ET Euroopa Liidu Teataja C 24/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi ühtekuuluvuse ja ELi sotsiaalpoliitika kooskõlastamise parandamine ELi toimimise lepingu artiklis 9 sisalduva uue horisontaalse sotsiaalklausli abil” (omaalgatuslik arvamus)

2012/C 24/06

Raportöör: Christoph LECHNER

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 töötada välja omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„ELi ühtekuuluvuse ja ELi sotsiaalpoliitika kooskõlastamise parandamine ELi toimimise lepingu artiklis 9 sisalduva uue horisontaalse sotsiaalklausli abil”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 28. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 475. istungjärgul 26.-27. oktoobril 2011 (26. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 113, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Põhimõtteline muudatus Euroopa Liidu toimimise lepingus on horisontaalne sotsiaalklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 9), mille kohaselt võtab liit „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel […] arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kelle vastutus ELi sotsiaalsesse mõõtmesse panustamise eest on tänu Lissaboni lepingu vastuvõtmisele veelgi kasvanud, on seisukohal, et kõnealune klausel on vaid sel juhul oluline samm sotsiaalsema ELi suunas, kui seda ka õigesti rakendatakse. Seetõttu toetab komitee ELi eesistujariigi Belgia 2010. aasta teisel poolel tellitud sõltumatu teadusliku uuringu arvukaid järeldusi ja soovitusi (1).

1.2 Komitee rõhutab, et horisontaalse sotsiaalklausli elluviimine on esmase õiguse rakendamine, milleks on end kohustanud kõik liikmesriigid Lissaboni lepingu allkirjastamise ja ratifitseerimise kaudu. Sotsiaalklauslilt ei tohiks selle rakendusala ja meetodite osas piirata, vaid hoopis vastupidiselt – seda peaksid rakendama nii ELi institutsioonid kui ka üksikud liikmesriigid ELi kõigis olulistes poliitikavaldkondades ja meetmetes, sh ka majanduslikes valdkondades.

1.3 Euroopa Komisjon, kellele anti Lissaboni lepinguga ülesanne edendada Euroopa Liidu üldisi huve (ELi lepingu artikkel 17), peab jälgima, et klauslist vajalikul määral kinni peetaks ning hoolitsema selle eest, et seda mainitaks ja arvestataks täielikult kõigis asjaomastes dokumentides ja ka kohtumenetlustega seotud tekstides ning et see aitaks kaasa lepingu uute eesmärkide elluviimisele nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide poolt.

1.4 Euroopa Komisjon peaks oma üldise mõjuhindamissüsteemi raames pöörama üldiselt enam rõhku sotsiaalsete mõjude hindamise rollile. Seda tuleks tunnustada kui olulist vahendit, et süstemaatiliselt tagada Euroopa Liidu ühiste sotsiaalsete eesmärkide kaasamine kõigisse ELi olulistesse poliitikavaldkondadesse.

1.5 Horisontaalset sotsiaalklauslit tuleb rakendada Euroopa Ülemkogul 2010. aastal kokku lepitud Euroopa 2020. aasta strateegia raames suurtes valdkondades ning uue sotsiaal- ja majanduspoliitilise juhtimise üldstruktuuris ELi tasandil. Kõnealust klauslit tuleb kasutada selle kõigi kolme prioriteedi puhul (arukas majanduskasv, jätkusuutlik majanduskasv, kaasav majanduskasv), samuti ELi viie põhieesmärgi (mis tuleb muuta riiklikeks eesmärkideks ja mis peavad aitama kaasa ELi eesmärkide saavutamisse) saavutamise edusammude jälgimisel, seitsme suurprojekti ning majandus- ja tööhõivepoliitika kümne koondsuunise puhul, Euroopa poolaasta ning uue majanduspoliitilise juhtimise puhul.

1.6 Oma arvamustes ja muudes töödes kavatseb komitee koos kõigi oma sektsioonidega sotsiaalse mõõtme tugevdamisel ELis piisavalt arvestada õiguslikult siduva horisontaalse sotsiaalklausli ja kõigi teiste õiguslikult siduvate horisontaalklauslitega (ELi toimimise lepingu artiklid 8–12).

1.7 EMSK-l on kavas iga Euroopa Komisjoni või teiste ELi organite jaoks koostatava arvamuse puhul iga kord kontrollida, kas on läbi viidud piisav sotsiaalse mõju hindamise menetlus. Vajadusel kutsub komitee ELi vastutavaid organeid üles võimalikku puudust kõrvaldama.

