Brüssel 07.12.2004

SEK(2004) 1575 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGF tagatisrahastu kulude kohtaVarajase hoiatamise süsteemnr 8/2004, nr 9/2004ja nr 10/2004

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGF tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 8/2004, nr 9/2004 ja nr 10/2004

SISUKORD

1. ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE 4

2. MÄRKUSED 2004. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 4

3. JÄRELDUSED 6

1. ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE

Oktoobris 2004 (liikmeriikide kulud 16. oktoobrist 2003 kuni 31. augustini 2004) on kasutatud eelarve 1. eelarverea all assigneeringuid 39 335,8 miljoni euro ulatuses, s.o 84,1% assigneeringutest. Enne raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist on need kulud alajaotiste 1a ja 1b osas umbes 3363,0 miljonit eurot alla näitajate. Pärast raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist suurenevad kasutamata vahendid mõlema alajaotiste osas –3751,5 miljoni euroni. EAGGF tagatisrahastu täitmise üksikasjalikud andmed 2004. aasta juunist augustini on käesolevale aruandele lisatud tabelites.

2. MÄRKUSED 2004. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Eelarve täitmist mõjutavad järgmised peamised tegurid:

2.1. Rahalised tegurid

Dollari/euro kurss

Eespool osutatud kuludes on võetud arvesse dollari/euro kursi liikumist. Suure osa põllumajandustoodete, eelkõige teravilja ja suhkru eksporditoetuste puhul ning mõne ühendusesisese toetuse, näiteks puuvillatoetuse puhul sõltuvad kulud dollarikursi liikumisest.

Vastavalt eelarvedistsipliini käsitlevale nõukogu määrusele (nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2040/2000) koostati 2004. aasta põllumajanduseelarve kirjalik muutmisettepanek 2003. aasta juuli, augusti ja septembri keskmise dollarikursi alusel, s.o 1 euro = 1,12 dollarit. Ajavahemikul 1. august 2003 kuni 31. juuli 2004 oli keskmine dollarikurss umbes 1 euro = 1,20 dollarit, s.o 2004. aasta eelarve koostamisel kasutatud kursist suurem.

2.2. Alajaotis 1a – turutegurid

Alajaotise 1a osas on täitmine enne raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist näitajast umbes 235,7 miljonit eurot väiksem. Ligikaudu 44% alatäitmisest on seotud taimsete saaduste sektoriga ja ligikaudu 46% loomsete saaduste sektoriga ning umbes 8% on tingitud kulude aeglustumisest veterinaaria ja taimetervise valdkonnas. Taimsete saaduste sektoris on alatäitmine seotud peamiselt suhkru, teravilja, puu- ja köögivilja, veini ning muude taimsete saaduste/meetmetega. Loomsete toodete sektoris on alatäidetud piimasaaduste, veise- ja lambalihaga seotud eelarve.

Tuleb lisada järgmised märkused:

Artikkel 05 02 01: Teravilja turumeetmed | Erinevus: –208 miljonit eurot (–37,0%) |

(kulud: 304 miljonit eurot) (näitaja: 512 miljonit eurot) |

Komisjon arvab praegu, et sellest artiklist jääb eelarveaasta lõpuks kasutamata ligikaudu 200 miljonit eurot. Alatäitmine on peamiselt seotud väiksemate tärklisetoetustega, sest soodsatel turutingimustel on tärklise tootmistoetus olnud peaaegu kogu eelarveaasta jooksul null. Lisaks sellele müüdi teravilja sekkumisvarudest hinnaga, mis oli eelarve koostamise ajal olnud hinnast kõrgem.

Artikkel 05 02 05: Suhkur | Erinevus: –300 miljonit eurot (–17,5%) |

(kulud: 1226 miljonit eurot) (näitaja: 1526 miljonit eurot) |

Alatäitmine võrreldes näitajaga on tingitud sellest, et eksporditoetusega suhkrut on vähem eksporditud. Komisjoni talitused arvavad, et selle artikli alatäitmine jätkub ja on eelarveaasta lõpuks ligikaudu –300 miljonit eurot.

Artikkel 05 02 08: Puu- ja köögivili | Erinevus: –73 miljonit eurot (–4,5%) |

(kulud: 1394 miljonit eurot) (näitaja: 1467 miljonit eurot) |

Komisjon arvab praegu, et sellest artikli alatäitmine jätkub eelarveaasta lõpuni. Alatäitmine on peamiselt seotud sellega, et selle sektori soodsate turutingimuste tõttu on turult kõrvaldatud vähem puu- ja köögivilja. Lisaks sellele olid kulud banaanitoetustele väiksemad, sest soodsatel turutingimustel banaani hind tõusis ning seega toetused vähenesid.

