[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.5.2010

KOM(2010)234 lõplik

2010/0129 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

[kuupäev],

Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

SELETUSKIRI

Alates Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu jõustumisest 1994. aastal on EMP EFTA riigid (praegu Island, Liechtenstein ja Norra) osalenud sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse leevendamise rahastamises Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõnealuses rahastamises on alati kokku lepitud viieaastaste perioodide kaupa.

Kõige hiljutisem viieaastane rahastamisperiood, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2009, lõppes 30. aprillil 2009. Kõnealuse ajavahemiku jooksul oli EMP EFTA riikide rahaline kogupanus 1,467 miljardit eurot, mida kasutati osaliselt kõigi kolme EMP EFTA riigi rahastatud EMP lepinguga seotud mitmepoolsete EMP finantsmehhanismide kaudu ning osaliselt kahepoolse Norra finantsmehhanismi kaudu, mida rahastas ainult Norra.

2004.–2009. aasta osamaksed lepiti kokku 2004. ja 2007. aasta EMP laienemislepingute raames. Selles kontekstis lepiti Islandi ja Norraga perioodiks 2004–2009 kokku ka kahe kahepoolse lepingu/protokolli sõlmimises, mis käsitlesid kalade ja kalatoodete turulepääsule teatavate soodustuste tegemist. Lepingutes/protokollides nähti ette ka läbivaatamisklausel, milles sätestati 2004.–2009. aasta finantsmehhanismi kehtivuse lõppemisega kattuv tähtaeg.

Perioodi 2009–2014 osamaksete suurust käsitlevad ametlikud läbirääkimised Islandi, Liechtensteini ja Norraga avati 26. septembril 2008.

Paralleelselt kõnealuste läbirääkimistega algatati Islandi ja Norraga kahe kahepoolse kalandusprotokolli läbivaatamisklausli alusel sõltumatud konsultatsioonid ning hiljem ka läbirääkimised.

Läbirääkimised viidi läbirääkijate tasandil lõpule kokkulepitud protokollide parafeerimisega 18. detsembril 2009.

Eri läbirääkimiste tulemused on järgmised:

- ELi, Islandi, Liechtensteini ja Norra vaheline leping EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

- ELi ja Norra vaheline leping Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

- aastateks 2009–2014 Islandi kalatoodetele teatavate soodustuste tegemist käsitlev lisaprotokoll,

- aastateks 2009–2014 Norra kalatoodetele teatavate soodustuste tegemist käsitlev lisaprotokoll.

EMP ja Norra finantsmehhanismid hõlmavad ajavahemikuks 2009–2014 kokku 1,8 miljardit eurot; võrreldes eelmise perioodiga (2004–2009) on EMP finantsmehhanismi vahendid suurenenud 31 % ja Norra finantsmehhanismi vahendid 22 %. Selline tulemus arvestab nõukogus heaks kiidetud läbirääkimisjuhistega, milles nõuti vahendite „olulist suurendamist”. Islandi kehva majandusliku olukorra tõttu lepiti kokku, et Islandi osamakset EMP finantsmehhanismi absoluutarvudes ei suurendata.

Lõpliku kokkuleppe osana nõustus komisjon tegema uut EMP finantsmehhanismi käsitlevale lepingule allkirjutamise puhul järgmise avalduse: „ Uus protokoll 38b kehtestati EMP EFTA riikide panusena sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ning see ei mõjuta muid läbirääkimisi, sealhulgas tulevasi ELi ühtekuuluvusläbirääkimisi ”. Nimetatud avalduse põhjuseks on asjaolu, et EMP finantsmehhanismi vahendite jaotamise lähtepunktiks oli ühtekuuluvuse põhimõte, ning et sobiva lahenduse leidmiseks oli vaja teha teatavaid üleminekukohandusi, mille tulemuseks oli EMP vahendite lõplik jagamine.

