[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.12.2010

KOM(2010) 752 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ARTEMISe ja ENIACi ühiste tehnoloogiaalgatuste esimene vahehindamine

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ARTEMISe ja ENIACi ühiste tehnoloogiaalgatuste esimene vahehindamine

Sissejuhatus

Käesolevas aruandes esitatakse ARTEMISe ja ENIACi esimese vahehindamise tulemused ja soovitused. Tegemist on kahe ühisettevõttega, mis rakendavad ühiseid tehnoloogiaalgatusi manussüsteemide ja nanoelektroonika valdkonnas. Aruandes sõnastatakse komisjoni esmane vastus hindamise järel antud soovitustele ja sätestatakse järelmeetmed. Sellega täidab komisjon kõnealuste ühisettevõtete asutamisaktides[1] sätestatud nõude esitada ARTEMISe ja ENIACi esimese vahehindamise aruanne. Lisaks kavatseb komisjon valmistada 2011. aasta esimesel poolel ette teatise, et esitada üldised järeldused kõikide ühiste tehnoloogiaalgatuste vahehindamiste ning avaliku ja erasektori partnerluste elavdamise kava vahehindamiste kohta.

TAUST

Euroopa Liit toetab oma teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammiga mitmeid ühiseid tehnoloogiaalgatusi. ARTEMISe ja ENIACi ühised tehnoloogiaalgatused loodi 2007. aastal info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 187 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 171) ühisettevõtetena. Mõlemad ettevõtted kujutavad endast tööstussektori, mitme ELi liikmesriigi ja assotsieerunud riigi ning Euroopa Liidu vahelisi avaliku ja erasektori partnerlusi. Nende eesmärk on teostada ELi ja osalevate liikmesriikide[2] eraldatud eelarvevahendite abil teadusuuringuid, mille Euroopa teadusringkonnad (tööstussektor ja akadeemilised/teadusorganisatsioonid) määravad kindlaks oma vastavates valdkondades. Seeläbi püütakse ühiste tehnoloogiaalgatuste abil tugevdada Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõimet ja säästvat arengut tulevikus. Seoses nende eesmärkide ja ulatusega, vajalike rahaliste ja tehniliste ressursside mahuga ning vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadusega oli vaja Euroopa tasandi meetmeid.

Pärast kahte esimest projektikonkurssi on ARTEMIS käivitanud 25 ja ENIAC 18 projekti keskmise kestusega kummagi puhul kolm aastat. ELi ja ühiste tehnoloogiaalgatuste liikmesriigid on mõlemat algatust siiani (2008–2010) toetanud 576 miljoni euroga; sellele lisanduvad erasektori toetused teadus- ja arendustegevusele selle summa kahekordses väärtuses. Kuigi avaliku sektori toetus hõlmab märkimisväärset investeeringut kahte olulisse tehnoloogiavaldkonda, on see ühisettevõtete loomist käsitlevates komisjoni ettepanekutes sätestatud algsetest eesmärkidest (kokku 900 miljonit eurot samaks ajavahemikuks) siiski tunduvalt väiksem. Kummagi algatuse praegused investeeringud ei vasta teadusuuringutega seotud sidusrühmade ootustele, kes lootsid kummagi algatuse puhul, et programmide maksumus on 2,5 kuni 3 miljardit eurot (vastavalt komisjoni üldisele ettepanekule).

Hindamine

Eesmärk on hinnata ühiste tehnoloogiaalgatuste töö kvaliteeti ja tõhusust ning seda, kas ARTEMIS ja ENIAC suudavad oma praeguses olukorras saavutada seatud eesmärke. Selleks palus komisjon sõltumatute ekspertide rühmal,[3] mida juhib dr Wulf Bernotat, vaadata läbi tõendusmaterjal ja küsitleda sidusrühmi[4].

Hindamiskomisjon esitas oma aruande 2010. aasta juulis. Täielik aruanne on esitatud EUROPA veebisaidil[5].

