Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus energiastatistika kohta /* KOM/2006/0850 lõplik - COD 2007/0002 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 10.1.2007 KOM(2006) 850 lõplik 2007/0002 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS energiastatistika kohta (komisjoni esitatud) [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | SELETUSKIRI 1) ETTEPANEKU TAUST 1.1. Ettepaneku põhjendused ja eesmärgid Ühenduse energiapoliitika ja energiat käsitlevate õigusaktide väljatöötamise käigus on tõusnud esile vajadus igakülgse ja võrreldava Euroopa statistika koostamise järele mitmetes energiaga seotud valdkondades. Direktiivid, mis sisaldavad selgeid kvantitatiivseid eesmärke ja energiaalase tegevuse tähtaegu Euroopa Liidus, eeldavad energiavaldkonna seiret, et kontrollida, kas ja kui hästi on nimetatud eesmärke täidetud. Energia muundamise ja tarbimise ülisuur mõju meid ümbritsevale keskkonnale jääb veel pikaks ajaks muret tekitavaks probleemiks, mis rõhutab veelgi vajadust täpsete energiaandmete järele. Nõuetekohane ja täpne aruandlus on muutunud eriti oluliseks pärast Kyoto protokolli jõustumist 16. veebruaril 2005: 80% ELi kasvuhoonegaaside heitmetest pärineb meie endi energiakasutusest. Ühtlasi võetakse ettepanekus igakülgselt arvesse komisjoni energiastatistikaalast koostööd Rahvusvahelise Energiaagentuuriga: kavandatud andmete kogumine hõlmab täies ulatuses Rahvusvahelise Energiaagentuuriga antud valdkonnas tehtavat koostööd. 1.2. Üldine taust Hampton Courti tippkohtumisel leidsid riigipead, et on vaja Euroopa energiapoliitikat. Vastuseks sellele nõudmisele valmistab komisjon ette hiljutises energiat käsitlevas rohelises raamatus kirjeldatud meetmetepaketi. Kõnealuse tegevuse õnnestumise eelduseks on, et kasutada saab ajakohaseid ja usaldusväärseid andmeid Euroopa Liidu energiaolukorra kohta. Selliste andmete kättesaadavuse olulisus tähendab, et seni vabatahtlike kokkulepete kohaselt toimunud energiaandmete kogumiseks on vaja kindlat institutsioonilist alust. Ettepanekus püütakse muuta ettevõtjatele langev koormus võimalikult väikseks: kuigi määrusega ei vähendata praegust koormust, ei lisata sellega ka uusi kohustusi ega suurendata Euroopa Liidus praegu toimuva energiaandmete kogumise ulatust. Seetõttu ei olegi kavandatud määruse eesmärk juba tehtava statistikaalase töö muutmine, vaid sellele õigusliku raamistiku loomine. Ettepanek nimetatud õigusliku raamistiku loomise kohta tehti ajal, mil liikmesriikidel on tekkinud üha suuremaid raskusi andmete kogumisega. Energiaturu liberaliseerimisega seoses on ilmunud turule hulgaliselt energiatootjaid ja edasimüüjaid, mis on muutnud andmete kogumise tunduvalt keerulisemaks. See avaldab survet energiaalaste andmete kogumiseks eraldatud ressurssidele, eriti seetõttu, et energia on praegu üks väheseid reguleerimata statistilisi valdkondi. Kuna turu liberaliseerimine tekitab probleeme ka seoses ärisaladuste hoidmisega, siis muudab see liikmeriikide ametiisikutel statistika kogumise „džentelmenide kokkuleppe” alusel keerulisemaks. Viimastel aastatel on täheldatud üldist langust statistika kvaliteedis (terviklikkus, täpsus, ajakohasus). Seepärast peetakse asjakohaseks algatusi, mis rõhutavad usaldusväärsete energiaalaste andmete vajalikkust ning annavad sellisele olulisele tegevusele nagu andmete kogumine ka ametliku kinnituse. Energiahindade hiljutine hüppeline tõus on suurendanud Euroopa kodanike ja poliitika väljatöötajate teadlikkust sellest, kuivõrd keeruline on olukord energiaga. Energiaalase olukorra mõistmiseks on vaja täpseid, õigeaegseid ja terviklikke statistilisi andmeid energia kohta. 1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni soovitus 88/96/ESTÜ söestatistika kohta aegus koos ESTÜga 23. juulil 2002. Nõukogu 20. veebruari 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2964/95, millega nähakse ette toornafta impordi ja tarnete registreerimine ühenduses. Kavandatud määrus hõlmab neid andmeid koondatult ning andmete õigeaegset avaldamist takistavad konfidentsiaalsusega seotud probleemid on käesolevas määruses käsitletud andmete kogumisel lahendatud. Kuigi käesolev ettepanek ei hõlma energia hindu, on neid mitmetes õigusnormides käsitletud. Et neile õigusnormidele oleks lihtsam viidata, on need alljärgnevalt loetletud: Komisjoni 26. juuli 1999. aasta otsus 1999/566/EÜ, millega rakendatakse nõukogu otsust 1999/280/EÜ toornafta tarnekulusid ja naftasaaduste tarbijahindu käsitleva ühenduse teavitamis- ja nõustamiskorra kohta. Kavandatud määrus ei sisalda nimetatud otsuses osutatud andmeid. Nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiiv 90/377/EMÜ ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks. | - 1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesoleva ettepaneku põhjendavas osas on esitatud üksikasjalikud viited ELi ekstensiivsele energiapoliitikale. Kyoto protokollis seatakse kõrged kvaliteedinõuded peamiselt energiatarbimisega tekitatud kasvuhoonegaaside heitmete seireandmetele. ELi „aruka energia” ja taastuvenergia poliitikas nõutakse eesmärkide täitmisel saavutatud edu hindamist üksikasjaliku kvantitatiivse seire abil. Ühtlasi sisaldab ühenduse säästva arengu strateegia olulisi eesmärke seoses biokütuste ja muude taastuvkütuste arendamisega, mille kohta kogutavaid andmeid käsitletakse ka käesolevas määruses. | 2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE 2.1 . Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Käesolevat ettepanekut arutati 13.–14. juunil 2005 Luxembourgis töörühma kohtumisel, millele järgnes kirjavahetus liikmesriikide andmeesitajatega, samuti 18.–19. mail 2006 statistikaprogrammi komitee koosolekul. | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Vastused olid ülimalt positiivsed ja toetavad. | 2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 2.3. Mõju hindamine Kavandatud määruse rakendamise mõju liikmesriikidele on piiratud, sest kirjeldatud andmeid kogutakse vabatahtlikkuse alusel juba praegu täies mahus. Käesolev ettepanek on keskkonna seisukohalt üsna tähelepanuväärne, sest energiakasutuse mõju keskkonnale on ülisuur. Täpsed ja õigeaegsed andmed energiaalase olukorra kohta ELis lubavad luua selge ja kvantitatiivse pildi selle mõjust ning praegustest suundumustest. Majanduslik mõju on piiratud. Käesolev ettepanek aitab ehk luua selgemat pilti energia impordist ja ekspordist ning energia tootmisest ja tarbimisest kütuseliikide kaupa. 3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta tehtud käesoleva ettepaneku eesmärk on luua ühtne raamistik energia tootmist, importi ja eksporti, muundamist ja tarbimist käsitleva ühenduse statistika kogumiseks ja koostamiseks. See raamistik annab võimaluse kasutada ulatuslikult praegust andmete kogumist ning rahvusvahelisel tasandil muude asjaomaste organisatsioonidega tehtavat koostööd, tagades metoodilise ühtsuse ja andmete võrreldavuse. Seepärast ei ole eesmärk uue statistilise valdkonna avamine, vaid õigusliku aluse loomine, mis toetaks jõupingutusi muuta usaldusväärsed andmed ühenduse energiapoliitika kohta õigeaegselt kättesaadavaks. 3.2. Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 285 on sätestatud ühenduse statistika õiguslik alus. Kaasotsustamismenetlust kasutades võtab nõukogu meetmeid statistika koostamiseks, kui see on vajalik ühenduse tegevuseks. Nimetatud artiklis on sätestatud ühenduse statistika koostamise tingimused ning selles nõutakse erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse standardite järgimist. 3.3. Subsidiaarsuse põhimõte Kuna liikmesriigid eraldi ei suuda tõhusalt saavutada kavandatud tegevuse eesmärke, milleks on ühenduse võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise ühtse raamistiku loomine,, ning neid eesmärke on ühenduse tasandil ühenduse õigusakti alusel lihtsam saavutada, sest vaid komisjon suudab ühenduse tasandil kooskõlastada statistilise teabe vajalikku ühtlustamist, liikmesriigid saavad aga korraldada andmete kogumist ja ühenduse energiastatistika koostamist, siis võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. 3.4. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme; määratletakse üksnes energiaalased andmed, mida tuleb esitada ühtse struktuuri kohaselt ja õigeaegselt. | Liikmesriigid ei ole kohustatud muutma oma haldussüsteemi energiastatistika koostamise tõttu. Käesoleva määrusega ei ole ette nähtud uusi andmeüksusi, mis ületaksid juba praegu ELi tasandil vabatahtlikult kogutavaid andmeid. On arvestatud sellega, et seoses käesoleva õigusaktiga võib teatavatel liikmesriikidel tekkida vajadus olemasolevat energiastatistikasüsteemi edasi arendada või täiendada. Eurostat jätkab tihedat koostööd riikide pädevate asutustega ja püüab vähendada käesoleva määruse rakendamisega kaasnevaid võimalikke raskusi. | 3.5. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: EÜ asutamislepingu artiklis 249 kirjeldatud õigusaktide eripära silmas pidades võib väita, et määrused on ühenduse statistika koostamise puhul kõige sobivamad abivahendid. Tegelikult tuleb peaaegu kõik statistikaga seotud nõuded liikmesriikides otseselt ja viivitamata täita. Üldjuhul käsitlevad need liikmesriikide konkreetselt kindlaks määratud statistilisi üksusi, nende eesmärgid on selged ja vahetult kohaldatavad ning kõik vaatlusalused elemendid on määruses koos metoodika ja esitamise ajakavaga kindlaks määratud. Üldiselt ei sõltu nimetatud nõuded riiklikest ühtlustamismeetmetest. Riiklikud asutused, mis meetmetega tegelevad, peavad neid lihtsalt kohaldama. | 4) MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | 5) TÄIENDAV TEAVE 5.1. Euroopa Majanduspiirkond (EMP) Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimusi ja seda tuleks seetõttu laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. 2007/0002 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS energiastatistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[2] ning arvestades järgmist: 1. Ühendus vajab oma energiapoliitika valdkonnas tehtava töö mõju ja tulemuste jälgimiseks täpseid ja õigeaegseid andmeid energiakoguste, nende vormi, allikate, tootmise, tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta. 2. Energia tarbimisest tuleneva keskkonnamõju hindamiseks, eriti kasvuhoonegaaside heitmete osas, on täpse ja ajakohase energiaalase teabe kättesaadavus väga oluline; seda nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuses 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta.[3] 3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul[4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ,[5] nõuavad liikmesriikidelt kvantitatiivsete andmete esitamist energia kohta. Nende eesmärkide saavutamise protsessi jälgimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohaseid andmeid energia kohta. 4. ELi energiapoliitika on sätestatud komisjoni 22. juuni 2005. aasta rohelises raamatus KOM(2005) 265 energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem ja 8. märtsi 2006. aasta rohelises raamatus KOM(2006) 105 „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks“ ning see nõuab ELi energiastatistika kättesaadavaks muutmist (mis muuhulgas on vajalik ka Euroopa energiavarustuse vaatluskeskuse loomiseks). 5. Energiaturu liberaliseerimine muudab usaldusväärsete ja õigeaegsete energiaandmete saamise üha keerulisemaks, kui puudub selliste andmete esitamist sätestav õiguslik alus. 6. Energiastatistika süsteemi peab saama paindlikult kohandada tulevikus kujuneda võivate olukordadega. 7. Ühenduse statistika koostamisel järgitakse eeskirju, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta.[6] 8. Kuna liikmesriigid ei suuda tõhusalt saavutada käesoleva määruse eesmärke, milleks on võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise ühtse raamistiku loomine ühenduses, ning neid eesmärke on seetõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei lähe käesolev määrus kaugemale kui kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalik. 9. Ühenduse statistikat käesoleva määruse kohaselt koostades ja avaldades arvestavad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille statistikaprogrammi komitee 24. veebruaril 2005. aastal heaks kiitis ja mis on lisatud komisjoni teatisele siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.[7] 10. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[8] 11. Eelkõige tuleb kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtta üldmeetmed, mis on välja töötatud määruse vähem oluliste osade muutmiseks. Muud üldmeetmed, millega kohaldatakse määruse olulisi osi, tuleks vastu võtta kooskõlas regulatiivkomitee menetlusega. 12. Ette tuleb näha võimalus, et komisjon võib anda liikmesriikidele vabastusi ja teha erandeid selliste energiaandmete kogumise osas, mis võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust. 13. Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382/EMÜ[9] loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala 1. Käesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik ühenduse võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise jaoks. 2. Seda määrust kohaldatakse ühenduses energiatooteid käsitlevatele statistiliste andmete ja nende kogumite suhtes. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kohaldatakse järgmisi mõisteid: a) ühenduse statistika – ühenduse statistika, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes; b) statistika koostamine – statistika koostamine, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes; c) ühenduse ametiasutus – ühenduse ametiasutus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 neljandas taandes; d) energiatooted – põlevkütused, soojus, taastuvenergia, elekter või energia muu füüsikaline vorm; e) andmekogumid – riiklikul tasandil kogutud andmed energiatoodete käitlemise või kasutamise kohta; täpsemalt tootmise, kauplemise, varude, muundamise, tarbimise ja energiasüsteemi selliste struktuurinäitajate kohta, nagu elektrienergia tootmiseks paigaldatud seadmete võimsus või tootmisvõimsused naftatoodete tootmiseks; f) andmete kvaliteet – statistilise kvaliteedi järgmised aspektid: asjakohasus, korrektsus, õigeaegsus ja täpsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, koherentsus ja terviklikkus. Artikkel 3 Andmeallikad 1. Järgides andmeesitajate koormuse vähendamise ja halduskorra lihtsustamise põhimõtteid, koguvad liikmesriigid ühenduses andmeid ja andmekogumeid energiatoodete kohta järgmistest allikatest: a) statistilised erivaatlused, mis on suunatud primaarse ja muundatud energia tootjatele, jaotajatele ja transportijatele, energiatoodete importijatele ja eksportijatele; b) muud statistilised vaatlused, mis on suunatud energiakasutajatele tootmise, transpordi ja muudes sektorites, kaasa arvatud kodumajapidamised; c) muud statistilise hindamise menetlused või muud allikad, sealhulgas administratiivsed allikad. 2. Liikmesriigid koostavad üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt ettevõtted ja muud allikad esitavad artiklis 4 määratletud riikliku statistika jaoks vajalikke andmeid. 3. Andmeallikate loetelu võib muuta artikli 9 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 4Andmekogumid, energiatooted ja riikliku statistika edastamissagedus 1. Riikliku statistika kogumine peab toimuma lisades sätestatu kohaselt. Edastamine toimub järgmiste ajavahemike järel: a) kord aastas B lisas osutatud energiastatistika; b) kord kuus C lisas osutatud energiastatistika; c) kord kuus kiirstatistika D lisas osutatud energiastatistika. 2. Kasutatud erialamõistete selgitused või määratlused on esitatud eraldi lisades ning ka A lisas („Mõistete selgitused”). 3. Riiklikku statistikat ja kohaldatavaid selgitusi või määratlusi võib muuta artikli 9 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 5Edastamine 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) artiklis 4 osutatud riikliku statistika. 2. Edastamise kord, sealhulgas kohaldatavad tähtajad, erandid ja vabastused peavad vastama lisades sätestatule. 3. Riikliku statistika edastamise korda võib muuta artikli 9 lõikes 2 osutatud korras. 4. Liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon lubada täiendavaid vabastusi või erandeid artikli 9 lõikes 3 osutatud korras riikliku statistika nende osade suhtes, mille kogumine võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust. Artikkel 6Kvaliteedikriteeriumid ja aruanded 14. Liikmesriigid tagavad edastatavate andmete kvaliteedi. 15. Võetakse kõik mõistlikud abinõud, et tagada koherentsus B lisa kohaselt esitatud energiaandmete ning nende andmete vahel, mis on esitatud vastavalt komisjoni 10. veebruari 2005. aasta otsusele nr 2005/166/EÜ, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ, mis käsitleb kasvuhoonegaaside heitmete järelevalvesüsteemi ja Kyoto protokolli rakendamist.[10] 16. Edastatavate andmete kvaliteedi tagamiseks kavandatud metoodikaspetsifikatsioone võib edasi arendada ja hiljem ajakohastada vastavalt artikli 9 lõikes 3 sätestatud korrale. 17. Kuue kuu jooksul pärast komisjonilt (Eurostat) vastava taotluse saamist, ja et võimaldada tal hinnata edastatud andmete kvaliteeti, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat) aruande, mis sisaldab kogu asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta. Artikkel 7Kestus ja sagedus Liikmesriigid hakkavad koguma kõiki käesolevas määruses sätestatud andmeid käesoleva määruse vastuvõtmisele järgneva aasta algusest ning edastavad nimetatud andmeid artikli 4 lõikes 1 sätestatud ajavahemike järel. Artikkel 8Rakendusmeetmed 1. Artikli 9 lõikes 2 osutatud korra kohaselt määratakse kindlaks järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed: a. muudatused andmeallikate loetelus (artikli 3 lõge 3); b. muudatused riiklikkus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes (artikli 4 lõige 3): c. muudatused edastamise korras (artikli 5 lõige 3). 2. Artikli 9 lõikes 3 osutatud korra kohaselt määratakse kindlaks järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed: a. täiendavate vabastuste või erandite lubamine (artikli 5 lõige 4). b. metoodikaspetsifikatsioonide arendamine ja ajakohastamine (artikli 6 lõige 3); 3. Tuleb arvestada põhimõtet, et ajakohastamisest tulenev kasu peab ületama selle tagajärjel tekkivaid kulusid ning et lisakulud ja koormus jääksid mõistlikesse piiridesse. Artikkel 9Komitee 1. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetlust. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud tegulatiivkomitee menetlust, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud periood on kolm kuud.. 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 10Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, [kuupäev] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja A LISA – MÕISTETE SELGITUSED Käesolevas lisas on selgitatud ja määratletud ülejäänud lisades kasutatud mõisteid. 1. GEOGRAAFILISED MÄRKUSED Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse järgmisi geograafilisi määratlusi. - Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume. - Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad. - Prantsusmaa hõlmab Monacot, kuid ei hõlma järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Uus-Kaledoonia, Prantsuse Polüneesia, Wallis ja Futuna, Mayotte. - Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani. - Jaapan hõlmab Okinawat. - Madalmaad ei hõlma Surinamet ega Hollandi Antille. - Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat. - Hispaania hõlmab Kanaari saari. - Šveits ei hõlma Liechtensteini. - Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami. 2. ANDMEKOGUMID Tootjad on liigitatud tootmisotstarbe järgi: - Põhitegevusena tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele. - Oma tarbeks tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, mis toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus. Märkus: komisjon võib mõisteid täpsemalt selgitada, lisades komiteemenetluse teel asjakohased viiteid NACE klassifikatsioonile pärast seda, kui on jõustunud nimetatud klassifikatsiooni läbivaatamine. 2.1. Tarne- ja muundamissektor Toodang/omamaine toodang Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid. Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase riigi ressurssidest. | Import/eksport Geograafilisi määratlusi vt osast „Geograafilised märkused”. Kui ei ole määratletud teisiti, osutab „import” riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport” riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine. Kogus loetakse impordituks või ekspordituks pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada rubriiki „Muu”. Kui eespool kirjeldatud viisil on kättesaadavad üksnes koguimport ja -eksport, kuid geograafiline jaotus põhineb teistsugusel statistilisel vaatlusel, allikal või mõistel, võivad tekkida statistilised erinevused. Sel juhul tuleb erinevused märkida rubriiki „Muu”. | Rahvusvahelised merepunkrivarud Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevasõiduga tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevasõit võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud: - siseriiklikuks laevasõiduks kasutatavate laevade kütusetarbimine. Laevasõidu jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või veesõiduki riikliku kuuluvuse põhjal; - kalalaevade kütusetarbimine; - relvajõudude kütusetarbimine. | Varude muutused Riigi territooriumil hoitavate varude avamistaseme ja sulgemistaseme vahelised erinevused. | Kogutarbimine (arvestuslik) Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt: omamaine toodang + muudest allikatest + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + varude muutused. | Kogutarbimine (vaatluste põhjal) Lõpptarbimissektorite kohta läbiviidud vaatlustega tegelikult registreeritud kogus. | Statistilised erinevused Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt: arvestuslik kogutarbimine – kogutarbimine vaatluste põhjal. Hõlmab selliseid muutusi lõpptarbijate varudes, mida ei ole võimalik deklareerida „Varude muutustes”. Kõikide suurte erinevuste põhjused tuleb ära märkida. | Põhitegevusena tootvad elektrijaamad Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Vähemalt ühte energia ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida rubriigis „Põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad”. | Põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad Elektri- ja soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. | Põhitegevusena tootvad soojusjaamad Soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. | Oma tarbeks tootvad elektrijaamad Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida rubriigis „Omatarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad”. | Oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad Kütusekogused, mis vastavad toodetud elektrienergia ning müüdud soojusenergia kogustele. | Omatarbeks tootvad soojusjaamad Müüdud soojusenergia kogustele vastavad kütusekogused. | Küttebriketitehased Kütuste tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Koksiahjud Koksiahjudes kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Pruunsöe- ja turbabriketitehased Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud ligniidi või pruunsöe kogused ja turbabriketi tootmiseks kasutatud turbakogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Gaasitehased Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes gaasi tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Kõrgahjud Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ning koksiahju koksi kogused. Siia ei märgita kütteks ja kõrgahjude käitamiseks (näiteks: kõrgahjugaas) kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Söe veeldamine Sünteetilise õli tootmiseks kasutatud kütusekogused. | Naftarafineerimistehased Naftatoodete tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kütusekoguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. | Mujal nimetamata – muundamine Muundamistoiminguteks kasutatud kogused, mis ei ole mujal deklareeritud. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada. | 2.2. Energiasektor ja lõpptarbimine Kogu energiasektor Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused. Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused. Siia kuulub keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside abil saadavad tooted. | Elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad Elektrijaamades, elektri ja küttejaamades ning soojusjaamades energiana kasutatud kogused. | Söekaevandused Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kogused. Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris. | Küttebriketitehased Küttebriketitehastes energiana tarbitud kogused. | Koksiahjud Koksistamistehastes energiana tarbitud kogused. | Pruunsöe- ja turbabriketitehased Pruunsöe- ja turbabriketitehastes energiana kasutatud kogused. | Gaasitehased/gaasistamistehased Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes energiana tarbitud kogused. | Kõrgahjud Kõrgahjudes energiana tarbitud kogused. | Söe veeldamine Söeveeldamistehastes energiana tarbitud kogused. | Naftarafineerimistehased: Naftarafineerimistehastes energiana tarbitud kogused. | Nafta ja gaasi ammutamine Nafta ja gaasi ammutamise protsessis ning maagaasitöötlemistehastes kütusena tarbitud kogused. Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris). | Kogu lõpptarbimine Saadud (arvutatud) järgmiselt: = kogukasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks + energia lõpptarbimine (tööstus + transport + muud sektorid) Ei hõlma muundamiseks tarnitud koguseid, energiatootmisettevõtetes tarbimist ega jaotuskadusid. | Kasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks Erinevates sektorites toorainena kasutatud energiatooted; st tooted, mida ei ole kasutatud kütusena ega muundatud muuks kütuseks. | 2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon Energia lõpptarbimine Energia kogutarbimine tööstus-, transpordi- ja muudes sektorites. | Tööstussektor Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks. Soojusjaamade ning elektri- ja küttejaamade kohta saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on ise soojuse tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris. | Raud ja teras | Keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus) Keemia- ja naftakeemiatööstus. | Mitteraudmetallid Mitteraudmetallitööstus. | Mittemetallmineraalid Klaasi-, keraamika-, tsemendi- ja muu ehitusmaterjali tööstus. | Transpordivahendid Transpordis kasutatavate seadmete tööstus. | Masinad Töödeldud metallitooted, masinad ja seadmed, välja arvatud transpordivahendid. | Kaevandamine kaevandustes ja karjäärides Välja arvatud energiatootmisettevõtted. | Toit, joogid ja tubakas | Paberimass, paber ja trükkimine. Siia kuulub salvestisekandjate tootmine. | Puit ja puidutooted (v.a paberimass ja paber) | Ehitus | Tekstiil ja nahk | Mujal nimetamata – tööstus Tarbimine sektorites, mida eelnev loend ei hõlma. | Transpordisektor Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises majandussektoris vedu toimub. | Transpordisektor – raudteetransport Kogu raudteevedudega seotud tarbimine, kaasa arvatud tööstuslikult kasutatavad raudteed. | Transpordisektor – laevasõit sisevetel Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevasõiduga (vt rahvusvahelisi merepunkrivarusid). Jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks laevasõiduks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal. | Transpordisektor – maanteetransport Maanteesõidukite kasutatud kogused. Kaasa arvatud põllumajandusmasinates kiirteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid. Välja arvatud paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor”), traktorites tarbitud kütus mujal kui kiirteedel (vaata „Põllumajandus”), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata”), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitustööplatsidel mootorites kasutatud energia (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus”). | Transpordisektor – torutransport Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud energia. Sealhulgas pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia. Välja arvatud energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareerida energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (deklareerida kaubandus-/riiklikus sektoris) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareerida jaotuskadudena). | Transpordisektor – rahvusvahelised õhuveod Rahvusvahelisteks õhuvedudeks kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Transpordisektor – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata). | Transpordisektor – siseriiklikud õhuveod Siseriiklikeks (kaubanduslikeks, era-, põllumajanduslikeks jms) õhuvedudeks tarnitud lennukikütuse kogused. Sealhulgas kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”). | Transpordisektor – mujal nimetamata Transporditegevusteks kasutatud kogused, mis ei ole ühegi rubriigiga hõlmatud. Sealhulgas lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus. Käesolev rubriik hõlmab seda, mis tuleb deklareerida. | Muud sektorid Sektorid, mis ei ole eraldi märgitud või ei kuulu energia, tööstuse või transpordi alla. | Muud sektorid – kaubanduslikud ja avalikud teenused Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütus. | Muud sektorid – elamumajandus Deklareerida tuleb kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes”, tarbitud kütused. | Muud sektorid – põllumajandus ja metsandus Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütus. | Muud sektorid – kalapüük Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütused. Kalapüük peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud, (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat. | Muud sektorid – mujal nimetamata Need on muude liigitusüksustega hõlmamata tegevused. See kategooria sisaldab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada. | 3. MUUD MÕISTED Järgmiste lühendite tähendused: - TML: tetrametüülplii - TEL: tetraetüülplii - SBP: eribensiin - LPG: veeldatud naftagaas - MGV: maagaasivedelikud - LNG: veeldatud maagaas - CNG: kokkusurutud maagaas B LISA – IGA-AASTANE ENERGIASTATISTIKA Käesolevas lisas kirjeldatakse iga-aastase energiastatistika kogumise ulatust, üksusi, aruandlusperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid. A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub. 1. TAHKED FOSSIILSED KÜTUSED JA TÖÖDELDUD GAASID 1.1. KASUTATAVAD ENERGIATOOTED Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta: Energiatoode | Määratlus | 1 | Antratsiit | Kõrge kütteväärtusega kivisüsi, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka elamumajanduses. Tavaliselt sisaldab lenduvat ainet vähem kui 10% ja on suure süsinikusisaldusega (umbes 90% seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul. | 2 | Koksisüsi | Bituumenkivisüsi, mille kvaliteet võimaldab toota kõrgahjus kasutatavat koksi. Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul. | 3 | Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi) | Auru tootmiseks kasutatav süsi, mis sisaldab mis tahes bituumensütt, mis ei ole liigitatud koksisöeks ega antratsiidiks. Seda iseloomustab antratsiidist kõrgem lenduva aine osakaal (üle 10%) ja madalam süsinikusisaldus (alla 90% seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul. Kui bituumenkivisütt kasutatakse koksiahjudes, tuleb see deklareerida koksisöena. | 4 | Subbituminoosne kivisüsi | Mittepaakuv kivisüsi, mille brutokütteväärtus on 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ja 23 865 kJ/kg (5700 kcal/kg) vahel ning mis sisaldab rohkem kui 31% lenduvat ainet kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. | 5 | Ligniit/pruunsüsi | Mittepaakuv süsi, mille brutokütteväärtus on alla 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ja lenduva aine sisaldus üle 31% kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. Selles kategoorias tuleb deklareerida toodetud ja vahetult põletatud põlevkivi ja tõrvaliivad. Muudes muundamisprotsessides sisendina kasutatud põlevkivi ja tõrvaliivad tuleb samuti deklareerida selles kategoorias. Siia kuulub põlevkivist ja tõrvaliivadest muundamisprotsessis tarbitud osa. Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida iga-aastases õlisid käsitlevas küsimustikus. | 6 | Turvas | Taimse päritoluga, kõrge veesisaldusega (kuni 90% töötlemata kujul), põlev pehme poorne või kokkupressitud fossiilne ladestus, mida on kerge lõigata ja mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini. Siia ei kuulu muul otstarbel kui energia saamiseks kasutatud turvas. | 7 | Küttebrikett | Kivisöe peenosistest valmistatud komposiitkütus, millele on lisatud sideainet. Toodetud küttebriketi kogus võib seetõttu olla veidi suurem muundamisprotsessis tegelikult tarbitud söekogusest. | 8 | Koksiahjukoks | Tahke toode, mis on saadud söe (peamiselt koksisöe) karboniseerimisel kõrgel temperatuuril, selles on vähe niiskust ja lenduvat ainet. Koksi kasutatakse peamiselt raua- ja terasetööstuses energiaallikana ja keemilise mõjurina. See kategooria hõlmab peenkoksi ja valukoksi. Siia kuulub ka poolkoks (tahke toode, mis on saadud koksi karboniseerimisel madalal temperatuuril). Poolkoksi kasutatakse olmekütusena või muundamisettevõttes endas. Rubriik hõlmab ka ligniidist/pruunsöest valmistatud koksi, peenkoksi ja poolkoksi. | 9 | Gaasikoks | Gaasitehastes majapidamisgaasi tootmiseks kasutatava kivisöe kõrvalsaadus. Gaasikoksi kasutatakse kütteks. | 10 | Kivisöetõrv | Bituumenkivisöe kuivutmise saadus. Söetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv). Söetõrva edasisel destilleerimisel saadakse mitmesuguseid orgaanilisi tooteid (näiteks benseen, tolueen, naftaleen), mis tavaliselt tuleb deklareerida naftakeemiatööstuse lähteainena. | 11 | Pruunsöebriketid | Pruunsöebrikett on ligniidist/pruunsöest kõrgsurvel briketiks pressitud komposiitkütus, millele ei ole lisatud sideainet. Siia kuuluvad turbabrikett, kuivatatud ligniidi peenosakesed ja tolm. | 12 | Gaasitehasegaas | Hõlmab kõiki gaasiliike, mis on toodetud riiklikes või eraettevõtetes, mille peamiseks tegevusalaks on gaasi tootmine, transport ja jaotamine. Siia kuuluvad gaasid, mille tootmiseks on kasutatud karboniseerimist (sealhulgas koksiahjudes toodetud gaas ja gaasitehastesse edastatud gaas); täielikku gaasistamist koos naftatoodetega rikastamisega või ilma selleta (veeldatud naftagaas, masuut jms), reformimist ning gaaside ja/või õhu lihtsat segamist, ja mis deklareeritakse real „Teistest allikatest”. Muundamissektoris tuleb deklareerida gaasikogused, mis on edastatud maagaasivõrgustiku kaudu jaotatava ja tarbitava maagaasi segamiseks. Muude söegaaside tootmine (st koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja hapnikukonverterigaas) tuleb deklareerida neid gaase käsitlevates tulpades, mitte gaasitehaste gaasitoodanguna. Gaasitehastesse edastatud söegaasid tuleb deklareerida (oma tulbas) muundamissektori gaasitehaste real. Gaasitehasegaasi koguhulk, mis on saadud gaasitehastesse edastatud söegaasidest, tuleb deklareerida gaasitehaste gaasitoodangu real. | 13 | Koksiahjugaas | On saadud kõrvalsaadusena koksiahjukoksi tootmisel raua- ja terasetootmise jaoks. | 14 | Kõrgahjugaas | Saadakse raua- ja terasetööstuses koksi põletamisel kõrgahjus. See kogutakse ja kasutatakse siis kütusena rajatises endas ja muudes terasetööstuse tööprotsessides või vastavate põletusseadmetega elektrijaamades. Kütusekogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. | 15 | Hapnikkonverterigaas | Terase hapnikkonverteris tootmise kõrvalsaadus, kogutakse ahjust väljastamisel. Gaasi tuntakse ka konverterigaasina, LD-gaasina või BOS-gaasina. | 16 | Kivisüsi | Mõiste „kivisüsi” viitab söe brutokütteväärtusele, mis on suurem kui 23 856 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul ning selle keskmine juhuslik vitriniidipeegeldus on vähemalt 0,6. Kivisüsi hõlmab kokku energiatooteid 1–3 (antratsiit, koksisüsi ja muu bituumenkivisüsi). | 1.2. ANDMEKOGUMITE LOETELU Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta järgmised andmekogumid. A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub. 1.2.1. Tarne- ja muundamissektor 1. | Tootmine | 1.1 | sellest: maapõues Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes. | 1.2 | sellest: maapinnal Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes. | 2 | Muudest allikatest Koosneb kahest osast: – kogutud lobri, vahetooted ja muud halvakvaliteedilisest söest tooted, mida ei saa liigitada söe liigi järgi. Siia kuulub jäätmehunnikutest ja jäätmemahutitest kogutud süsi; – kütusetarned, mille tootmine on hõlmatud mõne muu kütuseenergiabilansiga, kuid mille tarbimine toimub söe energiabilansi raames. | 2.1 | sellest: naftatoodetest Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes. Näiteks naftakoksi lisamine koksisöele koksiahjus. | 2.2 | sellest: maagaasist Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes. Näiteks maagaasi lisamine gaasitehasegaasile vahetul lõpptarbimisel. | 2.3 | sellest: taastuvatest energiaallikatest Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes. Näiteks tööstusjäätmed sideainena küttebriketi tootmisel. | 3 | Import | 4 | Eksport | 5 | Rahvusvahelised merepunkrivarud | 6 | Varude muutused Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. | 7 | Kogutarbimine | 8 | Statistilised erinevused | 9 | Muundamissektor kokku Kütusekogused, mida on kasutatud energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks süsi elektri saamiseks, koksiahjugaas elektrienergia saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks koksisüsi koksi saamiseks) | 9.1 | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad | 9.2 | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad | 9.3 | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad | 9.4 | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad | 9.5 | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad | 9.6 | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad | 9.7 | sellest: küttebriketitehased | 9.8 | sellest: koksiahjud | 9.9 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 9.10 | sellest: gaasitehased | 9.11 | sellest: kõrgahjud Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahju koksi kogused. Muundamissektoris ei deklareerita kõrgahjude kütteks ja käitamiseks kasutatava kütuse koguseid (näiteks kõrgahjugaas), need kogused deklareeritakse tarbimisena energiasektoris. | 9.12 | sellest: söe veeldamine Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt. | 9.13 | sellest: segatud maagaasi jaoks Maagaasiga segatud söegaaside kogused. | 9.14 | sellest: mujal nimetamata – muundamine | 1.2.2. Energiasektor 1 | Kogu energiasektor | 1.1 | sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad | 1.2 | sellest: söekaevandused | 1.3 | sellest: küttebriketitehased | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.6 | sellest: gaasitehased | 1.7 | sellest: kõrgahjud | 1.8 | sellest: naftarafineerimistehased: | 1.9 | sellest: söe veeldamine | 1.10 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Jaotuskaod Transpordil ja jaotamisel ning toodetud gaasi põletamisel tekkinud kaod. | 3 | Lõpptarbimine kokku | 4 | Kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks | 4.1 | sellest: tööstus-, muundamis- ja energiasektor Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides tööstus-, muundamis- ja energiasektori allsektorites, näiteks söe kasutamine metanooli või ammoniaagi valmistamiseks. | 4.1.1 | Alates 4.1, sellest: naftakeemiasektoris Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks, näiteks söe kasutamine lähteainena väetiste ning muude naftakeemiatoodete tootmisel. | 4.2 | Sellest: transpordisektor Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides transpordi allsektorites. | 4.3 | Sellest: muud sektorid Energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine järgmistes kategooriates: „Kaubanduslikud ja avalikud teenused”, „Elamumajandus”, „Põllumajandus” ja „Mujal nimetamata – muu”. | 1.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon 1 | Energia lõpptarbimine | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: raudteetransport | 3.2 | sellest: laevasõit sisevetel | 3.3 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata – muu | 1.2.4. Import ja eksport Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi. Ei ole kohaldatav turba, gaasikoksi, gaasitehasegaasi, koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ega hapnikukonverterigaasi suhtes. 1.2.5. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi elektrijaamade, elektri- ja küttejaamade ning soojusjaamade puhul. Need oma tarbeks tootjate sisendid tuleb allpool esitatud tabelis loetletud põhitegevuste puhul eraldi välja tuua: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: küttebriketitehased | 1.3 | sellest: koksiahjud | 1.4 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: kõrgahjud | 1.7 | sellest: naftarafineerimistehased: | 1.8 | sellest: söe veeldamine | 1.9 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor, sellest: | 3.1 | sellest: raudteetransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 1.3. KÜTTEVÄÄRTUSED Punktis 1.1 nimetatud energiatoodete puhul tuleb deklareerida nii bruto- kui netokütteväärtus järgmiste põhiliste andmekogumite puhul. Ei ole kohaldatav gaasitehasegaasi, koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ega hapnikukonverterigaasi suhtes: 1 | Tootmine | 2 | Import | 3 | Eksport | 4 | Kasutatud koksiahjudes | 5 | Kasutatud kõrgahjudes | 6 | Kasutatud põhitegevusena tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning soojusjaamades | 7 | Kasutatud tööstuses | 8 | Kasutatud muul otstarbel | 1.4. TOOTMINE JA VARUD SÖEKAEVANDUSTES Kohaldatav üksnes kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes. Deklareerida tuleb järgmised kogused: 1 | Tootmine maapõues | 2 | Tootmine maapinnal | 3 | Muudest allikatest | 4 | Varud perioodi lõpus | 4.1 | sellest: kaevanduste varud | 1.5. MÕÕTÜHIKUD 1 | Energiakogused | 103 tonni Erand: gaaside puhul (gaasitehasegaas, kõrgahjugaas, hapnikukonverterigaas) mõõdetakse vahetult energiasisaldust ja mõõtühikuks on seetõttu teradžaul – TJ (brutokütteväärtuse põhjal). | 2 | Kütteväärtused | MJ/tonn | 1.6. ERANDID JA VABASTUSED Ei kohaldata. 