[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.12.2007

KOM(2007) 797 lõplik

2007/0278 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta

(komisjoni esitatud) {SEK(2007) 1661SEK(2007) 1662}

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks Euroopa Liidu (EL) ja selle liikmesriikide keskseid eesmärke. Lissaboni strateegia käivitamisel märtsis 2000 kutsus Euroopa Ülemkogu liikmesriike ja komisjoni astuma samme, et saavutada vaesuse kaotamisel otsustavaid tulemusi hiljemalt 2010. aastaks. Järgnevad Euroopa Ülemkogud on seda eesmärki kinnitanud. Sotsiaalse tegelikkuse hindamise konsultatsioon, mida Euroopa komisjon alustas 2006. aastal, osutab vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse vanade ja uute vormide kõrvaldamise tähtsusele Euroopas.

Euroopa Liidus elab praegu vaesuse ohus 78 miljonit inimest. Kõigis liikmesriikides kannatab osa elanikkonnast tõrjutuse ja puuduse all, sageli on juurdepääs põhiteenustele piiratud. Lisaks sellele on märke, et üha tõsisemaks probleemiks on saanud sügav vaesus ning kasvanud on täieliku vaesuse all kannatavate inimeste arv.

Selline olukord on selgesti vastuolus Euroopa Liidu ühiste põhiväärtustega ning sellega tuleb tegeleda resoluutsete ja usaldusväärsete meetmete abil. Lissaboni Ülemkogul alguse saanud sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetod on olnud tähtis vahend ELi juhiste ja toetuse edastamisel liikmesriikidele nende püüdlustes Euroopa suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse suunas. Kuid püüdluste tõhusus sõltub otsustaval määral ühisvastutusest ning kõigi asjaosaliste pühendumisest.

Oma 2005.–2010. aasta sotsiaalkavas tegi komisjon seepärast teatavaks ettepaneku nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks. Euroopa aasta täiendab avatud kooskõlastusmeetodi raames võetavaid meetmeid ning aitab ELi ja selle liikmesriikide võetud poliitilised kohustused koondada, et anda vaesuse kõrvaldamisse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlusse otsustav tõuge.

2. VAESUSE JA SOTSIAALSE TÕRJUTUSE VASTU VÕITLEMISE EUROOPA AASTA

2.1. Üldeesmärgid

Ettepanek nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks peaks kinnitama ja tugevdama Lissaboni strateegiat käivitades võetud algset poliitilist kohustust „anda otsustav panus vaesuse kõrvaldamisse”.

Euroopa aasta peaks tõstma üldsuse teadlikkust vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest Euroopas ning edastama sõnumi, et vaesus ja tõrjutus takistavad sotsiaalset ja majanduslikku arengut. See peaks aitama kummutada arusaama, et vaesusega võitlemine on ühiskonnale kulukas ning kinnitama taas ühise, mitte ainult otsustajaid vaid ka riigi- ja erasektori osalejaid hõlmava vastutuse tähtsust.

Euroopa aasta peaks andma kaasarääkimise võimaluse vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevatele inimestele, tugevdades näiteks organisatsioone, milles nad osalevad, ja kaasates neid tegevusse, mille eesmärk on anda märkimisväärne panus vaesuse kõrvaldamisse.

EL peab taas kinnitama oma vastutust võitluses vaesusega kogu maailmas. Teadlikkuse tõstmine ülemaailmsest vastastikusest sõltuvusest ning vajadusest säästva arengu ning põlvkondadevahelise ja -sisese solidaarsuse järele peaks olema üldise teadlikkuse tõstmise osa. Teadlikkuse tõstmine maailmas esinevast vaesusest on tihedalt seotud teadlikkuse tõstmisega arengukoostöö küsimustest ja selle peamisest eesmärgist, st võitlusest vaesusega.

Seega kinnitab Euroopa aasta liidu pühendumist solidaarsusele, sotsiaalsele õiglusele ja suuremale ühtekuuluvusele ning edendab järjepidevust ja parandab toetust liidu üldistele eesmärkidele, eelkõige seoses Lissaboni strateegiaga majanduskasvu ja töökohtade arvu suurendamiseks ja seoses säästva arengu strateegiaga.

2.2. Erieesmärgid – tunnustamine – ühisvastutus – ühtekuuluvus – pühendumus

Lisaks üldeesmärkidele toetavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ettepanekut neli erieesmärki.

Tunnustamine – tunnustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate inimeste õigust elada inimväärset elu ja kuuluda täieõiguslikult ühiskonda.

Ühisvastutus – suurendada sotsiaalse kaasamise poliitikas ja meetmetes üldsuse vastutust, rõhutades igaühe kohustust võidelda vaesuse ja kõrvalejäetusega.

Ühtekuuluvus – edendada ühtekuuluvamat ühiskonda, tõstes üldsuse teadlikkust kasust, mida kõik saavad ühiskonnast, kus vaesus on likvideeritud ja keegi ei ole sunnitud elama kõrvalejäetult.

Pühendumus – rõhutada veelkord ELi tõsist poliitilist pühendumust võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning edendada seda kohustust kõigil juhtimistasanditel.

2.3. Meetmete rakendamine

Euroopa aasta meetmed toetavad sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetodit ning nende eesmärk on anda poliitilisele mõjule ja tõhususele selge lisandväärtus.

Kooskõlas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise protsessi raames määratletud prioriteetidega tehakse ettepanek seada Euroopa aastal kesksele kohale järgmised teemad :

- laste vaesus ning vaesuse ülekandumine ühelt põlvkonnalt teisele;

- kaasav tööturg;

- puudulik juurdepääs haridusele ja koolitusele;

- vaesuse sooline mõõde;

- juurdepääs põhiteenustele;

- diskrimineerimise kõrvaldamine ning sisserändajate integratsiooni edendamine ja rahvusvähemuste kaasamine ühiskonna- ja tööellu;

- puudega inimeste ja muude kaitsetute elanikerühmade vajaduste lahendamine.

Euroopa aasta meetmete kavandamisel kohandavad liikmesriigid need teemad riikliku, piirkondliku ja kohaliku olukorra ning väljakutsetega, võttes sealhulgas arvesse territoriaalset ühtekuuluvust. Sidusrühmade kaasamist ja osalust rõhutatakse kõigi prioriteetide raames.

Euroopa aasta meetmete rakendamisel võtavad komisjon ja liikmesriigid arvesse eri viise, kuidas naised ja mehed vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevad. Samuti tagavad nad, et soolist mõõdet võetakse soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks arvesse kõikides Euroopa aasta prioriteetides.

