Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu teemal „Euroopa digiidentiteet“

(2022/C 61/09)

Raportöör: Mark WEINMEISTER (DE/EPP), komitee liige, Hesseni liidumaa Euroopa asjade riigisekretär Viitedokument: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 910/2014 seoses Euroopa digiidentiteedi raamistiku kehtestamisega“ COM(2021) 281 final

I. SOOVITUSED MUUDATUSETTEPANEKUTEKS

Muudatusettepanek 1

COM(2021) 281 final

Artikli 1 lõige 4

Määrus (EL) nr 910/2014

Soovitus 5

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Varjunimed e-tehingute tegemisel Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohast varjunimede õiguslikku toimet, ei keelata e-tehingute tegemisel varjunimede kasutamist. Varjunimed e-tehingute tegemisel Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohast varjunimede õiguslikku toimet, ei keelata e-tehingute tegemisel ega ka sotsiaalvõrgustike kasutamisel varjunimede kasutamist.

Motivatsioon

Sotsiaalvõrgustikud ei tohi registreerimisel keelata pseudonüümide kasutamist viitega Euroopa digiidentiteeditaskule.

Muudatusettepanek 2

COM(2021) 281 final

Artikli 1 lõige 7

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 6a lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Tagamaks, et kõigil liidu füüsilistel ja juriidilistel isikutel on turvaline, usaldusväärne ja sujuv juurdepääs piiriülestele avalikele ja erateenustele, väljastab iga liikmesriik 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa digiidentiteeditasku. Tagamaks, et kõigil liidu füüsilistel ja juriidilistel isikutel on turvaline, usaldusväärne ja sujuv juurdepääs piiriülestele avalikele ja erateenustele, väljastab iga liikmesriik 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa digiidentiteeditasku.

Motivatsioon

Kogemused on näidanud, et Euroopa digiidentiteeditaskust võib saada IT-rünnakute oluline sihtmärk. Sellises tundlikus isikuandmete keskkonnas on kvaliteet kiirusest olulisem. Rakendamise tähtajad riigi tasandil on liiga lühikesed (need sõltuvalt osaliselt ka küberturvalisuse 2. direktiivi sätetest). Seetõttu on tarvis pikemat üleminekuperioodi.

Muudatusettepanek 3

COM(2021) 281 final – 1. osa

Artikli 1 lõige 7

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 6a lõige 12 (uus)

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Euroopa digiidentiteeditasku tehakse alla 18-aastastele isikutele kättesaadavaks üksnes juhul, kui nende isikusamasus on tõendatud alaealise eest vastutavale seaduslikule esindajale väljastatud elektroonilise isikutunnistuse abil.

Motivatsioon

Euroopa digiidentiteeditasku on isikut tõendav dokument nii internetis kui ka väljaspool seda. Alaealisi ei saa täielikult vastutusele võtta ega panna kandma õiguslikke tagajärgi.

Muudatusettepanek 4

COM(2021) 281 final – 1. osa

Artikli 1 lõige 7

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 6c lõige 5

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 3 osutatud avalike või erasektori asutuste nimed ja aadressid. Komisjon teeb selle teabe liikmesriikidele kättesaadavaks. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 3 osutatud avalike või erasektori asutuste nimed ja aadressid. Komisjon teeb selle teabe liikmesriikidele kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Motivatsioon

Muuta määruse (EL) nr 910/2014 artikli 6c lõiget 5, kuna on asjakohane sätestada maksimaalne teatamise aeg.

Muudatusettepanek 5

COM(2021) 281 final

Artikli 1 lõige 9

Määrus (EL) nr 910/2014

Soovitus 7

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek [.]„ 12 kuu jooksul pärast […] jõustumist […]“. [.]„ 24 kuu jooksul pärast […] jõustumist […]“.

Motivatsioon

Kogemused on näidanud, et Euroopa digiidentiteeditaskust võib saada IT-rünnakute oluline sihtmärk. Sellises tundlikus isikuandmete keskkonnas on kvaliteet kiirusest olulisem. Rakendamise tähtajad riigi tasandil on liiga lühikesed (need sõltuvalt osaliselt ka küberturvalisuse 2. direktiivi sätetest). Seetõttu on tarvis pikemat üleminekuperioodi.

Muudatusettepanek 6

COM(2021) 281 final

Artikli 1 lõige 11

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 10a lõige 4

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjon avaldab artiklis 6d osutatud nimekirjas tehtud muudatused põhjendamatu viivituseta Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon avaldab artiklis 6d osutatud nimekirjas tehtud muudatused põhjendamatu viivituseta Euroopa Liidu Teatajas ja teeb need muudatused kättesaadavaks eraldi loetelus .