1.8 Lähtuvalt oma vastutusalast ELi tasandi sotsiaalvaldkonna koostöö ja kooskõlastamise alal suureneb sotsiaalkaitsekomitee roll, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegias tugev sotsiaalne mõõde ning üldisemas mõttes sotsiaalsem Euroopa Liit. Väga oluline on, et tulevikus oleks sotsiaalkaitsekomiteel Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel ja jälgimisel ulatuslik ja võrdõiguslik roll ELi majanduspoliitika komitee ning ELi tööhõivekomitee kõrval.

1.9 Riiklikul ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil ilmnevate sotsiaalse mõju hindamise menetluse edendamiseks ja tugevdamiseks peaks sotsiaalkaitsekomitee seadma prioriteediks kõnealuse valdkonna praeguste tööde süvendamise, tagamaks, et rohkem tähelepanu pöörataks tekkivatele haavatavatele elanikkonnarühmadele ja soolise võrdõiguslikkuse puudujääkidele. Lisaks peaks sotsiaalkaitsekomitee edendama kõnealuse vahendi paremat mõistmist ning kutsuma liikmesriike üles lisama vahendi poliitika kujundamise protsessi varasesse etappi ning toetama kõnealuse vahendi menetlust käsitleva vahendite-, meetodite- ja andmeallikatealase teabe arendamist ja levitamist selle tõhusaks rakendamiseks. Lisaks peaks sotsiaalkaitsekomitee sotsiaalse mõju hindamise menetluse kasutamist liikmesriikide riiklike reformikavade koostamise käigus jälgima ja korrapäraselt selle kohta aruandeid esitama.

1.10 Sotsiaalkaitsekomitee otsustas koostada aastaaruande, mille eesmärk on hinnata ELi põhieesmärgi „sotsiaalne kaasatus ja vaesuse vähendamine” edusamme, jälgida majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste sotsiaalsete aspektide rakendamist ning sotsiaalset olukorda ja selliste meetmete arendamist, mida on võetud ELi tasandi koostöö ja kooskõlastamise raames sotsiaalvaldkonnas (2). Kõnealuse aruande võiks edasi arendada Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalse mõõtme aastaülevaateks ning kasutada seda komisjoni iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi, ELi poliitiliste suuniste ja liikmesriikidele nende reformikavade kohta esitatavate võimalike sotsiaalsete soovituste väljatöötamisel. Vastavalt sotsiaalkaitsekomitee seisukohale tuleb kõnealuse komitee hinnang koostada lähtuvalt liikmesriikide strateegilistest aastaaruannetest ELi ühiste sotsiaaleesmärkide saavutamise kohta ning tuginedes kaasajastatud plaanidele, milles võetakse arvesse vastavat riiklikku poliitilist tegevuskava.

1.11 EMSK koostab igal aastal arvamuse horisontaalse sotsiaalklausli (millele pühendatakse arvamuses oluline ja eraldi peatükk) ja teiste sotsiaalsete horisontaalklauslite, põhiõiguste harta, Lissaboni lepingu muude sotsiaalpoliitiliste sätete, teiseste õigusaktide ning muude õiguslike ja poliitiliste meetmete rakendamise kohta, jälgides eesmärkidest kinnipidamist ja nende edendamist. Samuti kavatseb EMSK kontrollida ja hinnata, mil määral võivad need anda panuse ELi sotsiaalpoliitilisse ja põhiõigustealasesse arengusse, ning anda soovitusi selle kohta, kuidas konkreetsete meetmete abil paremini saavutada eesmärke. Kõnealust temaatikat käsitlevas arutelus on ka kodanikuühiskonna teistel suurtel sotsiaalvaldkonna esindusorganisatsioonidel võimalus lisada oma konkreetsed seisukohad ja aruanded. EMSK iga-aastast arvamust tutvustatakse ELi institutsioonide esindajatele.

1.12 EMSK, riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud ning sarnased institutsioonid liikmesriikides peaksid horisontaalse sotsiaalklausli ja sotsiaalse mõju hindamise menetluses etendama oma osa sidusrühmadena, toetades Euroopa kodanikealgatusi ja kodanike projekte kodanikuühiskonnadialoogi sotsiaalpoliitiliste küsimuste raames. Ka EMSK Euroopa 2020. aasta strateegia juhtkomiteel peaks olema keskne roll riiklike reformikavade jälgimisel ja aruandlusel nende sisu ja edusammude kohta.

