2021. aasta lõpuks olid liikmesriigid saanud kätte juba üle 64 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest. Absoluutarvudes on 2021. aastal välja makstud 66 miljardit eurot suurim iga-aastane makse, mille komisjon on kogu 2014.–2020. aasta rahastamistsükli jooksul teinud. Värskeimate kättesaadavate finantsandmete kohaselt oli komisjon 2022. aasta oktoobri lõpus ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020. aasta programmidele välja maksnud 297 miljardit eurot, st ligikaudu 74 % kavandatud vahenditest, ja maksta jäi veel 104 miljardit eurot.

Liikmesriikide poolt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2021. aasta lõpuni toetamiseks valitud projektide kogukulu on 746 miljardit eurot ja see moodustab 102 % kogueraldisest(). Järgmisel joonisel on suhtarvudena esitatud projektide valiku ja projektimaksete suundumus rakendustsükli jooksul.

Lisaks aitas komisjon praeguse energiakriisiga toime tulla, tehes kava „REPowerEU“ seadusandlike läbirääkimiste raames sihipäraseid muudatusi 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikas, s.o projekt „SAFE“ (Supporting Affordable Energy). Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 14. detsembril 2022 kava „REPowerEU“, sealhulgas projekti „SAFE“ suhtes poliitilisele kokkuleppele, mis võimaldab liikmesriikidel kasutada kuni 10 % oma 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika eraldisest, et toetada haavatavaid leibkondi ja VKEsid, keda energiahindade tõus, lühendatud tööajaga töö ja samaväärsed kavad eriti mõjutavad, koos 100 % ELi kaasrahastamisega.

Peale põgenike enneolematu sissevoolu põhjustamise on Venemaa sissetung Ukrainasse tõstnud ka toormehindu, sealhulgas energia- ja toiduainete hindu, tekitanud tarneahelates uusi kitsaskohti ning häirinud tööturgu. Ühtekuuluvusfondidest on jätkuvalt toetatud liikmesriike nende probleemide lahendamisel, pakkudes ühtekuuluvuspoliitika investeeringute rakendamisel maksimaalset paindlikkust paindliku abi kaudu territooriumidele (FAST-CARE), mille ettepaneku esitas komisjon 2022. aasta juunis ja mis võeti vastu 2022. aasta oktoobris. FAST-CARE sisaldab mõlema programmiperioodi (2014–2020 ja 2021–2027) muudatusi, mis on suunatud i) halduskorra lihtsustamisele, ii) suuremale paindlikkusele, et kasutada kolme ühtekuuluvuspoliitika fondi vaheldumisi ja rahastada juba lõpetatud projekte, ning iii) täiendavale likviidsusele suurema eelrahastamise kaudu REACT-EU vahenditest ning võimalusele taotleda kulude katmist 100 % ulatuses ELi eelarvest ilma kaasrahastamiseta liikmesriikide eelarvetest.

Programmide rakendamist on täiendavalt mõjutanud Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aastal. Komisjoni toetusel on liikmesriigid oma programme kohandanud, et kohaneda kiiresti muutuva keskkonnaga ja lahendada tekkivaid probleeme. Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE), mille ettepaneku tegi komisjoni 2022. aasta märtsis ja mis võeti vastu 2022. aasta aprillis, pakkusid ühtekuuluvuspoliitika rahastamisel lisapaindlikkust, et toetada liikmesriike, kes võtavad vastu Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi. Tihedas koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutustega toetati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest pagulaste eluaseme ja tervishoiuga seotud koheseid abimeetmeid. Samuti toetati struktuuri- ja investeerimisfondidest pikaajalist lõimumist tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, sealhulgas koolitust, keelekursusi, nõustamist, juhendamist, psühholoogilist abi, õigusabi ning juurdepääsu sellistele teenustele nagu lapsehoid, tervishoid ja sotsiaalteenused.

COVID-19 pandeemiale reageerimiseks on EL võtnud vastu senini suurima taastepaketi, et tulla kriisist välja vastupanuvõimelisemana ning toetada taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatavat Euroopa digi- ja rohepööret.

Ühtekuuluvuspoliitika puhul kinnitavad 2022. aasta septembri finantsandmed jätkuvat hoogsat rahaliste vahendite kasutamist. Kümne kuuga teatati lisaks 45 miljardi euro kasutuselevõtust, millega maksed suurenesid 74 %ni kavandatust. Võttes arvesse, et riiklikud haldusasutused esitavad hüvitamise taotlused komisjonile üldiselt eelarveaasta lõpu poole, suureneb see näitaja 2022. aasta ülejäänud kuudel kindlasti veelgi.

EMKF nägi ette erakorralise toetuse, et kompenseerida püügitegevuse ajutist seiskumist ning tootmise ja töötlemise peatumist või vähendamist seoses pandeemiaga. EMKFi vahenditest eraldati 189 miljonit eurot COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks, pool sellest summast eraldati püügitegevuse ajutisele seiskumisele. See vastab 3,8 %-le 2021. aasta lõpus eraldatud EMKFi vahendite kogusummast.

Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavaga on ESF ühtekuuluvuspoliitika raames peamine sotsiaalteenuste, töökohtade säilitamise ja haavatavate rühmade toetamise allikas. ESFist on näiteks toetatud lühendatud tööaega, tervishoiutöötajate lisapalka, IT-seadmeid, isikukaitsevahendeid ja haavatavatele rühmadele teenuste osutamist.

Toetades investeeringuid kliimaneutraalsesse ja rohelisse majandusse ja ringmajandusse ning investeeringuid keskkonda ja kliimamuutustega kohanemisse, annavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse olulise panuse. REACT-EU kaudu eraldatud lisavahendite toel suurenes kogueraldis 279 miljardi euroni (võrreldes 251 miljardi euroga 2020. aasta lõpus). See on ligikaudu 38 % eelarveeraldise kogusummast. 2021. aasta lõpuks oli projektidele eraldatud 292 miljardit eurot (105 % sihtotstarbelisest rahastusest) ja kasutusmäär ulatus 174 miljardi euroni (63 % kavandatud kogusummast). Järgmisel joonisel on esitatud iga nelja eesmärgi kasutamismäära üksikasjalikum jaotus ning kestliku majanduskasvu valdkonna keskmine.

Saksamaal Nordrhein-Westfalenis asuvale ettevõttele KUNKEL + Partner antud ERFi toetus võimaldas edasi arendada laetavaid tsink-õhk akusid . See tehnoloogia tagab suure energiatiheduse ning selliseid akusid on lihtne ringlusse võtta ja ennekõike on need väga odavad. Optimeeritud elementi toodetakse praegu väikeste tööstuslike partiidena ja hetkel pannakse kokku 72 elemendiga näidismudelit, mille koguvõimsus on 7,2 kWh. Näidismudel hakkab tööle Nordrhein-Westfaleni liidumaal Steinfurti linna munitsipaalettevõtetes, et 100 kW tippvõimsusega päikeseelektrisüsteemi toodetud ülemäärast energiat ajutiselt salvestada.

Poolas Lubelskie piirkonnas asuvast Puławyst pärit idufirma MakeGrowLab töötas ERFi abiga välja materjali, mida toodetakse mikroorganisme kasutades biomassist. Scoby Packaging Materials® on suure vastupidavusega nanokiud, mis saadakse mikroobide abil kohalike kõlbmatuks tunnistatud toiduainete/jookide väärindamise teel. Kiudu saab kasutada plastpakendite asemel ning toiduainete, keemiatoodete, kosmeetikatoodete ja tekstiiltoodete säilituspakendina. Toode on keskkonnahoidlik ja uuenduslik üleilmsel tasandil.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest pakutakse olulist toetust, mis aitab ettevõtetel kasvada ja muutuda tootlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks ning ettevõtjatel võtta kasutusele uuenduslikke lahendusi. Kokku on Euroopa VKEde konkurentsivõime suurendamiseks kavandatud 124 miljardit eurot (17 % kogueelarvest), mis on eelarve suurim eesmärk. Praeguseks on projektidele eraldatud juba 99 % kavandatud summast ja 61 % on juba kulutatud.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa majanduse digipöördele, parandades IT-taristut ning võimestades inimesi, ettevõtteid ja avaliku sektori asutusi uue põlvkonna tehnoloogialahenduste ja oskustega. Tänu valitud ERFi projektidele on rohkem kui 6,3 miljonil kodumajapidamisel parem lairibajuurdepääs. 2023. aasta lõpuks peaks parem lairibaühendus olema ligikaudu 12 miljonil kodumajapidamisel. Maapiirkondades toetas EAFRD rohkem kui 1 900 investeerimistoimingut, kogusummas üle 1,1 miljardi euro, et parandada IKT juurdepääsetavust, kasutamist ja kvaliteeti. Täiustatud IT-taristust või -teenustest on kasu saanud rohkem kui 5,1 miljonit maapiirkondade elanikku.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks on peamine viis, kuidas aidata liikmesriikidel ja piirkondadel luua innovatsiooniks ning teadus- ja arendustegevuseks vajalikud tingimused. Innovatsiooni toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate kaudu on paljude liidu prioriteetide, eelkõige Euroopa rohelise kokkuleppe, inimeste hüvanguks toimiva majanduse ja Euroopa digiajastule vastavaks muutmise seisukohalt väga oluline.

Finantsareng on valdkondade lõikes väga erinev. Viimasel aastal on investeeringud transpordi- ja energiavõrkude taristutesse oluliselt kiirenenud. Praeguseks on kulutatud 71 % kavandatud kogusummast.

Kliimamuutustega kohanemine ja riskiennetus on üks kiiremini edenevaid valdkondlikke eesmärke, olles toetusesaajate poolt juba kasutatud summade seisukohalt teisel kohal (63 %). Kulutuste poolest on järgmisel kohal keskkonnakaitse ja ressursitõhusus: kogueelarvest on juba ära kasutatud 59 %, mis jääb kestliku majanduskasvu eesmärgi keskmisele näitajale veidi alla.

