[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 21.6.2006

SEK(2006)786 (lõplik)

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Portugali poolt vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta soovitusele ülemäärase riigieelarve puudujäägi likvideerimiseks võetud meetmete hindamine

1. ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUS PORTUGALI SUHTES

Portugal parandas 1990. aastatel edukalt oma eelarveolukorda. Kümnendi keskel alanud aktiivse majanduskasvu tingimustes vähendati valitsemissektori eelarvepuudujääki järk-järgult alla 3% SKTst ning asuti vähendama valitsemissektori võlga, mis 1990. aastate lõpuks langes peaaegu 50%ni SKTst.

Alates 2000. aastast hakkas Portugali majandus- ja eelarveolukord siiski halvenema. Kahjulike tsükliliste tingimuste ning majanduse püsivama struktuurse nõrkuse tõttu vähenes oluliselt majanduskasvu määr. Kasvu aeglustumisele lisandus riigi rahanduse struktuurse olukorra kiire halvenemine ning 2001. aastal ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk 4% SKTst. Nõukogu otsustas 5. novembril 2002, et tekkinud on ülemäärane eelarvepuudujääk,[1] ning andis vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 Portugalile soovituse lõpetada kõnealune olukord hiljemalt 2003. aasta lõpuks.[2] Järgmisel aastal karmistati eelarvepoliitikat ning valitsemissektori eelarvepuudujääki vähendati pisut alla 3% SKTst, ehkki selleks kasutati ulatuslikke ühekordseid meetmeid. 2004. aasta mais leidis nõukogu, et Portugal on soovituse täitnud, ning otsustas tühistada 2002. aasta novembri otsuse, lõpetades seega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse.[3] Nõukogu võttis 2002. aasta otsuse tühistamise üle otsustades arvesse Portugali ametivõimude lubadust võtta vajalikke meetmeid, et hoida puudujääk 2004. aastal ja edaspidi allpool ettenähtud piirmäära.

Tasakaalustamispüüdlustest hoolimata jäi riigi rahandus ülimalt haavatavaks ning plaanid eelarvepuudujäägi hoidmiseks alla ettenähtud määra (3% SKTst) tuginesid endiselt ulatuslikele ühekordsetele meetmetele.

2005. aasta juunis, pärast 2005. aasta kevadel toimunud üldvalimisi ja nendele järgnenud valitsusevahetust, esitas Portugal oma stabiilsusprogrammi täiendused, millega tehti teatavaks rahandusstrateegia muudatus ning tutvustati kavasid valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks 2008. aastal alla 3% SKTst. Puudujääk oleks aastatel 2005–2007 jätkuvalt üle 3% SKTst, seda eelkõige ühekordsete meetmete kasutamisest loobumise ning valitsemissektori kulude kasvu ümberhindamise tõttu. Prognoositi, et kõnealusel ajavahemikul on valitsemissektori võlg üle 60% SKTst ning see kasvab jätkuvalt kuni 2007. aastani. Komisjoni vastava soovituse alusel algatas nõukogu 20. septembril 2005 Portugali suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse[4] ning andis asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt Portugalile soovituse viia puudujääk hiljemalt 2008. aastaks usaldusväärsel ja säästval viisil alla 3% SKTst, võttes selleks keskpika perspektiiviga meetmeid.[5]

Nõukogu kehtestas Portugalile tõhusate valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise meetmete võtmise tähtajaks 19. märtsi 2006. Täpsemalt nõudis nõukogu Portugalilt, et: „ eelarveseisundi nõrgenemist tuleks piirata 2005. aastal, rangelt rakendades teatavaks tehtud parandusmeetmeid “; et Portugal peaks „ rakendama põhjalikult vajalikke meetmeid, et tagada tsükliliselt kohandatud puudujäägi (välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) pidev ja märkimisväärne korrigeerimine, vähendades 2005. aastaga võrreldes 2006. aastal olulise sammuna puudujääki 1,5% võrra SKTst, millele järgneks kahel järgneval aastal täiendav märkimisväärne vähenemine vähemalt 0,75% võrra SKTst aasta“ ” ning „ rakendama kiirelt reforme, et ohjata ja vähendada kulutusi eelseisvatel aastatel ; kasutama ära kõik eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamise võimalused ning olema valmis võtma täiendavaid meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks .“ Samal ajal kutsuti Portugali üles „ kaaluma ambitsioonikamaid parandusmeetmeid, kui ilmneb, et on vaja tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks kindlaksmääratud eesmärkide täitmine “. Lisaks paluti Portugali ametivõimudel „ tagada riigi koguvõla suhte püsiv vähenemine ja selle lähenemine kontrollväärtusele rahuldava kiirusega, tagades selle, et võla areng peegeldab puudujäägi vähendamisel saavutatud edusamme, vältides võlga suurendavaid finantstehinguid ja kaaludes hoolikalt ulatuslike riiklike investeerimisprojektide, sealhulgas koostöös erasektoriga teostatavate projektide võimalikku mõju võlale “. Nõukogu kutsus Portugali ametivõime ka üles „ veelgi parandama valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist .“ Lõpetuseks kutsuti Portugali ametivõime üles „ tagama, et pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist jätkuks eelarve tasakaalustamine tasakaalulähedase või ülejäägilise eelarveseisundi saavutamiseks keskpikas perspektiivis tsükliliselt kohandatud puudujäägi vähendamisega vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid .“

Vastavalt nõukogu määruse nr 1467/97 (muudetud nõukogu määrusega nr 1056/2005)[6] artikli 9 lõikele 3, milles sätestatakse, et pärast liikmesriigile artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega („… teatab komisjon nõukogule, kas tema arvates on võetud meetmed piisavad, et tagada kohased edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks nõukogu kehtestatud aja jooksul, eeldusel, et kõnealused meetmed viiakse täielikult ellu ning majandusarengud on kooskõlas prognoosidega “) meetmete võtmiseks antud tähtaja möödumist hinnatakse käesolevas teatises meetmeid, mida Portugal on nõukogu soovituse alusel võtnud.

2. PORTUGALI VÕETUD MEETMED NÕUKOGU SOOVITUSE ALUSEL

2.1 Valitsemissektori eelarve tasakaal ja kulude reform

Eelarve tasakaal 2005. aastal

Detsembris 2004 vastu võetud 2005. aasta eelarveseadusega seati eesmärgiks saavutada 2005. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2,8% SKTst, lähtuvalt SKT 2,4%-lise reaalkasvu prognoosist. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks nähti 2005. aasta eelarvega muu hulgas ette ühekordsete meetmete rakendamine 1,4% väärtuses SKTst. Pärast 2005. aasta kevadel toimunud üldvalimisi ja nendele järgnenud valitsusevahetust korrigeeriti seda eesmärki 6,2%ni SKTst, mis nähti ette Portugali stabiilsusprogrammi 2005. aasta juunis tehtud täiendustega ning kinnitati parlamendis 2005. aasta juulis vastu võetud lisaeelarvega. Suure muudatuse põhjuseks oli valitsemissektori kulude kasvu ümberhindamine ja uue rahandusstrateegia vastuvõtmine, mille üheks sambaks oli ulatuslikest ühekordsetest meetmetest loobumine. Muudetud puudujäägieesmärgis võeti arvesse ka 2005. aasta keskel vastu võetud parandusmeetmete paketti, mille väärtus on umbes 0,6% SKTst ning mille olulisemad meetmed olid käibemaksu standardmäära suurendamine 19%-lt 21%ni ning valitsemissektori töötajate automaatse edutamise külmutamine. Stabiilsusprogrammi ajakohastamisega 2005. aasta detsembris seati eesmärgiks valitsemissektori puudujääk 6,0% SKTst.[7]

Eelarve tasakaal 2006. aastal

2006. aasta eelarveseaduse võttis Portugali parlament vastu 30. novembril 2005 ning sellega seati valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiks 4,6% SKTst. Eelarve aluseks on 2005. aasta juunis ajakohastatud stabiilsusprogrammiga ette nähtud rahandusstrateegia ning puudujäägieesmärgi saavutamine oleneb suurest hulgast parandusmeetmetest nii kulude kui ka tulude poolel. Fiskaaleesmärkidega seoses nähakse 2006. aasta eelarvega ette valitsemissektori struktuurse tasakaalu (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähendamine 1,6% võrra SKTst.