2. MAAGAAS 2.1. HÕLMATUD ENERGIATOOTED Neid andmeid kogutakse maagaasi kohta, mis sisaldab maa-alustes maardlates veeldatud või gaasilises olekus esinevaid gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist. Hõlmatud on nii „vabad“ gaasid, mis pärinevad üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest gaasimaardlatest, kui ka koos toornaftaga toodetud naftakõrvalgaasid ning metaan, mis on kogutud söekaevandustest (kaevandusgaas) või söe vahekihtidest (söe vahekihtide gaas). Siia ei kuulu biomassi anaeroobse laagerdumise käigus tekkinud gaasid (näiteks olmejäätmetest või reoveest saadud gaas). 2.2. ANDMEKOGUMITE LOETELU Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta. 2.2.1. Tarne- ja muundamissektor Järgmiste andmekogumite puhul tuleb deklareeritavad kogused väljendada nii mahu- kui energiaühikutes, deklareerides ka nende bruto- ja netokütteväärtused: 1. | Omamaine toodang Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist. Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused. Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamisel, torujuhtmevõrgustikus ja töötlemistehastes. | 1.1 | sellest: naftakõrvalgaas Toornafta kõrvalsaadusena toodetud maagaas. | 1.2 | sellest: vaba gaas Maagaas, mis pärineb üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest maardlatest. | 1.3 | sellest: kaevandusgaas Söekaevandustes ja söe vahekihtidest toodetud metaan, mis transporditakse torujuhtmete kaudu maapinnale ja tarbitakse söekaevandustes või edastatakse torujuhtmete kaudu tarbijatele. | 2 | Muudest allikatest Maagaasiga segatud kütus, mida tarbitakse seguna. | 2.1 | sellest: naftatoodetest Veeldatud naftagaas, mida kasutatakse kvaliteediomaduste, näiteks soojasisalduse, parandamiseks. | 2.2 | sellest: söest tööstuslikult toodetud gaas maagaasiga segamiseks | 2.3 | sellest: taastuvatest energiaallikatest biogaas segamiseks maagaasiga | 3 | Import | 4 | Eksport | 5 | Rahvusvahelised merepunkrivarud | 6 | Varude muutused Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. | 7 | Kogutarbimine | 8 | Statistilised erinevused Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. | 9 | Kogutav gaas: varud avamisel ja sulgemisel Mis tahes sisend-väljundtsükli kestel tarnimiseks kättesaadavad gaasikogused. See viitab erihoidlatesse kogutavale maagaasile (tühjendatud gaasi ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidlatele. Välja jäetakse puhvergaas. Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. | 10. | Väljalastud gaas Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes vabasse õhku lastud gaasi maht. Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. | 11. | Ärapõletatud gaas Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes ärapõletatud gaasi maht. Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. | 12. | Muundamissektor kokku Energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks maagaas elektri saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks maagaas metanooliks) kasutatud kogused. | 12.1 | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad | 12.2 | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad | 12.3 | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad | 12.4 | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad | 12.5 | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad | 12.6 | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad | 12.7 | sellest: gaasitehased | 12.8 | sellest: koksiahjud | 12.9 | sellest: kõrgahjud | 12.10 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks Vedelikeks muundamise lähteainena kasutatud maagaasi kogused, näiteks metanooli tootmise protsessis metanooliks muundatava kütuse kogused. | 12.11 | sellest: mujal nimetamata – muundamine | 2.2.2. Energiasektor 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: naftarafineerimistehaste sisend | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: kõrgahjud | 1.6 | sellest: gaasitehased | 1.7 | sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad | 1.8 | sellest: veeldamine (veeldatud maagaas) või gaasistamine | 1.9 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks | 1.10 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Jaotuskaod Kaod transpordil ja jaotamisel, samuti torujuhtmetes tekkivad kaod. | 2.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon Maagaasi tarbimine tuleb deklareerida nii energiana kasutamise kui ka (kui see on kohaldatav) energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamise osas eraldi kõikide järgmiste andmekogumite puhul: 1 | Lõpptarbimine kokku Selles rubriigis deklareeritakse eraldi energia lõpptarbimine ja energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine . | 2. | Transpordisektor | 2.1 | sellest: maanteetransport Hõlmab nii rõhu all olevat maagaasi kui biogaasi. | 2.1.1 | sellest: biogaasi osa maanteetranspordis | 2.2 | sellest: torutransport | 2.3 | sellest: mujal nimetamata – transport | 3 | Tööstussektor | 3.1 | sellest: raud ja teras | 3.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 3.3 | sellest: mitteraudmetallid | 3.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 3.5 | sellest: transpordivahendid | 3.6 | sellest: masinad | 3.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 3.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 3.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 3.10 | sellest: puit ja puidutooted | 3.11 | sellest: ehitus | 3.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 3.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata – muu | 2.2.4. Import ja eksport Deklareerida tuleb nii kogu maagaasikogus kui ka veeldatud maagaasi osa selles iga päritoluriigi kohta impordi puhul ja sihtriigi kohta ekspordi puhul. 2.2.5. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi oma tarbeks tootvate elektrijaamade, elektri- ja küttejaamade ning soojusjaamade puhul. Sisendeid kohaldatakse järgmiste rajatiste või tegevuste puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: naftarafineerimistehaste sisendid | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: kõrgahjud | 1.7 | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased | 1.8 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks | 1.9 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor: | 3.1 | sellest: torutransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 2.2.6. Gaasihoidlate mahutavus 1 | Nimi Gaasihoidla paiknemiskoha nimi. | 2 | Liik Hoidla liik, näiteks tühjendatud gaasimaardla, soolakaevandus jne. | 3 | Tegelik mahutavus Gaasihoidla kogumahutavus, millest on lahutatud puhvergaas. Puhvergaas on gaas, mille kogumaht on pidevalt vajalik maa-aluses hoidlas küllaldase rõhu hoidmiseks ning tarnimiskiiruse tagamiseks väljastustsükli jooksul. | 4 | Tippväljalaskekiirus Suurim võimalik kiirus, millega gaasi nimetatud hoidlast saab välja tuua. | 2.3. MÕÕTÜHIKUD 1 | Energiakogused | Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse maagaasi kogused energiasisaldusena teradžaulides, st TJ-des brutokütteväärtuse põhjal. Kui nõutakse füüsilisi koguseid, on mõõtühikuks 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15°C; 101,325 kPa). | 2 | Kütteväärtused | KJ/m3 võrdlusgaasi tingimustel (15°C; 101,325 kPa). | 3 | Hoidla tegelik mahutavus | 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15°C; 101,325 kPa). | 4 | Tippväljalaskekiirus | 106 m3/päevas võrdlusgaasi tingimustel (15°C; 101,325 kPa). | 2.4. ERANDID JA VABASTUSED Ei kohaldata. 3. ELEKTER JA SOOJUS 3.1. HÕLMATUD ENERGIATOOTED See peatükk hõlmab soojust ja elektrit. 3.2. ANDMEKOGUMITE LOETELU Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta. A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas peatükis puudub. 1., 2., 4. ja 5. peatükis osutatud määratlusi ja ühikuid kohaldatakse energiatoodete suhtes, mis kuuluvad tahkete fossiilsete kütuste ja tööstuslikult toodetud gaaside, maagaasi, nafta ja naftatoodete, taastuvate energiaallikate ning jäätmetest toodetud energia hulka. 3.2.1. Tarne- ja muundamissektor Elektri ja soojuse andmekogumite suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis järgmisi erimääratlusi. - Elektri kogutoodang: kõikide kõnealuste generaatoragregaatide elektrienergiatoodang kokku (sealhulgas pumpelektrijaamad), mõõdetud peageneraatorite väljundklemmidel. - Soojusenergia kogutoodang: seadmestiku abil toodetud kogusoojus, sealhulgas rajatiste kuuma vedelikku kasutavates abiseadmetes kasutatud soojus (ruumide küte, vedelkütuse soojendamine jms) ja kaod seadmestiku/võrgu soojusvahetuses, samuti keemilise protsessi käigus saadud soojus, mida kasutatakse ühe primaarenergia vormina. - Elektrienergia netotoodang: elektri kogutoodangust on maha arvatud generaatori abiseadmete poolt tarvitatud energia ja kaod peageneraatori transformaatorites. - Soojusenergia netotoodang: jaotussüsteemi tarnitud soojus väljamineva ja sissetuleva voo mõõtmise põhjal. Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja omatarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb deklareerida elektri ja soojuse nii bruto- kui ka netotoodang üksnes elektrijaamade puhul, vajaduse korral eraldi elektri- ja küttejaamade ning üksnes soojusjaamade puhul järgmiste andmekogumite jaoks: 1. | Tootmine kokku | 1.1 | sellest: tuumaenergia | 1.2 | sellest: vee-energia | 1.2.1 | sellest: see osa vee-energiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades | 1.3 | sellest: geotermaalenergia | 1.4 | sellest: päikeseenergia | 1.5 | sellest: loodete, lainete ja ookeani energia | 1.6 | sellest: tuuleenergia | 1.7 | sellest: Põlevkütused Kütused, mis süttivad ja põlevad, st reageerides hapnikuga tekitavad temperatuuri olulise tõusu, ning mida põletatakse vahetult elektri ja/või soojuse tootmiseks. | 1.8 | sellest: soojuspumbad Soojuspumba soojusväljund üksnes siis, kui soojust müüakse kolmandale isikutele (st juhtudel, kui tootmine toimub muundamissektoris). | 1.9 | sellest: elektriboilerid Elektriboilerites toodetud soojakogused, kui toodang müüakse kolmandatele isikutele. | 1.10 | sellest: keemilistes protsessides eraldunud soojus Soojus, mis pärineb energiasisendita keemilistest protsessidest, näiteks keemiline reaktsioon. Välja arvatud jäätmetest energiat tarbiva protsessi abil saadud soojus, mis tuleb deklareerida vastavast kütusest toodetud soojusena. | 1.11 | sellest: muud allikad – elekter (täpsustada) | Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida kogusummana, esitades andmed vajadusel eraldi elektri- ja soojusenergia kohta. Järgmise tabeli kolme esimese andmekogumi puhul peavad kogused olema välja arvutatud eelmistes tabelites deklareeritud väärtuste alusel ning olema nendega võrreldavad. 