1.13 EMSK ja Euroopa Komisjon peaksid sõlmima institutsioonidevahelise kokkuleppe, et komisjon edastaks kõik enda toimikuid puudutavad mõjuhindamismenetlused komiteele, et EMSK saaks neid oma arvamustes ja aruannetes arvesse võtta.

2. Taustteave arengust sotsiaalsema ELi suunas

2.1 Lissaboni leping ja Euroopa 2020. aasta strateegia pakuvad märkimisväärseid võimalusi jõuda majandus-, tööhõive- ja sotsiaaleesmärkide vahelise parema tasakaaluni, toetades samaaegselt üksteist vastastikku ning jõudes seega lähemale sotsiaalsemale ELile. Nagu eesistujariigi Belgia tellitud eelnimetatud teaduslikust uuringust selgus, on olemas viis võimalust (3).

2.1.1 Lissaboni lepingus sisalduva horisontaalse sotsiaalklausliga loodi õiguslik alus eri poliitikavaldkondades võetavate meetmete sotsiaalsete mõjude arvessevõtmisele. Sellega loodi vahend sotsiaalsete eesmärkide ulatuslikuks arvestamiseks kõigis olulistes poliitikavaldkondades (ka väljaspool sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalmeetmeid) ning meetmete mõju jälgimiseks ja nendest teavitamiseks.

2.1.2 Leping ja Euroopa 2020. aasta strateegia (koos ELi põhieesmärkide ja ELi suurprojektidega) on sotsiaalküsimuste potentsiaalset nähtavust ja tähendust suurendanud, eriti kehtib see (kuid mitte ainult) sotsiaalse kaasamise ja vaesuse vähendamise kohta.

2.1.3 Euroopa 2020. aasta strateegia võimaldab palju paremini integreeritud ja kooskõlastatud lähenemisviisi majanduslike, sotsiaalsete, tööhõive- ja ka keskkonnaalaste huvide juhtimiseks. Sellega saaks tagada, et kõnealuste valdkondade meetmed üksteist tõeliselt tugevdaksid.

2.1.4 Uuest lepingust tulenevad suuremad võimalused riiklike sotsiaalkaitsesüsteemide paremaks alalhoidmiseks, tugevdamiseks ja kaasajastamiseks ning üldhuviteenuste – eelkõige sotsiaalteenuste – paremaks kaitsmiseks, mis võib aidata taastada ELi ja liikmesriikide tasandite vahelist tasakaalu.

2.1.5 Leping annab õigusliku aluse ELi meetmetele terves sotsiaalküsimuste valdkonnas, mis on suurem kui varem, arvestades seejuures nt hariduse ja koolituse kõrget taset, inimeste tervise kaitset ja ebavõrdsuse vähendamist. See võiks viia sotsiaalpoliitiliste meetmete suure ja korrastamata kogumi senisest tugevama koordineerimiseni.

2.2 Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso viitas sellele, et „Euroopa 2020. aasta strateegias määratletakse eesmärgiks sotsiaalne kaasamine ning rõhutatakse vaesuse ja tõrjumise kolme mõõdet. Sellest lähtuvalt on oluline, et liikmesriigid ja kogu EL jätkaksid tulemuste jälgimist kõigi ühiselt kokkulepitud sotsiaalsete näitajate puhul, millele toetub ELi tasandi sotsiaalvaldkonna kooskõlastamine ja koostöö.” (4).

2.3 Kooskõlas ELi uue territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga (mis lisati Lissaboni lepingusse) ja viimase eelarvereformi taotlustega kasutada ühtekuuluvuspoliitika vahendeid Euroopa 2020. aasta strateegia kõikide eesmärkide jaoks ning tugevdada seeläbi vastavalt ühtekuuluvuspoliitikat, peaks lõpuks olmeti järgmise finantsperspektiivi (pärast 2013. aastat) keskmes olema ELi sotsiaalsete eesmärkide täielik arvessevõtmine Euroopa Liidu territoriaalpoliitilistes meetmetes ja programmides. Sellega tuleks siduda ELi sotsiaalsed eesmärgid ja ühtekuuluvuspoliitika, st kasutada territoriaalse ühtekuuluvuse uue eesmärgi potentsiaali järgmist programmitöö perioodi käsitlevate määruste raames, tagada diskrimineerimise keelust ja struktuurifondide kulutustele juurdepääsu põhimõtetest kinnipidamine, kasutada ühtekuuluvuspoliitikat ennetava meetmena (5) struktuuriliste ja institutsiooniliste reformide edendamisel seoses ELi sotsiaalsete eesmärkide tugevdamisega ning lisada territoriaalne lähenemisviis olulise elemendina ELi sotsiaalvaldkonna kooskõlastamisse ja koostöösse. Tuleb märkida, et kõnealuse territorialiseerimise üks oluline aspekt on kohalike ja piirkondlike osalejate aktiivne osalemine.