HINDAMISTULEMUSED JA SOOVITUSED

Hindamiskomisjon väärtustab kõnealustes valdkondades eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kolmepoolset struktuuri ning tööstussektori, ELi ja liikmesriikide vahendite ühendamist:

„Ühisstrateegia, mida rakendatakse üheskoos, on kasulik nii tööstusele, liikmesriikidele kui ka Euroopale. (...) Hindamiskomisjon tunnustab kõiki osalisi nende märkimisväärsete saavutuste eest uute vahendite kujundamisel ja rakendamisel.”

Eksperdid väljendavad siiski muret selle pärast, et ARTEMIS ja ENIAC ei pööra piisavalt tähelepanu Euroopa strateegilistele eesmärkidele. Hindamiskomisjon kutsub üles muutma mõlema ühise tehnoloogiaalgatuse strateegilist suunda, nii et kaasatud oleksid kõik sidusrühmad ja algatustest kujuneksid tõeliselt ühised jõupingutused. Sellega seoses nõuavad eksperdid veel, et tööstussektor kaasaks uuesti tööstusharu, valitsuste ja teadusringkondade arvamusliidrid:

„Tööstus, mis soovis ja sai endale ühiste tehnoloogiaalgatuste juhtimise õiguse, ei ole suutnud säilitada nende algset strateegilist suunda ega juhtida neid nii, et need saavutaksid kõik oma eesmärgid, ning konkreetselt ei ole ta nende probleemide lahendamiseks teinud tõhusat koostööd liikmesriikidega.”

Hindamiskomisjon leiab, et tõsine probleem on rahaliste vahendite vähesus:

„Liikmesriikide rahastamiskohustused on eeldatust tunduvalt väiksemad, ohustades suutlikkust luua tegevuste kriitilist massi ja piirates tõsiselt asjakohaste projektide koostamist.”

Puudujääk on ilmselt osaliselt seotud valitsustevahelise algatuse Eureka klastritega ITEA2 ja CATRENE, mis tegutsevad paralleelselt ARTEMISe ja ENIACiga ning mis eeldatavalt tuleks järk-järgult integreerida ühistesse tehnoloogiaalgatustesse, kus on võimalik luua lisandväärtust[6]. Komisjoni seisukoht antud küsimuses on esitatud käesoleva aruande punktis 6.

Euroopa Komisjoni poole pöördudes toob hindamiskomisjon välja kogemused (näiteks vajadus suurema organisatsioonilise ja finantspaindlikkuse järele), mis on saadud ühiste tehnoloogiaalgatuste esimese põlvkonna puhul ja mida tuleks arvesse võtta võimalike tulevaste avaliku ja erasektori partnerluste loomisel:

„Praegused finantseeskirjad ja muud haldusnõuded (nt personalieeskirjad) on liiga piiravad ja need pigem takistavad kui soodustavad ühiste tehnoloogiaalgatuste strateegiliste eesmärkide täitmist.”

Hindamiskomisjoni soovitused on esitatud lisas.

Iga soovituse tähtaeg näitab, kas on võimalik tegutseda kehtiva õigusraamistiku alusel või on vaja muuta ühisettevõtteid käsitlevaid kehtivaid määrusi või finantsmäärust. Kuna õigusraamistiku muutmine on ressursimahukas, käsitletakse kõnealuseid soovitusi järgmise põlvkonna avaliku ja erasektori partnerluste arutelu raames.

KAVANDATUD JÄRELMEETMED

Komisjon kiidab vahehindamise aruande heaks ja võtab arvesse hindamiskomisjoni soovitusi. Komisjon on kindlalt otsustanud vaadata talle adresseeritud soovitused läbi ning teha koostööd tööstussektori, liikmesriikide ja ühisettevõtetega, et aidata neil tegeleda nendele suunatud soovitustega. Kooskõlas aruandes esitatud ajakavaga ning võttes arvesse ARTEMISe ja ENIACi otseselt liikmesriikidega seotud eripära, kavatseb komisjon võtta:

1) koheseid meetmeid olemasolevate ühisettevõtete suhtes (st ühiste tehnoloogiaalgatuste tegevus ajavahemikul 2011–2013), millele järgnevad juhtimisstruktuuris võetavad järelmeetmed, ja

2) pikemaajalisi meetmeid järgmise põlvkonna võimalike avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kõnealustes valdkondades Euroopa 2020. aasta strateegiaga[7] käivitatud suurprojektide „Innovatiivne liit”[8] ja „Euroopa digitaalne tegevuskava”[9] alusel.

