1Sissejuhatus

Üheksandas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes antakse ajakohane ülevaade olukorrast alates viimasest aruandest, mis esitati 8. detsembril, ja hinnatakse ajavahemikul alates 8. detsembrist 2016 kuni 7. veebruarini 2017 (st aruandeperioodil) kõigi sidusrühmade võetud meetmeid, mille eesmärk on täita ümberpaigutamis- ja ümberasustamiskavade rakendamise raames võetud kohustused.

Alates 5. detsembrist 2016 on Kreekasse saabunud 3 873 isikut. Eelmise aruandeperioodiga võrreldes on Kreekasse saabunud rändajate arv jäänud samaks ja 7. veebruari seisuga on see umbes 62 600 rändajat, neist umbes 15 000 isikut saartel ja umbes 47 600 mandril.. Itaaliasse on 5. detsembrist saadik saabunud 15 614 isikut. Kõige rohkem oli Itaalia ümberpaigutamistingimustele vastava kodakondsusega isikute hulgas eritrealasi, kes moodustasid saabujatest 3,6%.

Kaheksandas aruandes kehtestas komisjon konkreetsed igakuised eesmärgid ümberpaigutamislubaduste ja ümberpaigutamiste osas (paigutada alates 2016. aasta detsembrist Itaaliast ümber vähemalt 1 000 ja Kreekast vähemalt 2 000 inimest). Euroopa Ülemkogu kinnitas oma viimasel kohtumisel 15. detsembril ühise tegevuskava ELi ja Türgi avalduse rakendamiseks, mis sisaldas ümberpaigutamise eesmärke seoses Kreekaga, ja kordas üleskutset suurendada jõupingutusi ümberpaigutamise, eelkõige saatjata alaealiste ümberpaigutamise kiirendamiseks, ja olemasolevate ümberpaigutamiskavade rakendamiseks. Neist üleskutsetest hoolimata on tulemused ebaühtlased.

Aruandeperioodil on ümber paigutatud täiendavalt 3 813 isikut; praeguseks on ümberpaigutatud isikute arv 11 966 (8 766 Kreekast ja 3 200 Itaaliast).. Detsembris paigutati nii Itaaliast kui ka Kreekast ümber rekordarv inimesi (1 926 inimest, kellest 764 Itaaliast ja 1 162 Kreekast), mis võimaldas saavutada eesmärgiks seatud rohkem kui 10 000 inimese ümberpaigutamise. Jaanuari tulemused (5 51 ümberpaigutamist Itaaliast ja 1 131 Kreekast) näitasid, et Kreekast ümberpaigutatavate isikute arv kuus on stabiliseerunud keskmiselt 1 000 juures. Kuid hoolimata sellest, et need arvud näitavad jätkuvat positiivset üldsuundumust, on need siiski veel komisjoni seatud eesmärkidest ning Kreekast toimuvate ümberpaigutuste puhul Euroopa Ülemkogu kinnitatud eesmärkidest allpool.

Ümberasustamisega seoses jätkub 2015. aasta juulikuu järelduste raames kokkulepitud 22 504 isiku ümberasustamine kavakohaselt ja praeguseks on ümber asustatud 13 968 rahvusvahelist kaitset vajavat isikut, mis on rohkem kui pool kokkulepitust. Alates 6. detsembrist 2016 on ümber paigutatud 913 isikut peamiselt Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist. Osa kõnealuse Euroopa kava raames toimuvast ümberasustamisest aitab rakendada ka ELi-Türgi avalduses kokkulepitud 1:1 mehhanismi. Alates 4. aprillist kohaldatava mehhanismi alusel on Türgist ELi ümber asustatud 3 098 süürlast, neist 487 pärast viimast aruannet.

2Ümberpaigutamine

2.1Aruandeperioodi suuremad saavutused

Pärast kaheksanda aruande vastuvõtmist kontakteerus komisjon peaaegu kõigi liikmesriikidega, et kutsuda neid üles suurendama oma jõupingutusi eesmärkide saavutamisel. Juba aktiivsed liikmesriigid ja assotsieerunud riigid reageerisid positiivselt ja edastasid komisjonile oma kavad igakuiste lubaduste osas. Kuid teatavate liikmesriikide puhul on pilt pettumust valmistav. Ungari, Austria ja Poola on jätkuvalt ainsad liikmesriigid, kes ei ole kedagi ümber paigutanud. Slovakkia teostab endiselt väga vähe ümberpaigutamisi ja Tšehhi Vabariik ei ole 2016. maist saadik lubadusi esitanud ega pärast 2016. aasta augustit kedagi ümber paigutanud.

Eesmärgist, milleks on 2 000 isikut kuus, paigutati Kreekast 2016. aasta detsembris ümber 1 162 inimest ja 2017. aasta jaanuaris 1 131 inimest ning detsembri kohta oli antud 1 178 lubadust ning 2017. aasta jaanuari kohta 1 550 lubadust. Eesmärgi saavutamine on võimalik, kui kõik liikmesriigid esitavad lubadusi ja teostavad ümberpaigutusi stabiilselt iga kuu vastavalt oma kvoodile. Eelkõige oleks eesmärgiks seatud 2 000 ümberpaigutamise saavutamiseks vaja, et need liikmesriigid, kes ei ole kedagi ümber paigutanud või on ümber paigutanud väikese arvu isikuid (Tšehhi Vabariik, Ungari, Horvaatia, Austria, Poola ja Slovakkia), hakkaksid seda kohe tegema. Lisaks peaksid Belgia ja Hispaania esitama iga kuu lubadusi vastavalt oma kvoodile ja Portugal, Rumeenia ja Leedu peaksid taas hakkama igakuiselt lubadusi esitama. Tuleb märkida, et Eesti, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta ja Soome on oma kohustuste täitmisega graafikus. Lisaks täidavad Šveits ja Norra praeguse tempo juures kõik oma ümberpaigutamiskohustused 2017. aasta märtsiks. Teised liikmesriigid, kes alles hiljuti alustasid ümberpaigutamisega Kreekast, peavad tõhusamalt tegutsevatele liikmesriikidele ja assotsieerunud riikidele järele jõudmiseks rohkem pingutama.

Kreeka ametiasutused on registreerimise tõhusust veelgi suurendanud ja vastuvõttude kava ümber korraldanud, nii et 2017. aasta märtsi keskpaigaks peaksid kõik eelregistreeritud taotlejad (kaasa arvatud ümberpaigutamise tingimustele vastavatest riikidest pärit taotlejad) olema registreeritud. Kuueesmärgi võimalikult kiire täitmine on taotlejate pika ooteaja ja teisese rände ohu vältimiseks väga oluline.