Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi ulatus ja iseloom

14. EAFide raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt tõendusmaterjali selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on nõuetekohaselt registreeritud ja aastaaruanded kirjeldavad usaldusväärselt finantsolukorda aasta lõpus. Kinnitava avalduse VI ja VII punktis toodud tähelepanekud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (14) ning seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (15) auditil. Audit hõlmas vajalikke auditimenetlusi, mille eesmärk oli kontrollida katseliselt summade ja avaldatud teabega seotud tõendusmaterjali. See sisaldas ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete, juhtkonna poolt tehtud oluliste kalkulatsioonide ja konsolideeritud raamatupidamisaruande üldise esituse hindamist.

15. Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse VIII–XI punktis, põhinevad alljärgneval: a) järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine koostöötalituse EuropeAid kesktalitustes ja viies delegatsioonis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger, Madagaskar ja Sudaan), mis hõlmab kuut riiki; b) igas külastatud delegatsioonis statistiliselt valitud tehingute valimi kontrollimine, mis hõlmas kõiki valdkondi peale eelarvetoetuse. Auditeeriti kokku 90 makset ja 15 individuaalset juriidilist kohustust; c) eelarvetoetuse puhul 30 makse ja 15 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine. Antud valik moodustab kõikidest eelarvetoetuse maksetest ja kulukohustustest vastavalt 46 % ja 62,1 %. Kontrollimine koosnes dokumentaalsest hindamisest ja 8 makse puhul tehti täiendav analüüs neljas külastatud riigis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger ja Madagaskar); d) EuropeAidi kesktalituste poolt heaks kiidetud 30 statistiliselt valitud makse kontrollimine; e) 30 statistiliselt valitud ja EuropeAidi kesktalituste poolt juba ex post kontrollitud makse kontrollimine; f) 30 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine; g) EuropeAidi peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avalduse ning nende koostamise protsessi kontrollimine.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

16. Nagu juba märgiti kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta, (16) ei ole EAFide puhul kasutataval raamatupidamissüsteemil kõiki vajalikke võimalusi tõhusaks ja mõjusaks majandusalase teabe edastamiseks tekkepõhise raamatupidamisarvestuse alusel. Seetõttu nõuab kassapõhiste andmete üleviimine tekkepõhisesse EAFide aastaaruandesse andmete suuremahulist käsitsi töötlemist, mis suurendab vigade tekkimise ohtu. Samuti ei ole raamatupidamissüsteemi abil võimalik kindlaks määrata ega käsitsi sisestada valuutakursside muutuste finantsmõju (17). EAFide ühildamine komisjoni poolt eelarvekulude kajastamiseks juba kasutusele võetud raamatupidamissüsteemi kavandati algselt 2006. aastaks, kuid tehniliste probleemide tõttu on seda mitmel korral edasi lükatud ning nüüd planeeritakse seda teha 2009. aasta alguses. 16. Uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2009. aastal kaovad ka praegused piirangud. Riskide vähendamiseks tehakse käsitsi töötlemise korral rangeid kontrolle. EAFi praeguses raamatupidamissüsteemis ei määrata vahetuskursi muutumisest tingitud finantsmõju. Siiski hõlmab 2007. majandusaasta puhastulu vahetuskursist tulenevat kasu ja kahju. Lisaks tehakse ainult 9 % maksetest vääringus, mida vahetuskursi kõikumine mõjutab. Seetõttu ei pea komisjon neid võimalikke erinevusi vahetuskurssides raamatupidamisarvestuse kui terviku seisukohalt oluliseks.

17. Aastaaruanne sisaldab eraldist aruandlusperioodil kantud kulude kohta, mille kohta ei ole aasta lõpuks arvet saadud. Eraldist hinnatakse statistiliselt erinevate eelduste põhjal 2 087 miljonile eurole, mis moodustab 83 % kõikidest kohustustest. Nagu kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFi kohta, (18) ei ole komisjon tõestanud projektikulude lineaarsuse eelduse õigsust. Kontrollikoja analüüsist (19) nähtub, et EuropeAidi kasutatud meetodi tulemusel võib toimuda tekkepõhise kulu tegelikust väiksemana näitamine. Selle mõju konsolideeritud bilansile 2007. aasta lõpus ei ole aga võimalik kvantifitseerida. 17. Komisjon muutis 2007. aastal oma kalkuleerimist detailsemaks ja paremaks, kohandades iga lepinguliigi (toetus, tööd, teenused, tarnelepingud) puhul eri kasutamismäära. Iga lepingu (praegu on läbivaatamisel ligikaudu 8 000 lepingut) eraldi analüüsimine tooks kaasa töökoormuse sellise kasvu, mis oleks praegu kasutatava matemaatilise lähenemisega võrreldes ebaproportsionaalne. Komisjonil on kavas teha uuring, et muuta selles lähenemises kasutatavad kriteeriumid rangemaks.

18. Vastavalt finantsaruannete märkusele 1.4 oli tagatiste summa 2007. aasta lõpu seisuga 1 004 miljonit eurot. Kontrollikoda leidis, et nimetatud summa on tegelikust 4,1 % suuremana näidatud. 18. Komisjon on teinud 2007. aastal suuri jõupingutusi, et parandada raamatupidamissüsteemi kantavate andmete kvaliteeti. Kontode iga-aastase sulgemise käigus kontrolliti raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks täiendavalt andmeid ja korrigeeriti neid. Seepärast on mõju raamatupidamise aastaaruannetele väga piiratud ja seda ei peeta oluliseks.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tehingute substantiivne testimine

Projekti kulukohustused

19. Cotonou lepingu (20) kohaselt tuleb rahastamislepingud komisjoni ja asjaomase AKV riigi või riikide vahel sõlmida 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsust. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et märkimisväärset osa rahastamislepingutest (kontrollitud 30st komisjoni otsusest kaheksa) ei olnud abisaajariik selle tähtaja jooksul allkirjastanud. 19. Ei komisjon ega abisaajariigid ole rikkunud Cotonou lepingus sätestatud 60 päeva reeglit, sest nimetatud reegel käsitleb rahastamislepingute koostamist, mitte allakirjutamist. Rahastamislepingud abi saavate AKV riikide või ÜMTdega sõlmitakse hiljemalt n + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures n on aasta, mil komisjon võttis kulukohustuse (9. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 54 lõige 2). Tegelikult kirjutab komisjon peaaegu alati lisaks rahastamislepingute koostamisele neile juba 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist ka alla, et täita oma ülesandeid kohusetundlikult.