2.4. Partnerlus osalevate riikidega

Kuigi liit saab anda eri tasanditel kooskõlastusraamistiku, saavutatakse käegakatsutavaid tulemusi ainult tõsise tööga osalevate riikide tasandil. Euroopa tasandil määratletud meetmeid kaasava ühiskonna suunas liikumisel järjepidevuse tagamiseks kohandatakse seega iga riigi eripäradega.

Osalevate riikide kaasamine nõuab kooskõlastusmehhanismide sisseseadmist nii riigi kui ka ELi tasandil, et tekitada vajalik sünergia ja võimendav mõju. Komisjoni abistamiseks Euroopa aasta meetmete rakendamisel rajatakse liikmesriikide esindajatest koosnev komitee .

Komitee jälgib meetmete rakendamist komisjoni poolt väljatöötatud ühiste suuniste, strateegilise raamdokumendi alusel, et tagada kooskõla sotsiaalse kaasatuse ühisaruandega. Liikmesriigid kasutavad strateegilist raamdokumenti oma tegevuses lähtedokumendina ning selles on sätestatud Euroopa aasta prioriteedid koos aasta jaoks määratud eesmärkidega.

Tõhusa toimimise nimel püüab EL kaasata suurt hulka sidusrühmi, kutsudes neid ühinema käimasoleva dialoogiga aasta prioriteetide ja nende saavutamise mehhanismide üle. Samuti seab komisjon sisse vajalikud suhted sotsiaalkaitsekomiteega tagamaks, et talle antaks korrapärast ja asjakohast teavet Euroopa aasta meetmete rakendamise kohta.

Euroopa aastaga seoses võib komisjon teha ka koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜROga. Riigi tasandil vastutab iga liikmesriik riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete kooskõlastamise ja rakendamise eest.

Riigi tasandi rakendamine peab vastuseks eespool nimetatud strateegilisele raamdokumendile olema kooskõlas Euroopa aasta raames määratud poliitiliste eesmärkidega. Iga liikmesriik esitab komisjonile Euroopa aasta läbiviimise riikliku programmi . Programmid hõlmavad Euroopa aasta väljakuulutamist käsitlevas otsuses määratletud ja strateegilises raamdokumendis edasi arendatud üldisi eesmärke ja olulisi põhimõtteid. Need koostatakse tihedas koostöös ja kooskõlas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise riiklike strateegiatega.

Iga programm tuleks koostada, vastu võtta ja seda rakendada tihedas koostöös Euroopa aastas osalevate riikide määratud riiklike rakendusasutustega ja nende järelevalve all. Riiklikud rakendusasutused on haldusasutused või samaväärsed asutused, kes on pädevad ja kellel on tõendatud kogemused vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemises ning kes etendavad olulist rolli sotsiaalset kaasamist käsitlevate riiklike tegevuskavade ettevalmistamisel, järelevalves ja hindamisel. Riiklikud rakendusasutused vastutavad, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused valitakse välja kooskõlas komisjoni määratletud strateegiliste poliitiliste eesmärkidega.

Riiklike strateegiate kehtestamisel ja elluviimisel konsulteerib iga riiklik rakendusasutus ja teeb tihedat koostööd riikliku nõuanderühmaga , kuhu kuulub suur hulk sidusrühmi, sealhulgas vaesuses elavate inimeste huve esindavaid kodanikuühendusi, riigi parlamendi esindajaid, sotsiaalpartnereid ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

3. TÄIENDAVUS

Komisjon tagab, et Euroopa aasta kestel rahastatavad meetmed täiendavad muid asjakohaseid, tihedalt sotsiaalse kaasatusega seotud ühenduse algatusi ja meetmeid nagu näiteks struktuurifondid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond, võrdõiguslikkuse juhised, programm PROGRESS, haridus- ja koolitusprogrammid, Euroopa noortepakt, programm Euroopa Noored, terviseprogramm, sisserände- ja varjupaigapoliitika, Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Fond (EAFRD) ning 7. teadusuuringute raamprogramm.

Seepärast tuleb kattumise vältimiseks ja toetuse suunamiseks Euroopa aasta põhisõnumite edendamisse seada sisse kooskõlastusmehhanismid.

Komisjon tagab täiendavuse ka mis tahes muude algatustega Euroopa aasta eesmärkidega seotud valdkondades koostööks rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega, sealhulgas arengumaadega.

4. ELI LISANDVÄÄRTUS (SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS)

Eelmiste Euroopa aastate kogemus sotsiaalvaldkonnas on näidanud nende asjakohasust üldsuse teadlikkuse suurendamisel, osalemise soodustamisel, poliitilise kohustuse tugevdamisel kõigil tasanditel ja poliitilistele muutustele kaasaaitamisel.

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta jaoks kavandatud meetmed on töötatud välja nii, et need suurendaksid Euroopa tasandi lisandväärtust järgmise kaudu:

- üldsuse teadlikkuse tõstmine vaesuse põhjustest, levikust ja mitmetahulisusest tänapäeva Euroopa Liidus, samuti Euroopa sotsiaalmudeli saavutustest. See annab ainulaadse võimaluse sotsiaalset kaasatust edendava (sealhulgas innovaatiliste meetmete riiklikul ja kohalikul tasandil toetamise kaudu) poliitika mõju „osalushindamiseks”;

- arutelu ergutamine selle üle, millised on võimalused end praegu tõrjutuna tundvate inimeste ühiskonnas osalemise tagamiseks ning suurema hulga sidusrühmade kaasamiseks, et nad väljendaksid oma seisukohti vaesuse ja tõrjutuse probleemi lahendamise kohta, nimetatud seisukohtadele tähelepanu juhtimiseks, nende omavahelise täiendavuse tugevdamiseks ja selles küsimuses konkreetsete ettepanekute vahetamiseks;

- ühtekuuluvama ühiskonna edendamine ja sotsiaalse mõõtme parem sulandamine Euroopa ja riigi tasandi majanduskasvu ja tööhõivepoliitika ning säästva arengu strateegiatesse, samuti tugevama seose ja sünergia tekitamine ELi algatuste ja programmidega, sealhulgas struktuurifondidega;

- sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud kooskõlastusmeetodi raames tehtud jõupingutuste jätkuna ELi eri osalejate tugeva poliitilise pühendumise tagamine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõrvaldamiseks.

Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb ELil etendada otsustavat ja asendamatut rolli riiklikul ja kohalikul tasandil võetavate meetmete kooskõlastamisel, toetamisel ja täiendamisel. Seepärast vastab ettepanek asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.

Samal ajal rõhutatakse Euroopa aastat käsitlevas ettepanekus, kui oluline on austada liikmesriikide eri traditsioone ja kohalikku konteksti – seda nii paindliku rakendamise tagamiseks kui ka vältimaks sekkumist mõnes liikmesriigis juba toimivatesse headesse tavadesse. Sellega seoses vastab ettepanek ka proportsionaalsuse põhimõttele.

