2008
PERIOODI 20032006
ARUKAS ENERGEETIKAEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 7
ET

PERIOODI 20032006 
ARUKAS ENERGEETIKAEriaruanne nr 7   2008
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: (352) 4398 45410
Faks: (352) 4398 46 430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 7   2008
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Bibliograafilised andmed on esitatud väljaande lőpus.
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2008
ISBN 978-92-9207-052-6
DOI 10.2865/11629
© Euroopa ühendused, 2008
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
SISUKORD
Punkt 
IV  KOKKUVÕTE
17 SISSEJUHATUS
89 AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS
1042  AUDITILEIUD
1018 PROGRAMMITÖÖ JA RAHALISTE VAHENDITE JAOTAMINE
1518  TUGEVUSED JA PIIRANGUD
1929 JÄRELEVALVE JA PROGRAMMI HINDAMINE
2124 KORDAMINEKUD JA PIIRANGUD
2529 KOHALIKE ENERGIAAGENTUURIDE HINDAMINE: JUHTUMIUURING
3038  HALDUSKULUD: TAOTLUSTE KOOSTAMINE, 
PROJEKTIDE ARUANDED JA PROGRAMMI HALDAMINE
3233 PROGRAMMIS OSALEJATE KANTUD KULUD34 RAKENDUSAMETI KANTUD KULUD
3536 ENERGEETIKA JA TRANSPORDI PEADIREKTORAADI KANTUD KULUD
3738 HALDUSKULUDE KOGUSUMMA
3942 RAKENDUSAMET: PAREM JUHT?
4354  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
4345 PROGRAMMI KAVANDAMINE
4651 JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
5254 PROGRAMMI HALDAMINE
  I LISA
 KOMISJONI VASTUSED
I.
Euroopa aruka energeetika programmiga  
soovitakse edendada energiatõhusust, taas-
tuvate energiaallikate kasutamist ja energee-tika mitmekesistamist. Programmi eesmärk on 
luua keskkond, mis sisaldab laialdasi teadmisi 
asjaomaste tehnoloogiate ja nende tähtsuse  
kohta.
II.
Euroopa aruka energeetika programmi eelarve 
perioodil 2003–2006 oli 250 miljonit eurot.  Rahalisi vahendeid kasutati üle 450 projekti  toetamiseks. Programmis osales üle 1700 asu-tuse (sh kohalikud ametiasutused, uuri-misinstituudid, seadusandjad, ametiliidud,  käsitööliste ühendused, konsultatsioonifirmad ja tootjad).
III.
Kontrollikoja auditis uuriti:
kuidas komisjon Euroopa aruka energeetika  –
programmi rahalisi vahendeid jagas;
kuidas komisjon programmi üle järelevalvet  –
tegi ja seda hindas;
millised olid programmi halduskulud; –
milline oli rakendusameti osatähtsus prog- –
rammi juhtimisel.KOKKUVÕTE
5
V.
Kontrollikoda soovitab mitmeid võimalikke  
täiendusi seoses Euroopa aruka energeetika  
programmile järgnevate programmide (ja  muude võrreldavate programmide) ülesehituse 
ja elluviimisega:
programmi käsitlevad ettepanekud, mis   –
põhinevad selgesõnalisel poliitikamudelil ja kajastavad eeldatavat seost kulude, väljundi 
ja mõju vahel;
järelevalve, millega minnakse kaugemale   –
üksikprojekti tasandist ja aidatakse kaasa  
terve programmi kohta ülevaate koostamisele 
ning täidetakse programmi väljakuulutatud  eesmärk;
programme hinnatakse viisil, millega saavu- –
tatakse maksimaalne kasulikkus tagasisideme 
allikana, hõlmates vahest ka rohkem “kestev–
andmete” hindamist, kus vaadeldakse projek-
tide võtmekategooriate mõju järjestikuste  kuluraamistike lõikes;
programmide halduskuludega seonduva   –
teabe süstemaatilisem talletamine ja ana-
lüüsimine, võttes arvesse abisaajate kanta-vad kulud, ning nimetatud teabe kasutamine 
programmide võrdlemisel ja parima tava mää-
ratlemisel ja levitamisel.IV.
Kontrollikoja leiud on järgmised:
Komisjon koostas Euroopa aruka energee- –
tika programmi eesmärkide põhjal üksikas-
jaliku töökava ja kasutas taotluste hindamisel 
väliseksperte. Teisest küljest ei vastanud  
programmi kavandamine parimale tavale ja  
mitmete tegevusalade kulutuste jaotamine  piiras võimalust mistahes alal märkimisväär-
set ja tõendatavat edasiminekut saavutada.  Euroopa aruka energeetika programm ei  olnud selge suunitlusega kuluprogramm.
Komisjon jälgis projektide edenemist, kuid   –
järelevalve ja hindamise abil ei olnud või-malik saada ülevaadet programmi üldisest  
kvaliteedist ja ülesehitusest. Komisjonil ei  
olnud võimalik hinnata seda, kas kohalike ja 
piirkondlike energiaagentuuride tegevusel oli 
märkimisväärne mõju, ega ka seda, kas nime-
tatud agentuurid parandasid energiasäästliku 
tehnoloogia edendamise kooskõlastamist.  Hindamisaruandeid ei tehtud õigusloomega 
seotud arutelu mõjutamiseks õigeaegselt  
kättesaadavaks.
Taotluste koostamise, projektide aruannete   –
ja programmi haldamise kulud (sh edukate  
taotlejate kantud kulud) võrdusid hinnanguli-
selt maksete summaga, mis väljastati perioodi 
2003–2006 jooksul. Võttes arvesse tulevikus 
väljastatavaid summasid, võib prognoosida, 
et nimetatud tegevuste hinnanguline üld-
summa moodustab rohkem kui ühe kuuendiku väljastatavatest summadest.
Rakendusameti tegevus mõjus positiivselt   –
klientide rahulolule.KOKKUVÕTE
 1.  Euroopa Liit kasutab mitmeid vahendeid oma energiapoliitika eesmärkide saa-
vutamiseks1. Vahendite hulka kuuluvad:
rahvusvahelised kokkulepped; –
energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna teadusuuringute  –
ja arendustööde toetamine;
energiatõhusust edendavad õigusaktid (nt ELi energiamärgis); –
esitlusprojektide edendamine; –
energeetikaprojektidele tehtavad struktuurifondide kulutused; –
heitkogustega kauplemine. –
 2.  Euroopa aruka energeetika programmiga soovitakse neid vahendeid täiendada 
energiatõhususe edendamise, taastuvate energiaallikate kasutamise ja ener-
geetika mitmekesistamise kaudu. Programmi eesmärk on luua keskkond, mis 
koondaks laialdasi teadmisi asjaomaste tehnoloogiate ja nende tähtsuse  
kohta, aidates seeläbi kaasa energiavarude turvalisusele, konkurentsivõi-
mele ja keskkonnakaitsele. Programm edendab ka muu hulgas oskuste ja  
kogemuste vahetamist ning julgustab parimate tavade ja parimate saadaval 
olevate tehnoloogiate levitamist. Programmiga ei toetata otseselt uute teh-noloogiate arendamist
2.1 EL on oma eesmärgid määratlenud 
järgnevalt:
–  tarnekindluse suurendamine;
–  Euroopa majanduse konkurentsivõime 
ja taskukohase energiahinna  
kättesaadavuse tagamine;
–  keskkonna-alase jätkusuutlikkuse 
edendamine ja kliimamuutuse vastu  
võitlemine;
eesistujariigi järeldused, Brüssel, märts 
2007 (Ülemkogu dokument 7224/07).
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
otsuse nr 1230/2003/EÜ (ELT L 176, 15.7.2003, lk 29) artiklid 1 ja 2.SISSEJUHATUS
ARUKA ENERGEETIKA KOOLITUS SOTSIAALMAJADE MODERNISEERIMISEKS  SAVEPROJEKT1. SELGITUS
Eesmärk: 
anda sotsiaalmajutusettevõtetele teadmisi ja vahendeid energiatõhusaks moderniseerimiseks.
Kestus:
1/2006–12/2006
Eelarve: 
457 291 eurot (ELi osalus: 50 %)
Projektiga loodi koolitusprogramm ja avaldati juhendid sotsiaalmajutusettevõtetele, omavalitsustele ja teistele 
eluasemeomanikele aitamaks neil teha energiatõhusat moderniseerimist ehk säästa vähemalt 30 % energiat 
võrreldes renoveerimisele eelnenud olukorraga.
7
EUROOPA ARUKA ENERGEETIKA PROGRAMM 
20032006
 3.  Perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programmi eelarve oli 250 miljonit 
eurot kulukohustuste assigneeringutena neljaks aastaks. Rahalisi vahendeid 
kasutati ligi 450 projekti toetamiseks, mis hõlmasid konsortsiume (keskmi-
selt seitsme kuni kaheksa osalejaga) terves ELis, teistes Euroopa Majandus-piirkonna liikmesriikides või ELi kandidaatriikides. Osalejate hulka kuulusid 
kohalikud ametiasutused, uurimisinstituudid, seadusandjad, ametiliidud,  
käsitööliste ühendused, konsultatsioonifirmad ja tootjad. Programmis osales 
üle 1700 asutuse.
 4.  Perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programm koosnes neljast “ver-
tikaalsest” alaprogrammist:
SAVE: energiatõhusus, eriti ehitistes ja tööstuses –3;
Altener: uued ja taastuvad energiaallikad –3;
STEER: transpordi energeetikaaspektid; –
Coopener: koostöö arengumaadega, –
  ja viiest “horisontaalsest” tegevusest, mis hõlmavad mitmeid eespool mainitud 
alaprogramme ja/või seonduvad ühenduse prioriteetidega.3 Alaprogrammid SAVE ja Altener 
pärinevad 1993. aastast ning neid 
rahastati varem teiste programmide 
kaudu (vt eriaruanne nr 17/98 taastuvate energiaallikate toetamisest 
Joule-Thermie programmiga seotud 
jagatud kuludega meetmete ja Altener 
programmiga seotud pilootmeetmete 
raames (EÜT C 356, 20.11.1998)).
“GREENLODGES ”  ALTENERPROJEKT2. SELGITUS
Eesmärk:
edendada ja lihtsustada taastuval energial põhinevate ja väikse suurusjärgu soojuse ja elektri koostootmise 
süsteemide kasutamist kaugemates maapiirkondades asuvates puhkemajades.
Kestus:
1/1/2005–31/1/2007
Eelarve:
849 652 eurot (ELi osalus: 50 %)
Projekti raames koostati erinevates ELi maapiirkondades asuvates puhkemajades läbi viidud energiaaudititel 
põhinev juhend, mida maapiirkondades asuvate puhkemajade ja sarnaste majutusasutuste omanikud/juha-tajad saavad kasutada taastuvenergia ja koostootmise süsteemide kasutusele võtmise korral. Teavet levitati 
ka piirkondlike ja siseriiklike töörühmade kohtumiste kaudu.
8
 5.  Alaprogrammide raames võetud kulukohustuste ja muude kulude osas saadud 
tulemused (iga programmivaldkonna kohta allkirjastatud toetuslepingute  
kaupa) esitatakse tabelis 1 . Maksed tehti kulukohustuste võtmisest märga-
tavalt pikema aja jooksul. 2006. aasta lõpus oli osalejatele tehtud maksete kogusumma 46,8 miljonit eurot.
SÕIDUKIJUHTIMISE, ENERGIATÕHUSUSE JA LIIKLUSOHUTUSE PARANDAMISE 
ÜLEEUROOPALINE KAMPAANIA ECODRIVEN: STEERPROJEKT3. SELGITUS
Eesmärk: 
edendada energiatõhusat ja turvalisemat sõidustiili/liikluskäitumist (keskkonnasõbralik sõidukijuhtimine 
ehk Eco-Driving )
Kestus: 
1/2006–12/2008
Eelarve: 
1 440 040 eurot (ELi osalus: 50 %)
Ecodriven oli üleeuroopaline keskkonnasõbraliku sõidukijuhtimise kampaania, mis oli suunatud üheksa ELi 
liikmesriigi sõiduauto-, kaubaauto-, veoki- ja bussijuhtidele.