Lisaks sellele lepiti kokku rakendussätetes. Oluliseks punktiks on see, et vahendid kulutatakse sama „programmimeetodi” abil nagu ELi struktuurifondide puhul. Rahastamisel on prioriteetseteks valdkondadeks kliimamuutuste vastane võitlus ning keskkonnakaitse, loodussõbralike tehnoloogiate edendamine ning sotsiaalse arengu ja kodanikuühiskonna toetamine.

ELi, Islandi ja Norra vaheliste aastaid 2009–2014 käsitlevate ning kahte kahepoolset kalandusprotokolli hõlmanud läbirääkimiste tulemuseks oli peamiselt eelmiste aastaid 2004–2009 hõlmanud protokollide uuendamine. Uute protokollidega jäeti muutmata Islandile tehtavad soodustused ja suurendati mõõdukalt Norrale tehtavaid soodustusi. Kõnealuste soodustuste alusel uuendab Norra ka oma kalatransiidikorda, mis kaotas kehtivuse 30. aprillil 2009.

Kuna läbirääkimistel esines viivitusi ning nendega jõuti lõpule alles 18. detsembril 2009, oli EMP sujuvaks toimimiseks vaja tagada, et eespool nimetatud lepingud saaksid jõustuda ajutiselt, tingimusel et nad sõlmitakse hiljem.

Kehtivate rahvusvaheliste lepingute konkreetsete sätete muutmise üldise tava järgimiseks kasutatakse otsuse eelnõu õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingut, täpsemalt selle artikli 175 kolmandat lõiku lepingute puhul, mis käsitlevad rahalist osalust sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse tugevdamisel ning artiklit 207 muudetud kalandusprotokollide puhul.

Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud ettepanek nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Islandi vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Liidu ja Norra vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta.

2010/0129 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

[kuupäev],

Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu 2009.–2014. aastal suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 alapunktiga a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2]

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Liidu nimel kirjutati järgmised lepingud nõukogu [kuupäev] otsuse 2010/…./EL kohaselt alla [kuupäev], eeldusel et need hiljem sõlmitakse:[3]

2. Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014;

3. Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014;

4. Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokoll;

5. Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll;

6. Need lepingud tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks järgmised lepingud:

- Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014;

- Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

- Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokoll;

- Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll.

2. Lepingute tekstid lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule andma igas kõnealuses lepingus sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada liidu nõusolekut olla lepinguga seotud.

Brüssel, [… 2010]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISAD

EUROOPA LIIDU, ISLANDI, LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELINE LEPING EMP FINANTSMEHHANISMI KOHTA AASTATEKS 2009–2014

EUROOPA LIIT,

Island,

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,

Norra Kuningriik,

arvestades et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) lepinguosalised leppisid kokku vajaduses vähendada piirkondade vahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, eesmärgiga edendada omavaheliste kaubandus- ja majandussuhete järjepidevat ja tasakaalustatud tugevdamist,

arvestades et EFTA riigid on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks loonud Euroopa Majanduspiirkonna kontekstis finantsmehhanismi,

arvestades et EMP finantsmehhanismi aastateks 2004–2009 reguleerivad sätted on esitatud EMP lepingu protokollis 38a ja protokolli 38a lisandis,

arvestades et vajadus leevendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole kadunud ja et seetõttu tuleks kehtestada uus EMP EFTA riikide rahalisi osamakseid käsitlev mehhanism aastateks 2009–2014,

On otsustanud sõlmida järgmise lepingu:

Artikkel 1

EMP lepingu artikli 117 tekst asendatakse järgmisega:

„Finantsmehhanisme reguleerivad sätted on esitatud protokollis nr 38, protokollis nr 38a ja protokolli nr 38a lisandis ning protokollis 38b”.

Artikkel 2

EMP lepingusse lisatakse protokolli nr 38a järele uus protokoll nr 38b. Protokolli nr 38b tekst on esitatud käesoleva lepingu lisas.