5. VÄLISKONSULTATSIOONID

Ettepaneku koostamiseks küsisid komisjoni talitused peamiste sidusrühmade seisukohti Euroopa aasta eesmärkide ja rakendamise kohta.

Väliskonsultatsioonid asjaomaste sidusrühmadega korraldati 2007. aasta aprillist juunini. Nende aluseks oli küsimustik, milles paluti kommentaare muu hulgas järgmistes küsimustes: Euroopa aasta eesmärgid, sidusrühmade kaasamine, meetmete üldine ülesehitus, raamistik ja liigid ning Euroopa aasta kestva mõju tagamiseks vajalikud järelmeetmed.

Konsultatsioonide tulemused näitavad, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele pühendatud Euroopa aastat käsitleva ettepaneku kiidavad heaks kõik asjaomased sidusrühmad. Vastustes rõhutatakse sellise Euroopa aasta potentsiaali seoses teabevahetuse ja teadlikkuse tõstmisega ning antakse soovitusi algatuse eesmärgi ja ülesehituse kohta. Samuti rõhutatakse vastustes Euroopa aasta lisandväärtust seoses sotsiaalse kaasamise avatud kooskõlastusmeetodiga. Konsultatsioonide tulemusi on kasutatud Euroopa aasta eesmärkide ja meetmete määratlemiseks.

Konsulteerimisprotsess ei saa kunagi olla ühekordne ettevõtmine ning tõhusateks ettevalmistusteks on vaja konsulteerimist mitmes etapis. Euroopa aastale eelneva aja jooksul on paljudel sidusrühmadel mitmeid uusi võimalusi (nt iga-aastane vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ümarlaud), et aidata kaasa Euroopa aasta kavandamisele ja ettevalmistamisele.

6. MÕJU HINDAMINE

Käesolevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekule on lisatud Euroopa aastat käsitlev mõjuhinnang. Mõjuhinnangu on koostanud komisjon. Vastavalt eelhindamise eeskirjadele sisaldab see täidetavate vajaduste, saavutatavate eesmärkide, eeldatavate tulemuste ning nende mõõtmiseks vajalike näitajate üksikasjalikku esitust. Samuti uuritakse selles ühenduse osaluse lisandväärtust, ettepanekutega seotud riske ja potentsiaalseid alternatiivseid võimalusi ning varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunde. Lõpuks hinnatakse selles eraldatavate vahendite, kasutatava personali ja muude halduskulude mahtu, võttes nõuetekohaselt arvesse tasuvuse põhimõtet ning sisseseatavat järelevalvesüsteemi.

7. ÜKSIKASJALIK SELGITUS ARTIKLITE KAUPA

Artiklis 1 nimetatakse 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks.

Artiklis 2 määratletakse Euroopa aasta eesmärgid.

Artiklis 3 esitatakse meetmete sisu ning suunatakse lugeja üksikasjalikuma teabe saamiseks lisa juurde.

Artiklis 4 sätestatakse, et soolise võrdõiguslikkuse teemat tuleks läbivalt käsitleda kõikide Euroopa aastaga seotud meetmete raames.

Artiklis 5 määratletakse Euroopa aastaga seotud ühenduse tasandi koostöö ja aasta läbiviimise tingimused ning Euroopa aasta meetmete rakendamise viis Euroopa tasandil.

Artiklis 6 määratletakse koostöö ja läbiviimise tingimused osalevate riikidega ja osalevates riikides ning sätestatakse Euroopa aasta meetmete rakendamise viis.

Artikli 7 alusel asutatakse komitee, mis abistab komisjoni Euroopa aasta läbiviimisel.

Artiklis 8 sätestatakse ühenduse ja riikide tasandil rakendatavate meetmete rahastamiskord.

Artiklis 9 sätestatakse meetmete valimise kord ühenduse ja riikide tasandil.

Artiklis 10 nõutakse, et komisjon tagaks koostöös liikmesriikidega järjepidevuse ja täiendavuse ühenduse muude meetmete ja algatustega.

Artiklis 11 määratletakse kolmandate riikide osalemise tingimused.

Artiklis 12 kehtestatakse meetmete eelarve.

Artiklis 13 sätestatakse, et komisjon võib teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Artikliga 14 nähakse ette ühenduse finantshuvide kaitse.

Artiklis 15 määratletakse Euroopa aasta järelevalve- ja hindamisraamistik.

Artiklis 16 määratletakse otsuse jõustumise tingimused.

2007/0278 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]

toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Amsterdami lepingu vastuvõtmisega 1997. aastal lisati võitlus sotsiaalse tõrjutusega Euroopa Ühenduse asutamislepingu, eelkõige artiklite 136 ja 137 sotsiaalsätetega hõlmatud tegevusvaldkondade hulka ning sätestati uus õigusraamistik ja uus alus poliitilise kohustuse võtmiseks selles valdkonnas.

(2) Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnistas märtsis 2000, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ulatus on lubamatu. Seega loeti kaasavama Euroopa Liidu ülesehitamist liidu kümneaastase strateegilise majanduskasvu, suurema arvu ja paremate töökohtade ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamise esmatähtsaks elemendiks.

(3) Lissaboni Euroopa Ülemkogu kutsus liikmesriike ja komisjoni üles astuma samme, „et anda otsustav panus vaesuse kõrvaldamisse 2010. aastaks”. Selleks otsustati Lissaboni ülemkogul võtta asjaomases valdkonnas vastu avatud kooskõlastusmeetod.

(4) Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetod on olnud algusest peale oluline vahend, et toetada seda poliitilist kohustust ja suurendada ELi suutlikkust liikmesriikide toetamisel nende püüdlustes Euroopa suurema ühtekuuluvuse suunas.

(5) Avatud kooskõlastusmeetod aitab süvendada vastastikust õppimist ning on suurendanud teadlikkust tõrjutuse ja vaesuse mitmemõõtmelisest olemusest. Avatud kooskõlastusmeetod loob seega tingimused, et avaldada praktilisemat mõju ning muuta ELi pühendumine sotsiaalsetele väärtustele Euroopa kodanikele nähtavamaks.

(6) Saavutustest hoolimata kannatab suur osa kõigi liikmesriikide elanikkonnast endiselt puuduse ja põhiteenustele piiratud juurdepääsu all või tunneb end ühiskonnast kõrvalejäetuna ning 78 miljonit inimest elab vaesuse ohus.