1. | Brutotoodang kokku | 2. | Ettevõtte omakasutus | 3. | Netotoodang kokku | 4. | Import Vaata ka selgitust punktis 5, mis käsitleb eksporti. | 5. | Eksport Elektrikogus loetakse impordituks või ekspordituks, kui see on ületanud riigi poliitilise piiri, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui toimub elektrienergia transiit läbi teatava riigi, tuleb see kogus deklareerida nii impordina kui ekspordina. | 6. | Kasutatud soojuspumpades | 7. | Kasutatud elektritoitega auruboilerites | 8. | Kasutatud pumpelektrijaamades | 9. | Kasutatud elektri tootmiseks | 10. | Tarnitud energia Elektri puhul: riigi kõikide elektrijaamade elektrienergia netotoodangu summa, millest on lahutatud kogus, mida on samal ajal kasutatud soojuspumpade, elektritoitega auruboilerite, pumpamise jaoks ning millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest. Soojuse puhul: riigi kõikide soojusenergiat tootvate ettevõtete puhul müügiks ettenähtud netotoodangute summa, millest on lahutatud elektri tootmiseks kasutatud soojus ning millest on lahutatud või millele on liidetud eksport välismaale või import välismaalt. | 11. | Kaod edastamisel ja jaotamisel Kõik elektri- ja soojusenergia kaod transpordil ja jaotamisel. Elektrienergia puhul kuuluvad siia kaod transformaatorites, mida ei peeta elektrijaamade lahutamatuks osaks. | 12. | Kogutarbimine (arvestuslik) | 13. | Statistilised erinevused | 14. | Kogutarbimine (vaatlustel põhinev) | Toodetud elekter, müüdud soojus ja kasutatud kütusekogused, sealhulgas nende vastav koguenergia (arvutatud netokütteväärtuse põhjal, välja arvatud maagaasi puhul, mille koguenergia arvutatakse brutokütteväärtuse põhjal), mis on saadud allpool loetletud põlevkütustest, tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja omatarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe ettevõtteliigi puhul tuleb vajaduse korral deklareerida eraldi elektri- ja soojusetootmine (üksnes) elektrit tootvates elektrijaamades, elektri ja küttejaamades ning (üksnes) soojust tootvates soojusjaamades. 1. | Tahked fossiilsed kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: | 1.1 | Antratsiit | 1.2 | Koksisüsi | 1.3 | Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi) | 1.4 | Subbituminoosne kivisüsi | 1.5 | Ligniit/pruunsüsi | 1.6 | Turvas | 1.7 | Küttebrikett | 1.8 | Koksiahjukoks | 1.9 | Gaasikoks | 1.10 | Kivisöetõrv | 1.11 | Pruunsöebriketid | 1.12 | Gaasitehasegaas | 1.13 | Koksiahjugaas | 1.14 | Kõrgahjugaas | 1.15 | Hapnikukonverterigaas | 2 | Nafta ja naftasaadused: | 2.1 | Toornafta | 2.2 | Maagaasivedelikud | 2.3 | Rafineerimistehase gaas | 2.4 | Veeldatud naftagaas | 2.5 | Ligroiin | 2.6 | Petrooleumi- tüüpi reaktiivkütus | 2.7 | Muu petrooleum | 2.8 | Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat) | 2.9 | Raske kütteõli (masuut) | 2.10 | Bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon) | 2.11 | Naftakoks | 2.12 | Muud naftasaadused | 3 | Maagaas | 4 | Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ja tuuleenergia | 4.1 | Tööstusjäätmed (taastumatud) | 4.2 | Olmejäätmed (taastuvad) | 4.3 | Olmejäätmed (taastumatud) | 4.4 | Puit, puidujäätmed ja muud tahked jäätmed | 4.5 | Prügilagaas | 4.6 | Reoveesetete gaas | 4.7 | Muu biogaas | 4.8 | Vedelad biokütused | 3.2.2. Elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris 1. | Energiasektor kokku Välja arvatud ettevõtete omakasutus, milleks on energia kasutamine pumpelektrijaamades, soojuspumpades ja elektriboilerites. | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: küttebriketitehased | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.6 | sellest: gaasitehased | 1.7 | sellest: kõrgahjud | 1.8 | sellest: naftarafineerimistehased: | 1.9 | sellest: tuumaenergiatööstus | 1.10 | sellest: söeveeldamistehased | 1.11 | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased | 1.12 | sellest: gaasistamistehased (biogaas) | 1.13 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks | 1.14 | sellest: mujal nimetamata – energia | 3.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon 1 | Tööstussektor | 1.1 | sellest: raud ja teras | 1.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 1.3 | sellest: mitteraudmetallid | 1.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 1.5 | sellest: transpordivahendid | 1.6 | sellest: masinad | 1.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 1.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 1.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 1.10 | sellest: puit ja puidutooted | 1.11 | sellest: ehitus | 1.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 1.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 2 | Transpordisektor | 2.1 | sellest: raudteetransport | 2.2 | sellest: torutransport | 2.3 | sellest: mujal nimetamata – transport | 3 | Tööstussektor | 4 | Kaubanduslikud ja avalikud teenused | 5 | Põllumajandus ja metsandus | 6 | Kalapüük | 7 | Mujal nimetamata – muu | 3.2.4. Import ja eksport Elektri ja soojuse tootmiseks kasutatud energia import ja eksport riikide lõikes. 3.2.5. Elektrienergia netotoodang ja oma tarbeks toodetava soojusenergia netotoodang. Elektrienergia netotoodang ning elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate soojusenergia netotoodang tuleb deklareerida elektri- ja küttejaamade, eraldi (üksnes) elektrit tootvate elektrijaamade ja (üksnes) soojust tootvate soojusjaamade lõikes järgmiste ettevõtete ja tegevuste puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: küttebriketitehased | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.6 | sellest: gaasitehased | 1.7 | sellest: kõrgahjud | 1.8 | sellest: naftarafineerimistehased: | 1.9 | sellest: söeveeldamistehased | 1.10 | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased | 1.11 | sellest: gaasistamistehased (biogaas) | 1.12 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks | 1.13 | sellest: puusöetehased | 1.14 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Kõik muud sektorid: identne andmekogumite loeteluga jaotises 3.2.3 (Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon). | 3.2.6. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid. Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi oma tarbeks tootvate elektrijaamade, elektri- ja küttejaamade ning soojusjaamade puhul. 1) Oma tarbeks tootjate tarbitud tahke kütuse ja tööstuslikult toodetud gaasi kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: antratsiit, koksisüsi, muu bituumenkivisüsi, subbituminoosne kivisüsi, ligniit/pruunsüsi, turvas, küttebrikett, koksiahjukoks, gaasikoks, söetõrv, pruunsöe- ja turbabriketid, gaasitehasegaas, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, hapnikukonverterigaas. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: küttebriketitehased | 1.3 | sellest: koksiahjud | 1.4 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: kõrgahjud | 1.7 | sellest: naftarafineerimistehased: | 1.8 | sellest: söe veeldamine | 1.9 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: raudteetransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 2) Oma tarbeks tootjate tarbitud naftatoodete kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: toornafta, maagaasivedelikud, rafineerimistehase gaas, veeldatud naftagaas, ligroiin, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum (destilleeritud kütteõli), masuut, bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon), naftakoks ja muud naftasaadused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: koksiahjud | 1.4 | sellest: kõrgahjud | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: torutransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 3) Oma tarbeks tootjate kasutatud maagaasi kogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: naftarafineerimistehaste sisendid | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: kõrgahjud | 1.7 | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased | 1.8 | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks | 1.9 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: torutransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 4) Oma tarbeks tootjate kasutatud taastuvenergia ja jäätmetest saadud energia kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: geotermaalenergia, päikeseenergia, tööstusjäätmed (taastumatu energia), olmejäätmed (taastuvenergia), olmejäätmed (taastumatu energia), puit/puidujäätmed/muud tahked jäätmed, prügilagaas, reoveesetete gaas, muu biogaas ja vedelad biokütused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul: 1 | Energiasektor kokku | 1.1 | sellest: gaasistamistehased | 1.2 | sellest: söekaevandused | 1.3 | sellest: küttebriketitehased | 1.4 | sellest: koksiahjud | 1.5 | sellest: naftarafineerimistehased | 1.6 | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased | 1.7 | sellest: gaasitehased | 1.8 | sellest: kõrgahjud | 1.9 | sellest: puusöetehased | 1.10 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: raudteetransport | 3.2 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata | 3.3. LIIGENDATUD ANDMED ELEKTRI JA SOOJUSE TOOTMISE KOHTA 3.3.1. Maksimaalne elektritootmise netovõimsus ja tippkoormus Tootmisvõimsus tuleb deklareerida kõnesoleva aruandlusaasta 31. detsembril. See hõlmab elektri tootmise võimsust nii (üksnes)elektrit tootvates jaamades kui elektri- ja küttejaamades. Maksimaalne elektritoodangu netovõimsus on kõikide üksikjaamade maksimaalse netovõimsuse summa tööperioodi vältel. Tööperiood praeguses tähenduses on periood, mille jooksul töö kestab: s.o vähemalt 15 tundi ööpäevas. Maksimaalne netovõimsus on maksimaalne võimalik pidevalt tarnitav aktiivvõimsus võrgu väljundis kõikide jaamade üheaegsel töötamisel. Tippkoormust määratletakse kui võrgu või riigi kõikide võrkude edastatava või nendes neelduva võimsuse suurimat väärtust. Järgmises tabelis loetletud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootjate puhul. 