ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 30.9.2010 
SEK(2010) 1123 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: 
 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
   
milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK 
   
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final} 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Alates infosüsteemide vastu suunatud ründeid  käsitleva raamotsuse (edaspidi „ründeid 
käsitlev raamotsus”) vastuvõtmisest on infosü steemide vastu suunatud rünnete arv oluliselt 
suurenenud. Üks peamisi Interneti-turbeg a tegelevaid ettevõtjaid on teatanud, et 
konfidentsiaalse teabe vastu s uunatud rünnete arv kasvas 20 08. aastal 1 656 227ni (võrreldes 
624 267 ründega 2007. aastal on te gu märkimisväärse kasvuga)1. Toimunud on ka 
ennenägematult laiaulatuslikke  ja ohtlikke ründeid, näiteks 2007. aastal Eesti ja 2008. aastal 
Leedu vastu. 2009. aasta märtsis rünnati 103 r iigi riiklike ja er aorganisatsioonide 
arvutisüsteeme nakatatud arvutite võrgu abil, m ille kaudu pääseti ligi tund likele ja salastatud 
dokumentidele2. Selleks kasutati robotivõrke3: nakatatud arvuteid, mida on võimalik eemalt 
kontrollida. Praegu on üle maailma levimas robo tivõrk Conficker (teiste nimedega Downup, 
Downadup ja Kido), mis on tegutsenud seninägema tus ulatuses alates 2008. aasta novembrist, 
nakatades miljoneid arvuteid4. 
Liikmesriikide ning eriti nende õiguskaitse-  ja kohtuasutuste vahelise koostöö puudulikkuse 
tõttu on raske rünnetele kooskõlastatult ja tõhusa lt vastu astuda. Ründeid käsitleva raamotsuse 
rakendamise aruandest selgub, et enamik liikmesriike on ründeid käsitleva raamotsuse artiklis 11 nõutava alalise kontaktpunkti küll loonud, kuid ne nde kiireloomulistele koostöötaotlustele 
reageerimise valmidus ja s uutlikkus on endiselt puudulikud
5. 
Kontaktpunkti loomine ei taga  veel selle nõuete kohast toimimist. M itu liikmesriiki on 
komisjonile teatanud, et kuigi kontaktpunkt on loodud, ei  toimi see ööpäev läbi, nagu ründeid 
käsitlevas raamotsuses on nõutud. Sellest tu lenevalt ei suuda nad väljaspool tööaega 
kiireloomulistele taotlustele reageerida. Aval iku ja erasektori koos tööd takistab sageli 
kontaktpunkide ebatõhusus või suutmatus va stata erasektori k oostöötaotlustele. 
Lisaks on küberrünnete kohta veel vähe andm eid, nagu ka selle kohta, kuidas politsei ja 
kohtuasutused on selliseid juhtumeid mene tlenud. Mitte kõik liik mesriigid ei kogu 
küberrünnete kohta teavet ja ka need liikmesriigid, kes andmeid koguvad, teevad seda erineva 
statistikametoodika alusel, mistõttu andmeid ei ole võimalik võrrelda.  
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf , lk 10. 
2 ww.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy 0328/BNStory/International/home?cid=al_gam_mostemail  
3 Mõiste „robotivõrk” viitab arvutite võrgule, mi s on nakatatud kurivaraga (arvutiviirus). Selline 
nakatatud arvutite (zombid) võrk võidakse käivita da konkreetse ülesande täitmiseks, näiteks 
infosüsteemide vastu suunatud rünneteks (küberründed). Zombisid võib kontrollida teine arvuti, kuigi sageli ei ole nakatatud arvuti kasutaja sellest teadlik. Kontrollivat arvutit tuntakse ka „käske edastava ja 
kontrolliva keskuse” nime all. Sellist keskust kontro llivad isikud kuuluvad teo toimepanijate hulka, 
kuna nad kasutavad infosüsteemide vastu suunatud rünnete jaoks nakatatud arvuteid. Süüteo täideviijat on väga keeruline leida, kuna robotivõrku ühendatud arvutid, mis teostavad rünnet, võivad asuda mujal 
kui teo toimepanija. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html 
5 Komisjoni aruanne nõukogule. Esitatud nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse (infosüsteemide 
vastu suunatud rünnete kohta) artikli 12 alusel (KOM(2008) 448 (lõplik)). 
