Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 263/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Cigales“

PDO-ES-A0622-AM03

Teate esitamise kuupäev: 12.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Füüsikalis-keemiliste omaduste muutmine

KIRJELDUS

Sellega muudetakse vääveldioksiidi maksimaalset üldsisaldust milligrammides liitri kohta (mg/l), mis on viidud vastavusse kehtivates õigusaktides sätestatud piirmääradega. Valgete ja roosade veinide/klarettide puhul on see 150 milligrammi asemel nüüd 200 milligrammi liitri kohta ning punaste veinide puhul 140 milligrammi asemel 150 milligrammi liitri kohta. Ühtlasi on korrigeeritud kvaliteetvahuveinides suhkrusisalduse mõõtmise viisi: nüüd väljendatakse suhkrusisaldust glükoosi-fruktoosi-sahharoosi grammides liitri kohta, varem oli sahharoos välja jäetud.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti ning sellega ei muudeta oluliselt toodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ning tunnusjooned. Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

On peetud tarbetuks hoida vääveldioksiidi piirmäärad madalamad seadusega sätestatud maksimaalsetest piirmääradest, mis võiks raskendada veinide nõuetekohast säilitamist samas andmata neile paremat kvaliteeti.

2. Termini klarett lisamine roosa veini sünonüümina

KIRJELDUS

Lisatud on termin „klarett“, mida kasutatakse roosa veini sünonüümina.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi ja koonddokumendi eri punkte: tootespetsifikaadi punkti 2 alapunktid a ja b, punkti 3 alapunkt c, punktid 5 ja 7 ning koonddokumendi punktid 4 ja 5.

Tegemist on standardmuudatusega, millega on muudetud koonddokumenti ning sellega ei ole muudetud oluliselt toote omadusi, vaid on üksnes taas kasutusele võetud traditsiooniline sõna, mida on alati kasutatud piirkonna veinide tähistamiseks. Toode säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ning tunnusjooned. Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Traditsiooniliselt tunti klaretina nii Cigalese piirkonnas kui mis tahes muus Hispaania veinitootmispiirkonnas valmistatud roosasid veine. Õigusaktide kohaselt sai päritolunimetuse loomisel kasutatud valmistusviisi tõttu neid nimetada üksnes roosadeks ja nii määratletigi seda tüüpi vein ning sõna „klarett“ jäeti kõrvale. Praegu kehtivad õigusaktid võimaldavad määratleda roosa veini sünonüümina klareti, teades, et valmistusviis on sama, mis roosade veinide puhul, ning soovitakse seda klassikalist terminit taas kasutusele võtta, meenutamaks, kuidas tunti seda tüüpi veini selle veinipiirkonna algusaegadel. See võib anda neile veinidele lisaväärtust, kuna nii eristuvad need teistest maailmas toodetavatest roosadest veinidest.

3. Organoleptiliste omaduste kirjelduse kohendamine

KIRJELDUS

Veinide organoleptiliste kirjelduste parandamine.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti b ja koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, millega on muudetud koonddokumenti, kuna sellega ei ole muudetud oluliselt toote omadusi, vaid on üksnes kohendatud nende omaduste kirjeldust. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Standardi UNE-EN-ISO 17065 kohaselt akrediteeritud päritolunimetuse Cigales kontrolliasutus tellis veinide organoleptiliste analüüside tegemise organoleptiliste analüüside laborilt, mis on omakorda standardi ISO 17025 kohaselt akrediteeritud. Kõnealustel aastatel saadud kogemuste põhjal on organoleptiliste omaduste kirjeldust muudetud, et viia see kooskõlla standardi 17025 kriteeriumide kohase analüüsimenetlusega. Ühtlasi on lisatud magusate valgete, roosade ja punaste veinide individuaalsed kirjeldused, kuna nii saab nende omapära paremini kirjeldada ja neid saab täpsemalt analüüsida.