20. Sagedasi vigu (viis viga, mis mõjutasid 15st kontrollitud individuaalsest juriidilisest kohustusest nelja) leiti seoses õigusnormidega ettenähtud pangatagatistega hangetele ja lepingutele. Ühe individuaalse juriidilise kohustuse puhul lubati erandit hankekorrast, kuigi seda võimaldav juriidiline tingimus oli täitmata. 20. Komisjon leiab, et finantsrisk on olematu, sest ühtki väljamakset ei tehta enne pangagarantii saamist. Erandi kohta leiab komisjon, et see oli põhjendatud äärmiselt kiireloomulise olukorraga.

Projekti maksed

21. ÜRO organisatsioonidele tehtud üheteistkümnest väljavalitud maksest kahte ei olnud võimalik täies ulatuses auditeerida, kuna kontrollikojal ei olnud võimalik asjaomastelt ÜRO organisatsioonidelt aluseks olevaid dokumente hankida (21). Seega ei ole kontrollikojal võimalik teha järeldust nende tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et teiste ÜRO tehingute auditit pärssis ÜRO organisatsioonide ebapiisav koostöö ja audit sai lõpuks teoks ainult tänu komisjoni õigeaegsele sekkumisele. 21. Komisjon toetab igati kontrollikoja taotlust, et ÜRO asutused esitaksid vajalikud tõendid. See põhimõte on selgesõnaliselt kehtestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Niipea kui kontrollikoda teavitas komisjoni selles osas esile tõusnud probleemidest, võttis komisjon ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida lahendus ja tagada kontrollikojale nõutud teabe saamine.

22. Kontrollikoja auditiga tuvastati delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste heakskiidetud maksetes olulisel määral vigu (27 viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust 24), mis mõjutas auditeeritud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Enamus neist vigadest on tõsised (22) ja puudutab peamiselt: — kulude abikõlblikkust, nagu väljaspool lubatud perioodi tehtud maksed, käibemaksu maksmine, lubatud eelarvet ületavad maksed ja lepingus mittesätestatud kululiikide eest tehtud maksed (17 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15); — eelfinantseeringu väljamaksmist, kuigi kulutusi ei oldud veel tehtud (kuus viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kuut); — arvestusvigadest tulenevate ebaõigete summade maksmist, tegelikkusele mittevastavate deklareeritud koguste eest maksmist ja ehitustööde tehniliste nõuete mittejärgimist (kolm viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kolme). 22. Komisjoni kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks kasutusele võetud süsteem põhineb välisaudiitorite, inspektorite ja sisekontrolli tööl. Komisjon on nõus, et nimetatud süsteemiga kaasneb teatav risk, et vead jäävad sisse. Samas aga ei ole võimalik kontrollida kõiki tehinguid, arvestades selliste kontrollimeetmetega kaasnevaid kulusid. Seepärast parandab komisjon jätkuvalt oma süsteemi, mis põhineb kulutasuvuse põhimõttel ja annab piisava kinnituse.

23. Eelarvevahendite käsutajad oleksid pidanud enne eelfinantseeringu väljamaksmist või maksete heakskiitmist enamiku vigadest ära hoidma või need avastama ja parandama. Muid vigu seletatakse inspektorite või audiitorite tehtud ebapiisavate kontrollidega. See viitab puudustele järelevalve- ja kontrollisüsteemides (vt punktid 32–47). Kuigi komisjoni kavandatud audititega võidakse avastada ja parandada osad vigadest, jääb allesjäänud vigade määr tõenäoliselt oluliselt suureks (vt punkt 39). 23. Enamik nimetatud juhtumitest on seotud kas auditiaruande või peatöövõtja koostatud kuluaruande alusel tehtud maksetega või siis ettemaksete tasaarveldustega, mida on võimalik hiljem korrigeerida.

24. Kontrollikoja auditiga leiti ka muid korduvaid vigu, mis võivad mõjutada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, seondudes peamiselt õigusaktidega ettenähtud pangatagatiste ning hanke- ja lepingutingimustega (16 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15). Leiti ka vigu, mis ei mõjutanud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, nt enneaegsed maksed, EAFi rahalise toetusega vähene nähtavus ja vale programmi eelarvestuse põhjal eraldatud kulutused (kuus viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust kuut). 24. Kaks juhtumit käsitlevad garantiide pikendamist lepingute puhul, mille täitmine oli lõppetapis. Seetõttu oli jääkoht null. Kõikidel muudel juhtudel anti garantiid pärast lepingu allakirjutamist, kuid ühtki väljamakset ei tehtud enne garantiide saamist. Seega finantsrisk puudus. Komisjon avaldas 2008. aasta aprillis ELi nähtavuse suunised välistegevuse jaoks.