ET 3   ET Infosüsteemide vastu suunatud suuremahu liste rünnete ohvrite hulka kuuluvad nii 
infosüsteemide kasutajatest tavakodanikud kui ka kesk- ja kohaliku tasandi omavalitsused, 
rahvusvahelised organisats ioonid ja eraasutused.  
ELi vastu suunatud ründeid võidakse toime panna kolmandates riikides ja vastupidi. 
2. S UBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE  
Küberkuritegevus on rahvusvaheli ne probleem, mida saab harv a lahendada riigi tasandil. 
Üldjuhul ollakse ühel nõul, et selle ärahoidmis eks ja selle vastu võitlemiseks on vaja võtta 
ELi ja rahvusvahelise tasandi meetmeid. Enamik  ründeid ületab ELi piiri. Need mõjutavad 
kõiki liikmesriike ning on tõende id selle kohta, et märkimis väärsesse arvu rünnetesse on 
segatud mitu liikmesriiki. Infosüsteemid on sageli piiriülesed ning omavahel tehniliselt seotud ja sõltuvad. Eksperdid on ühel meelel, et olukorra lahendamiseks tuleb tegutseda nii 
rahvusvahelisel kui ka ELi tasandi l, sest sellise kuritegevuse va stu võitlemise eesmärki ei saa 
liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada.  
Küberkuritegevust käsitleva riikliku strateegia  puhul ähvardab oht, et  meetmed hajuvad üle 
Euroopa ja neid ole võimalik tõhus alt rakendada. Riikli ke strateegiate erinevus ja süsteemse 
piiriülese koostöö puudumine vähendab märkimisv äärselt riigisiseste vastumeetmete tõhusust. 
Osaliselt tuleneb see asjaolust, et infosüsteem id on omavahel seotud, nii et ühe riigi madal 
turvalisuse tase võib ohu stada ka teisi riike. 
3. E
ESMÄRGID  
3.1 Üldised, konkreetsed ja  rakenduslikud eesmärgid 
ELi meetmete üldine eesmärk on võidelda ni i organiseeritud kui ka  muu kuritegevusega ja 
selle eest vastutusele võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 67. Selleks tuleb võidelda ka infosüsteemide vastu suunatud suuremahuliste küberrünnetega.  
A. Konkreetne eesmärk: suuremahulis ed ründed toime pa nnud kurjategijad 
vastutusele võtta ja süüdi  mõista, ühtlustades sell eks infosüsteemide vastu 
suunatud rünnete alast kriminaalõigust  
B. Konkreetne eesmärk: parandada õigu skaitseasutuste vahelist piiriülest 
koostööd  
C. Konkreetne eesmärk: luua tõhusad  järelevalve- ja andmekogumissüsteemid  
4. P
OLIITIKAVÕIMALUSED  
4.1 1. võimalus: säilitada praegune olukord ehk mitte võtta ELi tasandil uusi 
meetmeid 
Selle võimaluse korral ei võetaks seda liiki küberkuritegevuse vastu võitlemiseks ELi tasandil 
edasisi meetmeid. Käsilolevaid meetmeid, eel kõige programme, mille eesmärk on tugevdada 
elutähtsa infoinfrastruktuuri kaitset ning parandada avaliku ja erasektori koostööd 
küberkuritegevuse vastases võitluses, jätkataks.  
ET 4   ET 4.2 2. võimalus: töötada välja programm,  et tugevdada muude kui õiguslike 
meetmete abil jõupingutus i infosüsteemide vastu su unatud rünnete vastu 
võitlemiseks  
Lisaks programmile „Elutähtsa infoinfrastruk tuuri kaitse” võetaks muid kui õiguslikke 
meetmeid, mille raames keskendutaks õiguskaitseasutuste ning avaliku ja erasektori piiriülesele koostööle. Samu ti hõlbustaksid sellised meetme d kooskõlastatumat tegevust ELi 
tasandil. Muude kui õiguslike meetmete hulka  võiksid kuuluda sellised meetmed nagu 
õiguskaitseasutuste seitse päeva nädalas ööpäev läbi töötavate kontaktpunktide võrgustiku 
tugevdamine, küberkuritegevuse alastest eksper tidest ja õiguskaitseasutustest koosnevate 
avaliku ja erasektori kont aktpunktide ELi võrgustiku loom ine ning ELi teenustaseme 
tüüpkokkuleppe väljatöötamine õiguskaitsealaseks koostööks er asektori ettevõtjatega. 