Suurem osa 2006. aastaks kavandatud eelarve tasakaalustamisest põhineb täiendavatel maksutuludel. Prognoositakse, et maksude ja SKT suhe peaks 2005. aasta tulemustega võrreldes suurenema ühe protsendipunkti võrra. Täiendavate tulude allikaks on käibemaksutõus, mis kehtestati 2005. aasta juulis, ning suurenenud maksud nafta- ja tubakatoodetele. 2006. aasta eelarveseadusega loodi ka uus füüsilise isiku tulumaksu aste, millega suurendati üle 60 000 euro suuruselt aastatulult võetava maksu piirmäära ning vähendati pensionäride maksuvabastusi. Tulusid peaksid suurendama ka maksusoodustuste kärped, millest osa jõustati 2005. aasta eelarvega, ning maksude parem laekumine. 2005. aastal suurendati ka füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalmaksu minimaalset maksustamisalust ühekordselt alampalgalt 1,5kordse alampalgani.

Kulude poolel seatakse eelarveseadusega eesmärgiks stabiliseerida jooksvad kulud reaalväärtuses, ohjeldades kulusid valitsemissektori erinevates valdkondades ja allsektorites. Eelarveseadusega kehtestatud olulised meetmed on näiteks nominaalülekannete külmutamine keskvalitsuselt piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, kusjuures viimased ei tohi ka suurendada oma võlakoormat 2005. aasta lõpu tasemega võrreldes, ning kohalike omavalitsuste kohustus hoida personalikulud 2005. aasta nominaaltasemel. Samal ajal on kehtestatud rangemad töölevõtueeskirjad, nimelt keskvalitsuses riigiteenistusest lahkuvate töötajate asendamine üksnes osaliselt (keskmiselt üksnes 50%),[8] ning kohustus taotleda valitsusametnike töölevõtmiseks luba rahandusministrilt. Samas on pikendatud ka 2005. aasta keskel kehtestatud automaatse edutamise ajutist külmutamist. Kokkuvõttes vähendatakse eelarve kohaselt esmaste kulude ja SKT suhet 2005. aasta tulemusega võrreldes 0,5 protsendipunkti võrra. Et kontrollida eelarve täitmist ja vältida kõrvalekaldeid seatud eesmärkidest, on alates käesoleva aasta veebruarist kõikides ministeeriumides ametisse nimetatud finantskontrolörid ning 2006. aasta eelarvega nähakse valitsemissektori allsektorite jaoks ette kuluaruandluse mehhanismid, mille eiramise eest võib karistada.

Lisaks 2006. eelarveseadusega ette nähtud parandusmeetmetele on alates 2005. aasta keskpaigast võetud ka kulude püsivamale ohjamisele ja vähendamisele suunatud struktuurimeetmeid, millel on järgnevatel aastatel puudujääki vähendav mõju ning mis toetavad eelarve tasakaalustamist keskpikas perspektiivis (vt tabel 1), kusjuures osa neist võeti juba enne asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 2005. aasta septembri soovitust. Eelkõige on sisse viidud muudatused vanaduspensioniskeemidesse: riigiteenistujate vanaduspensioniskeemi järkjärgulist kaotamist ning lõimimist (vähem soodsa) üldise pensioniskeemiga on kiirendatud seadusjärgse pensioniea ning pensionikõlbliku staaži astmelise suurendamisega aastatel 2006–2015, ning muudetud on pensioniarvestuse valemit. Lisaks on karmistatud mõningate valitsemissektori teenistujate pensionireegleid, piirates eelkõige lühema staažiga töötajate pensioniõigust; ning peale selle on üldises pensioniskeemis ennetähtaegse pensionilemineku tingimusi vähem soodsaks muudetud. Meetmeid kulude vähendamiseks on võetud ka tervishoiuvaldkonnas. Eelkõige vähendati 2005. aasta augustis ravimihüvitiste määrasid; karmistatud on mõningate valitsemissektori teenistujate eriliste tervishoiuskeemide reegleid; üle on hakatud vaatama riikliku tervishoiuameti lepinguid, mis käsitlevad teenuste ostmist eratarnijatelt; ning 2005. aasta lõpus muudeti veel osa riiklikke haiglaid riigi omandis äriühinguteks, andes neile suurema ettevõtlusvabaduse. Käimas on ka tervishoiuteenuste reorganiseerimine, mille käigus lõpetatakse mitmete teenuste osutamine.

