(1)Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2014. aasta seisuga 21 nõuet kogusummas 165 miljonit eurot (vt punkt 4.1 „Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed”).

Fondi arvestuslik väärtus kasvas 2014. aastal ligikaudu 133 miljoni euro võrra. See on selgitatav järgmiselt.

Fondi finantsseisund on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi asutamisest 1994. aastal.

Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt talituste töödokument). Seetõttu erineb EIP koostatud finantsaruannetes kajastatud fondi varade koguväärtus (2 137 753 047,57 eurot) eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud fondi varade koguväärtusest (2 016 490 714,57 eurot). Eelkonsolideeritud finantsaruanded sisaldavad kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt ning muid laekumisi, kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud käibevarade hulka kuulub ka ajutine nõue EIP vastu summas 22 086 899 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenutagatiste eest ja sellega seotud summad, kusjuures EIP jääb nõude tasumiseni Süüria võlausaldajaks. Lühiajaliste võlgnevuste hulka kuulub võlgnevus EIP-le summas 22 846 081 eurot sissenõutud, kuid veel tasumata laenutagatise eest ja sellega seotud summad.

Fondi finantsaruanded (sealhulgas eelkonsolideeritud finantsaruanded) on koostatud vastavalt Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, eelkõige vastavalt raamatupidamiseeskirjale nr 11 „Finantsinstrumendid”, nagu on täpsustatud komisjoni talituste töödokumendis.

Selleks et kohandada fondi nõudega, mille kohaselt on fondi sihtsumma 9 % kapitalikohustuste kogusummast, nähti 2015. aasta eelarves fondi sissemakseteks ette 144,4 miljonit eurot. 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli sihtsumma 2 124,8 miljonit eurot, mis on 9 % maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest (23 609 miljonit eurot). 31. detsembri 2013. aasta seisuga oli sihtsumma ja fondi netovara (1 980,4 miljonit eurot) vaheline erinevus 144,4 miljonit eurot.

Nõukogu määrusega (EÜ, EURATOM) nr 480/2009 (välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta) on tagatud eelarvevahendite tõhusam kasutamine nii, et fondi rahastatakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest. Sedamööda, kuidas kasvab täitmata kohustuste summa, kasvab ka fondi sihtsumma hoidmiseks vajalik panus ELi eelarvest.

Fondi likviidsed varad on investeeritud kooskõlas muudetud lepingulisas sätestatud varahalduspõhimõtetega. Sellele vastavalt peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena.

EIP on esitanud nende pankade loetelu, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta, ja komisjon on selle heaks kiitnud. Nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse liigset riski kontsentreerumist.

Kuni 80 % fondist paigutatakse võlakirjaportfelli, mille lõpptähtaeg ei ole hiljem kui 10 aastat ja 6 kuud pärast maksekuupäeva. Fondi kõigi varade keskmine investeerimisaeg ei tohi olla üle 5 aasta. Investeerimisel võlakirjadesse tuleks järgida mõningaid erikriteeriume, nagu likviidsus, krediidireitingud, osapoolte kõlblikkus ja kontsentratsiooni piirmäärad. Tagamaks riskide hea hajutamise, ei tohi ühe emitendi võlakirjadesse investeerida rohkem kui 10 % portfelli kogumahust.

Finantstulemused

2014. aastal oli fondi kogutootlus +2,55 %, mis ületab tema võrdlusnäitajat 0,19 protsendipunkti võrra. Fondi võrdlusnäitaja koosneb peamiselt iBoxxi indeksitest (eelkõige euroala riigivõlakirjade ja eurodes nomineeritud tagatisega kaetud võlakirjade indeksid) ja Euribidi indeksitest lühiajaliste riskipositsioonide korral.

Algset majanduskasvu ja inflatsiooni prognoosi kohandati 2014. aastal allapoole, eelkõige euroala puhul. Samal ajal oli EKP leebe rahapoliitika meetmete ja teadete eesmärk tuua inflatsiooniootused tagasi sihttasemele, mis jääb alla 2 protsendipunkti, kuid on selle lähedal. Selles keskkonnas vähenesid eurodes nomineeritud võrdlusvõlakirjade tulumäärad ja need muutusid negatiivseks kuni ligikaudu 5 aastase lõpptähtaja puhul. Fondi investeerimistulemusi 2014. aastal aitas parandada tootluse vähenemine ja portfelli kuuluvate fikseeritud tulumääraga väärtpaberite väärtuse vastav suurenemine (vt üksikasjalikum teave komisjoni talituste töödokumendi punktis 2.4.2 „Finantstulemused”).

3.2.3.Tulu finantstehingutest

2014. aastal moodustasid rahalt ja raha ekvivalentidelt ning väärtpaberitelt saadud intressitulu ja üleantud laenudelt kogunenud intressid kokku 35 209 330 eurot, mis jaguneb järgmiselt.

Kirjeldus 2014 2013 Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt 267 136,21 208 412,77 Lühiajalistelt hoiustelt saadud intressid 266 031,63 205 694,91 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressi muutused -2 802,56 -10 794,39 Intress arvelduskontodelt 3 907,14 13 512,25 Intressitulu likviidsetelt varadelt 29 274 967,00 31 299 159,53 Saadud intress – müügivalmis varade portfell 32 894 240,86 36 599 210,68 Kogunenud intressi muutus – müügivalmis varade portfell -2 303 550,35 -2 642 922,24 Ülekurss/alakurss -1 315 723,51 -2 657 128,91 Väärtpaberite laenuks andmisest saadud tulu 99 651,26 83 827,76 Realiseeritud kasum finantsvarade müügist 1 162 566,88 1 364 029,81 Üleantud laenudelt kogunenud intressid 4 405 009,00 2 279 297,84 Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt 35 209 330,35 35 234 727,71





3.2.4.Tulu ja kulu põhitegevusest

Põhitegevuse tulem oli -1 253 614 eurot ja see hõlmas järgmist: EIP haldustasud (844 873 eurot), muud tegevuskulud (170 678 eurot), välisauditi kulud (39 500 eurot), üleantud laenude realiseerimata vahetuskursikasum (263 355 eurot) ja EIP kogunenud sissenõudmistasusid (461 918 eurot).

4.Fondi kohustused

Fondi kohustused võrduvad kõikide fondi finantskohustustega.

4.1.Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed

Tagatisfondi nõuded seoses maksekohustuste täitmatajätmisega

Seoses olukorra halvenemisega Süürias võtsid välisasjade nõukogu, Euroopa Parlament ja nõukogu 2011. aastal vastu mõned asjakohased otsused. Eelkõige nähti ette, et EIP peab peatama kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed, samuti Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Kõnealune otsus konsolideeriti seejärel nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/782/ÜVJP ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 36/2012.

Selle tulemusel ei ole EIP alates 2011. aasta maist teinud uusi finantstehinguid ning kõik käimasolevad väljamaksed ja tehnilise abi teenused Süüria Araabia Vabariigile on peatatud alates 2011. aasta novembrist kuni täiendava teatamiseni.

Kui varasematel aastatel on Süüria laenumakseid pangale tasunud täielikult ja õigeaegselt, siis alates 2011. aasta novembrist on EIP-l seoses Süüria riigile antud laenudega võlgnevusi. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2014. aasta seisuga 21 nõuet kogusummas 165 miljonit eurot. Kolme kõige hiljutisema nõudega seotud maksed (22 miljonit eurot) tehakse 2015. aasta esimeses kvartalis.