4.3 3. võimalus: ajakohastada sihipäraselt  ründeid käsitlevat raamotsust, et 
käsitleda infosüsteemide vastu suunat ud suuremahuliste rünnetega kaasnevat 
ohtu  
Selle võimaluse korral kehtestataks konkreetne (st piiratud) õigusakt, mille eesmärk on ära 
hoida infosüsteemide vastu suuna tud eriti ohtlikud suuremahu lised ründed. Selline konkreetne 
õigusakt oleks seotud meetmetega, mille eesmärk on tugevdada infosüsteemide vastu suunatud rünnetega võitlemise alast piiriü lest koostööd ja suur endada ettenähtud 
miinimumkaristusi. Selle võimaluse korral ajakoh astataks praegu kehtivat ründeid käsitlevat 
raamotsust, mida täiendaksid mitmed m uud kui õiguslikud meet med, nagu elutähtsa 
infoinfrastruktuuri valmisole ku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine, õiguskaitsealase 
piiriülese koostöö vahendite ja menetluste tugevdamine ning parimate tavade vahetuse edendamine. 
4.4 4. võimalus: kehtestada küberkuriteg evuse vastane ulatuslik ELi õigusakt 
Kui tunnistatakse vajadust võtta  kiireloomulisi meetmeid infosüsteemide vastu suunatud 
keerukate rünnete arengu vastu, tekib küsim us, kas oleks asjakohane kehtestada ka 
küberkuritegevust kui sellist käsitlevad laiulatu slikumad ELi õigusaktid. Sellised õigusaktid ei 
hõlmaks mitte ainult infosüsteemide vastu suunatud ründeid, vaid nende raames käsitletaks ka 
selliseid küsimusi nagu finantsala ne küberkuritegevus, In ternetis olevad ebaseadusliku sisuga 
materjalid, elektrooniliste tõen dite kogumine, säilitamine ja edastamine ning senisest 
üksikasjalikumad jurisdiktsiooni käsitlevad sätted. Selliseid ELi õigusakte kohaldataks 
paralleelselt Euroopa Nõukogu küberkuritegevus e konventsiooniga ja se da täiendaksid uued 
meetmed, mida ELi tasandil vajalikuks peetakse.  
4.5 5. võimalus: ajakohastada Euroopa Nõ ukogu küberkuritegevuse konventsiooni 
Selle võimaluse raames tuleks kehtiva konventsi ooni üle pidada uusi läbirääkimisi, mis on 
aeganõudev protsess ja ei vast a mõjuhinnangus kavandatud tege vuse ajakavale. Näib, et 
rahvusvahelisel tasandil puudub ka soov hakata  konventsiooni üle läbirääkimisi pidama. 
Seega ei saa konventsiooni ajakoha stamist pidada teostatavaks võimaluseks, kuna seda ei ole 
võimalik teha nõutava ajakava raames.  
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Poliitikavõimalus  Majanduslik 
mõju  Sotsiaalne mõju
 Mõju põhiõigusteleMõju 
kolmandatele Asjakohasus 
eesmärkide A, B ja C Kooskõla 
rahvusvahelise 
ET 5   ET riikidele  seisukohast  õigusega  
1. võimalus: 
säilitada praegune 
olukord ehk mitte võtta ELi tasandil uusi meetmeid
 0 0 0 - 
0 0 
2. võimalus: 
töötada välja programm, et tugevdada muude 
kui õiguslike 
meetmete abil jõupingutusi infosüsteemide vastu suunatud 
rünnete vastu 
võitlemiseks
 -/+ ++ -/+  
++ 
A + 
B ++ 
C + -/+ 
3. võimalus: 
ajakohastada sihipäraselt ründeid käsitlevat raamotsust, et 
käsitleda 
infosüsteemide vastu suunatud suuremahuliste rünnetega kaasnevat ohtu
 --/++ -/+++ -/++  
+++ 
A +++ 
B +++ C +++ ++ 
4. võimalus: 
kehtestada 
küberkuritegevuse vastane ulatuslik ELi õigusakt
 ---/+++ +++ --/++  
++ A ++ 
B ++ 
C ++ -/++ 
Eelistatud 
võimalus (2. ja 3. võimalus): muud kui õiguslikud 
meetmed + 
ründeid käsitleva raamotsuse sihipärane ajakohastamine
 --/+++ +++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++ ++ 
 
ET 6   ET 6. P OLIITIKAVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
6.1 1. võimalus: säilitada praegune olukord  
Võttes arvesse küberkuritegevuse laadi ja ka svu, nõrgendab võimalus vältimatult erasektori, 
liikmesriikide ja Euroopa Liidu positsiooni küberkuritegevuse vastu võitlemisel. Isegi kui meetmete rakendamist jätkatakse samal tasemel,  tuleks neid Euroopa tasandil koordineerida.  