4. Istutustiheduse muutmine

KIRJELDUS

Selle muudatusega vabastatakse olemasolevad istandused minimaalse istutustiheduse nõudest istutada 1 000 viinapuud hektari kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei muudeta oluliselt toote omadusi, pigem vastupidi – just nendest kõige vanemate istanduste viinamarjadest saab valmistada kõige ehedamaid kaitstud päritolunimetusega veine „Cigales“. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

See muudatus on tehtud põhjusel, et avaldada austust vanadele istandustele, mida on veel sellese viinamarjakasvatuspiirkonda järele jäänud ja kus kasvab vähem kui 1 000 viinapuud hektari kohta. Lisaks ajaloolisele ja kultuurilisele aspektile annavad need viinamarjaistandused tänu madalale tootlikkusele ja viinapuude vanusele suurepärase kvaliteediga viinamarju. Neist saadud toorainest valmistatakse kõrgeima kvaliteedi ja suurema lisandväärtusega veine.

Pealegi kui võtta arvesse, et kõnealuste kõrgeealiste viinamarjaistanduste istutustihedus on 3 x 3 m, mis on võimaldanud neid mehhaniseerimiseks kohandada, ei ole loogiline jätta need vanad istandused kõrvale seetõttu, et need ei vasta minimaalsele istutustiheduse nõudele. Sellega kannataks tootmispotentsiaal ja kvaliteet.

5. Võimaluse lisamine vähendada viinamarjade tõenäolist alkoholisisaldust teatavatel turustusaastatel

KIRJELDUS

Lisatud on võimalus vähendada 0,5 kraadi võrra viinamarja alkoholisisaldust teatavatel turustusaastatel.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3.b.1 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei too kaasa olulisi muudatusi, sest selline võimalus on alati olemas olnud. Tegemist on üksnes määruse (mis on nüüd sisekorraeeskiri) ülevõtmisega tootespetsifikaati, mis on kõiki tootega seotud tehnilisi sätteid sisaldav dokument. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Samuti on kontrolliasutusel võimalik teatavatel turustusaastatel, kui on eelnevalt tehtud toetav tehnilist laadi uuringuid, vähendada viinamarjade minimaalset tõenäolist alkoholisisaldust kuni 0,5 Beaumé kraadi.

Märked alkoholisisalduse alandamise kohta teatavatel turustusaastatel olid juba enne tootespetsifikaadi olemasolu ette nähtud päritolunimetust Cigales reguleerivas määruses. Kõnealust määrust on hiljuti muudetud ja see ei sisalda enam kõnealust võimalust, mis selle tehnilise iseloomu tõttu tuleks lisada tootespetsifikaati.

6. Võimaluse lisamine kasutada eri liiki kvaliteetvahuveine

KIRJELDUS

Lisatud on võimalus kasutada kvaliteetvahuveinide valmistamisel muid, traditsioonilistest meetoditest erinevaid, tootmismeetodeid.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3.b.1 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti. Kvaliteetvahuveinidel peavad olenemata tootmismeetodist olema tootespetsifikaadile vastavad organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Kvaliteetvahuveine võib toota mis tahes määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa 5. kategooria all lubatud meetodil. Sel viisil püütakse kasutada uusi võimalusi seda tüüpi toodete turu laiendamiseks, mis sai alguse 2011. aastal. Siiski on kohustus põhimärgisel esitada kasutatud meetod, et tarbija teaks, kuidas toode on valmistatud.

7. Laagerdumistingimuste ümbersõnastamine

KIRJELDUS

Lisatud on teatavad laagerdumistingimused (vaadi suurus ja laagerdumisaja arvutamise alguskuupäev).

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3.b.2 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti; see ei too kaasa olulisi muudatusi, kuna tegemist on samade varasemalt juba määruses sätestatud tingimustega. Tegemist on üksnes määruse (mis on nüüd sisekorraeeskiri) ülevõtmisega tootespetsifikaati, mis on kõiki tootega seotud tehnilisi sätteid sisaldav dokument. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Lisatud on laagerdumistingimusi käsitlev osa, mis sisaldus vaid vanas määruses ning selle muutmisel sätestatakse kõik tehnilised aspektid tootespetsifikaadis, millest tingib ka selle muudatuse.