9
ENERGIATÕHUSUSEGA SEOTUD LEPINGUTE EDENDAMISE EUROOPA RAAMISTIK 
EUROCONTRACT: “HORISONTAALNE PROJEKT”4. SELGITUS
Eesmärk: 
täiustada energiakasutuse kirjeldust lepingutes
Kestus: 
1/2005–12/2007
Eelarve: 
2 302 036 eurot (ELi osalus: 50 %)
Projekti raames töötati välja energiateenuste näidislepingud ja hankedokumendid ning kvaliteedistandar-
did, mille alusel koostati käsiraamatud omavalitsustele, korteriühistutele ja teistele eluasemeteenustega 
tegelejatele.PERIOODIL 20032006 VÕETUD KULUKOHUSTUSED1. TABEL
Projektid toetuste kaupaAllkirjastatud 
toetuslepingute 
arvMiljonit 
eurot
Altener (taastuv energia) 118 61,6
SAVE (energiatõhusus) 106 56,2
STEER (transport) 28 19,7
Horisontaalsed meetmed 80 44,5
Eritoetus üritustele 77 2,7
Coopener 38 14,5
Toetustest rahastatud projekte KOKKU 447 199,2
Projektid avalike pakkumiste kaupa128
Projektid kooskõlastatud meetmete kaupa22,2
Energeetika ja transpordi peadirektoraadi teabe edastuse 
ja toetuskulud2,5
Rakendusameti tegevuskulud 8,9
KOKKU3240,81 Avalik pakkumine: komisjoni 
poolt algatatud lepingud (enamuses 
uuringud või IT-teenused).
2 Kooskõlastatud meetmed: 
kooskõlastatud meede on algatatud 
ehitiste energiatõhusust käsitleva 
direktiivi ühildamise ja rakendamise 
osas.
3 Kogusumma sisaldab EFTA 
osalust Euroopa aruka energeetika 
programmis.
10
PERIOODI 20032006 EUROOPA 
ARUKA ENERGEETIKA PROGRAMMILE EELNEVAD AASTAD...
 6.  Alaprogramme SAVE ja Altener ning osasid 2003. aastal alaprogrammi Coopener 
alla koondatud tegevusi rahastati eelnevalt perioodi 1998–2002 energeetika 
raamprogrammist. Peamised muutused perioodi 2003–2006 programmi osas 
olid:
rakendusameti loomine programmi juhtimiseks; –
ühenduse toetuse rühmitamine sellistes energeetikavaldkondades, mis  –
ühe programmi raames aitavad kaasa säästvale arengule; konkreetse alaprogrammi loomine transpordiga seonduvate tegevuste   –
rahastamiseks.
...JA JÄRGNEVAD AASTAD
 7.  Järgmine programm, Euroopa aruka energeetika programm 2, mis hõlmab perioodi 
2007–2013, sisaldab järgmisi muudatusi:
lõpetatakse eritoetuse andmine väikestele eraldi üritustele; –
alaprogramm Coopener viiakse programmi alt välja; –
lubatakse turustamist käsitlevate projektide koostamist (edendavad inno- –
vatiivseid tehnoloogiaid, protsesse või tooteid, mida on küll edukalt esit-
letud, kuid mis ei ole veel turgu hõlvanud); ja
suurendatakse maksimaalset ELi osalust 75 protsendini kuludest ja   –
250 000 euroni uute kohalike ja piirkondlike energeetikaagentuuride  
loomiseks ning lubatakse teha energeetikaagentuuride loomise kohta  
ettepanekuid, mis tuleb esitada pigem eraldi kui ühiselt.
 8.  Kontrollikoda uuris, kas komisjon tegi mõistlikke samme tagamaks, et Euroopa 
aruka energeetika programmi ülesehitus ja elluviimine on mõjus viisil, mis 
looks lisandväärtust Euroopa Liidu tasandil. Auditis uuriti:
kuidas komisjon rahalisi vahendeid jagas; –
kuidas komisjon programmi üle järelevalvet tegi ja seda hindas; –
millised olid programmi halduskulud; –
milline oli rakendusameti osatähtsus programmi juhtimisel. –
 9.  Audit sisaldas:
programmi õigusliku aluse ja otsustusprotsessiga seotud dokumentide a) 
analüüsi ning Euroopa aruka energeetika programmi ja sellele eelnevate 
ning järgnevate programmide hindamisi;
rakendusameti aruandluse ja järelevalvega seotud dokumentide  b) 
analüüsi;vestlusi energeetika ja transpordi peadirektoraadi ning rakendusameti c) 
töötajatega;
konkursikutsete analüüsi; d) 
65 projektitoimiku läbivaatamist; e) 
uuringut, mille käigus saadi andmeid 736-lt projektis osalejalt f) 
4;
projekti andmebaasi analüüsi. g) 4 Uurimuse küsimustiku projekt 
saadeti komisjoni talitustele novembris 
2006. Küsimustik saadeti kõikidele 
osapooltele, kes olid 7. novembriks 2006 rahastamist taotlenud. Saadud 
vastuseid oli kokku 736. Uurimusele 
vastajate üldine määr oli 29 %. Enamik 
vastajatest oli osalenud mitmes 
projektis, omades seega programmi toimimise osas laia kogemust. Näiteks 
olid pooled vastanuist võimelised 
võrdlema energeetika ja transpordi 
peadirektoraadis ning agentuuris 
saadud töökogemusi. Uurimuses 
kutsuti taotlejaid üles täpsustama 
taotluste koostamise kulusid ja edukate taotlejate puhul ka Brüsselisse 
aruannete edastamise kulusid.AUDITI LÄHENEMISVIIS 
JA ULATUS
PROGRAMMITÖÖ JA RAHALISTE 
VAHENDITE JAOTAMINE
 10.  Avalike sekkumiste tõhusaks kavandamiseks tuleb eesmärgid selgelt määratleda, 
mõista, kuidas kõnealuse sekkumise abil püstitatud eesmärgid saavutada, ja 
paika panna selged kriteeriumid, mille alusel taotlused välja valitakse.
 11.  Ühenduse õigusaktides sätestatakse, et perioodi 2003–2006 Euroopa aruka ener-
geetika programmi rahalised vahendid peavad olema kättesaadavad projek-tidele, mis:
edendavad säästvat arengut, energia varustuskindlust, konkurentsivõimet a) 
või keskkonnakaitset;
loovad või arendavad struktuure ja vahendeid säästva energia arenda- b) 
miseks;
edendavad säästva energia süsteeme ja seadmeid; c) 
pakuvad teavet, haridust ja koolitust; d) 
teostavad järelevalvet ühenduse algatuste elluviimise ja mõju üle; e) 
hindavad programmiga rahastatavate meetmete mõju f) 5.
  Finantsabi pidi sõltuma kavandatud meetmest saadavast ühenduse lisandväär-
tusest, kasulikkusest ja mõjust6.
 12.  Komisjon viis need põhimõtted ellu järgneva kaudu:
üldine töökava perioodiks 2003–2006, milles kehtestati 17 põhimeedet,  –
mis jagunesid 63 sihtvaldkonda (esitatud I lisas );
iga-aastased töökavad, milles kehtestatakse juhised alaprogrammidele  –
ja põhimeetmetele ning valikukriteeriumid7;
konkursikutsed, millega määratletakse abikõlblikkuse ja valikukriteeriu- –
mid, mille tulemusel sõlmitakse pärast komisjoni ja asjaomase konsort-
siumi vahelisi läbirääkimisi toetuslepingud;
pakkumiskutsed, mille tulemusel sõlmitakse teenuslepingud. –5 Otsus nr 1230/2003/EÜ, artikli 4 
lõige 1.
6 Otsus nr 1230/2003/EÜ, artikli 4 
lõige 2.
7 Need töökavad koostati pärast 
kõikide osalejariikide esindajatega 
konsulteerimist.AUDITILEIUD
13
 13.  Põhimeetmete puhul loodi iga konkursikutse jaoks ekspertrühm (vt I lisa ). Eks-
pertrühma liikmed hindasid taotlusi vastavalt viiele kriteeriumile:
meetme/agentuuri/ürituse kvaliteet; –
lähenemisviisi kvaliteet; –
ühenduse lisandväärtus; –
kulud ja kasu; –
meeskonna ülesehitus. –
 14.  Ekspertrühmade aruannete põhjal koostas hindamiskomisjon taotluste pare-
musjärjestuse nimekirja, mis edastati heakskiitmiseks. Taotlus kiideti heaks ainult siis, kui selle üldine punktisumma ja viienda kriteeriumi (meeskonna ülesehitus) punktisumma oli vähemalt 70 % punktide kogusummast ning eraldi 
kriteeriumide punktisummad ei olnud alla 50 % punktide summast. Heaks  
kiideti ligikaudu 33 % laekunud taotlustest.
TUGEVUSED JA PIIRANGUD
 15.  Komisjon muutis programmi eesmärgid erimeetmeteks. Loodi taotluste objektiivse 
hindamise ja lepingute sõlmimise süsteem. Taotlusi hinnanud ja neile punkte 
andnud eksperdid põhjendasid ja dokumenteerisid hindamist ja punktide  
andmist piisavalt.
 16.  Kõnealuse programmi raames toetatavad tegevused pärinesid suures osas eel-
mistest programmidest. Abikõlblikud sihtvaldkonnad hõlmasid teadlikkuse 
suurendamist sellistes küsimustes nagu tarbesõidukite kütusetõhusus ja  
isolatsioon ehitistes juhtudel, kus sõltumatu ekspertarvamuse kohaselt on märkimisväärne potentsiaal kasvuhoonegaaside säästvate tehnoloogiate kulu-
säästlikuks kasutamiseks
8.
 17.  Teisalt vähendas liiga suure hulga (63) sihtvaldkondade määramine suhteliselt 
väiksele kuluprogrammile tõenäosust, et programmil oleks märkimisväärne 
mõju mistahes eraldi valdkonnas. Euroopa aruka energeetika programm ei 
olnud selge suunitlusega kuluprogramm.8 Vt näiteks hiljuti koostatud analüüs 
“A Cost curve for Greenhouse Gas 
Reduction ”, McKinsey Quarterly, 2007.
14
 18.  Programmi raames rahastatud aruande järeldustes9 esitatakse võrdlusnäitaja 
programmi rakendamise korralduse hindamiseks. Komisjoni töökavaga ei  
õnnestunud:
muuta poliitikamudelit selgesõnalisemaks (ehk selgitada, kuidas ELi toe- –
tuste andmine aitaks eemaldada konkreetsed takistused energiatõhusa 
tehnoloogia kasutuselevõtult);
kehtestada programmile mõõdetavad ja tähtajalised eesmärgid; –
analüüsida kõige tähtsamaid turul tegutsejaid. (Turul tegutsejate analüüs  –
on esitatud järgmise programmi töökavas, kuid seal on üles loetletud  
41 sihtrühma, mis on sageli liiga üldise kirjeldusega (“haridussüsteem”, “käsitöölised”, “meedia” jne).)
JÄRELEVALVE JA PROGRAMMI HINDAMINE
 19.  Finantsmääruses10 sätestatakse, et komisjon peab kehtestama konkreetsed, mõõ-
detavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid kõikidele 
eelarve valdkondadele ja teostada tulemusnäitajate abil järelevalvet nende 
saavutamise üle.