Artikkel 3

Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Leping jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

Artikkel 4

Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning islandi ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

Brüssel, […]

Euroopa Liidu nimel

Islandi nimel

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Norra Kuningriigi nimel

LISA

EMP finantsmehhanismi (2009–2014)

PROTOKOLL nr 38 B

Artikkel 1

Island, Liechtenstein ja Norra (edaspidi „EFTA riigid”) panustavad sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse, toetades sel eesmärgil rahaliselt artiklis 3 nimetatud esmatähtsaid valdkondi.

Artikkel 2

Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 988,5 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 197,7 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1. mai 2009 – 30.aprill 2014, viimane kaasa arvatud.

Artikkel 3

1. Rahaline toetus tehakse kättesaadavaks järgmistes esmatähtsates valdkondades:

a) keskkonnakaitse ja –juhtimine;

b) kliimamuutused ja taastuvenergeetika;

c) kodanikuühiskond;

d) inim- ja sotsiaalne areng;

e) kultuuripärandi kaitse.

2. Akadeemiline teadustegevus võib olla abikõlblik, kui see on suunatud ühele või mitmele esmatähtsatest valdkondadest.

3. Igale abisaavale riigile eraldatavast soovituslikust summast tuleb vähemalt 30 % eraldada esmatähtsatele valdkondadele a ja b ning 10 % esmatähtsale valdkonnale c. Vastavalt artikli 8 lõikes 2 osutatud menetlusele valitakse, suunatakse ja kohandatakse esmatähtsad valdkonnad paindlikult iga abisaajariigi vajadustele, võttes arvesse riigi ja toetuse suurust.

Artikkel 4

1. EFTA osalus ei tohi ületada 85 % programmi kogumaksumusest. Erijuhtudel võib osalus ulatuda 100 %-ni programmi kogumaksumusest.

2. Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

3. Euroopa Komisjon kontrollib kõiki programme ja mis tahes olulisi muutusi nende kokkusobivuses Euroopa Liidu eesmärkidega.

4. EFTA riikide vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate osapoolte suhtes ei kohaldata.

Artikkel 5

Rahalised vahendid eraldatakse järgmistele abisaavatele riikidele: Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Hispaania, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia.

Hispaaniale eraldatakse ajavahemikuks 1. mai 2009 – 31. detsember 2013 üleminekutoetuseks 45,85 miljonit eurot. Võttes arvesse üleminekukohandusi, eraldatakse ülejäänud vahendid vastavalt järgmisele jaotusele:

Vahendid (miljonit eurot) |

Bulgaaria | 78,60 |

Tšehhi Vabariik | 61,40 |

Eesti | 23,00 |

Kreeka | 63,40 |

Küpros | 3,85 |

Läti | 34,55 |

Leedu | 38,40 |

Ungari | 70,10 |

Malta | 2,90 |

Poola | 266,90 |

Portugal | 57,95 |

Rumeenia | 190,75 |

Sloveenia | 12,50 |

Slovakkia | 38,35 |

Artikkel 6

Pidades silmas kasutamata rahaliste vahendite ümberjagamist mis tahes abisaava riigi esmatähtsatele projektidele, vaadatakse vahendite jaotus läbi novembris 2011 ja uuesti novembris 2013.

Artikkel 7

1. Käesolevas protokollis sätestatud rahaline toetus kooskõlastatakse Norra finantsmehhanismiga ettenähtud Norra kahepoolse toetusega.

2. Eelkõige tagavad EFTA riigid, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

3. Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

Artikkel 8

EMP finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist:

1. Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. EMP finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja EFTA riikide vahelises tihedas koostöös.

2. Tõhusa ja sihipärase rakendamise saavutamiseks ning riiklike prioriteetide arvestamiseks sõlmivad EFTA riigid iga abisaava riigiga vastastikuse mõistmise memorandumi, milles sätestatakse mitmeaastane programmraamistik ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuur.

