ET Euroopa Liidu Teataja C 318/43

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ülemaailmse kriisi mõju Euroopa peamistele tootmis- ja teenustesektoritele” (omaalgatuslik arvamus)

2009/C 318/09

Raportöör: Antonello PEZZINI

Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 26. veebruaril 2009 vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„Ülemaailmse kriisi mõju Euroopa peamistele tootmis- ja teenustesektoritele”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 10. septembril 2009. Raportöör oli Antonello PEZZINI ja kaasraportöör Enrico GIBELLIERI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 456. istungjärgul 30. septembril – 1. oktoobril 2009 (1. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 156, erapooletuks jäi 2.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et praeguse finantskriisi tagajärjed Euroopa peamistele tootmis- ja teenustesektoritele nõuavad, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid vaataksid põhjalikult läbi ELi poliitika ja vahendid ning kooskõlastaksid need omavahel paremini, et hinnata ümber oma väärtused ja seada esmatähtsaks reaalmajanduse ning ettevõtete, töötajate ja kodanike vajadused.

1.2 Komitee pooldab tugevalt Lissaboni lepingu ratifitseerimist, et tagada ELi struktuuri võime muuta Euroopa areng konkurentsivõimelisemaks, säästvamaks ja avatumaks. Selleks on vaja järgmist:

— ettevõtjate ja töötajate vahelise koostöö tihendamise meetmed;

— paremini kooskõlastatud ühised poliitikameetmed;

— kiiremad otsustusprotsessid;

— lihtsamad ja läbipaistvamad õigusaktid.

1.3 Komitee on veendunud, et kui Euroopa projekti uuendatakse Jean Monnet’ ideede vaimus Pariisi lepingu sõlmimisel, millega rajati Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ), siis on võimalik panna alus Euroopa majanduse elavdamisele. Praegu kehtivad aluslepingud on osutunud kriisiga ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega toimetuleku jaoks murettekitavalt piiratuks.

1.4 Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb mõista selle esialgses tähenduses. Otsustamispädevus ja vastutus tuleb anda tasandile, kus see Euroopa kodanikele kõige enam kasu toob. Ülemaailmsete probleemidega vastamisi seistes peavad poliitikameetmed ja vahendid olema nii Euroopa kui ka ülemaailmse mõõtmega.

1.5 Komitee on veendunud, et liikmesriikide valitsused ja ELi Nõukogu peavad tegema kõik võimalikud jõupingutused, et taastada üldsuse usaldus tugevama Euroopa poole püüdlemise vastu. Selline Euroopa on võimeline end varustama ühiste tunnustatud vahenditega ning tulema toime nii praeguse kui ka tulevaste ülemaailmsete kriisidega.

1.5.1 Komitee on teadlik sellest, et osa riike, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse loonud esialgsesse rühma, tunnevad eelkõige praeguses kriisis märkimisväärset vastumeelsust siseturu eeskirjade vastu sellistes valdkondades nagu konkurents ja riigiabi. See on viga (1).

1.5.2 Praeguses olukorras peaks nõukogu Euroopa Parlamendi ja komisjoni toetusel koostama strateegilise pakti, mis sisaldaks järgmist: — suur pühendumine ühtsele turule ja vahendite tugevdamine, eelkõige valdkondades, kus esineb puudusi (2); — kohustus kooskõlastada maksustamist sel viisil, et austatakse riikide maksualast sõltumatust, kuid samal ajal edendatakse teatud valdkondades koostööd; — kokkulepe anda kitsikuses olevatele liikmesriikidele teatud tingimustele vastamise korral võimalus ühineda kiiresti euroalaga; — proportsionaalsete, läbipaistvate ja järk-järgult vähenevate kooskõlastatud avalike meetmete rakendamine, et kahandada süsteemiriske, ning kiire naasmine isemajandava tegevuse tasemele vabal turul.

1.6 Komitee sõnum on, et kodanikud, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond tervikuna on veendunud, et praegune kriis annab innustust töötada tugevama Euroopa nimel, mis suudab enamat kui riigid oma eraldiseisvates piiratud rollides.

1.7 Riikidel tuleb paluda tuua praktilisi ohvreid oma esindatuse ja nähtavuse osas, et tugevdada maailmas Euroopa rolli, mida demokraatlikult esindavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon.

1.8 Komitee on veendunud, et esimene vahend, mis tuleb luua, peaks olema tõeliselt tugev tööstuspoliitika, mida ei mõjuta finantsspekulantide valikud ja mis on suunatud säästvale arengule. Tuleb uurida, vajadusel uuendada, säästva arengu aspektist kohandada ja tulevikus kasutada viiekümne aastaga kogutud konkreetseid kogemusi, mis on saadud ESTÜ lepingul põhinevas tööstuspoliitikas kahes peamises Euroopa tootmissektoris (3).

1.9 Euroopa saab kriisist jagu ja majandus elavneb siis, kui arendatakse ettevõtteid ja sotsiaalmajandust ning nende võimet pakkuda uuenduslikke lahendusi.