 20.  Komisjon kehtestas järelevalvekorra ainult üksikprojektide tasandil. Sellel olid 
järgmised tagajärjed:
toetuslepingus kirjeldati projekti sisu ja selle koheseid tulemusi (väljun- –
deid) ning ka kokkulepitud tulemusnäitajaid;
toetusleping hõlmas ka aruannete koostamissagedust ja selle tulemusel  –
koostati kolm kuni neli aruannet sõltuvalt projekti kestusest (väikseid  
sündmusi kajastati üks kord);
iga projekt anti ülesandeks ametnikule, kes jälgis aruannete koostamist  –
ja edenemist, võrreldes seda projektikirjeldusega;
rakendusametis teostas iga üksus oma projektiametnike üle järele- –
valvet;
nimetatud järelkontrolli kohta koostatakse ülevaade energeetika ja trans- –
pordi peadirektoraadile.9 Euroopa aruka energeetika 
programmi raames esitas ECOFYS 
aruande, milles hinnatakse 
20 energiatõhusat vahendit, millest 17 vahendit juhitakse 
liikmesriikidest (“ From Theory 
Based Policy Evaluation to SMART 
Policy Design ” ECOFYS, aprill 2007. 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_scan_filename=SummaryreportFinal.PDF, 
10. juuni 2008). Nimetatud aruanne 
annab võrdlusnäitaja energiatõhususe 
valdkonna programmide kavandamise 
ja järelevalve hea tava kohta. Muu hulgas märgiti konsultantide aruandes, 
et energiatõhususe programm peab:
–  sisaldama selgesõnalist 
poliitikamudelit, (mis näitab 
eeldatavat seost kulude, väljundi ja 
mõju vahel);
–  kehtestama konkreetsed 
eesmärgid, mis tuleb saavutada 
kindlaksmääratud aja jooksul, ja 
määratleda mõõdetavad näitajad, 
mille üle järelevalvet teha;
–  hindama võimaliku poliitikavahendite 
kogumi võimalikku mõju seatud 
eesmärkide saavutamisel; 
–  analüüsima asjaomaseid turge 
ja sektoreid, määrates kindlaks 
energiatõhususe puhul peamised turul tegutsejad, ebasoodsad 
mõjutused, tõkked ja takistused ning 
poliitikavahendite eeldatav mõjusus 
nimetatud probleemide lahendamisel.
10 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002, artikkel 27 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
15
KORDAMINEKUD JA PIIRANGUD
 21.  Need menetlused olid sarnased teiste ELi programmide menetlustega ning või-
maldasid komisjonil teostada järelevalvet üksikprojektide raames tehtava  töö üle. Teisest küljest ei sisestatud nõutavat ja esitatud järelevalveteavet 
näitajate kogumi raamistikku, et mõõta programmi edenemist tervikuna.  
Seega oli teabest komisjonile vähe kasu, mõistmaks, mil määral oli programm 
edukas ja, kas programmi või projekti nõudeid oleks vaja muuta
11. Esitatud 
projektide hindamiskriteeriumide osas ei tehtud kogu programmi jooksul  ühtegi muudatust (alaprogrammide SAVE ja Altener komponentide puhul  
võeti kriteeriumid muutumatult eelnevatest programmidest üle).
 22.  Euroopa aruka energeetika programmi hindamise kasulikkust pärssis ka rahaliste 
vahendite väljamaksmismäär12. Euroopa aruka energeetika programmi vahe-
hindamine valmis programmi lõpupoole 2006. aasta jaanuaris. Selles etapis 
moodustasid väljamaksed aga alla viie protsendi programmi jaoks ettenäh-tud kulutuste kogusummast. Analüüsi koostanud rühm järeldas, et on veel 
vara [projektide] pikaajalist mõju hinnata. 2006. aasta lõpuks oli maksete  
kogusumma suurenenud vaid 46,8 miljoni euroni, mis näitab, et 80 % prog-
rammi raames makstavatest rahalistest vahenditest makstakse välja pärast 
programmitöö perioodi.
 23.  Euroopa aruka energeetika programm lähtus oletusest, et ebatäielik teave takis-
tab oluliselt energiatõhusate toodete, protsesside ja tavade ning taastuvate 
energiaallikate kasutuselevõttu. Heal taval põhineva programmijäreleval-
vega oleks olnud võimalik välja selgitada, mil määral kasutasid otsusetegijad 
programmi tulemusel asjakohast teavet. Komisjon ei hankinud sellist teavet 
programmi tasandil.
 24.  Programmi hindamise peamiseks puuduseks oli asjaolu, et hindamisaruandeid ei 
tehtud õigusloomega seotud arutelude mõjutamiseks õigeaegselt kättesaa-
davaks ja need ei sisaldanud tähenduslikku analüüsi programmi mõju kohta. 
Alaprogrammide SAVE ja Altener hindamisaruanded ei olnud kättesaadavad 
enne Euroopa aruka energeetika programmi vastuvõtmist. Euroopa aruka  
energeetika programmile järgnenud Euroopa aruka energeetika programmi 2 eelhindamine koostati enne Euroopa aruka energeetika programmi teabe 
kättesaadavaks tegemist (aruanne
13 avaldati septembris 2004: Euroopa aruka 
energeetika programmi esimese konkursikutse raames esitatavate taotluste 
tähtaeg oli aprill 2004 ja perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika  
programmi toetuslepingud allkirjastati alles sama aasta sügisel).11 Euroopa aruka energeetika 
programmi 2 eelhindamist läbiviinud konsultant märkis, et “Käimasoleva 
Euroopa aruka energeetika programmi 
indikaatorite süsteem praeguses 
arengufaasis piirdub projektitasandil 
tehtava tööga, kus ettepanekute tegijatelt nõutakse oma projekti 
edenemise mõõtmiseks indikaatorite 
esitamist. Nimetatud indikaatorite 
ühtlustamiseks programmi 
tasandil puuduvad aga vahendid. 
Konsultatsioonide tulemused viitasid 
nimetatud süsteemiga seonduvatele probleemidele. Süsteem on tõenäoliselt 
keerukas ja takistab tähenduslikku 
mõju jälgimist, kuna selle abil 
toetatakse projektide erinevate 
väljundite, tulemuste ja mõjude 
mõõtmist. Seda korraldust järgides 
on mistahes hindamisega väga keeruline mõõta mõju ning seega ka 
teha järeldusi programmi edukuse 
kohta.” ( Ex-ante evaluation of a renewed 
multiannual Community programme in 
the field of energy (2007–2013) ECOTEC 
Research and Consulting Limited, 
lk 38.)
12 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in the 
field of Energy “Intelligent energy – 
Europe, 2003–2006”, ECOTEC Research & Consulting Limited, Ühendkuningriik . 
http://ec.europa.eu/dgs/energy_
transport/evaluation/activites/doc/
reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf.
13 Üheks põhjuseks oli programmi 
heakskiitmise ajastus (vt aruande lk 2).
16
KOHALIKE ENERGIAAGENTUURIDE HINDAMINE: JUHTUMIUURING
 25.  EL on viimase 15 aasta jooksul mitmete programmide kaudu kaasrahastanud koha-
like energiaagentuuride loomist (5. selgitus) liikmesriikides. Selle aja jooksul on ELi toetusel (maksimaalse ELi osalusega 200 000 eurot) loodud ligikaudu 
300 sellist agentuuri. Komisjon väidab, et agentuurid on ELi energiapoliitika 
“edendajad ja elluviijad” kohalikul tasandil ja tegutsevad “energeetikaeks-
pertidena” teistes kohalikes või piirkondlikes tegevustes.
 26.  Euroopa aruka energeetika programmi raames peab iga avalik ametiasutus või 
mõni muu asutus, kes teeb ettepaneku asutada kohalik/piirkondlik energia-agentuur, esitama esialgse töökava. Töökava peab sisaldama nii kohalikke/piirkondlikke tegevusi kui ELi dimensiooniga tegevusi. Töökava peab samuti 
näitama, et kohalikud/piirkondlikud tegevused saavad kasu teistest ELi osa-
dest uude agentuuri toodavatest sisenditest.
 27.  Perioodi 2003–2006 üldises töökavas kavandati selektiivne lähenemine uute 
agentuuride loomise toetamisele (kus neid kirjeldati “vajalike ja käepärastena, 
ja kohalikud ametiasutused on võtnud kindla kohustuse toetada sellist infra-
struktuuri pikemas perspektiivis”). Prioriteediks seati agentuuride loomine 
(tollastes) kandidaatriikides. Praktikas seda aga ei saavutatud: kõige rohkem 
agentuure asutati olemasolevates liikmesriikides ning eelkõige liikmesriiki-
des, kus juba oli kõige rohkem kohalikke energiaagentuure.
KOHALIKUD ENERGIAAGENTUURID5. SELGITUS
Agentuurid on tavaliselt väiksed asutused (kahe kuni kümne töötajaga), mis luuakse kohalike ametiasutuste 
algatusel. Agentuuri juhib direktor, kes on vastutav juhtkonna ees, mille koosseisu võivad kuuluda erasektori 
esindajad, kuid mis koosneb enamjaolt avaliku sektori esindajatest.
Peamine tegevus on nõustamine (nõustatakse kas kohalikke otsustajaid või tarbijaid).
17
 28.  Komisjon ei ole saanud sõltumatut hinnangut kohalike energiaagentuuride kohta. 
Komisjon hankis uuringu14 alaprogrammi SAVE energiaagentuuride väljundite, 
tegevuse ja tulevikuperspektiivide kohta, mis põhines Tšehhi, Prantsusmaa, 
Itaalia ja Ühendkuningriigi energiaagentuuride ekspertide tööl. Uuringus  pöörati erilist tähelepanu komisjoni poolt kohalikele energiaagentuuridele 
antud toetusele, kuid samuti väljendati muret agentuuride järelevalve üle  
ning nende poolt elluviidava koordineerimistegevuse üle erasektori ja avaliku 
sektori asutustega energiatõhususe valdkonnas.
 29.  Vaatamata sellele saadakse Euroopa aruka energeetika programm 2st veelgi 
enam toetust uute energiaagentuuride loomisele: rahastamise maksimaalne summa suurenes 250 000 euroni (eelnevalt 200 000 eurot) ja 75 protsendini abikõlblikest kuludest (eelnevalt 50 %).
SAVE II 19982004 RAAMES LOODUD ERNERGIAAGENTUURID14 “Alaprogrammi SAVE 
energiaagentuuride väljundite, 
tegevuse ja tulevikuperspektiivide 
uuring” lõplik aruanne ECUBA srl 2005.

18
HALDUSKULUD: TAOTLUSTE KOOSTAMINE, 
PROJEKTIDE ARUANDED JA PROGRAMMI HALDAMINE
 30.  Euroopa aruka energeetika programmi halduskulud kantakse:
programmis osalejate (ja mõnikord nende rahastajate) poolt; –
alates 2006. aastast programmi juhtimiseks loodud rakendusameti poolt  –
ja vastutavate komisjoni talituste poolt (peamiselt energeetika ja trans-
pordi peadirektoraat). Nii komisjoni kui programmis osalejate halduskulud peavad vastama programmi suurusele ning ei tohi ületada kulusid, mida 
vajatakse programmi mõjusaks elluviimiseks.
 31.  Komisjonil ei ole halduskulude kohta juhiseid ega võrdlusnäitajaid, mis põhineksid 
näiteks võrreldavatel programmidel, ning komisjon ei kogu ka nende kulude 
kohta põhjalikku teavet.
PROGRAMMIS OSALEJATE KANTUD KULUD
 32.  Kontrollikoda viis läbi küsitluse, et saada teavet programmis osalejate taotluste 
koostamise ja projekti aruannete kulude prognooside kohta. Vastajate and-mete kohaselt küündis taotluse esitamise ja selle üle läbirääkimiste pidamise 
keskmine maksumus ligikaudu 10 protsendini taotletavast summast, hinnan-
gulised aruandluskulud on aga veel täiendavalt 6 % ELi rahastamisest (nimeta-
tud kulud on abikõlblikud ELi toetuse saamiseks). Programmi kohta tervikuna 
jäävad edukaks osutunud taotlejate kulud suurusjärku 22 miljonit eurot
15.15 22 miljoni euro suurune summa 
vastab heakskiidetud toetustaotluste 
kogusummale lisatud kümne 
protsendilisele lisale (199,2 miljonit 
eurot – vt tabel 1 ) ja abisaajatele 
perioodil 2003–2006 makstud kogusummale lisatud kuue 
protsendilisele lisale (43,6 miljonit 
eurot). Taotluste kulud sisaldavad 
paraku ka tagasilükatud taotluste 
kulusid ning aruandluskulud sisalduvad 
lõppkokkuvõttes projektidele 
makstavas kogusummas (tõenäoliselt ligi 200 miljonit eurot).
