ET Euroopa Liidu Teataja C 299/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja tööstuse muutused” (omaalgatuslik arvamus)

2012/C 299/03

Raportöör: Josef ZBOŘIL

Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

19. jaanuaril 2012 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja tööstuse muutused”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 11. juunil 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 482. istungjärgul 11.–12. juulil 2012 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik sellest, et eesseisvate tööstuse muutuste prognoosimine on raske, kuigi vajalik ülesanne, mis põhineb neid muutusi mõjutavatel arvukatel eri teguritel. Muutuste üks peamine tõukejõud on teadusuuringud ja innovatsioon ning nende peamised näitajad on Euroopa tehnoloogiaplatvormid.

1.2 Komitee palub Euroopa Komisjonil ka edaspidi toetada olemasolevate tehnoloogiaplatvormide tegevust ning parandada teabevahetust nii tehnoloogiaplatvormide endi vahel kui ka asjaomaste ELi institutsioonidega.

1.3 Komitee tunnistab, et Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud tööstussektoritel on väärtusahelas keskne positsioon: paljud uuendused sõltuvad põhiprotsessidest (tootmine, töötlev tööstus, metsandus, robootika) ja materjalidest (kemikaalid, teras jne). Seepärast on protsessi ja materjalidega seotud uuendustel Euroopa innovatsioonile kiirendav mõju.

1.4 Komitee tunnistab, et Euroopa tehnoloogiaplatvormid juba lahendavadki ühiskonnaprobleeme. Nad katavad valdkonda, millel on ühiskonnale suur mõju majanduskasvu ja lisaväärtust loovate töökohtade näol. Tehnoloogiaplatvormid pakuvad lahendusi kõige olulisematele poliitilistele küsimustele (nt biomajandus, toorained ja ressursitõhusus).

1.5 Euroopa tehnoloogiaplatvormid on selge ja konkreetne näide alt üles lähenemisviisist Euroopa teadus- ja innovatsioonipoliitikale, kaasates tööstuse ja muud olulised sidusrühmad kõikidesse innovatsioonietappidesse. Raamprogramm „Horisont 2020” vajab sellist lähenemisviisi.

1.6 Komitee kutsub üles tõhusamalt rakendama Euroopa Komisjoni õigusraamistiku lihtsustamisprotsessi (sealhulgas osalemist ELi projektides), suurendama jõupingutusi institutsiooniliste algatuste vahelise killustatuse ja konkurentsi vähendamiseks, parandama poliitikavaldkondade kooskõlastamist ja suurendama tulevikus institutsioonilise tasandi nähtavust, et suurendada Euroopa tehnoloogiaplatvormide tõhusust.

1.6.1 Komitee leiab, et tehnoloogiaplatvormid on ELi tööstuspoliitika edendamisel võtmetähtsusega. Nad saavad olulise panuse ja toetuse tööstuselt, mis on ELi majanduse üks keskseid alustalasid. Euroopa tehnoloogiaplatvormide tegevus põhineb tööstusel, mis tagab, et need algatused on tööstuse jaoks olulised. Tehnoloogiaplatvormide panus ei puuduta mitte üksnes vajadusi tehnoloogia ja teadusuuringute järele, vaid ka tehnoloogiasiiret.

1.6.2 Olemasolevaid näiteid (ESTEP, PLATEA jt) arvesse võttes peaksid ametiühingud ja muud asjaomased sidusrühmad osalema enam Euroopa, riiklikes ja piirkondlikes tehnoloogiaplatvormides alalise koostöö vormis nii, et kaetaks ka sotsiaalsed ja ühiskondlikud probleemid, millega tugevdatakse asjaomaste strateegiliste teadusuuringute kavade mõju.

1.6.3 VKEde kaasamisega seotud raskused tuleks lahendada pidevate kõige edukamate näidete võrdlusanalüüside kaudu, nagu seda teeb kütuseelementide ja vesiniku ühisettevõte (FCH ühisettevõte).

1.7 Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud riiklikud ja piirkondlikud platvormid järgivad nende struktuuri liikmesriigi tasandil. ELi, riiklike ja piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide kooskõlastamist ja ühtlustamist tuleks tõhustada tihedama koostöö kaudu Euroopa tehnoloogiaplatvormidega.