Motivatsioon

Selge loetelu (piiratud loetelu) peaks kasutamist hõlbustama.

Muudatusettepanek 7

COM (2021) 281 – 1. osa

Artikli 1 lõige 12

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 11a lõige 4 (uus)

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid tagavad ainulaadsete identimisvahendite abil, et ühelegi kodanikule ei väljastata kahte või enamat Euroopa digiidentiteeditaskut mitme kodakondsuse või elukoha alusel eri liikmesriikides.

Motivatsioon

Tuleks tagada, et kodanikud, kellel on ELi eri liikmesriikides mitu kodakondsust ja/või elukohta, saavad endiselt ainult ühe Euroopa digiidentiteeditasku.

Muudatusettepanek 8

COM (2021) 281 – 1. osa

Artikli 1 lõige 14

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 12a lõige 3

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku asutuse nimed ja aadressid. Komisjon teeb selle teabe liikmesriikidele kättesaadavaks. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku asutuse nimed ja aadressid. Komisjon teeb selle teabe liikmesriikidele kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Motivatsioon

Muuta määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12a lõiget 3, kuna on asjakohane sätestada maksimaalne teatamise aeg.

Muudatusettepanek 9

COM(2021) 281 final

Artikli 1 lõige 29

Määrus (EL) nr 910/2014

Artikli 30 lõige 3a

Komisjoni ettepaneku tekst Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek Lõikes 1 osutatud sertifitseerimine kehtib viis aastat ja sõltub korrapärasest haavatavuse hindamisest iga kahe aasta tagant. Kui tehakse kindlaks puudused ja neid ei kõrvaldata, võetakse sertifikaat tagasi. Lõikes 1 osutatud sertifitseerimine kehtib viis aastat ja sõltub korrapärasest haavatavuse hindamisest iga kahe aasta tagant. Kui tehakse kindlaks puudused ja neid ei kõrvaldata, võetakse sertifikaat tagasi. Sertifikaadi taastamine võib toimuda kõige varem pärast kaheaastast ooteaega ja uut haavatavuse hindamist.

Motivatsioon

Taastamise keeluperiood tundub mõistlik, kuna pärast põhjalikku tehnilist uuendamist peaks olema võimalik puudused kõrvaldada.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

1. toetab Euroopa digiidentiteeditasku ideed. Selline digiidentiteeditasku peaks võimaldama kodanikel ka mobiilsete vahendite abil tõendada oma identiteeti, et pääseda juurde internetipõhistele avaliku halduse teenustele, vahetada digitaalseid dokumente või tõendada üht konkreetset isiklikku tunnust, näiteks vanust. See on võimalik ilma nende isikut või muid isikuandmeid avalikustamata;

2. kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepanekud luua Euroopa digitaalne identiteet, et muuta Euroopa digiidentiteeditasku terviklikumaks, ning eIDASe määruse vajaliku muutmise. Euroopa digiidentiteeditasku ei piirdu üksnes isikuandmetega kitsamas mõttes (EUid), vaid peaks sisaldama ka muid (sealhulgas ametlikke) elektroonilisi dokumente, nagu näiteks juhiluba või haridusalane kvalifikatsioon;

3. toetab Euroopa Komisjoni eesmärki arendada edasi eIDASe määrust majanduses kasutamiseks, pidades silmas muutuvaid turunõudeid, jätkates samal ajal olemasolevate riiklike deklareeritud identifitseerimisvahendite kasutamist. Turvalised e-identimissüsteemid on eriti olulised haldusmenetluste digiteerimiseks;

4. nõuab Euroopa Komisjoni ettepanekus Euroopa digiidentiteedi kohta selgeid andmekaitsesätteid, mis peaksid järgima isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud põhimõtteid, eelkõige seoses andmemajanduse, andmekaitse ja piisava põhjendusega, ning tagama kasutajatele võimaluse kontrollida, milliseid andmeid nad soovivad jagada ja kellega;

5. näeb Euroopa digiidentiteeditaskut selle universaalse ja eelkõige mobiilse kasutamisviisi tõttu vahendina, mis peaks lihtsustama ühiskonnaelus osalemist; tänu selle kasutamisele kogu ELis võib sellest saada element, mis aitab kaasa ELi iga kodaniku teadlikkusele oma Euroopa identiteedist;