19
 33.  Joonisel 1 ja 2  esitatakse taotlejate prognoositava taotluse tegemise maksumus 
protsentuaalse osana taotletud rahastamissummast. Joonis 3  esitab taotlejate 
prognoosid aruandluskulude kohta protsentuaalse osana rahastamissum-
mast16. Üle poole osalejaist arvas, et taotluse täitmiseks nõutav ajaperioodi 
pikkus oli õiglane, kuid projekti koordinaatoritest arvas nii 40 %. Taotluse  koostamise ja komisjoniga läbirääkimiste pidamisega seonduvad samalaad-sed probleemid kajastusid vahehindamise leidudes: “lepingu läbirääkimise protsessi ilmestas üha suurenev ajakulu, kuna taotleja pidi esitama arvukalt 
dokumente. Lepingu sõlmimisele eelnev aeg võib osadelt organisatsiooni-
delt nõuda märkimisväärselt palju ressursse”
17. Vahehindamise koostamisel 
kasutati lähenemisviisi, mis sarnaneb kontrollikoja poolt kasutatavaga, kuid osalejate arv oli väiksem ja vastamismäär protsentuaalselt madalam (kontrolli-koja uuringule saadi 736 vastust ja vastamismäär oli 29 %; hindajate uuringule 
saadi 82 vastust ja vastamismäär oli 22 %).16 Kontrollikoda viis taotlejate 
hulgas läbi küsitluse Euroopa aruka 
energeetika programmi läbiviimise kohta. Küsimustikule vastas 736 
taotlejat.
17 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in the field 
of Energy “Intelligent Energy – Europe, 
2003–2006” , ECOTEC Research & 
Consulting Limited, Ühendkuningriik 
(lk 42), http://ec.europa.eu/dgs/
energy_transport/evaluation/activites/
doc/reports/energie/no52_eie_
midterm_final_report.pdf.
TAOTLUSE ESITAMISE HINNANGULISTE KULUDEGA SEOTUD VASTUSTE JAGUNEMINE 
PROTSENTUAALSE OSANA TAOTLETUD RAHASTAMISSUMMAST 689 VASTAJATJOONIS 1
11-15 %16-20 %üle 20 %
alla 5 %
6-10 %
20
VASTUSTE JAGUNEMINE: ARUANDLUSKULUD PROTSENTUAALSE OSANA 
SAADUD RAHASTAMISSUMMAST 529 VASTAJATJOONIS 3VASTUSTE JAGUNEMINE KOORDINEERIMISTAOTLUSE ESITAMISE PROGNOOSITAVA 
MAKSUMUSE KOHTA, MIS ON ESITATUD PROTSENTUAALSE OSANA TAOTLETUD RAHASTAMISSUMMAST 121 KÜSIMUSTIKULE VASTANUD KOORDINAATORITJOONIS 2
11-15 %16-20 %üle 20 %
alla 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %üle 20 %
alla 5 %
6-10 %
21
RAKENDUSAMETI KANTUD KULUD
 34.  Üks Euroopa aruka energeetika programmi uuendustest oli rakendusameti loo-
mine (vt 6. selgitus), mille ülesanne on tegeleda programmi haldusasjadega18. 
Komisjon kandis rakendusameti rahastamiseks 2005. ja 2006. aastal 8,5 mil-
jonit eurot Euroopa aruka energeetika programmi eelarvesse. 2006. aastal  näitasid rakendusameti raamatupidamisaruanded kuludeks (tekkepõhiselt) 4 miljonit eurot
19 ning 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli kogunenud üle-
jääk 0,9 miljonit eurot. Rakendusameti tegevuskulud on seega hinnanguliselt 
7,6 miljonit eurot 2005. ja 2006. aastal. 2006. aasta lõpus oli rakendusametis 41 töötajat, kellest viis olid komisjoni poolt lähetusse saadetud alalised amet-
nikud, 11 komisjonist üle toodud ajutist töötajat ja 25 lepingulist töötajat.18 Rakendusamet vastutas ainult 
Euroopa aruka energeetika programmi 
haldamise eest ning ei osalenud 
eelmiste programmide raames 
rahastatud tegevuste haldamises. 
Alates 2007. aastast moodustab 
Euroopa aruka energeetika programmi 
teine osa ühe osa konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist. 
Rakendusamet haldab nüüd teisi 
konkurentsivõime ja uuendustegevuse 
raamprogrammi tegevusi ning ka 
Euroopa aruka energeetika programmi 
raames jätkuvaid tegevusi.
19 2006. aasta majandustulemuse 
aruanne. Aruanne Aruka Energeetika 
Rakendusameti 2006. eelarveaasta 
aastaaruande kohta koos ameti 
vastustega (ELT C 309, 19.12.2007, lk 18). Personalikulud moodustavad 
66 % kulude kogusummast. 
Märkimisväärne osa muudest 
halduskuludest koosnes ekspertidele 
ja uuringutele tehtavatest 
kulutustest ja komisjonile tehtavatest 
tagasimaksetest majutuse ja muude teenuste eest.
ARUKA ENERGEETIKA RAKENDUSAMETI LOOMINE6. SELGITUS
Aruka Energeetika Rakendusamet alustas tegevust 2005. aastal ning on esimene ühenduse rakendusamet. 
Rakendusameti ülesanne oli perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programmi põhiosa elluviimine. 
Praktikas hõlmab see järgmisi ülesandeid:
Projekti tsükkel:
iga-aastaste konkursikutsete väljakuulutamine, taotluste väljavalimine ja lepingute sõlmimine, –
projektide järelevalve (edenemine ja rahaline olukord), –
järelevalve seoses projekti mõjuga sihtvaldkonnas, –
ELi osaluse väljamaksmine vastavalt lepingulistele tingimustele,  –
programmist ja selle projektidest teavitamine ja nende edendamine. –
Aruandlus komisjonile:
aruanded programmi elluviimise kohta, –
tagasiside tulevikus tehtava programmiarenduse huvides ja riiklike algatuste teabe kohta, –
aruanded ameti tegevuse ja tegevuseelarve kohta, –
ameti juhtimine ja haldamine (inimressursid, rahalised vahendid). –
Ametile on nüüdseks täiendavaid ülesandeid antud (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprog-
ramm), nimi muudetud Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuseks ja selle tegevust pikendatud 
2015. aasta lõpuni.
22
ENERGEETIKA JA TRANSPORDI PEADIREKTORAADI KANTUD KULUD
 35.  Energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt seoses Euroopa aruka energeetika 
programmiga kantud personalikulud ei ole komisjoni raamatupidamisaruan-
netes eraldi välja toodud, kuid kulusid on võimalik hinnata töötajate arvu  
põhjal. Komisjoni andmetel tegeles 2003. aastal programmi haldamisega  38 töötajat [KOM(2002) 162]. Töötajate arv vähenes 20ni pärast seda, kui  amet 2006. aastal täielikult toimima hakkas (selleks ajaks oli 16 töötajat  
ametisse tööle lähetatud). Rakendusameti loomise põhjendamiseks tehtud 
kuluefektiivsuse hindamises
20 esitatud prognooside kohaselt olid personali-
kulud perioodil 2003–2006 ligikaudu 16 miljonit eurot.
 36.  Perioodi 2003–2006 haldusjuhtimise kulutused (põhiliselt hõlmab uuringute, koos-
olekute, teavitamise ja reklaamialaseid kulusid) olid kokku 2 miljonit eurot.20 Euroopa aruka energeetika 
programmi teenuste sisseostmise 
korraldus. Kulusäästlikkuse hindamine, 
Eureval-C3E, 2002.
23
HALDUSKULUDE KOGUSUMMA
 37.  Euroopa aruka energeetika programmi Euroopa Liidu poolt kantud halduskulude 
(sealhulgas rakendusameti tegevuskulud) kogusumma perioodil 2003–2006 
oli seega ligikaudu 25 miljonit eurot. Programmis osalejatele tehtud uuringu 
kohaselt oli taotluste ja projekti aruannete koostamise maksumuseks ligi-kaudu 22 miljonit eurot. Osalejatele tehtud maksete kogusumma 2006. aasta lõpuks oli 46,8 miljonit eurot. Sellest tulenevalt olid nimetatud perioodil  
Euroopa aruka energeetika programmi haldamise, taotluste ja projekti aru-
annete koostamise kulud samas suurusjärgus abisaajatele tegevuskuludeks tehtud maksetega.
 38.  Paljud Euroopa aruka energeetika programmiga sarnaste programmide kulud on 
suuremad programmi alguses. Sellised kulud, nagu konkursikutsete etteval-
mistamise kulud, kantakse paratamatult programmi varajases etapis, ning  
halduskulude ja tegevuskulude osakaal muutub programmi edenedes. Juba 
tehtud halduskulutused ning taotluste ja projekti aruannete koostamise  kulud võrduvad hinnanguliselt rohkem kui ühe kuuendikuga kõikidest võe-
tud kulukohustustest ning täiendavaid halduskulusid tekib ka edaspidi, kuna 
rakendusamet jätkab järelevalvet lepingute üle ning on üha rohkem seotud 
tagasimaksmistaotluste kontrollimisega, samas kui abisaajad jätkavad aru-
andluskulude tegemist ning suunavad suurendatud ressursid kuluaruannete koostamiseks ja kontrollitõendite hankimiseks.
24
RAKENDUSAMET: PAREM JUHT?
 39.  Kontrollikoja auditis leiti, et rakendusamet oli:
täiustanud programmiga seotud teabevahetust (läbi oma veebilehe, inter- –
netis levitatavate videote ja infolehe);täiustanud taotlusdokumente; –
vähendanud osaliselt osalejate halduskohustusi; –
asendanud kuue kuu tagant esitatava arengu- ja finantsalase aruandluse  –
üheksa kuu tagant esitatava arengu- ja finantsaruandlusega.
 40.  Haldusmenetluste muudatused kajastuvad abisaajate suhtumises programmi. 
Kriteeriumide “toetus taotlusprotsessi jooksul” ja “protsessi kestus” ( joonis 4 ) 
osas pidasid 10 % rohkem taotlejaid rakendusameti poolt pakutud teenust 
“heaks” või “suurepäraseks” võrreldes komisjoni vastava teenusega. Erinevusi 
oli eelkõige märgata “suurepärasega” hinnatud kategoorias .
 41.  Kuigi üldiselt ajavad osalejad meelsamini asju rakendusametiga, märkisid ligi-
kaudu pooled, et pakutava teenuse tasemes ei ole suuri muudatusi toimunud. 
Projektikoordinaatorid (kes on Brüsseliga tihedamas kontaktis kui teised osa-
lejad) väljendasid suuremat rahulolu rakendusameti töö osas ja vähem oldi 
rahul komisjoni tööga ( joonised 5 ja 6 ).
 42.  On liiga vara teha lõplikke järeldusi rakendusameti tegevuse kohta, kuid program-
mis osalejate arvamuse kohaselt on ameti tegevus olnud alustuseks hea.
TAOTLUSPROTSESSI KESTUSJOONIS 4
Suurepärane
Hea
Rahuldav
Puudulik
Teenus puudubUurimusele vastajate arvamus asjade ajamisest…
... rakendusametiga
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %... komisjoniga
25
JOONIS 5
KÕIKIDE ABISAAJATE ARVAMUS KOMISJONI JA RAKENDUSAMETI PAKUTAVATE 
TEENUSTE KVALITEEDI ERINEVUSTE KOHTA
JOONIS 6
KOORDINAATORITE ARVAMUS KOMISJONI JA RAKENDUSAMETI PAKUTAVATE 
TEENUSTE KVALITEEDI ERINEVUSTE KOHTAKomisjonisSama palju
Rakendusametis
KomisjonisSama palju
Rakendusametis
KomisjonisSama palju
Rakendusametis
KomisjonisSama paljuRakendusametis
KomisjonisSama palju Rakendusametis
KomisjonisSama paljuRakendusametisTeave on paremini 
saadavalTaotlusprotsess 
on kiiremKäimasolevate 
projektidega seotud 
aruandlusmenetlus 
on lihtsam
Teave on paremini 
saadavalTaotlusprotsess 
on kiiremKäimasolevate 
projektidega seotud 
aruandlusmenetlus 
on lihtsam020406080100120140160180
051015202530354045
PROGRAMMI KAVANDAMINE
 43.  Komisjon koostas Euroopa aruka energeetika programmi eesmärkide põhjal üksik-
asjaliku töökava ning kasutas ettepanekute hindamisel väliseksperte. Osades 
Euroopa aruka energeetika programmi sihtvaldkondades on märkimisväärne 
potentsiaal kasvuhoonegaaside säästvate tehnoloogiate kulusäästlikuks  kasutamiseks.