Et hinnata suurte riiklike investeerimisprojektide vastavust eelarve tasakaalustamise eesmärkidele, võeti 2005. aastal vastu üle 250 miljoni euro (umbes 0,2% SKTst) suuruste investeerimisprojektide finantsmõju ministeeriumidevahelise seire raamistik.

Tabel 1: 2005. aasta detsembri stabiilsusprogrammi kohaste

peamiste poliitikamuudatuste mõju eelarvele

Kumulatiivne väärtus, % SKTst, 2005.aasta hindades | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Tulude suurendamise meetmed |

Tulu- ja omandimaks | 0,1 | 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |

Käibemaks | 0,4 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 |

Naftatoodete maks | - | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,4 |

Tubakaaktsiis | - | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 |

Sotsiaalmaks | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Tulud kokku | 0,6 | 1,6 | 2,1 | 2,3 | 2,4 |

Kulude vähendamise meetmed |

Avaliku halduse reform (sealhulgas personal) | 0,1 | 0,3 | 0,7 | 1,1 | 1,4 |

Sotsiaalkindlustus ja tervishoid |

Erasektori töötajad | - | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

Valitsemissektori teenistujad | - | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,6 |

Ravimihüvitised | - | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |

Kulud kokku | 0,1 | 0,6 | 1,3 | 1,8 | 2,3 |

Mõju valitsemissektori eelarvetasakaalule kokku | 0,6 | 2,3 | 3,3 | 4,1 | 4,7 |

Märkus: liidetud summad võivad erineda ümardamise tõttu Allikas: 2005. aasta detsembri stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste arvutused |

Eelarve tasakaal 2007. aastal ja edaspidi

Vastavalt 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammile soovib Portugal saavutada 2007. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 3,7% SKTst ning vähendada puudujääki 2008. aastaks alla 3% SKTst. Programmiga nähakse ette ka eelarve tasakaalustamise jätkamine järgnevatel aastatel, et saavutada keskpika eesmärgina (KPE) struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve, nagu on sätestatud stabiilsuse ja kasvu paktis.

Aastatel 2007–2009 tugineb eelarve tasakaalustamine üha rohkem esmaste kulude piiramisele, millele lisandub järk-järgult vähenev, ent siiski positiivne toetus maksutulude näol (vt tabel 1). Kõnealune toetus saavutatakse täiendavate iga-aastaste nafta- ja tubakatoodete maksutõusudega. Kulude ohjeldamine saavutatakse kõnealustel aastatel eespool kirjeldatud tervishoiu- ja pensioniskeemide parandusmeetmetega. Lisaks kavatsetakse keskvalitsuse reformi, 2007. aasta jaanuarist uute ameti- ja palgaskaalade kehtestamise ning inimressursi paremale kasutamisele suunatud valitsemissektorisisese töötajate ümberpaigutamise koondtulemusena saavutada kokkuhoid avaliku halduse vallas. Portugali ametivõimude teadete kohaselt võetakse kõnealused meetmed vastu 2006. aasta jooksul ning rakendatakse peatselt pärast vastuvõtmist.[9]

2.2 Valitsemissektori võlg

2005. aasta lõpul moodustas valitsemissektori võlg 63,9% SKTst ning Portugali 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammiga nähakse ette, et võla ja SKT suhe suureneb 2006. ja 2007. aastal veelgi. Kokkuvõttes näitab see, et alates 2001. aastast valitsenud tõusutrend jätkub ning selle põhjuseks on suur esmane puudujääk, madal SKT nominaalkasv ja ulatuslikud võlga suurendavad varude muutuste korrigeerimised. Võla suhe tipneb prognoosi kohaselt 2007. aastal tasemel pisut üle 69% SKTst ning hakkab seejärel langema esmase eelarveülejäägi taastumise, SKT nominaalkasvu kiirenemise ning võlga suurendavate varude korrigeerimiste lõpetamise tulemusel. Viimast toetavad olulisel määral erastamistulud, mis 2006. aastal moodustavad 1,1% SKTst ning 2007. ja 2008. aastal umbes 0,5% SKTst. Võlga suurendavate finantstehingute mõju (välja arvatud erastamistulud) oli 2005. aastal 1,2% SKTst ning vastavalt Portugali 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammile kavandatakse selle suuruseks 2006. aastal umbes 0,5% SKTst ja aastatel 2007–2008 peaks see vähenema veel umbes 0,25%ni SKTst, eeldatavalt seoses väiksemate kapitalipaigutustega riigile kuuluvatesse ettevõtetesse. Lisaks prognoositakse, et tekke- ja kassapõhise puudujäägi vahe väheneb 2006. aasta umbes 1%lt SKTst (2005. aastal 0,7% SKTst) aastatel 2007–2009 alla 0,25% SKTst.