Komisjoni vastus hindamiskomisjoni soovitustele on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

i) Üldised soovitused

Vaatamata sellele, et liikmesriikide finantskohustused olemasolevate ühisettevõtete ees on praegu tagasihoidlikud ja see mõjutab otseselt Euroopa rahastamisvahendeid,[10] ning olenemata küsimuse ilmsest keerukusest nõustub komisjon sellega, et kolmepoolne mudel võib olla kasulik, kui kõik osalised teevad tööd ühiste tugevate strateegiliste eesmärkide saavutamise nimel. Lisaks tööstussektori juhtrollile strateegia arendamisel pakub see mudel ainulaadse võimaluse kooskõlastada liikmesriikide poliitikat Euroopa ühiste probleemide lahendamisel. Samas nõustub komisjon sellega, et ühiste tehnoloogiaalgatuste jaoks oleks kasulik, kui partnerid kohustuksid võimalikult kiiresti taas järgima kolmepoolset mudelit ja Euroopa strateegiakava. Komisjon kavatseb koostöös tööstussektori ja liikmesriikidega teha kindlaks, kuidas seda on kõige parem saavutada. See on oluline eelkõige põhjusel, et ühised tehnoloogiaalgatused toimivad valdkondades, mida loetakse Euroopa võtmetehnoloogiateks[11].

Ilma et see piiraks kaheksanda raamprogrammi ülesehitusega seotud edasiste otsuste kohaldamist, ei välista komisjon, et ARTEMISe ja ENIACi valdkondade tegevusi võidakse tulevikus ellu viia ühe ühise tehnoloogiaalgatuse raames. See võib hõlmata isegi suuremat osa väärtusahelast, käsitledes riist- ja tarkvaranõuete ühildumise teravat probleemi ning tasakaalustades arendustegevuse prioriteetide seadmisel tehnika arengul ja vajadusel põhinevat innovatsiooni. Lisaks aitaks see tõhustada tegevuse korraldamist.

ii) Soovitused liikmesriikidele

Võttes arvesse Euroopa toetuse otsest seotust riikide toetustega (vt joonealune märkus 10), tunnistab komisjon, et määrustes sätestatud üldiste finantseesmärkide[12] saavutamiseks on vaja suurendada liikmesriikide rahalist toetust. Peale selle võiksid liikmesriikide eelarvelised toetused hõlmata mitmeaastast ajavahemikku, et panna paika pikemaajaline perspektiiv, mis põhineb tööstussektori mitmeaastasel strateegiakaval. Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid lepiksid kokku mitmeaastases eelarvelises toetuses ühisettevõtete järelejäänud tegutsemisajaks eesmärgiga saavutada ühiste tehnoloogiaalgatuste esialgsed eesmärgid. See on üks osa strateegilisest kohustusest, mille võtmist komisjon oma partneritelt eeldab.

Liikmesriigid on oma tegevuse nõutavale kooskõlastamisele[13] seni pööranud vähe tähelepanu. Komisjon kavatseb nõuda, et riiklikud tavad tuleb kokkulangevuse saavutamiseks vastu võtta kooskõlas kehtivate määruste ja halduskokkulepetega. Komisjon teeb ka ettepaneku luua ametiasutuste nõukogu juurde töörühm, mis tegeleks riiklike tavade võrdlusuuringutega, et parandada haldusprotsesside ja riiklike rahastamismäärade ühtlustamist. Sellega seoses tuleb eelkõige tähelepanu pöörata ülikoolide ja akadeemiliste/teadusorganisatsioonide rahastamiseeskirjadele.