1. | Kokku | 2. | Tuumaenergia | 3. | Vee-energia | 3.1 | sellest: pumpelektrijaamad | 4. | Geotermaalenergia | 5. | Päikeseenergia | 6. | Loodete, lainete ja ookeani energia | 7. | Tuuleenergia | 8. | Põlevkütused | 8.1 | sellest: aur | 8.2 | sellest: sisepõlemine | 8.3 | sellest: gaasiturbiinid | 8.4 | sellest: kombineeritud tsükkel | 8.5 | sellest: muu Deklareerimise korral määratleda täpsemalt. | Järgmisi koguseid deklareerivad üksnes põhitegevusena tootvad tootjad: 9. | Tippkoormus | 10. | Kättesaadav tootmisvõimsus tippkoormuse ajal | 11. | Tippkoormuse esinemise kuupäev ja kellaaeg | 3.3.2. Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang tuleb deklareerida nii põhitegevusena tootvate kui ka oma tarbeks tootjate puhul eraldi kõikide alljärgnevas tabelis loetletud ühel või mitmel kütusel töötava tootmisettevõtte liikide puhul. Mitmel kütusel töötava tootmisettevõtte puhul tuleb märkida primaarkütus, samuti alternatiivsed kütused erinevate tootmisettevõtteliikide puhul. 1. | Ühe kütusega töötavad tootmisettevõtted: | 1.1 | Köetakse söe või söetoodetega Siia kuulub koksiahju-, kõrgahju- ja hapnikukonverterigaasi tootmisvõimsus. | 1.2 | Köetakse vedelkütustega Siia kuulub rafineerimistehase gaasi tootmisvõimsus. | 1.3 | Köetakse maagaasiga Siia kuulub gaasitehasegaasi tootmisvõimsus. | 1.4 | Köetakse turbaga | 1.5 | Köetakse põlevate taastuvkütustega ja jäätmetega | 2 | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke ja vedelkütus | 3 | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke kütus ja maagaas | 4 | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, vedelkütus ja maagaas | 5 | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke- ja vedelkütused ning maagaas | Mitme kütusega töötavad küttesüsteemid hõlmavad üksnes selliseid seadmeid, milles on võimalik jätkuvalt põletada rohkem kui ühte liiki kütust. Neid tootmisettevõtteid, kus on erinevate kütuste põletamiseks erinevad seadmed, ei saa liigitada asjakohasesse ühe kütusega töötavate tootmisettevõtete kategooriasse. 3.4. MÕÕTÜHIKUD 1 | Energiakogused | Elekter: GWh Soojus: TJ Tahked fossiilsed kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: kohaldatakse käesoleva lisa 1. peatüki mõõtühikuid. Maagaas: kohaldatakse käesoleva lisa 2. peatüki mõõtühikuid. Nafta ja naftasaadused: kohaldatakse käesoleva lisa 4. peatüki mõõtühikuid. Taastuvkütused ja jäätmed: kohaldatakse käesoleva lisa 5. peatüki mõõtühikuid. | 2 | Tootmisvõimsus | Elektrienergia tootmisvõimsus: MWe Soojusenergia tootmisvõimsus: MWt | 3.5. ERANDID JA VABASTUSED Prantsusmaale on tehtud erand 4 aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast soojust käsitlevate andmekogumite deklareerimise osas. 4. NAFTA JA NAFTASAADUSED 4.1. HÕLMATUD ENERGIATOOTED Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta: Energiatoode | Määratlus | 1 | Toornafta | Toornafta on looduslik mineraalõli, mis koosneb süsivesinike ja nendega seotud lisandite (näiteks väävel) segust. Tavalise pinnatemperatuuri ja rõhu juures on toornafta vedelas olekus ning selle füüsikalised omadused (tihedus, viskoossus jne) võivad olla väga erinevad. Käesolev kategooria hõlmab maardla- või puuraugukondensaati, mis on toodetud kaubandusliku toornafta vooga kaasnevast naftakõrvalgaasist või vabast gaasist. | 2 | Maagaasivedelikud | Maagaasivedelikud on vedelad või veeldatud süsivesinikud, mis saadakse maagaasist eraldusrajatistes või gaasitöötlemistehastes. Maagaasivedelikud hõlmavad etaani, propaani, butaani (tavaline ja iso-), (iso-)pentaani või pentaani ja raskemaid süsivesinikke (nimetatakse mõnikord looduslikuks bensiiniks või tehasekondensaadiks). | 3 | Rafineerimistehaste lähteaine | Rafineerimistehaste lähteaine on edasiseks töötlemiseks ettenähtud töödeldud õli (näiteks otsedestilleeritud kütteõli või vaakumgaasiõli), kuid mitte segud. Edasisel töötlemisel muundatakse see üheks või mitmeks komponendiks ja/või valmistoodeteks. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstuselt rafineerimistööstusele tagastatavad tooteid (näiteks pürolüüsbensiin, C4 fraktsioonid, gaasiõli ja kütteõli fraktsioonid). | 4 | Lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid | Lisandid on muud kui süsivesinikkomponendid, mida tootele lisatakse või tootega segatakse kütuse omaduste muutmiseks (oktaaniarv, tsetaaniarv, omadused madalatel temperatuuridel jne): • sellised orgaanilised hapnikuühendid nagu alkoholid (metanool, etanool), eetrid (sellised nagu MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter); • estrid (näiteks rapsiseemned või dimetüülester jne); • keemilised komponendid (sellised nagu TML, TEL ja pesuained). Märkus: selles kategoorias deklareeritavate lisandite/orgaaniliste hapnikuühendite kogused (alkoholid, eetrid, estrid ja muud keemilised ühendid) peavad olema seostatud kogustega, mis on ette nähtud segamiseks kütustega või kasutamiseks kütustena. | 4.1 | sellest: biokütused | Biobensiin ja biodiislikütused: kohaldatakse 5. peatüki “Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. Selles rühmas deklareeritud vedela biokütuse kogused on seotud biokütusega, mitte nende vedelike kogumassiga, millega biokütused on segatud. Ei hõlma kauplemist biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütustega (st puhtad); need kütusekogused tuleb deklareerida 5. peatüki kohaselt. Biokütused, mida kauplemisel käsitatakse transpordikütuste hulka kuuluvatena, tuleb deklareerida asjakohase toote juures, näidates ära biokütuse osakaalu. | 5 | Muud süsivesinikud | Tõrvaliivast saadud sünteetiline toorõli, kivisöeõli jms, söe veestamisel saadud vedelikud (vt 1. peatükk), maagaasist bensiini valmistamisel tekkinud vedelikud (vt 2. peatükk), vesinik ja emulgeeritud õlid (nt bituumeni vesi-emulsioon). Ei hõlma põlevkivi tootmist, millele kohaldatakse 1. peatükki. Põlevkivi tootmine (sekundaartoode) tuleb deklareerida rubriigi „Muud vesinikkarbonaadid” jaotises „Muud süsivesinike kategooriad”. | 6 | Rafineerimistehase gaas (veeldamata) | Rafineerimistehase gaas sisaldab mittekondenseeruvate gaaside segu, mis koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja olefiinist, mis on saadud toornafta destilleerimisel või naftatoodete töötlemisel (näiteks krakkimine) rafineerimistehastes. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstusest tagastatavad gaasid. | 7 | Etaan | Looduslikult gaasilises olekus, koosneb hargnemata ahelaga süsivesinikest (C2H6), eraldatakse maagaasist ja rafineerimistehase gaasivoolust. | 8 | Veeldatud naftagaas | Veeldatud naftagaas on kerge parafiinne süsivesinik, mis on saadud rafineerimisprotsessis, toornafta stabiliseerimisel ja maagaasi töötlemise tehastes. Koosneb põhiliselt propaanist (C3H8) ja butaanist (C4Hl0) või nende kahe segust. Võib ka sisaldada propüleeni, butüleeni, isopropüleeni ja isobutüleeni. Veeldatud naftagaas on tavaliselt surve all veeldatud transportimise ja ladustamise jaoks. | 9 | Ligroiin | Ligroiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil. Ligroiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 °C–210 °C või osas sellest vahemikust. | 10 | Mootoribensiin | Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 °C–215 °C. Seda kasutatakse mandril kasutatavates sädesüütega sisepõlemismootorites. Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid, oktaaniarvu tõstjaid, sealhulgas selliseid pliiühendeid, nagu tetraetüül- või tetrametüülpliid. Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina. | 10.1 | sellest: biobensiin | Kohaldatakse 5. peatüki “Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. | 11 | Lennukibensiin | Mootoribensiin spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele, mootorile sobiva oktaaniarv, külmumispunkt -60 °C ja destilleerimispiirid tavaliselt 30 °C ja 180 °C. | 12 | Bensiini-tüüpi reaktiivkütus(ligroiini- tüüpi reaktiivkütus või JP4). | Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destillatsioonipiirid on 100 °C ja 250 °C. Arvutatakse petrooleumi ja bensiini või tööstusliku bensiini sellisel segamisel, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25% massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa. | 13 | Petrooleumi- tüüpi reaktiivkütus | Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat. Tal on petrooleumiga samasugused destillatsioonipiirid: 150 °C ja 300 °C (tavaliselt mitte üle 250 °C) ja samasugune leekpunkt. Lisaks on tal eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on määranud Rahvusvahelise Õhutranspordi Assotsiatsioon (IATA). Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid. | 14 | Muu petrooleum | Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordisektorit. Destilleeritakse temperatuurivahemikus 150 °C–300 °C. | 15 | Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat) | Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 °C–380 °C. Siia kuuluvad segatavad komponendid. Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike: | 15.1 | sellest: transpordivahendites kasutatav diislikütus | Diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod jms) kasutatav diisliõli, tavaliselt madala väävlisisaldusega. | 15.1.1 | alates 15.1, sellest: biodiislikütus | Kohaldatakse 5. peatüki “Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. | 15.2 | sellest: kütteõli ja muu gaasiõli | Tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimispiirid on 380 °C ja 540 °C ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses. | 16 | Raske kütteõli | Kõik rasked kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel). Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 °C. Leekpunkt on alati üle 50 °C ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l. | 16.1 | sellest: madal väävlisisaldus | Raske kütteõli väävlisisaldusega alla 1%. | 16.2 | sellest: kõrge väävlisisaldus | Raske kütteõli väävlisisaldusega 1% või rohkem. | 17 | Lakibensiin ja tööstusbensiin | Rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad ligroiini/petrooleumi omadega. On jaotatud järgmiselt: - tööstusbensiin: kerged õlid, destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 °C–200 °C. On seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust. Sordid määratakse kindlaks 5% ja 90% mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 °C). - Lakibensiin: tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 °C. Lakibensiini destilleerimispiirid on 135 °C–200 °C. | 18 | Määrdeained | Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamisel laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks. Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides. | 19 | Bituumen | Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel. Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina. Sisaldab vedelikfaasis ja pehmendatud bituumenit. | 20 | Parafiinivahad | Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud. Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid. Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev. Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 °C. | 21 | Naftakoks | Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine. Ta koosneb põhiliselt süsinikust (90–95%) ja on madala tuhasisaldusega. Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks. Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks. Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena. | 22 | Muud tooted | Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel. Siia kuuluvad aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks rafineerimistehastes toodetud propüleen). | 4.2. ANDMEKOGUMITE LOETELU Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta. 4.2.1. Tarne- ja muundamissektor Alljärgnevat tabelit kohaldatakse üksnes toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite, biokütuste ja muude süsivesinike suhtes: 1. | Omamaine toodang Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete ja biokütuste suhtes. | 2 | Muudest allikatest Lisandid, biokütused, ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud teistes kütusebilanssides. Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes. | 2.1 | sellest: kivisöest Siia kuuluvad söeveeldamistehastes toodetavad vedelikud, koksiahjudes toodetud vedelikud. | 2.2 | sellest: maagaasist Sünteetilise bensiini tootmisel võib lähteaineks olla maagaas. Metanooli tootmiseks vajalik gaasi kogus deklareeritakse 2. peatüki kohaselt, metanooli saagis aga deklareeritakse siin. | 2.3 | sellest: taastuvatest energiaallikatest Siia kuuluvad transpordivahendite kütusega segamiseks ettenähtud biokütused. Tootmine deklareeritakse 5. peatüki kohaselt, kuid segamiseks ettenähtud kogused deklareeritakse siin. | 3 | Tagasivood naftakeemiasektorist Valmis või poolvalmis tooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused. Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. | 4 | Edastatud tooted Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele. Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. | 5 | Import ja eksport Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik, rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik. Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused. Märkus: etanooli import ja eksport (deklareeritud lisandite ja orgaaniliste hapnikuühendite tulbas) peab olema seostatud kasutatud kütuse kogustega. Tolli järelevalve all olevatele aladele töötlemiseks imporditud nafta reeksport peab olema deklareeritud toote ekspordina töötlevast riigist lõppsihtkohta. | 6 | Otsekasutus Toornafta, maagaasivedelikud, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid (ja nende biokütuste osa) ning muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata. Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta. | 7 | Varude muutused Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. | 8 | Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt: omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivoog tööstusest + edastatud tooted + import - eksport - otsekasutus + varude muutused | 9 | Statistilised erinevused Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus. | 10 | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi. | 11 | Rafineerimiskaod Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessi jooksul aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist. | 12 | Riigi territooriumil paiknevad avamise ja sulgemise koguvarud Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale. | 13 | Netokütteväärtus Toodang, import, eksport ja üldine keskmine. | Järgmist tabelit kohaldatakse üksnes valmis toodete (rafineerimistehase gaas, etaan, veeldatud naftagaas, ligroiin, mootoribensiin, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum, gaasi-ja diisliõli, madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõli, lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad, naftakoks ja muud tooted) suhtes. Toornafta ja maagaasivedelikud, mis põletatakse otse, tuleb märkida valmistoodete tarnimist ja vahetoodete edastamist käsitlevatesse rubriikidesse. 1 | Tooraine laekumine Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse. | 2 | Rafineerimistehaste kogutoodang Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus. | 3 | Taaskasutatavad tooted Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Need kogused peavad olema eraldatud naftakeemiatööstuse tagasivoost. | 4 | Rafineerimistehaste kütus Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused. Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid. Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks. | 4.1 | sellest: kasutatud elektri tootmiseks Rafineerimistehaste juures olevates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatud kogused. | 4.2 | sellest: kasutatud elektri ja soojuse koostootmiseks Rafineerimistehaste juures olevates elektri- ja küttejaamades kasutatud kogused. | 5 | Import ja eksport | 6 | Rahvusvahelised merepunkrivarud | 7 | Vahetoodete edastamine Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused. Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga. | 8 | Edastatud tooted Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele. | 9 | Varude muutused Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. | 10 | Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned Need arvutatakse järgmiselt: Tooraine laekumine + rafineerimistehaste kogutoodang + taastoodetud tooted – rafineerimistehaste kütus + import – eksport – rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine – edastatud tooted + varude muutused | 11 | Statistilised erinevused Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused. | 12 | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned Primaarallikatest pärinevate (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal. See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks kaetuserinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemide määratluste erinevuse tõttu. | 12.1 | sellest: kogutarnimine naftakeemiasektorile Naftakeemiasektorile tarnitud kütusekogused. | 12.2 | sellest: energiakasutus naftakeemiasektoris Naftakogused, mis on kasutatud kütusena naftakeemiatööstuse tootmisprotsessis, näiteks aurufaasis krakkimiseks. | 12.3 | sellest: energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine naftakeemiasektoris Naftakogused, mis on kasutatud naftakeemiasektoris etüleemi, propüleeni, buteeni, sünteetilise gaasi, aromaatsete ühendite, butadieeni ja muude süsivesinikpõhiste toorainete tootmiseks näiteks aurufaasis krakkimise, aurufaasis reformimise protsessis ning aromaatseid süsivesinikke tootvates tehastes. Siia ei kuulu kütteks kasutatud naftakogused. | 13 | Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse | 14 | Varude avamis- ja sulgemistase Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale. | 15 | Varude muutumine avalikes ettevõtetes Avalike ettevõtete varude muutumine, mis ei ole deklareeritud mujal varude tasemena või varude muutumisena. Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. Hõlmab vajaduse korral otse põletamiseks kasutatud toornaftat ja maagaasivedelikke. | 16 | Siseriikliku kogutarnimise netokütteväärtus | Muundamissektoris kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikidele kütustele, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; siia kuuluvad aga energiaga mitteseotud vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muud, need tuleb deklareerida eraldi): 1 | Muundamissektor kokku Energia primaarseks ja sekundaarseks muundamiseks kasutatud kütusekogused kokku. | 1.1 | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad | 1.2 | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad | 1.3 | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad | 1.4 | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad | 1.5 | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad | 1.6 | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad | 1.7 | sellest: gaasitehased/gaasistamistehased | 1.8 | sellest: segatud maagaas | 1.9 | sellest: koksiahjud | 1.10 | sellest: kõrgahjud | 1.11 | sellest: naftakeemiatööstus | 1.12 | sellest: küttebriketitehased | 1.13 | sellest: mujal nimetamata – muundamine | 4.2.2. Energiasektor Energiasektoris kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikidele kütustele, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; siia kuuluvad aga energiaga mitteseotud vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muud, need tuleb deklareerida eraldi): 1 | Energiasektor kokku Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku. | 1.1 | sellest: söekaevandused | 1.2 | sellest: nafta ja gaasi ammutamine | 1.3 | sellest: koksiahjud | 1.4 | sellest: kõrgahjud | 1.5 | sellest: gaasitehased | 1.6 | sellest: jõujaamad Elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad. | 1.7 | sellest: mujal nimetamata – energia | 2 | Jaotuskaod Väljaspool rafineerimistehast, transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod. Siia kuuluvad torujuhtmetes tekkinud kaod. | 4.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon Energia lõppkasutuse spetsifikatsioonis kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikide kütuste puhul, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; hõlmatud on aga mitteenergeetilisteks vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muu, deklareerida eraldi): 1 | Energia lõpptarbimine | 2 | Tööstussektor | 2.1 | sellest: raud ja teras | 2.2 | sellest: keemia ja naftakeemia | 2.3 | sellest: mitteraudmetallid | 2.4 | sellest: mittemetallmineraalid | 2.5 | sellest: transpordivahendid | 2.6 | sellest: masinad | 2.7 | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides | 2.8 | sellest: toit, joogid ja tubakas | 2.9 | sellest: paberimass, paber ja trükkimine | 2.10 | sellest: puit ja puidutooted | 2.11 | sellest: ehitus | 2.12 | sellest: tekstiil ja nahk | 2.13 | sellest: mujal nimetamata – tööstus | 3 | Transpordisektor | 3.1 | sellest: rahvusvahelised õhuveod | 3.2 | sellest: siseriiklikud õhuveod | 3.3 | sellest: maanteetransport | 3.4 | sellest: raudteetransport | 3.5 | sellest: laevasõit sisevetel | 3.6 | sellest: torutransport | 3.7 | sellest: mujal nimetamata – transport | 4 | Muud sektorid | 4.1 | sellest: kaubanduslikud ja avalikud teenused | 4.2 | sellest: elamumajandus | 4.3 | sellest: põllumajandus ja metsandus | 4.4 | sellest: kalapüük | 4.5 | sellest: mujal nimetamata – muu