1.10 Arengustrateegia loomiseks peavad sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond tervikuna tegema tööd territoriaalse sotsiaalse vastutuse väljaarendamise nimel, et viia ellu kooskõlastatud strateegiate pakett, sealhulgas:

— vastupidavuse ja püsimajäämise strateegia, mis võimaldab tegutseda väljakujunenud turgudel seal paremini spetsialiseerudes, kulusid kärpides, tegevust lähedaste majandusharude arvelt mitmekesistades või uutel viisidel;

— toote- ja teenuseprotsessi uuendamise strateegia, sh turu ja tehnoloogia muutmine ning uutest materjalidest uute toodete valmistamine;

— uued algatused, mis hõlmavad uute ettevõttetüüpide, valdkondade või algatuste väljatöötamist. On vaja tulevikuhinnanguid, et näha ette uusi laienevaid tooteid (nagu juhtivad turud), millele tuleks suunata uusi investeeringuid;

— kohalik turustamine, mille puhul rõhutatakse tipptaset, sõlmides lepinguid teaduskeskustega, et suurendada tehnoloogiliste teadmiste levitamist;

— rahaline toetus arengufondidest, sh laenutagatised Euroopa Investeerimisfondi raames (4);

— krediidiühistute riskikapitali kapitaliseerimine haldusasutuste ja pangandussüsteemi kokkulepete kaudu, et mikro- ja väikeettevõtted saaksid makseid edasi lükata, eelkõige tööhõive määra säilitamiseks;

— lühiajaline võlgade konsolideerimine, et mikro- ja väikeettevõtted saaksid keskenduda tootmisele, turustamisele ja müügijärgsetele teenustele;

— uuendusliku teenustesektori toetamine (keskkonnasäästlik majandus), kasutades ära uuenduslikke koolitusvõimalusi Euroopa Sotsiaalfondi raames;

— kvaliteetsete isiklike teenuste arendamine, osaliselt edendades ja tugevdades sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemi (5);

— infrastruktuuripoliitika rakendamine, aidates kaasa enamate uuenduslike valikute tegemisele vähem CO2 heiteid tekitava majanduse nimel ning luues tingimusi, mis muudavad asjaomases piirkonnas elamise soodsaks;

— energiatõhususe ja keskkonnakaitsekriteeriumide edendamine riigihanke menetluses;

— rahastamise abil uute ja tõhusamate toodete kasutamise innustamine vanade toodete asemel;

— parem juurdepääs teabele;

— toormaterjalide lihtsam kasutus.

1.11 Tööstusriikide stimuleerivate meetmete pakette võrreldes selgub, et Euroopa valitsuste seas on vaja ühtsemat vaatepunkti, eelkõige seoses säästva arengu ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse ärgitamisega, rääkimata tihedamast kooskõlastamisest Euroopa Komisjoniga. Pealegi ei piisa vaid sõnaseadmisest. Liikmesriigid peavad oma kavad kiiresti ellu viima, sest kriis mõjutab tugevalt ettevõtjaid ja töötajaid.

1.12 Komitee väljendab heameelt jõupingutuste üle, mis tehti Prahas 7. mail 2009 toimunud tööhõive tippkohtumisel. Määratleti valdkonnad, kus rakendada meetmeid riigi ja ELi tasandil koos sotsiaalpartneritega ja toetudes tugevdatud sotsiaaldialoogile, (6) et tagada suurem tähelepanu töökohtade loomisele ja nõudluse suurendamiseks vajalikele meetmetele.

1.13 Lissaboni strateegia peab säilitama oma usaldusväärsuse ja näitama oma võimet kohaneda uue kontekstiga, kiirendades reforme ning määratledes selgeid prioriteete ja uusi meetodeid, ning kohandudes ELi säästva arengu strateegia eesmärkidega Lissaboni strateegiale järgnevas strateegias, milles lepitakse kokku lähikuudel.

1.14 Euroopa valitsused peavad tegema suuremaid jõupingutusi, et tagada ühenduse tasandil võetud kohustuste täitmine täies mahus ja vastavalt kokkulepitud ajakavale.

1.15 Riigiabi, millega toetatakse tööhõivet globaliseerumisest ja krediidikriisist kahjustatud ettevõtetes, peab tuginema järgmistele eeldustele:

— abi ei tugevda protektsionismi ega takista vaba konkurentsi;

— abi saavad ettevõtted peavad esmajärjekorras säilitama tööhõive määra;

— tuleb austada kollektiivlepinguid ja säilitada töötajate ostuvõime;

— töötajad saavad kasutada vähendatud tootmise perioode uute oskuste omandamiseks ning neid tuleks selles toetada;

— avaliku sektori rahaline toetus ei muutu aktsionäridele sissetuleku allikaks dividendide kaudu ega aktsiate tagasiostmise muude vormide kaudu;

— abiga toetatakse võimalikult palju uute keskkonnasõbralike toodete ja teenuste väljatöötamist;

— abi ei tohi takistada konkurentsi ning peab olema ajutine ja kahanev;

— maksumaksjate kaitseks rakendatakse sobivaid järelevalvemehhanisme;

1.16 Ettepanekud, mis on seni vastu võetud kriisi sotsiaalsete aspektidega tegelemiseks, ei ole olnud piisavad. Piisavat tähelepanu ei ole pööratud töökohtade loomisele ja nõudluse suurendamiseks vajalikele meetmetele (nt paremini kooskõlastatud eelarvepõhiste stimuleerivate meetmete paketid ELi tasandil ja palgapoliitika küsimused) (7).