2.4 Oluline on ELi sotsiaalse kaasamise eesmärk, mis määratleti ka Euroopa 2020. aasta strateegias, üle kanda mõistlikesse riiklikesse (ja võimalusel ka kohalikesse ja piirkondlikesse) eesmärkidesse. Riiklikud eesmärgid peavad andma selge panuse ELi üldeesmärgi saavutamisse. Eesmärgi püstitamisel tuleks lähtuda konkreetsetest asjaoludest. Sealjuures peaks piisavalt arvestama mehhanisme, mis põhjustavad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, ning sotsiaalse kaasamise parandamiseks seatud üldisi poliitilisi eesmärke. Nad tuleb suunata sellele, et mõõta tegelikke poliitilisi tulemusi ja vältida olukorda, kus sihtide saavutamisel moonutatakse, unustatakse või ignoreeritakse poliitilisi eesmärke. Püsiva avaliku ja poliitilise toetuse tagamiseks tuleks eesmärgid määratleda põhjaliku, täpse ja läbipaistva menetluse alusel. Samuti tuleb arvestada huvitatud osapoolte seisukohti. Edusamme ELi ja riiklike (ka kohalike ja piirkondlike) eesmärkide järgimisel tuleb täpselt jälgida ja vastavaid aruandeid koostada.

3. Taustteave horisontaalse sotsiaalklausli rakendamise kohta

3.1 Lissaboni lepingus määratleti mitmed olulised uuendused ELi sotsiaalse mõõtme kujundamise kohta. ELi toimimise lepingu artiklis 9 horisontaalse sotsiaalklausli kohta märgitakse, et Euroopa Liit võtab „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel […] arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.”

3.2 Kõnealune horisontaalne sotsiaalklausel on kooskõlas lepingu teiste horisontaalklauslitega: meeste ja naiste võrdõiguslikkus, diskrimineerimise vastu võitlemine, keskkonnakaitse, tarbijakaitse, loomakaitse ja VKEd (ELi toimimise lepingu artiklid 8, 10, 11, 12, 13, ja 153). Euroopa Liit, kõik selle institutsioonid, mille hulka kuulub nõuandva organina ka EMSK, ja liikmesriigid on kohustatud kõigi oluliste ettepanekute, poliitikate ja meetmete puhul kõnealuseid horisontaalklausleid rakendama (6). Samuti kehtib see kõigi oluliste dokumentide ja juriidiliste tekstide kohta.

3.3 Horisontaalse sotsiaalklausli eesmärk on, et Euroopa Liit võtaks ELi toimimise lepingu artikli 9 kuut alleesmärki järgides kogu oma tegevuses täielikult arvesse sotsiaalset mõõdet, et jõuda ELi pädevuste raames (Euroopa Liidu lepingu artiklid 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikkel 7) oma peamiste väärtuste ja eesmärkideni.

3.4 Liikmesriikide jõupingutuste oluline eesmärk seisneb soovis „pidevalt parandada oma rahvaste elu- ja töötingimusi” (ELi toimimise lepingu preambuli 3. lõik). Liit ja liikmesriigid võtavad „oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega” (ELI toimimise lepingu artikkel 151).

3.5 Otsuseid langetavad organid ei tohiks horisontaalse sotsiaalklausli rakendamisel piirduda selle rakendusala (nt vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemine) ega meetodiga (avatud koordinatsiooni meetod sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasamise ja mõjuhindamise menetluse valdkonnas), või sotsiaalkaitsekomitee sekkumisega, vaid peavad seda rakendama hoopis laiemas mõttes ELi kõigis poliitikavaldkondades, eriti majandus- ja välispoliitikas. Horisontaalne sotsiaalklausel peab jõudma õigusloometekstidesse, mis tagab lepingu uute eesmärkide teostamise Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil.

3.6 Nagu rõhutatakse 2010. aasta üldaruandes ühenduse tegevuse kohta (lk 121), annab Lissaboni leping EMSK-le suurema vastutuse ELi sotsiaalsesse mõõtmesse panustamisel.