Eelarvetoetuse kulukohustused

25. Cotonou lepingu kohaselt antakse otsest eelarveabi (eelarvetoetust) siis, kui riigi rahanduse juhtimine on piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus (23). Komisjon tõlgendab seda tingimust dünaamiliselt (24). Komisjon on seisukohal, et riigi rahanduse juhtimist mõjutavad puudused rahastamisotsuse tegemise ajal ei välista eelarvetoetuse programmi käivitamist, eeldusel, et soovitakse läbi viia reforme ja neid reforme hinnatakse rahuldavateks. Euroopa Parlament on seadnud kahtluse alla komisjonipoolse eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide „dünaamilise tõlgendamise” ja märkinud, et eelarvetoetust tuleb rakendada ainult nendes riikides, kus riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise miinimumnõuded on juba täidetud (25). 25. Komisjon on teadlik, et Euroopa Parlament on oma 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud soovituste järelmeetmete läbivaatamises väljendanud dünaamilise tõlgendamise põhimõtte suhtes kahtlust, nagu märgitud kontrollikoja märkustes. Ometi leiab komisjon jätkuvalt, et see on kasulik ja asjakohane igale üksikule riigile eraldi lähenemise korral, sest selle abil on komisjonil võimalik paremini toetada riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme ja suurendada seeläbi abisaajariigi jaoks eelarvetoetuse mõju tervikuna. Lisaks metoodilistele raskustele vähendaks selline kõikide riikide suhtes kohaldatavate eelnevalt kindlaks määratud võrdlusnäitajate kehtestamine komisjoni võimet toetada riigi rahanduse juhtimise reforme nii juhtudel, kui võrdlusnäitajaid ei täidetaks, kui ka nende täitmise korral. Seepärast keskendub komisjon oma lähenemisel kõikehõlmava diagnostika läbivaatamisele, kasutades riiklike kulude ja finantsaruandluse (PEFA) metoodikat, vajadusele usaldusväärse ja asjakohase reformi strateegia järele ning järelevalvemeetmetele, et tagada selle rahuldav rakendamine. Nii kasutabki EÜ nagu ka enamik teisi rahastajaid (kaasa arvatud Bretton Woods’i institutsioonid) reformistrateegia rakendamise võrdlusalusena algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat. Komisjon on teadlik, et tema riigi rahanduse juhtimise reformide edukuse hinnangud peavad olema struktureeritumad ja ametlikuma vormistusega, kuid märgib, et tõendava materjali hulk kasvab kogu aeg, sest järjest rohkem PEFA-hindamisi on kättesaadavad. Nii on komisjonil rohkem teavet oma hinnangute tegemisel riigi positsiooni ja reformide kiiruse kohta. Lõpuks tuletab komisjon meelde, et abikõlblikkust kontrollitakse läbivalt programmi erinevates etappides ja erijuhtudel ebastabiilsete riikide puhul juhib komisjon võimalikke riske, nõudes üldjuhul, et oleks olemas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) programm, milles käsitletakse põhiküsimusi, nagu kassahaldus ja riigikassa kontroll.

26. Kontrollikoja audit näitas, et 15 kontrollitud kulukohustusest viie (26) puhul antakse eelarvetoetust AKV riikidele, kus Cotonou lepingus sätestatud nõudeid riigi rahanduse juhtimise piisava läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja tõhususe osas ei täideta. Kontrollikoda leidis tõsiseid puudusi eelarve sisejärelevalves, raamatupidamissüsteemides, riigihangetes ja korruptsioonivastastes meetmetes. Suurteks probleemideks on suutmatus auditeeritud raamatupidamisaruandeid õigeaegselt esitada ja väliskontrolli ebatõhusus, ehkki, nagu kontrollikoda on juba rõhutanud, need elemendid on olulise tähtsusega, tõendamaks läbipaistvust ja aruandluskohustuse täitmist. Eelarvetoetuse andmine nendel tingimustel tähendab väga suurt katteta antava toetuse riski. 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta (27) soovitas kontrollikoda, et Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel. Sellele soovitusele vastavaid meetmeid ei ole võetud. 26. Komisjon ei nõustu hinnanguga, mille kontrollikoda andis nelja kõnealuse riigi kohta. Nagu osutatud punktis 25, võeti kõik kulukohustused nendes kontrollikoja nimetatud ebastabiilse olukorraga riikides pärast seda, kui saadi hinnang, milles riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme peeti piisavateks. Seda seisukohta toetas oma hinnangutes ka IMF. Asjaomased riigid on jätkuvalt näidanud edasiminekut oma riigi rahanduse juhtimises ja on abikõlblikud lisaeelarvetoetuse saamiseks. Komisjon ei mõistnud kontrollikoja soovitusi taotlusena kõikide riikide suhtes kohaldatavate miinimumstandardite kehtestamiseks ning ei pea seda asjakohaseks, nagu märgitud punktis 25. 2007. aastal kohaldas komisjon jätkuvalt dünaamilist lähenemist, mida ta peab asjakohaseks. Korruptsioonivastaseid meetmeid analüüsitakse rahastamislepingute raames ja neid jälgitakse delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise aastaaruannete raames.

27. Mitmel juhul (33st kontrollitud rahastamislepingust seitse) olid eelarvetoetuse rahastamislepingute sätted mittetäielikud või ebaselged; nad ei sisaldanud eelarvetoetuse üldtingimusi, väljamakstavate summade arvutusmeetod oli ebamääraselt defineeritud või viidati valitsuse poolt võetud kulukohustustele ilma, et nende väljamaksmise kuupäev ja kohustuste mittejärgimise tagajärjed oleks kindlaks määratud. 27. Komisjon osutab, et Cotonou lepingut kohaldatakse kõikides tema rahastamislepingutes ja maksete tegemise aluseks olevates hinnangutes. Siiski tunnistab komisjon, et oleks soovitav, et abikõlblikkuse kriteeriumid oleksid rahastamislepingutes ja nendes sisalduvates üldtingimustes selgesõnaliselt nimetatud ning kooskõlas suunistega üldeelarve toetuse planeerimise, koostamise ja juhtimise kohta. Seepärast püüab komisjon leida võimalusi, kuidas kümnenda EAFi raames rahastamislepingute kvaliteeti veelgi parandada. Rahastamislepingutes väljamaksetingimuste hindamise kehtestamiseks ette nähtud kuupäevad on üksnes soovituslikud.

