1 SISSEJUHATUS

COVID-19 pandeemia järgmised kuud nõuavad tasakaalukat tegutsemist. Viirus on jätkuvalt suur ülemaailmne oht. ELi kodanikud ja tervishoiusüsteemid on endiselt surve all ning viiruse uued variandid toovad kaasa uusi haigestumisi. Samal ajal on põhjust loota viiruse leviku olulist vähenemist, mis parandab väljavaadet kaotada peatselt kodanikke ja majandust koormavad piirangud. Käesolevas teatises visandatakse sellel teel edasised sammud, tuginedes tasakaalustatud poliitikale ja ELi ühise tegutsemise vajadusele. Tuleb mõelda, kuidas tuua lähemale aeg, mil saame naasta oma euroopaliku eluviisi juurde, tehes seda ohutul ja kestlikul viisil viirust kontrolli all hoides.

COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks on vaja olnud enneolematult palju piiranguid. Üksikisikud, pered, kogukonnad ja ettevõtjad on pidanud maksma nende piirangute eest väga kallist hinda, mis üha kerkib. Uute viiruse variantide hirmus on mõned liikmesriigid piiranguid laiendanud või kehtestanud uusi, ajades nurja kodanike plaanid ja põhjustades häireid tarneahelais. Kogu ühtsel turul tuleb luua tingimused, mis võimaldavad ühiskonna turvalist ja koordineeritud taasavamist, nii et kodanikud saaksid täiel määral kasutada oma õigusi ning majandus- ja sotsiaaltegevus saaks taastuda. See annaks meile tugeva rahvatervisliku aluse, mille najal alustada majanduse taastamist, mida kodanikud ja ettevõtjad hädasti vajavad.

Siiski on ELi kodanikel eelkõige tänu vaktsiinidele põhjust oodata olukorra paranemist. Vaktsineerimine on meie peamine vahend viiruse vastu võitlemiseks ning juba praegu on selgeid tõendeid selle kohta, et vaktsineeritud elanikkonnarühmadel on märkimisväärne kaitse haiguse vastu. Investeeringud, mida EL ja liikmesriigid 2020. aastal vaktsiiniarendusse ja -tootmisse tegid, ning sammud, mida praegu astutakse vaktsiinide tootmise ja ELile tarnimise edendamiseks, on hakanud ennast ära tasuma. Vaktsiinitarned kõigisse liikmesriikidesse hakkavad nüüd suurenema ning 2021. aasta teises kvartalis on oodata 300 miljoni doosi müügiloaga vaktsiini turulejõudmist. Vaktsiinide kiire ja tõhus kasutuselevõtt liikmesriikides on peamine tegur uute haigusjuhtumite vähendamiseks, millest omakorda sõltub see, millal ja kuidas saab hakata piiranguid leevendama. Seniks, kuni on saavutatud vaktsineerituse kõrge tase, jäävad hügieen ja suhtlusdistantsi hoidmine siiski olulisteks viirusetõrje meetmeteks.

Piirangute kaotamisel peame arvestama 2020. aastal saadud õppetunde ja vältima piirangute sagedasest kaotamisest ja taaskehtestamisest tulenevaid lisakulusid. Kõik taasavamise etapid peavad olema kestlikud, et saavutada kodanike usaldus ja luua kindel alus majanduse elavdamiseks. Üks olulisi samme on programm „HERA Incubator“, millega ennetatakse ohtu, et uued variandid põhjustavad viiruse taaslevikut ja pärsivad vaktsiinide mõju .

