ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 15.2.2007 
KOM(2007) 58 lõplik 
2007/0025 (CNS) 
2007/0026 (CNS) 2007/0027 (CNS) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV 
millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ te atavate inimtoiduks ettenähtud täielikult 
või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta 
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/ 1999 piima- ja piim atooteturu ühise 
korralduse kohta  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, mi llega sätestatakse täiendavad eeskirjad 
piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
I. S ISSEJUHATUS  
Käesolev ettepanekute pakett sisaldab  järgmiste õigusaktide muudatusi: 
– nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ teatavate inim toiduks ettenäht ud täielikult või 
osaliselt veetustatud piimakonservide kohta, 
– nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse 
kohta ja 
– nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse joogipiima tootmise ja 
turustamise ühiseeskirjad. 
Eelkõige võimaldavad kavandatud muudatuse d piimasektoris mitmeid eeskirju kõigi 
sidusrühmade huvides lihtsamaks teha.  
II. N ÕUKOGU DIREKTIIV 2001/114/EÜ 
Ühenduse piimatööstus ning piimapulbrite ja kondenspiima ek sportijad on pikka 
aega taotlenud nimetatud toodete valgus isaldust reguleerivat e ühenduse eeskirjade 
muutmist. Praegu peaks piimavalgu looduslik sisaldus kogutud piimas säilima ka piimakonservides. Valgusisalduse reguleer imine standardtasemele ei ole lubatud. 
Alates 1999. aastast on Codex Alimentarius ’e komitee lubanud valgusisalduse 
kõnealust standardimist komisjoni kehtes tatud rahvusvahelises kuivpiimastandardis. 
Selle tagajärjel on väljaspool ühendus t asuvatel konkurentidel, kes toodavad 
vastavalt nimetatud standarditele, ühendus e tootjate ees majanduslik eelis. Lisatud 
ettepanekute eesmärk on olukorda muuta, lubades valgusisalduse standardimist 
ühenduses kooskõlas Codex ’i standarditega (minimaalne sisaldus rasvata kuivaines 
34%). 
Arvestades, et piimapulbri loomulik valgusisaldus on vahemikus 31–37%, toob 34% 
muutmine standardiks tõenäoliselt kaasa suurte valgukoguste viimise ühenduse turule. Tuginedes piimavalkude prognoositavale  turule, kus valitseb suur nõudlus, ei 
ole siiski oodata, et saadaolevate kogus te suurenemine tooks ühenduse jaoks kaasa 
mingeid sekkumise, eksporditoetuste või ka sutamisabiga seotud suuremaid või üldse 
mingeid lisakulusid. Valkude kõrgem ül dine kaubanduslik väärtus koos tugevnenud 
konkurentsivõimega maailmaturul võib iseg i piimahinda tõsta, kui kaubanduslikud 
hüved kanduvad edasi piimatootjatele. 
Lõssipulbri sekkumishinna aluseks on pr aegu valgusisaldus 35,6%. Seoses 34% 
standardi kehtestamisega ühenduses tuleks loogiliselt viia sekkumisstandard sekkumishinna edasiste kohanduste abil se lle tasemega vastavusse (vt III jao 
punkt a).  
 