Eelarvetoetuse maksed

28. Kontrollikoja tehtud eelarvetoetuse maksete auditis leiti olulisel määral vigu (neli viga, mis mõjutasid 30 kontrollitud maksest nelja), mis mõjutas kontrollitud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Avastati järgmisi vigu: väljamakstavate summade arvutamine põhines positiivsel otsusel riigi rahanduse juhtimise kohta, ehkki hinnang olukorrale sellist otsust ei toeta ja rahastamislepingus mittesätestatud arvutusmeetodi kasutamine. Kolmel muul juhul tehti maksed ilma, et ajakohased aruanded riigi rahanduse juhtimise kohta oleksid olnud kättesaadavad. See olukord viitab ohule, et abikõlblikkuse tingimusi ei täidetud. 28. Kõigi nelja kontrollikoja nimetatud juhtumi puhul püüdis komisjon jõuda kõiki asjaolusid arvestava otsuseni, mis põhines vastavate rahastamislepingute sätete läbimõeldud tõlgendamisel. Kolmel juhul kahest (Botswana ja Namiibia) olid üldeelarve riigi rahanduse juhtimist käsitlevad aruanded toetuse suuniste kohaselt kättesaadavad ja nende riikide abikõlblikkus oli tõendatud. Uus-Kaledoonia juhtumi (2007BS-EE16) puhul on kontrollikoja osutatud kulukohustuste näol tegemist mitte väljamaksetingimuste, vaid kaasnevate meetmetega.

29. Märkimisväärselt paljudel juhtudel (30 kontrollitud maksest kuus) ei olnud komisjonil struktureeritud ja kindlavormilist viisi, näitamaks riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist. Esines olukordi, kus arengut hinnati liiga optimistlikult või tehti seda aegunud või ebasobiva teabe põhjal; järeldused ei põhinenud alusteabel; jäädi lootma pigem tulevikus aset leidvatele sündmustele kui juba toimunud tegevusele ning näitajaid hinnati ebatäpselt. 29. Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist tuleb näidata struktureeritult ja kindlavormiliselt. PEFA hindamine on peamine vahend, mida komisjon kasutab riigi rahanduse juhtimise hindamiseks. Seda täiendatakse muu teabega, mis käsitleb kõige hiljutisemaid edusamme riigi rahanduse juhtimise reformides (sageli kooskõlastatult koos muude arengupartneritega). Makseotsuse tegemisel võtab komisjon aluseks kogu kättesaadava teabe. Lisaks nõutakse delegatsioonidelt riigi rahanduse juhtimist käsitleva aastaaruande esitamist. Aruanne hõlmab teavet hiljuti elluviidud ja tulevikus kavandatavate reformide kohta. Samas nõustub komisjon, et teatavate nimetatud juhtude puhul oleksid delegatsioonid võinud anda täpsemat teavet hinnangute tegemisel kasutatud allikate kohta. Põhjendamatu positiivsuse märkuse kohta hinnangute andmisel nendib komisjon, et arvestab hinnangute koostamisel riigi rahanduse juhtimisel tehtud edusamme, valmisolekut ja asjakohasust reformidega tulevikus edasi minna, partnerriikide ja arengupartneritega peetud dialoogi tulemusi ning täiendava abi olemasolu. Nii seab komisjon oma kõiki asjaolusid arvestava otsuse tegemisel omavahel tasakaalu tehtud edusammud, poliitilise valmisoleku reformideks ja allesjäävad probleemvaldkonnad.

EuropeAidi peadirektori tegevusaruanne

30. EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes esitatakse poliitilised saavutused, talituste juhtimistulemused ja peamised kontrollitulemused. Aruandes kajastatakse ka komisjoni poolt kontrollikoja, EuropeAidi siseauditi talituse ja siseauditi suutlikkust hindava üksuse soovituste põhjal võetud järelmeetmeid.

31. Tegevusaruanne sisaldab seaduslikkuse ja korrektsuse erinäitajaid (28). Näitajad ei hõlma siiski finantsteavet, nagu auditite katvus, erinevate kontrollidega leitud vigade määr, väljastatud sissenõudekorralduste summa ja tegelikult laekunud summad. Seega jääb selgusetuks, mille alusel teatas EuropeAidi peadirektor, et tal on piisav kinnitus selle kohta, et kasutatavad kontrollimenetlused annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja auditis leiti olulisel määral vigu ja puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides. 31. EuropeAidi 2007. aasta tegevusaruandes ja selle lisades olid välja toodud ka seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad, nagu järelkontrolli tulemused ja aastaste auditeerimiskavade rakendamine. EuropeAidi talituste ja muude kontrollide sissenõudmismeetmete tulemused olid peadirektorile kättesaadavad. Peadirektor ei saa piisavat kinnitust vaid mehhaaniliselt ühele näitajale toetudes. Sellekohane avaldus põhineb mitme elemendi hindamisel, kaasa arvatud korrapärased juhtimise järelevalve meetmed, sisekontrollide toimimise korrapäraste hindamiste tulemused, edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate korrapärased aruanded, erinevate kontrolliasutuste soovitustel põhinevate tegevuskavade rakendamine ja järelkontrolli tulemused.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Üldine kontrollistrateegia

32. Järgides komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks ja kontrollikoja soovitust (29) seoses EuropeAidi üldise kontrollistrateegia loomisega, on põhiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldust täiustatud sisekontrolli mudelites, mis on lisatud EuropeAidi peadirektori tegevusaruandesse. Kuigi tegemist on märkimisväärse edusammuga, ei sisalda see veel olulisi elemente, nagu peamisi näitajaid, mis toetavad saadava kindluse taset, mõningate kontrollide katvust ning eel- ja järelkontrollide kooskõlastamist. 32. EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada.

