[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.2.2008

KOM(2008) 122 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa finantssüsteem: kohanemine muutustega Komisjoni dokument Euroopa Ülemkogule

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa finantssüsteem: kohanemine muutustegaKomisjoni dokument Euroopa Ülemkogule(EMPs kohaldatav tekst)

Sissejuhatus

Euroopa Ülemkogu kevadine kohtumine toimub ajal, mil rahvusvahelise finantssektori olukord on ikka veel raske. Globaliseerumise ja finantsturgude ühendatuse tõttu annavad probleemid ühes maailma osas kiiresti tunda ka mujal. Hiljutised sündmused on mõjutanud rahvusvahelisi panku, rahvusvahelisi ettevõtteid ja eraisikuid, kelle krediiditingimused on halvenenud, mille tagajärjed ulatuvad investeerimis- ja kasvuvõime vähenemisest ettevõtete puhul kuni kodu hankimise võimaluse kadumise ja kasutada jääva tuluosa vähenemiseni eraisikute puhul. Paljud eurooplased on mures, mida toob see endaga kaasa nende riigile ning nende enda rahalisele tagatusele ja töökoha säilimisele. Need mured nõuavad selgitust, mida tehakse riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil eurooplaste usalduse tagamiseks rahaturgude toimimise ja ELi majandusliku raamistiku vastu. Hiljutised kogemused on näidanud rahvusvahelise finantssüsteemi olulisi puudusi, mis vajavad parandamist. Eriti tuleb parandada kõigile investeerijatele kättesaadava teabe kvaliteeti, samuti peab tugevdama usaldatavusnormatiivide täitmise kontrolli ja riskihaldust. Euroopa Ülemkogu kevadise kohtumise arutelul tuleks kindlaks määrata ELi edasised sammud nimetatud probleemide lahendamiseks.

Praegune majanduskliima

Globaalne majandusolukord ja selle väljavaated on 2008. aasta algul ebatavaliselt ebakindlad: peamisteks teguriteks selles on ebastabiilsus rahaturgudel, Ameerika Ühendriikide majanduskasvu aeglustumine ja kaupade hinnatõus. Sellistes tingimustes on euro poolt pakutav suur stabiilsus eriti teretulnud.

Seni on Euroopa majandus nimetatud probleemiga hästi toime tulnud. Põhinäitajad, nagu säästumäärad ja jooksevkonto, on pakkunud tõhusat kaitset finantsilise ebastabiilsuse tagajärgede eest. Kuid usaldus hakkas eelmisest suvest langema ja SKT kasv aeglustus oodatult 2007. aasta viimases kvartalis.

Komisjoni viimastes prognoosis vähendati SKT aastast kasvu – 2,0 %ni ELis ja 1,8 %ni euroalal. Samal ajal on kaupade kõrged hinnad tõstnud inflatsiooni 2,9 %ni ELis ja 2,6 %ni euroalal. Et aga ELi majanduse põhialused paistavad kindlad ja valitsused hoolitsevad riikide rahanduse eest, võib 2008. aasta majanduskasv olla siiski piisavalt lähedal ELi potentsiaalile.

Reformid, mis kaitsevad kodanikke

ELi tegutsemisviisiks maailmamajandust hiljuti tabanud löökidega toimetulekuks on üldiselt säilitada usaldusväärne ja stabiilne makromajanduspoliitika, mis toetab tasakaalustatud poliitikat ning jätkab struktuurilisi reforme. Tänu Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegiale on ELil õige poliitiline taust ja vahendid ebastabiilsuse talumiseks ning majandus- ja tööhõive kasvu jätkuvaks tagamiseks. Pikaajalise kasvu strateegia on parim viis majanduskasvu ajutise aeglustumise mõju piiramiseks. Varasemad jõupingutused eelarvelise tasakaalu või ülejäägi saavutamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti preventiivosaga on end ära tasumas kui automaatsed stabilisaatorid, mis saavad nüüd enamikul juhtudest oma täit rolli mängida. Mitme liikmesriigi 2008. aasta eelarved näevad ette ka maksukärpeid. Põhimõtteliselt usaldusväärne, kasvule suunatud majandus on parim alus langusele vastu panemiseks. Kõikidel liikmesriikidel on olemas riiklikud reformikavad, mille kohta on ELi tasandil esitatud vastastikused eksperdihinnangud. Liikmesriigid on nõustunud riigikohaste soovitustega, mida ei ole veel siiski täielikult rakendatud. ELi tasandil on näha, et edasisi reforme vajavad valdkonnad on suurel määral samad. Komisjon rühmitas need nelja prioriteetsesse rühma ning määras kindlaks meetmed, mida on vaja ühenduse Lissaboni tegevuskava raames ELi tasandil võtta:

- investeerida inimestesse ja ajakohastada tööturge;

- vallandada ettevõtluspotentsiaal;

- investeerida teadmistesse ja uuendustegevusse;

- aidata ELil saada vähem süsihappegaasi tekitavaks majanduseks.

Ühised pingutused reformide kiirendamiseks ja nimetatud poliitika täielikuks rakendamiseks näitavad kodanikele, et poliitikakujundajad ei ole ei jõuetud ega passiivsed. Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel on kavas vastu võtta Lissaboni strateegia järgmise kolme aasta tsükkel, mis tagaks, et reformid ja ajakohastamine ELis jätkuksid ja annaksid tulemusi, pakkudes täiendavat kindlust rahvusvaheliste turgude kõikuvuse vastu.

Euroopa rahaturgude reguleerimine

ELi rahaturud on hästi reguleeritud. EL on juba ammu enne rahaturgude praegust ebastabiilsust teinud tööd finantsilise stabiilsuse edendamiseks, pakkudes välja eeskirju ELi finantssüsteemi usaldatavusnormatiivide täitmise mehhanismide tugevdamiseks mitmesuguste määruste, mittesiduvate õigusaktide ja majandusharusiseste eneseregulatsioonialgatuste abil. Kuigi rahaturgude igapäevane järelevalve ja reguleerimine toimub riiklikul tasandil, on ELi ühtse kapitalituru raameeskirjade areng toonud juurde piiriüleseid finantstooteid ja -teenuseid, mis nõuavad ka ühtsemat ELi tasandi järelevalveraamistikku.

Euroopa kapitaliturg on praegu maailma suurim ning on viimase kümne aastaga tugevasti kasvanud, kusjuures euro on seda kasvu täiendavalt stimuleerinud. Euroopa regulatiivraamistik koosneb reast üldistest eeskirjadest, mis reguleerivad väärtpaberi-, pangandus-, kindlustus-, auditi- ja raamatupidamisvaldkonda. Need eeskirjad seavad kõrged nõudmised usaldatavusnormatiivide täitmise kontrollile ja investorite kaitsele, innustades samas konkurentsi ja innovatsiooni. Eeskirjad nõuavad reguleerivatelt asutustelt ja järelevalveasutustelt valdkondade- ja liikmesriikideülest koostööd. Tänu nimetatud poliitikavaldkondade arengule teevad liikmesriikide järelevalveasutused tihedat koostööd, et tugevdada veelgi koostööd kriisiolukordade ennetamisel, haldamisel ja lahendamisel[1]. See koostöö on aktiivne ka ülemaailmsel tasandil, näiteks Baseli komitees ning ELi ja Ameerika Ühendriikide ametiasutuste vahel, kus regulatiivdialoog ja koostöö näitavad edukaid viise probleemide tuvastamiseks rahaturgudel ja nendele reageerimiseks.