3.7 Seetõttu peab EMSK kõigis oma arvamustes ja muudes töödes piisavalt arvestama õiguslikult siduvat horisontaalset sotsiaalklauslit ja teisi õiguslikult siduvaid horisontaalklausleid (ELi toimimise lepingu artiklid 8–12) ning seeläbi tugevdama Euroopa Liidu sotsiaalset mõõdet. EMSK toetab sel moel ka horisontaalse sotsiaalklausli aktiivset ja ennetavat toimet.

3.8 EMSK on juba vastu võtnud ulatusliku arvamuse horisontaalse sotsiaalklausli ja sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi kohta (7), samuti sotsiaaltoetuste tähenduse kohta kogu ühiskonnale (8). Arvamuses viidatakse sellele, et kõnealuse horisontaalse sotsiaalklausli tõhus ja praktiline rakendamine ELi poliitika kujundamisel ja elluviimisel võib oluliselt kaasa aidata ELi ühtekuuluvuse tugevdamisele ja sotsiaalvaldkonna koordineerimisele.

3.9 2010. aasta teisel poolaastal rõhutati ELi eesistujariigi Belgia algatusel mitmetel konverentsidel horisontaalse sotsiaalklausli ja sotsiaalse mõju hindamise menetluse olulisust ELi sotsiaalse mõõtme edasisele arengule (9). Lissaboni lepingu horisontaalse sotsiaalklausliga nõutakse suuremat tähelepanu Euroopa Liidu poliitika sotsiaalsele mõõtmele. Kõigi Euroopa poliitikameetmete sotsiaalsete mõjude arvestamine nõuab kõigi Euroopa institutsioonide vahelist ja nende sisest struktureeritud dialoogi. Selleks võtsid Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Kohus kohustuse pidada institutsioonidevahelist ja nende sisest dialoogi (10).

3.10 Lisaks horisontaalsele sotsiaalklauslile ja mõjuhindamismenetlusele kuuluvad sotsiaalpoliitilise kooskõlastamise ja koostöö parandamise vahendite hulka avatud koordinatsiooni meetod sotsiaalvaldkonnas, ELi ühtekuuluvuspoliitika ja ELi eesmärgid sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas (11).

3.11 Oluline vahend horisontaalse sotsiaalklausli rakendamiseks on mõjuhindamismenetlus. Euroopa Komisjon toetab seda oma suunistega mõjuhindamismenetluse kohta head valitsemistava (12) ning paremat ja arukamat reguleerimist (13) puudutavate algatuste raames.

3.11.1 Lisaks sellele on Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament sõlminud institutsioonidevahelise kokkuleppe mõjuhindamismenetluse rakendamise kohta (14).

3.11.2 Ka Euroopa Komisjon on koostanud suunised sotsiaalse mõju hindamiseks komisjoni mõjuhindamismenetluse raames (15). 2011. aastaks on komisjon kavandanud 11 mõjuhindamismenetlust tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas (16).

3.11.3 Euroopa Kontrollikoda on mõjuhindamismenetlust ajavahemikus 2005–2008 põhjalikult analüüsinud ja andnud sellele positiivse hinnangu (17).

3.11.4 Regioonide Komitee teeb teatud mõjuhindamismenetluste puhul juba koostööd Euroopa Komisjoniga (18).

3.11.5 Nõukogu kutsus Euroopa Komisjoni üles rakendama ELi toimimise lepingu artiklit 9 ja sotsiaalse mõju hindamise menetlust (19) ning ühtse turu akt sisaldab ettepanekut 29, mis puudutab sotsiaalse mõju hindamise menetlust.

3.11.6 Alates 2005. aastast võtab Euroopa Komisjon õigusaktiettepanekutes süstemaatiliselt arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid ning selle rakendamiseks esitas komisjon 2010. aastal strateegia (20), mille kohta EMSK on juba koostanud vastavasisulise arvamuse (21).

3.11.7 EMSK juba vastu võtnud positiivsed arvamused mõjuhindamismenetluse kehtestamise, väljatöötamise ja rakendamise ning säästva arengu mõjuhinnangute ja ELi kaubanduspoliitika kohta (22).