33. Komisjoni töötajate suhtarv võrreldes kulukohustustega seotud vahenditega on vähenemas (30). Töötajate arvu ei ole kavas ka oluliselt tõsta, hoolimata sellest, et kümnenda EAFi raames plaanitakse kulukohustuste arvu märkimisväärselt suurendada. Kuigi inimressursside tõhusa kasutamise tagamine on loomulikult õigustatud, on olemas ka oht, et töötajate puudus, ebaühtlane jaotus või teatud oskuste puudumine mõjutab vastavuskontrollide, tõendamiste ja järelevalve kvaliteeti. Euroopa Parlament on selles osas muret väljendanud (31). Lisaks tekib EAFi sisese eelarvetoetuse suurenemise tagajärjel vajadus spetsialiseeritud oskuste ja teabe järele ning kontrollikoda märgib, et EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindav üksus on soovitanud välja töötada personalipoliitika seoses eelarvetoetusega, hõlmates eelarvetoetusega tegeleva personali arvu, oskuste ja teadmistega seotud eesmärke. 33. Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha.

Rakendusorganisatsioonid

34. Kontrollikoda leidis, et programmi eelarvestusi koostavaid väikeseid üksusi (32) ja toetuslepingute järgseid abisaajaid iseloomustab tihti nõrk sisekontrollisüsteem. Nendel üksustel puudub sageli näiteks sobiv raamatupidamissüsteem projektikulude kirjendamiseks. Lisaks ei suudeta rakendusorganisatsioonide poolt tellitud audititega avastada tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid probleeme. 34. Haldusüksuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi parandamiseks töötas komisjon nende jaoks välja suunised ja korraldab korrapäraselt koolitusi (2007. aastal 22 riigis). Komisjon uurib ka võimalusi luua kõikide kasutajate jaoks raamatupidamise ja finantsjuhtimise vahendid. Alates 2006. aasta veebruarist on kulutuste kontrollimist käsitlevad tegevussuunised toetuslepingute lahutamatu osa (VII lisa). Nimetatud tegevussuunistes on rangelt määratletud abisaaja organisatsiooni volitatud audiitori ülesande ulatus ja metoodika, mida viimane peab kohaldama ja mis aitab kaasa kontrollide tõhustamisele.

Inspektorid

35. Tähtsate ehitustööde-, tarne- või teenuslepingute korral määratakse ametisse välisinspektor, kes juhatab ja/või jälgib lepingu täitmist. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et mõnel juhul oli inspektorite poolt läbiviidava kontrolli kvaliteet ebapiisav, mis mõjutas tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 35. Komisjon palus delegatsioonidel tõhustada kontrolli inspektorite tegevuse üle. Komisjon uurib võimalusi luua vahend, mis suurendaks järelevalvetööde tõhusust ja tagaks inspektorite tehtava kontrolli kvaliteedi vastavuse tehingutele kehtestatud seaduslikkuse ja korrektsuse nõuetele.

AKV riigid

36. Komisjon jätkas oma püüdlusi suurendada riiklike eelarvevahendite käsutajate haldusosakondade suutlikkust, andes neile tehnilist abi, varustust ja koolitust, et võimaldada EAFi kulude tõhusat kontrolli riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt. Sellest hoolimata ei ole paljudel juhtudel AKV riigid kaasatud ning seega ei saa paljud delegatsioonid riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrolle täiel määral usaldada, mis tähendab delegatsioonide töötajatele suuremat töökoormust kontrollide piisavuse tagamisel. 36. Komisjon jätkab oma jõupingutusi abi- ja koolituse valdkonnas. 2007. aastal läbis 1 430 osalejat 22st AKV riigist täies mahus koolituse EAFi lepinguliste ja finantsmenetluste kohta.

EuropeAidi kesktalituste ja delegatsioonide eelarvevahendite käsutajad

37. Kontrollikoda leidis mõnel juhul puudusi eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrollide kvaliteedis, eelkõige seoses eelfinantseerimise kontrollimise ja heakskiitmise ning kulusid põhjendavate dokumentide kontrolliga, sealhulgas audiitorite töö ja selle tulemuste kontrolli ning samuti auditileidude järelkontrolliga. Delegatsioonide töötajate arv kohapeal on samuti ebapiisav, näiteks inspektorite töö järelevalve läbiviimiseks. 37. Selleks et tagada nende finantsmääruse sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti. Komisjon kordab eelarvevahendite käsutajatele üle ettemaksete tasaarvelduse puhul kasutatavad põhimõtted. Auditite järelevalve osas jälgivad eelarvevahendite käsutajad, et sissenõudekorraldused väljastatakse iga kord, kui see on vajalik.

38. Delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste algatatud kuluauditid, mida viivad läbi eraaudiitorfirmad, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide kõige tähtsamaks osaks ning nende eesmärk on aidata kaasa EAFi kulude kohta kindluse saamisele.

39. Aasta auditikava sisaldab nii kohustuslikke kui riskianalüüsil põhinevaid auditeid. Riskianalüüsi käsitlevate dokumentide ebapiisavuse tõttu jääb selgusetuks, milline on riskianalüüsi koostamise protsess ning kas delegatsioonid seda protsessi järjepidevalt järgivad. Aasta auditikava üldine elluviimise tase, eriti delegatsioonides, on madal – aasta jooksul käivitatakse jooksul käivitatakse 55 % kõikidest kavandatud audititest, ülejäänud kas lükatakse edasi või tühistatakse. Antud olukorra põhjustab osaliselt delegatsioonide piiratud suutlikkus auditeid korraldada ja nende alusel järelmeetmeid võtta. Isegi kui auditid on juba käivitatud, vältab audititsükkel pikka aega ja lõplikud aruanded koostatakse kulutuste tegemisest tunduvalt hiljem. Sellist tüüpi puudused süsteemis võivad pärssida üldist saadavat kindlust, võrreldes sellega, mida algselt kavandati. 39. Riskianalüüsimise protsess on selgesõnaliselt esitatud aasta auditeerimiskava ja riskianalüüsi tegevusjuhistes. Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada. Aastases auditeerimiskavas määratakse kindlaks vajalikud auditid, mis on üldjuhul seotud projekti kulude kontrollimisega. Mõned nimetatud audititest käivitatakse ja lõpetatakse samal aastal (n + 1), samal ajal kui mõned lõpetatakse järgneval aastal (n + 2). Kestus sõltub projektide/programmide rakendamise kulgemisest ja auditeerimisest endast. See toob kaasa kohanduste sisseviimise algsesse kavva. Iga tühistatud või edasi lükatud auditit tuleb nõuetekohaselt põhjendada. See ei tähenda automaatselt, et iga käivitamata auditit peaks käsitama edasilükatud auditina. 2007. aasta auditeerimiskava teostamismäär oli kohandusi arvesse võttes 77 %. See on vastavuses varasema aasta kavaga, mille elutsükkel on kaks aastat. Kindlustunne on tagatud asjaoluga, et ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei tehta enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist.