1.17 Seoses eeskirjadega tuleb ajutiste tööturumeetmete puhul tagada, et lühiajaline tööhõive käib käsikäes sobiva koolitusega, eelkõige töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, ning tagatud palgatasemega.

1.18 Komitee leiab, et ELi tootmisstruktuuri edasiseks püsimajäämiseks on hädavajalik rakendada poliitikat, millega suunata noored kõigil hariduse ja koolituse tasanditel taas tehniliste ja teaduslike valdkondade juurde, et vältida tootmisega seotud väärtuste hävimist ja asendamist finantsalaste ja spekulatiivsete väärtustega (8).

1.19 Et lihtsustada tootmise elavnemist ning Euroopa tööstus- ja teenustesektorite jätkusuutlikkust, peab komitee vajalikuks intensiivistada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni olemasolevate vahenditega, nagu teadus- ja arendustegevuse seitsmes raamprogramm ning Euroopa Tehnoloogiainstituut, kuid samuti võttes kasutusele selge valdkondliku lähenemisviisi, mis põhineb Euroopa tehnoloogiafoorumite määratletud prioriteetidel.

1.20 Komitee soovitab tungivalt luua ELi algatus, millega toetada äriteenuste sektorit, uuenduslike teenuste väljatöötamist ning kodanikele, tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele kasu toovaid lahendusi, eelkõige seoses VKEde rahvusvahelisemaks muutumise ja ekspordiga.

1.21 Nagu komitee president on märkinud, (9) leiab komitee, et on vaja läbi vaadata struktuurifondidest ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondist vahendite taotlemise kriteeriumid, võimaldades neile otsest juurdepääsu nii ELi tasandil kui ka valdkondlikel alustel. See oleks kooskõlas ESTÜ kogemustega, mis olid tõhusad ja kiiresti rakendatavad.

1.22 Seoses rahvusvahelise kaubandusega peab komitee esmatähtsaks kiirendada mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Doha vooru lõpuleviimist, mis saadaks positiivse sõnumi rahvusvahelistele turgudele ja avaldaks suurt mõju praegusele kriisile (10). EL peab läbirääkimistel võtma endale suurema juhirolli ja lähtuma ühtsest seisukohast, et saavutada ambitsioonikad tulemused, mis tagavad kooskõla ILO põhiliste töönormidega ja inimväärse töö kontseptsiooniga, mis on olulised Euroopa tootmis- ja teenustesektorite edasise kasvu tagamiseks.

1.23 Praeguses olukorras valitseb väga reaalne oht sattuda protektsionistlikku allakäiguspiraali. Selle vältimiseks peab komisjon aktiivselt jõustama ELi kaubanduse kaitse eeskirju, võtma kindlaid meetmeid dumpingu ja subsideeritud toodete vastu, võtma abinõusid põhjendamatute protektsionistlike meetmete vastu ning intensiivistama dialoogi ELi peamiste kaubanduspartneritega, et lahendada kaubandusvaidlused.

2. Taust

2.1 Tootmis- ja teenustesektorid on Euroopa majanduse selgroog. Ühtse turu loomine on kutsunud esile nende suure arengu, mis põhineb ühistel normidel ja eeskirjadel.

2.2 Tootmis- ja teenustesektorid on vastamisi erakordsete probleemidega: — finantskrahh, mis on avaldanud mõju kogu maailma majandusele ning õõnestanud enneolematu jõu ja sünkroonsusega turgude usaldusväärsust ja töökindlust; — uus rahvusvaheline tööjaotus koos selleks vajaliku tööstuse ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamisega, mida tingib uus ülemaailmne turg, kuhu on täielikult sisenenud hiljuti industrialiseeritud kontinendid, sest neid seovad väiksemad piirangud; — kliimamuutused ja keskkond, kus ülim eesmärk on üldsuse heaolu huvides tagada ökosüsteemi kaitse ja säästev areng. Selleks on vaja suuremat energiatõhusust, ajakohastatud tootmistsükleid ning uusi tooteid ja teenuseid, mis põhinevad puhastel tehnoloogiatel; — inimkapital, rahvastiku vananemine ja tugevad rändevood, mis nõuavad suuremat ametialast liikuvust ja paindlikkust, elukestvat õpet ning kõrgemat kvalifikatsioonitaset, et tagada parem elukvaliteet ja paremad töökohad; — valitsemise puudujäägid rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil, kus vajakajäämisi esineb asutustes, suutlikkuses otsustada ja eeskirjades, nagu näitab praegune rahvusvaheline rahasüsteem ja Euroopa projekti kriis; — piirkondlikud erinevused, mis ELis üha kasvavad; — avalike asutuste ja ettevõtete eelarvevahendite vähenemine, mistõttu ei pruugi vahendid olla piisavad majanduse ja tööturu elavdamiseks vajalike reformide elluviimiseks.