3.11.8 Mõjuhindamismenetlused on suure potentsiaaliga poliitilised vahendid, mida on aga raske praktikasse rakendada. Selleks, et kasutada nende potentsiaal täielikult ära ja tagada, et neid ei kasutataks üksnes juba kokkulepitud poliitiliste ettepanekute näiliseks legitimeerimiseks, peab toimuma mõtteviisi muutus poliitikakujundamises ning selle eest vastutavad isikud vajavad piisavalt aega, teadmisi, oskusi ja toetust. Oluline on edendada asjaomaste sidusrühmade kaasamist protsessi. Mõjuhindamismenetluste rakendamine peaks toimuma kulutõhusalt ja sobima vastavate eesmärkidega.

4. Üldmärkused

4.1 Horisontaalne sotsiaalklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 9) on Lissaboni lepingu üks olulisemaid uuendusi sotsiaalvaldkonnas. Selle potentsiaal tuleks täies ulatuses ära kasutada. Leping annab selge mandaadi nende eesmärkidega arvestamiseks kõigis olulistes ELi poliitikavaldkondades, algatustes ja meetmetes. Sotsiaalse ELi arendamine peaks tänu lepingu sellele artiklile muutuma Euroopa Liidu üleüldiseks ülesandeks, mida järgitakse kõigis poliitikavaldkondades. Horisontaalne sotsiaalklausel tuleb seepärast kaasata ka Euroopa uurimisprogrammidesse.

4.2 Horisontaalne sotsiaalklausel on hetkel seda olulisem ja pakilisem, kuna seoses finantsturgude-, majandus- ja eelarvekriisi mõjudega kasvab nii kogu ELi kui ka üksikute liikmesriikide jaoks ELi sotsiaalse mõõtmega täieliku arvestamise olulisus. Tuleb ületada tasakaalu puudumine siseturul toimuva majandusintegratsiooni arengu ja ELi sotsiaalse mõõtme edasiarendamise vahel. Selle uue vahendi kasutuselevõtt peaks aitama kaasa valitseva ebakindluse ja mõnedes liikmesriikides ELi poliitika „lisandväärtuse” suhtes (eelkõige mis puudutab majanduslikke, tööhõivepoliitika alaseid ja sotsiaalseid edusamme) üha kasvava skepsise vähendamisele, samas suurendades liikmesriikide vastutust.

4.3 EMSK-l on kavas iga kord kontrollida iga Euroopa Komisjoni või teiste ELi organite jaoks koostatava arvamuse puhul, kas on läbi viidud piisav sotsiaalse mõju hindamise menetlus. Vajadusel kutsub komitee vastutavaid ELi organeid üles võimalikku puudust kõrvaldama.

4.4 Euroopa Parlamendil on horisontaalse sotsiaalklausli rakendamisel oluline roll, seda ka Euroopa Komisjoni ja teiste ELi institutsioonide poolt kasutusele võetud sotsiaalsete mõjude hindamismenetlusele jooksva hinnangu andmise läbi (23).

4.5 Ka liikmesriigid on kohustatud rakendama horisontaalset sotsiaalklauslit nagu ka kõiki teisi horisontaalseid klausleid kõigi oluliste ettepanekute, poliitikavaldkondade ja meetmete nagu ka kõigi asjaomaste dokumentide ja juriidiliste tekstide puhul. Selleks peaksid nad läbi viima sotsiaalsete mõjude hindamismenetluse.

4.6 Organiseeritud kodanikuühiskonna reaalne osalemine kõigis etappides ja kõigil tasanditel on oluline, et saavutada horisontaalse klausli ja avatud koordinatsiooni meetodi tõhus kasutamine sotsiaalvaldkonnas (24). EMSK kui nõuandev organ koosneb kõigi 27 liikmesriigi tööandjate ja töötajate ühenduste ning kodanikuühiskonna esindajatest. Seega ühendab komitee ELis olulisi sidusrühmi ning sobib seeläbi suurepäraselt mõjuhindamismenetluse edendamisse ja optimeerimisse märkimisväärset panust andma.

4.7 EMSK saab aidata kaasa sotsiaalpoliitiliste eesmärkide ning liikmesriikides aset leidva sotsiaal- ja kodanikuühiskonnadialoogi arendamisele ja süvendamisele, tihendades teabevahetust ja koostööd majandus- ja sotsiaalnõukogudega ning liikmesriikide sarnaste organitega, samuti sotsiaalpartneritega, erinevate huvirühmade esindajatega ja teiste kodanikuühiskonna oluliste organisatsioonidega kõigil tasanditel (ELi, riigi ja piirkonna tasandil). Lisaks tuleks nendesse pingutustesse kaasata ka EMSK Euroopa 2020. aasta strateegia juhtrühm, kes tegeleb riiklike reformikavade sisu ja protsessi korrapärase kontrollimise ja vastavasisulise aruande koostamisega.