3. Pärast vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist esitavad abisaavad riigid programmide ettepanekud. EFTA riigid hindavad ja kiidavad ettepanekud heaks ning sõlmivad abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Programmi üksikasjalikkus sõltub toetuse suurusest. Vastavalt lõikes 8 osutatud rakendussätetele võib programmide raames erandjuhtudel esile tõsta konkreetseid projekte, sealhulgas nende valiku-, heakskiitmis- ja kontrolltingimusi.

Heakskiidetud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid. Abisaavad riigid kindlustavad asjakohase juhtimis- ja kontrollsüsteemi olemasolu, et oleks tagatud usaldusväärne rakendus- ja juhtimissüsteem.

4. Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja EFTA riikide kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

5. EMP finantsmehhanismi juhtimiseks ette nähtud kontrollsüsteemiga tagatakse, et järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. EFTA riigid võivad korraldada kontrolle vastavalt riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajadusel teavet ning andmeid. EFTA riigid võivad eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist.

6. Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaavate riikide projekte rakendada abisaavates riikides ja EFTA riikides asuvate üksuste vahelises koostöös.

7. EFTA riikide halduskulud kaetakse artiklis 2 osutatud üldsummast ning neid täpsustatakse lõikes 8 osutatud rakendussätetes.

8. EFTA riigid moodustavad EMP finantsmehhanismi üldiseks juhtimiseks komitee. Täiendavad sätted EMP finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestavad EFTA riigid pärast konsulteerimist abisaavate riikidega. EFTA riigid püüavad esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist.

Artikkel 9

Ilma et see piiraks lepingujärgseid õigusi ja kohustusi, vaatavad lepinguosalised viieaastase perioodi lõpul lepingu artikli 115 kohaselt läbi vajaduse võidelda Euroopa Majanduspiirkonna piires majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega.

Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vaheline LEPING

Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009 – 2014

Artikkel 1

Norra Kuningriik panustab viieaastase perioodi jooksul sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamisse Euroopa Majanduspiirkonnas ja abisaavate riikidega suhete tugevdamisse eraldi Norra finantsmehhanismi kaudu artiklis 3 nimetatud esmatähtsates valdkondades.

Artikkel 2

Artiklis 1 ettenähtud rahalise toetuse kogusumma on 800 miljonit eurot, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastaste 160 miljoni euro suuruste osamaksetena ajavahemikus 1. mai 2009 – 30.aprill 2014, viimane kaasa arvatud.

Artikkel 3

Rahaline toetus tehakse kättesaadavaks järgmistes esmatähtsates valdkondades:

a) süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine;

b) keskkonnasõbraliku tööstuse uuendamine;

c) teadusuuringud ja stipendiumid;

d) inim- ja sotsiaalne areng;

e) justiits- ja siseküsimused;

f) inimväärse töö edendamine ja kolmepoolne dialoog.

Esmatähtsale valdkonnale a eraldatakse toetussummast vähemalt 20 %. Asjakohaselt võetakse arvesse iga abisaava riigi vajadusi ja riigi suurust.

Igale abisaavale riigile eraldatavast toetusest antakse üks protsent inimväärse töö edendamise ja kolmepoolse dialoogi rahastamiseks. Kõnealuseid vahendeid hakkab haldama Norra Kuningriigi määratud üksus vastavalt artiklis 5 osutatud jaotusele.

Artikkel 4

Norra Kuningriigi osalus ei tohi ületada 85 % programmi kogumaksumusest. Erijuhtudel võib osalus ulatuda 100 %-ni programmi kogumaksumusest.

Järgitakse riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

Euroopa Komisjon kontrollib kõiki programme ja mis tahes olulisi muutusi nende kokkusobivuses Euroopa Liidu eesmärkidega.

Norra Kuningriigi vastutus seoses projektiga piirdub rahaliste vahendite andmisega vastavalt kooskõlastatud kavale. Vastutust kolmandate osapoolte suhtes ei kohaldata.

