SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on aidata liidul saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus kõigi majandussektorite CO2 heite ulatusliku vähendamise kaudu. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Metaan on võimas kasvuhoonegaas, mille üldine osatähtsus kliimamuutuste süvendamisel on väiksem üksnes süsinikdioksiidi omast ja mis on põhjustanud umbes kolmandiku praegusest kliima soojenemisest. Kuigi metaan püsib atmosfääris lühemat aega kui süsinikdioksiid (10–12 aastat enne oksüdeerumist süsinikdioksiidiks, mis neelab soojust edasi), on metaanil molekulaartasandil palju suurem kliimamõju (selle globaalse soojendamise potentsiaal on süsinikdioksiidi omast 100 aasta jooksul 28 korda suurem ja 20 aasta jooksul 86 korda suurem). Lisaks aitab metaan tekkida osoonil, mis on raskeid terviseprobleeme põhjustav võimas õhusaasteaine.

Ligikaudu 60 % ülemaailmsest metaaniheitest on inimtekkeline, kusjuures hinnangute kohaselt on selle heite suurimad allikad fossiilkütuste tootmine ja kasutamine (neljandik kuni kolmandik), jäätmed (umbes veerand) ja põllumajandus (ligikaudu pool metaani koguheitest), eelkõige seoses intensiivtootmisega.

Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) märgib, et 2030. aastaks tuleb saavutada metaaniheite oluline vähenemine, et võimalik oleks täita ülemaailmne 2050. aasta eesmärk hoida maailma temperatuuri tõus alla 1,5 °C (või isegi 2 °C). IPCC viimases aruandes rõhutatakse metaani olulisust ühe peamise kliimamuutusi põhjustava kasvuhoonegaasina. Aruandes märgitakse, et metaanitase on kõigi aegade kõrgeim ja palju kõrgem kui heitetase, mis on kooskõlas eesmärgiga piirata soojenemist 1,5 °C-ga. Seega on vaja metaaniheidet järsult, kiirelt ja püsivalt vähendada, et aeglustada globaalset soojenemist ja parandada õhukvaliteeti. Oluline on juhtida tähelepanu aruandes tehtud järeldusele, et atmosfääri metaanisisalduse suurenemine tuleneb inimtegevusest ning et vähemalt alates 2007. aastast on metaaniheite suurenemisele põllumajanduse (peamiselt loomakasvatus) ja reovee kõrval oluliselt kaasa aidanud ka fossiilkütused.

2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnang näitab, et kõige kulutõhusam metaaniheite vähenemine on ELis võimalik saavutada energeetikasektoris. See heide on piiriülene probleem ning liikmesriigiti ja sektoriti kooskõlastamata regulatiivne käsitlemine tekitab lünki ja ebatõhusust ning võib kahjustada liidu ühtse energiaturu toimimist. Kuna suurem osa liidus tarbitava fossiilenergiaga seotud metaaniheitest tekib väljaspool liidu piire, võivad selles valdkonnas tulemusi anda ainult liikmesriikide ühismeetmed.

2021. aasta septembris teatasid liit ja Ameerika Ühendriigid ülemaailmsest nn metaanilubadusest, mis kujutab endast poliitilist kohustust vähendada kõigi metaaniheidet tekitavate sektorite ülemaailmset metaaniheidet 2030. aastaks 30 % (võrreldes 2020. aasta tasemega) ja mis võeti vastu 2021. aasta novembris Glasgow's toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP 26). Lubadust on otsustanud toetada enam kui sada riiki, kelle heide moodustab peaaegu poole ülemaailmsest inimtekkelisest metaaniheitest. Ülemaailmne metaanilubadus sisaldab kohustust hakata metaaniheite kvantifitseerimiseks kasutama parimat kättesaadavat inventuurimetoodikat, pöörates erilist tähelepanu suurtele heiteallikatele.

Määruse üldeesmärk on energia siseturu toimimise ja liidu energiavarustuskindluse tagamise kontekstis säilitada ja parandada keskkonda, vähendades liidus toodetava või tarbitava fossiilenergiaga seotud metaaniheidet.

Erieesmärgid on järgmised: