Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kiibimäärus Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks“

(2022/C 498/14)

Raportöör: Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/EPP), Saksimaa regionaalarengu minister Viitedokumendid: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus) COM(2022) 46 final Dokumendi „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)“ lisad COM(2022) 46 final – I–III lisa Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega COM(2022) 47 final Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kiibimäärus Euroopa jaoks“ COM(2022) 45 final Komisjoni soovitus liidu ühiste vahendite kohta pooljuhtide tarnepuudujäägi lahendamiseks ja ELi pooljuhiökosüsteemi järelevalvemehhanismi kohta COM(2022) 782 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)“

COM(2022) 46 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (1) Pooljuhid on iga digiseadme keskmes: alates nutitelefonidest ja autodest kuni kriitilise tähtsusega rakenduste ja taristuteni tervishoiu-, energeetika-, side- ja automatiseerimissektoris ning enamikus muudes tööstussektorites. Pooljuhid on meie kaasaegse majanduse ja ühiskonna toimimiseks hädavajalikud, kuid liit kogenud nende tarnetes enneolematuid häireid. Praegune tarnepuudujääk on liidu pooljuhtide väärtus- ja tarneahela püsivate ja tõsiste struktuursete puuduste sümptom. Need häired on toonud esile pikaajalised nõrgad kohad, eelkõige suure sõltuvuse kolmandatest riikidest kiipide tootmisel ja projekteerimisel. (1) Pooljuhid on iga digiseadme keskmes: alates nutitelefonidest , elektrijalgratastest ja autodest kuni kriitilise tähtsusega rakenduste ja taristuteni tervishoiu-, energeetika-, side- ja automatiseerimissektoris ning enamikus muudes tööstussektorites. Pooljuhid on meie kaasaegse majanduse , rohepöörde eesmärgi ja ühiskonna toimimiseks hädavajalikud, kuid liit kogenud nende tarnetes enneolematuid häireid. Praegune tarnepuudujääk on liidu pooljuhtide väärtus- ja tarneahela püsivate ja tõsiste struktuursete puuduste sümptom. Need häired on toonud esile pikaajalised nõrgad kohad, eelkõige suure sõltuvuse kolmandatest riikidest kiipide tootmisel ja projekteerimisel.

Motivatsioon

Rohepöörde jaoks olulised tööstusharud ja tehnoloogiad vajavad kiipe. Kiipe kasutatakse näiteks kaasaegsete elektrijalgrataste ja fotoelektriliste vaheldite mootorites, kontrollerites ja kuvarites. Ilma kiipideta ei toimu rohepööret.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (3) Sellel raamistikul on kaks eesmärki. Esimene eesmärk on tagada liidu konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse jaoks vajalikud tingimused ning tagada tööstuse kohandamine kiiretest innovatsioonitsüklitest ja kestlikkuse vajadusest tulenevate struktuursete muutustega. Teine eesmärk, mis on eraldiseisev ja täiendab esimest eesmärki, on parandada siseturu toimimist, kehtestades liidu ühtse õigusraamistiku liidu vastupanuvõime ja varustuskindluse suurendamiseks pooljuhitehnoloogia valdkonnas. (3) Sellel raamistikul on kaks eesmärki. Esimene eesmärk on tagada liidu konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse jaoks vajalikud tingimused ning tagada tööstuse kohandamine kiiretest innovatsioonitsüklitest ja kestlikkuse vajadusest tulenevate struktuursete muutustega eri sektorites ja mõjutatud piirkondlikes ökosüsteemides, järgides kestlikkuskriteeriume . Teine eesmärk, mis on eraldiseisev ja täiendab esimest eesmärki, on parandada siseturu toimimist, kehtestades liidu ühtse õigusraamistiku liidu vastupanuvõime ja varustuskindluse suurendamiseks pooljuhitehnoloogia valdkonnas.

Motivatsioon

Kestliku arengu eesmärkide täitmine on võtmeküsimus ja tuleks arvamusse lisada.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 13

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (13) Selleks et saada üle avaliku ja erasektori praeguste killustatud investeeringute piiratusest, hõlbustada integratsiooni, vastastikust täiendavust ja investeeringute tasuvust käimasolevates programmides ning järgida liidu ühist strateegilist visiooni pooljuhtide kohta, et saavutada liidu ja selle liikmesriikide eesmärk tagada digitaalmajanduses juhtroll, peaks Euroopa kiibialgatus hõlbustama olemasolevate rahastamisprogrammide paremat koordineerimist ja suuremat koostoimet liidu ja liikmesriikide tasandil, paremat koordineerimist ja koostööd tööstuse ja peamiste erasektori sidusrühmadega ning täiendavaid ühisinvesteeringuid liikmesriikidega. Algatuse rakendamise eesmärk on koondada liidu, liikmesriikide ja olemasolevate liidu programmidega ühinenud kolmandate riikide ning erasektori vahendid. Algatuse edu saab seega tugineda üksnes liikmesriikide ja liidu ühistele jõupingutustele, et toetada nii suuri kapitalikulusid kui ka virtuaalsete projekteerimis-, testimis- ja katseressursside laialdast kättesaadavust ning teadmiste, oskuste ja pädevuste levitamist. Kui see on asjaomaste meetmete eripära silmas pidades asjakohane, tuleks algatuse eesmärke, eelkõige kiibifondi tegevust, toetada ka InvestEU fondi segarahastamisvahendi kaudu. (13) Selleks et saada üle avaliku ja erasektori praeguste killustatud investeeringute piiratusest, hõlbustada integratsiooni, vastastikust täiendavust ja investeeringute tasuvust käimasolevates programmides ning järgida liidu ühist strateegilist visiooni pooljuhtide kohta, et saavutada liidu ja selle liikmesriikide eesmärk tagada digitaalmajanduses juhtroll, peaks Euroopa kiibialgatus hõlbustama olemasolevate rahastamisprogrammide paremat koordineerimist kõigil valitsustasanditel ja nende vahel ning suuremat koostoimet liidu ja liikmesriikide tasandil (sealhulgas tsentraalselt hallatavad ELi programmid ja ühiselt hallatavad ELi programmid) , paremat koordineerimist ja koostööd tööstuse ja peamiste erasektori sidusrühmadega ning täiendavaid ühisinvesteeringuid liikmesriikidega. Algatuse rakendamise eesmärk on koondada liidu, liikmesriikide , piirkondade ja olemasolevate liidu programmidega ühinenud kolmandate riikide ning erasektori vahendid. Algatuse edu saab seega tugineda üksnes liikmesriikide ja liidu ühistele jõupingutustele, et toetada nii suuri kapitalikulusid kui ka virtuaalsete projekteerimis-, testimis- ja katseressursside laialdast kättesaadavust ning teadmiste, oskuste ja pädevuste levitamist. Kui see on asjaomaste meetmete eripära silmas pidades asjakohane, tuleks algatuse eesmärke, eelkõige kiibifondi tegevust, toetada ka InvestEU fondi segarahastamisvahendi kaudu.

Motivatsioon

Tuleb lisada piirkondlik mõõde.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 15

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (15) Algatus peaks tuginema tugevale teadmistebaasile ja suurendama koostoimet meetmetega, mida liit ja liikmesriigid toetavad praegu pooljuhtide alaste teadusuuringute ja innovatsiooni programmide ja meetmete kaudu, ning tarneahela mõne osa arendustegevustega, eelkõige programmiga „Euroopa horisont“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (1) loodud digitaalse Euroopa programmiga, et tugevdada 2030. aastaks liidu positsiooni ülemaailmse osalejana pooljuhitehnoloogia ja selle rakenduste valdkonnas ning suurendada osakaalu ülemaailmses tootmises. Lisaks nendele tegevustele tehtaks algatuse raames tihedat koostööd teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas protsessori- ja pooljuhitehnoloogiate tööstusliiduga. (15) Algatus peaks tuginema tugevale teadmistebaasile ja suurendama koostoimet meetmetega, mida liit, liikmesriigid ja piirkonnad toetavad praegu pooljuhtide alaste teadusuuringute ja innovatsiooni programmide ja meetmete kaudu, ning tarneahela mõne osa arendustegevustega, eelkõige programmiga „Euroopa horisont“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (1) loodud digitaalse Euroopa programmiga, et tugevdada 2030. aastaks liidu positsiooni ülemaailmse osalejana pooljuhitehnoloogia ja selle rakenduste valdkonnas ning suurendada osakaalu ülemaailmses tootmises. Lisaks nendele tegevustele tehtaks algatuse raames tihedat koostööd teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas protsessori- ja pooljuhitehnoloogiate tööstusliiduga ning piirkondliku tasandi aruka spetsialiseerumise strateegiatega .

Motivatsioon

Tuleb lisada piirkondlik mõõde.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 19

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (19) Integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased peaksid tagama pooljuhtide tootmise võimekuse, mis on liidus esimene omalaadne, ning aitama kaasa varustuskindlusele ja vastupidavale ökosüsteemile siseturul. Tootmisrajatise kvalifitseerimisel esimeseks omataoliseks võib kvalifitseerivaks teguriks olla tehnoloogiasõlm, substraadi materjal, näiteks ränikarbiid ja galliumnitriid, ja muu tooteinnovatsioon , mis võib pakkuda paremaid tulemusi, protsessitehnoloogiat või energia- ja keskkonnatoimet. Liidus ei tohiks võrreldava võimekusega tööstuslikus mastaabis rajatist juba olulisel määral olemas olla ega olla kavas ehitada, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rajatised või väikesemahulised tootmisüksused. (19) Integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased peaksid tagama pooljuhtide tootmise võimekuse, mis on liidus esimene omalaadne, ning aitama kaasa varustuskindlusele ja vastupidavale ökosüsteemile siseturul. Tootmisrajatise kvalifitseerimisel esimeseks omataoliseks võib kvalifitseerivaks teguriks olla tehnoloogiasõlm, substraadi materjal, näiteks ränikarbiid, galliumnitriid , indiumfosfiid, ja räninitriid , ja muu sellega seotud toote- ja materjaliinnovatsioon , mis võib pakkuda paremaid tulemusi, protsessitehnoloogiat või energia- ja keskkonnatoimet. Liidus ei tohiks võrreldava võimekusega tööstuslikus mastaabis rajatist juba olulisel määral olemas olla ega olla kavas ehitada, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rajatised või väikesemahulised tootmisüksused.

Motivatsioon

Räninitriid (SiN) on ideaalne platvorm fotooniliste integraallülituste (PIC) rakenduste jaoks, millel on väga suur spektrivahemik ja üliväikeste kadudega lainejuht. See muudab need väga sobivaks detektorites, spektromeetrites, biosensorites ja kvantarvutites kasutamiseks. Järjepidevuse huvides on parem lisada ka indiumfosfiid.

Muudatusettepanek 6

Artikli 2 lõike 1 punkt 10

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 10) „Esimene omalaadne rajatis“ – tööstusrajatis, mis on võimeline tootma pooljuhte, sealhulgas tootmise alg- või lõppfaasis või mõlemas, ning mis ei ole liidus juba olulisel määral olemas või mida ei ole kavas ehitada, näiteks seoses tehnoloogiasõlme, substraadi materjali, näiteks ränikarbiidi ja galliumnitriidiga , ning muu tooteuuendusega , mis võib pakkuda paremaid tulemusi, protsessiuuendusi või energia- ja keskkonnatõhusust; 10) „Esimene omalaadne rajatis“ – tööstusrajatis, mis on võimeline tootma pooljuhte, sealhulgas tootmise alg- või lõppfaasis või mõlemas, ning mis ei ole liidus juba olulisel määral olemas või mida ei ole kavas ehitada, näiteks seoses tehnoloogiasõlme, substraadi materjali, näiteks ränikarbiidi, galliumnitriidi , indiumfosfiidi ja räninitriidiga, ning muu sellega seotud toote- ja materjaliuuendusega , mis võib pakkuda paremaid tulemusi, protsessiuuendusi või energia- ja keskkonnatõhusust;

Motivatsioon

Räninitriid (SiN) on ideaalne platvorm fotooniliste integraallülituste (PIC) rakenduste jaoks, millel on väga suur spektrivahemik ja üliväikeste kadudega lainejuht. See muudab need väga sobivaks detektorites, spektromeetrites, biosensorites ja kvantarvutites kasutamiseks. Järjepidevuse huvides on parem lisada ka indiumfosfiid.

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Algatus luuakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuse ajaks. 1. Algatus luuakse kõigepealt mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuse ajaks. Algatust tuleb jätkata mitmeaastases finantsraamistikus 2028–2034.

Motivatsioon

Ajavahemik kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni 2027. aastal ei ole määruses endas seatud eesmärkide saavutamiseks piisav. Juba praegu tuleks ette näha algatuse pikendamine.

Muudatusettepanek 8

Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkt 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1) järgmise põlvkonna kiipide tootmise tehnoloogiate alase tehnoloogilise võimekuse tugevdamine teadus- ja innovatsioonitegevuse integreerimisega ning ettevalmistustega selleks, et arendada tulevasi tehnoloogiasõlmi, sealhulgas alla kahe nanomeetri suurusi tipptasemel sõlmi, 10 nanomeetrit ja alla selle FD-SOI (Fully Depleted Silicon on Insulator) tehnoloogiat, ning 3D heterogeensete süsteemide integreerimist ja täiustatud pakendamist; 1) järgmise põlvkonna kiipide tootmise tehnoloogiate alase tehnoloogilise võimekuse tugevdamine teadus- ja innovatsioonitegevuse integreerimisega ning ettevalmistustega selleks, et arendada tulevasi tehnoloogiasõlmi, sealhulgas alla kahe nanomeetri suurusi tipptasemel sõlmi, 10 nanomeetrit ja alla selle FD-SOI (Fully Depleted Silicon on Insulator) tehnoloogiat, ning 3D heterogeensete süsteemide integreerimist ja täiustatud pakendamist; see hõlmab selliste üle 10 nanomeetri suuruste struktuurielementide tootmist, mille järele ELi kasutajatööstuses on nõudlus;

Motivatsioon

Komisjoni keskendumine alla 10 nanomeetri suurustele struktuurielementidele on liiga kitsas ega vasta ELi kasutajatööstuse vajadustele.

Muudatusettepanek 9

Artikli 8 lõike 2 punkt d

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek d) oskusteabe ja asjatundlikkuse edasiandmise hõlbustamine liikmesriikide ja piirkondade vahel, soodustades oskuste, teadmiste ja heade tavade vahetamist ning soodustades ühisprogramme; d) oskusteabe ja asjatundlikkuse edasiandmise hõlbustamine liikmesriikide ja piirkondade vahel, soodustades oskuste, teadmiste ja heade tavade vahetamist, soodustades ühisprogramme ning parandades koostööd kõrgkoolide seas, aga ka kõrgkoolide, ettevõtete, haridus- ja teadusasutuste vahel, näiteks kogu ELi hõlmava teadlaste ja laborikohtade vahetussüsteemi kaudu, mis võimaldab koolitada ja hoida õppejõude ja spetsialiste ;

Motivatsioon

Pooljuhtide pädevuskeskuste Euroopa võrgustik peaks hõlmama ka koolitus- ja õppeküsimusi.

Muudatusettepanek 10

Artikli 8 lõige 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. Liikmesriigid määravad pädevuskeskusekandidaadid vastavalt oma riiklikele menetlustele, haldus- ja institutsioonilistele struktuuridele avatud ja konkurentsipõhise protsessi kaudu. Komisjon kehtestab rakendusaktidega pädevuskeskuste loomise protseduuri, sealhulgas valikukriteeriumid, ning keskuste edasised ülesanded ja funktsioonid seoses algatuse raames võetavate meetmete rakendamisega, võrgustiku loomise protseduuriga ning otsuste vastuvõtmisega võrgustikku moodustavate üksuste valimise kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. 3. Liikmesriigid määravad pädevuskeskusekandidaadid vastavalt oma riiklikele menetlustele, haldus- ja institutsioonilistele struktuuridele avatud ja konkurentsipõhise protsessi kaudu , kaasates kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Eesmärk on saavutada koostoime Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustega ja toetada pädevuskeskuste loomist ELi piirkondades. Pädevuskeskused tuleks integreerida nende piirkondlikku tööstuse ökosüsteemi, tagada juurdepääs kõigile asjaomastele osalejatele kogu liidus ja võimaldada tõhustatud piirkondadevahelist koostööd. Komisjon kehtestab rakendusaktidega pädevuskeskuste loomise protseduuri, sealhulgas valikukriteeriumid, ning keskuste edasised ülesanded ja funktsioonid seoses algatuse raames võetavate meetmete rakendamisega, võrgustiku loomise protseduuriga ning otsuste vastuvõtmisega võrgustikku moodustavate üksuste valimise kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Motivatsioon

Kõigil ELi VKEdel ja idufirmadel peaks olema juurdepääs nendele keskustele. Seda võib hõlbustada piirkondlik tasand, mis toetab piirkondlikke tööstuse ökosüsteeme.

Muudatusettepanek 11

Artikli 9 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Algatuse raames artikli 5 punktides a–d loetletud osad võib usaldada kiipide ühisettevõttele, millele on osutatud nõukogu määruses XX/XX, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2021/2085 ja mida rakendatakse kiipide ühisettevõtte tööprogrammis. 1. Algatuse raames artikli 5 punktides a–d loetletud osad võib usaldada kiipide ühisettevõttele, millele on osutatud nõukogu määruses XX/XX, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2021/2085 ja mida rakendatakse kiipide ühisettevõtte tööprogrammis. Liikmesriigid peavad kaasama kiipide ühisettevõttesse asjaomased pooljuhipiirkonnad.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 12

Artikli 10 lõige 2

(Uus punkt e)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek e) see toetab ELi tööstuse tarneahelaid.

Motivatsioon

Integreeritud tootmisrajatised peaksid aitama tugevdada ELi tööstust. Seejuures peaks olema oma roll tööstuse vajadustel pooljuhtide järele.

Muudatusettepanek 13

Artikli 11 lõige 2

(Uus punkt e)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek e) see toetab ELi tööstuse tarneahelaid.

Motivatsioon

Ka avatud pooljuhitehased peaksid aitama tugevdada ELi tööstust. Seejuures peaks olema oma roll tööstuse vajadustel pooljuhtide järele.

Muudatusettepanek 14

Artikli 12 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Iga ettevõtja või ettevõtjate konsortsium (edaspidi „taotleja“) võib esitada komisjonile taotluse tunnustada taotleja kavandatavat rajatist integreeritud tootmisrajatise või ELi avatud pooljuhitehasena. 1. Iga ettevõtja või ettevõtjate konsortsium (edaspidi „taotleja“) võib esitada komisjonile taotluse tunnustada taotleja kavandatavat rajatist integreeritud tootmisrajatise või ELi avatud pooljuhitehasena. See kehtib ka ettevõtjate kohta, kes on pooljuhtide tootmiseks hädavajalikud või kes toodavad uudseid sisendtooteid või tootmisrajatisi. Artiklites 11 ja 12 sätestatud kriteeriume kohaldatakse mutatis mutandis.

Motivatsioon

Määruse eesmärkide saavutamiseks tuleks toetuskõlblikuks lugeda ka sisendtoodete (näiteks plaadid) või tootmisrajatiste tootmine ELis. Kriteeriume tuleks kohaldada vastavalt.

Muudatusettepanek 15

Artikli 15 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Liikmesriigid kutsuvad pooljuhtide peamisi kasutajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi üles esitama teavet nõudluse märkimisväärse kõikumise ja tarneahela teadaolevate häirete kohta. Teabevahetuse hõlbustamiseks näevad liikmesriigid ette sellise ajakohastamise mehhanismi ja haldusliku korralduse. 2. Liikmesriigid kutsuvad pooljuhtide peamisi kasutajaid ja muid asjaomaseid sidusrühmi , sealhulgas sarnaselt meelestatud riikidest pärit sidusrühmi, üles esitama teavet nõudluse märkimisväärse kõikumise ja tarneahela teadaolevate häirete kohta. Teabevahetuse hõlbustamiseks näevad liikmesriigid ette sellise ajakohastamise mehhanismi ja haldusliku korralduse.

Motivatsioon

Üksnes Euroopa ja USA andmete põhjal jääb hinnang olukorrale puudulikuks ja seega väheütlevaks. Seepärast tuleks hõlmata Aasia sarnaselt meelestatud partnerriikide ettevõtjaid.

Muudatusettepanek 16

Artikli 19 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Komisjon võib pärast konsulteerimist Euroopa pooljuhtide nõukojaga piirata artiklites 21 ja 22 sätestatud meetmeid teatavate kriitilise tähtsusega sektoritega, mille toimimine on pooljuhtide kriisi tõttu häiritud või häirumisohus. 2. Euroopa pooljuhtide nõukojaga peetud konsultatsioonide tulemuste põhjal peab komisjon piirama artiklites 21 ja 22 sätestatud meetmeid nende kriitilise tähtsusega sektoritega, mille tegevust häirivad või ähvardavad pooljuhtide kriisist tingitud häired.

Motivatsioon

Komisjon peaks alati võtma võimalikult väikesi sekkumismeetmeid.

Muudatusettepanek 17

Artikli 19 lõige 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Lõikes 1 osutatud meetmete kasutamine peab olema proportsionaalne ja piirduma sellega, mis on vajalik oluliste ühiskondlike funktsioonide või majandustegevuse tõsiste häirete kõrvaldamiseks liidus, ning see peab olema liidu parimates huvides. Nende meetmete kasutamisel välditakse VKEde ebaproportsionaalset halduskoormust. 4. Lõikes 1 osutatud meetmete kasutamine peab olema proportsionaalne ja piirduma sellega, mis on vajalik oluliste ühiskondlike funktsioonide või majandustegevuse tõsiste häirete kõrvaldamiseks liidus, ning see peab olema liidu parimates huvides. Nende meetmete kasutamisel välditakse VKEde ebaproportsionaalset halduskoormust. Neid meetmeid võib kohaldada ainult valikuliselt ja viimase abinõuna (ultima ratio).

Motivatsioon

Hädaabimeetmed kujutavad endast märkimisväärset riski, et takistatakse investeerimist ja uute ettevõtete loomist. Euroopa Komisjon peab selgelt märkima, et need meetmed on mõeldud viimase abinõuna ja neid välditakse nii palju kui võimalik.

Muudatusettepanek 18

Artikli 21 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Kui see on vajalik ja proportsionaalne kõigi või teatavate kriitilise tähtsusega sektorite toimimise tagamiseks, võib komisjon kohustada integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid võtma vastu ja käsitlema prioriteetsena kriisi korral oluliste toodete tellimusi („prioriteetne tellimus“). See kohustus on ülimuslik mis tahes era- või avalik-õigusliku kohustuse suhtes. 1. Kui see on vajalik, proportsionaalne ja tehniliselt teostatav kõigi või teatavate kriitilise tähtsusega sektorite toimimise tagamiseks, võib komisjon kohustada integreeritud tootmisrajatisi ja ELi avatud pooljuhitehaseid võtma vastu ja käsitlema prioriteetsena kriisi korral oluliste toodete tellimusi („prioriteetne tellimus“).

Motivatsioon

Pooljuhtide tootmist on peaaegu võimatu lühikese ajaga ümber korraldada. Seega peaks otsustav kriteerium olema teostatavus. Ühtlasi tuleks prioriteetseid tellimusi käsitlev artikkel sõnastada nii, et see ei heidutaks potentsiaalseid investoreid ELi investeerimast. Lisaks on kaheldav, mil määral oleks see õiguslikult teostatav.

Muudatusettepanek 19

Artikli 24 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Euroopa pooljuhtide nõukoda koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja. 1. Euroopa pooljuhtide nõukoda koosneb liikmesriikide esindajatest , kellel on asjaomane erialane pädevus, ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja.

Motivatsioon

Pooljuhtide nõukoda peaks olema spetsialiseerunud organ, mitte puhtpoliitiline organ.

Muudatusettepanek 20

Artikli 24 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Iga artikli 26 lõikes 3 osutatud riiklik ühtne kontaktpunkt nimetab Euroopa pooljuhtide nõukotta kõrgetasemelise esindaja. Kui see on funktsiooni ja eksperditeadmiste osas asjakohane, võib liikmesriigil seoses Euroopa pooljuhtide nõukoja eri ülesannetega olla rohkem kui üks esindaja. Igal Euroopa pooljuhtide nõukoja liikmel on asendusliige. 2. Iga artikli 26 lõikes 3 osutatud riiklik ühtne kontaktpunkt nimetab Euroopa pooljuhtide nõukotta erialaselt pädeva esindaja. Kui see on funktsiooni ja eksperditeadmiste osas asjakohane, võib liikmesriigil seoses Euroopa pooljuhtide nõukoja eri ülesannetega olla rohkem kui üks esindaja. Igal Euroopa pooljuhtide nõukoja liikmel on asendusliige. Liikmesriigid on kohustatud kaasama pooljuhiökosüsteemidega piirkonnad. Euroopa Regioonide Komitee nimetab oma esindaja Euroopa pooljuhtide nõukotta.

Motivatsioon

Arvestades asjaomaste pooljuhiökosüsteemidega piirkondade rolli piirkondlike tööstuse ökosüsteemide (sh VKEd) ning teadus- ja uurimistöö toetamisel, tuleks need piirkonnad (nt Silicon Europe’i liikmed) ja Euroopa Regioonide Komitee kaasata nõukoja töösse.

Muudatusettepanek 21

Artikli 26 lõige 6

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 6. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral ning kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega konsulteerivad riikide pädevad asutused teiste asjaomaste riigi ametiasutustega ja asjaomaste huvitatud isikutega ning teevad nendega koostööd. Komisjon hõlbustab riikide pädevate asutuste vahelist kogemuste vahetamist. 6. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral ning kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega konsulteerivad riikide pädevad asutused teiste asjaomaste riigi , kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja asjaomaste huvitatud isikutega ning teevad nendega koostööd. Komisjon hõlbustab riikide pädevate asutuste vahelist kogemuste vahetamist.

Motivatsioon

Tuleb kaasata kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused.

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega“

COM(2022) 47 final

Muudatusettepanek 22

Põhjendus 7

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (7) Kiipide ühisettevõtte rahastatav tegevus peaks olema hõlmatud ühe tööprogrammiga, mille peaks vastu võtma ühisettevõtte juhatus. Enne iga tööprogrammi koostamist peaks ametiasutuste nõukogu, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid ja teiste asjaomaste sidusrühmade antud sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu (1) koostatud tegevuskavasid, määratlema tööprogrammi selle osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus- ja innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest. Seejärel peaks tegevdirektor selle määratluse alusel koostama tööprogrammi, mis hõlmab suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevust ning teadus- ja innovatsioonitegevust ning vastavaid kuluprognoose. (7) Kiipide ühisettevõtte rahastatav tegevus peaks olema hõlmatud ühe tööprogrammiga, mille peaks vastu võtma ühisettevõtte juhatus. Enne iga tööprogrammi koostamist peaks ametiasutuste nõukogu, võttes arvesse erasektorist pärit liikmete nõukogu ja Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid ja teiste asjaomaste sidusrühmade antud sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu (1) koostatud tegevuskavasid, määratlema tööprogrammi selle osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus- ja innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest. Seejärel peaks tegevdirektor selle määratluse ning strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava alusel koostama tööprogrammi, mis hõlmab suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevust ning teadus- ja innovatsioonitegevust ning vastavaid kuluprognoose. Kiipide ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevuse vahendid peaksid olema vähemalt võrdsed peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte hinnanguliste vahenditega. Üle tuleks võtta ka selle rakendusvaldkond ja töömeetodid.

Motivatsioon

Ametiasutuste nõukogu ei tohiks teadusuuringute ja innovatsiooni kava eelnevalt kindlaks määrata, sest see piiraks juhatuse otsustusõigust. Kiipide ühisettevõte peaks säilitama sama teadustegevuse, töömeetodid ja eelarve kui peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttel.

Muudatusettepanek 23

Artikli 1 punkti 7 alapunkt a

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „b) muuta liit kujunemisjärgus komponendi- ja süsteemitehnoloogia valdkonnas, sealhulgas madalamatel tehnoloogilise valmiduse tasemetel, tipptasemel teaduse ja innovatsiooni lipulaevaks, ning toetada VKEde aktiivset kaasamist, nii et nad moodustavad vähemalt kolmandiku kaudsetes meetmetes osalejate koguarvust ja saaksid vähemalt 20 % teadus- ja innovatsioonimeetmetele eraldatud avaliku sektori rahalistest vahenditest;“; „b) muuta liit kujunemisjärgus komponendi- ja süsteemitehnoloogia valdkonnas, sealhulgas madalamatel tehnoloogilise valmiduse tasemetel, tipptasemel teaduse ja innovatsiooni lipulaevaks, ning toetada VKEde aktiivset kaasamist, nii et nad moodustavad teadus- ja innovatsioonimeetmete vallas vähemalt kolmandiku kaudsetes meetmetes osalejate koguarvust ja saaksid vähemalt 20 % avaliku sektori rahalistest vahenditest;“;

Motivatsioon

Ei ole realistlik, et VKEd moodustavad ühe kolmandiku suutlikkuse suurendamise meetmetes osalejatest, nagu on kirjeldatud artikli 126 lõike 1 uutes punktides g–j. Seepärast peaks VKEde osa, mis moodustab ühe kolmandiku osalejate arvust, kehtima üksnes teadus- ja innovatsioonimeetmetele pühendatud osa suhtes ning 20 % osakaal avaliku sektori rahaliste vahendite suhtes.

Muudatusettepanek 24

Artikli 1 punkti 7 alapunkt c

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek c) lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega: c) lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega: „f) tagada sidusus kiipide ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava , teiste asjaomaste sidusrühmade sisendite, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavade ning ELi poliitika vahel, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus.“; „f) tagada sidusus kiipide ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning ELi poliitika vahel, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus.“;

Motivatsioon

Kiipide ühisettevõte ei suuda tagada vajalikku sidusust kolmandate isikute tegevusega.

Muudatusettepanek 25

Artikli 1 punkt 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 9) Artikli 129 lõige 3 asendatakse järgmisega: 9) Artikli 129 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Erandina artikli 28 lõikest 4 maksavad erasektorist pärit liikmed või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta kiipide ühisettevõtte halduskulude katmiseks vähemalt 26 331 000 euro suuruse rahalise panuse. Erasektorist pärit liikmete aastane koguosalus kiipide ühisettevõtte halduskulude katmises on 35 %.“ „3. Erandina artikli 28 lõikest 4 maksavad erasektorist pärit liikmed või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta kiipide ühisettevõtte halduskulude katmiseks kuni 26 331 000 euro suuruse rahalise panuse. Erasektorist pärit liikmete aastane koguosalus kiipide ühisettevõtte halduskulude katmises on maksimaalselt 35 %.“

Motivatsioon

Sõnastus võib tekitada tõsiseid mitmetimõistetavusi. Ei ole selge, milline piirmäär on ülimuslik: alampiir, milleks on vähemalt 26 331 000 eurot, või maksimaalne 35 % ülempiir. Vahepeal on komisjon kinnitanud, et komisjoni ettepanekus kasutatud sõna „vähemalt“ oli kirjaviga. See viga parandati nõukogu eesistujariigi 25. mai kompromisstekstis.

Muudatusettepanek 26

Artikli 1 punkt 13

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 13) Lisatakse artikkel 134a järgmises sõnastuses: 13) Lisatakse artikkel 134a järgmises sõnastuses: „Artikkel 134a Tegevdirektori lisaülesanded Lisaks artiklis 19 loetletud ülesannetele valmistab kiipide ühisettevõtte tegevdirektor ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks, olles võtnud arvesse artikli 137 punktis f osutatud ametiasutuste nõukogu määratlust ja asjaomaste sidusrühmade sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid .“ „Artikkel 134a Tegevdirektori lisaülesanded Lisaks artiklis 19 loetletud ülesannetele valmistab kiipide ühisettevõtte tegevdirektor ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks, olles võtnud arvesse artikli 137 punktis f osutatud ametiasutuste nõukogu määratlust.“

Motivatsioon

Neid panuseid on ametiasutuste nõukogu selle tööprogrammi osa kindlaksmääramisel juba arvesse võtnud ja seepärast ei ole neid vaja uuesti esitada.

Muudatusettepanek 27

Artikli 1 lõike 15 punkt a

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek a) lisatakse järgmised punktid f ja g: a) lisatakse järgmised punktid f ja g: „f) määratleda enne iga tööprogrammi koostamist tööprogrammi see osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus- ja innovatsioonitegevusega , sealhulgas vastavad kuluprognoosid, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukogu nõuandeid ja teiste asjaomaste sidusrühmade sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid; g) valida välja suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“; „f) määratleda enne iga tööprogrammi koostamist tööprogrammi see osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid, võttes arvesse erasektorist pärit liikmete nõukogu ja Euroopa pooljuhtide nõukogu nõuandeid ja teiste asjaomaste sidusrühmade sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid; g) valida välja suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“;

Motivatsioon

Ametiasutuste nõukogu ei tohiks teadusuuringute ja innovatsiooni kava eelnevalt kindlaks määrata, sest see piiraks juhatuse otsustusõigust. Ametiasutuste nõukogu peaks aga arvesse võtma erasektorist pärit liikmete nõukogu nõuandeid suutlikkuse suurendamise kohta, et tagada tööstuspoliitika asjakohasus.

II. POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa kiibimääruse tähtsus

1. rõhutab, et ELi kui terviku, liikmesriikide ning kõigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks on äärmiselt oluline, et Euroopa kiibimäärus osutuks edukaks, sest tööstustootmise kindlustamine kõigis Euroopa piirkondades sõltub pooljuhtidega varustamise kindlusest. Seejuures toetab komitee kindlalt ELi selget positsiooni ülemaailmses konkurentsis;

2. tunneb heameelt komisjoni kiibimääruse ettepaneku üle, mis on oluline samm ELi, selle tööstuse ja julgeoleku tugevdamise suunas. On oluline, et kiibimääruses käsitletaks ELi strateegilise autonoomia ja tehnoloogilise juhtpositsiooni küsimusi. EL peab jääma pooljuhtide valdkonnas ülemaailmseks osalejaks. Seepärast on õige seada suur eesmärk kasvatada 2030. aastaks ELi turuosa pooljuhtide valdkonnas praeguselt 10 %-lt 20 %-le;

3. jagab eesmärke vähendada peamisi strateegilisi sõltuvusi pooljuhtide tootmisel, tarneahelates ning toorainete ja sisendtoodete tarnimisel laiendamise ja mitmekesistamise teel, arendades pooljuhtide tootmist Euroopas ning säilitades ja tugevdades ELi juhtpositsiooni teadus- ja arendustegevuses. Samal ajal toetab komitee seda, et määruse COM(2022) 46 final reguleerimisalasse lisataks selliste üle 10 nanomeetri suuruste struktuurielementide tootmine, mille järele ELi kasutajatööstuses on nõudlus. Komitee rõhutab sellega seoses oskusteabe kaitse ja patendikaitse tähtsust, et riigid ei satuks ebasoodsamasse olukorda;