COVID-19 kriis aeglustas ajutiselt vähese CO2 heite ja kliimaeesmärkide saavutamist toetavate projektide elluviimist, sest kasutamata rahalised vahendid suunati ümber tervishoiu- ja ettevõtlussektori kiireloomuliste meetmete rahastamiseks. Sellele anti aga vastupidine käik 2021. aasta juunis, lisades olemasolevatele ühtekuuluvuspoliitika programmidele REACT-EU rahalised vahendid summas 50,6 miljardit eurot, et toetada neid kiireloomuliste meetmete ja pikaajalise taastumise vahelise lõhe ületamisel, pakkudes liikmesriikidele varem peatatud rohe- ja digiprojektide taaskäivitamiseks uusi vahendeid. Eeldatakse, et 2022.–2023. aastal kiireneb rakendamine märgatavalt, sest saabub paljude pikaajaliste projektide lõpptähtaeg.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on pakkunud peamist ELi avaliku sektori toetust puhtale energiale. Nendest fondidest on rahastatud energiatõhusust hoonete renoveerimise ning taastuvenergia ja energiavõrkude arendamise kaudu. Tänu sellele on mitu liikmesriiki kehtestanud ulatuslikud eluhoonete renoveerimisprogrammid. Selle tulemusena saavad tuhanded kodumajapidamised nüüd kasu väiksematest energiaarvetest ja suuremast mugavusest. VKEdele anti toetust ka nende energiatõhususe parandamiseks, energiakulude vähendamiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks.

Samuti anti märkimisväärset toetust selleks, et ergutada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, näiteks avamere taastuvenergiasse, aga ka päikese- või tuuleenergia kasutuselevõttu näiteks energiakogukondades ja väikesemahulistes rajatistes. See on aidanud suurendada energiajulgeolekut ning võimaldanud luua ELi taastuvenergia sektoris uusi töökohti ja ettevõtteid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid on investeeritud peamisse elektri- ja gaasitaristusse, millel on nüüd oluline roll toimiva energia siseturu tagamisel.

Kliimameetmete toetuste jälgimine Komisjon võttis kohustuse toetada kliimameetmeid, eraldades sellele prioriteedile vähemalt 20 % ELi 2014.–2020. aasta eelarvest. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid suunavad oma eelarvest kliimameetmete eesmärkide täitmiseks kokku 26 %. Need meetmed hõlmavad investeeringuid vähese CO2 heitega majanduse, ringmajanduse, riskiennetuse, keskkonnakaitse, rohelise linnaliikuvuse ning teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkondadesse. 2021. aasta lõpus oli kliimameetmetele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest antud panuse osatähtsus vastavalt 58 % EAFRD kogueelarvest, 27 % Ühtekuuluvusfondi kogueraldisest, 17 % EMKFi kogueraldisest ja 18 % ERFi kogueraldisest. 3. lisas on esitatud rohkem üksikasju fondide kliimaalaste eraldiste ja kasutusmäärade kohta. ERFi kogueraldist kliimameetmetele tugevdati 2021. aastal täiendavate 6,7 miljardi euro suuruste eraldistega (17 % ERFi kogueraldisest) paketist REACT-EU, tänu millele küündis ERFi kogueraldis 39,3 miljardi euroni. Ühtekuuluvuspoliitika kliimameetmete jälgimist saab uurida ühtekuuluvuspoliitika avaandmete platvormi kliimameetmete jälgimise vahendi abil.

Enne 2021. aasta lõppu registreeriti järgmised konkreetsed tulemused:

·taastuvenergia tootmisvõimsust suurendatakse 8 800 MW võrra, millest 3 600 MWd on juba paigaldatud; see on 33 % rohkem kui eelmisel aastal;

·energiatõhusus paraneb 754 000 kodumajapidamises; 2021. aasta lõpuks oli parematest tingimustest võitnud juba koguni 460 000 kodumajapidamist (91 000 võrra rohkem kui 2020. aasta lõpus);

·üldkasutatavate hoonete energiatarbimist vähendatakse aastas 7,8 teravatt-tunni võrra, millest aastas säästetakse juba 2,6 teravatt-tundi;

·üleujutuste eest kaitsvad meetmed vähendavad peaaegu 34 miljoni inimese haavatavust, neist 21,7 miljonit on tänu toetatavatele investeeringutele nüüd üleujutustest vähem ohustatud;

·jätkuvalt on tehtud edusamme tänu põllumajandus- ja metsamaa paremale majandamisele seoses süsiniku sidumise ja säilitamisega ning kasvuhoonegaaside ja ammoniaagi heitkoguste vähendamisega põllumajanduses. 2021. aasta lõpuks oli EL nendes valdkondades oma 2025. aasta eesmärgid juba ületanud;

·1,7 miljardit eurot, mis on võrdne peaaegu 35 %ga EMKFi kogutoetusest kalandus- ja vesiviljelussektorile, on suunatud keskkonnahoiule ja -kaitsele, näiteks Natura 2000 alade kaitseks, ning ressursitõhususe edendamisele ja jäätmete vähendamisele.

Allpool on mõned näited selle kohta, mida selles aktuaalses valdkonnas on rahastatud.