2.3 Valitsemissektori andmete kogumine ja töötlemine

Portugal on viimasel ajal võtnud meetmeid seoses valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemisega. Jaanuaris 2006 allkirjastasid riiklik statistikainstituut (INE), rahandusministeerium ja Banco de Portugal protokolli, et täpsustada erinevate institutsioonide kohustusi seoses avaliku sektori rahandusstatistika koostamisega ning tugevdada omavahelist koostööd. Valitsemissektori andmete kogumise toetamiseks nähakse 2006. aasta eelarvega ette sanktsioonid viivituste eest valitsemissektori allsektorite kuluaruandluse ning avaliku sektori inimressursi andmebaasi täitmisel. Samal ajal vastutavad kõikides ministeeriumides ametisse nimetatavad finantskontrolörid andmete koondamise ning finantsandmete kvaliteedi ja finantsarvestuse läbipaistvuse parandamise eest.

3. NÕUKOGU SOOVITUSE ALUSEL PORTUGALI VÕETUD MEETMETE HINDAMINE

Eespool osutatud meetmete vastavust artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele hinnatakse komisjoni talituste 2006. aasta majandusprognoosi, 2006. aasta eelarveseaduse ning Portugali 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammi alusel.

Pärast 0,3% suurust SKT reaalkasvu 2005. aastal ennustatakse ajakohastatud stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, et SKT kasv suureneb 2006. aastal 1,1%ni, 2007. aastal 1,8%ni, 2008. aastal 2,4%ni ning 2009. aastal lõpuks 3%ni. Kõnealune stsenaarium on tagasihoidlikum kui nõukogu artikli 104 lõike 7 kohase 2005. aasta septembri soovituse alusstsenaarium. Majanduse tulevikuväljavaadete edasist halvenemist arvesse võttes ennustatakse komisjoni talituste 2006. aasta kevade prognoosis SKT kasvuks 2006. aastal 0,9% ja 2007. aastal 1,1%.

3.1 Valitsemissektori eelarve tasakaal ja kulude reform

Eelarve tasakaal 2005. aastal

Artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses nõuti 2005. aastal eelarveolukorra halvenemise piiramist, tagades teatavaks tehtud parandusmeetmete range rakendamise. 1. aprillil teatasidki Portugali ametivõimud, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 6,0% – vähem, kui Portugali 2005. aasta juunis ajakohastatud stabiilsusprogrammiga ette nähtud 6,2%-line puudujäägi piirmäär, mis sätestati selgesõnaliselt seoses nõukogu artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega ning kooskõlas 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammiga[10] ette nähtud piirmääraga, milleks on 6,0% SKTst. Puudujäägi piirmäärast peeti kinni vaatamata prognoositust kõrgemale kulude tasemele, kuna selle tasakaalustasid täielikult suuremad tulud.[11]

Eelarve tasakaal 2006. aastal

2006. aasta eelarve rakendamisel täies ulatuses saavutataks valitsemissektori struktuurilise eelarvetasakaalu paranemine 1,5% võrra SKTst (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaalu muutus, mis ei hõlma ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid), mida nõukogu 2006. aastaks nõudis, kui SKT reaalkasv kujuneb üldjoones plaanipäraseks.

2006. aasta eelarve ja 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammiga ette nähtud meetmete ettevaatlikul hindamisel, kasutades nende nõuetekohaseks hindamiseks piisavalt üksikasjalikke andmeid, ennustati komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosis 2006. aasta puudujäägiks 5% SKTst, mis on kõrgem kui ametlik piirmäär – 4,6% SKTst. Komisjoni arvutuste kohaselt jääks struktuurse puudujäägi paranemine ajavahemikul 2005–2006 pisut rohkem kui 1% võrra SKTst (nagu eeldatakse komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosis) siiski alla nõukogu soovitatud miinimumi.