Artikkel 5

Vahendid eraldatakse abisaavatele riikidele (Bulgaaria, Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari) vastavalt järgmisele jaotusele:

Abisaav riik | Vahendid (miljonit eurot) |

Bulgaaria | 48,00 |

Küpros | 4,00 |

Tšehhi Vabariik | 70,40 |

Eesti | 25,60 |

Läti | 38,40 |

Leedu | 45,60 |

Ungari | 83,20 |

Malta | 1,60 |

Poola | 311,20 |

Rumeenia | 115,20 |

Sloveenia | 14,40 |

Slovakkia | 42,40 |

Artikkel 6

Pidades silmas kasutamata rahaliste vahendite ümberjagamist mis tahes abisaava riigi esmatähtsatele projektidele, vaadatakse vahendite olukord läbi novembris 2011 ja uuesti novembris 2013.

Artikkel 7

Artiklis 1 ettenähtud rahaline toetus kooskõlastatakse EMP finantsmehhanismiga ettenähtud EMP riikide toetusega.

Eelkõige tagab Norra Kuningriik, et mõlema eelmises lõikes osutatud finantsmehhanismi taotlemisprotseduurid ja rakendustingimused on põhimõtteliselt samasugused.

Mis tahes asjakohaseid muudatusi Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikas arvestatakse vastavalt vajadusele.

Artikkel 8

Norra finantsmehhanismi rakendamise suhtes kohaldatakse järgmist:

1. Kõigis rakendusetappides kohaldatakse maksimaalselt läbipaistvuse, vastutuse ja kulutasuvuse, samuti hea valitsemistava, säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid ja eesmärke. Norra finantsmehhanismi eesmärke püütakse saavutada abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi vahelises tihedas koostöös.

2. Tõhusa ja sihipärase rakendamise saavutamiseks ning riiklike prioriteetide arvestamiseks sõlmib Norra Kuningriik iga abisaava riigiga vastastikuse mõistmise memorandumi, milles sätestatakse mitmeaastane programmraamistik ning programmide juhtimise ja kontrollimise struktuur.

3. Pärast vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist esitavad abisaavad riigid programmide ettepanekud. Norra Kuningriik hindab ja kiidab ettepanekud heaks ning sõlmib abisaavate riikidega iga programmi kohta eraldi toetuslepingu. Programmi üksikasjalikkus sõltub toetuse suurusest. Vastavalt lõikes 8 osutatud rakendussätetele võib programmide raames erandjuhtudel esile tõsta konkreetseid projekte, sealhulgas nende valiku-, heakskiitmis- ja kontrolltingimusi.

Heakskiidetud programmide rakendamise eest vastutavad abisaavad riigid. Abisaavad riigid kindlustavad asjakohase juhtimis- ja kontrollsüsteemi olemasolu, et oleks tagatud usaldusväärne rakendus- ja juhtimissüsteem. Erandjuhtudel võivad abisaav riik ja Norra Kuningriik kokku leppida, et programme juhib nende määratud üksus.

4. Laiaulatusliku osaluse tagamiseks sõlmitakse võimaluse korral partnerlusi rahalise toetuse ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. Partnerite hulka võivad kuuluda muu hulgas abisaavate riikide ja Norra Kuningriigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi osalejad, samuti erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning sotsiaalpartnerid.

5. Norra finantsmehhanismi juhtimiseks ette nähtud kontrollsüsteemiga tagatakse, et järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Norra Kuningriik võib korraldada kontrolle vastavalt riiklikele eeskirjadele. Abisaavad riigid peavad selleks osutama igakülgset abi ning esitama vajadusel teavet ning andmeid. Norra Kuningriik võib eeskirjade rikkumise tuvastamise korral rahastamise peatada ning nõuda vahendite tagastamist

6. Vastavalt riigihangete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele võib mitmeaastasesse programmiraamistikku kuuluvaid abisaajariikide projekte rakendada abisaavates riikides ja Norra Kuningriigis asuvate üksuste vahelises koostöös.