Komisjon nõustub sellega, et iga-aastase tööprogrammi konkreetsete teemade jaoks ettenähtud riikliku toetuse nähtavamaks muutmine on kasulik. Ühiste tehnoloogiaalgatuste euroopalik olemus ei tohiks siiski kujuneda puhtriiklike huvide kogumiks. Komisjon teeb ametiasutuste nõukogus ettepaneku töötada välja lihtne viis, kuidas võtta riiklike toetustega seotud kaalutlusi iga-aastases tööprogrammis arvesse piisavalt üksikasjalikult.

iii) Soovitused tööstusühendustele

Komisjon nõustub sellega, et ühiste tehnoloogiaalgatuste strateegiliste saavutuste jälgimiseks ja analüüsimiseks on vaja asjakohast menetlust ja vahendeid. Komisjon pakub välja mõõdetavad näitajad ja palub tööstusühendustel korrapäraselt analüüsida iga konkursi tulemusi ja mõju. Üldisemalt kavatseb komisjon tööstussektorile soovitada, et strateegilised teadusuuringute kavad tuleks õigel ajal ajakohastada ja läbi vaadata ning et kaasatud äriühingud, komisjon ja liikmesriigid võtaksid need kõrgel tasemel vastu.

Komisjon toetab seisukohta, et tööstusühendustel on võtmeroll ühiste tehnoloogiaalgatuste strateegia suunamisel innovatsioonikeskkondade poole. Tööstuspartnerite juhtimisel tuleks arendada konkreetne ja kindlate eesmärkidega kava, mida peaksid täitma ühisettevõtted ning mis hõlmaks näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise, klastrite tegevuse ning haridus- ja koolitustegevuse toetamist.

Lisaks julgustatakse tööstusühendusi pakkuma oma liikmetele paremat hinna ja kvaliteedi suhet, mille tulemusel peaks sidusrühmade ring ja liikmete hulk laienema, hõlmates rohkem väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Komisjon kavatseb analüüsida ka võimalikke ja õiguslikke tagajärgi, mis võivad kaasneda mõne osalise lihtsama haldusliku kaasamisega projekti, nagu näiteks mõiste „assotsieerunud partner” kasutamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul, et vähendada nende haldus- ja finantskoormust.

iv) Soovitused Euroopa Komisjonile

Hindamiskomisjon kutsub komisjoni üles loobuma raamfinantsmääruse või personalieeskirjade kohaldamisest võimalike tulevaste avaliku ja erasektori partnerluste suhtes. See on üldiselt kooskõlas ühiste tehnoloogiaalgatuste nn šerpade töörühma[14] soovitustega. Sellega seoses esitas komisjon finantsmääruse[15] kolme aasta järel toimuva läbivaatamise raames kaks täiendavat võimalust avaliku ja erasektori partnerluste rakendamiseks: avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev segaosalusega ettevõte (finantsmääruse artikkel 185a) ja eraõiguslik asutus (artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunkt g). Kui seadusandja kõnealuse ettepaneku vastu võtab, looks see raamistiku selle soovituse järgimiseks.

Komisjon kaalub võimalike tulevaste avaliku ja erasektori partnerluste tegevuse laiendamise asjakohasust, et hõlmata sellised kaasmeetmed nagu koordineerimine, toetus, infrastruktuur ja ulatuslik tutvustustegevus. Samuti kavatseb komisjon liikmesriikide, tööstussektori ja teiste võimalike osaliste abil uurida eri rahastamisallikate ühendamise võimalusi. Samamoodi kavatseb komisjon kaaluda seda, kuidas rahaliselt toetada tegevusi, mida praegu ei ole võimalik ühiste tehnoloogiaalgatuste raames toetada, kuid mis on hädavajalikud ühiste tehnoloogiaalgatuste Euroopa strateegiliste eesmärkide saavutamiseks, nagu näiteks infrastruktuuri- või innovatsiooniprojektid, mis ei kuulu otseselt teadus- ja arendustegevuse alla.

Komisjon leiab, et tööstusühenduste osalemine ühisettevõtete jooksvate kulude katmisel on oluline stiimul mis tagab ühisettevõtete hea juhtimise tööstusühenduste poolt. Komisjon võtab teadmiseks ka raskused, mida tööstusühendused on kogenud vajalike liikmemaksude kogumisel. Tulevane mudel, mille kohaselt peaks iga toetusesaaja maksma ühisettevõttele liikmemaksu, tuleb hoolikalt läbi vaadata.