6.2 2. võimalus: töötada välja programm,  et tugevdada muude kui õiguslike 
meetmete abil jõupingutus i infosüsteemide vastu su unatud rünnete vastu 
võitlemiseks  
Sellel võimalusel on kõik soovitusliku vahendi eel ised ja puudujäägid. Positiivne on võimalus 
kirjeldada iga poliitikavõimalust kooskõlas pa rimate riiklike tavadega ja selle kaudu 
hõlbustada tõhusaimate meetmete kindlakstegemist. 
Negatiivse poole pealt ei ole see võimalus eesmärkide saavutamise seisukohast küllalt tõhus. 
6.3 3. võimalus: ajakohastada sihipäraselt  ründeid käsitlevat raamotsust, et 
käsitleda infosüsteemide vastu suunat ud suuremahuliste rünnetega kaasnevat 
ohtu  
Võimalus lubab tuvastatud probleemidele õigel aj al ja sihipäraselt reageerida. Selle raames 
käsitletakse kriminaalõiguse küsimusi, mis või maldavad kuriteo toimepanijaid tulemuslikult 
vastutusele võtta. Samuti parandatakse seel äbi rahvusvahelist ko ostööd, sest luuakse 
rahvusvahelise abi viivitamatu andmise mehhan ism, mida rakendatakse kiireloomuliste 
koostöötaotluste korral, ning edendatakse kaas nevate meetmete kaudu koostööd erasektoriga, 
näiteks korraldatakse ekspertide kohtumisi. Võ imalusega kaasnevad ka raskendavad asjaolud, 
nagu suuremahulised ründed ja ründed, mis on  toime pandud süüteo täideviija tegelikku 
identiteeti varjates ja identiteedi omanikku kahjustades. 
Probleemi suuruse hindamiseks nähakse ette järelevalvekohustus. 
6.4 4. võimalus: kehtestada küberkuriteg evuse vastane ulatuslik ELi õigusakt 
Nii nagu kolmandal võimalusel on ka sellel võimalusel siduvate sätete kehtestamise näol 
lisaväärtus. Seepärast võib selle võimaluse täieliku rakendamise korral eeldada suuremat 
tõhusust. Samuti võib eeldada, et võimalus ma ksimeerib nii õiguslike kui ka muude meetmete 
positiivset mõju laiemale hulg ale küberkuritegevuse küsimustel e kui ainult suuremahulised 
ründed. Lisaks käsitletakse selle võimaluse ko rral kriminaalõiguse õigu slikku raamistikku ja 
parandatakse piiriülest õiguskait sealast koostööd. Siiski ei ole sidusrühmad selli ses terviklikus 
strateegias praeguseks konsensust leidnud, kuigi  selle rakendamine oleks küberkuritegevuse 
vastases võitluses võrreldes teiste võimalustega samm edasi. 
7. E
ELISTATUD POLIITIKAVÕIMALUS  
Pärast majandusliku ja sotsiaalse  ning põhiõigustele avalduva mõju  analüüsimist leiti, et 2. ja 
3. võimalus pakuvad parimat viisi lahendada as jaomaseid probleeme ja saavutada seatud 
eesmärgid.  
ET 7   ET Eelistatud võimalus oleks 2. ja 3. poliitikavõi mluse kombinatsioon, sest need võimalused 
täiendavad teineteist ja vastavad kindlaksmäärat ud eesmärkidele nii sisuliselt kui ka ajaliselt.  
8. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kahe aasta pärast alates direktiivi jõustumisest tuleks esitada rakendusaruanne, milles 
analüüsitakse seda, kuidas liikme sriigid on direktiivi rakendanud.  
Lisaks tuleks korraldada korrapäraseid hindamisi, et teha kindlaks, kas ja kuidas on direktiivi 
rakendamine aidanud kaasa selle eesmärkide saavutamisele. Esimene hindamine tuleks korraldada 5 aasta jooksul pärast  direktiivi jõustumi st. Seejärel avaldab komisjon iga 5 aasta 
järel hindamisaruande, mis sisaldab ka teav et rakendamise kohta. Hinnangute järeldusi ja 
soovitusi peaks komisjon võtma arvesse direktiivi edaspidisel muutmisel või muude võimalike muudatuste korral.