1.8 Euroopa tehnoloogiaplatvormid saavad anda olulise panuse Euroopa poliitikameetmete rakendamisse. Innovatsiooni edendamiseks avalikus ja erasfääris on sõnastatud konkreetsed prioriteedid: ressursi- ja energiatõhusus töötlevas tööstuses (SPIRE), biopõhiste tööstussektorite avaliku ja erasektori partnerlus (biopõhine tööstus majanduskasvu suurendamiseks), vett, tooraineid ja arukaid linnu puudutav Euroopa innovatsioonipartnerlus (koos SET-kavaga) ning EMIRI (energiamaterjalide tööstusliku uuringu algatus). Selline tõhustatud valdkondadevaheline koostöö ja kooskõlastamine Euroopa tehnoloogiaplatvormide kaudu toob lõpuks kasu Euroopa ühiskonnale.

1.9 Komitee kutsub ELi institutsioone üles parendama rahvusvahelist koostööd, et meelitada ligi ülemaailmseid tipptasemel teadmisi, mida EL saaks kasutada ja mille tulemusi turustada.

1.10 Tuleks innustada ja lihtsustada riiklike tehnoloogiplatvormide täiendavat juurdepääsu arukale spetsialiseerumisele – struktuurifondidele riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

1.11 Euroopa tehnoloogiaplatvormide kui ühiskondlikele probleemidele lahenduste pakkuja roll muutub tähtsamaks, sest nad tegelevad lisaks teadusuuringutele ka innovatsiooniga. See on Euroopa heaolu säilitamisel keskse tähtsusega.

1.12 Komitee tunnustab Euroopa tehnoloogiaplatvormide rolli ühenduslülina nõudlusepoolsete innovatsioonivahenditega, mis täiendavad teadusuuringuid ja innovatsiooni ning kiirendavad kasutuselevõttu turgudel. Euroopa tehnoloogiaplatvormid on keskse tähtsusega ka teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutuselevõtu jaoks. Komitee kutsub üles kasutama enam kooskõlastamise toetusmeetmeid, et innustada väärtusahela koostööd.

1.13 Üldsuse ja eriti noorte ühiskondlik huvi töötlemisprotsesside ja töötlemisega seotud teadus- ja uuendustegevuse vastu väheneb. See tuleneb ka tootmistegevuse üleviimisest väljapoole Euroopat, mis viib nõiaringina omakorda üleviimiseni. Komitee loodab, et Euroopa tehnoloogiaplatvormid saavad aidata suurendada teadlikkust erinevate tööstuslike tootmisprotsesside olulisusest.

1.14 Euroopa tehnoloogiaplatvormid kannatavad ELi tööstuse mahu vähenemise tõttu. ELi tööstusharud on kaotamas oma ülemaailmset juhtivat positsiooni tööstuse vallas ning muu maailmaga võrreldes kannatavad nad vähese riskivalmiduse ja ettevõtlusvaimu puudumise tõttu.

1.15 Inimkeskne haridus, õpe ja koolitus tuleks säilitada ning neid tuleks Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegiliste elementidena tugevdada. Seepärast tuleks luua alalised tihedad kontaktid vastavate valdkondade ELi sotsiaaldialoogi komiteede ning tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu vahel.

1.16 Euroopa tehnoloogiaplatvormidel võib olla suur mõju ka sotsiaalsetele ja ühiskondlikele aspektidele, eelkõige riiklike haridus- ja kutseõppesüsteemide ümberkorraldamisele vastavalt Euroopa tööstus- ja tootmissektorite vajadustele. Suuri jõupingutusi tuleks teha koolituse ja ümberõppe vallas, et valmistada töötajaid ette teadus- ja uuendustegevusest tulenevate uute protsessitehnoloogiate ja toodetega toimetulekuks. Tipptehnoloogiaga suudavad toime tulla vaid kvalifitseeritud ja stabiilse töökohaga inimesed.

2. Euroopa tehnoloogiaplatvormide rajamine ja ajalugu

2.1 2003. aasta märtsis kutsus ELi Nõukogu üles tugevdama Euroopa teadusruumi tehnoloogiaplatvormide loomise kaudu, mis koondavad tehnikavaldkonna oskusteavet, tööstusettevõtteid, seadusandjaid ja finantsasutusi.