(7) Lisaks sellele on märke, et üha tõsisemaks probleemiks on saanud sügav vaesus ning kasvanud on täieliku vaesuse all kannatavate inimeste arv, mille põhjuseks on eeskätt varandusliku ebavõrdsuse suurenemine kogu liidus.

(8) Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks ELi ja selle liikmesriikide keskseid eesmärke.

(9) Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus esinevad keerulisel ja mitmemõõtmelisel kujul. Nad on seotud sissetuleku ja elatustasemega, juurdepääsuga kvaliteetsetele meditsiini- ja muudele teenustele ning haridus- ja töövõimalustele.

(10) Majanduskasvu sotsiaalse mõõtme edendamisel etendab põhirolli Lissaboni strateegiat täiendav ja toetav 2005.–2010. aasta sotsiaalkava. Sotsiaalkava üks prioriteete on edendada ühtekuuluvama ühiskonna tähtsa tegurina võrdseid võimalusi kõikidele.

(11) Sotsiaalse kaasatuse riiklikes tegevuskavades rõhutavad mitmed riigid, et vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse oht ähvardab enam teatavaid kindlaid elanikerühmi, nagu lapsi, üksikvanemaid, eakaid inimesed, sisserändajaid ja rahvusvähemusi, puudega inimesi, kodutuid, vange, vägivalla ohvriks olevaid naisi ja lapsi ning uimastisõltlasi.

(12) Kui tööhõive vähendab tunduvalt üksikisiku vaesuse ohtu, siis alati ei ole see piisav tingimus inimeste vaesusest päästmiseks ning ka töölkäivate inimeste vaesuse ohu määr on siiski suhteliselt kõrge. Töötajate vaesus on seotud madala palga, väheste oskuste ning ebakindla töösuhte ja sageli osalise tööajaga tööga, kuid ka töötaja leibkonna eripäradega, s.o ülalpeetavate arvu ja leibkonnaliikmete töölkäimise määraga. Kvaliteetne töökoht on seega inimeste vaesusest väljatoomisel hädavajalik.

(13) Ka põhioskuste ja kvalifikatsiooni puudumine on ühiskonda kaasamisel suur takistus. Aina suureneb oht, et ühiskonnas tekivad lõhed nende vahel, kellel on oma tööalase konkurentsivõime ja kohanemisvõime parandamiseks ning isikliku arengu ja kodanikuaktiivsuse soodustamiseks juurdepääs elukestvale õppele, ja nende vahel, kes jäävad tõrjutuks. Ilma piisavate oskusteta inimestel on raske siseneda tööturule ja leida kvaliteetne töökoht ning on tõenäolisem, et nad on pikka aega ilma tööta, ja kui nad ka töötavad, tegutsevad nad suurema tõenäosusega madalapalgalistel ametikohtadel.

(14) Info- ja sidetehnoloogia kättesaadavuse ja selle kasutamise oskus muutub üha enam kaasamise eeltingimuseks. 2006. aasta juunis Riias heaks kiidetud ministrite deklaratsioonis nõutakse infoühiskonda kõigile.

(15) Võitlemisel vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu sõltub ühenduse meetmete edukus sellest, mil määral saab see üldsuse positiivse vastukaja osaliseks. Euroopa aasta peab soodustama teadlikkuse tõstmist ning andma valdkonnale uue tõuke. See peaks aitama koondada poliitilist tähelepanu ning haarama kaasa kõiki neid, kellele on oluline arendada edasi Euroopa Liidu sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud kooskõlastusmeetodit.

(16) Riigi tasandil tehtud edusammude eri tase ning liikmesriikide eri sotsiaalmajanduslikud ja kultuuritaustad ning tundlikud teemad nõuavad suure osa Euroopa aasta meetmete detsentraliseerimist riigi tasandile kaudse tsentraliseeritud haldamise süsteemi abil, vastavalt finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade artikli 54 lõike 2 punktis c sätestatud menetlusele[5].

(17) Kuid komisjon peaks jälgima poliitiliste prioriteetide määratlust riigi tasandil, et tagada kooskõla Euroopa aasta kohta kokkulepitud strateegiliste eesmärkidega ning avatud kooskõlastusmeetodi jaoks kehtestatud ühiste eesmärkidega.

(18) Osalemine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaga seotud tegevuses peab olema avatud liikmesriikidele, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni / Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvatele riikidele vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus sätestatud tingimustele, ühinemiseelsest strateegiast abi saavatele kandidaatriikidele ja Lääne-Balkani riikidele vastavalt asjaomastes lepingutes sätestatud tingimustele ning Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele kooskõlas 2004. aasta mai strateegiadokumendi ja riikide tegevuskavadega.

(19) Oluline on Euroopa aasta meetmete kooskõla ja vastastikune täiendavus komisjoni muude meetmetega, eelkõige programmiga PROGRESS, struktuurifondidega ning Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Fondiga, meetmetega, millega võideldakse diskrimineerimise vastu ning edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja põhiõigusi, ning meetmetega hariduse ja koolituse, kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi, noorsoo, kodakondsuse, sisserände ja varjupaigapoliitika ning teadustöö valdkonnas.

(20) Käesolevas otsuses sätestatakse kogu programmi ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevate institutsioonide jaoks edaspidi peamine lähtedokument Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[6] punkti 37 tähenduses.

(21) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.

(22) Kavandatava Euroopa aasta eesmärke ei saa liikmesriikide tasandil täiel määral saavutada, kuna see nõuab muu hulgas mitmepoolset partnerlust, riikidevahelist teabevahetust ja kogu ühendust hõlmavat heade tavade levitamist, mistõttu on eesmärgid meetmete ulatusest tulenevalt paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Seega võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa aasta

Et toetada ühenduse tegevust sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel nimetatakse 2010. aasta „vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks” (edaspidi „Euroopa aasta”).

Artikkel 2

Eesmärgid

Euroopa aasta eesmärgid on järgmised:

a) tunnustamine – tunnustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate inimeste õigust elada inimväärset elu ja kuuluda täieõiguslikult ühiskonda. Euroopa aasta aitab tõsta teadlikkust vaesuse all kannatavate inimeste olukorrast ning edendada nende tõhusat juurdepääsu sotsiaalsetele, majanduslikele ja kultuurilistele õigustele, samuti vahenditele ja teenustele ning aitab võidelda stereotüüpide ja häbimärgistamisega;

b) ühisvastutus – suurendada kaasamispoliitikas ja -meetmetes üldsuse vastutust, rõhutades igaühe kohustust võidelda vaesuse ja kõrvalejäetusega. Euroopa aasta soodustab teadlikkust, osalust ja kaasamist ning loob tavakodanikele oma panuse andmiseks uued võimalused.

c) ühtekuuluvus – edendada ühtekuuluvamat ühiskonda, tõstes üldsuse teadlikkust kasust, mida kõik saavad ühiskonnast, kus vaesus on likvideeritud ja keegi ei ole sunnitud elama kõrvalejäetult. Euroopa aasta edendab ühiskonda, mis toetab ja arendab elukvaliteeti, sotsiaalset heaolu ning võrdseid võimalusi kõigile nende taustast olenemata, tagades säästva arengu ja solidaarsuse põlvkondade vahel ja sees ning poliitika ühtsuse ELi meetmetega kogu maailmas.

d) pühendumus – rõhutada veelkord ELi tõsist poliitilist kohustust võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning edendada seda kohustust kõigil juhtimistasanditel. Tuginedes sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetodi saavutustele ja võimalikele puudustele, tugevdatakse Euroopa aasta kaudu poliitilist kohustust vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ja nendega võidelda ning hoogustada Euroopa Liidu meetmete edasiarendamist selles valdkonnas.