Komisjoni prognoosi ja ametliku piirmäära vahe tuleneb mitmetest 2006. aasta eelarvetulemustega seotud ebakindlatest asjaoludest, mis seonduvad mitmesuguste kulude piiramise meetmetega, ning kulude kontrollimise mehhanismide tõhusust ei ole veel testitud.[12] Esialgsetest kassapõhistest eelarve täitmise andmetest 2006. aasta alguse kohta ilmneb tõepoolest, et eelkõige riigivalitsemise allsektoris on eelarvekavast 2006. aasta esimestel kuudel üldjoones kinni peetud. Siiski on endiselt ebaselge eelkõige see, kas kõiki kavandatud kulupiiranguid on võimalik järgida, eriti rahaliste sotsiaaltoetustega seotud kulude osas, mille täitumine 2005. aastal ületas 2006. aasta eelarvekavade[13] aluseks olevat prognoosi, ja tervishoiukulude ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kulude osas. Peale selle võib kulude piiramisele suunatud muude meetmete ellurakendamiseks kuluda oodatust rohkem aega. Kulude suurenemine eespool osutatud valdkondades, millele võivad lisanduda mõningad muud väikesed kõrvalekalded, võib puudujäägi viia ametlikult ettenähtud 4,6% asemel pigem 5%ni SKTst. Samal ajal on tulude poolel võimalik, et kuigi realiseeruvad mõningad majandust negatiivselt mõjutavad riskid, jätkub käesoleval aastal maksulaekumiste paranemine sarnaselt 2004. ja 2005. aastale. Esialgsetest andmetest nähtub, et see on tõepoolest võimalik, eelkõige seoses sotsiaalmaksuga.

Tabel 2: Eelarvetasakaal ja võlg

% SKTst | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Eelarve tasakaal 2007. aastal ja edaspidi

Eeldades, et kõik Portugali 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammis sätestatud plaanid realiseeritakse, oleks 2007. aasta ettenähtud puudujäägi (3,7% SKTst) saavutamiseks tarvis vähendada tsükliliselt kohandatud puudujääki umbes 0,75% võrra SKTst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid (vt tabel 2). Täiendava eelarve puudujäägi korrigeerimisega umbes 0,75% ulatuses SKTst võiks 2008. aastaks saavutada puudujäägiks alla 3% SKTst, mis oleks kooskõlas nõukogu soovitusega. 2008. aastast edasi vastab programmis sätestatud keskpika eesmärgi suunas tehtavate kohanduste tempo nõukogu esitatud struktuurse tasakaalu iga-aastase minimaalse parandamise nõudele – 0,5% SKTst – ehkki keskpikka eesmärki 2009. aastaks ei saavutata.

Lähtudes tavapärasest eeldusest, et poliitikat ei muudeta, ennustatakse komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosis 2007. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 4,9% SKTst, kusjuures SKT kasvuks prognoositakse 1,1%. Sellest nähtub, et eelarve tasakaalustamine peaaegu seiskub, kuna pidevalt jätkub surve kulude suurendamiseks. Kõnealuses prognoosis on siiski arvesse võetud võimalust, et i) majanduskasv jääb oodatust väiksemaks, ning ii) ehkki on teatatud mitmetest täiendavatest kulude piiramise meetmetest, eelkõige avaliku halduse vallas, tuleb need alles käesoleva aasta jooksul seadustada.[14] Näiteks peaks 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori ümberkorraldamine andma 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga kokkuhoidu umbes 0,5% SKTst.[15] Kokkuvõttes tuleb puudujäägi piirmäärade saavutamiseks täies ulatuses rakendada stabiilsusprogrammiga ette nähtud meetmeid, teostada järelevalvet nende täitmise üle ning puuduste korral neid lisameetmetega täiendada.