ET 3   ET III. N ÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ)  NR 1255/1999 
a) Lõssipulbri sekkumishinna vähendamine  
Eespool osutatud lõssipulbri sekkumishinna kohandamine on rangelt matemaatiline 
ja järgib kehtivaid hinnavähendusreegleid , kui lõssipulbri val gusisaldus on väiksem 
kui 35,6%line sekkumisstandard. Iga sta ndardist madalama protsendipunkti kohta 
kohaldatakse 1,75%list vähendust. 
Uue 34%lise sekkumisstandardiga kaasne ks seega uus sekkumishind, mis oleks 
praegusest 2,8% (1,6% x 1,75) madalam. Li saks sellele on lõssipulbri standardimise 
uue võimalusega seoses asjakohane lubada sekkumist üksnes standardse lõssipulbri 
puhul, mille valgusisaldus on 34%. Seepärast tuleks artiklit 7 vastavalt muuta.  
b) Või sekkumisajendi kaotamine  
Võiga seotud sekkumise praegustes eeskirjades  nähakse ette, et alates 1. märtsist 
kuni 31. augustini on liikmesriigis sekkumin e lubatud, kui keskmine turuhind langeb 
või on alla 92% sekkumishinnast kahel järjestikusel nädalal. Liikmesriigis 
otsustatakse kokkuostu peatamise üle, kui keskmine võihind on kahel järjestikusel 
nädalal 92% või kõrgem. Tegelik fikseeritud kokkuostuhind moodustab 90% 
sekkumishinnast. See süsteem on liikmesr iikidele ja komisjonile halduslikust 
vaatenurgast koormav ning on oma praktilise väärtuse minetanud. 
Sekkumissüsteemi väärtust kahandamata tuleks seega eeskirju lihtsustada, 
kõrvaldades 92%lise käivitusmehhanismi. Se kkumisametid võivad alates 1. märtsist 
kuni ühenduse üldise ülemmäära saavut amiseni osta võid lihtsalt 90%ga 
sekkumishinnast. Pärast se da võib komisjon sekkumis kokkuostu peatada või lasta 
sellel jätkuda pakkumissüsteemis, mis on ees kirjadega juba ette nähtud. Seepärast 
tuleks artikli 6 lõiget 1 vastavalt muuta.  
c) Või siseriikliku kvaliteediklassi kaotamine  
Viide „siseriiklikule kvaliteed iklassile” võeti ühenduse õigu saktides kasutusele ajal, 
mil või kohta puudusid ühenduse standardid.  
1995. aasta ühistes kvaliteedinõuetes säte stati võid hõlmavate sekkumismeetmete 
ühised kvaliteedinõuded. Leiti, et need nõuded on väga ranged, samas kui nende järgimist on tülikas kontrollida, ning seetõttu lähtuti mitmesugustes abikavades võiga seoses jätkuvalt siseriiklikest klassidest . Kuna siseriiklikke klasse on nüüd 25/27, on 
ilmselge oht, et toetuste andmisega on seotud erinevad kvaliteedinäitajad ja 
kontrollisüsteemid. Seepärast tehakse ette panek võtta või kvaliteedi kriteeriumina 
selle siseriikliku klassi asemel kasutu sele ühenduse nõuded to etusega eksporditud 
võile. Need nõuded ei ole sekkumisnõuetest mitte üksnes leebemad, vaid ka kergemini kontrollitavad. Artikli 6 lõikei d 2 ja 3 tuleks vastavalt muuta.  
d) Teatava eraladustusabi kaotamine
 
Kuna ettevõtjad ei ole varasemal ajal koor e ja lõssipulbri eraladustusabi piimaturu 
toetuseks kasutanud, võib need kaks meedet iganenuks tunnistada ning need tuleks 
piima käsitlevast põhimäärusest välja jätta. 
 
ET 4   ET e) Sõjaväele võimaldatava kasutamisabi kaotamine  
Samavõrra iganenud on võimalus anda abi sõ javäe ostetava või jaoks (artikli 13 
lõike 1 punkt b) ning tuleks määrusest välja jätta.  
f) Koolipiima ühtse abimäära kehtestamine  
Artiklis 14 nähakse ette ühenduse abi, mida antakse koolipiima süsteemis. Ehkki nii 
toitumise kui propageerimise seisukohast on tegemist väärt süsteemiga, leiavad 
liikmesriigid, et selle rakendamine on komplitseeritud ja vaevaline. Süsteemi lihtsustamiseks tehakse ettepanek kasutada vaid ühte abimäära, mis ei sõltu õpilastele 
jagatava piima sordist. Ühtse abimäära kehtestamisel tuleks lähtuda erinevate piimasortide varasemast tarbimisest koolipiima süsteemis. Muude abikõlblike piimatoodete puhul tuleks nimetatud lihtsus tamist abisummade määramisel silmas 
pidada. 
g) Impordilitsentsi kohustuslikust kasutamisest loobumine
 