40. Komisjon on teinud olulise edusammu auditivaldkonnas, väljastades kõikide auditite osas rakendatavad uued juhised 2007. aasta oktoobris. Kuigi nimetatud juhiste mõju ei ole nende hiljutise jõustumise tõttu veel nähtav, on positiivseid märke sellest, et nad võimaldavad audiitoritel järjepidevama aruandluse koostamist, eriti väljastatava auditi järeldusotsuse vormi ja kasutatava olulisuse künnise osas.

EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav järelevalve

41. Peamine vahend delegatsioonide järelevalveks on delegatsioonide poolt koostatavad välisabi korraldamise poolaasta aruanded. Tegemist on perioodiliste teabeallikatega, mis võimaldavad uutel volitatud delegatsioonidel saata EuropeAidi kesktalitustele kõige olulisemat teavet sisemise töökorralduse, projektide rakendamise ja välisauditite kohta. Selle põhjal annavad EuropeAidi kesktalitused delegatsioonidele tagasisidet. Delegatsioonid juhivad regulaarselt tähelepanu näiteks riiklike eelarvevahendite käsutajate võimaluste ja ressursside vähesusele (vt punkt 36) ning personalipiirangutele (vt punkt 33).

42. Delegatsioonide poolt 2007. aastal algatatud auditite katvuse ja tulemuste kohta puudub tsentraliseeritud juhtimisteave. See vähendab tunduvalt kindluse taset, mida on nendest audititest võimalik saada, võrreldes sellega, mida oleks võimalik saada tõhusa juhtimisteabesüsteemi korral. Olemasolevat arvutipõhist vahendit – CRIS-audit – täiustati, et selle kasutust lihtsustada ning muudeti kohustuslikuks 2008. aasta jaanuaris. Hiljutisest kasutuselevõtust tulenevalt ei ole veel olnud võimalik nimetatud süsteemi mõjusust hinnata, kuid on positiivseid märke, et süsteemist saab kasulik vahend edusammude jälgimiseks. Tuleb teha veel mõned täiustused, võimaldamaks kulutuste auditi katvuse hindamist ja selle süsteemi kasutamist auditileidude ja soovituste võrdlemiseks, analüüsimiseks ja nende põhjal tegutsemiseks, et oleks võimalik probleeme jooksvalt lahendada ja tagada vajadusel kohene ja õigeaegne meetmete võtmine. 42. EuropeAid on välja töötanud asjakohased vahendid auditite korraldamiseks ja loonud mitu mehhanismi nende kvaliteedi kontrollimiseks ning auditileidude konsolideerimiseks ja süsteemseks kasutamiseks. Nii auditite planeerimise kui ka audititulemuste järelkontrolliga tegelevad delegatsioonid ja peakontorid. Ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei ole lubatud teha enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist. Aasta auditeerimiskava koostamisel võetakse arvesse varasemate auditite tulemusi. EuropeAid järgib aasta auditeerimiskava rakendamist kesktasandil. Alates 2005. aastast on ta vaadanud läbi ka aasta jooksul väljastatud auditiaruandeid. Selle läbivaatamise eesmärk on aidata peakorteril ja delegatsioonidel jälgida audititegevust ning parandada jätkuvalt auditisüsteemi, kasutades selleks muu hulgas auditileidude tüpoloogilist analüüsi.

43. EuropeAidi kesktalituste tellitud auditeid on aastaid rangelt kontrollitud ning igal aastal koostatakse kokkuvõttev aruanne, et koondada audititest saadud teave, mille alusel tehakse vajaduse korral süsteemidesse parandused. Ka 2007. aastal koostati kokkuvõttev aruanne delegatsioonide poolt tellitud audititest, mis moodustavad enamuse kõikidest tehtud audititest. Rakendatav lähenemisviis on metoodiline ja hõlmab peamisi huvivaldkondi, nagu juhiste järgimine. Koostatud aruanne sisaldas palju faktilist teavet arvudest ja tehtud leidude klassifikatsiooni.

EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav kontroll

44. EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav kontroll hõlmab külastusi sisekontrollisüsteemide toimimise kontrollimiseks delegatsioonides, tehingute järelkontrolle ja EuropeAidi kesktalituste algatatud auditeid.

45. 2007. aastal tegid EuropeAidi kesktalitused ühe kontrollkülastuse delegatsioonis, mille käigus hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja toimimist. Kontrollkülastus oli hästi kavandatud ja selle tulemuseks olid praktilised soovitused kontrollisüsteemide parandamiseks, kuid see on ka ainus seda tüüpi kontrollkülastus, mis on toimunud. 2007. aastal tegeles EuropeAid kontrollkülastuste ühtse metoodika väljatöötamisega. Selle protsessi raames tehti kaks pilootkülastust, mille jooksul eelistati keskenduda pigem operatiivküsimustele kui järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele. 45. EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi.