8. Veinivalmistamise piirangute kaotamine

KIRJELDUS

Teatavate sortide puhul on välja jäetud osamäär.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3.b.2 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti, kuna toode säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ning tunnusjooned. Seega ei liigitu see ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Neid veinivalmistamise suhtes kehtivaid piirangud ei peetud vajalikuks säilitada, kuna kaitstud päritolunimetusega veinide „Cigales“ omadused tulenevad eelkõige sortide kohanemisest geograafilise keskkonnaga ja selle keskkonna (kliima, pinnas, pinnamood jne) mõjust viinamarjatootmisele, mitte ühe või teise sordi suurmast osakaalust.

9. Maksimaalne saagikus veiniliigi järgi

KIRJELDUS

Saagikust ei määratleta enam viinamarja värvi järgi, vaid valmistatava veiniliigi järgi. Punaste veinide tootmiseks kasutatavate valgete ja punaste sortide puhul on maksimaalse saagikusena kehtestatud 7 000 kilogrammi hektari kohta ning muude veinitüüpide – valgete, roosade/klarettide ja kvaliteetvahuveinide – puhul 9 000 kilogrammi hektari kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 5 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti 2.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti, kuna see ei mõjuta toote omadusi. Selline ajakohastamine ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Selles piirkonnas on roosasid veine ja klarette traditsiooniliselt valmistatud valgete ja punaste viinamarjade segust. On tavaline, et on maatükke, kus viljeletakse valgeid ja punaseid sorte segamini, seega pole suurt mõtet kehtestada sortidele erinevad saagikuse määrad.

Lisaks on sellel muudatusel ka tehniline põhjendus: praegu on turul nõudlus valgete ja roosade veinide ja kvaliteetvahuveinide järele, mis on kergemad, pole nii täidlased ja tuntava struktuuriga. Selle saavutamiseks on vajalik väiksem alkoholisisaldus, ekstrakt ja suurem happesus. Kui saagikoristus nihutatakse nende omaduste saavutamise eesmärgil varasemaks, ei ole muud viinamarjaosad saavutanud sobivat küpsusastet. Suurema tööga on siiski võimalik saavutada nende parameetrite tasakaal, ilma et see kahjustaks ülejäänuid, ning saavutada viinamarjade täiuslik küpsemine.

10. Sortide ’garnacha tintorera’ ja ’garnacha blanca’ lisamine ning peamiste ja heakskiidetud sortide liigituse kaotamine

KIRJELDUS

Sordivalikusse on lisatud kaks sorti ning kõrvale on jäetud vahet tegemine põhisortide ja heakskiidetud sortide vahel.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 6 ja koonddokumendi punkti 7.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti, kuna see ei mõjuta toote omadusi. Selline ajakohastamine ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Kõrvale on jäetud lubatud ja põhisortide eristamine, sest seda ei peeta vajalikuks.

Mis puudutab sordi ’Garnacha Tintorera’ lisamist, siis on see kaitstud päritolunimetusega Cigales hõlmatud piirkonna traditsiooniline sort, kuid põhjendamatult ei peetud seda sobivaks kvaliteetveinide valmistamiseks. Tehnilised vahendid, mis olid 35 aastat tagasi veinitehaste käsutuses, ei sobinud sellest sordist hea veini valmistamiseks: tulemuseks saadi liiga tanniiniseid ja mõrkjaid, liiga värvirohkeid ja liigse kootavusega veine. See viis selle sordi lubatud sortide hulgast väljajätmiseni.

Nüüdisaegne önoloogia on siiski selle sordi eelised kvaliteetveinide tootmisel esile toonud. Veinitootjate käsutuses olevad tehnilised vahendid võimaldavad toota sordist ’Garnacha Tintorera’ kvaliteetseid veine, mida iseloomustavad erakordne puuviljasus ja aroomibukett – omadused, mida tänased tarbijad kõrgelt hindavad.