EUROOPA ESIALGNE REAKTSIOON

Kuid arvestades, et globaalsed rahaturud uuenevad ja arenevad pidevalt, peavad poliitikakujundajad olema valvsad, kui nad soovivad, et õigusaktid toimiksid tulemuslikult. Vahetult pärast USA riskantsete hüpoteeklaenude turu kriisi reageerisid Euroopa Keskpank ja teised keskpangad tõhusalt, et tulla toime paljude põhiliste rahaturgude häiretest tingitud likviidsussurvega. Hiljutine finantsiline ebastabiilsus paljastas lõhesid rahvusvahelist finantssüsteemi reguleerivate määruste raamistikus, seda eriti tegevuse läbipaistvuse, eeskirjade prognoositavuse ja riskihalduse kvaliteedi osas. Seetõttu võttis majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 2007. aasta oktoobris vastu tegevuskava, milles on sätestatud konkreetsed meetmed, mida on vaja lähikuudel võtta regulatiivraamistiku tugevdamiseks. Kava keskendub neljale peamisele töövaldkonnale: läbipaistvuse suurendamisele, finantstoodete hindamisele, usaldatavusnormatiivide täitmise tugevdamisele ja turu toimimise parandamisele (näiteks parema krediidireitingupoliitika kaudu). Nimetatud poliitilised prioriteedid jäävad täielikult kehtima ka edaspidi. Töö nende alal on toimunud mitmetes foorumites. Majandus- ja rahandusministrid arutavad oma märtsis toimuval kohtumisel vahearuannet Euroopa Ülemkogule, milles kirjeldatakse erinevatel aladel saavutatud edusamme.

RIIKLIKUD INVESTEERIMISFONDID

Praegune rahvusvaheline finantsolukord on näidanud, kuidas riiklikud investeerimisfondid võivad aidata turge stabiliseerida, pakkudes väga vajalikke likviidsuse ja investeeringute allikaid. Samas on väljendatud ka muret teatavate fondide motivatsiooni ja läbipaistvuse puudumise üle. Lisatud teatises esitab komisjon oma analüüsi riiklike investeerimisfondide kohta, pakub välja ELi ühtse lähenemisviisi põhimõtted ning esitab suunised, mille alusel fondide omanikud võiksid vastu võtta rahvusvaheliselt kokkulepitud toimimisjuhendi.

Riigiabi

Kui ettevõtted või pangad satuvad finantsraskustesse, on selle põhjuseks tavaliselt liigne riskimine või juhtimisviga. Sellises olukorras moonutavad ettevõtetele või pankadele kontrollimatult antavad toetused turgu, õõnestades seda toimimas hoidvat tasude ja sanktsioonide süsteemi. Sellised toetused võivad sundida abita toimetulijaid tegema struktuurilisi muudatusi. Riigiabi on vaja kontrollida tagamaks, et raskustes olevatele ettevõtetele antav abi ja sellest tulenev konkurentsimoonutus oleksid minimaalsed.

Erilist valvsust on vaja pankade puhul, sest ühe panga probleemid võivad levida kiiresti kogu pangandussektorile ja rahandussüsteemile tervikuna. Sellistes olukordades on finantsilise tasakaalu saavutamiseks hädavajalik otsustav tegutsemine ning tihe koostöö asjaomase liikmesriigi ja Euroopa Komisjoni vahel. Riigiabi menetlused on tõestanud oma tõhusust sekkumisel.

Euroopa Liidu edasised sammud

Vaatamata oma rahaturgude suurusele ja tähtsusele ei suuda EL kõiki rahaturu probleeme üksi lahendada. EL võib astuda samme oma rahaturgude tugevdamiseks ja kaitsmiseks, kuid lisaks peab ta nii suurtele kui ka väikestele investoritele turvalisema ja läbipaistvama rahvusvahelise keskkonna loomiseks tegema koostööd teiste rahvusvaheliste partneritega. ELi tähtsat rolli koordineeritud rahvusvahelises reaktsioonis peegeldab ka oluliseks vääringuks muutunud euro. Euro kaal rahvusvahelises finantssüsteemis asetab ELile, ja eelkõige euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele erilise vastutuse ja juhirolli jõupingutustes hiljutise ebastabiilsuse tulemusel ilmsiks tulnud puuduste kõrvaldamisel.