2.3 Praeguse majanduslanguse tõttu võib olla vajalik, et kõnealustes sektorites tehakse veel suuremaid jõupingutusi, et — kohaneda uue rahvusvahelise tööjaotusega; — kaitsta ökosüsteemi ja tagada säästev areng; — suunata tähelepanu uutele tootmis- ja töötlemistehnoloogiatele; — luua ja parandada töökohti pideva oskuste täiendamise ja ametialase arenguga.

2.4 Praegused kriisid mitte ainult ei kujuta endast väljakutset ettevõtete püsimajäämisele, vaid nad pakuvad ka suuri arengu- ja uuendusvõimalusi. Ettevõtteid ei tohiks aga jätta sellega üksinda toime tulema. Ettevõtlust ja töökohtade loomist tuleks soodustada reformide viivitamatu elluviimisega, et parandada ettevõtluskeskkonda ebavajalikku halduskoormust vähendades, siseturgu säilitades ja täiustades, riskikapitali edendades, innovatsiooni ja kaitstud paindlikkuse meetmeid soodustades, vähem ja paremaid õigusakte luues, teadus- ja äriringkondade kontaktidesse investeerides ning inimestele haridust ja koolitust pakkudes, eelkõige tehnika- ja teadusvaldkondades ning juhtivate turgude arendamisel.

2.5 Komitee rõhutab, kui oluline on keskenduda peamistes tootmis- ja teenustesektorites (eelkõige turismis) praegusele olukorrale ja võimalikele tulevikuväljavaadetele, pidades silmas mitut olulist ja omavahel seotud aspekti: — rahvusvaheline mõõde. Kriis arenes integreeritud rahvusvahelistes ringkondades, mis suutsid kasutada uuenduslikke instrumente, mis jäid eri turgude ja tervikliku rahvusvahelise turu regulatiivsete ja järelevalve instrumentide kontrolli alt täielikult välja. See lisandus Euroopa jõupingutustele kohaneda ülemaailmse viiteraamistikuga, kus BRIC-riigid (11) saavutavad ja tõenäoliselt ületavad 30 %-lise globaalse SKP aastaks 2020; — institutsiooniline mõõde. Seaduses ettenähtud riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised valitsemismehhanismid olid täiesti võimetud probleeme eelnevalt tuvastama, aegsasti meetmeid ja vahendeid määratlema, et vältida häirete levikut ühe piirkonna või riigi majandusest teise, ning välja töötama vastumeetmeid kahju piiramiseks; — sotsiaalne mõõde. 2009. aasta märtsis tõusis töötus euroalas 8,9 %-ni (7,2 % märtsis 2008) ja 27-liikmelises ELis 8,3 %-ni (6,7 % märtsis 2008), samal ajal kui alla 25-aastaste töötus oli euroalas 18,1 % ja 27-liikmelises ELis 18,3 % (12); — reaalmajanduse mõõde. 2007. aasta detsembriga võrreldes langes 27-liikmelises ELis tööstustoodang 2008. aasta detsembris 12,8 %, ehitustegevus langes 6,7 %, ühendusesisene kaubandus 13,7 % ning ELi toodete eksport 5,8 % (13). Tootmise kahanemine puudutas peamiselt keemia-, tekstiili-, auto- ja metallitööstust ning eksport vähenes jõuliselt auto-, keemia-, side- ning raadio- ja teletööstuses ning teenuste puhul turismivaldkonnas (14); — keskkonnamõõde. Energiatõhusus, võitlus kliimamuutustega ja ressursside säästev kasutus on väljakutsed, mis on vaja kiirelt lahendada meie planeedi kaitse ja arengu huvides. Euroopa jaoks on eelkõige olulised tervishoid, ökosüsteemi kaitse ja üldine majandus, mis avaldab suurt mõju konkurentsivõimele eelkõige selges, stabiilses ja ühtlustatud õigusraamistikus.

3. Rahvusvaheline mõõde

3.1 Ameerika Ühendriikides langes SKP 2008. aasta neljandas kvartalis 1 %, pärast seda kui oli kolmandas kvartalis langenud 0,1 %. Jaapanis langes SKP 3,3 %, olles eelmises kvartalis langenud 0,6 %. Eurotsoonis langes SKP 1,5 %, pärast eelmise kvartali 0,2 %-list langust (15).

3.2 Töötuse tase kasvab kiiresti ja näib OECD prognoosi kohaselt lähenevat 2010. aasta lõpuks 12 %-le. Samal ajal tõusevad palgad aeglasemalt või üldse mitte.

3.3 Komisjon märgib: (16)„Laenuandmise jätkuv nappus kammitseb ka nõudluse ja tarbijate usalduse suurendamiseks tehtavaid pingutusi. (….) Praegune kriis on üleilmne ja sellest ei toibuta täielikult enne, kui maailmamajanduse suurimad tegijad hakkavad taas kasvama ja omavahel kauplema”.