11. Seoste kirjelduse sõnastuse kohandamine

KIRJELDUS

Tegemist ei ole olulise muudatusega seoste kirjelduses, vaid sõnastuse kohandamisega kogu lõike ulatuses, selleks et see oleks kooskõlas teiste muudatustega, kuid see ei muuda põhjuslikku seost.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 7 ja koonddokumendi punkti 8.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti. Sellega muudetakse üksnes sõnastust ning see ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Väikesed muudatused on vajalikud selleks, et seosed oleksid kooskõlas muude tootespetsifikaadis tehtud muudatustega.

12. Välistava tingimuse lisamine saagi suurendamise erandi samaaegsele kohaldamisele ja viinamarjade tõenäolise alkoholisisalduse vähendamisele

KIRJELDUS

Samal turustusaastal ei tohi viinamarjasaaki suurendada ja selle tõenäolist alkoholisisaldust vähendada.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8.b.1, muudatus ei puuduta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, millega ei muudeta koonddokumenti, see ei mõjuta toote omadusi. Selline ajakohastamine ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

See välistav tingimus on lisatud tootespetsifikaadi punkti 8.b.1 punkti 3, nii et samal ajal ei saa kohaldada erandit saagikuse suurendamise suhtes koos tõenäolise alkoholisisalduse vähendamisega. See välistav tingimus lisati ka vanasse päritolunimetuse määrusesse. Nagu varasemate muudatuste puhul, oli vajalik ka see tootespetsifikaati üle võtta määrusest, kus see enam ei sisaldu.

13. Märgistamissätete punkti uus sõnastus

KIRJELDUS

See punkt on ümber sõnastatud, et viia sõnastus vastavusse kehtivate õigusaktidega ja kehtestada kohustus märkida etiketile kvaliteetvahuveinide tootmismeetodid vastavalt samale muudatusele, vältimaks tarbijates segadust. Lisatud on väljend „Fermentado en barrica“ („Vaadis kääritatud“).

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8.b.3 ja koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, millega muudetakse koonddokumenti, kuid sellega ei kaasne piiranguid ega kitsendusi turustamisele ning see ei liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Parandada märgistuseeskirju

14. Kontrolle käsitleva osa ajakohastamine

KIRJELDUS

Kindlaks on määratud pädeva asutuse poolt volitatud kontrolliasutus ning parandatud on kontrolle puudutavat sõnastust.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 9, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, millega ei muudeta koonddokumenti, muudatus ei mõjuta toote omadusi ega liigitu ühekski delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks

PÕHJENDUS

Kaitstud päritolunimetuse „Cigales“ kontrolliasutus on saanud standardi ISO/IEC 17065:2012 kohase akrediteeringu. Sellest tulenevalt on pädev asutus – Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León – delegeerinud talle kontrolliülesanded kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 116a sätestatuga.

Ühtlasi on ajakohastatud kontrolliülesandeid käsitleva osa sõnastust, kuna see on standardi 17065 kohase sertifitseerimise jaoks aegunud.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Cigales

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. VEIN – VALGED JA ROOSAD VEINID/KLARETID

LÜHIKIRJELDUS

Valge vein

Välimuselt on vein puhas ja kirgas. Värvuses annavad tooni rohekaskollane, õlgkollane, kahvatukollane või kuldkollane.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud aroomid), milles on tunda viljaseid puu- ja tsitrusviljade ja/või taimenüansse. Aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote, kui veini on hoitud vaadis.

Maitselt hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga. Selles on tunda lõhnale sarnaseid nüansse: puu- ja tsitrusvilju ja/või taimenoote. Aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote (puitvaadis seisnud veinide puhul).