4. väljendab heameelt kiibimääruse ettepaneku üle, pidades silmas ka Euroopa rohelise kokkuleppe kiiret ja järjepidevat rakendamist: ilma kindla pooljuhtidega varustamiseta ei ole võimalik saavutada ELi suuri keskkonna- ja kliimaeesmärke, suuremat energiasõltumatust ja taastuvenergia laiendamise eesmärke;

5. juhib tähelepanu sellele, et pooljuhtide tootmise tugevdamisega peavad ühtlasi kaasnema meetmed energia- ja ressursitarbimise ning kahjuliku keskkonnamõju vähendamiseks kogu väärtusahela ulatuses ja kestlikkuskriteeriumide järgimise tagamiseks, samuti tuleb tagada taastuvate energiaallikate ja veevarude tõhusa kasutamise mehhanismid tootmisrajatistes. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata energia- ja keskkonnamõjudele uuenduslikes järgmise põlvkonna tehnoloogialahendustes (nt integreeritud fotoonika ja spetsiaalsed heterogeensed süsteemid);

6. juhib tähelepanu sellele, et lisaks kriitilise tähtsusega toorainetega varustamise kindlusele tuleb ära kasutada ka ringmajanduse potentsiaali. Väga oluline on taaskasutada seadmetest ja rajatistest pärit toorainet ja materjali. Seda tuleb arvesse võtta juba pooljuhte kasutavate toodete väljatöötamisel. Piirkondades tuleks arendada asjakohaseid oskusi ja töötada vastavalt sellele välja toetuskõlblikkuse kriteeriumid;

7. juhib tähelepanu asjaolule, et EL on loodusvarade osas kolmandate riikidega võrreldes ebasoodsamas olukorras ja see muudab kriitilise tähtsusega toorainete impordis ELi väga sõltuvaks ELi-välistest tarnijatest. Komitee innustab Euroopa Komisjoni tegelema selle strateegilise sõltuvuse probleemiga, tõhustades oma tööd ja nõudeid kiipide ringlusele, eelkõige materjalide väljatöötamise ja korduskasutamise osas, ja tihendama veelgi ELi kaubandussuhteid tähtsaimate rahvusvaheliste partneritega;

8. väljendab kooskõlas oma arvamusega „Kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskava“ heameelt uue kaevandamistegevuse üle ELis, et võtta kasutusele olemasolevaid kriitilise tähtsusega toorainete varusid. Komitee rõhutab, et kõrgtehnoloogiliste toorainete uus kaevandamine ELis peab põhinema teadus- ja arendustegevuse kavadel, mis käsitlevad uuenduslikku vähese mõjuga kaevandamist;

9. märgib, et kohaliku majanduse suure kaudse sõltuvuse tõttu on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel suur ühine huvi pooljuhtidega varustamise kindluse vastu. Seepärast tuleks nende läheduse tõttu pooljuhiökosüsteemidele anda neile keskne roll kiibimääruse rakendamisel. Lisaks märgib komitee, et kiibimäärusest saavad kasu kõik piirkonnad, olenemata sellest, kas seal asub pooljuhtide valdkonna ettevõtjaid või mitte;

10. juhib praegusi sündmusi silmas pidades tähelepanu sellele, et kindel elektrivarustus on pooljuhtide tööstuse seisukohalt ülimalt oluline. See puudutab iseäranis vajalikke elektrikoguseid ja võrgu stabiilsust. Need on asukohategurid olemasolevate rajatiste, aga ennekõike ka kavandatavate uute rajatiste puhul;

Euroopa strateegilised eesmärgid pooljuhtide valdkonnas

11. kutsub ettevõtjaid üles võtma üha muutuvas geostrateegilises keskkonnas rohkem arvesse oma vajadusi pooljuhtide vallas ja sellega seoses vajalikke tarneahelaid ning vältima riskide hajutamiseks ühepoolset sõltuvust. Rahvusvahelises keskkonnas peab EL paremini esile tooma oma eelised turvalise tootmiskohana ( safe harbor );

12. kutsub komisjoni üles eelseisvatel läbirääkimistel nõukogu ja Euroopa Parlamendiga selgelt rõhutama kiibimääruse tähtsust Euroopa kui tootmiskoha kindlustamisel ning nõudma liikmesriikidelt ja majanduselt täiendavat rahalist panust;

13. teeb ettepaneku kasutada kiibimääruse kaudu saadavaid vahendeid strateegiliselt olemasolevate nii väikese- kui ka suuremahuliste pooljuhiklastrite ja pooljuhiökosüsteemide laiendamiseks, sh nende võrku ühendamise teel. ELi võimalused tulevikus ülemaailmsel pooljuhtide turul läbi lüüa on suurimad, kui ta toetub olemasolevatele tugevatele külgedele ja neist lähtub, piirdudes seega vastastikuse sõltuvusega sarnaselt meelestatud riikidega ja vähendades omakorda ühepoolset sõltuvust kolmandatest riikidest;

14. väljendab heameelt Euroopa kiibifondi loomise üle. Komitee märgib, et kiibimääruse 2. sammas peaks põhimõtteliselt olema tehnoloogiliselt avatud ja vahendid tuleb kasutusele võtta võimalikult kiiresti;

15. kordab, et üleeuroopalist huvi pakkuvatel tähtsatel projektidel kui väga edukal vahendil on kiibimääruse raames jätkuvalt oluline roll. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et EL ja liikmesriigid peavad tegutsema kiiremini kõigis valdkondades, eelkõige lubade ja toetuste valdkonnas, et tööstust, sealhulgas VKEsid, saaks vajaduspõhiselt toetada;

16. rõhutab uute tehnoloogiate keskset tähtsust Euroopa kui pooljuhtide valdkonna asukoha edasisel arendamisel, et jääda ülemaailmses tehnoloogiakonkurentsis konkurentsivõimeliseks: kiibimääruse rakendamisel tuleb eesmärgiks seada avatud ja kiire reageerimine uute materjalide, nagu galliumnitriidi, indiumfosfiidi, ränikarbiidi ja räninitriidi kasutamisele, ning uute protsesside kasutamisele, et võimaldada järgmise põlvkonna kiipide väljatöötamist ja tootmist. See hõlmab näiteks footonkiipe, mis on hädavajalikud autonoomse ja jätkusuutliku andme-, tele- ja kvantsidevõrgu loomiseks ning autonoomse sõidukijuhtimise jaoks, kvantkiipe, mis võimaldavad analüüsida palju suuremaid andmehulki, teha kiiremini võimsamaid arvutusi ja üksikasjalikke simulatsioone, ning hübriidkiipe ja heterogeenseid süsteeme, mille puhul fotooniliste funktsioonide integreerimine elektroonilistesse integraallülitustesse on pooljuhtide tööstuse tuleviku seisukohast väga tähtis;

17. peab vajalikuks, et Euroopa pööraks lisatähelepanu pooljuhtide projekteerimisele ja looks seega oma projekteerimisvõimekuse;