3.2 Valitsemissektori võlg

Kavandatav võla ja SKT suhte vähenemine alates 2007. aastast oleks juhul, kui see saavutatakse, samuti kooskõlas nõukogu soovitustega, kuna võla muutus kajastaks tõenäoliselt edusamme puudujäägi ning võlga suurendavate finantstehingute vähendamisel. Komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla prognoositav määr 2006. aastal 68,4% SKTst ja 2007. aastal 70,6% SKTst. Võla vähendamise kava on suuresti ebakindel, kuna see sõltub ambitsioonikate eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkide täitmisest, ulatuslike erastamiskavade elluviimisest ja võlga suurendavate finantstehingute, eelkõige riigile kuuluvatesse tootmisettevõtetesse tehtavate kapitalimahutuste tõhusast vähendamisest, mida aga lähiminevikus ei ole suudetud saavutada. Ebakindlust suurendavad SKT kasvu vähenemisega seotud ohud.

3.3 Valitsemissektori andmete kogumine ja töötlemine

Valitsemissektori andmete kvaliteet on paranenud. Eelkõige on paremini kättesaadavad valitsemissektori erinevate allsektorite kassapõhised aruanded alla aasta pikkuste perioodide kohta. 24. aprillil 2006, pärast 1. aprilli aruande esitamist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta, loobus Eurostat oma reservatsioonidest Portugali andmete suhtes.[16] Valitsemissektori eelarvepuudujäägi korrigeerimised, mis on osaliselt seotud püüdlustega statistika kvaliteeti parandada, on alates 2005. aasta keskpaigast siiski üsna suured.[17] Lisaks viitab kõnealuste korrigeerimiste iseloom, et andmete kogumisel esineb jätkuvalt puudusi seoses maksmisele kuuluvate kuludega.

4. JÄRELDUSED

Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada, et Portugal on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks nõukogu määratud aja jooksul. Eelkõige on Portugal:

- saavutanud 2005. aastal plaanipärase tulemuse valitsemissektori eelarvepuudujäägi osas;

- alates 2005. aasta keskpaigast võtnud vastu tervikliku parandusmeetmete paketi, sealhulgas 2006. aasta eelarveseaduse, mille täieulatusliku rakendamise ja täitmise korral saavutatakse 2006. aastal tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujäägi vähenemine (võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) kooskõlas nõukogu soovitusega;

- seadnud eesmärgiks vähendada nominaalset valitsemissektori eelarvepuudujääki 2008. aastaks alla 3% ning kavatseb aastatel 2007–2008 vähendada tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääki vastavalt komisjoni soovitusele (võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid);

- rakendanud või algatanud rea püsiva iseloomuga meetmeid, mille eesmärk on kulude ohjeldamine ja vähendamine, ning on täitnud teatavaks tehtud eelarveeesmärgid, kuigi SKT kasvu prognoose on ettevaatlikumalt ümber hinnatud;

- koostanud kava riigi koguvõla suhte vähendamiseks alates 2008. aastast, kavandades selleks esmase eelarveülejäägi taastamist, suurte erastamistulude laekumist ning võlga suurendavate finantstehingute vähendamist;

- parandanud valitsemissektori andmete kvaliteeti.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimine 2008. aastaks ning võla suhte vähendamine on siiski seotud märkimisväärsete riskide ja ebakindlusega. Nagu märgitakse komisjoni talituste 2006. aasta kevade prognoosis, on eelkõige kulude ohjeldamiseks 2006. aastal ning eelarvepuudujäägiga seotud eesmärkide saavutamiseks 2007. aastal ja edaspidi tingimata vajalik teatavaks tehtud parandusmeetmed kiiresti seadustada ja tõhusalt rakendada. Kui meetmeid täies ulatuses ei rakendata või kui need osutuvad ebatõhusaks või kui realiseeruvad prognoositava majandusstsenaariumi langusriskid, on eelarveeesmärkide saavutamiseks vaja täiendavaid parandusmeetmeid kooskõlas nõukogu soovitusega.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi nõuetekohaseks vähendamiseks on eriti oluline 2006. aasta eelarve täpne rakendamine ning range 2007. aasta eelarve, mis vastab täielikult nõukogu soovitusele.

Eespool kirjeldatud hindamisest lähtuvalt leiab komisjon, et praegu ei ole Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses edasisi meetmeid vaja. Komisjon jätkab Portugali eelarvearengute hoolikat jälgimist vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile, pidades eelkõige silmas riigi rahanduse nõrka seisundit.

[1] EÜT L 322, 27.11.2002, lk 30.

[2] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/02/st13/13531-r2en2.pdf#page=2

[3] ELT L 47, 18.2.2005, lk 24.