Artiklis 26 nähakse ette impordilitsentsi kasutamise kohustus artikli 1 toodete 
importimisel. Seoses impordikvootidega on komisjoni maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraat mõnda aega kontrollinud mitmesuguste põllumajandustoodete importi 
saabumise järjekorras teenindamise sü steemi abil. Süsteem tugineb imporditud 
koguste igapäevasele kontrollimisele liikmesr iikides usaldusväärse arvutivõrgu abil.  
Sidusrühmadele suunatud teabea llikana annab maksustamise ja tolli peadirektoraadi 
järelevalvesüsteem täpsemat, ajakohasemat  ja läbipaistvamat teavet kui praegune 
litsentseerimissüsteem. Selle taustal tehakse ettepanek vabastada ettevõtjad impordilitsentsi esitamisest, kui impordikvoodi d on või ei ole edaspidi maksustamise 
ja tolli peadirektoraadi järelevalve all.  
IV. N
ÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ)  NR 2597/97 
Selle määrusega on praegu ette nähtud, et ühenduses võib toota ja turustada üksnes 
kolme joogipiima kategooriat: 
– lõss (rasvasisaldus 0,5% või väiksem), 
– madala rasvasisaldusega piim (rasvasisaldus 1,5–1,8%) 
– täispiim (rasvasisaldus 3,5% või suurem). 
Seoses mitmete ühinemislepingutega on vare m aktsepteeritud suurt hulka erandeid 
eeltoodust. Kõik need erandid aeguvad 2009. aastal, välja arvatu d Eestis, kus erand 
aegub 2007. aasta aprillis. Eesti on ametlikult taotlenud erandi pikendamist ja võrdse kohtlemise tagamiseks soovitatakse eraldi ettepanekus see taotlus rahuldada, andes 
ajapikendust 2009. aastani.  
Lisaks sellele on ühenduses aastaid valitsenud selge ja püsiv suundumus väiksema 
piimarasvasisaldusega piimatoodete tarb imisele, eriti joogipiima osas.  
Et reageerida nimetatud muutustele toitumisharjumustes ja järgida üldist eesmärki 
soosida turul valitsevale nõudlusele va stavate põllumajandustoodete tootmist, 
tehakse ettepanek vabastada joogipiima tur g, andes loa toota ja  turustada ühenduses 
 
ET 5   ET piima, mille rasvasisaldus jääb välja poole kolme eespool nimetatud kategooriat, 
tingimusel et etiketil on kirjas selge ja  loetav teave rasvasisalduse kohta.  
Niisugune vabastamine muudaks mõned ees pool nimetatud erandid ülearuseks, 
võimaldades samas suuremat läbipaistvust ja liikmesriikidevahelist kaubandust.  
V. F INANTSTAGAJÄRJED  
Piimakonservide standardimine koos lõss ipulbri sekkumishinna vähendamisega 2,8% 
võrra toob tõenäoliselt kaasa lõssipulbri tootmise vähese tõusu, samas kui suurem osa standardimise tulemusena saadud va lgukogusest kulub juus tu ja värskete 
piimatoodete tootmiseks. Nimetatud kasv suurendaks nendes toodetes rasva kasutamist ning vastavalt sellele vähene ks või tootmine ja eksport. Kokkuvõttes 
kaasneks standardimisega seega eelarvekokkuhoid. 
Algmääruse (määrus (EÜ) nr 1255/1999) kavandatud muudatused, välja arvatud 
lõssipulbri sekkumishind, on oma olemuselt tehnilised/iganenud ning nendega ei kaasne eelarvekokkuhoidu ega uusi eelarv ekulusid. Koolipiimatoetuse ühtse 
abimäära kehtestamine ei muuda kava rahaliste vahendite koguhulka. 
Eeldatakse, et joogipiima määruse (määrus  (EÜ) nr 2597/97) liberaliseerimisel ei 
muutu madalama rasvasisaldusega joogipi ima tarbimisele ülemineku kiirus. Kuna 
võib eeldada, et keskmise rasvasisalduseg a seotud tendents ei muutu, ei avalda see 
praeguste õigusaktidega võ rreldes eelarvele mõju. 
 
ET 6   ET 2007/0025 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV 
millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ te atavate inimtoiduks ettenähtud täielikult 
või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 37, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2 
ning arvestades järgmist: (1) Pidades silmas kasvavat vajadust rahvus vahelise kaubanduse ühtlustamise järele, 
tuleks ette näha võimalus lõssipulbri, tä ispiimapulbri ja kondenspiima valgusisalduse 
standardimiseks, määrates minimaalseks  sisalduseks rasvata kuivaines 34%. 
(2) Standardimist lubades on tarvis määr atleda valgusisalduse reguleerimiseks 
kasutatavad tooraine d ja nende koostis. 
(3) Nõukogu direktiivi 2001/114/EÜ
3 tuleks vastavalt muuta, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse va stavalt käesoleva direktiivi lisale. 
Artikkel 2 
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 
hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad  edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning 
kõnealuste normide ja käesol eva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata 
komisjonile. 
                                                 
1 ELT C …, …, lk …. 
2 ELT C …, …, lk …. 
3 EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19. Direktiivi on muudetud 2003. aast a ühinemisaktiga. 
 