Eelised kodanike jaoks

6. peab Euroopa digiidentiteeditasku loomist suurepäraseks võimaluseks kinnitada kodanike seas füüsiliselt tajutav ja praktiliselt kasutatav ELi identiteet ka ühtsel turul. Euroopa digiidentiteeditasku loob kõigile asjaosalistele konkreetse siduva identifseerimisvormi, mille sümboolne tähendus on oluliselt suurem selle puhttehnilisest kasulikkusest;

7. märgib, et Euroopa digiidentiteeditasku on peamiselt mobiilseks kasutuseks mõeldud tehnoloogia, mis suudab säilitada oma funktsionaalse kasutatavuse ka praeguste seadmete (nutitelefonid ja -kellad) edasiarendamisel. Edasised arengud, nagu digitaalsed prillid (nt liitreaalsuse prillid või digitaalsed avatarid) või muud digitaalsed igapäevased seadmed, peaksid saama Euroopa digiidentiteeditasku kaudu toimida asjakohase liidese kaudu (vajadusel optiliselt);

8. soovitab arendada ja kasutusele võtta Euroopa e-identiteedi ja Euroopa digitasku, et pakkuda kodanikele tõelise piiriülese lisaväärtusega teenuseid;

9. rõhutab, et peab olema tagatud kõigi kasutajate suveräänsus ja mittediskrimineerimine ja seega soovitab teatises täpsustada, et füüsilistele isikutele teenuste osutamisel ei tohiks olla kaudset sundi Euroopa digiidentiteeditasku kasutamiseks. Kasutamine on põhimõtteliselt vabatahtlik;

10. rõhutab, et Euroopa digiidentiteeditaskut tuleks käsitleda kui pakkumist kodanikele, et kodanikuühiskond selle hästi vastu võtaks;

11. kutsub üles esitama lihtsat kavandamist käsitlevat soovitust, mis läheks kaugemale andmekaitsest ja juurdepääsetavusest, sest see võimaldaks Euroopa digiidentiteeditaskut kasutada ka kergemate puuetega või keeleoskuseta inimestel (nt piktogrammide kasutamise suurendamise kaudu);

12. soovitab kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad digitaalse identiteedi kasutamist alaealiste poolt ning eestkoste- või hooldusaluste poolt ning digitaalse identiteedi käsitlemist surma korral;

Majandusringkondade kaasamine

13. on seisukohal, et tehnoloogialiidrite tihe kaasamine tööstuseeskirjade lõdvendamise kaudu on eriti oluline edu saavutamiseks. Ainult turupõhine lähenemisviis tagab ELis õiges ulatuses kasutamise;

14. tuletab meelde majandusliku kasutatavuse olulist aspekti e-makseliideste (Paypal, Google/Apple-Pay, SWIFT jne) toimimise kaudu, mille kasutamine majandustehinguteks põhineb praegu kasutajakontodel. Euroopa digiidentiteeditasku puhul tuleks arvestada asjakohaseid eeskirju seoses „rahapesu“ ja „digitaalse raha“ (Bitcoin, Ethereum, digitaalne euro jne) mõistetega;

15. palub, et Euroopa digiidentiteeditasku majanduslikul kasutamisel võetaks arvesse kahte olemasolevat ja sisuliselt konkureerivat ärimudelit. Ühelt poolt on need suured ülemaailmsed sotsiaalvõrgustikud, kellel on põhjendatud huvi valideerida oma pseudokontod võimalusel avaliku sektori asutuse kaudu. See õõnestaks aga interneti kasutamise vabadust ja suunaks kasutajad interneti kaitstud alalt pimevõrku. Komitee arvates ei saa see olla kuidagi soovitav. Teisest küljest on olemas identiteediteenuse pakkujad, kes teevad Euroopa digiidentiteeditaskuga konkureerivaid pakkumisi, kasutades ka avaliku sektori asutuse poolt kinnitatud identiteeti;

16. soovitab, et kui identiteeti kasutatakse juurdepääsuks ettevõtjate poolt, tuleks juurdepääsu kõlblikkuse kontrollimise metoodika välja töötada turvalise sertifikaadi abil nii, et sertifikaadi kehtivus oleks ajaliselt piiratud ja/või seda kontrollitaks. komitee kiidab heaks sarnased mõtted usaldusteenuse osutajate kohta, kuid juhib tähelepanu sellele, et õigustust, miks institutsioonid või organisatsioonid nõuavad Euroopa digiidentiteeditasku kaudu andmeid, tuleb kaitsta kuritarvitamise eest;