Käesolevas teatises kutsutakse liikmesriike üles koordineerima omavahel ühiskonna taasavamist ja tagama, et see toimuks ohutult, ning nähakse ette selle eesmärgi saavutamise etapid ja vahendid. Iga samm taasavamise suunas on tõhusam ja veenvam, kui see astutakse ELi raames koordineeritult ning ohutust ja kestlikkust silmas pidades, nii et piirangute kaotamiseks võetava ühise meetmekogumi aluseks on selge arusaam, kuidas tagada ja säilitada viiruse tõhus tõrje. Kui liikmesriigid koostööd ei tee, võtab taasavamine aega kauem, on kulukam ja vähem kestlik. Kooskõlastatud taasavamine aitaks samas säilitada järjepidevuse siseturul, mis on lahutamatult seotud eurooplaste ja nende partnerite majandus- ja ühiskonnaeluga, olgu see kaubandus- või majandusmõõdet või ka liikuvust silmas pidades. Meie vastastikune sõltuvus tähendab seda, et kui üks liikmesriik kohaldab piiranguid, on piirangute kaotamine ka teiste liikmesriikide jaoks raskendatud.

ELi ühistegevus peab edenema kooskõlas ülemaailmsete edusammudega. ELi panus avatusele peaks suunama ka teisi järk-järgult taastama avatud ühiskonda ja majandust. Ülemaailmse ulatusega probleemid vajavad ülemaailmset lahendust, mis oleks ühtlasi parim viis kestliku taastumise tagamiseks.

2 KOOSTÖÖ ÜHISKONNA TAASAVAMISEKS

Epidemioloogiline olukord on ELis ja liikmesriikide eri piirkondades erinev, nagu ka viiruse leviku piiramiseks võetud meetmed. Üks õppetunde, mis oleme praeguseks saanud, on see, et oleme üksteisest vastastikku sel määral sõltuvad, et piirangute kehtestamine ühes ELi osas mõjutab ka kõiki teisi. Võib eeldada, et sama kehtib ka piirangute lõdvendamisel. Vaja on ühist lähenemisviisi, mille abil suunata tegevust kogu ELis korraga.

Mitmesugused piirangud, mida liikmesriikide valitsused on kehtestanud, puudutagu need siis liikumist ja reisimist, sõprade ja perega kohtumist, koolitundides ja ülikooli loengutes osalemist või kaupluste, kultuuriasutuste, restoranide ja baaride külastamist, on mänginud viiruse kontrolli all hoidmisel olulist rolli. Piirangute ajastus ja täpne kombinatsioon on kahtlemata viiruse levimust igal konkreetsel juhul omamoodi mõjutanud. Viimase aasta kogemus on näidanud, et parem on hallata viiruse arengut ennetavalt, kui reageerida kontrolli alt väljuvale olukorrale tagantjärele. Ka see, kuidas vaktsineerimine on aidanud katkestada nakkusahelaid ja vähendada viiruse levikut, kinnitab sama põhimõtet. Otsus alustada ühiskonna avamist peab olema tõenduspõhine ja tuginema usaldusväärsetele epidemioloogilistele näitajatele, et leida õige aeg, mil on tagatud piisav kontroll viiruse üle, laskmata samas kesta piirangutel kauem kui vaja.

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus kehtestab täna raamistiku, mille alusel saavad liikmesriigid selliseid otsuseid vastu võtta. Ühise lähenemisviisiga määratakse kindlaks tasemed, millega hinnata epidemioloogilist olukorda igas liikmesriigis. Nende abil saab teha simulatsioone, millega näha, kui palju on ühel või teisel liikmesriigil ruumi reageerimismeetmete leevendamiseks, ilma et tekiks oht viiruse leviku uueks suurenemiseks. Selged soovituslikud epidemioloogilised künnised aitavad kaasa koordineerimisele, prognoositavusele ja läbipaistvusele. Kindel tuginemine teaduslikele andmetele aitab paremini mõista, kuidas vaktsineerimise kiirenemise taustal mõjutab meetmete kaotamine COVID-19 esinemissagedust ja suremust, ja vajaduse korral kiiresti reageerida. Aprillis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse välja töötatud interaktiivne digiplatvorm . Seda, milliseid piiranguid ühel või teisel ajahetkel kehtestada ja milliseid tühistada, otsustab iga liikmesriik jätkuvalt ise: kavandatav raamistik aitab liikmesriikidel neid valikuid teha, andes ühise arusaama iga otsuse tõenäolisest mõjust.