljem, tuleb muuta ka lõppmakse kuupäeva, mis peaks olema 15. oktoober 2031. Artikli 150 lõiget 4 tuleks vastavalt muuta.

Artiklis 150 on sätestatud ka see, et EIP teatab Ühendkuningriigi EIP finantstehingutest tuleneva riskipositsiooni 31. juulil 2019. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb lõikes 8 muuta selle teatamise kuupäeva, jättes kuupäeva samaks, kuid lükates selle aasta võrra edasi, st 31. juulile 2020.

Artiklis 150 on sätestatud kohustus, et EIP teatab igal aastal kuni Ühendkuningriigi kohustuse lõppemiseni selle artikli kohaselt Ühendkuningriigi EIP finantstehingutest tuleneva riskipositsiooni. Praegu on lepingus märgitud kuupäevaks iga aasta 31. märts alates 2020. aastast. Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäev oli 31. jaanuar 2020 ning seega tuleb esimeses aruandes kajastada järelejäävat riskipositsiooni 31. detsembri 2020. aasta seisuga; seepärast peaks esimene teatamine toimuma 31. märtsil 2021. Artikli 150 lõike 8 teist lõiku tuleks vastavalt muuta.

3.1.6.Artiklis 145 on käsitletud selle osa hüvitamist, mis Ühendkuningriigil on Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovarades. Nendest varadest saadav tulu kantakse üle söe ja terase teadusfondi, mis rahastab söe ja terase valdkonna teadusprojekte. Need projektid ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa ning neil on omaette õiguslik alus: Euroopa Liidu lepingu protokoll nr 37 ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta. Sellest tulenevalt ei hõlma väljaastumislepingu artiklid 137 ja 138 nende projektidega seotud toetusi ja seega puuduvad sätted selliste kehtivate toetuslepingute kohta, millega antakse toetust Ühendkuningriigi toetusesaajatele enne üleminekuperioodi lõppu.

Seepärast tuleb väljaastumislepingut selle õigusliku tühimiku täitmiseks muuta. Tehakse ettepanek järgida söe ja terase teadusfondi toetuste puhul sama loogikat nagu mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatavate toetuste puhul. See tähendab, et söe ja terase teadusfondi toetused, mis allkirjastatakse Ühendkuningriigi toetusesaajatega enne üleminekuperioodi lõppu, peaksid jääma kehtima kuni toetuse lõppemiseni. Selline lähenemisviis oleks kooskõlas ka söe ja terase teadusfondi rahastamiseeskirjadega, mille kohaselt rahastatakse aasta N kulukohustusi Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varadest aastal N–2 saadud tulust (teisisõnu rahastatakse 2020. aasta projekte 2018. aasta tuludest). Lähtudes analoogiast mitmeaastase finantsraamistiku põhimõttega ja võttes arvesse varade hüvitamise Ühendkuningriigile alates 30. juunist 2021, tehakse ettepanek lisada allkirjastamise tähtpäevana üleminekuperioodi lõpp. Selle kohta tuleks lepingu artiklile 145 lisada kolmas lõik.

3.2.Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll kehtestati selleks, et leida Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega seoses lahendus Iirimaa saare ainulaadsele olukorrale. Protokoll sisaldab sätteid, et vältida Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelisel piiril ranget piirikontrolli, ning sellega on ette nähtud Põhja-Iirimaa õigusnormide vastavusseviimine teatavate liidu kaupade ühtse turuga seotud õigusnormidega. Protokolli 2. lisa sisaldab protokolli artikli 5 lõikes 4 osutatud liidu õiguse sätete loetelu, mida seoses sellega Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatakse. Eksituse tõttu on lisas olevast nimekirjast puudu kaheksa õigusakti, mis on olulised siseturu õigusnormide kohaldamiseks Põhja-Iirimaale liikuva kauba suhtes. Peale selle on lisast eksituse tõttu välja jäänud ka kolm märkust, mis on vajalikud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas loetletud teatavate konkreetsete õigusaktide kohaldamisala täiendavaks täpsustamiseks.

3.2.1.Direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta

Direktiiviga (EL) 2019/904 edendatakse ringmajanduse lähenemisviise, mille prioriteet on säästvad ja mittetoksilised korduskasutatavad tooted ja korduskasutamise süsteemid ühekordselt kastutatavate toodete asemel, et vähendada tekkivate jäätmete koguseid. See direktiiv täiendab direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, mida on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas juba nimetatud. Mõlema õigusakti kohaldamine Põhja-Iirimaa territooriumil on vajalik, et vältida erinevaid lähenemisviise jäätmetele, näiteks märgistamisnõuete vallas, ning tagada, et tooted, mida võib Põhja-Iirimaal turule lasta, võib tuua ohutult ja seaduslikult üle piiri Iirimaale ja mujale ühtsele turule.

Eespool öeldut silmas pidades ning selleks, et säilitada siseturu terviklikkus pakendamise ja pakendijäätmete vallas, tehakse ettepanek lisada direktiiv (EL) 2019/904 nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Jäätmed“.

3.2.2.Direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta

Direktiivis 2011/91/EL on sätestatud ühise tähistussüsteemi haldamise üld- ja horisontaalsätted. Selle direktiiviga on kehtestatud partii märkimise üldine kohustus, ette nähtud erandid sellest kohustusest, kindlaks määratud ettevõtjate vastutus seoses nõuete järgimisega ning täpsustatud tähistuse sisu ja asukohta toiduainetel.

Partii tähis on kasulik teabeallikas, kui toidu suhtes on tekkinud vaidlusi või kui toit kujutab ohtu tarbija tervisele. See aitab toidukäitlejal hallata ohtlike toiduainete kõrvaldamist turult, sest võimaldab ohtlike toiduainete partii kiiresti kindlaks teha ja selle aegsasti turult kõrvaldada. Riikide ametiasutuste jaoks on see toidupettuste uurimisel hädavajalik töövahend.

Rahvusvahelisel tasandil on üldine kohustus viidata kinnispakis oleva toidu valmistamis- või pakkepartiile (codex alimentariuse kinnispakis olevate toitude märgistamise üldstandard), kuid direktiivis on sätestatud ühised erinõuded, mis lähevad sellest kohustusest kaugemale. Ühtlasi peavad kolmandatest riikidest Euroopa Liitu sisenevate toiduainete puhul olema täidetud liidu õigusnormidega kehtestatud jälgitavusnõuded, et neid toiduaineid saaks liidus seaduslikult turustada.

Lisaks muule täiendab direktiiv 2011/91/EL kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) ning mis on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisas juba kirjas.

Eespool öeldut silmas pidades ning nii siseturu terviklikkuse kui ka liidu kodanike tervise ja ohutuse säilitamiseks tehakse ettepanek lisada direktiiv 2011/91/EL nende liidu õigusnormide loetellu, mis kehtivad Põhja-Iirimaa suhtes vastavalt Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa punktile „Toit – üldine“.