17. märgib, et mõnes liikmesriigis on digitaalsed lahendused avaliku ja erasektori jaoks juba välja töötatud ja kasutusel. Need riigipõhised eripärad tuleks võimalikult suures ulatuses integreerida Euroopa e-identiteeti. Esiteks tooks olemasolevate süsteemide muutmine kaasa märkimisväärse haldus- ja finantskoormuse. Teiseks on nende liikmesriikide kodanikud aastate jooksul saavutanud suure usalduse olemasolevate süsteemide vastu, mida ei tohiks ohustada Euroopa e-identiteedi kasutuselevõtmine;

Rakendamine ja liikmesriikide osalemine

18. soovitab tungivalt rakendada liikmesriikide ekspertide tihedat kaasamist seoses komisjoni seadusandlikus ettepanekus liikmesriikidele esitatud soovitusega töötada välja ühised vahendid kooskõlastatud lähenemisviisi jaoks, et luua Euroopa digiidentiteeditasku jaoks vajalik tehniline raamistik. Seejuures tuleks arvestada olemasolevaid parimate tavade näiteid, nagu riiklike digitaalse identiteedi ja turvalise digitaalse identiteedi projektide tulemused ja kogemused;

19. peab vajalikuks, et planeerimisel tekkivate kulude kaalumisel kogutaks kokku ka riiklikud parameetrid ja ühendataks need ELi- üldisesse kavasse, milles kajastuvad õiglaselt kaasnevad kulud. Eelkõige tuleks lisaks ELi ajakavale koguda ja lisada riiklikud rakendamise ajakavad;

20. nõuab, et üldises planeerimises võetaks arvesse inim- ja rahaliste ressursside kulutusi rakendamisele rahvusriikides ning kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes. Euroopa digiidentiteeditasku kujuneb edukaks juhul, kui seda saab kasutada piisavalt sageli. Lisaks ettevõtjatele on siin keskne roll kõigi tasandite haldusasutustel. Neid kaasatakse üha enam nende enda tegevuse tõttu, aga ka komisjoni algatuste kaudu. ELi teenuste direktiiv ja ka ELi ühtne digivärav annavad väärtusliku panuse ELi ühtse turu digitaliseerimisse;

21. soovitab rakendamise välja kujundada järk-järguliselt, seda eelkõige käivitamisetapis. See on oluline seoses seni osaliselt reguleerimata majanduse täiesti uudse kaasamisega elektroonilise identiteedi kasutamisse „märkimisväärsel“ kuni „kõrgel“ usaldusväärsuse tasemel praeguse eIDASe edasiarendamise kontekstis;

Andmekaitse ja küberturvalisus

22. hoiatab Euroopa digiidentiteeditasku rakendamisega kiirustamise eest tehniliste ohtude tõttu, mis on seotud identiteediandmete tsentraliseeritud säilitamisega peamiselt mobiilses rakenduses. Sellist lahendust peetakse kahtlemata paljude küberrünnakute oluliseks sihtmärgiks ja seetõttu peab see praeguste ohtude eest kaitstud olema;

23. rõhutab, kui oluline on asjakohaselt määratleda digiidentiteeditasku ja e-identimise süsteemide sertifitseerimissüsteemid, mida ei peaks välja töötama mitte äriüksus, vaid Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) tihedas koostöös eksperdirühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega;

24. juhib tähelepanu ohule, et eri tasemel konfidentsiaalsusega identiteedid võidakse ühendada keskselt üheks tehniliseks komponendiks. Kui neid võivad volitamata kasutada kolmandad isikud, tekitab see volitatud kasutajatele märkimisväärseid ohtusid. Lisaks materiaalsele kahjule on mõeldav ka maine ja au kahjustamine. Sihipärane suunatud andmepüük võib samuti põhjustada olulist järelkahju;

25. nõuab Euroopa digiidentiteeditasku tehnilist rakendamist nii, et see oleks piisavalt kaitstud küberrünnakute vastu ning et sobivad blokeerimisvahendid ja spetsiaalsed turvalised varusüsteemid võimaldaksid õiguste omajal need turvaliselt taastada. Euroopa digiidentiteeditasku tugevdamine peab olema pidev protsess. Sisseprojekteeritud turvalisus on püsiva eduga kasutamise alus ning samuti oluline kasutavate ettevõtjate jaoks, mistõttu tuleks see ette näha juba töövahendite paketis;