 44.  Teisest küljest ei järgitud programmi kavandamisel alati parimat tava. Komisjon 
ei suutnud:
muuta poliitikamudelit selgesõnalisemaks; –
kehtestada mõõdetavad ja tähtajalised eesmärgid; –
analüüsida kõige tähtsamaid turul tegutsejaid. –
 45.  Kulutuste jaotamine niivõrd paljudele tegevusaladele piiras võimalust saavutada 
mistahes alal märkimisväärset ja tõestatavat edasiminekut. Euroopa aruka  
energeetika programm ei olnud selge suunitlusega kuluprogramm.
1. SOOVITUS  KAVANDAMINE
Komisjon peab tagama, et programmi ettepanekud põhineksid selgesõ-
nalisel poliitikamudelil ja kajastaksid eeldatavat seost kulude, väljundi  
ja mõju vahel.JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
27
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
 46.  Järelevalve- ja hindamismenetlused ei olnud mõjusaks tagasisideme mehhanis-
miks. Komisjon teostas järelevalvet projektide üle, kuid mitte programmi üle 
tervikuna. Eelmise programmi hindamine viidi läbi liiga hilja, mõjutamaks  
Euroopa aruka energeetika programmi ülesehitust, ning järgmise programmi üksikasjad kinnitati enne Euroopa aruka energeetika programmi hindamist. Programmi kohta koostati vahehindamine, mis osutus keeruliseks, kuna selleks 
ajaks oli maksetest sooritatud vaid 5 %.
 47.  Järelevalve- ja hindamiskord ei võimaldanud seega komisjonil saada ülevaadet 
programmi üldisest kvaliteedist ja ülesehitusest ning otsustada, kas näiteks 
standardne projektipõhine lähenemisviis oli asjakohane poliitikaeesmär-
kide puhul21; ning kui jah, siis, kas kitsama suunitlusega programmiga oleks 
tõenäolisem saavutada Euroopa aruka energeetika programmi eesmärgid.  
Euroopa aruka energeetika programmi üheks eelduseks oli, et mittetäieli-
kud teadmised takistavad otsusetegijatel sobivat tehnoloogiat heaks kiita. Mõjusa järelevalvega oleks võimalik hinnata, kas otsusetegijate teavitamine 
on paranenud.
 48.  Komisjonil ei olnud võimalik hinnata seda, kas energiaagentuuride tegevusel oli 
oluline mõju, ega ka seda, kas nad parandasid energiasäästliku tehnoloogia edendamise kooskõlastamist. Perioodi 2007–2013 programmi osas tehtud  
muudatused siiski suurendasid rahalist toetust nimetatud asutustele.
 49.  Euroopa aruka energeetika programm oli väikese mahuga, arvestades (ener-
geetika) turgu, mida ta pidi mõjutama. Euroopa aruka energeetika prog-
rammi projektid andsid vahepealseid väljundeid (sageli väljendusid need  
poliitikakujundajatele nõu andmises, üritustes osalejates või reklaamima-terjalis). On raske teha otsust selle kohta, kas väljundid tingisid ka muutuse 
toimimistavades.21 On tähelepanuväärne, et 
näiteks erineva lähenemisviisi 
kasutamisega keskendusid 
liikmesriikide poliitikakujundajad 
sageli energiaettevõtetele kui 
sobivatele kanalitele, mille kaudu 
energiasäästliku tehnoloogiaalast 
nõu anda. Sellise korralduse eelis on, et energiaettevõtted loovad 
kontakti energiakasutajatega ning 
neil on võimalus mõõta mõju 
energiatarbimisele. Puuduseks on 
asjaolu, et selle valdkonna ettevõtetel 
on ilmsed majanduslikud huvid, 
mis võivad kahjustada õigete ja läbipaistvate nõuannete andmist.
28
 50.  Samamoodi on keeruline otsustada, millal ja kuidas hinnata mitmeaastaseid 
programme, mis käivituvad aeglaselt (või hilinemisega) ning mille kulutuste 
tagajärjed ulatuvad ametlikust programmitöö perioodist kaugemale. Nagu kontrollikoda märkis oma aruandes struktuurifondide vaheetapi menetluste 
kohta (eriaruanne nr 1/2007), põhineb hindamine, mis tehakse programmitöö 
perioodi piisavalt varajases etapis, et mõjutada järgmise programmi kavan-
damist, tõendusmaterjalil, mis saab üksnes vähesel määral toetuda kulude 
prognoosile. Teisest küljest on kulutuste olulisel osal põhinevate hindamiste 
puhul tõenäoline, et need tehakse liiga hilja, mõjutamaks järgmiste prog-
rammide kavandamist.
 51.  Nende probleemide tõttu on veelgi tähtsam, et komisjon rakendaks põhjalikku 
ja terviklikku tulemusnäitajate kogumit ning tagaks hindamise optimaalse  
ajakava.
2. SOOVITUS   JÄRELEVALVE
Komisjon peab tagama programmide järelevalve viisil, mis tagaks võima-
likult palju kasulikku teavet programmide mõju kohta. Nimetatud teave 
peaks ulatuma kaugemale üksikprojektidest ja aitama kaasa ülevaate saa-misele programmist tervikuna, võttes arvesse ka programmi väljakuulu-
tatud eesmärke.
3. SOOVITUS  HINDAMINE
Programmide hindamine tuleb läbi viia viisil, mis suurendab maksimaal-
selt hindamise kasulikkust tagasisideme allikana, võimaldamaks kuluprog-
ramme täiustada. Komisjon peaks kaaluma ulatuslikumat “kestevandmete” 
hindamist, mille käigus vaadeldakse projektide võtmekategooriate mõju järjestikuste kuluraamistike lõikes. Aruanded, mis komisjon on liikmesrii-
kide programmide kohta saanud, võivad selleks otstarbeks moodustada 
asjakohase raamistiku.
29
PROGRAMMI HALDAMINE
 52.  Kontrollikoja tööst nähtub, et taotluste koostamise, projektide aruannete ja halda-
mise kulutuste kogusumma oli võrdeline perioodi 2003–2006 jooksul projek-
tidele ülekantud rahaliste vahendite kogusummaga. Võttes arvesse tulevikus 
tehtavaid väljamakseid ja halduskulusid, on nimetatud kolme tüüpi kulude 
eeldatav kogumaksumus üle ühe kuuendiku väljamakstavatest summadest.
 53.  Kuigi Euroopa Komisjon juhib mitmeid Euroopa aruka energeetika programmi 
ülesehitusega sarnaseid programme, ei ole kehtestatud raamistikku haldusku-lude hindamiseks. Seetõttu ei ole lihtne võrrelda Euroopa aruka energeetika 
programmi halduskulusid teiste programmide omadega.
4. SOOVITUS  HALDUSKULUD
Komisjon peaks süstemaatilisemalt talletama ja analüüsima teavet prog-
rammide halduskulude kohta (arvestades selliste näitajatega nagu kulu ühe 
väljamakstud euro kohta ja kulud seoses hinnatava taotlusega). “Kulud” 
peavad sisaldama abisaajate poolt tehtavaid kulutusi, mitte ainult komis-
joni kantavaid kulutusi. Komisjon peaks kasutama seda teavet programmide võrdlemisel ning parima tava määratlemisel ja levitamisel.
 54.  Rakendusameti tegevus on klientide rahulolu positiivselt mõjutanud: osalejad 
(ja eriti projektikoordinaatorid) eelistavad asjaajamist pigem rakendusameti 
kui komisjoniga.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 4. septembri 2008. aasta istungil 
Luxembourgis.
  Kontrollikoja nimel
  president
Vítor Manuel da Silva Caldeira

30
ÜLEVAADE VERTIKAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD 
ALAPROGRAMMIDE SAVE, ALTENER JA STEER SIHTVALDKONDADESTI LISA
VALD-
KONDVERTIKAALSED PÕHIMEETMED SIHTVALDKONNAD
NIMETUS NIMETUSSAVEEHITISTE ENERGIATÕHUSUSE 
MITMEKORDISTAMINEVahendid ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi 
heakskiitmisprotsessi käivitamiseks
Ehitiste energiateenuste elluviimise projektid
Teatud silmapaistvate avalike ehitiste eeskujuks võtmineEnergiatõhusate ehitiste parimate tavade edendamine
SOTSIAALMAJADE 
MODERNISEERIMINETeadlikkuse tõstmine, haridus ja koolitus
Kohandatud rahastamiskavade koostamine
Kaasaegsed integreeritud moderniseerimislahendusedÕiguslikud ja institutsioonilised muudatused
INNOVATIIVSED LÄHENEMISVIISID 
TÖÖSTUSESEnergiahaldus (vahendid)
Energiateenused VKE-desÜhistootmine
ENERGIATÕHUSAD SEADMED 
JA TOOTEDELi energiamärgise ja energiatõhususe 
miinimumstandardite rakendamise toetamine ja nendega seotud teadlikkuse suurendamine 
Tehnoloogiahanked, ostjate algatused ja muud meetmed 
turu ümberkujundamise kiirendamiseks  
Turu ümberkujundamise seire ja aluse panemine uutele 
poliitikaalgatusteleALTENERELEKTRI TOOTMINE TAASTUVATEST 
ENERGIAALLIKATESTSoovituslikud riiklikud eesmärgid
Toetuskavad
Elektrivõrguga seotud küsimusedRoheline elekterJagatud elektritootmine
SOOJUSE TOOTMINE TAASTUVATEST 
ENERGIAALLIKATESTÕigusaktid, kütusestandardid ja –normatiivid
Tarnekett ja turustruktuuridErirakendused ja nende integreerimine ehitistesse
VÄIKESE SUURUSEGA TAASTUVATE 
ENERGIAALLIKATE RAKENDUSEDPäikeseenergial toimiv vee soojendamine, ruumide kütmine 
ja jahutamine
Päikeseelektri tootmineBiomassi kasutamine kodumajapidamiste kütmiseks
Väikse suurusjärgu soojuse ja elektri koostootmise 
süsteemid ja soojuspumbad
ALTERNATIIVSED SÕIDUKIKÜTUSEDÕigusaktid, maksustamiskord ning kütusestandardid ja -normatiivid
Biokütuste tarnekett ja turustruktuuridSTEEREraldi tarnekette vajavate alternatiivsete kütuste tarnekett ja 
turustruktuurid
Turunõudlus alternatiivseid kütuseid kasutavate sõidukite 
järele
Kaasnevad meetmed
MEETMED ENERGIATÕHUSUSE 
EDENDAMISEKS TRANSPORDISTranspordinõudluse vähendamine
Transpordi energiatõhususe suurendamine
Vähem energiat kasutava transpordi soodustamineMajanduslikud vahendid ja soodustused
Teave, teadlikkus ja koolitus
KOHALIKE JUHTIMISASUTUSTE 
TEADLIKKUSE SUURENDAMINE 
TRANSPORDIALALKohalike asutuste koolitamine energia tõhusaks 
kasutamiseks ja alternatiivsete kütuste kasutamise alal transpordis
Koostöö ja partnerluse edendamine: toetada kohalikke 
osalejaid nende osalemisel programmis ja projektides
Allikas: perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programm – üldine töökava aastateks 2003–2006.
31
ÜLEVAADE VERTIKAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD 
ALAPROGRAMMI COOPENER SIHTVALDKONDADEST
VALD-
KONDVERTIKAALSED PÕHIMEETMED SIHTVALDKONNAD
NIMETUS NIMETUSCOOPENERENERGIAPOLIITIKAD, ÕIGUSAKTID 
JA TURUTINGIMUSED VAESUSE 
VÄHENDAMISEKS ARENGUMAADES Energiapoliitika kett, alates väljatöötamisest kuni 
edendamise ja rakendamiseni
Energia ja vaesusega seotud määruste koostamine, mis 
käsitlevad jätkusuutlikkust, eesmärke ja detsentraliseeritud energiatootmist
Linnaalade, linnalähialade ja maapiirkondade 
energiakavandamine
Energeetikavaldkonna programmide ja projektide 
rahastamis-, investeerimis- ja toetussüsteemid, pidades silmas eelkõige VKE-sid
Energiateenuste parimate tavade edendamine vaeste riikide 
vajaduste täitmiseks
KOHALIKU ENERGIAEKSPERTIISI 
TUGEVDAMINE ARENGUMAADES Poliitiliste otsuste tegijate, seadusandjate ja kavandajate 
koolitamine ja nendevaheliste võrgustike loomine
Energiavaldkonna asjatundjate koolitamine, nendevaheliste 
võrgustike loomine, liikuvus ja õppereiside korraldamine
Olemasolevate energiakeskuste, agentuuride ja tootmisharu 
ühenduste tugevdamine
Allikas: perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programm – üldine töökava aastateks 2003–2006.