Artikkel 3

Meetmete sisu

1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavad meetmed võivad sisaldada eelkõige järgmist:

a) koosolekuid ja üritusi;

b) teabe-, reklaami- ja hariduskampaaniaid;

c) ülevaateid ja uuringuid ühenduse või riigi tasandil.

2. Lõikes 1 viidatud meetmete üksikasjad on sätestatud käesoleva otsuse lisas (edaspidi „lisa”).

Artikkel 4

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

Euroopa aasta raames võetakse arvesse erinevusi selles, kuidas naised ja mehed vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevad.

Artikkel 5

Koostöö ja rakendamine ühenduse tasandil

1. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artiklis 7 osutatud korras.

2. Komisjon tagab, et käesoleva otsusega hõlmatud meetmeid rakendatakse vastavalt lisale.

3. Eelkõige võtab komisjon vajalikud meetmed, et kindlustada artiklis 10 viidatud komisjoni meetmete ja algatuste järjepidevus ja omavaheline täiendavus, et aidata täita artiklis 2 sätestatud eesmärke.

4. Komisjon vahetab korrapäraselt arvamusi eelkõige Euroopa tasandi sidusrühmadega Euroopa aasta kavandamise, rakendamise, järelmeetmete ja hindamise üle.

5. Komisjon seab sisse vajalikud suhted sotsiaalkaitsekomiteega tagamaks, et talle antakse korrapärast ja asjakohast teavet käesolevas otsuses osutatud meetmete rakendamise kohta.

Artikkel 6

Koostöö ja rakendamine riigi tasandil

1. Iga liikmesriik nimetab riikliku rakendusasutuse, mis korraldab osalemist Euroopa aastaga seotud tegevuses ja tagab koordineerimise riigi tasandil. Riiklik rakendusasutus vastutab riikliku programmi ja Euroopa aasta prioriteetide määratlemise ning ühenduse rahastamiseks esitatavate üksikmeetmete valimise eest. Euroopa aasta riigi tasandi strateegia ja prioriteedid sätestatakse kooskõlas artiklis 2 loetletud eesmärkidega.

2. Ühenduse vahendite eraldamise kord riigi tasandi meetmetele sätestatakse lisa II osas.

3. Oma ülesannete täitmiseks konsulteerib riiklik rakendusasutus korrapäraselt ja teeb tihedat koostööd riikliku nõuanderühmaga, kuhu kuulub suur hulk sidusrühmi, sealhulgas vaesuses elavate inimeste huve kaitsvaid ja esindavaid kodanikuühendusi, riigi parlamendi esindajaid, sotsiaalpartnereid ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

Artikkel 7

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist ning mille eesistuja on komisjoni esindaja. Riigi esindaja nimetatakse artiklis 6 osutatud riiklikust rakendusasutusest.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 8

Finantssätted

1. Lisa I osas sätestatud ühenduse tasandi meetmeid võidakse toetada kuni 80 % ulatuses või sõlmida hankeleping, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2. Kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi meetmeid võidakse lisa II osas sätestatud korras kaasrahastada Euroopa Liidu üldeelarvest kõige rohkem 50 % ulatuses rakendatavate meetmete abikõlblikust kogumaksumusest.

Artikkel 9

Taotlemis- ja valikumenetlus

1. Komisjon võtab artikli 8 lõigete 1 ja 2 kohased otsused meetmete rahastamise kohta vastu vastavalt artikli 7 lõikes 2 ettenähtud menetlusele.

2. Riiklikud rakendusasutused esitavad artikli 8 lõike 3OJ kohased rahalise abi taotlused komisjonile lisa II osas sätestatud korras.

Artikkel 10

Kooskõla ja omavaheline täiendavus

1. Komisjon tagab koos osalevate riikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude ühenduse, riiklike või regionaalsete meetmete ja algatuste vahel.

2. Nad tagavad Euroopa aasta ning muude ühenduse, riikliku või piirkondliku tasandi algatuste ja vahendite maksimaalse omavahelise täiendavuse, kui need võivad aidata saavutada Euroopa aasta eesmärke.

Artikkel 11

Osalevad riigid

Euroopa aastaga võivad ühineda:

a) liikmesriigid;

b) kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on ette nähtud nende riikide osalemiseks ühenduse programmides raamlepingute ja assotsiatsiooninõukogude otsustega;

c) Lääne-Balkani riigid vastavalt asjaomaste riikide suhtes nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel kehtestatavale korrale;

d) Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised, vastavalt asjaomase lepingu sätetele;

e) Euroopa naabruspoliitika partnerriigid vastavalt 2004. aasta mais vastu võetud strateegiadokumendis ja riiklikes tegevuskavades nende riikide suhtes sätestatud ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele. Igasugust Euroopa naabruspoliitika partnerriikides toimuva Euroopa aastaga seotud tegevuseks ette nähtud finantsabi eraldatakse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist vastavalt nende riikidega tehtava üldise koostöö suhtes kehtestatud prioriteetidele ja menetlustele.

Artikkel 12

Eelarve

1. Käesolevas otsuses osutatud ühenduse meetmete rakendamise finantsraamistik 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 on 17 000 000 eurot, millest 6 500 000 eurot on ette nähtud ajavahemikuks kuni 31. detsember 2009.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku 2007–2013 piires.

Artikkel 13

Rahvusvaheline koostöö

Euroopa aastaga seoses võib komisjon teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜROga.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märgatavalt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Järelevalve ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2011 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ettenähtud meetmete rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

Artikkel 16

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

Artiklis 3 osutatud meetmete üksikasjad

I. ÜHENDUSE TASANDI MEETMED

1. Koosolekud ja üritused

Ühenduse tasandil koosolekute ja ürituste korraldamine, mis on mõeldud tõstma teadlikkust Euroopa aastast ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud küsimustest ning toimima ideede vahetamise foorumina. Koosolekud ja üritused koondavad asjaomaseid sidusrühmi ning nendes kutsutakse osalema vaesust kogevaid inimesi ja neid esindavaid kodanikuühendusi, et tekiks võimalus käsitleda poliitika lünki ja igapäevaprobleeme.