Kiibimääruse rahastamine

18. vaatab kriitilise pilguga kiibimäärusele eraldatud rahastamisvahenditele ja peab neid ebapiisavaks. Komitee kahtleb, kas kogupakett on piisav selleks, et olla võimeline rahvusvaheliselt konkureerima uute tootmisrajatiste asukohana. Komitee rõhutab, et uued algatused väärivad uusi rahalisi vahendeid, ja peab kahetsusväärseks vahendite ümbersuunamist edukatest programmidest, nagu „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“;

19. kutsub komisjoni üles tagama kiibimääruse rahastamisvahendite läbipaistvuse ja kindlustama kõigi kolme samba piisava rahastamise. Seejuures peaks komisjon lähtuma sarnastest algatustest kogu maailmas;

20. on seisukohal, et kiibimääruse rakendamiseks tuleks kasutada rohkem uut raha, ning kutsub seepärast nõukogu, parlamenti ja komisjoni üles tagama asjakohase Euroopa ja riigi tasandil rahastamise ning muutma vastavalt mitmeaastast finantsraamistikku. Kuna kiibimääruse strateegilised eesmärgid ulatuvad 2030. aastast kaugemale, tuleb pooljuhtide sektorit käsitada mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ja järgmises mitmeaastases finantsraamistikus esmatähtsana;

21. peab vajalikuks luua lisastiimuleid tagamaks, et lisaks ELi vahenditele eraldaksid vajalikke vahendeid ka liikmesriigid ja piirkonnad ning ettevõtjad. Komitee tuletab meelde selle olulisust, et komisjon võimaldaks rahastamist kooskõlas liidu õigusega. Rahastamine peab olema seotud keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumide täitmisega;

22. kutsub piirkondi ja ettevõtjaid üles kaasama Euroopa Investeerimispanga (EIP) uute projektide rahastamisse kogu väärtusahela ulatuses. Komitee on seisukohal, et EIP võib kiibimääruse edule otsustavalt kaasa aidata;

Rahastamine ja ELi riigiabialased õigusaktid piirkondlikust vaatenurgast

23. kutsub komisjoni üles olema suuremeelne, kui ta hindamise ja heakskiitmise käigus tõlgendab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel kriteeriumi „esimene omalaadne Euroopas“, sest pooljuhtide puhul puudub siseturul valitseva konkurentsi seisukohast oluline traditsiooniline konkurentsiolukord;

24. kutsub komisjoni üles kaaluma lisaks riigiabi käsitlevate õigusaktide ja menetluste muutmisele ja lihtsustamisele veel soodustusi, näiteks võimaldama maksuamortisatsiooni, et hõlbustada kogu pooljuhtide väärtusahelas ettevõtjate asutamist Euroopas;

25. peab vajalikuks kriteeriumi „esimene omalaadne“ raames võimaldada mitte ainult selliseid tootmisrajatisi nagu integreeritud tootmisrajatis (IPF) ja avatud ELi pooljuhitehas (OEF), vaid ka selliste sisendite tootmist nagu plaadid ja tootmisrajatised, mis on eesmärkide saavutamiseks sama olulised;

26. väljendab heameelt artiklis 14 sätestatud korra üle, mille eesmärk on kiirendada riiklikke kavandamis- ja loamenetlusi integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste kasuks;

27. juhib tähelepanu sellele, et pooljuhtidega varustamise kindlustamiseks on olulised mitte ainult pooljuhtide endi tootmiskohad, vaid ka tootmisahela eelnevad ja järgnevad tootmiskohad, nii et menetluste lihtsustamisel ja kiirendamisel tuleb tähelepanu osutada ka neile, et vältida nn pudelikaela efekti;

Teadus- ja arendustegevus piirkondlikust vaatenurgast

28. pooldab ELi teadus- ja arendustegevuses laia lähenemisviisi kasutamist, hõlmates ka kliente ja kasutajaid, ning selle vältimist, et arengu- ja innovatsioonieesmärgid põhineksid üksnes sõlmestruktuuride edasisel miniaturiseerimisel;

29. jagab teadus- ja kõrgharidusmaastiku muret selle pärast, et vahendite ümberjaotamine programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“, nagu on ette nähtud kiibimääruses, nõrgendab teisi valdkondi ja suurendab seega konkurentsi ülejäänud vahendite pärast. Seepärast loodab komitee, et programmidest „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ ümberpaigutatud vahendid tehakse rahastamisperioodi ajal programmidele uuesti kättesaadavaks;

30. juhib tähelepanu projektide riikliku ja piirkondliku kaasrahastamisega seotud haldusprobleemidele ning kutsub komisjoni üles hoolt kandma, et need ei takistaks teadusprojektides osalemist. Eelkõige tuleks raamtingimused kavandada nii, et projekte oleks võimalik kaasrahastada riiklikest või piirkondlikest programmidest antava toetuse vormis;

31. kutsub asjaomaste klastritega piirkondi üles aktiivselt osalema kiipide ühisettevõttes (Chips JU), mis on peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte (KDT JU) ja ühisettevõtte ECSEL (Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel) järglane;

32. kutsub komisjoni üles määratlema täpsemalt mõiste „katseliin“. Juurdepääs katseliinidele peab olema lai ja avatud, et võimaldada klastritel, haridus- ja teadusasutustel ning ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, neis osaleda. VKEde juurdepääs katseliinidele võiks toimuda nii programmi „Euroopa horisont“ kaudu kui ka detsentraliseeritult selliste riiklike ja piirkondlike asutuste kaudu, kellel on kogemusi idufirmade ja VKEde toetamisel nende loomisel, arendamisel ja tugevdamisel, näiteks regionaalarengu agentuurid;

33. nõuab, et olemasolevad võrgustikud, nagu protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit, integreeritaks tihedalt pooljuhtide koordineerimismehhanismi. Kõik võrgustikud peaksid olema avatud uutele osalejatele, sest ka sellised võrgustikud nagu Vanguardi algatus või Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik võivad anda olulise panuse;

34. soovitab kaaluda, mil määral ja milliste meetmete abil saaks tagada ELis arendatud oskusteabe kaitse, näiteks laiendatud patendikaitse raames. Seejuures peaks oma roll olema ka julgeolekuaspektidel;

Spetsialistide olemasolu kindlustamine ning väljaõpe ja täiendusõpe

35. kutsub liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ettevõtjaid üles panema palju suuremat rõhku spetsialistide olemasolu kindlustamisele: kvalifitseeritud väljaõpe ja täiendusõpe aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa kui pooljuhtide valdkonna asukoha edukusele ning on investeerimisotsuste tegemise üks põhikriteeriume. Otsustav tähtsus on nii üldharidusel kui ka kutse- ja täiendusõppel; tüdrukuid ja naisi tuleks rohkem julgustada otsustama pooljuhtide tehnoloogia alase hariduse kasuks;

36. peab seepärast spetsialistide olemasolu kindlustamist üheks peamiseks edu võtmeks. Vaja on kooskõlastatud strateegiat, et koolitada noori ja hoida õpetajaid kõrgkoolides ja teadusasutustes. Seepärast ergutab komitee ulatuslikumale teadlaste vahetusele kõrgkoolide, teadusasutuste ja ettevõtete vahel ning laboritaristu jagamisele kogu ELis;

37. rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on strateegiline suutlikkus edendada koostoimet teadus- ja arendustegevuse, haridus-, täiendusõppe-, ümberõppe- ja koolitusmeetmete vahel, mis on väga oluline andekate töötajate ligimeelitamiseks ja hoidmiseks;