Roosad veinid/klaretid

Välimuselt on vein puhas ja kirgas. Värvus varieerub lillakasroosast, maasika- või lõheroosast sibulakooreroosani.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda värskeid punaste viljade, puu- ja tsitrusviljade ja/või taimenüansse. Aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote, kui veini on hoitud vaadis.

Heas tasakaalus maitsega, milles on tunda lõhnale sarnaseid nüansse: värskeid punaseid vilju, puu- ja tsitrusvilju ja/või taimenoote ning aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote puitvaadis seisnud veinide puhul.

(*) Käesolevas punktis esitatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastavad ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

2. VEIN - NOORED PUNASED VEINID

LÜHIKIRJELDUS

Vein on puhta ja kirja värvusega, mis varieerub violetsest telliskivipunaseni.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda viljaseid nii värskete kui üleküpsenud mustade või punaste marjade ja/või taimenoote ning veinide puhul, mis on seisnud puitvaadis, võib aimata ka vürtsiseid ja/või röstimise noote.

Maitses on heas tasakaalus happesus, alkoholisisaldus, kootavus ja mõrudus. Järelmaitses on tunda lõhnale sarnast aroomibuketti.

Igal juhul peavad käesolevas jaos sätestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

3. PUNASED VEIN MÄRKEGA „ROBLE“ („TAMM“)

LÜHIKIRJELDUS

Vein on puhta ja kirka värvusega, mille toon varieerub violetsest telliskivipunaseni.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda viljaseid nüansse ning puidule omaseid vürtsiseid ja/või röstimise noote.

Maitses on heas tasakaalus puuviljased ning puidule omased vürtsised ja/või röstimise nüansid.

(*) Veinide puhul, mis on turule viidud esimesel saagikoristuse järgsel aastal; üle ühe aasta vanuste veinide puhul ei tohi lenduvate hapete sisaldus ületada järgmiselt arvutatavat ülemmäära: 1 grammi liitri kohta kuni 10-mahuprotsendilise alkoholisisalduse puhul ja see suureneb 0,06 grammi võrra liitri kohta iga alkoholiühiku kohta, mis ületab 10 mahuprotsenti.

(**) Igal juhul peavad käesolevas jaos sätestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

4. PUNASED VEINID „CRIANZA“, „RESERVA“ JA „GRAN RESERVA“

LÜHIKIRJELDUS

CRIANZA

Vein on puhta ja kirka värvusega, mille toon varieerub violetsest telliskivipunaseni.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda puidule omaseid vürtsiseid ja/või röstimise noote ning puuviljaseid nüansse.

Heas tasakaalus maitsega, järelmaitses on tunda vürtsiseid ja/või röstimise ja/või puuviljaseid ja/või mineraalide nüansse.

RESERVA

Vein on puhta ja kirka värvusega, mille toon varieerub punasest merevaikkollaseni.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda vürtsiseid, palsami ja/või puuviljaseid ja/või mineraalide nüansse.

Puhta ja heas tasakaalus maitsega, järelmaitses on tunda vürtsiseid ja/või palsami ja/või mineraalide ja/või puuviljade nüansse.

GRAN RESERVA

Vein on puhta ja kirka värvusega, mille toon varieerub punasest merevaikkollaseni.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), mida täiendavad vürtsised ja/või palsaminoodid.

Puhta maitsega, järelmaitses on tunda vürtsiseid ja/või palsami ja/või mineraalide ja/või puuviljaseid nüansse.

Veinide puhul, mis on turule viidud esimesel saagikoristuse järgsel aastal; üle ühe aasta vanuste veinide puhul ei tohi lenduvate hapete sisaldus ületada: 1 grammi liitri kohta kuni 10-mahuprotsendilise alkoholisisalduse puhul ja see suureneb 0,06 grammi võrra liitri kohta iga alkoholiühiku kohta, mis ületab 10 mahuprotsenti.