2.2 Tehnoloogiaplatvormid loodi tööstuse juhitavate sidusrühmade foorumitena, mille eesmärk oli määratleda keskpikad ja pikaajalised teadusuuringute ja tehnoloogiaeesmärgid ning töötada välja tegevuskavad. Nende eesmärk oli anda panus teadusvaldkonna eri osalejate vaheliste sünergiate suurendamisse ning määratleda prioriteedid paljudes tehnoloogiavaldkondades, mille abil on võimalik suurendada ELi majanduskasvu, konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku arengut.

2.3 Komisjon osales Euroopa tehnoloogiplatvormide arendamises toetajana. Praegu tegutseb komisjon vaatlejana ning on võtnud endale kohustuse osaleda teadusuuringute prioriteetide üle peetavas struktuurilises dialoogis. Komisjon ei oma ega halda tehnoloogiaplatvorme, need on sõltumatud organisatsioonid. Euroopa Komisjoni CORDIS-veebileht, Euroopa tehnoloogiplatvormi uudiskiri ja tehnoloogiaplatvormide juhtide korrapärased seminarid lihtsustavad teabevahetust.

2.4 Mõned tehnoloogiaplatvormid on vabas vormis võrgustikud, mis tulevad kokku aastakoosolekutel, kuid teistel on õiguslik struktuur ja liikmemaksud. Kõik tehnoloogiaplatvormid on toonud kokku sidusrühmad, saavutanud üksmeele ühise visiooni osas ja koostanud strateegiliste teadusuuringute kava. Tehnoloogiaplatvorme arendatakse tööstusvaldkonna ja avaliku sektori teadlaste ning riikide valitsuste esindajate dialoogis. Nad annavad ka panuse üksmeele saavutamisse ja investeeringute tõhusamasse ühtlustamisse.

2.5 Euroopa tehnoloogiaplatvormid edendavad tõhusaid avaliku ja erasektori partnerlusi, aidates oluliselt kaasa Euroopa teadusruumi arendamisele teadmistel põhineva majanduskasvu toetamiseks. Sellised avaliku ja erasektori partnerlused saavad vastata tehnoloogilistele väljakutsetele, mis võib olla võti jätkusuutliku arengu saavutamiseks, avalike teenuste pakkumise parendamiseks ja traditsiooniliste tööstussektorite ümberkorraldamiseks.

3. Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja tööstuse muutused

3.1 Tööstuse muutused (1) on pidev protsess, mida mõjutavad mitmed eri tegurid, nagu turusuundumused, korralduslikud, sotsiaalsed, ühiskondlikud ja struktuurimuutused ning tootmisprotsesside ja toodetega seotud tehniline innovatsioon.

3.2 Innovatsioon on samuti kestev protsess ja üks põhitegureid, mis mõjutab tööstuse muutusi uute teadusuuringute tulemuste tegelikule tootmisahelale pideva ülekandmise kaudu. Lisaks on see ELi tootmise ja teenuste sektori ülemaailmse konkurentsivõime peamine tõukejõud.

3.3 Innovatsiooniprotsessis tuleks hoolikalt kaaluda seda, kuidas nappe rahalisi vahendeid Euroopas kasutatakse. Euroopa tehnoloogiaplatvormid on iseenesest juba võimas vahend ning need võiksid olla ka konkreetne lahendus tööstuspoliitika innovatsiooni- ja tööhõiveküsimustele.

3.4 Tööstuse muutuste olemus ja sisu tugineb peamiselt innovatsioonile ning Euroopa tehnoloogiaplatvormid on järjest enam kujunemas innovatsiooni tegelikuks füüsiliseks tekkekohaks. Tehnoloogiaplatvormid on suunatud praktilistele tööstusrakendustele, mis avaldavad mõju tootmisprotsessidele, toodetele, töökorraldusele ja töötingimustele.

3.5 Euroopa institutsioonid soovitavad kõigi sidusrühmade tasakaalustatud osalemist tehnoloogiaplatvormides. On iseäranis soovitav, et ELi institutsioonid toetaksid kõigi teostatavate vahenditega VKEsid või äriühingu laadseid majandusuuringute partnereid, nagu teadmiste ühistud, et võimaldada neil väga populaarsetel Euroopa ettevõtetel aktiivselt osaleda platvormide tegevuses. Platvormidega seotud kulud takistavad VKEde ja ülikoolide osalemist teadustöös.