Komisjon mõistab samuti, et on oluline koguda andmeid ühiste tehnoloogiaalgatuste töö mõju kohta, mida saaks kasutada edasistes hindamistes. Selleks määrab komisjon ekspertide abiga kindlaks näitajad, et hinnata ühiste tehnoloogiaalgatuste tulemusi võrreldes nende asutamisaktides[16] ja mitmeaastastes strateegiakavades sätestatud eesmärkidega. Saadud andmeid analüüsitakse igal aastal.

v) Soovitused ühisettevõtetele

Komisjon on teadlik raskustest, mida tööstusühendused on kogenud piisava tulu kogumisel liikmemaksudest või muudest tegevustest, mille puhul projektide kõik kasusaajad ei ole kohustatud maksma liikmemaksu. Teisalt leiab komisjon, et tööstusühendused võivad teenida lisatulu, pakkudes oma liikmetele rohkem teenuseid. Tööstusühenduste vähene tulu on tingitud ka programmide väiksemast mahust, kuna liikmesriikide toetus on algselt eeldatust väiksem. Peale selle, et komisjon püüab taaselavdada sidusrühmade osalemist ja julgustada tööstusühendusi oma tegevuse ja liikmeskonna mitmekesistamisel ja laiendamisel, toetab komisjon ka ühisettevõtteid praeguse olukorra parandamisel.

Komisjon nõustub sellega, et toetatavad projektid ja programmi Euroopa strateegilised eesmärgid on vaja viia paremasse vastavusse. Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua töörühm, kelle ülesanne on vaadata läbi kehtivad hindamiskriteeriumid, et hinnata paremini seda, kuidas projektid aitavad kaasa ühiste tehnoloogiaalgatuste üldiste Euroopa eesmärkide saavutamisele ja innovatsioonikeskkonna rikastamisele.

Komisjon toetab ka avatud ja läbipaistvat menetlust, mille asjaomased sidusrühmad kehtestavad eesmärgiga anda taotlejatele kiiret, selget ja konstruktiivset tagasisidet liikmesriikidelt saadava toetuse väljavaadete kohta.

Komisjoni seisukoht Eureka ja alainvesteerimise küsimuses

Komisjon nõustub sellega, et Eureka klastrite (CATRENE ja ITEA2)[17] ja ühiste tehnoloogiaalgatuste paralleelne toimimine nanoelektroonika ja manussüsteemide valdkonnas muudab Euroopa teadusruumi keerukamaks, tekitab teadusringkondades segadust ja on sisuliselt ebatõhus. Ka nõukogu on kutsunud üles neid kaht rahastamismehhanismi järk-järgult integreerima.

Komisjon toetab täielikult ühiste tehnoloogiaalgatuste ülalt-alla strateegilise üleeuroopalise ja tehnoloogilise rolli säilitamist koos nende programmide rakendamiseks vajaliku rahastamisega, kuid tunnustab ka lisandväärtust, mis tuleneb täiendavast alt-üles lühiajalisest ettevõtjatele ja turule suunatud programmist, mis hõlmab väikese arvu äriühingute koostööd ja mida rahastatakse konkreetsete projektide rakendamiseks. Komisjon leiab siiski, et mõlemat lähenemisviisi saaks rakendada ühe avaliku ja erasektori partnerlusega, mis tagaks ka märkimisväärse kokkuhoiu tegevuse juhtimisel. Seni on kõik sidusrühmad teinud tõsiseid jõupingutusi, et kumbagi programmiliiki teisest eristada. See ei ole optimaalne olukord. Kogemus on näidanud, et kui peale kõrgetasemeliste põhimõtete uuritakse üksikasjalikke võimalusi, on väga raske jätta teemasid ühest või teisest programmist välja. Tõepoolest, mõlemad, st nii rakendus- kui ka tehnoloogiavaldkonna programmid käsitlevad suurt hulka uurimisteemasid. See ei ole üllatav, kui võtta arvesse, et enamik erasektori asutajaliikmetest on mõlema programmi puhul samad. Jätkuv kooseksisteerimine ei tagaks mõlema kõnealuse sõltumatu algatuse koordineerimist ja sünkroniseerimist ega pakuks liikmesriikidele finantspaindlikkust vahendite jagamisel erinevatele kavadele (liikmesriikide puhul, kes on aktiivselt tegevad mõlemas, mis käib suurimate toetajate kohta).