4.8 Ka Euroopa Sotsiaalplatvormile (25) ja selle liikmetele, kelleks on paljud valdkonnaspetsiifilised ühiskondlikud organisatsioonid (naisteühendused, eakate inimeste, puuetega inimeste, vähekindlustatud inimeste jne ühendused), nagu ka sotsiaalvaldkonna teistele esindusorganisatsioonidele, Euroopa ja riikide kodanikuühiskonna organisatsioonidele lisandub oluline ülesanne – nõuda horisontaalse sotsiaalklausli rahuldavat rakendamist ELi nagu ka riigi ja piirkonna tasandil.

4.9 Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatus „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm” (26) nagu ka EMSK kõnealust ja teisi Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi käsitlevad tööd (27) peaksid andma panuse selleks, et tagada horisontaalse sotsiaalklausli tasakaalustatud rakendamine Euroopa, riigi ja piirkonna tasandil.

5. Konkreetsed märkused

5.1 Lissaboni lepingu sotsiaalpoliitilised sätted (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 145 kuni 166 ja 168) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (eelkõige peatükk „Solidaarsus”) täpsustavad horisontaalset sotsiaalklauslit ning nendega tuleb täiel määral arvestada.

5.2 EMSK koostab igal aastal arvamuse horisontaalse sotsiaalklausli ja teiste sotsiaalsete horisontaalklauslite (ELi toimimise lepingu artiklid 8, 9, 10), põhiõiguste harta (pühendades erilist tähelepanu sotsiaalsetele põhiõigustele), Lissaboni lepingu muude sotsiaalpoliitiliste sätete (eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 145 kuni 166 ja 168), teiseste õigusaktide ning muude õiguslike ja poliitiliste meetmete rakendamise kohta, jälgides sotsiaalvaldkonna eesmärkidest kinnipidamist ja nende edendamist. Seejuures kontrollib ja hindab komitee, mil määral võivad need anda panuse ELi sotsiaalpoliitilisse ja põhiõigustealasesse arengusse. Vajadusel sisaldab arvamus ka soovitusi selle kohta, kuidas konkreetsete meetmete abil paremini sotsiaalvaldkonna eesmärke saavutada, nii siseriiklikul kui Euroopa Liidu tasandil. Seejuures arvestatakse ka sotsiaalkaitsekomitee arvamusega Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalse mõõtme kohta (28).

5.2.1 Alati enne arvamuse koostamist korraldatavas EMSK konsulteerimises on lisaks sotsiaalpartneritele ja eri huvirühmade esindajatele ka kodanikuühiskonna teistel suurtel sotsiaalvaldkonna esindusorganisatsioonidel võimalus lisada oma konkreetsed seisukohad ja aruanded.

5.2.2 Seda EMSK iga-aastast arvamust tutvustatakse ELi institutsioonide – eelkõige Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Parlamendi, komisjoni, Euroopa Kohtu ja Euroopa Keskpanga – esindajatele.

5.3 EMSK, riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud ning sarnased institutsioonid liikmesriikides peaksid horisontaalse sotsiaalklausli ja sotsiaalsete mõjude hindamise menetluses etendama oma osa sidusrühmadena, toetades Euroopa kodanikealgatusi ja kodanike projekte kodanikuühiskonnadialoogi sotsiaalpoliitiliste küsimuste raames.

5.4 EMSK ja Euroopa Komisjon peaksid sõlmima institutsioonidevahelise kokkuleppe, et komisjon edastaks kõik komisjoni toimikuid puudutavad mõjuhindamise menetlused komiteele, et EMSK saaks neid oma arvamustes ja aruannetes arvesse võtta.

5.5 EMSK ja kõik komitee sektsioonid peavad kõigis oma arvamustes ja muudes töödes ELi sotsiaalse mõõtme tugevdamist silmas pidades piisavalt arvestama õiguslikult siduvat horisontaalset sotsiaalklauslit ja teisi õiguslikult siduvaid horisontaalklausleid (ELi toimimise lepingu artiklid 8 kuni 12) (nt vabakaubandusleppe sotsiaalklauslid (29), siseturu sotsiaalne mõõde, säästvale arengule avaldatava mõju kontrollimine ja ELi kaubanduspoliitika (30)).