2. Teabe- ja reklaamikampaaniad, mis hõlmavad järgmist:

- mitmesuguste solidaarsusalgatuste korraldami ne vaesuse leevendamiseks ja sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks, et võimaldada tavakodanikel anda mis tahes vormis kasvõi tagasihoidlik panus kas otse või oma organisatsioonide kaudu. Euroopa aasta raames korraldatavaid rahakogumiskampaaniaid võidakse toetada meediakampaaniatega;

- Euroopa aasta logo (eri formaatides) ja tunnuslausete väljatöötamine, et kasutada neid Euroopa aastaga seotud mis tahes meetmete puhul;

- teabekampaania ühenduse tasandil, mis kohandatakse vastavalt kohalikele oludele liikmesriigis, tuginedes nii traditsioonilistele kui ka uutele sidekanalitele ja uutele tehnoloogiatele;

- kogu ühenduses kättesaadavate side- ja meediavahendite väljatöötamine, et tekitada üldsuse huvi;

- asjakohased meetmed ja algatused, et juhtida tähelepanu Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemustele ning suurendada nende nähtavust;

- haridusasutuste asjakohased algatused, et levitada teavet Euroopa aasta kohta;

- Euroopa konkursside korraldamine, milles rõhutatakse Euroopa aasta teemadega seotud saavutusi ja kogemusi;

- tugev side organisatsioonide ja valdkondadega, mis ei tegele tavaliselt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse küsimustega (nt sport, kunst), sealhulgas isiklike kogemuste ja „saadikute” kasutamine;

- Euroopa aasta kohta teavet andva lehe loomine veebisaidil EUROPA.

3. Muud meetmed

- kogu ühendust hõlmavad ülevaated ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa aasta ettevalmistuste, tõhususe, mõju ja pikaajalise järelevalve kohta. Poliitiliste lahenduste puhul uue konsensuse soodustamiseks hõlmab üks selline ülevaade ka mitmeid küsimusi mõõtmaks avalikku arvamust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimise ja sellega võitlemise poliitika, sealhulgas sotsiaalkaitsesüsteemide ning liidu potentsiaalse rolli kohta võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. See viiakse läbi 2009. aastal, nii et tulemusi on võimalik esitleda Euroopa aasta avakonverentsil;

- koostöö erasektori, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meedia kui partneritega Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel ning meetmed pikaajalise dialoogi arendamiseks sotsiaalküsimustes;

- tehniline abi õppekogemuse jagamise soodustamiseks;

- hindamisaruanne Euroopa aasta tõhususe ja mõju kohta.

Kontakte võidakse luua ka seoses ürituste korraldamisega Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.

Komisjon võib kasutada tehnilist ja/või haldusabi komisjoni ja osalevate riikide vastastikuse kasulikkuse huvides, näiteks rahastada teatava teema puhul välisekspertide erialateadmiste kasutamist.

4. Rahastamine

Rahastamine võib toimuda järgmises vormis:

- kaupade ja teenuste ostmine hankekonkursi korras, eelkõige teabevahetuse valdkonnas;

- konsultatsiooniteenuste ostmine hankekonkursi korras;

- Euroopa tasandil toimuvate eriürituste kulude katteks määratavad toetused, et tõsta esile ja teadvustada Euroopa aastat. Rahastamine ei ületa 80 % abisaaja kantud kogukuludest.

II. Riigi tasandi meetmete kaasrahastamine

Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta vajadust leida rahastamisvõimalused, mis tagavad juurdepääsu kohapeal tegutsevatele organisatsioonidele ja projektidele, milles osalevad kõige kõrvalejäetumad rühmad.

1. Kohaliku, piirkondliku või riikliku tasandi meetmeid võidakse rahastada ühenduse eelarvest maksimaalselt 50 % ulatuses abikõlblikust kogumaksumusest osaleva riigi kohta. Riigi osakaal ELi kaasrahastatavas meetmes peab olema vähemalt 50 % ning vahendid võivad olla avalik- või eraõiguslikud. Meetmete valimisel on riiklikel rakendusasutustel vabadus otsustada, kas taotleda üksikmeetmete rakendamise eest vastutavalt organisatsioonilt kaasrahastamist ning millisel tasemel.

2. Pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist koostab komisjon strateegilise raamdokumendi, milles on lisaks artiklis 2 sätestatud eesmärkidele määratletud Euroopa aasta meetmete rakendamise põhiprioriteedid, sealhulgas riiklikes asutustes ja meetmetes osalemise miinimumstandardid.

3. Vastuseks strateegilisele raamdokumendile koostab iga riiklik rakendusasutus Euroopa aasta rakendamise riikliku programmi, mis on igati kooskõlas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise riiklike strateegiatega.

4. Iga riiklik rakendusasutus saab esitada ühenduse toetuse saamiseks ainult ühe taotluse. Toetuse taotluses kirjeldatakse Euroopa aasta riiklikku strateegiat ja prioriteete, rahastatavaid meetmeid asjaomases osalevas riigis ning iga üksikmeetme läbiviimise eest vastutavaid organisatsioone. Toetuse taotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, kus kajastub kavandatavate meetmete kogumaksumus, samuti kaasrahastamiseks ette nähtud summa ja selle allikad. Toetuskõlblike kulude hulka võidakse arvata riikliku rakendusasutuse personali- ja halduskulud.

5. Üldiste toetuste andmine osalevatele riikidele sõltub artiklis 2 kehtestatud ja strateegilises raamdokumendis edasiarendatud eesmärkide nõuetekohase täitmise määrast Euroopa aasta rakendamise riiklikes programmides.

6. Ühenduse toetuse saamiseks riiklike rakendusasutuste esitatud taotluseid hindab komisjon ning palub vajaduse korral teha taotlusesse muudatusi.