ÜLEVAADE HORISONTAALSETEST PÕHIMEETMETEST JA NENDEGA SEOTUD 
SIHTVALDKONDADEST
VALD-
KONDHORISONTAALSED PÕHIMEETMED SIHTVALDKONNAD
NIMETUS NIMETUSKÕIKJÄTKUSUUTLIKUD 
ENERGIAKOGUKONNADEnergiakodakondsuse edendamine ja kohalike 
energiavaldkonna osalejate mobiliseerimine
Kohalike kogukondade organiseerimine taastuvatest 
energiaallikatest saadava energia ja tavaenergia tõhusaks kasutamiseks, nõudluse haldamine ja mõju sellega seotud mobiilsusele
Soodsate tingimuste loomine kohalikele energiaturgudele 
ja teenustele, et saavutada kriitiline mass
MÕTLE GLOBAALSELT, TEGUTSE 
KOHALIKUL TASANDILManagEnergy: vahend, mis aitab kohalike energiavaldkonna 
meetmete elluviimist
Toetus kohalike ja piirkondlike energiajuhtimisasutuste 
loomisele ja agentuuride riiklike liitude tegevusele
Mõtle globaalselt: ühenduse lisandväärtus (töörühm)
RAHASTAMISMEHHANISMID 
JA SOODUSTUSEDAnalüüs erinevate rahastamismehhanismide kohta riigiti
Innovatiivsete rahastamismehhanismide arendamine ja 
edendamine taastuvate energiaallikate ja energia mõistliku kasutamisega seotud investeeringutes
Õigus õiglasele konkurentsile
Foorum rahastamismehhanismidest ja soodustustest 
saadud kogemuste vahetamiseks
JÄRELEVALVE JA HINDAMINETaastuvate energiaallikate ja energia mõistliku kasutamisega seotud poliitikate ja meetmete järelevalve ja hindamine
Tuleviku suunitlusi ja poliitika mõjusid käsitlevad 
menetlused, näitajad ja nende modelleerimine
Foorum järelevalvest ja hindamisest saadud kogemuste 
vahetamiseks
TEABE LEVITAMINE JA EDENDAMINEProjekti tulemuste levitamine
Valdkonna parima tava levitamine
Programmi ja selle saavutuste levitamineAvalikkuse teadlikkuse suurendamise kampaania 
“Jätkusuutliku energiaga Euroopa”
Allikas : perioodi 2003–2006 Euroopa aruka energeetika programm – üldine töökava aastateks 2003–2006.
KOMISJONI VASTUS 
KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE ARUKA ENERGEETIKA 20032006 KOHTA
33
KOKKUVÕTE
I. 
Euroopa aruka energeetika programm toetab 
Euroopa Liidu poliitikat energeetika valdkon-nas vastavalt energiavarustuse kindluse rohe-lises raamatus, transpordi valges raamatus ja teistes seonduvates ühenduse õigusaktides  sätestatule, andes tasakaalustatud panuse  järgmiste üldeesmärkide saavutamiseks: ener-giavarustuse kindlus, konkurentsivõime ja  keskkonnakaitse (programmi käsitleva otsuse artikkel 1).
IV.
Esimene taane 
Euroopa aruka energeetika programmi eesmärk 
on sisuliselt katalüütiline: investeeritakse suh-
teliselt väikesed summad, et stimuleerida palju 
suuremaid investeeringuid tulevikus. 
Nii laia sektori kui energeetika puhul on priori-
teetsete valdkondade valimine vältimatu. Par-
lament ja nõukogu määratlesid Euroopa aruka energeetika esimese programmi ulatuse ja  
eesmärgid ning need struktureeriti nelja konk-
reetse valdkonna alusel. Euroopa aruka ener-
geetika esimest programmi käsitlevas otsuses 
on viidatud mitmele programmi nelja valdkon-naga seonduvale konkreetsele teatisele, millest igaühes on nimetatud olulised tegevusvald-konnad
1. Komisjon on seisukohal, et arvesta-
des programmide olemuslikke piiranguid, on  
õigusaktides määratletud poliitikavaldkonda-
dega tegelemiseks mõeldud programmi kavan-
damine toimunud aktsepteeritaval tasemel.
1 Näiteks ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlevas valges raa-
matus [KOM(1997) 599 (lõplik), 26.11.1997] on määratletud üksnes taastuvate energiaallikate lõikes neli tegevusala ja 22 erimeedet; komisjoni teatises Euroopa Ühenduse energiatõhususe parandamise tegevuskava kohta [KOM(2000) 247, 26.4.2000] on sätestatud meet-med kõigis valdkondades ja 15 põhivaldkonnas. 2006. aastal kinnitati sellist lähenemisviisi Euroopa Parlamendi arvamuses energiatõhususe rohelise raamatu kohta, milles on esitatud üle 100 soovituse (Euroopa Parlamendi raport P6_A(2006)0160, 3.5.2006 ja komisjoni teatis, 19.10.2006, energiatõhususe tegevuskava kohta, milles on määratle-tud kuus valdkonda, kümme prioriteetset meedet ja 75 kulutõhusat meedet, mis on valitud mõjuhinnangu põhjal).Teine taane
Euroopa aruka energeetika esimene programm 
on laiaulatuslik programm, milles on vastavalt parlamendi ja nõukogu otsuses sätestatule  käsitletud säästvat energeetikat ühiskonna  kõigis sektorites. Programmi seiratakse pro-jektipõhiselt, võimaldades välja selgitada mõju seoses projektide eesmärkidega. Komisjon on seisukohal, et seireskeem oli sobiv.
Arvestades raskusi programmi tulemuste kui  
katalüsaatorite ja makromajanduslike tren-
dide, näiteks ELi energiasõltuvuse vaheliste  
põhjuslike seoste väljaselgitamisel, ei ole  
eriti mõistlik hakata teostama seiret kõrgemal koondtasemel. Komisjon on seisukohal, et see 
ei sea Euroopa aruka energeetika programmi 
üldist kvaliteeti ja ülesehitust kahtluse alla.
Kasvav nõudlus energiaagentuuride järele ja  
nende pikaajaline rahastamine ametiasutuste 
poolt on kindlad näitajad, et nimetatud agen-tuuride mõju on märkimisväärne. 
Mis puutub hindamise ajastusse, siis on  
Euroopa aruka energeetika programm jook-
sev programm, mille puhul eelmiste program-mide kogemust võetakse arvesse järgnevate  juures. Seega kasutatakse hindamistulemusi  järgnevaid programme käsitlevate õigusaktide 
ettepanekute kavandamisel ja koostamisel  
süstemaatiliselt.
34
Kolmas taane
kontrollikoda liidab komisjoni ja rakendusameti 
kantud kulud abisaajate poolt prognoositavate täiendavate kuludega. Viimati nimetatud kulud 
on aga sootuks erineva iseloomuga ja seetõttu tuleks neid käsitleda eraldi. Ettepaneku koos-tamine on investeering pädeva ja konkurent-sivõimelise projekti planeerimisse. Projekti  aruandlus on kaasrahastamisest tulenev lepin-
guline kohustus, mis on tulemuste sidusrühma-dele edastamise alus. Programmi juhivad ainult 
komisjon ja rakendusamet. Euroopa aruka ener-
geetika programmi halduskulud sisaldavad ka 
investeeringuid rakendusameti ülesehitamisse, 
mis toob tulu ja kokkuhoiu tulevikus.
 Mis puu-
dutab programmitoetuste väljamaksmist, siis sedastab kontrollikoda punktis 39 õigesti, et  
Euroopa aruka energeetika programmi laadse 
programmi puhul on ettepanekute koostamise 
kulud suuremad programmi alguses. Seevastu 
väljamaksed abisaajatele on suuremad enam-
jaolt programmi lõpus. Osalejate kulusid ette-panekute koostamisel prognoositakse küsitluse 
põhjal. Kontrollikoja küsitluses ei täpsustatud 
arvesse võetavaid kulusid ega nende määratle-
mise meetodit. Sellel 29 protsendil, kes vasta-
sid, ei palutud esitada raamatupidamisandmeid 
ja nende vastuseid ei auditeeritud. Vastused on 
seetõttu paraku väga ligikaudsed ja nendest  tehtavad järeldused mitteusaldatavad. V.
Esimene taane
Komisjon on seisukohal, et Euroopa aruka  
energeetika programm keskendub selgelt  ELi energiapoliitika peamistele prioriteetse-tele eesmärkidele, milleks on: 1) nõudluse  haldamine (tarbimise lahtisidumine majan-duskasvust) ja 2) ELi energia lõpptarbimises  taastuvenergia osakaalu suurendamine.
Tööprogramm kavandati õigusaktides määrat-
letud poliitikavaldkondadega tegelemiseks.  
Ettepanekute tegijad peavad nende poolt  
oodatavaid tulemusi prognoosima veenvalt  
ja komisjon peab koos kõigi kuludega esita-tud projektiettepaneku põhjal otsustama, kas kavandatav lähenemisviis ja oodatavad tule-mused ühilduvad ühenduse poliitiliste eesmär-
kidega kulutõhusalt.
Teine taane
Programmi seiratakse projektipõhiselt, võimal-
dades välja selgitada nende mõju seoses nende 
eesmärkidega. 
Järelevalvekulud peaksid jääma proportsio-
naalseks ega tohiks programmi tegevuskulusid 
oluliselt suurendada.
Kolmas taane
Komisjon kavatseb rakendada soovitust prog-
rammide hindamise kohta. Euroopa aruka ener-geetika programmi 2008. aasta tööprogrammi raames toimuva hanke tulemusena käivitatakse uus uuring, mis teostatakse kestevandmete  põhjal.
35
Neljas taane
Iga-aastase esialgse eelarveprojekti töödoku-
mentides esitatakse peadirektoraadi tegevuste ja kõigi rakendusametite halduskulude jaotus
2. 
Alates 2008. aasta eelarvest sisaldab nimetatud dokument Euroopa Parlamendi soovil ka raken-dusametite tegevuskulude osakaalu program-mide eelarvetest.
Nendele rakendusametitele, kes kasutavad  
oma raamatupidamissüsteemide toetamiseks  komisjoni infotehnoloogilist raamatupidamis-süsteemi ABAC, pakub komisjon võimaluse  ameti kulude jagamiseks tegevuste lõikes. Nii saavad nad paremini aru anda kulude, sealhul-gas halduskulude kohta. Nimetatud võimalust kavatsetakse pakkuda mõnedele ametitele ala-tes 2009. eelarveaastast ja seejärel laiendada seda teistele.
Komisjon ei usu, et osalejate kantud kulusid  
saab ühendada programmide halduskuludega. Praegu ei ole õigustatud panna abisaajale ja  
komisjonile lisakoormat koguda ja kontrol-
lida teavet abisaaja ettepanekute koostamise 
kulude kohta.
2 Esialgse eelarveprojekti II, III ja IV töödokument.AUDITILEIUD
17. 
Programmi eesmärk on sisuliselt katalüütiline: 
investeeritakse suhteliselt väikesed summad, et stimuleerida palju suuremaid investeeringuid 
tulevikus. Parlament ja nõukogu määratlesid  Euroopa aruka energeetika esimese programmi ulatuse ja eesmärgid ning need struktureeriti nelja konkreetse valdkonna alusel. Euroopa  aruka energeetika esimest programmi käsit-
levas otsuses on viidatud mitmele programmi nelja valdkonnaga seonduvale konkreetsele  
teatisele, millest igaühes on nimetatud oluli-
sed tegevusvaldkonnad
3.
Komisjon on seisukohal, et Euroopa aruka  
energeetika programm keskendub selgelt  ELi energiapoliitika peamistele prioriteetse-
tele eesmärkidele, milleks on: 1) nõudluse  
haldamine (tarbimise lahtisidumine majan-
duskasvust) ja 2) ELi energia lõpptarbimises  
taastuvenergia osakaalu suurendamine.