ET 7   ET Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse 
või nende ametliku avaldamise korral nend e juurde viite käes olevale direktiivile. 
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.  
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti. 
Artikkel 3 
Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Artikkel 4 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 8   ET LISA  
Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt: 
1) punktis 1 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega: 
„See on magustatud või magustamata ve del toode, mis on saadud vee osalise 
eemaldamise teel piimast, lõssist või vähe rasvasest piimast või nende toodete segust 
ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid, seejuures ei ületa täieli kult veetustatud piima kogus valmistootes 25% kogu piima 
kuivainest.”; 
2) punktis 2 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega: 
„See on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5% valmistoote massist ja mis on 
saadud vee eemaldamise teel piimast, täielik ult või osaliselt kooritud piimast, rõõsast 
koorest või nende toodete segust.”; 
3) punkti 3 „Töötlemisviisid” muudetakse järgmiselt: 
a) Punktis b asendatakse sisse juhatavad sõnad järgmistega: 
„Ilma et see piiraks Euroopa Parl amendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta 
määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid*) kohaldamist, säilitata kse lõigetes 1 ja 2 osutatud tooteid 
järgmiselt: 
* ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004, 
lk 22.”;b) Lisatakse järgmine punkt c: 
„Minimaalse taseme 34% (rasvata kuivaines) saavutamiseks võib piima 
valgusisaldust muuta, et viia see vast avusse käesoleva lisa punktides 1 ja 2 
esitatud koostisnõuetega, lisad es ja/või eemaldades piim a koostisosi viisil, mis 
ei muuda vadakuvalgu ja kaseiini vahekorda töödeldavas piimas.”; 
4) punkt 4 „Lubatud lisandid” asendatakse järgmisega: 
„4. Lubatud lisandid ja toorained 
a) artikli 2 kohaselt võib käesolevas lisas osutatud toodete puhul lubada 
vitamiinide lisamist vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ; 
b) punkti 3 alapunktis c osutatud valgus isalduse reguleerimiseks on lubatud 
kasutada järgmisi tooraineid: 
i) piimaretentaat
 
 Piimaretentaat on toode, mis on saadud piimavalgu 
kontsentreerimisel piima, väherasvase piima või lõssi ultrafiltreerimise teel; 
ii) piimapermeaat
 
 Piimapermeaat on toode, mis on saadud piimast, väherasvasest 
piimast või lõssist piimavalkude ja piimarasva eemaldamisel; ning 
 
ET 9   ET iii) laktoos  
 Laktoos on piima looduslik koostis osa, mida saadakse tavaliselt 
vadakust, mille veevaba laktoosi sisaldus kuivaines on vähemalt 
99,0% m/m. See võib olla veevaba või sisaldada üht kristallivee 
molekuli või olla mõlema vormi segu.” 
 
ET 10   ET 2007/0026 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/ 1999 piima- ja piim atooteturu ühise 
korralduse kohta  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 37, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut4, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust5, 
ning arvestades järgmist:  
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/19996 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse 
miinimumnõudena sekkumiskokkuostu lõssi pulbri valgusisalduse kohta 35,6% rasvata 
kuivekstrakti massist. Pärast  teatud veetustatud piimakons ervidele ühenduses 34%lise 
standardi kehtestamist on sekkumisvarude  hea juhtimise se isukohalt asjakohane 
fikseerida sekkumise kvaliteet sellel tasemel.  Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 
sätestatud lõssipulbri sekkumishinda tuleks valgusisalduse uut standardit silmas 
pidades muuta. 
(2) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõ ikes 1 nähakse ette või kokkuost 
sekkumisametite poolt, kui või turuhinna d on kahe nädala jooksul alla 92% 
sekkumishinnast. Sellise korra haldamine on vaevanõudev. Sekkumissüsteemi viimaste muudatuste valguses ja arvestades  kõnealuse süsteemi lihtsustamise vajadust 
tuleks käivituskord kaotada. 
(3) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et või eraladustusabi 
antakse ainult siseriiklike kvaliteediklas side kohaselt liigita tud võile. Erinevate 
kvaliteeditasemete kohaldamine liikmesriikides toob kaasa toetuste erineva käsitluse. 
Võrdse kohtlemise tagamiseks ja eraladus tusabi haldamise hõl bustamiseks tuleks 
liikmesriikide kriteeriumid asendada ühenduse teiste turutoetuste puhul kasutatavate 
kriteeriumidega. 
(4) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 3 antakse eral adustusabi koorele 
turutoetusmeetmena. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt on võimalik 
eraladustusabi anda samuti lõssipulbrile.  Võttes arvesse, et nimetatud kahte 
                                                
 
4 ELT C …, …, lk …. 
5 ELT C …, …, lk …. 
6 EÜT L 160, 26.6.199, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 
25.11.2005, lk 2). 
 