7. Eespool punktis 1 osutatud meetmed võivad hõlmata:

a) Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumisi ja üritusi, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja reklaamüritusi liikmesriikides, et anda meetmele hoogu ning valmistada ette soodne pinnas aruteludeks, milles käsitletakse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise konkreetseid meetmeid;

b) riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vastastikuseid õppeseminare;

c) muid ELi tasandi algatuste ettevalmistamisega seotud üritusi (nt iga-aastane vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse Euroopa ümarlaud ning vaesuse all kannatavate inimeste Euroopa kohtumine);

d) teabe-, koolitus- ja reklaamikampaaniaid ning muid meetmeid koolides ning tugeva lumepalliefektiga meetmeid Euroopa aasta põhimõtete levitamiseks ja väärtuste rõhutamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasa arvatud auhinnad ja võistlused;

e) muid kui I osa punktis 3 nimetatud ülevaateid ja uuringuid, et uurida põhjalikumalt Euroopa aasta põhiteemasid;

f) koolitusvõimalusi riigiteenistujatele, sotsiaalpartneritele, meediale, valitsusväliste organisatsioonide esindajatele ja muudele osalejatele et parandada nende teadmisi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse nähtusest, Euroopa ja riigi tasandi sotsiaalse kaasamise poliitikast ning erinevatest kättesaadavatest poliitilistest vahenditest, parandamaks nende suutlikkust lahendada vaesusega seotud küsimusi ja julgustada neid mängima aktiivsemat rolli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses;

g) koostööd meediaga;

h) piirkondlike ja kohalike sotsiaalse kaasamise katsetegevuskavade väljatöötamist.

III. Meetmed, mille jaoks ei saa Euroopa Liidu üldeelarvest rahalist toetust

Ühendus toetab mitterahalise abiga riigi- või eraorganisatsioonide algatusi, andes sealhulgas kirjaliku loa Euroopa aasta logo ja muude sellega seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organisatsioonid suudavad komisjonile strateegilises raamdokumendis sätestatud erikriteeriumide alusel tõendada, et nimetatud algatused viiakse ellu Euroopa aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa Euroopa aasta ühe või mitme eesmärgi saavutamisele.

Kolmandates riikides seoses Euroopa aastaga või sellega koostoimes korraldatud algatused võivad samuti saada ühenduselt mitterahalist abi ning kasutada Euroopa aasta logo ja muid sellega seotud materjale.

IV. Euroopa aasta meetmete prioriteedid

Võttes arvesse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelist olemust ning pidades silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimise ning nendega võitlemise süvalaiendamist muudes poliitikavaldkondades, peaks Euroopa aasta meetmed olema suunatud selge lisandväärtuse loomisele ning täiendama tõhusalt sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetodit. Seepärast peaksid need meetmed keskenduma piiratud arvule esmatähtsatele valdkondadele.

Kooskõlas läbiviidud analüüsi ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruandes määratletud prioriteetidega peaks Euroopa aastaga seotud tegevuses keskenduma järgmistele teemadele:

- laste vaesus ja vaesuse ühelt põlvkonnalt teisele ülekandumine;

- kaasav tööturg;

- puudused hariduses ja koolituses, sealhulgas digitaalse kirjaoskuse õpetamises;

- vaesus ja sooline mõõde;

- juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas inimväärsetele elamistingimustele;

- diskrimineerimise kõrvaldamine ning sisserändajate integratsiooni edendamine ja rahvusvähemuste kaasamine ühiskonna- ja tööellu.

- puudega inimeste ja muude kaitsetute elanikerühmade vajaduste lahendamine.

Euroopa aasta meetmete kavandamisel kooskõlas eespool osutatud prioriteetidega kohandavad liikmesriigid need teemad riikliku, piirkondliku ja kohaliku olukorraga ning väljakutsetega, võttes sealhulgas arvesse territoriaalset ühtekuuluvust.

Otsuse artiklis 2 sätestatud eesmärkidega seoses tuleks süvalaiendada osalemise küsimust kõigi prioriteetide puhul.

Euroopa aasta meetmete rakendamisel võtavad komisjon ja liikmesriigid otsuse artikli 4 alusel arvesse eri viise, kuidas naised ja mehed vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevad. Samuti tagavad nad, et soolist mõõdet võetakse soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks arvesse kõikides Euroopa aasta prioriteetides.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Tegevusvaldkond: tööhõive ja sotsiaalküsimused

Meede: vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read), sh järgmised nimetused :

Uus eelarverida 04 04 12 vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaga seotud meetmete toetamiseks

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

1.1.2009 – 31.12.2010

3.3 Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Kandidaatriikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik |

04 04 12 | NCE | Liigendatud assigneeringud | JAH | JAH | JAH | 1a |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest jooksevhindades

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personal kokku | 5 | 5 | 3 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Komisjon kavatseb juhtida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ning kaasavama ühiskonna tagamise küsimusele paljude liikmesriikide sidusrühmade tähelepanu ning plaanib kooskõlastada jõupingutused teadlikkuse tõstmiseks ja selleks, et kinnitada ja tugevdada Lissaboni strateegia alguses ELi tehtud algseid poliitilisi jõupingutusi „anda otsustav panus vaesuse kõrvaldamisse”.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Euroopa aasta eesmärke, mis on suunatud üksikkodanikule, on parem saavutada ja neil on suurem mõju ühenduse kui liikmesriigi tasandil. Ettenähtud meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. Komisjon tagab, et Euroopa aasta raames rahastatavad meetmed täiendavad teisi ühenduse meetmeid.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Euroopa aasta peaks ergutama arutelu ja pakkuma lahendusi, et tagada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevate inimeste mõtestatud osalemine ühiskonnas, selliste organisatsioonide tugevdamine, mille liikmed nad on, ning tugevama raamistiku arendamine, et kindlustada nende kaasamine tegevusse, mis on välja töötatud vaesuse kõrvaldamisse olulise panuse andmise nimel. See suurendab avatud kooskõlastusmeetodi kohapealset praktilist mõju.

5.4. Rakendusmeetod

Tsentraliseeritud haldamine, otse, haldajaks on komisjon, ja kaudselt, haldamine on delegeeritud riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Mõned näited näitajate kohta on esitatud allpool olevas tabelis.