3.6 Võttes arvesse tehnoloogiaplatvormide kui vabatahtlikkuse alusel loodud ja kõigile huvirühmadele avatud organite kaalu ja tähtsust ELi kontekstis, on väga oluline tunnustada nende rolli ELi poliitika rakendamise võimsa vahendina.

3.7 Üleminek jätkusuutlikumale tootmisele ja teenusepakkumisele ELis ning strateegia „Euroopa 2020” rakendamine sõltuvad tugeval määral sellest, milliseid tegelikke uuendusi suudavad tehnoloogiaplatvormid luua järgmisel aastakümnel.

3.8 Tegeliku ja konkreetse innovatsiooni ning tööstuse muutuse saavutamine on võimalik innovaatiliste protsesside/toodete ning selleks vajalike oskuste ja töökorralduse paralleelse kujundamise kaudu, et innovatsiooni tootmise ja teenuste valdkonnas täielikult rakendada.

3.9 Mõned tehnoloogiaplatvormid on korraldatud nii, et võtavad kohe algusest peale arvesse innovatsiooniprotsessi sotsiaalseid aspekte ning lisavad oma strateegiliste teadusuuringute kavadesse inimressursside tulevaste vajadustega seotud meetmed. See toimub sageli tihedas koostöös vastavate valdkondade ELi sotsiaaldialoogi komiteedega, kellega nad vahetavad ka teavet.

3.10 Arvestades EMSK tööstuse muutuste nõuandekomisjoni koosseisu ja tihedaid sidemeid ELi peamiste sektoritega, on nõuandekomisjon analüüsinud eri tööstussektorite hetkeolukorda ning teinud ettepanekuid teistele ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele alt üles suunatud ja bürokraatiavaba protsessi abil. Eesmärk on edendada ELi tööstuspoliitika rakendamist ja soovitud tööstuse muutusi.

4. Euroopa tehnoloogiaplatvormide roll teadusuuringutes ja innovatsioonis

Euroopa Komisjon on välja töötanud ja rakendanud rea algatusi tehnoloogiaplatvormide ja tööstusmeetmete tugevdamiseks ning tehnoloogiapõhiste poliitikameetmete kasutuselevõtuks.

4.1 Ühiseid tehnoloogiaalgatusi kasutatakse strateegiliste teadusuuringute kavade rakendamise vahendina vaid mõningates tehnoloogiaplatvormides. Mõne tehnoloogiaplatvormi kaal ja ulatus on selline, et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide tavapärastest vahenditest ei piisa. Selle asemel vajab tõhus rakendamine erimehhanismi, millega tagatakse teadusuuringute eesmärkide saavutamiseks vajalik juhtimine ja koordineerimine. Nende vajaduste täitmiseks on välja töötatud ühise tehnoloogiaalgatuse kontseptsioon.

4.2 Euroopa Komisjoni endine teadusvolinik ja tööstusvaldkonna kõrgetasemelised esindajad kohtusid 2009. aasta märtsis, et hinnata edusamme ja arutada prioriteete uute teadusuuringute vahendite, avaliku ja erasektori partnerluste rakendamisel. Neid prioriteete ja vahendeid on kasutatud 2008. aasta novembris vastu võetud ELi majanduse elavdamise kavas sisalduvate tuleviku tehaste, energiatõhusate ehitiste ja energiasäästlike autode algatuste puhul.

4.3 Need kolm avaliku ja erasektori partnerlust on võimsad vahendid teadusuuringute edendamisel kolmes suures tööstussektoris – autotööstus, ehitus ja tootmine. Majanduslangus on mõjutanud eelkõige neid sektoreid ning neis saab innovatsioon oluliselt kaasa aidata keskkonnasäästlikuma ja jätkusuutlikuma majanduse edendamisele.

4.4 ELis 2008. aastal vastu võetud SET-kava on esimene samm ELi energiatehnoloogia poliitika loomise suunas. Tegemist on ELi energiapoliitika alaste otsuste langetamist toetava vahendiga, mille eesmärk on:

— kiirendada teadmiste arendamist, tehnoloogiasiiret ja kasutuselevõttu;

— säilitada ELi tööstuse juhtpositsioon vähese CO2-heitega energiatehnoloogia valdkonnas;

— edendada teadustööd energiatehnoloogia muutmiseks, et saavutada 2020. aastaks seatud energia- ja kliimamuutuse eesmärgid;

— aidata kaasa ülemaailmsele üleminekule vähese CO2-heitega majandusele 2050. aastaks.