Seepärast leiab komisjon, et Eureka klastrite ja ühiste tehnoloogiaalgatuste kooseksisteerimisel on liikmesriikidelt ühisettevõtete ja Eureka klastrite jaoks saadavate toetuste praeguses puudujäägis oma osa, kuna mõlema vahendi rahastamiseks kasutatakse sageli üht riiklikku allikat. Seda olulist küsimust aruandes ei käsitleta. Nõukogu on aga seda olukorda ühiste tehnoloogiaalgatuste asutamismääruste vastuvõtmisel kinnitanud, eelkõige kutsudes üles neid kaht rahastamismehhanismi järk-järgult integreerima. Selline integreerimine hõlbustaks ühe Euroopa strateegia rakendamist, tagaks piisavad vahendid kriitilise massi saavutamiseks ja võimaldaks osalevatel partneritel valida oma eesmärkide jaoks sobivad vahendid, st kasutades paindlikult ülalt-alla ja alt-üles mehhanisme.

Kuigi hindamiskomisjon märgib, et tegevuste ühendamist tuleks kaaluda pikemas perspektiivis kui alates 2014. aastast, püüab komisjon jätkata tööd nende kahe rahastamismehhanismi järkjärgulisel integreerimisel. Komisjon kavatseb aktiivselt osaleda olemasolevates struktuurides (ühised tehnoloogiaalgatused ja Eureka) ja töörühmades, et saavutada edu tegevuste eristamisel ja kooskõlastamisel, ning uurib üksikasjalikke tingimusi, mille abil Eureka klastrite järkjärguline integreerimine ühisettevõtete tegevusse looks lisandväärtust.

Lisa – hindamiskomisjoni soovitused

Nr | Soovituste kokkuvõte | Ajakava |

1 | Tulevased ühised tehnoloogiaalgatused nendes valdkondades ühise tehnoloogiaalgatuse kolmepoolse mudeli kasutamise jätkamiseks | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

Soovitused liikmesriikidele |

2 | Mitmeaastaste eelarveliste kulukohustuste võtmine | Praegu |

3 | Ühiseid tehnoloogiaalgatusi käsitlevate nõukogu määruste järgimine | Praegu |

4 | Riiklike tavade võrdlus- ja ühitamisuuringud | Praegu |

5 | Varane aastaprognoos konkreetsete teemadega seotud toetuse kohta | Praegu |

Soovitused tööstusühendustele |

6 | Juhtroll ühiste tehnoloogiaalgatuste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimiseks vajaliku menetluse kehtestamisel | Praegu |

7 | Juhtroll innovatsioonikeskkonna eesmärkide saavutamisega seotud tegevuskavade koostamisel | Praegu |

8 | Parem seotus ühiste tehnoloogiaalgatuste osalistega | Praegu |

Soovitused Euroopa Komisjonile |

9 | Juhtroll nõukogu uute määruste ning alternatiivsete finants- ja personalieeskirjade koostamisel | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

10 | Määrustega tuleks lubada ühistel tehnoloogiaalgatustel peale teadus- ja arendustegevuse toetada ka muid innovatsioonialaseid tegevusi | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

11 | Määrustega tuleks lubada ühistel tehnoloogiaalgatustel võtta vastu toetusi muudest allikatest | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

12 | Määrustega tuleks võimaldada ELil anda strateegilistel eesmärkidel täiendavaid rahalisi toetusi | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

13 | Määrustega tuleks võimaldada ühisettevõtetel nõuda osa oma tegevuskuludest sisse mitteliikmetelt | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

14 | Komisjon peaks sisse seadma andmete kogumise, et toetada ühiste tehnoloogiaalgatuste kasulikkuse hindamist | Praegu |