ET 11   ET toetusmeedet ei ole praktikas isegi piimarasva ja valkude turu tõsise 
tasakaalustamatuse juhtudel pikka aega ka sutatud, võib lugeda need kaks meedet 
tarbetuks ja tühistada.  
(5) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 13 lõike 1 punktis b nähakse sõ javäe jaoks ette 
võimalus osta võid alandatud hindadega. K õnealust sätet ei ole siiski alates 1989. 
aastast kohaldatud ja kirjeldatud to etuskava ei peeta vajalikuks. 
(6) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 14 sätestat akse haridusasutuste õpilastele antava 
piima toetustase ja kehtestatakse teiste abikõlblike toodete to etustaseme kohandamine. 
Koolipiima programmi lihtsustamise eesmärgil tänapäevaseid tervishoiu ja toitumise alaseid suundumusi silmas pidades tuleks kõikidele piimakategooriatele kehtestada 
kindla suurusega toetused. 
(7) Koolipiima programmi raames rakendatavaid toetussummasid kohaldatakse igal aastal 
juulist juunini, samal ajal kui mõnes liikmesr iigis lõpeb kooliaasta juulis. Kahe erineva 
määra kohaldamine ühe kooliaasta jooksul te kitab programmi rakendamisel tõsiseid 
probleeme. Kirjeldatud olukorra ärahoidmis eks tuleks abisummat kohaldada augustist 
juulini. Järelikult tuleks praegu ke htivate 2006/2007 õppeaastaks ettenähtud 
abisummade maksmist pi kendada kuni 31. juulini 2007. 
(8) Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 26 sätest atakse kohustuslikud impordilitsentsid 
kõikide kõnealuse määruse artiklis 1 nimetat ud toodete importimisel. Käesoleval ajal 
on lisaks litsentsisüsteemile kättesaadavad teisedki järelevalvesüsteemid, mis tagavad täpsema, ajakohastatud ja läbipaistv a teabe kogumise. Vajaduse korral tuleks 
kõnealuseid süsteeme kohaldada ka piimatoodete importimisel. Impordilitsentsi nõue ei tohiks olla seetõttu kohustuslik, samal ajal kui komisjonile tuleks anda õigus 
litsentsisüsteemi kasutuselevõtuks, kui see on vajalik. 
(9) Määrust (EÜ) nr 1255/1999 tuleks vastavalt muuta, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Määrust (EÜ) nr 1255/1999 muudetakse järgmiselt: 
1) artikli 4 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: 
„b) lõssipulbrile: 169,80 alat es 1. septembrist 2007.”; 
2) artiklit 6 muudetakse järgmiselt: 
a) lõige 1 asendatakse järgmisega: 
„1. Sekkumisametid ostavad igal aastal aj avahemikul 1. märtsist 31. augustini või 
kokku lõikes 2 sätestatud korras 90% ga sekkumishinnast edaspidi 
kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt. 
 