SET-kava rakendamine algas Euroopa tööstusalgatuste loomisega. Need koondavad tööstuse esindajaid, teadusringkondi, liikmesriike ja komisjoni jagatud riskiga avaliku ja erasektori partnerlustes. Samal ajal on Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liit teinud alates 2008. aastast tööd, et viia üksikute teadusorganisatsioonide teadus- ja arendustegevus vastavusse SET-kava prioriteetide vajadustega ning luua ELi tasandil ühine raamprogramm.

4.5 ELi juhtivate turgude algatus keskendub kuue olulise sektori toetamisele, et vähendada takistusi uute toodete ja teenuste turule toomisel. Komisjon, liikmesriigid ja tööstus teevad koostööd tegevuskavade elluviimiseks. Poliitikavahendid puudutavad reguleerimist, riigihankeid, standardimist ja toetusmeetmeid. Juhtivate turgude algatus puudutab järgmisi turge: e-tervishoid, kaitsetekstiilid, säästev ehitustegevus, materjalide korduvkasutus, biotoorainel põhinevad tooted ja taastuvad energiaallikad.

5. Euroopa tehnoloogiaplatvormid: SWOT-analüüsi tulemused

5.1 Kui võtta arvesse tehnoloogiaplatvormide praegust suurt arvu, on selge, et nende tegevusnäitajad on minevikus olnud erinevad ning on seda ka tulevikus. Seepärast on komitee läbi viinud esialgse analüüsi sooviga määrata kindlaks peamised üldised tõukejõud (tugevused ja võimalused) tipptaseme saavutamisel ning, mis veelgi olulisem, peamised takistused (nõrkused ja ohud).

5.2 Tugevused

— Tehnoloogiaplatvormid koondavad kõiki sidusrühmi: teadusasutused ja ülikoolid, tööstus (suurettevõtjad ja VKEd), seadmete tootjad, nii mittetulundusühingud kui ka äriettevõtted, ühendused, avaliku sektori asutused ja liidud.

— Platvormidel on sektori sees selge rollijaotus ja hierarhia. Sidusrühmadel on ühine visioon, tegevuskava ja rakenduskava.

— Tehnoloogiaplatvormid saavad olulise panuse ja toetuse tööstuselt, mis on ELi majanduse üks keskseid alustalasid. Euroopa tehnoloogiaplatvormide tegevus põhineb tööstusel, mis tagab platvormide algatuste olulisuse tööstusele. Tehnoloogiaplatvormide panus ei puuduta mitte üksnes vajadusi tehnoloogia ja teadusuuringute järele, vaid ka tehnoloogiasiiret.

— Tehnoloogiaplatvormidel on lihtne juhtimisstruktuur, nad on paindlikud ning jõude ja vahendeid koondavad.

— Tehnoloogiaplatvormidega seotud tööstussektoritel on väärtusahelas keskne positsioon: paljud uuendused sõltuvad põhiprotsessidest (nt tootmine, töötlev tööstus, metsandus, robootika) ja materjalidest (kemikaalid, teras jne). Seepärast avaldavad protsessi ja materjalidega seotud uuendused ELi innovatsioonile kiirendavat mõju.

— Euroopa tehnoloogiaplatvormid juba lahendavad ühiskonnaprobleeme. Nende kaetud alal on ühiskonnale suur mõju majanduskasvu ja lisaväärtust loovate töökohtade näol. Tehnoloogiaplatvormid annavad vastuse peamistele poliitikaküsimustele (nt biomajandus, toorained ja ressursitõhusus).

— Mõnel Euroopa tehnoloogiaplatvormil on riiklikud ja piirkondlikud tehnoloogiaplatvormid kõigis ELi liikmesriikides.

— Haridust käsitatakse platvormide strateegilise elemendina.

— Olemasolevatest tehnoloogiaplatvormidest tulenevalt on juba kasutusele võetud mitmeid rakendusvahendeid (nt avaliku ja erasektori partnerlus, klastrid jne).

5.3 Nõrkused

— Tehnoloogiaplatvormid peaksid mõtlema strateegiliselt ning vältima kitsaks lobirühmaks muutumist ja keskse eesmärgi kaotamist. Euroopa tehnoloogiaplatvormid võivad kannatada tegevuse dubleerimise või liigse killustatuse tõttu.