3.4 Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon jagab seda arvamust, märkides, et „majanduskasvu väljavaated aastaks 2009 ja edaspidiseks on ärevusttekitavad, arvestades, et olukord enne võimalikku paranemist halveneb ning ta paraneb ainult siis, kui mõtteviisis toimub põhjalik nihe: tuleb eemalduda lohutavast, kuid ebarealistlikust lootusest pöörduda tagasi endiste meetodite juurde ning tuleb suunduda uue majandusliku tegelikkuse poole, mis hõlmab investeeringuid inimestesse, innovatsiooni ja säästvasse arengusse, samuti valitsuse rolli taasväärtustamist: — turgude reguleerimisel, — avalike teenuste pakkumisel ja — võitluses palga ja sissetulekute ebavõrdsuse vastu.” (17)

3.5 Enne G 20 tippkohtumist Londonis 18. märtsil 2009 rõhutas Euroopa Tööandjate Föderatsioon, et „finantskriis avaldab laastavat mõju ettevõtetele kui majanduse peamisele liikumapanevale jõule, sest neil puudub juurdepääs finantsvahenditele. (….) Ülemaailmse majandusliku hävingu vältimiseks on vaja majanduslikke stiimuleid” (18).

4. Institutsiooniline mõõde

4.1 On tekkimas laiem konsensus ja ühendatakse jõude, et rakendada erakorralisi meetmeid ja määratleda hädaabipoliitikat, et iga hinna eest säilitada ettevõtteid, tootmissektoreid, tootmist ja teenindust, töökohti, sissetulekuid ja kodumajapidamiste tarbimist, ka väljaspool kehtivaid eeskirju.

4.2 Poliitika, mis on suunatud kriisi majanduslike, tööhõivealaste ja sotsiaalsete mõjude piiramisele, suunates riigisisesed tekkinud pinged naaberriikide kanda, ei ole mitte ainult vale lahendus probleemile, vaid see võib ka suruda riikide majandusele peale natsionalistlikke ja protektsionistlikke hoiakuid, mis hävitaksid Euroopas ja kogu maailmas viimastel aastatel suure vaevaga üles ehitatud rahvusvahelise koostöö ja piirkondliku integratsiooni raamistikud.

4.3 Komitee leiab, et igasuguse praegust kriisi lahendava tegevuse olulised elemendid peaksid olema järgmised: — uue rahvusvahelise ja ülemaailmse koostööraamistiku loomine, mis põhineks majandus-, rahandus- ja rahvusvahelises finantssüsteemis esinevate, ka varjatud hälvete ennetava kõrvaldamise läbipaistvatel reeglitel, säilitades samas vaba rahvusvahelise kaubanduse; — finantssektoriga uue sotsiaalse lepingu sõlmimise võimaluste kohene uurimine ning rahvusvahelise finantsturu tugev ümberreguleerimine ja parem järelevalve, rääkimata paremast avalikust kontrollist stiimulite pakettide üle, tagamaks, et finantstoetus jõuab töötajate, tarbijate ja ettevõteteni ning tagab rahvusvahelise kaubanduse toimimise; — ELi aluspõhimõtete säilitamine, pidades silmas järgmist: — ELi ühtne turg; — inimeste, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumine; — ühiste poliitikameetmete arendamine ja täielik rakendamine, eriti mis puutub konkurentsipoliitikasse; — ettevõtlusvabadus ja Euroopa sotsiaalmudeli kaitse; — proportsionaalsete, läbipaistvate ja järk-järgult vähenevate kooskõlastatud avalike meetmete rakendamine süsteemsete riskide vähendamiseks; — Euroopa tootmis- ja teenindussektori konkurentsivõime ja mahu säilitamine ja parandamine; — teadmistepõhise majanduse edendamine; — töötajate, sealhulgas ka juhtivtöötajate oskuste täiendamine; — toodete ja menetluste täiustamine, pidades silmas keskkonnakaitset, energiatõhusust ning materjalide tõhusamat kasutamist, ning raamtingimuste loomine nende turule viimiseks; — territoriaalse sotsiaalse vastutuse arengu toetamine; — Euroopa ettevõtete haldus- ja regulatiivse koormuse suurenemise takistamine; — koordineeritud lähenemise väljatöötamine IPR-le (19); — krediidile juurdepääsu parandamine, eriti VKE-de puhul.

4.4 Komitee on veendunud, et praegune kriis peaks viima institutsioonilise arenguhüppeni suurema majandusliku integratsiooni suunas, mille eesmärk on kvaliteedipõhine majandus ning rohkem töökohti ja paremad töökohad.

4.5 Komitee usub siiski, et kvalitatiivne hüpe Euroopa Liidu suurema poliitilise integratsiooni suunas on veelgi vajalikum. Ta leiab, et see on ainus tee saavutada tasakaal natsionaalsest egoismist loobumise ja ühise tuleviku poole püüdlemise prioriteetide vahel.

4.6 Komitee on veendunud, et ainult siis, kui Euroopa projekti uuendatakse Jean Monnet’ vaimus Pariisi lepingu sõlmimisel, millega kutsuti ellu Euroopa Söe- ja Teraseühendus, on võimalik panna alus Euroopa majanduse elavdamisele.