18.
Esimene taane
Tööprogramm kavandati õigusaktides määrat-
letud poliitikavaldkondadega tegelemiseks.
Ettepanekute tegijad peavad nende poolt  
oodatavaid tulemusi prognoosima veenvalt  ja komisjon peab koos kõigi kuludega esita-
tud projektiettepaneku põhjal otsustama, kas kavandatav lähenemisviis ja oodatavad tule-mused ühilduvad ühenduse poliitiliste ees-märkidega kulutõhusalt. Valikumenetlusega  tagatakse, et kõige tõhusamalt aitavad poliiti-lisi eesmärke saavutada toetatavad projektid.
3 Näiteks ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlevas valges raa-
matus [KOM(1997) 599 (lõplik), 26.11.1997] on määratletud üksnes taastuvate energiaallikate lõikes neli tegevusala ja 22 erimeedet; komisjoni teatises Euroopa Ühenduse energiatõhususe parandamise tegevuskava kohta [KOM(2000) 247, 26.4.2000] on sätestatud meet-med kõigis valdkondades ja 15 põhivaldkonnas. 2006. aastal kinnitati sellist lähenemisviisi Euroopa Parlamendi arvamuses energiatõhususe rohelise raamatu kohta, milles on esitatud üle 100 soovituse (Euroopa Parlamendi raport P6_A(2006)0160, 3.5.2006 ja komisjoni teatis, 19.10.2006, energiatõhususe tegevuskava kohta, milles on määratle-tud kuus valdkonda, kümme prioriteetset meedet ja 75 kulutõhusat meedet, mis on valitud mõjuhinnangu põhjal).
36
Teine taane
Ühenduse kui terviku konkreetsed mõõdetavad 
ja tähtajalised eesmärgid on sätestatud nõu-kogu ja parlamendi otsustes, näiteks taastu-
venergiadirektiivides, ja komisjoni teatistes,  näiteks transpordi valges raamatus ja energia-tõhususe tegevuskavas. Iga projekti eesmär-gid peavad olema seotud vastavate ühenduse eesmärkidega. 
Kolmas taane
Euroopa aruka energeetika esimese programmi 
puhul toodi sihtrühmad välja eraldi dokumen-
dis. Euroopa aruka energeetika programm on 
programm professionaalidele, kes peavad ise analüüsima turul tegutsejaid, kellele nende  projektid on suunatud. 
21. 
Programmi kui terviku edenemise mõõt-
mise järelevalve ja näitajate seisukohast on  
Euroopa aruka energeetika esimene programm laiaulatuslik programm, milles on vastavalt  
parlamendi ja nõukogu otsuses sätestatule  
käsitletud säästvat energeetikat ühiskonna kõi-
gis sektorites. Selles kontekstis jääb komisjon 
seisukohale, et seireskeem oli sobiv.
Projektide järelevalve on andnud komisjonile 
ja rakendusametile väärtusliku sisendi tule-vaste projektinõuete seisukohast. 22. 
Programmi rakendamist alustati pärast  nõukogu ja parlamendi otsuse jõustumist  2003. aasta augustis. Mis puutub rakendamise ajakavasse, siis õigusliku aluse (nõukogu ja  parlamendi otsuse) vastuvõtmisest 2003. aasta juunis esimeste toetuslepingute allakirjutami-seni 2004. aasta lõpus möödus poolteist aas-tat. Seda peetakse normaalseks, arvesse võttes tööprogrammi vastuvõtmise, konkursikutsete väljakuulutamise, valimise ja lepingute sõlmi-mise tähtaegu.
Kõik assigneeringud seoti kulukohustustega  
programmiperioodil. Maksegraafiku pikkus on seotud eri projektide kestusega, millest enamik jätkub pärast 2006. aastat.
23. 
Komisjon taotles ja ka sai teavet energiatõhu-
suse evitamise takistuste, eriti ebatäieliku tea-
bega seonduvate takistuste kaotamise kohta. Seda teavet taotleti konkreetselt ja saadi osana 
iga ettepaneku esitaja hinnangust projektiette-
panekute tehnika tasemele. Hiljem, toetatavate 
projektide ajal ja nende aruannetes taotleti ja 
ka saadi täiendatud teavet selliste takistuste 
ja nende kaotamise ulatuse kohta. Komisjon  
kogub ka tagasisidet teabevajaduste kohta,  näiteks avaliku arutelu teel energiatõhususe  
rohelise raamatu üle, mis lõppes 31.3.2006.
37
24. 
Mis puutub hindamise ajastusse, siis on  
Euroopa aruka energeetika programm jook-sev programm, mille puhul eelmiste program-
mide kogemust võetakse arvesse järgnevate  juures. Seega kasutatakse hindamistulemusi  järgnevaid programme käsitlevate õigusak-tide eelnõude kavandamisel ja koostamisel  süstemaatiliselt.
25. 
Euroopa aruka energeetika programmi  
2008. aasta tööprogrammist rahastatava hanke 
raames teostatakse kohalike energiaagentuu-
ride sõltumatu uuring. 
27. 
Agentuuride loomine sõltub peamiselt kaas-
rahastamise kohalike ja piirkondlike struktuu-
ride kättesaadavusest ning nende sidumisest 
vastava agentuuriga pikaajalises perspektii-
vis. Sellist mitmekesisust arvestades innustas komisjon energiaagentuuride kontseptsiooni 
juurutama eelkõige uusi liikmesriike (nt  
2004. aasta konkursikutses eelistati agentuu-
ride loomist uutes liikmesriikides). See aitas  
anda hoogu ja mõjutada otsustusprotsessi  
kohalikul tasandil. Selle tulemusena loodi  
uutes liikmesriikides 2005.–2007. aastal pärast aeglast algust 16 uut energiaagentuuri. 
28. 
ECUBA uuring, mille teostasid agentuuride  tööga lähedalt seotud (kuid Euroopa Komis-jonist sõltumatud) eksperdid, andis väärtus-
likku teavet energiaagentuuride kohaliku ja  
piirkondliku tasandi haldamisega seotud väl-
jakutsete kohta. Euroopa aruka energeetika  programmi 2008. aasta tööprogrammi raames toimuva hanke tulemusena käivitatakse uus  uuring, mille teostab konsortsium, mis pole  
varem kohalike energiaagentuuridega koos-
tööd teinud. Komisjon saab agentuuride tegevuse kohta  
regulaarset tagasisidet Managenergylt ja selle analüüsirühmalt (MERG), mis kohtub 2–3 korda 
aastas, et arutada kohalike osalejate, eelkõige energiaagentuuride vajadusi, prioriteete ja  tegevusi. Managenergy konsortsium haldab  Managenergy veebilehe agentuuride alajaotust ja ajakohastab sellega seonduvat agentuuride 
trükist, kontrollides iga-aastaselt, et agentuu-rid ikka veel tegutseksid. 
29. 
Komisjon toetab energiaagentuure ainult  tegevuse alustamise faasis. Asjaolu, et ena-
mik ühenduse toel loodud uusi agentuure  ikka veel tegutseb, näitab nii nõudlust kui ka 
piisavat ühiskondlikku kasutust terves Euroo-
pas, et õigustada avaliku sektori vahendite  
investeerimist. 
31. 
Komisjon valdab teavet komisjoni ja agen-
tuuri poolt programmi haldamisel kantud  
kulude kohta ega käsitle üldjuhul osalejate  
ettepanekute koostamisel kantud kulusid  
halduskuludena.
38
32. 
Praeguses õiguslikus aluses ei määratleta  
“kulusid”, mida kõik taotlejad kannavad pro-jektiettepanekuid koostades, abikõlblikena. 
Komisjoni hinnangul kantakse sellised kulud  
projekti teostamise vajaliku etapina ning neid ei saa määratleda halduskuludena, nagu ka aru-andluskulusid ei saa pidada puhtalt haldusku-
ludeks. Tegu on hinnaga, mida osalejad peavad maksma igasuguse konkursi eest (kontrollikoja 
küsitluse põhjal pidas peaaegu 60 % vastanu-
test neid kulusid “õiglaseks”). 
Ettepaneku koostamine on investeering   –
pädeva ja konkurentsivõimelise projekti  
planeerimisse ning aruandlus on nii lepin-guline kui ka jooksev kohustus, mis annab  
rakendusametile ja komisjonile aluse edas-
tada projekti tulemused sidusrühmadele. See 
toob kaasa positiivse mõju leviku ja suuren-
davad huvi programmi vastu, maksimeerides sellega ühenduse rahastamise väärtust, ning 
tekitavad usaldusväärsust projekti läbiviija  
suhtes.
Vastanute kuluprognoose on nende olemuse  –
tõttu raske süstemaatiliselt kvantifitseerida. 
Komisjon märgib, et kontrollikoja küsitluse  küsimustikus ei täpsustatud arvesse võetavaid 
kulusid ega nende hindamise meetodit. Küsit-
letutel ei palutud esitada raamatupidamis-
andmeid, ja nende vastuseid ei auditeeritud. 
Küsitlusele vastas 29 % nendest, kellele see  saadeti ja nende vastused kujutavad endast 
eeltoodu valguses paratamatult subjektiivset 
hinnangut, nad on sisu osas lahknevad ja nen-
dest tehtavad järeldused mitteusaldatavad.33. 
Mõned sidusrühmad märkisid, et taotlusprot-
sess on muutunud lihtsamaks ning et protsessi ja hindamiskriteeriumide osas on selgus suu-
renenud. Sellega seoses mõistab komisjon, et välishinnangu subjektid hindasid taotlusprot-sessi positiivselt, mis on seotud kontrollikoja nimetatud ettepanekute koostamise kuludega. Kontrollikoja mainitud “lepingu läbirääkimise 
protsess” ei ole osa taotluse esitamise faa-sist, vaid sellest täiesti eraldiseisev. See keh-
tib ainult toetamiseks väljavalitud taotluste  
suhtes ning see on mõeldud abisaajate kon-
sortsiumi ja komisjoni vahelise toetuslepingu 
ettevalmistamiseks. Seetõttu tuleks “lepingu  läbirääkimiseks” kasutatavaid vahendeid  käsitleda ettepaneku koostamise kuludest  eraldiseisvatena.
37.–38. 
Kontrollikoda liidab komisjoni ja rakendusameti kantud kulud abisaajate poolt prognoositavate “kuludega”. Viimati nimetatud kulud on aga  
sootuks erineva iseloomuga ja seetõttu tuleks 
neid käsitleda eraldi. Ettepaneku koostamine 
on investeering pädeva ja konkurentsivõimelise 
projekti planeerimisse. Projekti aruandlus on 
kaasrahastamisest tulenev lepinguline kohus-
tus, mis on tulemuste sidusrühmadele edasta-mise alus. Programmi juhivad ainult komisjon 
ja rakendusamet. Euroopa aruka energeetika  programmi haldamiskulud sisaldavad ka inves-teeringuid rakendusameti ülesehitamisse, mis toob tulu ja kokkuhoiu tulevikus.
39
Mis puudutab osalejate prognoositavaid kulu-
sid (kontrollikoja küsitluse põhjal 22 miljo-nit eurot) seoses ettepanekute koostamise ja 
projektide aruandlusega ning nagu juba öel-dud punktis 33, märgib komisjon, et need on erineva iseloomuga ja need kantakse projekti teostamise vajaliku etapina. Lisaks ei täpsusta-tud kontrollikoja küsitluse küsimustikus nime-
tatud arvesse võetavaid kulusid ega nende  hindamise meetodit. Küsitletutel ei palutud  
esitada raamatupidamisandmeid ja nende  
vastuseid ei auditeeritud. Küsitlusele vastas  
29 % nendest, kellele see saadeti, ja nende  
vastused on eeltoodu valguses paraku väga  ligikaudsed ja nendest tehtavad järeldused  mitteusaldatavad.
Komisjon ei usu, et osalejate kantud ette-
panekute koostamise ja aruandluse kulude  
prognoose oleks võimalik ühendada, liita või 
võrrelda komisjoni ja rakendusameti kantud  programmi haldamise kuludega, kuna nad on 
erineva iseloomuga. Mis puudutab program-
mitoetuste väljamaksmist, siis sedastab kont-
rollikoda punktis 39 õigesti, et Euroopa aruka 
energeetika programmi laadse programmi  
puhul on ettepanekute koostamise kulud suu-
remad programmi alguses. Samas väljamaksed abisaajatele on suuremad tavaliselt programmi 
lõpus. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
44. 