46. EuropeAidi tehingute järelkontrollisüsteem on tõhus mehhanism tehingute vormilisi aspekte mõjutavate vigade kindlaksmääramiseks, kuid ei ole nii tõhus vigade määratlemisel, mis mõjutavad makse summat. Nagu on mainitud 2006. eelarveaasta aastaaruandes, annab tehingute järelkontroll vaid osalise kinnituse süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja poolt koostatud järelkontrollitud tehingute valimi kontrollimisel selgus ka, et kontrolle ei oldud mõnel juhul õigesti dokumenteeritud ning mõned vead olid jäänud avastamata ja leidude osas ei võetud alati järelmeetmeid niipea, kui oleks olnud võimalik. 46. Tehingute eel- ja järelkontrollisüsteemi koostamisel ning selle üksikasjade määratlemisel on lähtutud jääkohtude hindamisest ning selle koostoimest kontrollisüsteemi muude komponentidega. Tehingute järelkontrollid annavad selliselt kontrollitavate tehingute hindamisel täiendava kinnituse. Nimetatud kontroll hõlmab komisjoni tehtud makseid, sissenõudeid ja eelmaksete tasaarveldamist. Iga tehingu uurimine kujutab endast kehtivate lepingutingimuste täitmise süstemaatilist kontrolli. Iga valitud tehinguliigi puhul nõutavad dokumendid on selgelt välja toodud tehingute järelkontrolli käsiraamatus.

47. EuropeAidi kesktalituste algatatud riskipõhiste audititega avastatakse oluliselt palju vigu. Riskianalüüsi dokumendid ei ole piisavad tõestamaks, et EuropeAid on auditeerimiseks valinud kõik kõrge riskiga teemad. 47. Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada.

Siseaudit

48. EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindava üksuse peamine eesmärk on hinnata sisekontrollisüsteemi. Üksus teostab seda ülesannet hästi. Sellele vaatamata märgib kontrollikoda, et üksuse riskianalüüs ei võta piisavalt arvesse EuropeAidi riskiregistrit ja auditiprogramm ei ole piisavalt paindlik, et kohanduda oletatava riski põhjal aja jooksul tehtavate muudatustega. 2007. aastal viis üksus lõpule auditid järgmistel teemadel: eelarvetoetus, sihtfondid ja ühisfondid; vigade kindlaksmääramise protsess; mõningate delegatsioonide sisekontrollistandardite valim; samuti mitmed järelauditid. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse järeldused on üldjuhul järjepidevad kontrollikoja leidudega. 48. Siseauditi üksus paneb koostatavate riskianalüüside alusel kokku aasta auditeerimiskavad. Lisaks käsitatakse EuropeAidi riskiregistris riske nende mõju alusel auditeeritavale valdkonnale. Kuigi siseauditi üksuse riskiregister võib pidada mõnda valdkonda suure riskiga valdkonnaks, ei pruugi viimane kajastuda konkreetse aasta auditeerimiskavas, sest osutatud protsess ei ole veel osa peadirektoraadi töötavadest või teatavate programmide juhtimistsüklist. Siseauditi üksuse riskiregistrit ajakohastatakse aastas mitu korda, et võtta arvesse mis tahes tõendeid muutuste kohta EuropeAidi riskikeskkonnas.

49. Komisjoni siseauditi talitus viis läbi EuropeAidi järelkontrollimeetmete auditi (33). Tehtud järeldused kinnitavad kontrollikoja leide seoses üldise kontrollistrateegiaga (vt punkt 32) ning auditite kavandamise ja järelevalvega (vt punktid 38 ja 42). 49. Siseauditi talituse audit tehti ajal, mil kontrollistrateegiat valmistati ette lõplikuks vormistamiseks. Selle järeldustes ei olnud võimalik arvesse võtta hiljem toimunud muutusi.

50. Komisjoni siseauditi talitus viis läbi ka järelkontrolli lõppauditi valitsusväliste organisatsioonide rahastamise kohta EuropeAidis ja ÜROga sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) raames tehtud kulude abikõlblikkuse auditi. Viimati mainitud audit kinnitas, et finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tehtavate kontrollide ülesehitus on asjakohane, kuid et kontrollimehhanisme tuleb ka edaspidi tõhusalt ja jätkuvalt rakendada nii projekti kui partnerite tasandil, nt maksete kontrolli tugevdamise ja kontrollkülastuste vajaliku katvuse tagamisega (34). 50. Pärast finants- ja haldusraamistiku lepingut (FAFA) käsitlevate siseauditi talituse auditite lõpetamist (auditid toimusid 2006. aastal ja 2007. aasta alguses) on EuropeAid teinud suuri edusamme: — ametlikud analüüsid ÜRO asutuste vastavuse kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega (kaetuse määr 97 %); — samas tempos komisjoni toetuse mahu kasvuga ÜRO asutustele kasvas ka kontrollkäikude arv ÜRO asutustes (2007. aastal 39, samas kui vahemikus 2005–2006 oli nende arv 7); — nimetatud kontrollkäikude planeerimine aastapõhiselt; — nende tulemused on konsolideeritud; — komisjon ja ÜRO asutused on aruandmise parandamiseks kirjutanud alla ühistele suunistele aruandluse kohta.

Järeldused ja soovitused

51. Oma audititööle tuginedes teeb kontrollikoda järelduse, et EAFide 31. detsembril 2007 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanded on kõikides olulistes aspektides usaldusväärsed, kuid juhib tähelepanu punktis 17 esitatud tähelepanekule kantud kulude eraldise kohta.

52. Oma auditile toetudes järeldab kontrollikoda, et: a) arvesse võtmata punktides 19, 20 ja 27 kirjeldatud asjaolude mõju, ei sisaldanud EAFi tulude ja kulukohustuste aluseks olevad tehingud olulisi vigu. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu kõrgele katteta antava toetuse riskile seoses punktides 25 ja 26 mainitud juhtumitega; b) EAFide maksete aluseks olevad tehingud sisaldavad olulisel määral vigu.

53. Kontrollikoja hinnangul on Euroopa Arengufondide järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine osaliselt mõjus. Tabelis 3 esitatakse ülevaade kontrollikoja hinnangust EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (35). 53. Võttes arvesse enda käsutuses olevaid materiaalseid, rahalisi ja inimressursse, leiab komisjon, et ta on loonud kontrollisüsteemid, mis annavad piisava kinnituse.