Soovitused ühisettevõtetele |

15 | Mehhanismi kehtestamine selleks, et nõuda osa oma tegevuskuludest sisse ühistest tehnoloogiaalgatustest kasu saavatelt mitteliikmetelt | Järgmise põlvkonna ühised tehnoloogiaalgatused |

16 | Projektitaotluste hindamise ja valiku tegemise protsessi puhul suurem rõhk Euroopa strateegilistele eesmärkidele | Praegu |

17 | Taotlejatele kiire tagasiside andmiseks vajaliku menetluse kehtestamine | Praegu |

Soovitused ühise tehnoloogiaalgatuse ja EUREKA kooskõlastamiseks |

18 | ARTEMIS ja ENIAC peaksid jätkama oma algatusi, et eristada end vastavatest klastritest ITEA2 ja CATRENE ning kooskõlastada oma tegevust nendega. | Praegu |

[1] Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 74/2008 (millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides) artikkel 11;nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 72/2008 (millega luuakse ühisettevõte ENIAC) artikkel 11.

[2] ARTEMISe liikmesriigid: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Läti, Madalmaad, Norra, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Rootsi, Saksamaa, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.ENIACi liikmesriigid: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovaki Vabariik, Soome, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.

[3] Eksperdirühm koosneb järgmistest liikmetest: dr Wulf H. Bernotat (esimees) – töötanud varem ettevõttes E.ON AG; Elke Eckstein – OSRAM Opto Semiconductors; Luke Georghiou – Manchesteri Ülikooli innovatsiooni uuringute instituut; Terttu Luukkonen – Soome majandusuuringute instituut; Bob Malcolm (raportöör) – Ideo Ltd; Dominique Potier, Pôle Systématique, varem töötanud ettevõttes Thales; Christian de Prost, ATMEL; Alberto Sangiovanni-Vincentelli, California Ülikool Berkeley’s.

[4] Hindamisel kasutati tõendusmaterjalina ARTEMISe ja ENIACi asutamisega seotud juriidilisi ja muid dokumente, finantsteavet, osalusstatistikat ja projektiteavet. Küsitleti ühisettevõtete, komisjoni, liikmesriikide asutuste ning äri- ja teadusringkondade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate esindajaid.

[5] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/index_en.htm.

[6] Määruste (EÜ) nr 72/2008 ja nr 74/2008 artikli 2 punkt d.

[7] KOM(2010) 546, http://ec.europa.eu/research/innovation-union.

[8] KOM(2010) 245, http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda.

[9] KOM(2010) 2020, http://ec.europa.eu/europe2020.

[10] Ühisettevõtete põhikirjade (lisatud nõukogu määrustele (EÜ) nr 72/2008 ja nr 74/2008) artikli 13 lõikes 4 on sätestatud, et ühisettevõtete rahaline toetus (kasutades ELi toetust) iga konkursi eelarvele peab olema 55 % liikmesriikide eraldatud kogusummast.

[11] „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis”, KOM(2009) 512.

[12] Ühisettevõtete põhikirjade (lisatud nõukogu määrustele (EÜ) nr 72/2008 ja nr 74/2008) artikli 11 lõige 6: ENIACi puhul kuni 440 miljonit eurot + 792 miljonit eurot riiklikest rahastamisvahenditest ja ARTEMISe puhul 410 miljonit eurot + 738 miljonit eurot.

[13] Ühisettevõtete põhikirjade (lisatud nõukogu määrustele (EÜ) nr 72/2008 ja nr 74/2008) artikli 13 lõike 6 punkt b: „... liikmesriigid teevad oma parima, et sünkroniseerida toetuslepingute tingimused ja sõlmimine ning maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt.”

[14] Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research – ühiste tehnoloogiaalgatuste nn šerpade töörühm – lõpparuanne – jaanuar 2010, http://cordis.europa.eu/fp7/jtis/.

[15] KOM(2010) 260, http://ec.europa.eu/budget/documents/financial_regulation_en.htm.

[16] Nõukogu määruste (EÜ) nr 72/2008 ja nr 74/2008 artikkel 2.

[17] Vt http://www.catrene.org ja http://www.itea2.org.