Komisjon on seisukohal, et arvestades prog-
rammi olemuslikke piiranguid, on selle kavan-damine toimunud aktsepteeritaval tasemel.  
Tööprogramm kavandati õigusaktides määrat-letud poliitikavaldkondadega tegelemiseks.
Vt vastust punktile 18.
45. 
Programmi eesmärk on sisuliselt katalüütiline: 
investeeritakse suhteliselt väikesed summad, et 
stimuleerida palju suuremaid investeeringuid 
tulevikus. Parlament ja nõukogu määratlesid  
Euroopa aruka energeetika esimese programmi ulatuse ja eesmärgid ning need struktureeriti nelja konkreetse valdkonna alusel. Euroopa  aruka energeetika esimest programmi käsit-
levas otsuses on viidatud mitmele programmi 
nelja valdkonnaga seonduvale konkreetsele  
teatisele, millest igaühes on nimetatud oluli-
sed tegevusvaldkonnad
4. 
4 Näiteks ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlevas valges raa-
matus [KOM(1997) 599 (lõplik), 26.11.1997] on määratletud üksnes taastuvate energiaallikate lõikes neli tegevusala ja 22 erimeedet; komisjoni teatises Euroopa Ühenduse energiatõhususe parandamise tegevuskava kohta [KOM(2000) 247, 26.4.2000] on sätestatud meet-med kõigis valdkondades ja 15 põhivaldkonnas. 2006. aastal kinnitati sellist lähenemisviisi Euroopa Parlamendi arvamuses energiatõhususe rohelise raamatu kohta, milles on esitatud üle 100 soovituse (Euroopa Parlamendi raport P6_A(2006)0160, 3.5.2006 ja komisjoni teatis, 19.10.2006, energiatõhususe tegevuskava kohta, milles on määratle-tud kuus valdkonda, kümme prioriteetset meedet ja 75 kulutõhusat meedet, mis on valitud mõjuhinnangu põhjal).
40
SOOVITUS 1 – KAVANDAMINE
Vt vastuseid punktidele 17 ja 18.
Komisjon juba rakendab kontrollikoja soovitust 
kavandamise kohta.. Komisjon on juurutanud Euroopa aruka energeetika programmi üksikas-jaliku poliitikamudeli, mis kajastab eeldatavat seost kulude, väljundi ja mõju vahel iga sek-kumisvaldkonna tasandil, ning seda seiratakse konkreetse projekti põhiselt. 
46. 
Euroopa aruka energeetika esimene programm on laiaulatuslik programm, milles on vastavalt parlamendi ja nõukogu otsuses sätestatule  käsitletud säästvat energeetikat ühiskonna kõi-gis sektorites. Selles kontekstis jääb komisjon seisukohale, et seireskeem oli sobiv.
Projektide järelevalve on andnud komisjonile 
ja rakendusametile väärtusliku sisendi tule-vaste projektinõuete seisukohast.
Euroopa aruka energeetika programm on jook-
sev programm, mille puhul eelmiste program-
mide kogemust võetakse arvesse järgnevate  
juures. Seega kasutatakse hindamistulemusi  
järgnevaid programme käsitlevate õigusak-tide eelnõude kavandamisel ja koostamisel  
süstemaatiliselt. 47. 
Programmi seiratakse projektipõhiselt, mis  
võimaldab välja selgitada programmi mõju  seoses selle eesmärkidega. Arvestades ras-
kusi programmi tulemuste kui katalüsaatorite ja makromajanduslike trendide, näiteks ELi  energiasõltuvuse vaheliste põhjuslike seoste  väljaselgitamisel, ei ole eriti mõistlik hakata  teostama seiret kõrgemal koondtasemel.  
Komisjon on seisukohal, et see ei sea Euroopa aruka energeetika programmi üldist kvaliteeti 
ja ülesehitust kahtluse alla.
Vt ka vastust punktile 23.
48. 
Terve ELi ametiasutuste tagasiside nende  
hiljuti kasvanud nõudluse näol selliste agen-
tuuride järele kinnitab ametiasutuste usku, et 
kohaliku või piirkondliku agentuuri mõju on  
märkimisväärne. Asjaolu, et iga ametiasutus  
ei pea mitte üksnes kaasrahastama esimese  kolme aasta jooksul Euroopa aruka energee-
tika programmi toetust, vaid ka tagama agen-
tuuri töö jätkumise järgneva viie aasta jooksul, 
kinnitab, et kohalikud ametiasutused on veen-
dunud sellise agentuuri käigushoidmise väär-
tuses. Vt ka vastust punktile 28.
49. 
Käitumise muutumist on võimalik hinnata  
üksnes pikaajalises perspektiivis, kasutades  näiteks EUROSTATi pakutavaid konsolideeri-tud andmeid. Sellest hoolimata on programm mõjunud ELi poliitika arengule positiivselt.
41
50. 
Mis puudutab hindamise kasutamist jätkuprog-
rammide kavandamisel, siis on olemasolevad hindamistulemused (käimasoleva programmi  
vahe-/lõpphinnang ja eelneva programmi järel-hinnang) jätkuprogrammi eelhinnangu/mõju-hinnangu võtmesisendid. 
Euroopa aruka energeetika programm on jook-
sev programm, mille puhul eelmiste program-mide kogemust võetakse arvesse järgnevate  
juures. Seega kasutatakse hindamistulemusi  
järgnevaid programme käsitlevate õigusak-
tide eelnõude kavandamisel ja koostamisel  
süstemaatiliselt. 
51. 
Mis puudutab tulemusnäitajaid, siis programmi 
haldamise delegeerimine rakendusameti täis-
tööajaga töötavate spetsialiseerunud profes-
sionaalide meeskonnale toob kaasa pideva  
tagasiside tõhusama protsessi, mis võimaldab programmi haldust ja selle prioriteete iga-aas-
taselt kohandada /ümber seada, et reageerida 
turumuutustele ning ELi poliitika arengule.
SOOVITUS 2 – JÄRELEVALVE
Programmi seiratakse projektipõhiselt, mis  võimaldab välja selgitada nende mõju seoses nende eesmärkidega. 
Järelevalvekulud peaksid jääma proportsio-
naalseks ega tohiks programmi tegevuskulusid 
oluliselt suurendada.
SOOVITUS 3 – HINDAMINE
Komisjon kavatseb rakendada soovitust prog-
rammide hindamise kohta. Euroopa aruka ener-
geetika programmi 2008. aasta tööprogrammi 
raames toimuva hanke tulemusena käivitatakse 
uus uuring, mis teostatakse kestevandmete  
põhjal. 52. 
Kontrollikoda liidab komisjoni ja rakendus-ameti kantud kulud abisaajate poolt prognoo-sitavate “kuludega”. Nimetatud kulud on aga 
sootuks erineva iseloomuga ja seetõttu tuleks neid käsitleda eraldi. Ettepaneku koostamine on investeering pädeva ja konkurentsivõime-lise projekti planeerimisse. Projekti aruand-lus on kaasrahastamisest tulenev lepinguline 
kohustus, mis on tulemuste sidusrühmadele  edastamise alus. Programmi halduskulusid kan-
navad ainult komisjon ja rakendusamet ning  
kõnealuse ajavahemiku puhul sisaldavad need 
investeeringuid rakendusameti ülesehitamisse, 
mis toob tulu ja kokkuhoiu tulevikus.
42
Kontrollikoja küsitluses ei täpsustatud arvesse 
võetavaid kulusid ega nende määratlemise  
meetodit. Küsitletutel ei palutud esitada raa-matupidamisandmeid ja vastuseid ei audi-
teeritud. Vastused on seetõttu paraku väga  ligikaudsed. 
Mis puudutab programmitoetuste väljamaks-
mist, siis sedastab kontrollikoda punktis 39  
õigesti, et Euroopa aruka energeetika prog-rammi laadse programmi puhul on ettepane-
kute koostamise kulud suuremad programmi  
alguses. Seevastu väljamaksed abisaajatele on 
suuremad enamjaolt programmi lõpus.
53. 
Iga-aastase esialgse eelarveprojekti töödoku-
mentides esitatakse peadirektoraadi tegevuste 
ja kõigi rakendusametite halduskulude jaotus5. 
Alates 2008. aasta eelarvest sisaldab nimetatud 
dokument Euroopa Parlamendi soovil ka raken-
dusametite tegevuskulude osakaalu program-mide eelarvetest.
Nendele ametitele, kes kasutavad oma raama-
tupidamissüsteemide toetamiseks komisjoni  
infotehnoloogilist raamatupidamissüsteemi  
ABAC, pakub komisjon võimaluse asutuse  
kulude jaotamiseks tegevuste lõikes. Nii saavad nad paremini aru anda kulude, sealhulgas hal-
duskulude kohta. Nimetatud võimalust kavat-setakse pakkuda teatavatele asutustele alates 2009. eelarveaastast ja seejärel laiendada seda teistele.
5 Esialgse eelarveprojekti II, III ja IV töödokument.SOOVITUS 4 – HALDUSKULUD
Komisjoni infotehnoloogilist raamatupidamis-süsteemi kasutavatele ametitele pakutakse või-malust asutuse kulude jaotamiseks tegevuste lõikes.
 Nii abisaajale kui ka komisjonile langev 
kontrolliga seonduv lisakoorem koguda tea-vet abisaaja ettepanekute koostamise kulude kohta ei ole praegu õigustatud. Komisjon säi-
litab oma programmihalduskulusid käsitlevaid andmeid ja analüüse.
43
I LISA 
Väljavõte: energeetika mitmeaastase tegevusprogrammi
“Arukas energeetika – Euroopa, 2003–2006” vahehinnang, 
ECOTEC Research & Consulting Limited, Ühendkuningriik
Programmi lisandväärtus (lk 58)
Hindajate arvates on Euroopa aruka energee-
tika programmi loodava lisandväärtuse täht-saks aspektiks valdkondadevahelise sünergia tugevus. Programm võib kokku tuua taastuv-energia, energiatõhususe ja transpordivald-konna osapooled. Eelnevate programmide  hindamine ja meie konsultatsioonid on näi-danud, et rahastatud projektid on innustanud liikmesriike muutma poliitikat ja sekkuma. On 
veel liiga vara öelda, kas ka praegu rahasta-tavad projektid toovad kaasa samasuguseid  tulemusi. Kuna projektid on aga sama iseloo-muga kui eelnevad programmid, siis on hinda-jate arvates mõistlik eeldada, et see leiab aset. Seda aspekti peaks Euroopa aruka energeetika programmi järelhindamisel uurima.



Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 7/2008
Perioodi 2003–2006 arukas energeetika
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2008 – 43 lk – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-052-6DOI 10.2865/11629

ELi trükiste tellimine
Väljaannete talituse trükiseid saab tellida veebipõhisest raamatupoest EU Bookshop 
(http://bookshop.europa.eu.) Trükised väljastatakse Teie valitud müügiesindusest.
Kõikide müügiesinduste nimekirja tellimiseks saatke kiri faksinumbril 
(352) 2929 42758.
ERIARUANDES “PERIOODI 20032006 ARUKAS  
ENERGEETIKA”  UURITAKSE OMAKORDA ELI RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMIST, JÄRELEVALVE JA HINDAMISE EDUSAMME JA PIIRANGUID NING NII KOMISJONI KUI ELI ENERGIASÄÄSTLIKKUSELE JA TAASTUVA ENERGIA KASUTUSELE SUUNATUD KAVAS OSALEJATE ÜLDISEID KULUTUSI. ARUANDES ESITATAKSE MITMEID SOOVITUSI, MILLE EESMÄRK ON SAMALAADSETE PROGRAMMIDE KAVANDAMISE TÄIUSTAMINE JÄRELEVALVE JA HINDAMISE VÄÄRTUSE SUURENDAMISE JA ÜLDISTE KULUTUSTE OHJELDAMISEGA JÄRGNEVATEL AASTATEL.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-08-003-ET-C
ISBN 978-92-9207-052-6