54. EuropeAid on jätkanud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes toodud puuduste likvideerimist. EuropeAid on koostanud uued auditijuhised ja võtnud kasutusele juhtimisteabe süsteemi CRIS-audit, mis on seotud auditite katvuse ja tulemustega. Kontrollikoda tunnustab EuropeAidi jõupingutusi kontrollistrateegia väljatöötamisel, kuid märgib, et jätkuvalt on ebaselgusi seoses mõningate oluliste elementidega, eriti mis puudutab teatavate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ja peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid. 54. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust komisjoni varasematel aastatel tehtud edusammudele.

55. Tuleb jätkuvalt parandada mõningate süsteemide ülesehitust ja/või rakendamist. Selles kontekstis tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: 55.

a) EuropeAidi kontrollistrateegia peaks sisaldama peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid, mõningate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ning samuti vajaminevaid inimressursse; a) EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada.

b) tuleks läbi viia kontroll, et hinnata, kas EuropeAidi kesktalitustel ja delegatsioonidel on piisaval arvul vajalikke töötajaid, et tagada kontrollide kvaliteet; b) Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha, ning on valmis olukorda läbi vaatama.

c) rakendusorganisatsioonide juhtimist tuleb paremini toetada. See peaks hõlmama delegatsiooni töötajate suuremat kohapealset kohalolekut, raamatupidamissüsteemide toetamist ja spetsiaalset koolitust seoses programmi eelkavadega rakendatavate projektidega; c) EuropeAid töötab välja mitmeid vahendeid rakendusorganisatsioonide juhtimise parandamiseks ja viib sisse uued suunised uue programmi eelarvestuste auditite kohta.

d) delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelevalvet inspektorite ja audiitorite töö kvaliteedi üle; d) Selleks et tagada finantsmääruse nende sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti.

e) CRIS-auditi kasutuselevõtt peaks võimaldama järelevalvet auditi katvuse ja tulemuste osas. Tehtud soovituste ja leidude alusel meetmete võtmiseks vajalike täiustustega seotud kvalitatiivne teave on hädavajalik, tagamaks, et auditite tellimise peamised eesmärgid on täidetud; e) 1. jaanuaril 2008 jõustus uus CRIS-auditi moodul. Selles seotakse auditeeritava lepingu summa auditeeritud summaga, mis hõlbustab auditi katvuse arvutamist ning auditileidude analüüsimist nende tüpoloogia alusel. Komisjon nõustub kontrollikoja märkusega ning võrdleb ja analüüsib audititulemusi igal aastal, et õppida kogemustest ja teha asjakohased kohandused.

f) tehingute järelkontrollid peaksid sisaldama paremat tõendavate dokumentide kontrolli, tagamaks, et tehinguid ei mõjuta abikõlblikkuse ja tõendamisvead ning kontrollimaks, et enne makse kinnitamist tehtud kontrollid olid piisavad; f) Komisjon töötab pidevalt oma süsteemi parandamise nimel ja pöörab tulevikus erilist tähelepanu programmi eelarvestust käsitlevate tõendavate dokumentide üksikasjadele.

g) kontrollkülastuste ühtlustatud metoodika koostamine tuleks lõpule viia ja külastuste arvu suurendada. Uus metoodika peaks jätkuvalt keskenduma järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise kontrollile. g) EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis nimetatud kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi ning kavas on suurenda järelevalvetoimingute arvu.

56. Seoses eelarvetoetusega tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: 56.

a) Cotonou lepingust järgimist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus, mis tuleb täita enne eelarvetoetuse väljastamist; a) Nagu osutatud punktis 25, kasutab komisjon edukuse hindamiseks dünaamilise lähenemise osana algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat ja reformiprogrammi, mille alusel võrreldakse iga riigi tehtud edusamme eraldi, ning leiab, et ühiste miinimumstandardite ühtne kohaldamine kõikide riikide suhtes ei ole kohane.

b) kasutatud tulemusnäitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda on võimalik saavutada, tõhustades näitajaid, millega mõõdetakse edenemist ajas koos näitajatega, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele; b) Võrreldes muude sektoritega on riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate määramine keerulisem. Komisjon on siiski tulemusnäitajate kasutamise poolt juhul, kui need on olemas, et mõõta reformide mõju, kuid kasutab reformiprogrammi rakendamise edusammude jälgimiseks ka protsessinäitajaid ja mõõtarve.

c) selleks, et esitada oma järeldused riigi rahanduse juhtimise arengu kohta struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed on usaldusväärsed, ja toetuma rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele; c) Abikõlblikkuse hindamisel võtab komisjon arvesse nii juba saavutatud tulemusi kui ka tulevikuks võetud kohustusi. Komisjon nõustub samal ajal, et väljamaksete hindamisel tuleks panna rõhk märkimisväärsetele saavutustele.

d) EuropeAid peaks enne eelarvetoetuse programmi käivitumist tagama, et riigi rahanduse juhtimise kohta oleks olemas selge ja terviklik hinnang ning et abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul; d) Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimise süsteeme tuleb hinnata enne eelarvetoetuse andmist, ja komisjon eelistab sellist hindamist teha PEFA raames. Tõenäoliselt tehakse kõikides EAFist eelarvetoetust saavates riikides hindamine enne 2008. aasta lõppu. Enamikul juhtudel on valitsustel juba riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olemas. Neid võib olla vajalik kohandada vastavalt leidudele. Juhul kui tekib vajadus uute programmide koostamiseks, peab komisjon olema enne eelarvetoetuse andmist veendunud, et valitsus on valmis välja töötama ja rakendama riigi rahanduse juhtimise reformimeetmeid.

e) rahastamislepingute kvaliteeti tuleks parandada, lisades kõikidele juhtudele kehtivad üldtingimused, ühetähenduslikud sätted ja riigi rahanduse juhtimise täpsed nõuded; e) Komisjon püüab tagada, et rahastamislepingud hõlmaksid üldtingimusi ja et riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkust hinnataks viisil, mis on struktuurne ja ametlikuma vormistusega. Spetsiifilised riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajad peavad olema teatavate muutuvate osade lõikes selged ja täpsed, et edusamme oleks võimalik ajalises perspektiivis mõõta.