Intensiivistuva globaliseerumise taustal vajavad EL ja tema partnerid raamistikku, mis pakuks sobivaid stiimuleid pikaajalise finantsilise tõhususe ja stabiilsuse saavutamiseks. See peab olema avatud raamistik, milles saab investeerimisotsuseid langetada usaldusega regulatiivsüsteemide vastu. See usaldus nõuab, et need süsteemid oleksid võimelised täitma tihedas omavahelises koostöös oma järelevalverolli, mis peegeldaks rahaturgude tõeliselt rahvusvahelist olemust, ning suudaksid tulevikus ennetada ja/või hallata piiriüleseid kriise.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu tegevuskavas on esitatud rida konkreetseid samme, mida EL peab astuma. Euroopa Ülemkogu kevadine kohtumine võib sellest lähtuda ja minna veelgi kaugemale. Tegevuskava annab kõigile liikmesriikidele võimaluse kinnitada põhimõtteid, mis suunavad ELi nii tema liidusiseses töös kui ka rahvusvahelistel foorumitel nagu G8, OECD ja finantsstabiilsuse foorum. Nende põhimõtete hulka peaksid kuuluma:

- esmane vastutus riskide haldamisel lasub konkreetsetel finantsasutustel ja investoritel;

- riiklikud regulatiiv- ja järelevalveraamistikud peavad olema järjest keerukamates ja uuenduslikumates finantssüsteemides oma ülesannete kõrgusel;

- ELi ja rahvusvaheliste reguleerivate asutuste koostöö riskide ennetamiseks ja haldamiseks peab vastama üha enam globaliseerunud finantssüsteemi vajadustele.

EL peab nõustuma tegema koostööd teiste rahvusvaheliste partneritega, et:

- täiustada krediidireitingu agentuuride pakutavat teavet tagamaks investoritele arusaamise asjaomastest riskidest, mis kaasnevad keerukate finantstoodetega, ning reitingutele kindla aluse. Krediidireitingu agentuurid peavad täiustama oma juhtimist näitamaks, et nad suudavad vältida huvide konfliktide teket. Kui need agentuurid ei suuda või ei soovi oma puudusi kõrvaldada, võtavad EL ja tema rahvusvahelised partnerid regulatiivmeetmed.

- Ajakohastada raamatupidamis- ja hindamiseeskirju, et saada järjekindlat teavet pankade ja muude finantsasutuste bilansivälistest kohustustest tulenevatest riskidest ning tagada selliste riskide hindamise ja avalikustamise kohta koostatud selgete ja järjekindlate juhiste kättesaadavus.

- Soodustada kahjumi täielikku avalikustamist finantsasutuste poolt.

- Täiustada ELi finantsstabiilsuse alaseid varajase hoiatamise süsteeme, seades sisse regulaarse aruandluse kolmanda taseme komiteedes.

- Edendada ELi finantsjärelevalve võrkude tõhusust ja tagada piiriüleste kontsernide tugev ja tulemuslik järelevalve.

- Arendada ühist praktilist raamistikku võimaliku kriisi süsteemse mõju hindamiseks, sealhulgas ühised suunised kriisi haldamiseks ja teabevahetuse täiustamine.

- Püüda saavutada poliitiline lepe komisjoni, ministrite nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel vajalike õiguslike muudatuste tegemiseks (näiteks kapitalinõuete direktiivi täiendamine) enne 2009. aasta aprilli ning leppida kokku muudatuste kiires rakendamises.

*******

Praegune majanduslik surve takistab majanduskasvu ja tööhõive suurendamist Euroopas ja kogu maailmas. Poliitikakujundajad ja reguleerivad asutused peavad märkama tingimuste muutumist, et olla valmis kohanema ja reageerima õigel hetkel õigesti. Euroopa Liit on tõestanud oma võimet töötada välja vajalikke usaldatavuseeskirju ja valvata Euroopa elava rahaturu järele. Ta on tugevdanud majanduse põhialuseid ning on heas seisundis pidamaks vastu finantsilisele ebastabiilsusele ning piiramaks selle mõju majanduskasvule. Kõige paremini saab ta säilitada nii turukorraldajate kui ka tarbijate usalduse, kui ta jääb rahaturgude suurema stressi ajal alati tähelepanelikuks ja meelekindlaks ja teeb koostööd rahvusvaheliste partneritega, et tuvastada puudujäägid ning reageerida neile kiiresti ja tulemuslikult. Komisjon täidab jätkuvalt oma osa finantsilise stabiilsuse edendamisel, esitades vajadust mööda ettepanekuid olukorra parandamiseks.

[1] See töö toimub Lamfalussy kolmanda taseme komiteedes.