ET 12   ET Komisjon võib katkestada sekkumisost u niipea, kui eespool nimetatud 
ajavahemikul sekkumiseks pakutavad kogused ületavad alates 2008. aastast 
30 000 tonni. 
Sellisel juhul on sekkumisametitel õigus korraldada kokkuost avatud 
pakkumiskutse alusel edas pidi kindlaksmääratavate tingimuste kohaselt."; 
b) lõikes 2 jäetakse teine lõik välja; c) lõiget 3 muudetakse järgmiselt: 
i) esimene lõik asendatakse järgmisega: 
 „Eraladustusabi antakse järgmistele toodetele:  
– ühenduse tunnustatud ettevõttes koor est või piimast valmistatud 
mage või, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 82% massist, rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige enam 2% massist ja veesisaldus 
kõige enam 16% massist;  
– ühenduse tunnustatud ettevõttes koor est või piimast valmistatud 
soolavõi, mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80% massist, rasvata kuivekstrakti sisaldus kõige  enam 2% massist, veesisaldus 
kõige enam 16% massist ja soolasis aldus kõige enam 2% massist.”; 
ii) teine lõik jäetakse välja; 
3) artiklit 7 muudetakse järgmiselt: 
a) lõige 1 asendatakse järgmisega: 
„1. Tingimustel, mis määratakse kindl aks edaspidi, ostab iga liikmesriigi 
määratud sekkumisamet sekkumishi nnaga kokku kõrgeima kvaliteediga 
lõssipulbrit, mis on valmistatud pihu stusmenetlusel ja saadud ühenduses 
tunnustatud ettevõttes lehm apiimast, mida talle pakutakse ajavahemikul 
1. märtsist 31. augustini ja mis:  
– sisaldab valku vähemalt 34,0% rasvata kuivekstrakti massist;  
– vastab kindlaksmääratavatele säilitusnõuetele;  
– vastab miinimumkoguse ja pakendi suhtes kindlaksmääratavatele 
tingimustele.  
 Sekkumishind on hind, mis kehtib lõ ssipulbri tootmispäeval, ja seda 
kohaldatakse lõssipulbri suhtes, mis on tarnitud sekkumisameti poolt 
määratud lattu. Tingimustel, mis määr atakse kindlaks edaspidi, kannab 
kindla suurusega tran spordikulud sekkumisamet, kui lõssipulber 
tarnitakse lattu, mis asetseb lõssi pulbri senisest ladustamispaigast 
kaugemal, kui on kindlaks määratud.  
 Lõssipulbrit võib ladustada ainult la dudes, mis vastavad tingimustele, 
mis määratakse kindlaks edaspidi.”; 
b) lõige 3 jäetakse välja; 
 
ET 13   ET 4) artikli 10 punkt a asendatakse järgmisega: 
„a) käesoleva peatüki kehtestamist  käsitlevate säte te üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad;”; 
5) artikli 13 lõike 1 punkt b jäetakse välja; 6) artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega: 
„3. Ühenduse abi moodustab 
– täispiima puhul 18,61 EUR/100 kg aj avahemikul 1. juulist 2006 
31. juulini 2007; 
– kogu piima puhul 16,11 EUR/100 kg alates 1. augustist 2007. 
Muude abikõlblike piimatoodete puhul m ääratakse abi suurus asjaomaste 
toodete piimasisaldust arvestades.”; 
7) artiklit 26 muudetakse järgmiselt: 
a) lõige 1 asendatakse järgmisega: 
„1. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse ja eksportimisel 
ühendusest võidakse nõuda impordi- või  ekspordilitsentsi esitamist.” 
b) lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega: 
„a) nende toodete nimekirja, mille s uhtes nõutakse ekspordilitsentsi, ja 
impordiprotseduurid, mille puhul impordilitsentsi ei nõuta;”. 
Artikkel 2 
Käesolev määrus jõustub kolmanda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.  
Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2007. Artikli 1 lõ iget 1, lõiget 2, lõik e 3 punkti a ja lõiget 4 
kohaldatakse alates 1. septembrist 2007. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel  
 eesistuja 
 
ET 14   ET 2007/0027 (CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, mi llega sätestatakse täiendavad eeskirjad 
piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 37, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut7, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust8, 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/97
9 artiklis 3 sätestatakse joogipiimana käsitletavad 
tooted, võttes aluseks eelkõi ge nende rasvasisalduse. 
(2) Kehtivatelt liitumiseelsetelt riiklikelt eeskirjadelt ühenduse eeskirjadele ülemineku 
hõlbustamiseks on seoses viimaste liitumistega vastu võetud mitmed 
üleminekupiirangud. 
(3) Silmas pidades nii erinevate liikmesriikid e mitmekesiseid tarbimisharjumusi kui ka 
piirangute lõpulejõudmist tundub asjakohane lubada turustada joogipiimana tooteid, 
mille rasvasisaldus erineb käesoleval ajal kehtivast kolmest kategooriast. 
(4) Tarbijate jaoks selguse loomise huvides ei tohiks siiski nimetada kõnealust piima 
täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimaks või kooritud piimaks, vaid selle rasvasisalduse protsent peab ol ema pakendil selgelt ära märgitud. 
(5) Määrust (EÜ) nr 2597/97 tuleks vastavalt muuta, 
                                                
 
7 ELT C …, …, lk …. 
8 ELT C …, …, lk …. 
9 ELT L 351, 23.12.1997, lk 13. Määrust on muudet ud määrusega (EÜ) nr 1602/1999 (EÜT L 189, 
22.7.1999, lk 43). 
 