— Mõnel puhul domineerivad tehnoloogiaplatvormi tegevuses suured osalejad.

— Lõpprakenduste ja lõplike uuenduste tunnustamine ja omistamine Euroopa tehnoloogiaplatvormidele ei ole lihtne: — tehnoloogiaplatvormide nähtavus on nii avalikus kui ka erasektoris ikka veel väike, — VVOd ei ole osalemisest huvitatud, — platvormide struktuuri järgivad liimesriikide rühmad (riiklikud ja piirkondlikud tehnoloogiaplatvormid) ei ole üldiselt edukad olnud.

— On vaja suuremaid jõupingutusi mitut sektorit hõlmava vaatenurga loomiseks, milles ühtlustataks sidusrühmade huvid ja vastastikmõju.

— Tehnoloogiaplatvormid peaksid parandama tulemustest teavitamist ja tulemuste levitamist.

5.4 Võimalused

— Tehnoloogiaplatvormid on ELi tööstuspoliitika edendamisel võtmetähtsusega. Euroopa tehnoloogiaplatvormide seotud riiklikud ja piirkondlikud platvormid järgivad nende struktuuri liikmesriigi tasandil, parandades platvormi koordineerimist ja tõhusust. ELi, riiklike ja piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide kooskõlastamist ja ühtlustamist tuleks tõhustada koostöös Euroopa tehnoloogiaplatvormidega.

— Euroopa tehnoloogiaplatvormide kui ühiskondlikele probleemidele lahenduste pakkuja roll muutub tähtsamaks, sest nad tegelevad lisaks teadusuuringutele ka innovatsiooniga.

— Innovatsiooni edendamiseks avalikus ja erasfääris on sõnastatud konkreetsed prioriteedid: ressursi- ja energiatõhusus töötlevas tööstuses (SPIRE), biopõhiste tööstussektorite avaliku ja erasektori partnerlus, vett, tooraineid ja arukaid linnu puudutav Euroopa innovatsioonipartnerlus (koos SET-kava ja EMIRI-algatusega).

— Tehnoloogiaplatvormid kutsuvad üles kasutama enam kooskõlastamise toetusmeetmeid, et innustada väärtusahela koostööd ja tõhustada lihtsustamisalaseid jõupingutusi. Tõhusam rahvusvaheline koostöö, mis meelitaks ligi ülemaailmseid tipptasemel teadmisi, et neid kasutada ja nende tulemusi turustada, võiks anda olulise panuse tehnoloogiaplatvormide töösse.

— Tehnoloogiaplatvormid peaksid ühendama nõudlusepoolsed innovatsioonivahendid täiendamaks teadusuuringuid, et kiirendada kasutuselevõttu turgudel.

— Tehnoloogiaplatvormid saaksid suurendada teadlikkust erinevate tööstuslike tootmisprotsesside tähtsusest heaolu säilitamiseks Euroopas.

— Inimkeskne haridus, õpe ja koolitus tuleks Euroopa tehnoloogiaplatvormides säilitada.

5.5 Ohud

— Euroopa tehnoloogiaplatvormide sõnul puuduvad neil vahendid platvormide tegevuse rahastamiseks.

— Tehnoloogiaplatvormid võivad kannatada ELi tööstuse mahu vähenemise tõttu. ELi tööstusharud kaotavad oma ülemaailmset juhtpositsiooni ning muu maailmaga võrreldes kannatavad nad üldiselt vähese riskivalmiduse ja ettevõtlusvaimu puudumise tõttu.

— Euroopa Komisjoni õigusraamistiku lihtsustamisprotsessi (sealhulgas ELi projektides osalemise) tõhusam rakendamine, suuremad jõupingutused institutsiooniliste algatuste vahelise killustatuse ja konkurentsi vähendamiseks, poliitikavaldkondade tihedam kooskõlastamine ja institutsioonilise tasandi suurem nähtavus tulevikus võivad suurendada tehnoloogiaplatvormide tõhusust.

— Üldsuse ja eriti noorte ühiskondlik huvi töötlemisprotsesside ja töötlemisega seotud teadus- ja uuendustegevuse vastu väheneb. See tuleneb ka tootmistegevuse üleviimisest väljapoole Euroopat.