7. Norra Kuningriigi halduskulud kaetakse artiklis 2 osutatud üldsummast ning neid täpsustatakse lõikes 8 osutatud rakendussätetes.

8. Norra finantsmehhanismi üldise haldamise eest vastutab Norra Kuningriik või tema määratud üksus. Täiendavad sätted Norra finantsmehhanismi rakendamiseks kehtestab Norra Kuningriik pärast konsulteerimist abisaavate riikidega. Norra Kuningriik püüab esitada nimetatud sätted enne vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist.

Artikkel 9

Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Leping jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

Artikkel 10

Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

Brüssel, […]

Euroopa Liidu nimel

Norra Kuningriigi nimel

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ISLANDI VABARIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

EUROOPA LIIT

ja

ISLAND,

VÕTTES ARVESSE 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel alla kirjutatud lepingut ning Islandi ja ühenduse vahel kehtivat kala ja kalatoodetega kauplemise korda,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga, eelkõige selle artiklit 2,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisest Euroopa Liiduga ja eelkõige selle artiklit 2,

ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

Artikkel 1

Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Islandilt pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu.

Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Kõnealused tariifikvoodid hõlmavad ajavahemikku 1. mai 2009 kuni 30. aprill 2014. Kõnealuse ajavahemiku möödudes vaadatakse kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

Artikkel 2

Esimest 12kuulist perioodi (1. mai 2009 kuni 30. aprill 2010) hõlmavad tollimaksuvabad tariifikvootide mahud kantakse üle perioodi 1. mai 2010 kuni 30. aprill 2011.

Juhul kui perioodi 1. mai 2010 kuni 30. aprill 2011 hõlmavat tariifikvootide mahtu ei ole täielikult ammendatud, kantakse ülejäänud mahud üle tariifikvoodiperioodi 1. mai 2011 kuni 30. aprill 2012. Seetõttu peatatakse perioodi 1. mai 2010 kuni 30. aprill 2011 hõlmavatel tariifikvootidel põhinevate eraldiste kasutamine komisjoni teisel tööpäeval, mis järgneb 1. septembrile 2011. Järgmisel tööpäeval tehakse kasutamata jäänud kvoodid kättesaadavaks vastavate 1. maist 2011 kuni 30. aprillini 2012 kohaldatavate tariifikvootide raames. Alates sellest kuupäevast ei ole võimalik 1. maist 2010 kuni 30. aprillini 2011 kohaldatavaid tariifikvoote tagasiulatuvalt kasutada ega tagasi kanda.

Artikkel 3

Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluste kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

Kuni käesoleva protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda pärast lepinguosaliste vahelist kirjavahetust ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesest päevast, mil toimus viimane selline kirjavahetus.

Artikkel 4

Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja islandi keeles, kusjuures selle tekst on kõikides nimetatud keeltes võrdselt autentne, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia kõigile lepinguosalistele.

Brüssel, […]

Euroopa Liidu nimel

Islandi nimel

LISA

PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

Liit avab lisaks olemaolevatele kvootidele järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Islandilt pärinevatele toodetele:

KN-kood | Toote kirjeldus | Aastane (1.5–30.4) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti määratletud |

ex 0303 51 00 | Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, mari ja niisk,[4] | 950 tonni |

0306 19 30 | Külmutatud norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) | 520 tonni |

0304 19 35 | Meriahvena filee (Sebastes spp.), värske või jahutatud | 750 tonni |

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELISE LEPINGU LISAPROTOKOLL

EUROOPA LIIT

ja

NORRA KUNINGRIIK,

VÕTTES ARVESSE 14. mail 1973. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel alla kirjutatud lepingut ning Norra ja Euroopa Liidu vahel kehtivat kala ja kalatoodetega kauplemise korda,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga, eelkõige selle artiklit 2,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mis tuleneb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisest Euroopa Liiduga, eelkõige selle artiklit 2,

ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA PROTOKOLLI:

Artikkel 1

Käesolevas protokollis ja selle lisas on sätestatud erisätted, mida kohaldatakse teatavate Norrast pärinevate kalade ja kalatoodete importimisel Euroopa Liitu.