ET 15   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Määruse (EÜ) nr 2597/97 artikli 3 lõikel e 1 lisatakse järg mine teine lõik: 
„Kuumtöödeldud piima, mis ei vasta esimese lõigu punktides b, c ja d kehtestatud 
rasvasisalduse nõuetele, võib l ugeda joogipiimaks tingimusel, et rasvasisaldus on pakendil 
selgelt ära märgitud ja kergesti loetav kujul „r asvasisaldus ...%””. Kõnealust piima ei nimetata 
täispiimaks, madala rasvasisaldusega piimak s ega kooritud piimaks. Liikmesriigid võivad 
anda tootjatele õiguse märkida rasvas isaldus ära kujul „rasvasisaldus …% +  0,2%.” 
Artikkel 2 
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pära st selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 
Seda kohaldatakse al ates 1. juulist 2007. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel  
 eesistuja 
 
ET 16   ET FINANTSSELGITUS  
  
1. EELARVERUBRIIK: 
 
05 02 12 ASSIGNEERINGUD (2007. 
aasta kirjalik muutmisettepanek): 
587 000 000 eurot  
2. PEALKIRI: 
– nõukogu direktiiv millega muude takse direktiivi 2001/114/EÜ teat avate inimtoiduks ettenähtud 
täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta, 
– nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise 
korralduse kohta, 
– nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2597/97, millega sätestatakse täiendavad 
eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas.  
3. ÕIGUSLIK ALUS: 
Asutamislepingu artikkel 37 
4. EESMÄRGID: 
Esitatud muudatuste eesmärgiks on eelkõige terve rea piimandussektori eeskirjade lihtsustamine.  
5. FINANTSMÕJU  12 KUUD 
  
(miljonites eurodes)KÄESOLEV 
EELARVEAASTA 
2007 
(miljonites eurodes) JÄRGMINE 
EELARVEAASTA 
2008 
(miljonites eurodes)
5.0 KULUD 
– EÜ EELARVEST 
(TOETUSED / SEKKUMISED ) 
– RIIGIASUTUSED  – MUUD – – –16,1 
5.1 TULUD 
– EÜ OMAVAHENDID 
(LÕIVUD / TOLLIMAKSUD)  
– RIIGI TULUD  
–  
–  
– 
  2009 2010 2011 2012 
5.0.1 KAVANDATUD KULUD –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 
5.1.1 KAVANDATUD TULUD – – – – 
5.2 ARVUTAMISMEETOD: 
vt I ja II lisa. 
6.0 KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES 
PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST?  
JAH EI  
6.1 KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE 
ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL?  
JAH EI  
6.2 KAS ON VAJA LISAEELARVET? JAH  EI 
6.3 KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KA VANDADA TULEVASTES EELARVETES? JAH  EI 
MÄRKUSED: 
Ettepanek ei mõjuta halduskulusid. 
 
ET 17   ET I LISA : ETTEPANEKU FINANTSMÕJU ARVUTAMINE  (miljonites eurodes)  
Eelarveaasta 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A. Lihtsustamismeetmed ja tehnilised ko handused, mis eelarvele mõju ei avalda :       
– või sekkumisostu käivitussüsteemi kõrvaldamine (1) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 
– koore eraladustusabi kaotamine        
– lõssipulbri eraladustusabi kaotamine        
– või riikliku kvaliteediklassi kaotamine ühenduse abikõlblikkuse kriteeriumina        
– või alandatud hindadega ostmise võimaluse kaotamine sõjaväe jaoks        
– ühenduse toetus koolipiimale kehtestatakse samal tasemel kogu õppeaasta jooksul        
– kohustuslike impordilitsentside kasutamine ainult juhul, kui seda nõuavad juhtimiseesmärgid.       
B. Meetmed, mis võivad eelarvele mõju avaldada :       
1. Standardse valgusisalduse kehtestamine 34% tasemel (vt II lisa)  
 Standardite kehtestamise võimalikku mõju piimandusturule on analüüsitud põllumajanduse peadirektoraadis 
kasutusel oleva keskpika prognoosimudeli alusel(2). Modelleerimise tulemused näitavad, et standardite 
kehtestamine toob kaasa valkude suurema kättesaadavuse piimatoodete jaoks. Suurim osa valkudest leiab kasutamist juustus ja värsketes piimatoodetes, samal ajal kui lõssipulbri tootmises on kasv tagasihoidlik. Lisaks kasutatakse juustu ja värskete piimatoodete ulatuslikuma tootmise käigus rohkem rasva, mis vähendab või tootmist ja eksportimist, mis vähendab võiekspordiga seotud kulutusi. 
 Lõssipulbri sekkumishind väheneb alates 2008. aastast 2,8% võrra. –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5 
2. Kindla suurusega määra kasutamine koolipiima arvestustes  
 Esitatud meede jääb tervikuna eelarvepaketi raamesse. – – – – – – 
3. Joogipiima määruse lihtsustamine  
 Hinnangute kohaselt ei too joogipiima tootmise ja turustamise liberaliseerimine kaasa kiiremat liikumist 
madalama rasvasisaldusega joogipiima suunas. – 
 – 
 – 
 – 
 – 
 – 
 