26. on seisukohal, et lisaks andmekaitset, juurdepääsetavust ja küberturvalisust puudutavatele nõuetele on edu otsustavaks teguriks metoodiliselt järjepidev lahendus, mis sisaldab kasutajate sihtrühmale kohandatud teavet ja dokumente;

27. teeb ettepaneku, et siduvate eeskirjade kaudu tuleb teenuseosutajatele tagada lihtsal ja läbipaistval viisil juurdepääs Euroopa digiidentiteeditasku andmetele, kasutades ühtseid vahendeid (nt töölaud), ning teha need kasutajatele nähtavaks;

28. nõuab, et Euroopa digiidentiteeditasku projekt kavandataks viisil, mis on kooskõlas Euroopa digitaalse vastupanuvõime eesmärgiga ja edendab Euroopa digitaalse suveräänsuse eesmärki;

29. nõuab, et kaalutaks, mil määral saab luua üldise tehnilise aluse, pakkudes ELi sertifitseeritud ja avatud lähtekoodiga töövahendeid Euroopa digiidentiteeditasku põhifunktsioonide jaoks; EL peaks seejärel koordineerima töövahendite haldamist ja edasiarendamist;

Kasutusprotsessides osalemine

30. soovitab Euroopa digiidentiteeditasku konkreetsetesse rakendustesse ülevõtmisel nõuda järjepidevat kasutamist protsessipõhisel kujul, mis on arusaadav kasutajate sihtrühmale. Euroopa digiidentiteeditasku lisatakse kasutusstsenaariumidesse kui homogeenne komponent, millel on konkreetsed rakendusliidesed andmete edastamiseks, ning seda esitletakse nähtavalt ELi tootena ainulaadse sümboolika ja disaini kaudu;

31. teeb ettepaneku ühtlustada Euroopa digiidentiteeditaskule juurdepääsu standardid, et kasutamine ja juurdepääs muutuksid kasutajatele rutiiniks. Seejuures tuleb arvestada võimalikult väheste andmete kogumise nõudeid. Ühelt poolt lihtsustab see rutiin kasutamist ning teiselt poolt võimaldab see isegi vältida kasutamisvigu IT-valdkonnas vähese kogemusega isikute poolt;

Teabevahetus ja vastuvõtt

32. peab vajalikuks korraldada ulatuslik teavituskampaania, et jõuda ELi elanikeni, tutvustades aktiivselt Euroopa digiidentiteeditaskut ja selle pakutavaid võimalusi ELi siseturul kasutamiseks, samuti andmekaitse ja andmeturbe kaitsemeetmeid; viitab sellele, et kiire internetiühendus Euroopa Liidus kõigi jaoks, kaasa arvatud maapiirkondades ja äärepoolsemates piirkondades, kujutab endast põhieeldust selleks, et kodanikud Euroopa digiidentiteeditasku omaks võtaksid ja seda kasutaksid.

33. pooldab Euroopa digiidentiteeditasku algse kasutamise kaudu ELi- identiteedi laiendamist kogu maailmas, kaasates sellised funktsioonid nagu pass (nt viisade digitaalne hoiuleandmine) või ELi ametlik vaktsineerimistõend. Selles mõttes peaksid sõlmitavad lepingud võimaldama Euroopa digiidentiteeditasku kasutamist koos selles sisalduvate andmetega ka väljaspool ELi;

34. nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon alustaks intensiivseid arutelusid ja läbirääkimisi seadmete tarnijatega Euroopa digiidentiteeditasku tehniliseks pakkumiseks lõppkasutajatele. Eesmärk on teha tehnoloogilised alused võimalikult kiiresti kättesaadavaks ka odavate seadmete sektoris. Praegu on olemas esimesed keskmise hinnatasemega ja kõrge kvaliteediga tootepered, mille sertifikaat vastab Euroopa digiidentiteeditasku „märkimisväärsele“ usaldusväärsuse tasemele. Euroopa digiidentiteeditasku levitamiseks on mõttekas tagada ka tööstuse võimalikult suur kaasatus teenuseosutajana;

Subsidiaarsus

35. märgib, et määruse ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Selline kogu ELi hõlmav tehniline projekt avaldab soovitud mõju ainult siis, kui eeskirjad on piisavalt ühtsed. Konkreetne kujundus jääb siseriiklike eeskirjade pädevusse. Hinnata tuleb ainult töövahendite paketi valdkonnaüleseid vahendeid.