[4] ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.

[5] http://register.consilium.eu.int/pdf/et/05/st12/st12401.et05.pdf#page=2

[6] Vastavalt EÜT L 209, 2.8.1997 ja ELT L 174, 7.7.2005.

[7] Võrreldes 2005. aasta juuni stabiilsusprogrammiga korrigeeriti valitsemissektori nominaalnäitajaid „mehaaniliselt“ allapoole umbes 0,25% võrra SKTst, kuna tulenevalt rahvamajanduse arvepidamise arvestusaluste korrigeerimisest paljudes ELi liikmesriikides korrigeeriti SKT jada 2005. aasta augustis olulisel määral ülespoole – umbes 4,5% võrra. 2005. aasta detsembri eesmärke korrigeeriti sellele vastavalt. SKT jada edasisel läbivaatusel märtsis 2006 korrigeeriti seda umbes 1,5% võrra ülespoole. Kõnealune korrigeerimine tehti kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) raamatupidamiskäsitluse muudatuse tulemusena.

[8] 3. mail 2006 vähendati keskvalitsuse tasandil ülejäänud aastaks ette nähtud töölevõetavate arvu veel poole võrra.

[9] Lisaks esitasid Portugali ametivõimud käesoleva aasta aprillis parlamendile üldise pensioniskeemi reformimise aluspõhimõtted. Üksikasjalikku seaduseelnõud, milles sätestatakse kavandatavate muudatuste rakendamise kord, ei ole veel esitatud.

[10] Vt 7. joonealune märkus.

[11] 2005. aasta esialgses arvepidamises esitatud kogukulutuste summa näitab, et see ületas ettenähtut umbes 2% võrra, tuues kaasa 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosidega võrreldes umbes 0,5 protsendipunkti võrra suurema kogukulutuste ja SKT suhte. Kõnealune suurenemine oli siiski osalt tingitud ühekordsest maksest ELi eelarvesse summas umbes 0,15% SKTst, mis tulenes Portugali RKT jada ülespoole korrigeerimisest augustis 2005.

[12] Samuti tuleb märkida, et osa käibemaksulaekumiste eraldamine riigiteenistujate pensioniskeemile (CGA) alates 2005. aasta juulist (1% standardmaksumäärast, mille suurus on 21%) on toonud kaasa riigi poolt CGA-le makstava sotsiaalmaksu vähenemise. Kõnealuse eraldiseta suureneks nii valitsussektori tulud kui ka kulud 2005. aastal peaaegu 0,1% võrra SKTst ja 2006. aastal umbes 0,3% võrra SKTst (ning seepärast ei mõjutaks see valitsemissektori eelarvepuudujääki).

[13] Ebakindlust suurendavad ka pensionilejäämise reeglite muutmisest teatamisele järgnenud arvatavad muudatused pensionikäitumises, nimelt pensionilejäämise avalduste arvu järsk suurenemine.

[14] Lähtudes tavapärasest eeldusest, et poliitikat ei muudeta, ei võetud komisjoni talituste prognoosis arvesse meetmeid, mis on teatavaks tehtud, kuid mida pole esitatud piisavalt üksikasjalikult, et neid saaks hinnata.

[15] Stabiilsusprogrammis ei ole sätestatud, milline on kulude kasvu mudel juhul, kui poliitikat ei muudeta.

[16] Pressiteade 48/2006, 24. aprill 2006.

[17] 2005. aasta septembri aruandes korrigeeriti 2002. ja 2004. aasta eelarvepuudujääki ülespoole umbes 0,2% võrra SKTst aasta kohta, et kaasata tasumata kulutusi, mis ei sisaldunud eelmises aruandes. 2006. aasta aprilli aruandes korrigeeriti 2004. aasta eelarvepuudujääki jätkuvalt ülespoole 0,25% võrra kuni 3,2%ni SKTst tulenevalt eelkõige kohalikelt omavalitsustelt saadud täielikumast teabest ja laenude ümberliigitamisest kapitalikuludeks. Kõnealuste korrigeerimiste mõju eelarvepuudujäägi ja SKT suhtarvudele oli tegelikkuses prognoositust veidi väiksem, arvestades eelarvepuudujäägi ülespoole korrigeer[pic]imist SKT jadas (vt 7. joonealune märkus).