Võttes arvesse CESNI töörühmade tööd, ajakohastatakse ES-RISi standardit regulaarselt. ES-RISi standardi regulaarne ajakohastamine on vajalik, et

2019. ja 2020. aastal koostasid CESNI eksperdid ES-RISi standardi 2021/1 eelnõu. See on esimene CESNI koostatud jõeteabeteenuste standardite väljaanne ja sellega luuakse alus ES-RISi standardi tulevasteks versioonideks. ES-RISi standard 2021/1 sisaldab tehnilisi kirjeldusi valdkondades, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel ning komisjoni poolt selle direktiivi artikli 5 alusel vastu võetud rakendusaktidega. Rakendusaktides sisalduvad tehnilised kirjeldused põhinevad direktiivi 2005/44/EÜ II lisas sätestatud tehnilistel põhimõtetel ja neis võetakse arvesse tööd, mida asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid (nt CCNR, UNECE) on selles valdkonnas teinud. ES-RISi standardi esimeses väljaandes tehniliste kirjelduste sisu ei muudetud. Asjakohased standardid on taasesitatud ES-RISi standardi osades ja lisades ning mitte üksnes UNECE avaldatud dokumentidele viidates. Lisaks sisaldab ES-RISi standard 2021/1 sisevee-AISi katsestandardit 2021/3.0, mille CESNI võttis vastu 13. oktoobril 2020 ja mida on käsitletud nõukogu otsuses (EL) 2020/1508.

Reini laevaliikluse muudetud konventsiooniga, millele kirjutati alla 17. oktoobril 1868 Mannheimis, on kindlaks määratud Reini kui siseveetee kasutamise õigusraamistik ja kehtestatud CCNRi ülesanded. Praegu kohaldatav konventsioon põhineb 20. novembril 1963 vastu võetud ja 14. aprillil 1967 jõustunud konventsioonil, millega muudeti Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni. Täiskogu istungeid peetakse kaks korda aastas. Neil osalevad CCNRi liikmesriikide esindajad. Täiskogu istung on CCNRi otsustusorgan. Täiskogu võtab vastu keskkomisjoni resolutsioonid. Igal riigil on üks hääl ja otsused tehakse ühehäälselt. Kõnealused resolutsioonid on õiguslikult siduvad. EL ei ole CCNRi liige.

Reini laevaliikluse keskkomisjon (CCNR) on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on regulatiivne pädevus Reini siseveelaevanduse valdkonnas. CCNRi kuulub neli ELi liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad) ning Šveits.

–säilitada siseveeliikluse ohutuse kõrge tase,

–pidada sammu tehnika arenguga,

–tagada kooskõla ELi õigusraamistiku ja rahvusvaheliste nõuetega.

CESNI komitee otsustas 13. oktoobri 2020. aasta kohtumisel võtta ES-RISi standard 2021/1 vastu oma 15. aprilli 2021. aasta kohtumisel. Enne 15. aprillil 2021 toimuvat kohtumist tehakse kavandatavas standardis eeldatavasti üksnes väikseid muudatusi. ES-RISi standard 2021/1 avaldatakse vastaval veebisaidil (cesni.eu). Kõigil ELi liikmesriikidel on eespool nimetatud standardi eelnõudele (kaitstud) juurdepääs.

ES-RISi standardis 2021/1 esitatud tehnilised kirjeldused vastavad tehnilistele kirjeldustele, mis on juba vastu võetud direktiivi 2005/44/EÜ õigusraamistikus.

CCNR võtab vastu resolutsiooni, millega muudetakse CCNRi eeskirju, et lisada viide ES-RISi standardile 2021/1.

Selleks et tagada kahe olemasoleva ühtlustatud jõeteabeteenuste eeskirjakogumiku (Reini ja ELi oma) kooskõla, on vaja asjaomaseid standardeid ühtlustada. Kuigi asjaomased ELi õigusnormid on juba jõustunud, viidatakse alates 25. aprillist 2022 CCNRi eeskirjades ES-RISi standardile 2021/1. See kuupäev vastab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1744 (mis oli kõige hiljutisem direktiivi 2005/44/EÜ alusel jõustunud rakendusakt) kohaldamise alguse tähtajale. Seega tagatakse rakendamise ajakava ühtlustamine.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liidu seisukoht on vajalik, võttes arvesse, et kavandatavate aktide reguleerimisese on seotud valdkonnaga, mis kuulub liidu ainupädevusse, ning on vaja tagada, et ELi huve võetakse nõuetekohaselt arvesse, kui võetakse vastu otsuseid ühtlustatud jõeteabeteenuste standardite kehtestamise kohta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidul kõnealuste standarditega hõlmatud valdkondades ainuvälispädevus, kuna need võivad mõjutada ELi ühiseid eeskirju. Liikmesriigid võtavad jõeteabeteenused kasutusele direktiivi 2005/44/EÜ artikli 4 kohaselt kooskõlas tehniliste kirjeldustega, mis sisalduvad komisjoni poolt selle direktiivi artikli 5 alusel vastu võetud rakendusaktides. Kõnealuste standardite eelnõude sisu peaks olema täielikult kooskõlas standarditega, mis on praegu lisatud direktiivi 2005/44/EÜ alusel vastu võetud siduvatesse ELi tehnilistesse kirjeldustesse ning mis on esitatud rakendusmäärustes (EL) 2018/2032, 2018/1973, 2019/838 ja 2019/1744. Need standardid on seotud ühtlustatud jõeteabeteenuste tehniliste kirjeldustega, mida tuleks direktiivi 2005/44/EÜ põhjendust 3 silmas pidades arvesse võtta kõnealuse direktiivi artikli 5 kohaste siduvate tehniliste kirjelduste vastuvõtmisel.

ES-RISi standardi koostamist on intensiivselt ette valmistatud CESNI ekspertide tasandil. Seoses sellega on konsulteeritud paljude era- ja avaliku sektori ekspertidega. Standardi väljatöötamise jooksul on peetud CESNI tasandil järgmisi tehnikaalaseid kohtumisi:

–töörühmade koosolekud (13.–14.2.2019, 11.–12.12.2019, 1.–2.4.2020, 23.–26.6.2020, 2.–3.9.2020) ja

–komitee kohtumine (13.10.2020).

Nendel kohtumistel oli võimalik jõuda ühtlustatud jõeteabeteenuste standardite osas kokkuleppele ekspertide tasandil.

Liidu kavandatav seisukoht on võtta vastu ES-RISi standard 2021/1, kuna tänu sellele võimaldatakse ohutuse kõrgeim tase siseveelaevanduses, järgitakse tehnika arengut selles sektoris ja tagatakse jõeteabeteenuste ühilduvus Euroopas

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.