6. Euroopa tehnoloogiaplatvormide vaheline ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide ja Euroopa Komisjoni koostöö

Tehnoloogiaplatvormid on tegelenud aktiivselt ELi teadusuuringute ja innovatsiooni seitsmenda raamprogrammi rakendamisega. Nüüd annavad tehnoloogiaplatvormid teavet ja esitavad ettepanekuid raamprogrammi Horisont 2020 loomiseks tehtava töö kohta, et viia see kooskõlla Euroopa ühiskonna, eelkõige tootmise ja teenuste sektorite tegelike vajadustega.

6.1 Horisont 2020

6.1.1 Horisont 2020 on finantsvahend, millega viiakse ellu innovaatiline liit, strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatus, mille eesmärk on tagada Euroopa globaalne konkurentsivõime. Programm aastateks 2014–2020 eelarvega 80 miljardit eurot on osa uuest majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegiast Euroopas. Horisont 2020:

— tugevdab ELi positsiooni teaduse vallas;

— tugevdab tööstuse juhtpositsiooni innovatsiooni valdkonnas. See hõlmab suuri investeeringuid võtmetehnoloogiatesse, suuremat juurdepääsu kapitalile ning toetust VKEdele;

— aitab lahendada kõigi eurooplaste ühiseid olulisi mureküsimusi teemadel, nagu kliimamuutus, säästva transpordi arendamine ja liikuvus.

6.1.2 Horisont 2020 tegeleb ühiskondlike probleemidega, aidates ületada lõhet teadusuuringute ja turu vahel. Turul põhinev lähenemisviis hõlmab partnerluste loomist erasektori ja liikmesriikidega.

6.1.3 Algatust täiendatakse edasiste meetmetega Euroopa teadusruumi kujundamiseks ja väljatöötamiseks aastaks 2014. Kõnealuste meetmete eesmärk on kaotada tõkked teadmiste, teadusuuringute ja innovatsiooni tõelise ühtse turu loomise eest.

6.2 Strateegia „Euroopa 2020”

6.2.1 Strateegia „Euroopa 2020” on ELi järgmise aastakümne majanduskasvu strateegia. Euroopa Liidust peab saama arukas, jätkusuutlik ja kaasav majandusruum. Nimetatud kolm vastastikku tugevdavat prioriteeti peaksid aitama ELil ja liikmesriikidel saavutada tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge taseme.

6.2.2 Praktikas tähendab see, et EL on seadnud viis ambitsioonikat eesmärki (tööhõive, innovatsiooni, hariduse, sotsiaalse kaasatuse ja kliima/energia kohta), mis tuleb saavutada 2020. aastaks. Igas nimetatud valdkonnas on iga liikmesriik võtnud vastu oma riiklikud eesmärgid. Strateegiat toetatakse ELi ja liikmesriigi tasandil võetavate konkreetsete meetmetega.

6.3 Euroopa tehnoloogiaplatvormide roll tulevikus

6.3.1 Tehnoloogiaplatvormide roll tulevikus eeldatavasti säilib. Lisaks võivad tehnoloogiaplatvormid toetada ka Euroopa Komisjoni vahendite rakendamist. Mõnda neist on juba katsetatud seitsmenda raamprogrammi raames. Oodatakse, et komisjon kasutab enam (isegi kui piiratud arvul) Horisondi 2020 rakendusvahendeid, nagu avaliku ja erasektori partnerlused ja ühised tehnoloogiaalgatused.

6.3.2 Tööstus ja sidusrühmad laiemas mõistes on võtnud kindla kohustuse toetada eespool nimetatud vahendite rakendamist. Sellekohaste näidetena võib nimetada avaliku ja erasektori partnerlusi, nagu biopõhiste tööstussektorite avaliku ja erasektori partnerlus (biopõhine tööstus majanduskasvu edendamiseks), jätkusuutlik töötlev tööstus ressursi- ja energiatõhususe kaudu (SPIRE), energiamaterjalide tööstusliku uuringu algatus (EMIRI) ja uurimus tulevaste taristuvõrgustike kohta Euroopas (reFINE).

Brüssel, 11. juuli 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tööstuse muutused: praegune olukord ja väljavaated – üldine lähenemine”, ELT C 010, 14.1.2004, lk 105–113.