38. soovitab luua tööstusharu, liikmesriikide ja ELi ühise ja ühiselt rahastatava praktikakava pooljuhtide tööstuse jaoks koos stipendiumisüsteemiga, mis hõlmaks kohustust töötada minimaalse aja jooksul Euroopas pooljuhtide valdkonnas. Lisaks soovitab komitee komisjonil kaaluda sihtotstarbeliste programmide väljatöötamist, et meelitada ligi kvalifitseeritud töötajaid kolmandatest riikidest, kus on arenenud pooljuhtide tööstus;

39. soovitab luua pooljuhtide valdkonnas teadmus- ja innovatsioonikogukonna ning teeb ettepaneku luua tööstus- ja teadusasutuste osalusel ja „akuakadeemia“ eeskujul ka „pooljuhiakadeemia“;

40. märgib, et pooljuhiökosüsteemide arendamiseks on oluline säilitada edukad idufirmad, et nad saaksid areneda ja et oskusteave ei läheks kaduma;

41. soovitab lisaks spetsiaalselt toetada kiipide uuendusliku projekteerimise arendamist programmi „Euroopa horisont“ raames, näiteks teemavaldkonnas „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“, mis võimaldaks ELil jääda uuendusliku kiibiprojekteerimise ja järgmise põlvkonna tehnoloogiate esirinda ning tänu sellele vähendada vastastikust sõltuvust maailma teiste piirkondadega;

Kiibimääruse mõju linnadele ja piirkondadele

42. märgib, et uute ettevõtjate loomise korral peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused andma suure panuse. Nad vajavad seega usaldusväärset raamistikku ning liikmesriikide ja komisjoni toetust;

43. kutsub komisjoni üles pidama silmas ettevõtjate asutamise mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Ettevõtjate kohapeal asutamiseks raamtingimuste loomist ja kaasnevate meetmete rakendamist tuleks käsitada regionaalarenguna ning võimaldada selleks kaasrahastamist Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Euroopa Sotsiaalfondist;

44. märgib, et eelkõige võimaldab see liikmesriikidel, kelle riiklikud vahendid on proportsionaalselt väiksemad, saavutada asjakohast võimendavat mõju. Samuti peaks olema võimalik toetada olemasolevate pooljuhtide tootmistehaste arendamist;

45. nõuab, et kiibimäärus seotaks operatiivselt muude kesksete ELi poliitikastrateegiate ja projektidega, nagu kemikaalimäärus REACH, kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskava, uus tööstusstrateegia, ringmajanduse tegevuskava ja tehisintellekti strateegia. Piirkondadel peaks olema selles protsessis suur tähtsus ja nad tuleks sellesse tihedalt kaasata;

46. juhib tähelepanu sellele, et pooljuhtide tootmiseks on vaja tehnoloogilist avatust ja tuleb kasutada teatavaid ohtlikke kemikaale, mille tootmist, importi või kasutamist reguleeritakse kemikaale käsitlevate ELi õigusaktidega. Artiklis 16 osutatud riskihindamises on oluline võtta arvesse seda, mil määral on Euroopa ettevõtjatel võimalik ületada kemikaale käsitlevate õigusaktidega seotud tõkked ja mil määral jäävad ained ELi turul turvaliselt kättesaadavaks;

Vastupidavus ja kriisidele reageerimine

47. märgib, et pooljuhtide projekteerimine ja tootmine ELis võib aidata kaasa ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste elutähtsa taristu (energiavõrgud, arstiabi, transport, haldus, avaliku sektori asutused) turvalisusele ja vastupidavusele;

48. teeb ettepaneku, et n-ö hädaabivahendite asemel tuleks luua ennetusvahendite kogum, sest lühiajaline sekkumine pooljuhtide tootmisesse ei ole selle keerukuse tõttu (eri integraallülituste kombinatsioonid lõpptootes ja ulatuslik rahvusvaheline tarneahel) võimalik ega sobi seega kriisile reageerimiseks. Koostööd ja koordineerimist tuleks alati eelistada sekkumisele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata pooljuhtide tootmise säilitamisele ning selleks vajalike sisendtoodete ja osatoodete vajalikule kättesaadavusele;

49. kutsub komisjoni üles määrama täpsemalt ja õiguskindlalt kindlaks kriisiolukorra, ettenähtud sekkumisõigused ja konkreetsed meetmed, mida tuleb kriisi korral võtta, arvestades, et on palju erinevaid põhjuseid, mis võivad viia nappuse ja tarneprobleemideni. Samuti tuleb selgitada, et neid saab kohaldada ainult viimase ja proportsionaalse abinõuna. Komitee on mures, et kavandatav kriisidele reageerimise mehhanism võib investeeringuid pärssida;

50. soovitab keskenduda teatavat liiki pooljuhtide kättesaadavuse tagamisele ning kriitilise tähtsusega toorainete (nt pallaadium, neoon, C4F6, liitium, gallium, räni) ja vajalike sisendtoodete (nt plaadid) ostmisele (asjakohasel juhul ühisostmisele);

51. kutsub üles kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pooljuhtide koordineerimismehhanismi, sest nad saavad oma kohalike teadmiste kaudu teadusuuringute, tööstuse ja pooljuhiklastrite kohta anda väärtusliku panuse kavandatud võrgustikesse;

52. tuletab meelde vajadust pidada pooljuhtide nõukoja ametisse nimetamisel silmas seda, et tegu on spetsialiseerunud organi, mitte poliitilise organiga. Nõukoja ja selle töö aktsepteerimine sõltub olulisel määral usaldusest selle liikmete vastu. Seepärast peaksid asjakohaste eksperditeadmistega olema esindatud ka tööstussektor ja komitee;

53. toetab eesmärki luua üldine ülevaade pooljuhtide väärtusahelatest, sõltuvusest ja nõuetest pooljuhtide valdkonnas. Komitee kahtleb siiski, kas saadud andmehulki on võimalik turvaliselt ja sihipäraselt töödelda. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et ilma Euroopa-väliste osalejate usaldusväärsete andmeteta ei ole võimalik saada sisukat pilti;

54. soovitab kiibimääruse kiiresti vastu võtta ja ellu viia ning kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles võtma arvesse komitee soovitusi ja jõudma kokkuleppele juba Tšehhi eesistumise ajal;

55. tunneb heameelt selle üle, et komisjon tegi subsidiaarsuse analüüsi kiibimääruse ettepaneku kohta, ja nõustub, et liikmesriigid ei suuda üksi tegutsedes ettepaneku eesmärke saavutada, sest probleemid on piiriülesed ega piirdu üksikute liikmesriikide või ühe liikmesriikide rühmaga. Seepärast toetab komitee Euroopa Komisjoni analüüsi, et kõige paremini saavad Euroopa osalejaid ühise visiooni ja rakendusstrateegia poole suunata liidu tasandi meetmed.

Brüssel, 12. oktoober 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Vasco ALVES CORDEIRO

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

(1) Liidule on osutatud komisjoni 5. mai 2021. aasta teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“.

(1) Liidule on osutatud komisjoni 5. mai 2021. aasta teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“.