(**) Igal juhul peavad käesolevas jaos sätestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. VEIN – MAGUSAD VEINID (VALGED, ROOSAD/KLARETID ja PUNASED)

LÜHIKIRJELDUS

— Magusad roosad veinid: Vein on puhta ja kirka värvusega, milles annavad tooni lillakasroosa, maasika- või lõheroosa ja sibulakooreroosa. Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda värskeid punaste marjade, puu- ja tsitrusviljade ja/või taimenüansse. Aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote, kui veini on hoitud vaadis. Heas tasakaalus maitsega, milles on tunda lõhnale sarnaseid nüansse: värskeid punaseid marju, puu- ja tsitrusvilju ja/või taimenoote ning aimata võib ka vürtsiseid ja/või röstimise noote puitvaadis seisnud veinide puhul. Täidlased, magusad ja hea struktuuriga.

— Magusad punased veinid: Vein on puhta ja kirka värvusega, mille toon varieerub violetsest telliskivipunaseni. Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda viljaseid nii värskete kui üleküpsenud mustade või punaste marjade ja/või taimenoote ning veinide puhul, mis on seisnud puitvaadis, võib aimata ka vürtsiseid ja/või röstimise noote. Maitselt hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga, tunda on lõhnale sarnast puuviljapaletti (mustad ja punased marjad, kuivatatud puuviljad ja taimed) ning vürtsiseid ja röstimise noote. Täidlased, magusad ja hea struktuuriga. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

6. KVALITEETVAHUVEIN (VALGE/ROOSA/KLARETT)

LÜHIKIRJELDUS

Puhta ja kirka värvusega, milles annavad tooni kollased toonid (õlgkollasest kuldkollaseni), kui vein on valmistatud valgetest või punastest sortidest, ning punased toonid (kahvaturoosast maasikaroosani), kui vein on valmistatud punastest sortidest või punastest ja valgetest sortidest. Mullid on keskmise suurusega, kobrutavad ning keskmisest vähem või keskmiselt püsivad.

Puhta aroomibuketiga (puuduvad mittetäiuslikud või mittetäielikud aroomid), milles on tunda puuviljaseid ja pärminüansse.

Maitses on aimata puuviljaseid noote ning järelmaitses kuivatatud puuviljade ja/või pärminüansse.

Igal juhul peavad käesolevas jaos sätestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 3,5 viinhappe grammi liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 160

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. VEINIVALMISTUSTAVAD

Veinivalmistuse eritava

Veinivalmistuse eritava

Terved haigusvabad viinamarjad, minimaalne tõenäoline alkoholisisaldus: 10° Beaumé kraadi (valged sordid) ja 10,5° Beaumé kraadi (punased sordid).

Suurim ekstraheerimisel saadav kogus 72 liitrit 100 kilogrammi viinamarjade kohta.

Magusate veinide tootmisel säilitatakse osa viinamarjade looduslikust suhkrust, katkestades käärimise lubatud viisil, mis ei ole alkoholi lisamine.

Kvaliteetvahuveine valmistatakse mis tahes lubatud meetodil.

Veinide laagerdamise tingimused:

1. Veine laagerdatakse registreeritud veinitehastes tammevaatides, mille maksimaalne maht on 330 liitrit.

2. Nimetustega „CRIANZA“, „RESERVA“ ja „GRAN RESERVA“ tähistatud veinide laagerdamisperioode hakatakse arvestama alates saagikoristusaasta 1. novembrist.

2. VEINIVALMISTUSTAVAD

Viljelustavad

Minimaalne istutustihedus on 1 000 viinapuud hektari kohta uusistanduse puhul. Olemasolevates istandustes istutatakse edasi sama tihedusega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Punaste veinide tootmiseks 7 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. 50,40 hektoliitrit hektari kohta

3. Valgete veinide, roosade veinide/klarettide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks 9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. 64,80 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Cigales“ hõlmatud geograafiline piirkond paikneb Duero madaliku põhjaosas Pisuerga jõe mõlemal kaldal ning selle pindala on 574 km2.

See hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

— Valladolidi provintsis Cabezón de Pisuerga, Cigales, Corcos del Valle, Cubillas de Santa Marta, Fuensaldaña, Mucientes, Quintanilla de Trigueros, San Martín de Valvení, Santovenia de Pisuerga, Trigueros del Valle ja Valoria la Buena; ning Valladolidi omavalitsusüksusesse kuuluv El Berrocali maavaldus, mis piirneb Valladolidi provintsi piiriga, Valladolidi-Fuensaldaña-Mucientese maanteega ja Pisuerga jõega.

— Palencia provintsis Dueñas.

7. Veiniviinamarjasordid

ALBILLO MAYOR

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA BLANCA

GARNACHA ROJA - GARNACHA GRIS

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

MACABEO - VIURA

MERLOT

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO - TINTA DEL PAIS

VERDEJO

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein

Kaitstud päritolunimetusega „Cigales“ hõlmatud geograafiline piirkond on viinamarjaistanduse jaoks äärmiselt sobiv. Läbi piirkonna voolab Pisuerga jõgi ja istandus paikneb jõe keskjooksul külma kliimaga ülemjooksu ja mõõduka kliimaga suudmeala vahel. Kliima ja pinnase koostoime võimaldab kasvatada väga tasakaalustatud happesuse ja suhkrusisaldusega viinamarju. Sordid sobivad sellesse piirkonda hästi, samuti sobivad nad juba kümnendeid kestnud veinivalmistustavadega ning see võimaldab toota väga heas tasakaalus veine.

Iseloomulik on ka see, et 30 % ulatuses on istandus tegutsenud seal üle 60 aasta ning tänu sellele ja eelmainitud tingimustele on võimalik väga intensiivne ja tasakaalustatud küpsemine, mis sobib hästi laagerdatud veinidele nimetusega „crianza“.

8.2. Kvaliteetvahuvein

Viimastel aastatel tehtud mitmed katsetused on andnud tulemuseks vahuveinid, millel on piirkonna veinidele eriomane iseloom ning mis on väga kvaliteetsed (väikesed kauakestvad mullid, teiseste aroomide olemasolu jms). Piirkonnale omased sordid (väga hästi kohanenud) võimaldavad toota vahuveine, mis on nii maitselt kui järelmaitselt väga elegantsed ja värsked.

Piirkonna kliima, mis võimaldab saada heas tasakaalus happesuse, ekstrakti ja aroomipaletiga toorainet, annab veinile täidlase happesust tasakaalustava maitse.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õiguslik raamistik:

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kuna kaitstud päritolunimetusega veinide „Cigales“ villimine on määrava tähtsusega tegur tagamaks tootespetsifikaadis kindlaksmääratud omaduste omandamine valmistamise ning vajaduse korral laagerdumise käigus, peab see toimuma tootespetsifikaadis määratletud tootmispiirkonnas paiknevate veinitehaste villimiskäitistes.

Õiguslik raamistik:

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nimetuse „DENOMINACIÓN DE ORIGEN PROTEGIDA“ („KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUS“) asemel võib kasutada traditsioonilist nimetust „DENOMINANCIÓN DE ORIGEN“ („PÄRITOLUNIMETUS“).

Märgistusel tuleb märkida saagiaasta ka juhul, kui veinid ei ole laagerdunud, magusate ja vahuveinide puhul saagiaastat märkima ei pea.

Võib kasutada nimetusi „CRIANZA“, „RESERVA“, „GRAN RESERVA“ ja „ROBLE“, kui see on vastab nende traditsiooniliste nimetuste suhtes kehtivates õigusaktides sätestatud nõuetele, ning nimetusi „ROBLE“ („TAMM“) ja „FERMENTADO IN BARRICA“ („VAADIS KÄÄRITATUD“), kui see on kooskõlas õigusaktides sätestatuga.

Link tootespetsifikaadile

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DOP+CIGALES+en+vigor_Rev+2.docx/319701e4-ff93-9af2-5b81-7acb4a82fdd4

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.