4.7 Aega viitmata tuleb viia lõpule Lissaboni lepingu ratifitseerimine, et tagada ELi struktuur, mis toimib paremini kooskõlastatud poliitikameetmete kaudu.

5. Kriisi sotsiaalne mõõde: mõju töötajatele, ettevõtetele ja majapidamistele

5.1 Viimaste kuudega on ümberkorraldused ettevõtetes dramaatiliselt suurenenud. Paljudes ettevõtetes on käivitatud koondamisskeemid, millel on märkimisväärsed sotsiaalsed tagajärjed, muu hulgas noorte inimeste tulevikule (20). Teised on välja kuulutanud pankroti.

5.2 Komitee usub kindlalt, et inimressursid on võti ELi konkurentsivõime taastamiseks nii töötajate oskuste kui ka kvalifikatsiooni osas ning uue juhtimisstiili omandamiseks.

5.3 Komitee usub, et investeeringud töötajatesse ja töökohtade kaitse on elulise tähtsusega Euroopa tööstusliku konkurentsivõime edendamise jaoks nii töötajate kvalifikatsiooni, uute oskuste kui ka ettevõtete sotsiaalse vastutuse uue mudeli osas (21).

5.4 Kriisi ulatust arvestades tuleks viivitamatult käivitada majanduslanguse ohvriks langenud töötajate jaoks kutseõppe- ja tööhõiveskeeme, mis on suunatud kasvavatele sektoritele, nt taastuvenergiale.

5.5 Tuleks kaaluda majapidamiste tarbimise toetamise meetmeid, ka nõudluse stimuleerimiseks (22).

6. Reaalmajanduse mõõde: tootmis- ja teenustesektorite taaskäivitamine

6.1 Deindustrialiseerimine. Võib-olla on komisjon ja paljud liikmesriigid viimastel aastatel, eriti aastatuhandevahetusel, tööstus- ja tootmispoliitikale vähe tähelepanu pööranud ja eelistanud peamiselt Põhja-Ameerikast pärinevatel mudelitel põhinevatest keerulistest finantssüsteemidest saadud heaolu.

6.2 2005. aastal võttis EL vastu integreeritud Euroopa tööstuspoliitika kontseptsiooni, mis põhineb erinevatel valdkondlikel ja horisontaalsetel meetmetel. Sellele järgnes 2007. aastal vahekokkuvõte, millega anti panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse (23). Seejärel käivitas EL 2008. aastal säästva tööstuspoliitika tegevuskava, (24) mille kohta komitee on juba arvamuse koostanud (25).

6.3 Sotsiaalselt vastutustundlike ja konkurentsivõimeliste ettevõtete, sotsiaal-majanduslike ettevõtete ja paremini kvalifitseeritud ning osalevate töötajate keskset osatähtsust tuleb kajastada ka tootmis- ja teenustesektori elavdamise poliitikas.

6.4 Lissaboni strateegia peab säilitama oma usaldusväärsuse. Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peavad näitama oma võimet kohaneda uue kontekstiga, määratledes Lissaboni strateegia järgseks ajaks selged prioriteedid ja uued meetodid, milles lepitakse kokku lähikuudel. Reforme tuleks kiirendada, määratledes selged ja konkreetsed prioriteedid koos teostatavate ja kontrollitavate ajakavadega.

6.5 Komitee arvates tuleks Euroopa tootmis- ja teenustesektorit arendada toodete ja menetluste täiustamise kaudu. Komitee kutsub ELi üles rakendama selles suhtes rangeid meetmeid.

6.6 Komitee usub, et niisugune tööstusstrateegia peaks sisaldama järgmist: — suuremad investeeringud uutesse hoonetesse ja olemasolevate hoonete säästvaks muutmisesse, eriti mis puutub avaliku sektori ja tööstushoonetesse (26), kasutades madala juhtivusega materjale nagu klaas ja keraamika, et vähendada tarbimist; — suuremad investeeringud energiatõhususe toetamisse, taastuvenergia tootmise võimsuse suurendamisse ning süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiate arendamisse; — investeeringud keskkonnasõbralikesse transpordiskeemidesse, mida iseloomustab kohalik tootmine ja parem jäätmekäitlus, nagu on kirjeldatud komisjoni Euroopa energiasäästlike autode algatuses (27); — tootmissektori parem juurdepääs valitsuse toetatud investeerimisfondidele, et lihtsustada innovatsiooni ning arendada välja puhtaid tehnoloogiaid ja protsesse auto- ja masinaehitussektoris, täiendamaks ja kinnitamaks komisjoni nn tuleviku tehaste algatust (28); — materiaalse ja mittemateriaalse infrastruktuurivõrgustiku edendamine ELi tasandil, eelkõige lairiba-infotehnoloogia edendamiseks, samuti EL i2010 algatuse toetamiseks. Need on arukad investeeringud ja infrastruktuurid, mis teenivad integratsiooni huve laienenud ELis.

6.7 Tuleb tegeleda VKEde erilise olukorraga, eriti mis puutub nende puudulikku juurdepääsu krediitidele ja laenudele. Hetkel ei täida VKEdele suunatud vahendid oma otstarvet.