EESMÄRGID | NÄITAJAD (SOOVITUSLIKUD) |

Erieesmärgid | Näitajad |

Tunnustamine – tunnustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate inimeste õigust elada inimväärset elu ja kuuluda täieõiguslikult ühiskonda. | Kodanike ja poliitikakujundajate teadmine/arusaam vaesuse eri tahkudest ja selle peamistest põhjustest Võimalused arendada meediaorganisatsioonidega sotsiaalküsimustes korrapärast dialoogi Suhtumise muutumine vaesust kogevatesse inimestesse seoses stereotüüpide ja häbimärgistamise, samuti vaesust kogevate inimeste enesetajuga |

Ühisvastutus – arutelu ergutamine ühiskonnaelus osalemise suurendamise viiside üle | Konkreetsed võimalused arutleda ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade poliitikakujundamise protsessis osalemise kõige kohasemate mehhanismide ja mudelite üle Ulatuslik ja tõhus osalemine Euroopa aasta ettevalmistamisel ühiste suuniste alusel Tõhusad õppimis- ja koolitusvõimalused |

Ühtekuuluvus – kaasavama ja ühtekuuluvama ühiskonna edendamine | Üritused, uuringud ja kampaaniad laialdase osalusarutelu edendamiseks ELi rolli üle ühtekuuluvama ühiskonna saavutamisel Võimalused laiendada arutelu organisatsioonidele ja valdkondadesse, mis tavaliselt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse küsimustega ei tegele Nende EÜ programmide ja meetmete nähtavus, millega edendatakse sotsiaalset ühtekuuluvust ja säästvat arengut ning ELi meetmeid vaesusega võitlemiseks kogu maailmas Innovaatiliste algatuste väljatöötamine, eelkõige valdkondadevahelise lähenemise edendamiseks sotsiaalsele kaasatusele |

Pühendumus – tugeva poliitilise kohustuse taas rõhutamine | Avatud kooskõlastusmeetodi saavutuste hindamine Analüüs nii ELi kui ka riigi tasandil, et toetada paremini tõenduspõhist poliitikat ja poliitika edasiarendamist Võimalused võtta ELis uus pikaajaline vaesuse likvideerimise kohustus |

Tegevusnäitajad |

Teabe- ja reklaamikampaaniad | Teabe- ja edendusmeetmete arv ja liik Üldsuse suurem teadlikkus ja toetus Mõju poliitilisele protsessile ja avalikule arutelule Euroopa aasta raames toetatavate ürituste pressi- ja meediakajastuste ulatus ja toon (kvalitatiivne ja kvantitatiivne) Ajastamise ja edastatud sõnumi asjakohasus Üldsuse huvi tekitamise vahendite arv ja liigid Elanikkonna protsent, kelleni sõnum on jõudnud Juurdepääs Euroopa aasta raames ELi programmides sisse seatud ja levitatud teabevahenditele ja nende kasutamine Euroopa aasta programmides ja meetmetes osalejate teadlikkus nendest meetmetest Euroopa aasta meetmete logo ja tunnuslausete kasutamine Euroopa aasta veebilehe kasutamine |

Ülevaated ja uuringud | Trükiste kajastamine Teadmiste baasi parandamine Soovituste asjakohasus Kasutamine planeerimisotsustes |

Ühenduse tasandi üritused ja algatused | Osalejate arv ja liik Rahulolu määr Kogemuste liik Meediakajastused Üldsuse teadlikkuse tõus Edastatud sõnumi kvaliteet Mõju poliitilisele protsessile ja arutelule |

Riigi tasandi üritused ja algatused | Algatuste arv ja liik (Euroopa aasta käivitamine ja reklaamimine; pinnas aruteludeks; vastastikused eksperdihinnangud seminarid; hariduskampaaniad ja meetmed koolis; auhinnad ja võistlused; ülevaated ja uuringud, koolitusvõimalused jms) Osalejate arv ja liik Ajastuse asjakohasus Aruteluteemade asjakohasus Euroopa aasta eesmärkide suhtes Rahulolu määr Kogemuste liik Meediakajastused Edastatud sõnumi kvaliteet Suurenenud teadlikkus Mõju poliitilisele protsessile ja arutelule Teadmiste baasi parandamine Eri valdkondadest pärit elluviijaid või võrgustikke hõlmavad projektid Selle tegevuseesmärgi toetamiseks kasutatavate vahendite osakaal kogueelarvest Mitmekordne mõju (meetmete ja algatuste arv riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mida spondeeritakse, kuid ei rahastata Euroopa aasta raames) |

Tehniline abi õppekogemuste jagamise soodustamiseks | Algatuste arv ja liik Osalejate arv ja tüüp Ajastuse asjakohasus Rahulolu määr Kogemuste liik |

6.2. Hindamine

6.2.1. Mõju hindamine

Euroopa aasta kohta tehtud mõjuhinnang on lisatud käesolevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekule.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

2009. aastal viiakse läbi välishindamine, et koguda põhiandmeid Euroopa aasta rakendamise jälgimiseks ning esitada vajaduse korral vahetulemused. Hindamise tulemused peaksid olema kättesaadavad 2011. aasta keskpaigaks.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Komisjon peab tagama, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 2 | 2 | 1 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) | 2 | 2 | 1 |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal | 0 | 0 | 0 |

KOKKU | 5 | 5 | 3 |

Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus

Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus

A-ametnikud: Euroopa aasta elluviimine Euroopa tasandil ja koostöös riiklike rakendusasutuste, komiteega, hanketeadete koostamine, toetuse andmine liikmesriikidele, teabekampaaniad, üritused, uuringud ja teabevahetus

B-ametnikud: pakkumiste ja toetuste finantsjärelevalve, üldine abi A-ametnikele kõigis ülesannetes

C-ametnikud: abi kõigis eespool osutatud ülesannetes

Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

ٱ Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

0 ametikohta, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2008. aastaks ette nähtud

0 ametikohta, mida tuleb taotleda 2009. aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus (kuid 1 lepinguline töötaja funktsioonirühmas IV või riikide lähetatud ekspert aastatel 2009–2011 + 1 lepinguline töötaja funktsioonirühmas II või III aastatel 2009–2010)

3 ametikohta 2009. ja 2010. aastal ja 2 ametikohta 2011. aastal, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seotud personalikulud) |

Täitevasutused | 0 | 0 | 0 |

Muu tehniline ja haldusabi | 0 | 0 | 0 |

– sisene |

– väline |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0 | 0 | 0 |

Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,234 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | 0,126 | 0,126 | 0,063 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,477 | 0,477 | 0,297 |

Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – lähetused | 0,017 | 0,069 | 0,086 |

XX 01 02 11 02 – koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – komiteed | 0,019 | 0,038 | 0,019 | 0,076 |

XX 01 02 11 04 – uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – infosüsteemid |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (mis jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 |

Arvestus – võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Lähetused: 3 lähetust keskmiselt 32 riiki (27 liikmesriiki + muud osalevad riigid) x 900 eurot

Komitee: 4 koosolekut x 32 osalejat (27 liikmesriiki + muud osalevad riigid) x 700 eurot

Personalikulud ja haldusnõuded kaetakse loa andvale peadirektoraadile eraldatud üldeelarvest iga-aastase eraldamismenetluse alusel.[pic]

[1] ELT C , , lk .

[2] ELT C , , lk .

[3] ELT C , , lk .

[4] ELT C , , lk .

[5] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002. Määrust on viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ELT L 390, 31.12.2006. Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, EÜT L 357, 31.12.2002. Määrust on viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ELT L 111, 28.4.2007.

[6] ELT C 139 14.6.2006, lk 1.