Brüssel, 26. oktoober 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) „Europe 2020 Towards a More social EU?”, E. Marlier, & D. Natali, (koostajad), Rudi Van Dam, Brüssel: Peter Lang, 2010.

(2) Sotsiaalkaitsekomitee arvamus Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalse mõõtme kohta, SPC/2010/10/7 lõplik.

(3) Vt joonealune märkus nr 1.

(4) Eessõna väljaandele „Income and living conditions in Europe”, Atkinson, A.B. & Marlier, E, Luksemburg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus (OPOCE), 2010.

(5) Euroopa Komisjon (2010) „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad”, KOM(2010) 367 lõplik.

(6) Schorkopf, F, ELi toimimise lepingu artikkel 9; väljaandes „Das Recht der Europäischen Union, Kommentar”, Nettesheim, M. (koostaja) 2010.

(7) EMSK ettevalmistav arvamus teemal „Avatud koordinatsiooni meetod ja sotsiaalklausel Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis”, ELT C 44, 11.2.2011, lk 23.

(8) EMSK ettevalmistav arvamus teemal „Sotsiaaltoetuste arendamine”, ELT C 44, 11.2.2011, lk 28.

(9) See kehtib eriti konverentsi „ELi koordineerimine sotsiaalvaldkonnas Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis. Tagasivaade ning tulevikusuunad” kohta, 14.–15. september 2010, La Hulpe, Belgia.

(10) „Horisontaalne sotsiaalklausel ja sotsiaalne süvalaiendamine ELis”, kolmas üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitlev foorum, 26.–27. oktoober 2010.

(11) Sotsiaalkaitsekomitee arvamus, millele avaldas toetust tööhõive-, sotsiaalpoliitika-, tervishoiu- ja tarbijakaitseküsimuste ministrite nõukogu 2011. aasta juunis.

(12) EMSK arvamus teemal „Uuendatud Lissaboni strateegia tõhus juhtimine”, ELT C 175, 28.7.2009, lk 13.

(13) INT/544 „Arukas reguleerimine”, raportöör: Jorge Pegado Liz, ELT C 248, 25.8.2011, lk 87.

(14) Institutsioonidevaheline ühine lähenemisviis mõjuhindamisele, 14901/05 JUR.

(15) Suunised sotsiaalse mõju hindamiseks komisjoni mõjuhindamismenetluse raames, 2009.

(16) http://ec.europa.eu/governnce/impact/planned_ia/roadmaps_2011_en.htm#empl 20.3.2011.

(17) Eriaruanne teemal „Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist”, nr 3/2010, (http://ec.europa.eu/governance/impact/docs/coa_report_3_2010_de.pdf).

(18) http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_in_other/ia_in_other_en.htm, 20.3.2011.

(19) Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu, 6.12.2010, pressiteade, (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118244.pdf).

(20) Komisjoni teatis KOM(2010) 573 lõplik.

(21) EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis: Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks”, raportöör: Gabriele Bischoff, kaasraportöör: Cristian Pīrvulescu (ELT C 376, 22.12.2011, lk 74).

(22) EMSK arvamused teemadel „Kvaliteedinõuded / sotsiaalne mõju”, ELT C 175, 27.7.2007, lk 21 ning „Mõju hindamise suunised”, ELT C 100, 30.4.2009, lk 28. Vt ka joonealune märkus 30.

(23) Euroopa Parlamendi resolutsioon, 8.7.2011 (2011/2016 (IND).

(24) Vt joonealune märkus nr 8.

(25) Euroopa sotsiaalvaldkonna valitusväliste organisatsioonide platvorm (sotsiaalplatvorm) on Euroopa sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide ühenduste ja võrgustike esindajate liit. http://www.socialplatform.org/.

(26) Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=961&langId=et.

(27) EMSK arvamus „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik”, raportöör Maureen O'Neill, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14953

(28) Sotsiaalkaitsekomitee arvamus Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalse mõõtme kohta, SPC/2010/10/7 lõplik.

(29) „Sozialnormen in Nachhaltigkeitskapiteln bilateraler Freihandelsabkommen”, Lukas, Steinkellner, Ludwig Boltzmann Institut für Menschenrechte, Viin 2010.

(30) EMSK arvamus teemal „Säästva arengu mõjuhinnangud ja Euroopa Liidu kaubanduspoliitika”, REX/313, raportöör Evelyne Pichenot, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.18107; http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?year=2011&serie=C&textfield2=218&Submit=Rechercher&ihmlang=et.