6.8 Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, mille kohta komitee on koostanud arvamuse, (29)„ei ole nimetatud väljakutse jaoks piisavalt kõrgel tasemel, eriti praeguste majandus- ja finantsraskuste kontekstis”, kuna seda ei rahastata piisavalt. Ometi on tähtis tagada kõnealuse algatuse täielik, õigeaegne ja süstemaatiline rakendamine liikmesriikides.

6.9 Nagu komitee on sageli rõhutanud, on lisaks krediidile juurdepääsu võimaldamisele praeguses olukorras äärmiselt tähtis: — võtta vastu Euroopa äriühingute põhikiri, (30) milles tagatakse töötajate õigused. See on VKEde jaoks kiireloomuline küsimus; — vaadata läbi ühenduse direktiiv hilinenud maksmise kohta; — edendada tööstusklastrite kui kohaliku arengu mootorite rolli, moodustades ELi tasandil funktsionaalseid tootmisklastreid, mis on eriti kasulikud tootmis- ja teenustesektoris; — käivitada ühenduse juhendamisalgatused uutele VKEdele ja uutele ettevõtetele, et parandada nende eduväljavaateid ning juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele; — jälgida pidevalt sektori kitsaskohti, et ennetada sektoripõhiseid turutõrkeid ning välja arendada positiivne ja tulevikku suunatud arenguvisioon.

6.10 Komisjon on pärast laiaulatuslikke avalikke konsultatsioone määratlenud terve rea konkreetseid tootmissektoreid, millele tuleks suunata stimuleerivaid ja taaselustavaid meetmeid. Juhtivate turgude algatuse esimese etapi jaoks määratleti kuus turgu (31): — e-tervishoid, — kaitsetekstiilid, — säästev ehitustegevus, — materjalide korduvkasutus; — biotoorainel põhinevad tooted; — taastuvad energiaallikad.

6.11 Komisjoni kasutatud meetodit tuleks rakendada ka teistele sektoritele. See tähendab valdkondade määratlemist, kus kooskõlastatud tegevus peamiste poliitikavahendite ja raamtingimuste kaudu, samuti tugevdatud koostöö peamiste sidusrühmade vahel, võiks kiirendada turu arengut ilma konkurentsitingimustesse sekkumiseta (32). Sama võib öelda ka Euroopa kaitsetööstuse arengu kohta, mida peaks pärast Euroopa Kaitseagentuuri loomist ning ühise julgeoleku vallas tehtud edusamme katma paremini kooskõlastatud Euroopa poliitika (33).

6.12 Et muuta Euroopa tööstuspoliitika tõhusamaks, tuleb võtta arvesse üksikute sektorite, sealhulgas autotööstuse (sõiduautod, veoautod ja mootorrattad (34), keemiatööstuse, laevaehituse, söe- ja terasetööstuse, ehituse, klaasi- ja keraamikatootmise, tsemenditootmise, tekstiili- ja rõivatööstuse, põllumajandus- ja toiduainetetööstuse, masinaehituse, elektromehhaanika, lennundus- ja kosmosetööstuse, infotehnoloogia, telekommunikatsiooni, energiatööstuse ja tervishoiuteenuste konkreetset konteksti.

6.13 Komitee leiab ka, et uudsete toodete turule viimiseks on oluline edasi arendada vastloodud tööstuspoliitika vahendeid, nagu ühised tehnoloogiaalgatused, innovatiivsed riigihanked ning säästva tootmise ja tarbimise tegevuskava.

6.14 Komitee leiab samuti, et teenustesektori liberaliseerimist tuleks kiirendada, eriti mis puutub vabade elukutsete poolt pakutavatesse teenustesse ning järjepidevatesse tariifi- ja numerus clausus piirangutesse.

6.15 Komitee soovitab tungivalt luua ELi algatus, millega toetada äriteenuste sektorit, uuenduslike teenuste väljatöötamist ning kodanikele, tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele kasu toovaid lahendusi, kiirendades üleminekut digitaalsetele teenustele ning lairibaühenduse laialdasele kasutamisele ning kaotades tõkked e-valitsuse ja süsteemide koostalitlusvõime rakendamiselt.

6.16 Komitee usub, et ühist välispoliitikat tuleks tugevdada ja muuta see rangemaks suhetes ülejäänud maailmaga.

7. Säästva arengu mõõde

7.1 Komitee on toetanud (35) ja toetab edaspidigi algatusi säästva kaevandamis-, tootmis- ja tarbimispoliitika arendamiseks, integreerituna täielikult ELi ülejäänud poliitikavaldkondadega, et muuta potentsiaalsed väljakutsed konkurentsieelisteks.

7.2 Komitee on veendunud, et ELi tegevuses tuleks jätkuvalt seada ambitsioonikaid eesmärke, mida toetavad õiguslikud ja finantsvahendid, mis ei õõnesta Euroopa konkurentsivõimet, pannes ettevõtetele ja kodanikele suurema koormuse, vaid toetavad häid tavasid ja protsesse innovatsiooni ja tehnoloogiliste edusammude nimel.