Artikkel 05 02 09: Vein | Erinevus: –67 miljonit eurot (–5,6%) |

(kulud: 1025 miljonit eurot) (näitaja: 1092 miljonit eurot) |

Alatäitmine võrreldes näitajaga on tingitud asjaolust, et sellel eelarveaastal ei kasutatud üldse erakorralist destilleerimist ning sekkumisvarudena ostetud alkoholi kogus oli eelarve koostamise ajal arvatavast kogusest väiksem. Komisjoni talitused arvavad, et selle artikli alatäitmine jätkub eelarveaasta lõpuni ja on eeldatavasti ligikaudu –70 miljonit eurot.

Artikkel 05 02 11: Muud taimsed saadused / meetmed | Erinevus: –66 miljonit eurot (–8,5%) |

(kulud: 610 miljonit eurot) (näitaja: 676 miljonit eurot) |

Alatäitmine on tingitud POSEI-programmide rakendamise aeglustumisest näitajaga võrreldes.

Artikkel 05 03 01: Piim ja piimasaadused | Erinevus: –386 miljonit eurot (–13,1%) |

(kulud: 2349 miljonit eurot) (näitaja: 2735 miljonit eurot) |

Komisjoni talitused arvavad, et selle artikli eelarvelisi assigneeringuid jääb eelarveaasta lõpuks kasutamata ligikaudu 550 miljonit eurot. Peamine põhjus on, et soodsate tingimuste tõttu piimaturul on piimasaaduste eksporditoetused vähenenud. Lisaks sellele arvab komisjon, et piima lisamaksu laekub palju rohkem, kui arvati eelarve koostamise ajal.

Artikkel 05 03 02: Veise- ja vasikaliha | Erinevus: –124 miljonit eurot (–1,5%) |

(kulud: 7640 miljonit eurot) (näitaja: 7764 miljonit eurot) |

Komisjoni talitused arvavad, et selle artikli eelarvelisi assigneeringuid jääb eelarveaasta lõpuks kasutamata ligikaudu 250 miljonit eurot. Peamine põhjus on selles, et eksporditud veiseliha kogus on väiksem eelarve koostamise ajal olnud kogusest. Lisaks sellele sisaldas eelarve assigneeringuid, mis olid kavandatud liikmesriikide kulude korvamiseks seoses eriostukava kaasrahastamisega, mis tulenes Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C239/01. Neid assigneeringuid ei kasutatud, sest liikmesriigid deklareerisid enamikul juhtudel saada olevad summad kohe ja need maksti neile välja eelmise eelarveaasta lõpuks.

Artikkel 05 03 04: Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomsed saadused | Erinevus: 3 miljonit eurot (1,7%) |

(kulud: 146 miljonit eurot) (näitaja: 143 miljonit eurot) |

Sealihaturu stabiliseerimiseks võttis komisjon 2003. aasta detsembri lõpus kasutusele sealiha eraladustamise ning 2004. aasta jaanuari lõpust värske ja külmutatud sealiha eksporditoetuse. Mõlemad meetmed on peatatud seoses sektori turuolukorra paranemisega. 2004. aasta eelarves ei olnud siiski kummagi kava tarvis assigneeringuid ette nähtud. Kui liikmesriigid teevad kõik nende meetmetega seotud maksed, ületatakse eelarves sealihasektorile ette nähtud krediidiassigneeringud.

2.3. Alajaotis 1b

Artikkel 05 04 04: Üleminekuvahend maaelu arenguks uutes liikmesriikides | Erinevus: –1710 miljonit eurot (–98,7%) |

(kulud: 23 miljonit eurot) (näitaja: 1733 miljonit eurot) |

See artikkel on seotud maaelu arengu rahastamise üleminekuvahendiga EAGGF tagatisrahastust uute liikmesriikide jaoks. Uued liikmesriigid viivitasid maaelu arenguprogrammide esitamisega ning seetõttu viibis ka nende läbivaatamine ja heakskiitmine komisjoni talituste poolt. Komisjoni talitused on siiski arvamusel, et praegune alatäitmine on ajutine, ning eeldatavasti kasutatakse aasta lõpuks kõik nendele programmidele ettenähtud assigneeringud ära.

3. JÄRELDUSED

Assigneeringute kasutamine 31. augustil 2004

2004. aasta oktoobri (liikmesriikide kulud 16. oktoobrist 2003 kuni 31. augustini 2004) assigneeringute kasutamisel nähtub alajaotise 1a alatäitmine. Osa alatäitmisest on tingitud veterinaaria ja taimetervise valdkonna kulude aeglustumisest. Komisjoni talitused arvavad, et ülejäänud meetmete osas on eelarve kokkuhoid ligikaudu 1,6 miljardit eurot. Kokkuhoid on peamiselt seotud eelarveartiklitega 05 02 01, 05 02 05, 05 02 08, 05 02 09, 05 03 01, 05 03 02 ja 05 03 03. Muude eelarveartiklite täitmise osas ei saa komisjoni talitused praegu kindlat arvamust esitada. Eespool olevas punktis 2.3 kirjeldatud artikli 05 04 04 täitmisega seotut arvesse võtmata ei ole alajaotise 1b alatäitmist praegu vaja kommenteerida.

LISA 1

[pic]

LISA 2

[pic]

LISA 3

[pic]