Iga-aastased tollimaksuvabad tariifikvoodid on sätestatud käesoleva protokolli lisas. Kõnealused tariifikvoodid hõlmavad ajavahemikku 1. mai 2009 kuni 30. aprill 2014. Kõnealuse ajavahemiku möödudes vaadatakse kvoodid läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid huve.

Artikkel 2

Tariifikvoodid, mis oleksid pidanud olema avatud Norrale alates 1. maist 2009 kuni käesoleva protokolli rakendamiseni, jagatakse võrdseteks osadeks ning eraldatakse aasta lõikes käesoleva protokolli ülejäänud kohaldamisperioodi vältel.

Artikkel 3

Norra võtab vajalikke samme, et tagada 21. aprilli 2006. aasta kuningliku dekreediga sätestatud tingimuste kehtivuse jätkumine. Kõnealuse dekreediga võimaldatakse Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvatelt laevadelt Norras mahalaaditud kalade ja kalatoodete vaba transiiti. Kõnealune dekreet kehtib artiklis 1 osutatud perioodil pärast aastaste tariifikvootide rakendamist.

Artikkel 4

Käesoleva protokolli lisas loetletud tariifikvootide suhtes kohaldatavad päritolureeglid on samad, mis sätestati Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu protokollis nr 3.

Artikkel 5

Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil viimased ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad on hoiule antud.

Kuni käesoleva protokolli jõustumiseni kohaldatakse seda pärast lepinguosaliste vahelist kirjavahetust ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesest päevast, mil toimus viimane selline kirjavahetus.

Artikkel 6

Käesolev protokoll, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja norra keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes edastab tõestatud koopia igale allakirjutanud riigile.

Brüssel, […]

Euroopa Liidu nimel

Norra Kuningriigi nimel

Lisa

PROTOKOLLI ARTIKLIS 1 OSUTATUD ERISÄTTED

Lisaks olemaolevatele tollimaksuvabadele kvootidele avab Euroopa Liit järgmised tollimaksuvabad aastakvoodid Norrast pärinevatele toodetele:

KN-kood | Toote kirjeldus | Aastane (1.5–30.4) tariifkvoodi maht (netokaal), kui ei ole teisiti määratletud |

0303 29 00 | Külmutatud lõhelased | 2 000 tonni |

0303 51 00 | Heeringad liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasii, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja –niisk,[5] | 45 800 tonni |

0303 74 30 | Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja –niisk,[6] | 39 800 tonni |

0303 79 98 | Muud kalad, külmutatud, v.a kalamaks, -mari ja -niisk | 2 200 tonni |

ex | 0304 29 75 0304 99 23 | Külmutatud heeringafileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi Külmutatud heeringa liblikfileed liikidest Clupea harengus ja Clupea pallasi[7] | 67 600 tonni |

ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | Garneelid ja krevetid, kooritud ja külmutatud, töödeldud või konserveeritud | 7 000 tonni |

ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | Heeringas, vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud[8] | 3 000 tonni (vedelikuta netomass) |

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT L […], […], lk. […].

[4] Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

[5] Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

[6] Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

[7] Tariifikvoote ei võimaldata kaupadele CN-koodiga 0304 99 23, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks perioodil 15. veebruarist 15. juunini.

[8] Kõnealust tariifikvooti tuleks perioodiks 1. mai 2010 kuni 30. aprill 2011 suurendada vedelikuta netomassini 4000 tonni, perioodiks 1. mai 2011 kuni 30. aprill 2012 vedelikuta netomassini 5000 tonni ja igaks järgmiseks 12kuuliseks perioodiks vedelikuta netomassini 6000 tonni.