7.3 Komitee kordab, et olulised on sobivad algatused, mille abil saavutada rahvusvahelisel areenil juhtiv positsioon energiatõhususe alal, laiendades taastuvenergia tootmisvõimsust ja arendades süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiaid.

Brüssel, 1. oktoober 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Endine komisjoni konkurentsivolinik Mario Monti on väljendanud muret siseturule toetuva Euroopa mudeli püsimajäämise üle (ajalehe Corriere della Sera 10. mai 2009. aasta juhtkiri).

(2) Kvalifikatsioonide tunnustamine, kapitalitulu maks; eri riikides töötades makstud pensionimaksete ühendamine jne.

(3) Vt Manufuture Euroopa platvorm (www.manufuture.org) ja intervjuu Étienne Davignoniga Davignoni kava rakendamise teemal (Brüssel, 14.1.2008, www.ena.lu).

(4) Euroopa Investeerimisfondi (EIF) rahastab Euroopa Investeerimispank (EIB). Vrd konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) esimene sammas.

(5) Vt juhtiv turg „e-tervishoid” (KOM(2007) 860) – ning käesoleva arvamuse punkt 6.10.

(6) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tööhõive tippkohtumise tulemused” (CESE 1037/2009), ELTs veel avaldamata.

(7) Vt 1997. aasta novembris Luxembourgis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud ettepanekud vähendada käibemaksu teatud tööturuteenuste puhul, mille määratlevad liikmesriigid Euroopa raamistikus.

(8) „Eesmärk on saavutada see, et ELi riikides saavad vähemalt 50 % õpilastest kõrghariduse ning vähemalt 25 % kõrgkoolide õpilastest valib tehnilise, inseneri- või teadushariduse.” (Electra aruanne)

(9) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendi Mario Sepi kiri komisjoni presidendile José Manuel Barrosole seoses Prahas toimunud ELi sotsiaalpartnerite tippkohtumisega.

(10) Vt arvamus „Läbirääkimised uute kaubanduskokkulepete üle: EMSK seisukoht”, ELT C 211, 19.8.2008, lk 82–89, ning arvamus „Uuendatud Lissaboni strateegia väline mõõde”(ELTs veel avaldamata).

(11) Brasiilia, Venemaa, India, Hiina.

(12) Eurostat STAT, 30.4.2009.

(13) SEK(2009) 353.

(14) Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) baromeeter, kd 7, nr 2, juuni 2009.

(15) 2009. aasta esimeses kvartalis oli langus 2,5 % võrreldes eelmise kvartaliga. 2009. aasta mais langes ELi tööstustoodang 15,9 % võrreldes eelmise aastaga (16,8 % tootmissektoris) – vrd SEC 2009/1088 – 20.7.2009.

(16) KOM(2009) 114.

(17) Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni Euroopa majanduse elavdamise kava puudutava resolutsiooni kokkuvõte, 5.12.2008, http://www.etuc.org/.

(18) BUSINESSEUROPE, 17.3.2009, valmistudes G 20 ärikohtumiseks, 18.3.2009, http://www.businesseurope.eu/.

(19) IPR = rahvusvahelised tootejuhised

(20) 27 liikmesriigist koosnevas ELis jõudis noorte töötus 2009. aasta esimeses kvartalis 18,3 %-ni, mis vastab 5 miljonile töötule noorele – EUROSTAT 23.7.2009.

(21) See muutub veelgi raskemaks mõju tõttu, mida VKEdele avaldab Basel II kokkuleppes ette nähtud suhe riskifondide ja laenude vahel. ELi tasandil tuleks rakendada meetmeid selle mõju leevendamiseks.

(22) Vt tarbijausalduse indeks (tabel 6),„Business & Consumer Survey Results”, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, juuni 2009.

(23) KOM(2007) 374.

(24) KOM(2008) 397.

(25) Vt arvamus „Säästev tarbimine ja tootmine”, ELT C 218, 11.9.2009, lk 46–49.

(26) Ühine tööhõivearuanne 2008/2009, tervishoiu- ja tarbijakaitsenõukogu, 9.3.2009

(27) Vt „Euroopa majanduse taastamise kava”, KOM(2008) 800 lõplik

(28) Ibid.

(29) CESE 38/2009, ELT-s veel avaldamata.

(30) Vt komitee arvamus teemal „Euroopa äriühingute põhikiri väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele”, EÜT C 125, 27.5.2002.

(31) KOM(2007) 860 lõplik.

(32) Konkurentsivõime nõukogu järeldused innovatsioonipoliitika ja konkurentsivõime kohta, 4.12.2006.

(33) Vt arvamused „Kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisene vedu” ja „Euroopa kaitsepoliitika”, vastavalt ELT C 100, 30.4.2009, lk 109 ja ELT C 10, 14.1.2004, lk 1.

(34) ELi mootorrataste sektoril peaks olema samuti juurdepääs liikmesriikide loodud toetus- ja stimuleerimisskeemidele, nagu neid kasutatakse autotööstuse puhul, kuna ka see sektor kannatab praeguse majanduskriisi tagajärgede all.

(35) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ökoloogiline tootmine”, ELT C 224, 30.8.2008, lk 1