K O K K U –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5 
(1) Käivitussüsteemi kaotamine ei tohiks k aasa tuua suuremaid kulutusi või sekkumisostule, vaatamata sellele, et ettevõtjatele antaks võimalus teha sekkumisostu pakkumisi riikides, kus keskmised 
turuhinnad jäävad alla 92%. Kokkuost 90%ga se kkumishinnast on juba piiratud 30 000 tonniga ja ei ole ette näha, et pärast käivi tussüsteemi kaotamist sekkumi sostude pakkumiste kogumaht 
suureneks. Juhul kui pakkumisi teevad nende riikide ettevõtjad, kus keskmised turuhinna d ületavad 92%, siis saavutatakse 30 000  tonni piirmäär kiiremini. Li saks on käesoleval ajal selle 
liikmesriigi ettevõtjatel, kus sekkumine ei ole avatud, võim alus teha pakkumisi liikmesriig is, kus sekkumine on avatud. 
(2) Modelleerimise lä htestsenaarium tugineb turutasa kaalule 2006. aasta juulis „ Põllumajandusturu ja sissetulekute väljav aated aastatel Euroopa Liidus aastatel 2006–2013 ” (põllumajanduse 
peadirektoraat).  
 
ET 18   ET II LISA : VALGUSTANDARDITE KEHTESTAMISE FINAN TSMÕJU ARVUTAMINE EKSPORDITOETUSTELE  
    EELARVE 
2008 EELARVE 
2009 EELARVE 
2010 EELARVE 
2011 EELARVE 
2012 EELARVE 
2013 
VÕI eksport      
esialgsed kogused 1 000 t a 236 260 257 254 244 226 
ettepaneku kogused  1 000 t b 228 248 244 241 231 213 
varieeruvad kogused 1 000 t c = b – a –8 –12 –13 –13 –13 –13 
esialgsed toetused €  / t d 1 030 1 020 980 970 910 870 
stsenaariumi toetused €  / t e 1 010 1 010 980 960 900 860 
varieeruvad toetused €  / t f = e – d –20 –10 0 –10 –10 –10 
madalamate koguste mõju Mln € g = c * d /1000 –8,2 –12,2 –12,7 –12,6 –11,8 –11,3 
tulenevate koguste mõju Mln € h= b * f /1000 –4,6 –2,5 0,0 –2,4 –2,3 –2,1 
 KOKKU Mln € i = g + h –12,8 –14,7 –12,7 –15,0 –14,1 –13,4 
LÕSSIPULBRI eksport      
esialgsed kogused 1 000 t a 110 100 91 85 80 77 
ettepaneku kogused  1 000 t b 113 94 85 79 74 71 
varieeruvad kogused 1 000 t c = b – a 3 –6 –6 –6 –6 –6 
esialgsed toetused €  / t d 400 340 280 240 170 140 
stsenaariumi toetused €  / t e 360 280 220 180 110 80 
varieeruvad toetused €  / t f = e – d –40 –60 –60 –60 –60 –60 
esialgsete koguste mõju mln € g = a * f /1000 –4,4 –6,0 –5,5 –5,1 –4,8 –4,6 
täiendavate koguste mõju mln € h = c * e /1000 1,1 –1,7 –1,3 –1,1 –0,7 –0,5 
 KOKKU mln € i = g + h –3,3 –7,7 –6,8 –6,2 –5,5 –5,1 
MÕJU VÕILE JA LÕSSIPULBRILE  –16,1 –22,4 –19,5 –21,2 –19,6 –18,5