EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.5.2019 COM(2019) 260 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2019. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta {SWD(2019) 215 final} - {SWD(2019) 216 final} - {SWD(2019) 217 final} - {SWD(2019) 218 final} - {SWD(2019) 219 final} - {SWD(2019) 220 final}



I. SISSEJUHATUS 2015. aasta novembris kehtestas Euroopa Komisjon keskmise pikkusega ELi laienemispoliitika strateegia, mis katab komisjoni praeguse koosseisu mandaadi. Käesolevas teatises võetakse kokku edusammud, mis on tehtud laienemispoliitika rakendamisel 2019. aasta veebruari lõpu seisuga. Selles kirjeldatakse liidu liikmeks pürgivate riikide edusamme, ent heidetakse pilk ka nende tõsistele probleemidele. Lääne-Balkani riigid Euroopa Komisjoni 2018. aasta veebruari Lääne-Balkani strateegia andis piirkonnale tugeva tõuke teel Euroopa suunas. Selles kinnitati taas, et Lääne-Balkani riigid on Euroopa Liidu lahutamatu osa, ning korrati, et nende väljavaade saada Euroopa Liidu liikmeks, eeldusel et nad täidavad kindlad, väljakujunenud kriteeriumid, on poliitilistel, majanduslikel ja julgeolekupõhjustel ka liidu enda huvides. Strateegias kinnitati, et piirkond on teinud märkimisväärseid edusamme nii reformide elluviimisel kui ka sõja ja konfliktide pärandiga toimetulekul, ent selleks, et riigid saaksid täita kõik liikmeks saamise tingimused, sealhulgas tugevdada oma demokraatlikku korda, on olulistes valdkondades tarvis täiendavaid tõsiseid, põhjalikke ja veenvaid reforme. Eelkõige tuleb tugevdada õigusriigi põhimõtte rakendamist, võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, samuti viia ellu majandusreforme ja parandada konkurentsivõimet, edendada piirkondlikku koostööd ja leppimisprotsessi. Komisjon kutsus üles kõvasti suurendama piirkonnale antavat ELi poliitilist, tehnilist ja rahalist toetust, muu hulgas strateegia kuue juhtalgatuse kaudu, mille elluviimist toetatakse ajavahemikul 2014–2020 ühinemiseelse rahastamisega 11,7 miljardi euro ulatuses. Poliitika motiveeriva struktuuri parandamiseks märkis komisjon veel, et vajaliku poliitilise tahte, tegelike ja püsivate reformide elluviimise ning naabritega pooleliolevatele vaidlustele lõplike lahenduste leidmise korral võivad ühinemisläbirääkimistes kõige kaugemale jõudnud riigid 2025. aastaks ühinemiseks valmis olla. 2018. aasta mais Sofias toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kinnitasid ELi juhid uuesti oma ühest toetust Lääne-Balkani riikide väljavaadetele saada ELi liikmeks ning Lääne-Balkani partnerid kinnitasid taas oma pühendumust neile väljavaadetele kui oma kindlale strateegilisele valikule. ELi juhid leppisid kokku Sofia deklaratsioonis ja Sofia prioriteetide kavas, milles on visandatud uued meetmed piirkonnaga tugevama koostöö tegemiseks sellistes olulistes valdkondades nagu julgeolek, õigusriik ja ränne. ELi juhid andsid möödunud aastal konkreetsetele Lääne-Balkani riikidele ka selgeid signaale. Vastuseks komisjoni 2018. aasta soovitustele alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedoonia Vabariigi ja Albaania Vabariigiga otsustas nõukogu juunis reageerida positiivselt tehtud edusammudele ning avada ukse ühinemisläbirääkimiste alustamisele mõlema riigiga 2019. aasta juunis. Kosovo * kohta teatas komisjon, et kõik kriteeriumid Schengeni alale viisavaba reisimise võimaldamiseks on täidetud. 2019. aasta märtsis toetas Euroopa Parlament komisjoni ettepanekut viisanõude kaotamise kohta oma esimesel lugemisel. ELi viimase aasta tihedam koostöö Lääne-Balkani piirkonnaga ja tugevam pühendumus sellele piirkonnale annavad juba konkreetseid ja silmatorkavaid tulemusi. Põhja-Makedoonia mitte ainult ei jätkanud oma kaugeleulatuva reformikava täitmist, vaid saavutas ka ajaloolise kokkuleppe Kreekaga. Kokkuleppega lahendati 27 aastat kestnud vaidlus nimeküsimuses. See ja Bulgaariaga sõlmitud kahepoolne leping on näited sellest, kuidas tugevdada heanaaberlikke suhteid kogu piirkonnas, ja annavad tunnistust Euroopa perspektiivi köitvusest. Põhjalikke reforme viib ellu ka Albaania, kes on eelkõige põhjalikult ümber korraldanud oma kohtusüsteemi ning hinnanud ennenägematul moel ümber kohtunike ja prokuröride ametisse sobivuse. Need tervitatavad edusammud nõuavad nüüd liidult konkreetseid ja kiireid meetmeid. ELil on võimalus ja tugev huvi tagada kogu piirkonnas pikaajaline positiivne areng. Liit peab täitma oma kohustused ning avaldama tunnustust, kui see on ära teenitud. Kui EL ei tunnustaks riike objektiivsete edusammude eest teel Euroopa suunas järgmisesse etappi lubamisega, kahjustaks see tema usaldusväärsust kogu piirkonnas ja kaugemalgi. Leige vastus ajaloolistele saavutustele ja põhjalikele reformidele õõnestaks stabiilsust, vähendaks oluliselt stiimulit viia ellu järgmisi reforme ja mõjutaks negatiivselt tööd, mida tehakse tundlike kahepoolsete küsimuste lahendamiseks, sealhulgas Belgradi ja Priština vahelist dialoogi. Strateegilises mõttes oleks see kasuks vaid ELi geopoliitilistele konkurentidele, kes saaksid Euroopa ukselävel kanda kinnitada. Paraku ei ole teps kõik riigid Lääne-Balkani strateegia pakutavatest võimalustest kinni haaranud. Mõned on olnud loiud edasi liikuma, eriti äärmiselt olulistes õigusriigi ja põhiõiguste valdkondades. Ühinemisprotsessis kõige kaugemale jõudnud riigid võivad jääda enda seatud auahnete eesmärkide saavutamisel ajakavast maha, kui nad oma jõupingutusi märkimisväärselt ei kiirenda. Eelkõige tuleb teha põhjalikke reforme. Kõik piirkonna poliitilised juhid peavad püüdma oma kodanike reformiootusi tegelikkuseks muuta ega tohi jätta ühtegi kahtlust oma strateegilise suunitluse ega ELiga ühinemisele pühendumise suhtes. ELiga ühinemine on põhimõtteline valik. See rajaneb väärtustel, mida iga riik peab püüdma aktiivsemalt omaks võtta. Paralleelselt käesoleva teatisega on komisjon vastu võtnud arvamuse Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta. Arvamuses esitatud järeldus ja soovitus sisalduvad käesoleva teatise lisas. Türgi Türgi on Euroopa Liidu jaoks oluline partner ja ühtlasi kandidaatriik. Ühist huvi pakkuvates valdkondades on dialoogi ja koostööd jätkatud, ka kõige kõrgemal tasandil. Muu hulgas on tehtud tulemuslikku koostööd rände valdkonnas ja EL on tugevalt toetanud pagulasi. Sellest hoolimata on Türgi Euroopa Liidust veelgi eemaldanud. Seal on õigusriigi ja põhiõiguste vallas toimunud tugev tagasilangus ning tema poliitilise süsteemi tõhus kontroll ja tasakaalustatus on vähenenud. Selle põhjuseks on põhiseaduses tehtud muudatuste jõustumine. 2018. aasta juunis märkis nõukogu ühehäälselt, et Türgi ühinemisläbirääkimised on seega tegelikkuses seiskunud ning kaaluda ei saa ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist. Selle hinnangu aluseks olnud asjaolud püsivad. Õigusaktide kiirem vastavusse viimine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, sealhulgas piiravate meetmete osas, on laienemisprotsessi oluline osa ja näitab, et riigid jagavad täielikult sihte ja väärtusi, mida liit püüab levitada nii oma naabruses kui ka kaugemal. Oma õigusakte on ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika seisukohtadega järjepidevalt vastavusse viinud Albaania ja Montenegro. II. 2015. AASTA LAIENEMISSTRATEEGIA RAKENDAMINE Põhjalike reformide aktiivsem jätkamine on Kopenhaageni ja Madridi liikmesuskriteeriumide täitmise põhieeldus. Jõupingutused nendes valdkondades on jagamatud ja vastastikku tugevdavad ning neid tuleb teha jõulisemalt ja kindlama poliitilise pühendumusega. a) Demokraatlike institutsioonide toimimine Demokraatlike institutsioonide nõuetekohane toimimine on enamikus riikides endiselt üks peamisi probleeme. Parlamendi keskne roll peab saama nende riikide poliitilise kultuuri lahutamatuks osaks. Juurutada tuleb konstruktiivne dialoog kõigi erakondade vahel ning opositsioonierakondadel, mis kannavad samuti märkimisväärset vastutust oma riigi tuleviku kujundamise eest, peaks olema võimalik täita täies ulatuses oma rolli ja osaleda demokraatlikes protsessides. Äärmiselt oluline on tugevdada parlamendile aruandmise kohustust, täidesaatva võimu üle tehtavat järelevalvet ja demokraatlikku kontrolli.

Lääne-Balkani riikides tuleb sisse seada konstruktiivne dialoog kogu poliitilise spektri ulatuses ning eelkõige parlamendis. Endiselt valmistavad muret parlamendi tööd häirivad boikotid Albaanias, Montenegros ja Serbias. Aina sagedamini esineb kodanike proteste, mille käigus nõutakse uusi reforme. Serbia võiks näiteks kasutada vahendus- ja dialoogimehhanisme, mida pakub Euroopa Parlament. Valitsused peavad tagama, et opositsioonil oleks võimalik täita täielikult oma rolli kehtivates raamistikes, ning opositsioon peab konstruktiivselt osalema demokraatlikus protsessis. Parlamentide järelevalvefunktsiooni tugevdamine nõuab suuri jõupingutusi. Põhja-Makedoonias suurendas parlament 2018. aastal oma järelevalvesuutlikkust, taastas kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning vähendas lühendatud menetluste kasutamist 20 %ni. Paraku valmistavad sellised menetlused kogu piirkonnas endiselt peavalu. Lühendatud menetluste kasutamise osakaal ulatub Serbias, kus kontroll ja seadusandlik arutelu on valitsuskoalitsiooni parlamentaarsete tavade mõjul on halvenenud, 44 %ni. Montenegros peab valimisalaste ja muude õigusaktide reformimiseks loodud erakondadeülese ajutise komisjoni töö alles tulemusi andma. Valimised peavad olema vabad ja õiglased ning valimisvaatlusmissioonide soovitusi tuleb nõuetekohaselt täita. Pikka aega püsinud puuduste kõrvaldamisega tuleb tegeleda kogu valmistsükli jooksul. Põhjalikult tuleb reformida erakondade rahastamist nii avaliku kui ka erasektori vahenditest. Türgis on pärast 2018. aasta juuni valimisi jõustunud uue presidentaalse valitsemissüsteemi raames tugevasti kärbitud parlamendi seadusandlikke ja järelevalvefunktsioone. Parlamendis ei toimu konstruktiivset dialoogi ning puudub toimiv kontrolli- ja tasakaalustussüsteem. Parlamendiliikmete puutumatuse süsteemis kaua aega püsinud puudusi ei ole kõrvaldatud. Kõrgeima valimisnõukogu otsused korraldada Istanbulis uued valimised ning nimetada riigi kaguosas konkreetsete omavalitsuste etteotsa valimistel teisele kohale jäänud kandidaadid tekitavad tõsist muret valimisprotsessi õiguspärasuse ja terviklikkuse pärast ning selle pärast, kas valmisnõukogu saab pidada poliitilisest survest sõltumatuks institutsiooniks. b) Õigusriik ja julgeolek Õigusriik on hästi toimiva demokraatia keskpunkt. Seda iseloomustavad vabad ja õiglased valimised, hästi toimiv parlament, mis peaks olema võimeline täielikult täitma oma seadusandlikke ja järelevalvealaseid põhifunktsioone, ning võimude lahusus. Samal ajal peaks riigis toimima kontrolli- ja tasakaalustussüsteem. Õigusriik on ELiga ühinemise protsessi kindel ja selgelt lahutamatu osa. See on oluline demokraatlike muutuste aspekt ja ELi jaoks on see üks põhikriteeriumeid, mille alusel hinnata laienemisprotsessis osalevate riikide edusamme ELi liikmeks saamise teel. Edusammud selles valdkonnas nõuavad aga suuri jõupingutusi. Puudujäägid käivad sageli käsikäes poliitilise tahte puudumise, institutsioonide vastuseisu ja kodanikuühiskonna jaoks üha vaenulikumaks muutuva keskkonnaga. Osaliselt kajastub see nn riigi kaaperdamise (state capture) teatavates sümptoomides. Seetõttu ei kohaldata õigusriigi põhimõtet kõigil võimutasanditel ikka veel õigesti. Türgis ei ole õigusriigi valdkonnas toimunud tagasilanguse heastamiseks samme astutud. Õigusriigi toimimiseks on äärmiselt oluline kujundada välja hästi toimiv ja sõltumatu ning otsuseid tulemuslikult rakendav kohtusüsteem. Oma kohtusüsteemi reformimisel on olulist edu saavutanud Albaania, kes jätkab seda tegevust kavakohaselt. Uute õigusasutuste rajamisega püütakse luua sõltumatu kohtusüsteem kogu riigis. Ümberhindamise protsess on andnud nähtavaid tulemusi: kokku on vastu võetud rohkem kui 140 otsust ja esimeses astmes on lõpetatud kõik prioriteetsed kohtuasjad. Hinnatud kohtunikest 88 on vallandatud või vabatahtlikult lahkunud. Kogu Lääne-Balkani piirkonnas pärsib reformiprotsessi aga endiselt kohtukultuuri muutumise aeglus. Serbias ei ole veel vastu võetud põhiseaduse muudatusi, mis olid kavandatud selleks, et viia põhiseadus vastavusse Euroopa kohtusüsteemi normidega. Türgis on jätkunud poliitiline surve ning suure hulga kohtunike ja prokuröride tahtevastane üleviimine. See on Türgi kohtusüsteemi sõltumatust veelgi kahjustanud. Lääne-Balkani riikides ja Türgis on endiselt laialt levinud korruptsioon. Edu võitluses kõrge ja keskmise tasandi korruptsiooni vastu on piirkonnas erinev. Mõned riigid, näiteks Põhja-Makedoonia ja Albaania, on teinud edusamme, ent enamikus riikides ei ole tulemused veenvad ega ulatu liikmeks saamise nõuete täitmisele ligilähedalegi. Kõrgel tasandil toimuvale ja poliitilisele korruptsioonile tuleb kindlamalt ja üksmeelsemalt vastu astuda. Võitluses korruptsiooni vastu on käegakatsutavaid tulemusi tarvis ka selleks, et kujundada välja stabiilne ja läbipaistev ettevõtluskeskkond ning leevendada demokraatlikele struktuuridele avalduvaid reaalseid ohte. Riigihanked on korruptsioonile endiselt eriti vastuvõtlikud. Jõuliste ja kaugeleulatuvate meetmete abil tuleb kogu riigihankeprotsessi hõlmavaid kontrollimehhanisme tugevdada ja hangete läbipaistvust tunduvalt suurendada. Organiseeritud kuritegevus on Lääne-Balkani riikides ja Türgis endiselt suur probleem. Nii Türgi kui ka Lääne-Balkani riikide territooriumi kaudu kulgevad paljukasutatavad smugeldamismarsruudid. Nendest riikidest ja nende riikide kaudu tegutsevad ikka veel rahvusvahelise haardega võimsad kriminaalsed võrgustikud. Kõnealused riigid on selle nähtuse teatavate aspektidega tegelenud ja 2018. aastal teatati mitmest suuremast uimastisaadetiste kinnipidamisest ja konfiskeerimisest. Operatiivkoostööd, sealhulgas ELi ametitega on süvendatud, ennekõike Albaanias, ja see on andnud kohapeal silmatorkavaid tulemusi. Paraku tehakse organiseeritud kuritegevuse juhtumite menetlemisel sageli liiga vähe lõplikke süüdimõistvaid kohtuotsuseid. Mõned riigid suudavad möödunud aastate kohta ette näidata vaid käputäie (kui üldse) süüdimõistmisi organiseeritud kuritegevuse või rahapesu asjades. Niivõrd kesised tulemused osutavad sellele, et kriminaalmenetlused ei ole tõhusad, mis omakorda läkitab tugevaid karistamatuse signaale ning suurendab kuritegevuse poliitikasse ja majandusse sisseimbumise ohtu. Piirkonna riigid peavad samuti tunduvalt suurendama vara arestimist ja konfiskeerimist nii organiseeritud kuritegevuse kui ka korruptsioonijuhtumite korral ning jõulisemalt võitlema kuritegelike rühmituste vastu. Lääne-Balkani riigid on viimastel aastatel astunud jõudsaid samme terrorismivastase võitluse õigus- ja institutsioonilise raamistiku ajakohastamiseks. Operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ja ametitega on järjepidevalt parandatud ja süvendatud. Kõik Lääne-Balkani riigid osalevad aktiivselt Lääne-Balkani terrorismivastases algatuses. Sellest hoolimata peab enamik riike siiski tugevdama oma jõupingutusi, et lahendada tagasipöörduvate välisvõitlejate probleem ning ennetada ekstremismi ja radikaliseerumist, ka vanglates. Suurendada tuleb internetipõhise seire ja reageerimise suutlikkust. Rahapesule ja terrorismi rahastamisele tuleks vastu astuda strateegilisemal viisil, mis peaks igal juhul hõlmama ka rahavoogude ennetavat seiret. Türgi peab läbi vaatama oma terrorismivastased õigusaktid. Ehkki Türgil on seaduslik õigus terrorismi vastu võidelda, on tal ühtlasi vastutus tagada, et see toimub kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabadustega. Terrorismivastased meetmed peavad olema proportsionaalsed. Õigusriigi valdkonna reforme on tingimata vaja rakendada jõulisemalt ja veenvamalt. See on Lääne-Balkani riikide jaoks kõige olulisem tingimus, kui nad soovivad Euroopa suunal edasi liikuda. Montenegro ja Serbia peaksid lisaks sellele täitma vahekriteeriumid ühinemisläbirääkimistes õigusriigi teemaliste peatükkide 23 ja 24 üle. Kui vahekriteeriumid on täidetud, võimaldab sulgemiskriteeriumide sõnastamine ELil selgelt kindlaks määrata õigusriigiga seotud nõuded, mida ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid peavad selles äärmiselt olulises valdkonnas täitma, et olla valmis ELi liikmeks saama. Montenegro on esimene läbirääkimisi pidav riik, kes võib sellesse etappi jõuda, eeldusel et ta kõrvaldab puudujäägid sellistes tähtsates valdkondades nagu meediavabadus, korruptsioonivastane võitlus ja inimkaubandus. Õigusriigialaste vahekriteeriumide peamine eesmärk on tagada, et asjaomase riigi institutsiooniline ja õigusloomeline ülesehitus on paigas ning et rakendamisel on saavutatud esialgsed tulemused. Kui need kriteeriumid on täidetud, esitab komisjon ELi liikmesriikidele ettepaneku sulgemiskriteeriumide kohta. Sulgemiskriteeriumid on ennekõike suunatud käegakatsutavate tulemuste saavutamisele ning jõulisele, usaldusväärsele ja kestlikule rakendamisele. c) Põhiõigused Põhiõigused on Lääne-Balkani riikide õigusaktides üldjoones sätestatud, kuid nende rakendamise kiirendamiseks on tarvis teha tugevaid jõupingutusi. Türgis on peamiste inimõiguste olukord aruandeperioodil pidevalt ja oluliselt halvenenud. Kogu piirkonnas valmistavad aina enam muret suundumused väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse valdkonnas. Suur tagasiminek on toimunud Türgis, kus on tugevalt piiratud väljendusvabadust ja kus on vangis üle 160 ajakirjaniku – see arv on üks maailma suurimaid. Lääne-Balkani riikides on selles valdkonnas täheldatud väga vähe jõupingutusi. Üldiselt tuleb nentida, et füüsilised ja verbaalsed rünnakud on jätkunud ning uurimine ja süüdistuste esitamine kulgeb aeglaselt. Piirkonna kõikides riikides on endiselt levinud katsed mõjutada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatust. Samuti on levinud meedia läbipaistmatu rahastamine riiklikest ja eraõiguslikest allikatest ning moonutused reklaamiturul. Meediaõhustikku iseloomustavad lisaks sagedane poliitiline sekkumine ja keerukad omandisuhted, mis õõnestavad sõltumatu meedia jätkusuutlikkust. EL toetab endiselt kindlalt kohalikke kodanikuühiskonna organisatsioone, inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja sõltumatuid meediakanaleid. Lääne-Balkani riikides ja Türgis tuleb rohkem ja tõhusamalt tegeleda lapse õiguste rikkumise juhtumitega. Samuti peavad valitsused püüdma lahendada puuetega inimeste, vähemuste ja muude haavatavate rühmade diskrimineerimise probleemi. Lisaks tuleb teha rohkem jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ning diskrimineerimise ja naistevastase vägivalla ennetamiseks ja selliste juhtumitega tegelemiseks. Lääne-Balkani riikides on tehtud edusamme lesbide, geide, biseksuaalide ning trans- ja intersooliste inimeste õiguste osas, aga diskrimineerimisele ning eelkõige vihakõnele ja vägivallale vastu astumiseks on tarvis teha veelgi rohkem. Romad seisavad endiselt silmitsi sotsiaalse tõrjutuse, marginaliseerumise ja diskrimineerimisega. Jätkata tuleb vanglates valitsevate tingimuste parandamist. Türgis kehtib erakorralise seisukorra lõpetamisest hoolimata enamik selle ajal võetud meetmetest, sealhulgas need, millega on kärbitud peamisi menetlusõigusi, nagu õigust kaitsele ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. d) Avaliku halduse reform

Avaliku halduse reform on tähtis, et parandada valitsemist kõikidel tasanditel. Reform hõlmab halduse kvaliteedi ja ametiasutuste aruandekohustuse parandamist, avaliku teenistuse professionaalsuse suurendamist ja depolitiseerimist, riigi rahanduse juhtimise usaldusväärsemaks muutmist ning kodanikele ja ettevõtetele kvaliteetsete teenuste tagamist. Lääne-Balkani riikides on selles valdkonnas tehtud mõõdukaid edusamme. Türgi avalikus teenistuses on toimunud tugev tagasilangus, mis on mõjutanud ka poliitika kavandamist ja vastutust. Selle põhjuseks on presidendi dekreetidega ette nähtud ulatuslikud ümberkorraldused avaliku halduse struktuuris ja avaliku teenistuse süsteemis. Teataval määral on parandatud poliitika kavandamist, aga selleks, et tagada keskvalitsuste tugev kontroll kvaliteedi üle, on tarvis jõupingutusi jätkata. Poliitika, õigusaktid ja riiklikud investeeringud valmistatakse endiselt sageli ette ilma nende mõju hindamata ning ilma institutsioonide vahel ja avalikkusega konsulteerimata. Kõvasti tuleb tööd teha läbipaistvate ja tulemuslike riigihangete tagamiseks. Ressursside raiskamise, pettuste ja korruptsiooni vähendamiseks tuleb õigusaktid varakult ELi õigustikuga vastavusse viia ja juurutada tõhus riiklik sisekontrollisüsteem. Enamikus riikides on tarvis muuta avalik teenistus professionaalsemaks ja pärssida liigset politiseerimist. Riigihalduse struktuur peaks tagama toimivad vastutusliinid. Enamik riike on teinud jõupingutusi kodanikele ja ettevõtjatele osutatavate teenuste, iseäranis e-teenuste parandamiseks, ent mitmesuguseid algatusi ja üldist avaliku halduse reformi tuleb omavahel paremini kooskõlastada. Riigi normide ELi normidega vastavusse viimisel ja edaspidi ka ELi normide kohaldamisel tuleb arvesse võtta piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rolli. Keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel tuleb leida sobiv tasakaal, mis toetab kõige paremini reformide elluviimist ja kodanikele teenuste osutamist. e) Ränne Pagulaskriis ja ebaseaduslik ränne on olnud nii ELi kui ka Lääne-Balkani riikide ja Türgi jaoks suur väljakutse. Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändeteede ääres tehtav koostöö on jätkunud. Endiselt on probleemiks rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus. Partnerriigid peaksid astuma täiendavaid samme oma normide täielikuks ühtlustamiseks ELi viisapoliitikaga. ELi ja Türgi 2016. aasta märtsi avaldus annab endiselt konkreetseid tulemusi ning aitab vähendada ebaseaduslike ja ohtlike merereiside arvu ja päästa inimelusid Egeuse merel. Ebaseaduslikult saabunute arv on 97 % väiksem kui enne avalduse jõustumist ning merel hukkunute arv on oluliselt vähenenud. Türgi õiguskaitseasutused on aruandeperioodil oma jõupingutusi süvendanud. Türgi on jätkanud oma tähelepanuväärseid jõupingutusi ning võtnud vastu enam kui 3,6 miljonit registreeritud Süüria pagulast ja ligikaudu 370 000 muude riikide pagulast. EL on riiki selle ülesande täitmisel püsivalt toetanud. Türgi pagulasrahastust, mille kogueelarve on 6 miljardit eurot, toetab EL pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade humanitaar- ja arenguvajaduste rahuldamist. Selle esimene 3 miljardi euro suurune osamakse on täielikult lepingutega kaetud. Tulemused on olnud selgelt nähtavad ja väga tõhusad: ligikaudu 1,6 miljonit pagulast saab hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu kaudu iga kuu rahaülekandeid, pagulastele on antud 5 miljonit esmatasandi tervishoiukonsultatsiooni ja rahalist toetust on saanud rohkem kui 494 000 koolis käiva lapse perekonnad. Praegu on käsil teise 3 miljardi euro suuruse osamakse rakendamine. Rahastu kujutab endast juhtivat koordineerimismehhanismi, mis võimaldab võtta kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele ELi abi. Lääne-Balkani riikides on sellel rändeteel ebaseaduslikult saabunute arvu 2017. aastal alanud langustrend aruandeperioodi jooksul jätkunud ja saabunute arv on vähenenud veel 35 % tänu riiklike jõupingutuste toetuseks võetud ELi koordineeritud reageerimismeetmetele. Selleks et varustada riigid rände haldamiseks paremate vahenditega, tuleb aga veelgi rohkem teha ning astuda muu hulgas samme piiride paremaks haldamiseks ja ebaseadusliku rände vähendamiseks. Bosniasse ja Hertsegoviinasse saabus 2018. aastal enam kui 20 000 pagulast ja rändajat. EL jätkab selle piirkonna toetamist, aidates suurendada partnerite suutlikkust rändevoogude haldamisel ning kehtestades varjupaigamenetlused, tagasisaatmismehhanismid ja teabevahetuse korra. Piirkonna viie riigiga on viidud lõpule läbirääkimised staatust käsitlevate kokkulepete üle. Need võimaldavad lähetada ELi välispiiriga külgnevatesse piirkondadesse Euroopa piiri- ja rannikuvalve täitevvolitustega rühmad, kes abistavad riiklikke piirivalveasutusi. Albaaniaga sõlmitud kokkulepe on jõustunud ja esimesed piirivalveametnikud on riiki lähetatud. Lääne-Balkani riigid peavad suurendama oma jõupingutusi, et lahendada oma kodanike poolt ELi liikmesriikidele esitatud põhjendamatute varjupaigataotluste probleem. f) Majandus Lääne-Balkani riigid ja Türgi seisavad endiselt silmitsi suurte probleemidega, mis ei võimalda neil oma majanduslikku potentsiaali täielikult ära kasutada. Ehkki viimastel aastatel on majanduskasv, uute töökohtade loomine ja sissetuleku suurenemine mõnevõrra kiirenenud, ei ole need riigid oma majandusstruktuuride reformimise ja konkurentsivõime parandamisega veel järje peale jõudnud. Nende majanduskeskkonda iseloomustab endiselt kõrge töötuse määr, eriti noorte seas, oskuste ja nõudluse mittevastavus, visalt püsiv mitteametlik majandus, ebasoodne ettevõtluskeskkond ja vähene innovatsioon. Türgi majanduses toimunud tugev tagasilangus on jätkunud ja see on süvendanud muret riigi turumajanduse toimimise pärast. 2018. aastal halvenesid majandustingimused rahastamistingimuste järsu halvenemise tõttu. See tõi nähtavale aastate jooksul süvenenud nõrgad kohad makromajanduses. Majanduse juhtimine on veelgi halvenenud ja riigi sekkumine majandusse suurenenud. Türgi peab tagasilanguse suundumuse turureformide abil ümber pöörama. Lääne-Balkani riikides on investeerimiskliima jäänud suuresti muutumatuks. Seda iseloomustavad õigusriigi põhimõtte vähene järgimine, riigiabi andmise ebapiisav kontrollimine, sügavalt juurdunud varimajandus, kehv juurdepääs rahastamisele ning nõrk piirkondlik integratsioon ja ühenduvus. Riigid sekkuvad endiselt majandusse ning see suurendab korruptsiooniohtu, sest avaliku sektori finantsjuhtimine ei ole piisavalt tugev ning regulatiivses keskkonnas ja maksustamises tehakse sageli muudatusi. Taristut on hädasti tarvis ajakohastada ning investeeringud tuleks suunata konkreetsetesse projektidesse ja need peaksid vastama ELiga kokku lepitud prioriteetidele. Suuremad investeerimisotsused peaksid olema läbipaistvad ja hästi läbi mõeldud, nagu seda on otsused Lääne-Balkani investeerimisraamistiku kaudu rahastatavate ühenduvusprojektide kohta. Lääne-Balkani riikide elatustaseme tõstmiseks on väga oluline tugevdada piirkondlikku integratsiooni. Piirkondliku majandusala loomine tugevdab konkurentsi ning võimaldab saavutada mastaabisäästu ja suurendada tootlikkust. Piirkondlik turg rajab teed piirkondadevahelisele kaubavahetusele ja muudab Lääne-Balkani riigid ligitõmbavamaks investeerimissihtkohaks. ELi normidel ja standarditel põhinev turgude integreerimine aitab luua võimalusi uute väärtusahelate väljaarendamiseks ja suurendab piirkonna atraktiivsust välismaiste, sealhulgas EList lähtuvate otseinvesteeringute tegemiseks. Paremad transpordi- ja energiaühendused kiirendavad piirkonna integreerimist üleeuroopalistesse võrkudesse, aitavad suurendada energiaturgude konkurentsivõimet ja arendada kogu piirkonnas majanduskoridore. Transpordiühenduse leping, mille on nüüd ratifitseerinud kõik selle osalised, toetab ja edendab ühendatust käsitleva tegevuskava rakendamist. Digiruumi loomine ja tööturgude parem integreerimine aitavad pakkuda uusi võimalusi ka piirkonna noortele. Aprillis 2019 sõlmiti uus piirkondlik rändluskokkulepe, mis toob piirkonna elanikele ja ettevõtjatele märkimisväärset kasu. Kokkuleppe alusel kärbitakse alates 2019. aasta juulist järk-järgult rändlustasu (25 % andmeedastuse ja telefonikõnede jaehinda ning 33 % sõnumite jaehinda) ning alates 2021. aasta juulist rändlustasu enam ei nõuta. Piirkonna mobiilsideteenuste abonendid saavad täielikult kasutada oma riigisisese paketi eeliseid ja seda ilma lisakuludeta, kui nad kasutavad rändlusteenuseid Lääne-Balkani riikides. Kokkulepe rajab ühtlasi teed sellise tegevuskava ettevalmistamisele, millega vähendatakse rändlustasusid Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel. Nii on ette nähtud Lääne-Balkani riikide digitaalarengu tegevuskavaga. EL on endiselt Lääne-Balkani riikide suurim kaubanduspartner nii impordi (73,5 %) kui ka ekspordi (80,6 %) osas. ELi ettevõtted on piirkonnas suurimad investorid, kellelt pärineb 73 % välismaistest otseinvesteeringutest, ning seega on nad majanduskasvu suurendamise ja töökohtade loomise peamised välised edendajad. Väga tähtis on tugevdada piirkonna vastupanuvõimet, et tagada igasuguse välismaistest allikatest rahastatava majandustegevuse sidusus ELi väärtuste, normide ja standarditega, eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu õigusriik, riigihanked, keskkond, energeetika, taristu ja konkurents. Lääne-Balkani riikides on laienenud Hiina äri- ja investeerimistegevus ja see võib piirkonnale põhimõtteliselt uusi võimalusi avada, aga selliseid investeeringuid tehakse väga sageli sotsiaal-majandusliku ja rahalise jätkusuutlikkuse ja ELi riigihankenormide seisukohast hooletult ning need võivad põhjustada suure võlakoormuse ning strateegiliste varade ja vahendite kontrolli ülemineku. See tähendab, et partnerriigid peaksid täielikult rakendama ELiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute sätet ja mõtet ning seadma oma tegevuses esikohale ühinemisprotsessi asjaomastes läbirääkimispeatükkides ette nähtud reformid. EL peaks neid reforme kindlakäelisemalt suunama ning võtma neid arvesse tulevastes läbirääkimisraamistikes. EL toetab Lääne-Balkani riikide ja Türgi majanduse paremat juhtimist iga-aastase majandusreformi programmi protsessi kaudu. Sellest protsessist, mis on ELi liikmeks saamiseks valmistumise lahutamatu osa, on saanud konkurentsivõime suurendamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade loomiseks kavandatavate makromajanduslike ja struktuurireformide väljatöötamise ja rakendamise peamine vahend. See aitab tugevdada pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja lähenemisprotsessi, hõlbustab poliitika sõnastamist ja võimaldab teha edusamme ühinemiseks vajalike majanduskriteeriumide täitmise suunas. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata vastutustunde suurendamisele, et ette nähtud reforme paremini rakendada. Lääne-Balkani riikide demograafiliste probleemidega toimetulekuks on oluline nende majandusarengut tugevdada ja tööhõivet suurendada. Neid riike iseloomustab suur väljaränne ja madal sündimus. Kui majandust ja demokraatlikku juhtimist üldisemalt tugevdada ei õnnestu, siis need probleemid jätkuvad ning nendega kaasneb rahulolematuse, eriti noorte suureneva rahulolematuse ja ajude äravoolu oht. g) Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted ELi laienemispoliitika raames tuleb jätkata stabiilsuse toetamist. Seetõttu ei saa ega kavatse EL lubada kahepoolsete vaidluste ega nendest tuleneda võiva ebastabiilsuse levikut oma territooriumile. Enne mõne riigi ühinemist tuleb leida ja rakendada lõplikud ja siduvad lahendused, mis aitavad toetada piirkonna stabiilsust. Põhja-Makedoonia ja Kreeka vahel saavutatud ajalooline kokkulepe, millega lahendati 27 aastat kestnud vaidlus nimeküsimuses, on leppimisprotsessi eeskujuks nii Lääne-Balkani piirkonnale kui ka kaugematele aladele. Ent kogu piirkonnas on siiski hädasti tarvis teha veelgi rohkem tugevaid ja veenvaid jõupingutusi. Priština ja Belgradi suhted on halvenenud. Seda näitab eelkõige Kosovo otsus rikkuda Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingut ja kehtestada Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast imporditavatele kaupadele 100 % suurused tollitariifid. Tegemist on viimase provokatsiooniga poolte vahelisest pikemast seeriast. Kosovo peab oma otsuse kiireimas korras tühistama ja kõik pooled peavad hoiduma edasistest väljakutsuvatest sammudest. Tungivalt on tarvis teha edusamme ELi vahendusel toimuvas dialoogis Serbia ja Kosovo vaheliste suhete täielikuks normaliseerimiseks, mille tulemuseks peaks olema ulatusliku õiguslikult siduva normaliseerimisleppe sõlmimine ja rakendamine.

Heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on stabiliseerimis- ja assotsieerimis- ning laienemisprotsessi olulised koostisosad. Kohustusele tugevdada heanaaberlikke suhteid, piirkonna stabiilsust ja vastastikust koostööd on andnud uut hoogu Sofia tippkohtumine. Jätkatud on korrapäraseid valitsustevahelisi kontakte ning tehnilist dialoogi ja koostööd nii kahepoolsel kui ka piirkondlikul tasandil, aga teha tuleb veelgi rohkem, ja seda eriti kõige tundlikemates valdkondades. Piirkondlikku koostööd tuleks tugevdada eelkõige sõjakuritegude uurimisel. Muu hulgas tuleks teha leppimisalgatusi, näiteks moodustada nn piirkondliku tõe komisjon (regional truth commission (RECOM)). Samuti tuleks aktiivsemalt tegeleda teadmata kadunud isikute probleemiga. Selles valdkonnas on suur samm edasi piirkondliku raamtegevuskava vastuvõtmine. Vältida tuleks avaldusi või tegevust, millel on negatiivne mõju heanaaberlikele suhetele. ELis ei ole kohta vaenu õhutavale retoorikale või sõjakurjategijate ülistamisele. Jätkunud on piirkondlik koostöö, milles on oluline roll ühendatust käsitleval ELi tegevuskaval. Eelkõige on selle raames rakendatud piirkondliku majandusala tegevuskava, arendatud transpordi- ja energiavõrke, rakendatud digitaalarengu tegevuskava ning viidud piirkondliku noorte koostööameti toetusel ellu noortele suunatud liikuvusprojekte. Programmi „Erasmus+“ raames on jätkatud kultuuridevahelise dialoogi edendamist kõrghariduse vallas ja noorte hulgas. Stabiilsust ja koostööd on aidanud edendada ka Kagu-Euroopa koostööprotsess ja muud piirkondlikud algatused. Mõningaid edusamme on tehtud kohapealsete ühenduvusprojektide elluviimisel. Piirkondlikest kokkulepetest ja lubadustest tulenevate kohustuste täitmiseks ning nende kokkulepete ja lubaduste toimima panemiseks tuleb siiski veel kõvasti pingutada. Muu hulgas tuleb rakendada 2015. aastal kokku lepitud ühenduvusreformi meetmed. Piirkonna ühenduvus- ja keskkonnaprioriteedid nõuavad eelkõige tugevat koostoimet ümberkaudsete liikmesriikidega, sealhulgas ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna ELi strateegia rakendamise kaudu. Kõik Lääne-Balkani partnerid peavad saama täies ulatuses ja kaasavalt osaleda piirkondliku koostöö algatustes ja üritustel. Piirkondlikku koostööd ei saa üldjuhul väljastpoolt peale suruda ja see peaks aktiivsemalt lähtuma piirkonna riikidest, kes peavad täielikult pühenduma stabiilsuse tagamisele, leppimise saavutamisele ja suuremate majanduslike võimaluste loomisele. Tuginedes deklaratsioonile, millele kirjutati alla 2019. aasta veebruaris toimunud ministrite kohtumisel puhtale energiale ülemineku küsimustes, on Lääne-Balkani riikidel nüüd suurepärased võimalused hakata oma piirkonnas edendama rohelist tegevuskava, mille raames tegeletakse keskkonnaküsimustega alates jäätmete kõrvaldamisest ja õhusaastest ning lõpetades suuremate probleemidega, nagu kliimamuutused. See tuleks vahetult kasuks sealsete riikide elanike tervisele ja heaolule, muudaks piirkonna ka investorite ja turistide jaoks ligitõmbavamaks ning vallandaks keskkonnasäästliku majanduskasvu ja ringmajanduse märkimisväärse potentsiaali. Oluline on säilitada edu, mis on seni saavutatud ÜRO juhitavates läbirääkimistes Küprose konflikti üle, ning jätkata ettevalmistusi sellise lahenduse leidmiseks, mis oleks õiglane, terviklik ja elujõuline, ka välisaspektides. Ülimalt oluline on seejuures Türgi jätkuv pühendumus ja tema panus ÜRO raamistikus toimuvatesse läbirääkimistesse õiglase, tervikliku ja elujõulise lahenduse leidmiseks Küprose küsimuses. Türgi peab kiiremas korras täitma oma kohustuse rakendada täielikult ELi ja Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokoll ning teha edusamme suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga. Komisjon kutsub Türgit hoiduma igasugustest ähvardustest, pingete tekitamisest või tegevusest, mis kahjustab heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. Komisjon rõhutab, et kõigil ELi liikmesriikidel on suveräänsed õigused. See tähendab muu hulgas õigust sõlmida kahepoolseid lepinguid ning uurida ja kasutada loodusvarasid vastavalt ELi õigustikule ja rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas ÜRO mereõiguse konventsioonile. h) Ühinemiseelse finantsabi andmine järgmises mitmeaastases finantsraamistikus Komisjon on esitanud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames ettepaneku ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) kohta. Ettepanekus on sätestatud kindel poliitikast juhinduv käsitus, mille kohaselt tuleb vahendist abi anda strateegilisemalt ja dünaamilisemalt ning millega on vahendi keskmesse koondatud ELi liikmeks saamise põhinõuded. Kavandatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antav ELi rahaline abi oleks endiselt suunatud olulisematele prioriteetidele ning vahend aitaks reformide toetamist veelgi võimendada ja partnereid liidu väärtustele ja standarditele lähemale tuua. Uus IPA III peaks tasakaalustama sisemist tulemuslikkust, stimuleerima edukaid partnereid ja tagama tasakaalustatud viisil, et kõik partnerid saavad toetusest õiglase osa. Niimoodi aidatakse neil reformipüüdlustes edasi minna. Käesoleval aastal on Lääne-Balkani investeerimisraamistiku 10. aastapäev. See komisjoni juhitav edukas koostöö- ja koordineerimisplatvorm ühendab rahvusvahelisi ja riiklikke finantseerimisasutusi ning kahepoolseid rahastajaid ja abisaajaid. Aastate jooksul on see aidanud ette valmistada ja rahastada olulisi taristuprojekte Lääne-Balkani riikides nii ühenduvuse valdkonnas kui ka keskkonna- ja sotsiaalsektoris. EL on eraldanud ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks 925 miljonit eurot, millega on seni võimendatud 5,4 miljardi euro väärtuses allkirjastatud laene ja hinnanguliselt enam kui 18 miljardi euro väärtuses investeeringuid. Kooskõlas Lääne-Balkani strateegiaga on kavas Lääne-Balkani investeerimisraamistikku strateegiliselt ja rahaliselt veelgi laiendada. III. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED ELi laienemisprotsess rajaneb kindlaksmääratud kriteeriumidel, õiglasel ja rangel tingimuslikkusel ning saavutustel põhineva hindamise põhimõttel. ELiga ühinemiseks tuleb keerukas keskkonnas viia ellu kompleksseid reforme ja seda eesmärki on võimalik saavutada vaid pikema aja jooksul. Lähtudes eeltoodud analüüsist ja lisas riikide kohta esitatud kokkuvõttest, esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused. I 1.Usaldusväärne laienemispoliitika tähendab kogu Euroopas geostrateegilist investeeringut rahusse, stabiilsusesse, julgeolekusse ja majanduskasvu. See on ka lahutamatu osa laiemast strateegiast, mille eesmärk on saavutada aastaks 2025 tugevam liit. ELi ja selle liikmeks pürgivate partnerite ees terendavad ühised võimalused, aga ka sellised probleemid nagu ränne, organiseeritud kuritegevus ja terrorism. Asjaomaste riikide ettevalmistamine liikmeks saamise nõuete täitmiseks on ka edaspidi üks ELi tähtsamatest poliitilistest prioriteetidest. 2.Türgi on jätkuvalt Euroopa oluline partner mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas. Komisjoni 2018. aasta veebruaris vastu võetud Lääne-Balkani riikide strateegia andis piirkonnas uut hoogu ning suurendas seal ELi ja liikmesriikide kaasatust. Siiski kasutavad asjaomased riigid seda ajaloolist võimalust erineval määral. Albaania ja Põhja-Makedoonia on võimalusest kinni haaranud ning viinud edukalt ellu reforme, eelkõige nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes ühehäälselt kindlaksmääratud valdkondades. Montenegro ja Serbia peavad otsusekindlamalt tegutsema ja suurendama kõige olulisemates valdkondades oma jõupingutusi. Bosnial ja Hertsegoviinal esineb mitmeid struktuurseid probleeme. Komisjoni arvamuses riigi ELiga ühinemise taotluse kohta on esitatud terviklik reforme käsitlev tegevuskava, andes nii riigi ELiga integreerumise protsessile uut hoogu. Kosovo peaks keskendama oma poliitilise tähelepanu taas Euroopa suunas liikumisele. 3.Protsessi edendamiseks peavad kandidaatriigid esmajärjekorras kiiremini saavutama reaalseid ja kestlikke tulemusi kõige olulisemates küsimustes, mida kajastab põhimõte „põhiküsimused kõigepealt“: õigusriik, kohtureform, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, julgeolek, põhiõigused, demokraatlike institutsioonide toimimine ja avaliku halduse reform, samuti majandusareng ja konkurentsivõime. Lääne-Balkani riigid peavad ka kiiremas korras tegema edusamme leppimise, heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö vallas, võttes eeskuju Põhja-Makedoonia ja Kreeka vahel saavutatud ajaloolisest kokkuleppest. 4.EL on pikka aega toetanud Lääne-Balkani riikide väljavaateid saada ELi liikmeks ja toetuse jätkumist kinnitati uuesti ka eelmisel aastal. Komisjoni Lääne-Balkani riikide strateegia kohaselt ei täida ükski asjaomane riik praegu liikmeks saamise kriteeriume. Nende täitmiseks on vaja aastaid rasket ja intensiivset tööd ning tulemusi. Ka liit ise peaks enne laienemist tugevamaks ja kindlamaks muutuma. Siiski annab kõigi riikide kindel ja usutav liiduga ühinemise perspektiiv äärmiselt olulise tõuke muutusteks, toetab leppimist ja stabiilsust piirkonnas ning edendab ELi väärtusi, norme ja standardeid. EL peab pidama kinni oma kohustustest ning reageerima selgelt ja positiivselt objektiivsetele tulemustele, mida riigid seatud tingimuste täitmisega seoses on saavutanud. See on strateegiline investeering nii piirkonna tulevikku kui ka ennekõike ELi enda poliitilistesse ja majandushuvidesse. 5.EL on Lääne-Balkanil jätkuvalt peamine majanduskasvu suurendamise ja töökohtade loomise väline tõukejõud. Riigi edu tagab igasuguse välismaistest allikatest rahastatava majandustegevuse sidusus ELi väärtuste, normide ja standarditega, eelkõige sellistes valdkondades nagu õigusriik, konkurents, riigihanked, keskkond, energeetika ja taristu. Hiina äri- ja investeerimistegevuse laienemine piirkonnas võib põhimõtteliselt pakkuda uusi võimalusi, aga selliseid investeeringuid tehakse sotsiaal-majandusliku ja rahalise jätkusuutlikkuse seisukohalt väga sageli hooletult. Seega on väga oluline, et partnerriigid rakendavad eespool nimetatud valdkondades täielikult ELiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute mõtet ja konkreetseid sätteid ning seavad oma tegevuses esikohale ühinemisprotsessis ette nähtud asjakohased reformid. II

6.Türgi on endiselt Euroopa Liidu oluline partner ühist huvi pakkuvates valdkondades alates rändest ja terrorismivastasest võitlusest ning lõpetades energeetika, transpordi ja kaubandusega. Üldasjade nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes on märgitud, et praegustel tingimustel on Türgi ühinemisläbirääkimised seiskunud ning kaaluda ei saa ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist. Selle hinnangu aluseks olevad asjaolud ei ole muutunud. Kuigi Türgi valitsus on korduvalt kinnitanud oma soovi ELiga ühineda, ei ole seda eesmärki asjakohaste meetmete ja reformidega toetatud ning ELi tõsisele murele õigusriigi, põhiõiguste ja kohtusüsteemiga seotud negatiivse arengu pärast ei ole reageeritud. Pärast erakorralise seisukorra lõpetamist 2018. aasta juulis lisas Türgi kehtivatesse õigusaktidesse paljud erakorralise seisukorra ajal kehtestatud piiravamad sätted. Uue presidentaalse valitsemissüsteemiga kaotati mitu varem kehtinud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi komponenti. See on kaasa toonud haldusasutuste ja kohtusüsteemi politiseerimise. 2018. aasta juunis toimunud presidendi- ja parlamendivalimisi ning 2019. aasta märtsi kohalikke valimisi iseloomustas suur valimisaktiivsus. Valijatel oli reaalne võimalus oma valik teha, aga kandidaatidel ei olnud ilmselgelt võimalik võrdsetel ja õiglastel tingimustel kandideerida. Valitseval erakonnal olid teiste ees märkimisväärsed eelised ning selle kandidaadid ja tegevus leidsid valitsusmeelsetes avalik-õiguslikes ja eraõiguslikes meediakanalites laialdast kajastust. Pärast kohalikke valimisi kuulutas kõrgeim valimisnõukogu neli Türgi kaguosas valitud linnapead ja omavalitsusnõukogude liiget ametisse astumiseks kõlbmatuks, ehkki nende kandidatuur oli enne valimisi kinnitatud. Samuti tühistas valimisnõukogu Istanbuli linnapea valimiste tulemuse ja määras uute valimiste toimumise ajaks 23. juuni. Kõrgeima valimisnõukogu otsused korraldada Istanbulis uued valimised ning nimetada riigi kaguosas konkreetsete omavalitsuste etteotsa valimistel teisele kohale jäänud kandidaadid tekitavad tõsist muret valimisprotsessi õiguspärasuse ja terviklikkuse pärast ning selle pärast, kas valmisnõukogu saab pidada poliitilisest survest sõltumatuks institutsiooniks. Need otsused on vastuolus demokraatliku valimisprotsessi olulisima eesmärgiga järgida rahva tahet. Tugev tagasiminek on toimunud väljendus-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse valdkonnas. Türgi peab tõhustama põhiõiguste kaitset ning võtma vastu ja viima ellu kohtusüsteemi põhjalikud ja veenvad reformid, et tagada selle sõltumatus. Ka Türgi majanduses on jätkunud tugev tagasilangus, mis on süvendanud muret riigi turumajanduse toimimise pärast. Riigi vääringule avalduva tugeva surve tõttu võtsid Türgi ametiasutused mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis on turgude toimimist negatiivselt mõjutanud. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks on küll võetud positiivseid meetmeid, kuid õigusriigi põhimõtte järgimisega seotud kaalutlused on investoreid eemale peletanud. ELi-Türgi 2016. aasta märtsi avaldus annab endiselt tulemusi ja mõlemad pooled jätkavad selle rakendamist. Alates avalduse jõustumisest on ebaseaduslik liikumine Türgist ELi vähenenud ja Türgi tugevad jõupingutused on seda trendi toetanud. Türgi on jätkanud oma väljapaistvaid püüdlusi anda enam kui 3,6 miljonile Süüria pagulasele ja ligikaudu 370 000-le muude riikide pagulasele suures mahus humanitaarabi ja toetust. Türgi ja EL on edasi arendanud Türgi pagulasrahastu raames tehtavat tulemuslikku koostööd. 2019. aasta maiks oli EL eraldanud 6 miljardit eurot, millest rahastatakse üle 80 projekti. Türgi on avaldanud heameelt uute jõupingutuste üle, mida ÜRO on teinud sidusrühmadega konsulteerimisel eesmärgiga alustada võimaluse korral uuesti läbirääkimisi Küprose küsimuses. Oluline on säilitada edu, mis on seni Küprose konflikti üle ÜRO juhtimisel peetavates läbirääkimistes saavutatud, ning jätkata ettevalmistusi sellise lahenduse leidmiseks, mis oleks õiglane, terviklik ja elujõuline ning seda ka välisaspektides. Türgi jätkuv pühendumus ja tema panus läbirääkimistesse on seejuures väga oluline. Pinged, mis on seotud Küprose ranniku lähedal süsivesinike uurimise väljavaadetega, on piirkonnas suurenenud, sest Türgi on oma tegude ja avaldustega seadnud kahtluse alla Küprose Vabariigi õiguse kasutada oma majandusvööndis asuvaid süsivesinikuvarusid. 2019. aasta mais läkitas Türgi Küprose Vabariigi majandusvööndisse puurimisplatvormi, mida saatsid sõjalaevad. Sellega kallas ta ainult õli tulle. Komisjon tuletab uuesti meelde Euroopa Nõukogu 2018. aasta märtsi avaldust, milles mõisteti karmilt hukka Türgi jätkuv ebaseaduslik tegevus Vahemere idaosas ja Egeuse merel. Avalduses tuletati ka meelde Türgi kohustust järgida rahvusvahelist õigust ja kanda hoolt heanaaberlike suhete eest ning kutsuti Türgit austama Küprose suveräänseid õigusi uurida ja kasutada oma maavarasid kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega. 2019. aasta märtsis kutsus EL Türgit hoiduma igasugusest ebaseaduslikust tegevusest, mis kutsuks esile ELi asjakohase ja Küprosega täielikult solidaarse reaktsiooni. Türgi peab kiiresti täitma oma kohustuse rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt ELi-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokoll ja kaotama kõik kaupade vaba liikumise piirangud, sealhulgas piirangud otsesele transpordiühendusele Küprosega. Kahepoolsete suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga ei ole edasi liigutud. Kreekaga on jätkunud operatiivkoostöö rände valdkonnas, ent pinged Egeuse merel ja Vahemere idaosas on õõnestanud piirkonna stabiilsust ja julgeolekut. Türgi on korduvalt ja üha sagedamini rikkunud Kreeka ja Küprose territoriaalvete ja õhuruumi puutumatust. Kahepoolsed suhted mitme ELi liikmesriigiga, eriti Austria, Saksamaa ja Madalmaadega, on paranenud. 7.Montenegro alustas 2018. aastal läbirääkimisi veel kahe peatüki üle, mis tähendab, et kokku on praegu avatud 32 peatükki, millest kolm on ajutiselt suletud. Üldine prioriteet ja järgmine teetähis on 23. ja 24. peatükis seatud õigusriigi valdkonna vahekriteeriumide täitmine. Pärast enam kui viis aastat selle saavutamiseks tehtud tööd on Montenegro saavutanud valdkonna õigus- ja institutsioonilise raamistiku reformimisel esialgseid tulemusi. Kui vahekriteeriumid on täidetud, annab sulgemiskriteeriumide kehtestamine ELile võimaluse näha selgelt ette õigusriigi toimimisega seotud nõuded, mille Montenegro peab enne asjaomaste peatükkide sulgemist täitma. Montenegro saab sellesse uude ühinemisprotsessi etappi liikuda pärast seda, kui ta on kõrvaldanud puudused eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu meediavabadus ning võitlus korruptsiooni ja inimkaubanduse vastu. Õigusriiki käsitlevates peatükkides tehtud edusammudest sõltub jätkuvalt läbirääkimiste üldine tempo. Montenegro poliitiline maastik on endiselt polariseerunud ja opositsioon on alates 2016. aasta sügisel toimunud valimistest jätkanud oma laialdast boikotti parlamendis. Korruptsiooni- ja erakondade ebaseadusliku rahastamise väidete esitamine 2019. aasta alguses tõi kaasa kodanike rahumeelsed meeleavaldused. Kõik erakonnad vastutavad selle eest, et poliitiline debatt parlamendis uuesti algaks. Valimisalaste ja muude õigusaktide reformimiseks loodud ajutine parlamendikomisjon peab veel erakondadeülese dialoogi kaudu tulemusi näitama. Hästi on edasi liigutud poliitika kavandamisel, teenetepõhise värbamise juurutamisel ja riigihalduse struktuuri ratsionaliseerimisel. Avaliku teenistuse depolitiseerimine on iseäranis keeruline, eriti kohalikul tasandil. Riik on tugevdanud rände- ja varjupaigaküsimuste õigusraamistikku. Montenegro majanduse kiire kasv on jätkunud, kuid riigivõlg on jõudnud uuele rekordtasemele. Erasektori arengut on piiranud ettevõtluskeskkonna ja kohtusüsteemi kitsaskohad ning ulatusliku mitteametliku majanduse püsimine. See peegeldub õigusriigi põhimõtte järgimise ja turukonkurentsi eest vastutavate peamiste riiklike institutsioonide kehvas rakendamissuutlikkuses. 8.Serbia alustas aruandeperioodil läbirääkimisi nelja peatüki üle, mis tähendab, et kokku on praegu avatud 16 peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud. Edusammud õigusriigi põhimõtte järgimisel ning suhete normaliseerimisel Kosovoga on kõige tähtsamad ja nendest sõltub jätkuvalt läbirääkimiste üldine tempo. Serbia peab märkimisväärselt kiirendama õigusriigi reforme, eriti seoses kohtusüsteemi sõltumatuse, korruptsioonivastase võitluse, meediavabaduse, sõjakuritegude riigisisese menetlemise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega, kui ta soovib säilitada ELiga ühinemise läbirääkimistel üldise tasakaalu. Serbia poliitilist olukorda iseloomustab järjest enam polariseerumine ja üha vähem jäetakse ruumi erinevatele poliitilistele seisukohtadele. Kiiresti on vaja luua rohkem ruumi erakondadevahelisele debatile, et saavutada laialdane Euroopa-meelne konsensus, mis on riigi ELi suunas liikumisel ülimalt oluline. Mitu opositsioonierakonda hakkas parlamenti märtsis 2019 boikoteerima. Valitseva koalitsiooni parlamentaarsed tavad tõid kaasa seadusandliku arutelu ja õigusliku kontrolli taandarengu ning kahjustasid järelevalvet täitevvõimu üle. Pärast ühe opositsioonierakonna liidri ründamist algasid Belgradis 2018. aasta detsembris iganädalased valitsusevastased meeleavaldused. Kuigi üldiselt ei tehtud väljendusvabaduse vallas edusamme, siis uus meediastrateegia on koostatud läbipaistval ja kaasaval viisil. Nüüd tuleb see kiiresti vastu võtta ja seda rakendama hakata, võttes arvesse selles valdkonnas esinevaid märkimisväärseid probleeme. Teatavat edu saavutati kodanikele teenuste osutamise vallas, kuid jõupingutusi tuleb teha avaliku halduse professionaalseks muutmiseks ja depolitiseerimiseks. Keskse tähtsusega on vajadus suurendada Serbia suutlikkust meelitada ELiga seotud küsimustega tegelevatesse haldusasutustesse kvalifitseeritud tööjõudu ja seda seal tööl hoida. Käimas on põhiseaduse reform, mille aluseks on 2018. oktoobri projekt, mida rahastas valitsus. Reformi eesmärk on eelkõige tugevdada kohtute sõltumatuse kaitsemeetmeid kooskõlas Euroopa standarditega. Majandusreformid on toonud tulemusi, eriti makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast. Hinnasurve on endiselt tagasihoidlik ja tööturunäitajad on paranenud. Kuid avaliku halduse, maksuameti ja riigi osalusega ettevõtete olulised struktuurireformid on edenenud aeglaselt. Erasektoris on raskusi õigusriigi põhimõtte järgimisel ja ausa konkurentsi tagamisel. Serbia jätkas märkimisväärset panustamist ELi saabuvate segarändevoogude haldamisse. Üldiselt on Serbia jätkuvalt osalenud ELi vahendusel Prištinaga peetavas dialoogis, hoolimata Kosovo kehtestatud tollitariifidest. Serbia peab tegema edasisi märkimisväärseid jõupingutusi ja aitama eelkõige oma rahvusvahelistes suhetes kaasa soodsa keskkonna loomisele Kosovoga laiaulatusliku õiguslikult siduva kokkuleppe sõlmimiseks. Selline kokkulepe tuleb kiiresti sõlmida ja see on väga oluline, et Serbia ja Kosovo saaksid Euroopa teel edasi liikuda. 9.Põhja-Makedoonia on olnud ELi ja NATO integratsiooni strateegilise eesmärgi poole pürgimisel väga edukas. Riik on näidanud üles sihikindlust ELiga ühinemise suunas edasi liikuda ning saavutanud konkreetseid ja kestlikke tulemusi, eriti seoses nõukogu 2018. juuni järeldustes ühinemisläbirääkimiste alustamiseks seatud tingimustega. Valitsus ja järk-järgult ka opositsioon on näidanud aruandeperioodi jooksul järjepidevalt üles poliitilist tahet edasi liikuda ning hoolimata poliitilistest probleemidest on üldises mõtteviisis toimunud positiivne muutus. Struktuurireformide kestlikkus on pikaajaline protsess ja nõuab pidevat tööd. Asjakohaseid seadusandlikke muudatusi on nendes valdkondades tehtud enamasti kaasaval ja läbipaistval viisil, kaasates opositsiooni, kodanikuühiskonda ja rahvusvahelisi partnereid. Esimesed konkreetsed tulemused on saavutatud kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamisel ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumite, sealhulgas kõrge tasandi juhtumite uurimisel, nende eest süüdistuste esitamisel ja süüdi mõistmisel. Neid jõupingutusi tuleb pidevalt ja läbipaistval viisil jätkata, et tagada kohtuvõimu professionaalsus ja erapooletus. Riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon on astunud olulisi samme võitlemaks proaktiivselt selliste korruptsioonijuhtumite vastu, millesse on segatud poliitilise spektri kõrged ametnikud. Luure- ja julgeolekuteenistuste valdkonnas on koostöös NATO ja strateegiliste partneritega kehtestatud kaitsemeetmed, et vältida tõsiste minevikuprobleemide kordumist. On tehtud jõupingutusi avaliku halduse professionaalsemaks muutmisel ning riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon on võtnud meetmeid väidetavate poliitilistel kaalutlustel ametisse nimetamiste küsimuses. Üldiselt on kontrolli- ja tasakaalustussüsteem taastatud ning see tugevdab riigis demokraatiat ja õigusriigi toimimist. 21. aprillil ja 5. mail 2019 toimunud presidendivalimised viidi läbi rahumeelses õhkkonnas ja läbipaistval viisil. Kreekaga saavutatud ajalooline kokkulepe tegi lõpu pikale veninud vaidlusele ja on leppimisprotsessis eeskujuks nii Lääne-Balkani piirkonnas kui ka mujal. Komisjon loodab jätkata Bulgaariaga sõlmitud sõpruslepingu rakendamist. Pärast aastatepikkust seisakut oli majanduskasv 2018. aastal 2,7 % ning tööpuudus vähenes jätkuvalt, kuigi on endiselt suur. Valitsus võttis vastu tulu maksustamise ja pensionisüsteemi reformid ja rakendas täiendavaid meetmeid riigi rahanduse juhtimise parandamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks. Siiski pärsivad kohalike ettevõtete konkurentsivõimet ja integreerumist rahvusvahelistesse väärtusahelatesse oskusteabe nappus, ettevõtluskeskkonda mõjutavad struktuursed probleemid ja puudulik investeerimine taristusse. Võttes arvesse märkimisväärseid edusamme ja asjaolu, et nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes ühehäälselt kindlaksmääratud tingimused on täidetud, soovitab komisjon nõukogul alustada Põhja-Makedooniaga ühinemisläbirääkimisi. Riigi pidevate hoogsate reformide toetamiseks kasutaks komisjon kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi käsitlevate läbirääkimispeatükkide puhul jõulisemat lähenemisviisi. 10.Albaania on jätkanud häid edusamme ja näidanud jätkuvat sihikindlust ELiga ühinemise suunas edasi liikuda. Ta on saavutanud pidevalt polariseerunud poliitilises õhkkonnas konkreetseid ja kestlikke tulemusi, eriti seoses nõukogu 2018. juuni järeldustes ühinemisläbirääkimiste alustamiseks seatud tingimustega. Opositsioonierakonnad, mille esindajate enamik loobus 2019. aasta veebruaris oma parlamendiliikme mandaadist, peaksid hakkama uuesti osalema demokraatlikes institutsioonides ja ühinema laialdase Euroopa-meelse konsensusega. Kohtureformi rakendamine jätkub ning on üldiselt olnud edukas. See on loonud aluse sektori märkimisväärseks tugevdamiseks, iseseisvuse kindlustamiseks ning erapooletuse, professionaalsuse ja aruandekohustuse edendamiseks. Kõikide kohtunike ja prokuröride ümberhindamisel on saavutatud konkreetseid tulemusi. Samuti on jätkunud kohtusüsteemi institutsiooniline ümberkorraldamine. Kohtusüsteemi sõltumatuks juhtimiseks loodi uued organid, mistõttu tuli luua ka organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisele spetsialiseerunud kohtu- ja uurimisasutused. Otsustavate jõupingutuste tegemist jätkati võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas võitluses ebaseadusliku uimastitega äritsemise ja nende kasvatamise vastu. Need jõupingutused aitasid kaasa heade tulemuste saavutamisele ennetavate uurimiste läbiviimisel, süüdistuste esitamisel ja süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel. Möödunud aastatel on Albaania järjepidevalt näidanud tugevat pühendumust võitluses kanepi tootmise ja sellega kauplemise vastu. Rahvusvaheline politseikoostöö, eelkõige ELi liikmesriikidega, on samuti tugevnenud ja selle tulemusena on toimunud mitu edukat ulatuslikku õiguskaitseoperatsiooni ning kuritegelike võrgustike liidrite vahistamist või neile süüdistuse esitamist. Heade tulemuste saavutamine kõikidel tasanditel korruptsiooni vastu võitlemise vallas ennetavate uurimiste läbiviimisel, süüdistuste esitamisel ja süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ning võitluses organiseeritud kuritegevusega on pikaajaline ülesanne, mis nõuab jätkuvalt tugevamaid järjepidevaid jõupingutusi, sealhulgas operatiivkoostööd ELi liikmesriikidega. Avaliku halduse reformi on jätkatud üldise eesmärgiga suurendada avalikku teenistusse värbamise menetluste professionaalsust ja läbipaistvust ning tõhustada poliitika kujundamist, tugevdades sektori koordineerimise struktuure ja luues mõju hindamise õigusliku raamistiku. Jätkatud on inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate inimeste ja romade õiguste tõhusama kaitse meetmete ja diskrimineerimisvastase poliitika rakendamist. Majandus kasvas 2017. aasta 3,8 %lt 2018. aastal 4,2 %le ning töötus ja eelarvedefitsiit vähenesid, kuigi jäid suureks. Tootmisalase oskusteabe nappus, madal haridustase ja tehnosiire pärsivad riigi konkurentsivõimet ja integreerumist rahvusvahelistesse väärtusahelatesse. Võttes arvesse märkimisväärseid edusamme ja asjaolu, et nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes ühehäälselt kindlaksmääratud tingimused on täidetud, soovitab komisjon nõukogul alustada Albaaniaga ühinemisläbirääkimisi. Riigi pidevate hoogsate reformide toetamiseks kasutaks komisjon kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimusi käsitlevate läbirääkimispeatükkide puhul jõulisemat lähenemisviisi. Albaania peab jätkama heade tulemuste saavutamist kõikidel tasanditel korruptsiooni vastu võitlemisel ning organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Samuti on riigi tehtud edusammude kindlustamiseks ja säilitamiseks vaja saavutada tugevam riiklik konsensus selle suhtes, et ELi integratsioon on esmane prioriteet, vähendada polariseeritust ja näidata üles erakondadeülest poliitilist tahet.

11.Kosovo üldine poliitiline olukord on problemaatiline. Teatavate oluliste ELiga seotud reformide elluviimisel saavutatud edu on varjutanud valitsuse otsus kehtestada Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast imporditava kauba suhtes 100 % tariifid, mis on vastuolus Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu mõttega. Kosovo peaks selle meetme kiiremas korras tühistama ja keskenduma stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamise edendamisele, milleks on vaja tugevat erakondadeülest konsensust. Kosovo peaks tulemuslikult rakendama hiljuti õigusriigi ja avaliku halduse vallas vastu võetud õigusakte ja viima lõpule Euroopa reformikava rakendamise. Tugevaid jõupingutusi on vaja teha selleks, et ära hoida poliitilist sekkumist juhtivate riigiametnike ametisse nimetamisel, ja suuremaid jõulupingutusi on vaja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel. Sõjakuritegudes või korruptsiooni või organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumites süüdi mõistetud inimeste määramine riigiametnikuks on vastuolus Euroopa väärtustega. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse kõrget taset tuleb otsustavalt vähendada, sealhulgas Kosovo põhjaosas. Mõningaid edusamme on tehtud majanduses, majanduskasv on kestlik ja ettevõtluskeskkonda on teatavates aspektides parandatud. Siiski tuleks võtta meetmeid, et suurendada aktiivsust ja tööhõivet, tagada, et eelarve on kooskõlas kehtivate eelarve-eeskirjadega, ning võidelda mitteametliku majanduse vastu. 2018. aasta juulis kinnitas komisjon, et Kosovo on täitnud kõik nõukogu heaks kiidetud viisanõude kaotamise kriteeriumid. 2019. aasta märtsis andis Euroopa Parlament esimesel lugemisel toetuse komisjoni ettepanekule viisanõude kaotamise kohta. Viisanõude kaotamise ettepanek on praegu nõukogus menetlemisel ja seda tuleks käsitleda kõige kiiremas korras. Kosovo peaks jätkama oma jõupingutusi kõigi kriteeriumide täitmiseks, eelkõige õigusriigi ja rände vallas. Üldiselt on Kosovo jätkuvalt osalenud ELi vahendusel Belgradiga peetavas dialoogis. Kosovo peab tegema edasisi märkimisväärseid jõupingutusi ja aitama kaasa soodsa keskkonna loomisele Serbiaga laiaulatusliku õiguslikult siduva kokkuleppe sõlmimiseks. Selline kokkulepe tuleb kiiresti sõlmida ja see on väga oluline, et Kosovo ja Serbia saaksid Euroopa teel edasi liikuda. Kosovo valitsus peab Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast imporditavatele kaupadele kehtestatud tariifid tühistama. IV. LISAD 1.Järeldus ja soovitus, mis on esitatud komisjoni arvamuses Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta 2.Kokkuvõtted aruannete leidudest 3.Lääne-Balkani strateegia ja Sofia prioriteetide kava rakendamine: ELi suurem panus 4.Statistikalisa 1. LISA. Järeldus ja soovitus, mis on esitatud komisjoni arvamuses Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta Bosnia ja Hertsegoviina ei täida veel piisavalt Euroopa Ülemkogu 1993. aasta Kopenhaageni kohtumisel kehtestatud kriteeriume, mis käsitlevad demokraatiat, õigusriigi põhimõtte järgimist, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsust. Seetõttu peab riik tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et neid kriteeriume piisaval määral täita. Selleks peab ta tugevdama oma institutsioone, et tagada demokraatia, õigusriigi põhimõtte järgimine, inimõigused ning vähemuste austamine ja kaitse. Bosnia ja Hertsegoviina peab oma põhiseadusliku raamistiku viima vastavusse Euroopa standarditega ning tagama oma institutsioonide funktsionaalsuse, nii et need suudaksid ELi kohustusi täita. Kuigi tsentraliseeritud riigistruktuur on ELi liikmesusega kooskõlas, peab Bosnia ja Hertsegoviina oma institutsioone reformima, et suuta tõhusalt osaleda ELi otsuste tegemise protsessis, ning täielikult rakendama õigustikku ja tagama selle täitmise. Bosnia ja Hertsegoviina peab parandama valimisraamistikku ning kohtusüsteemi toimimist. Samuti peaks ta tugevdama korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas rahapesu ja terrorismi tõkestamist ja nende vastu võitlemist ning tagama piirihalduse, rände ja varjupaigasüsteemide tulemusliku toimimise. Riik peab tõhustama kõigi kodanike põhiõiguste kaitset, sealhulgas tagades kodanikuühiskonda ja leppimist toetava keskkonna ning haavatavate elanikkonnarühmade kaitse ja kaasamise. Samuti peab ta lõpule viima avaliku halduse reformi olulisemad etapid. Majanduskriteeriumide osas on Bosnia ja Hertsegoviina saavutanud teatava makromajandusliku stabiilsuse. Kuid selleks, et saada toimiva turumajandusega riigiks, mis on üks Euroopa Ülemkogu 1993. aasta Kopenhaageni kohtumisel kehtestatud kriteeriume, peab Bosnia ja Hertsegoviina pöörama erilist tähelepanu oma otsuste tegemise protsessi kiirendamisele ja ettevõtluskeskkonna parandamisele, samuti avaliku sektori, eriti avaliku sektori ettevõtete tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutmisele. Riik peaks kõrvaldama turumehhanismide nõuetekohast toimimist takistavad tõkked, nagu nõrk õigusriik, märkimisväärne bürokraatia, korruptsioon, pikad ja liiga keerulised haldusmenetlused ning riigi siseturu suur killustatus. Et tulla keskmise pikkusega perioodi jooksul toime liidu konkurentsisurve ja turujõududega, peab Bosnia ja Hertsegoviina pöörama erilist tähelepanu hariduse nõrgale tasemele ja tööturu vajaduste ebapiisavale arvessevõtmisele, füüsilise kapitali kvaliteedile, nagu transpordi- ja energiataristu ebapiisav areng, ja riigi majandusstruktuuri aeglasele kohanemisele. Bosnia ja Hertsegoviina tulemusi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste rakendamisel tuleb parandada, eriti seoses lepingu parlamentaarse mõõtme loomisega: vaja on luua lepingu parlamentaarne mõõde ja võtta vastu riiklik kava ELi õigustiku vastuvõtmiseks. Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmesusest tulenevate kohustuste täitmise valmiduse tase on veel madal ja riik peab märkimisväärselt kiirendama oma õigusaktide ELi õigustikuga vastavusse viimise ning seonduvate õigusaktide rakendamise ja nende täitmise tagamise protsessi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellistele valdkondadele nagu kaupade vaba liikumine, asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus, infoühiskond ja meedia, põllumajandus ja maaelu areng, kalandus, transpordipoliitika, energia, majandus- ja rahanduspoliitika, statistika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika, regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine, haridus ja kultuur, tarbija- ja tervisekaitse ning finantskontroll. Bosnia ja Hertsegoviina ühinemine avaldaks Euroopa Liidu poliitikale vaid piiratud üldist mõju ega mõjutaks liidu suutlikkust säilitada ja süvendada oma arengut. Samal ajal võiksid riigis kindlaks tehtud funktsionaalsusprobleemid, eelkõige seoses riigisisese otsuste tegemise protsessiga, ebakindlus ja riigi eri valitsustasandite kattuvus teatavate pädevusvaldkondade jaotuses ELi tasandi otsuste tegemise protsessi negatiivselt mõjutada, eriti küsimustes, mis nõuavad ELi liikmesriikide ühehäälset otsust. Seepärast peaks Bosnia ja Hertsegoviina funktsionaalsusprobleemid lahendama, et täita ELi liikmeks saamise nõuded ja hakata täitma sellest tulenevaid kohustusi. Komisjon leiab, et Bosnia ja Hertsegoviinaga tuleks Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi alustada pärast seda, kui riik on täitnud vajalikul määral liikmesuse tingimused, eelkõige demokraatia austamise ja õigusriigi põhimõtte järgimise eest vastutavate institutsioonide stabiilsust eeldavad Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid. Bosnia ja Hertsegoviina peab põhjalikult parandama õigus- ja institutsioonilist raamistikku, et tagada järgmiste oluliste prioriteetide täitmine: Demokraatia / funktsionaalsus 1.Tagada, et valimisi korraldatakse kooskõlas Euroopa standarditega, rakendades selleks OSCE/ODIHRi ja asjakohaseid Veneetsia komisjoni soovitusi, tagades erakondade rahastamise läbipaistvuse ja korraldades Mostaris kohalikud valimised.

2.Saavutada ELiga seotud küsimuste koordineerimise mehhanismi toimimine kõikidel tasanditel, sealhulgas töötades välja ja võttes vastu riikliku programmi ELi õigustiku vastuvõtmiseks. 3.Tagada parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee nõuetekohane toimimine. 4.Parandada põhjalikult institutsioonilist raamistikku, sealhulgas põhiseaduse tasandil, et: a)tagada õiguskindlus pädevusvaldkondade eri valitsustasandite vahel jaotamise suhtes; b)näha ette asendamisklausel, mis võimaldab riigil ühinemise korral ajutiselt täita teiste valitsustasandite kohustusi, et ära hoida ELi õiguse rikkumine või selline rikkumine heastada; c)tagada kohtusüsteemi, sealhulgas kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu sõltumatus; d)reformida konstitutsioonikohut, sealhulgas käsitledes rahvusvaheliste kohtunike küsimust, ja tagada otsuste täitmine; e)tagada õiguskindlus, sealhulgas luua kohtuorgan, mis vastutab kogu Bosnias ja Hertsegoviinas õigusaktide järjepideva tõlgendamise tagamise eest; f)tagada kodanike võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, eelkõige võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat Sejdić-Finci kohtuasjas; g)tagada, et ELi õigustiku rakendamise eest vastutavad haldusasutused on professionaalsed, ja kaotada otsuste tegemisel vetoõigus, nagu õigustikus on ette nähtud. 5.Võtta konkreetseid meetmeid, et edendada leppimist soodustavat keskkonda ja üle saada sõjapärandi põhjustatud probleemidest. Õigusriigi põhimõtte järgimine 6.Parandada kooskõlas Euroopa standarditega kohtusüsteemi toimimist, võttes vastu uued õigusaktid kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu kohta, samuti Bosnia ja Hertsegoviina kohtute toimimist. 7.Tõhustada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas rahapesu ja terrorismi tõkestamist ja nendega võitlemist, eelkõige: a)võtta vastu huvide konflikte ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad õigusaktid ja neid rakendada; b)tagada korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste tulemuslik toimimine ja nende tegevuse koordineerimine; c)viia avalikke hankeid käsitlevad õigusaktid ELi õigustikuga vastavusse ja tugevdada sellealast suutlikkust; d)tagada, et õiguskaitseasutused teevad tulemuslikku kootööd nii omavahel kui ka prokuratuuridega; e)teha edusamme tulemuste saavutamisel sellistes valdkondades nagu ennetav uurimine, süüdistusaktid, süüdistuste esitamine ja süüdimõistmine korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumite, sealhulgas kõrge tasandi juhtumite puhul;

f)depolitiseerida ja restruktureerida avaliku sektori ettevõtted ning tagada erastamisprotsesside läbipaistvus. 8.Tagada kõikidel tasanditel piiri- ja rändehalduse suutlikkuse tõhus koordineerimine ning varjupaigasüsteemi toimimine. Põhiõigused 9.Tugevdada kõikide kodanike õiguste kaitset, eelkõige tagades mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide rakendamise. 10.Tagada õigus elule ja piinamise keelamine, eelkõige a) jättes Serblaste Vabariigi põhiseadusest välja surmanuhtluse sätte ja b) luues piinamise ja inimväärikust alandava kohtlemise tõkestamiseks riikliku ennetusmehhanismi. 11.Tagada kodanikuühiskonda toetav keskkond, eelkõige järgides Euroopa standardeid ühinemis- ja kogunemisvabaduse kohta. 12.Tagada väljendus- ja meediavabadus ning ajakirjanike kaitse, eelkõige a) tagades ajakirjanike ja meediatöötajate vastu suunatud ähvarduste ja vägivallaga seotud juhtumite uurimise ja kohtuliku menetlemise ning b) tagades avaliku ringhäälingu rahalise jätkusuutlikkuse. 13.Parandada haavatavate elanikkonnarühmade, eelkõige puuetega inimeste, laste, LGBTI-inimeste, roma kogukonna liikmete, kinnipeetavate, rändajate ja varjupaigataotlejate kaitset ja kaasamist, samuti Bosnia ja Hertsegoviina rahukokkuleppe VII lisas nimetatud põgenike ja pagulaste kaitset ja kaasamist. Avaliku halduse reform 14.Viia lõpule avaliku halduse reformi olulised etapid ja parandada avaliku halduse üldist toimimist, tagades avaliku teenistuse professionaalsuse ja depolitiseerituse ning poliitika kujundamise riigiülese koordineerimise. Komisjon ergutab Bosniat ja Hertsegoviinat leppima kõikidel valitsustasanditel kokku sotsiaal-majandusliku reformi meetmetes ja neid rakendama, järgides majandusreformi programmi poliitikasuuniseid. Samuti ergutab komisjon Bosniat ja Hertsegoviinat jätkama osalemist regionaalkoostöös ja tugevdama kahepoolseid suhteid naaberriikidega, sealhulgas sõlmides piirilepinguid ja püüdes saavutada Lääne-Balkani riikides püsiva leppimise. Komisjon soovitab nõukogul seda arvamust ja peamiste prioriteetide täitmist arutada pärast Bosnia ja Hertsegoviina valitsuste moodustamist. Komisjon jälgib Bosnia ja Hertsegoviina edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu institutsioonilises raamistikus ning jätkab riigi rahalist toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. Komisjon esitab 2020. aasta laienemispaketi raames Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva aruande, milles antakse ülevaade eespool nimetatud oluliste prioriteetide rakendamisest, pidades silmas riigi järgmisi samme ELi liikmeks saamise poole. 2. LISA. Kokkuvõtted aruannete leidudest

Türgi Erakorraline seisukord, mis kuulutati välja 15. juulil 2016 pärast riigipöördekatset, lõppes 18. juulil 2018 pärast viimase pikenduse aegumist, ent selle järel võttis Türgi parlament kohe vastu seaduse, mille alusel jäid paljud erakorralise seisukorra elemendid järgmise kolme aasta jooksul kehtima. Selle seadusega piiratakse teatavaid põhivabadusi ning eelkõige võimaldab see vabastada ametist riigiteenistujaid (sealhulgas kohtunikke) ja pikendada isikute kinnipidamise aega ning kitsendada liikumis- ja avalike kogunemiste korraldamise vabadust. Lisaks saab selle alusel laiendada valitsuse määratud provintsikuberneride volitusi. EL, kes mõistis riigipöördekatse viivitamatult ja otsustavalt hukka, kordas, et toetab täielikult riigi demokraatlikke institutsioone, ja tunnustas Türgi õiguspärast vajadust võtta niivõrd tõsise ohuga silmitsi seistes kiireid ja proportsionaalseid meetmeid. Paraku teeb muret see, et pärast riigipöördekatset erakorralise seisukorra raames võetud meetmeid, nagu ulatuslikud vallandamised, vahistamised ja kinnipidamised, rakendatakse väga laialdaselt ja väga paljude isikute suhtes. Erakorralise seisukorra ajal anti välja 36 dekreeti, millega kitsendati teatavaid kodaniku- ja poliitilisi õigusi ja kaitseõigusi, laiendati politsei volitusi, samuti prokuröride volitusi uurimiste toimetamisel ja süüdistuste esitamisel, ning nähti ette üle 152 000 riigiteenistuja, sealhulgas teadlaste, õpetajate ja ametiisikute vallandamine. Konstitutsioonikohus jõudis otsusele, et tal ei ole võimalik erakorralise seisukorra ajal saadud õiguslike volituste alusel tollal välja antud dekreetide õiguspärasust läbi vaadata. Parlament on läbi vaadanud 32 dekreeti. 2017. aasta mais moodustasid Türgi ametiasutused erakorralise seisukorra meetmete uurimise komisjoni, mille ülesandeks oli vaadata kõik kaebused eraldi läbi. 2019. aasta mai seisuga oli esitatud 126 600 läbivaatamistaotlust. Uurimiskomisjon oli neist läbi vaadanud 70 406, aga isik oli uuesti ametisse seatud vaid 5 250 juhul. 65 156 kaebust oli tagasi lükatud ning 55 714 taotluse menetlemine on veel pooleli. Taotluste menetlemise määr tekitab kahtlust, kas iga juhtumit ikka uuritakse eraldi. Kuna ärakuulamisi ei toimu, puuduvad taotluste esitajatel igasugused menetluslikud tagatised ning otsused tehakse esialgse ametist vabastamise kohta koostatud kirjalike toimikute põhjal. Kõik need asjaolud tekitavad küsimuse, mil määral saab uurimiskomisjoni käsitada tõhusa õiguskaitsevahendina. Erakorralise seisukorra lõpetamisega tühistas Türgi Euroopa inimõiguste konventsioonist ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist tehtud erandid. Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 2017. aasta aprillis uuesti alustatud täieliku järelevalve menetlus aga jätkub. Lisaks erakorralise seisukorra meetmete uurimise komisjoni tegevusele leidub veel muid asjaolusid, mis vähendavad veelgi Türgi suutlikkust tagada tõhus siseriiklik õiguskaitsevahend vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu määratlusele. Mitu kohtuotsust tuntud kostjate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate kasuks tühistati kiiresti kas teise või siis isegi sama kohtuorgani poolt, mõnel juhul ka täidesaatva võimu esitatud märkuste järel. Paljud inimõiguste kaitsjad, kodanikuühiskonna aktivistid, ajakirjanikud, teadlased, poliitikud, arstid, juristid, kohtunikud ning lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed (LGBTI-inimesed) on ikka veel vahi all – mõnikord ilma süüdistuseta – ning ajakirjandus ja juhtivad poliitikud korraldavad nende vastu laimukampaaniaid. Põhiõigusi ja -vabadusi kaitsvate kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemisvõimalusi on veelgi piiratud, näiteks on loodud täiendavaid haldustakistusi. Erakorralise seisukorra ajal suletud õiguste kaitse organisatsioonidele ei ole pakutud konfiskeerimise asjus ühtegi õiguskaitsevahendit. Alates 2018. aasta oktoobrist, mil muudeti parlamendi kodukorda, ei saa kodanikuühiskonna organisatsioonid enam parlamendikomisjonides toimuvas seadusandlikus konsultatsiooniprotsessis osaleda. Kaasavaid mehhanisme, mille raames oleks võimalik kogu ühiskonnas laialdaselt konsulteerida, ei ole olemas. Türgi ei ole veel tegelenud Euroopa Nõukogu ja selle asutuste esitatud peamiste soovitustega. Väidetavaid rikkumisi tuleb uurida läbipaistvaid menetlusi kasutades ja juhtumi haaval. Isiku kriminaalvastutusele võtmine on õiguspärane üksnes juhul, kui austatakse täielikult võimude lahusust, kohtute täielikku sõltumatust ning iga üksikisiku õigust õiglasele kohtupidamisele. Uue presidentaalse valitsemissüsteemi raames on võim koondatud täidesaatvate organite kätte ja tugevasti kärbitud parlamendi seadusandlikke ja järelevalvefunktsioone. Parlament on 2018. aasta juulist saadik vastu võtnud 17 õigusakti, muu hulgas vastuolulised muudatused oma kodukorras. Ministrid ei anna enam isiklikult parlamendi liikmetele aru. Viimased saavad esitada vaid kirjalikke küsimusi. Konstruktiivset dialoogi parlamendis pärsib endiselt kasvav poliitiline polariseerumine, eriti 2019. aasta märtsi kohalike valimiste eel. Opositsiooni, iseäranis Rahvademokraatliku Partei (HDP) kõrvaletõrjumine jätkub ja paljud HDP liikmetest seadusandjad on vangi pandud. Parlamendiliikmete puutumatuse süsteemis kaua aega püsinud puudusi ei ole kõrvaldatud. 2018. aasta juunis toimunud presidendi- ja parlamendivalimisi ning 2019. aasta märtsi kohalikke valimisi iseloomustas suur valimisaktiivsus. Valijatel oli võimalik erinevate erakondade vahel valida, aga nende erakondade kandidaatidel ei olnud võimalik võrdsetel tingimustel kandideerida. Valitseval erakonnal olid teiste ees märkimisväärsed eelised ning selle kandidaadid ja tegevus leidsid valitsusmeelsetes avalik-õiguslikes ja eraõiguslikes meediakanalites laialdast kajastust. Pärast kohalikke valimisi kuulutas kõrgeim valimisnõukogu neli Türgi kaguosas valitud linnapead ja omavalitsusnõukogude liiget kõlbmatuks ametisse astuma, ehkki nende kandidatuur oli enne valimisi kinnitatud. Samuti tühistas valimisnõukogu Istanbuli linnapea valimiste tulemuse ja määras uute valimiste toimumise ajaks 23. juuni. Kõrgeima valimisnõukogu otsused korraldada Istanbulis uued valimised ning nimetada riigi kaguosas konkreetsete omavalitsuste eesotsa valimistel teisele kohale jäänud kandidaadid tekitavad tõsist muret valimisprotsessi õiguspärasuse ja terviklikkuse pärast ning tekitavad küsimuse, kas valmisnõukogu saab pidada poliitilisest survest sõltumatuks institutsiooniks. Need otsused on vastuolus demokraatliku valimisprotsessi olulisima eesmärgiga – järgida rahva tahet. Istanbuli linnapea valimiste tühistamise ja uute valimiste korraldamise otsus teenis opositsioonierakondadelt tugeva kriitika. Presidentaalse valitsemissüsteemi täieliku jõustumisega on ümber kujundatud täitevvõimu ja riigihalduse struktuur. See süsteem, sealhulgas peaministri ametikoha ja muude funktsioonide, näiteks ministeeriumide asesekretäride ametikohtade kaotamine, on viinud avaliku halduse suurema politiseerimiseni. Presidendil on nüüd õigus nimetada ametisse valdava enamuse avaliku sektori reguleerivate asutuste juhid. Enne 2019. aasta märtsi kohalikke valimisi järjepidevalt aset leidnud kohalike poliitikute vahistamised ja vallandamised ning usaldusisikute ametisse nimetamised ja selliste ametisse nimetamiste meelevaldne laad jätsid valija ilma kohaliku tasandi poliitilistest esindajatest ja ohustasid tõsiselt kahjustada kohalikku demokraatiat. Valitsus on ümber korraldanud tsiviilvõimude ja sõjaväe vahelisi suhteid reguleeriva õigusraamistiku ning suurendanud märkimisväärselt täidesaatva võimu volitusi sõjaväe suhtes, tugevdades seeläbi tsiviiljärelevalvet. Osana põhiseaduses tehtud muudatustest kaotati reaalselt kõrgemad sõjaväekohtud. Sõjaväel ja luureteenistustel ei ole endiselt kohustust parlamendile piisavalt aru anda ning turvatöötajad naudivad laialdast õiguslikku kaitset. Parlamendi õiguskaitse järelevalvekomisjon ei ole tõhusalt toiminud ning sõjaliste kulutuste järelevalve õigusraamistikku ei ole seni parandatud. Olukord riigi kaguosas on hoolimata julgeolekukeskkonna paranemisest endiselt keeruline. Valitsus on jätkanud julgeolekuoperatsioone, sest Kurdistani Töölispartei (PKK), mis on jätkuvalt ELi selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kes osalevad terroriaktides, on korduvalt toime pannud vägivallaakte. Ehkki valitsusel on seaduslik õigus terrorismi vastu võidelda, on tal ühtlasi vastutus tagada, et see toimub kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabadustega. Terrorismivastased meetmed peavad olema proportsionaalsed. Ehkki piirkonda on püütud mõningal määral uuesti üles ehitada, on seni hüvitist makstud ainult vähestele riigisisestele põgenikele. Usaldusväärse poliitilise protsessi taaskäivitamises rahumeelse ja jätkusuutliku lahenduse leidmise eesmärgil ei ole nähtavat edasiminekut täheldatud. Türgi edusammud avaliku halduse reformi vallas on olnud mõõdukad ning avaliku teenistuse ja inimressursside juhtimise valdkonnas on toimunud suur tagasiminek, mis on mõjutanud ka poliitika arengut ja aruandlust. Avaliku teenistuse süsteemis toimunud muutused on viinud haldusasutuste veelgi suurema politiseerimiseni. Teenetepõhine, võistlev nimetamine kõrgema astme juhtivatele ametikohtadele on seni pigem erand kui reegel. Silmatorkavad menetluslikud puudujäägid tekitavad küsimuse, mil määral saab erakorralise seisukorra meetmete uurimise komisjoni pidada vallandatud ametiisikute jaoks tõhusaks õiguskaitsevahendiks. Türgi kohtusüsteem on alles ettevalmistuste algjärgus. Vahepeal on toimunud veelgi suurem tagasiminek ning eelnevates aruannetes esitatud soovitusi ei ole heaks kiidetud ega rakendatud. Poliitiline surve kohtunikele ja prokuröridele jätkub. Samuti jätkub suure hulga kohtunike ja prokuröride tahtevastane üleviimine. See avaldab negatiivset mõju kohtusüsteemi sõltumatusele ning selle töö üldisele kvaliteedile ja tulemuslikkusele. Muret valmistab uute kohtunike ja prokuröride laialdane värbamine praeguses süsteemis, sest nende värbamise ja edutamise jaoks ei ole kehtestatud objektiivseid, teenetepõhiseid, ühtseid ja eelnevalt kindlaks määratud kriteeriume. Presidendi dekreediga on uuesti avatud Türgi õigusakadeemia, mis oli erakorralise seisukorra ajal suletud. Endiselt on märgata kohtunike ja prokuröride vallandamise ja sunniviisilise üleviimise heidutavat mõju ja enesetsensuuri ohtu. Ühtegi meedet ei ole võetud selleks, et taastada õiguslikud tagatised, millega tagatakse kohtusüsteemi sõltumatus täitevvõimust, või tugevdada kohtunike ja prokuröride nõukogu sõltumatust. 2018. aasta augustis teatati, et kavas on vastu võtta kohtureformi strateegia aastateks 2019–2023, aga seda ei ole seni vastu võetud. Türgi on pidanud strateegia eelnõu üle aru Euroopa Nõukogu ja Euroopa Komisjoniga. Riik teeb alles esimesi samme korruptsioonivastases võitluses. Toimunud on tagasiminek, sest likvideeritud ennetusorganeid ei ole asendatud sõltumatu organiga, nagu on ette nähtud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooniga, mille osaline on ka Türgi. Nii õiguslik kui ka institutsiooniline raamistik on jätkuvalt võimaldanud täitevvõimul avaldada lubamatut mõju kõrge tasandi korruptsiooni juhtumite uurimisele ja nende eest süüdistuste esitamisele. Varasemates korruptsioonivastastes strateegiates kavandatud seadusandlikke muudatusi ei ole rakendatud. Riigihankeid reguleerivad õigusaktid ei ole endiselt ELi õigustikuga kooskõlas ja riigihangete seadusest tehtavate erandite ulatust on veelgi laiendatud. Jõulise korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava puudumine osutab sellele, et poliitiline juhtkond ei ole korruptsiooni otsustavast tõkestamisest huvitatud. Olemas ei ole ka alalist ja funktsionaalselt sõltumatut korruptsioonivastast organit ega eriprokuratuuri, mis juhiksid korruptsioonivastaseid uurimisi. Tegutseb vaid käputäis erikohtuid. Kokkuvõttes on korruptsioon laialt levinud ja põhjustab endiselt muret.

Türgil on mõningane valmidus võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu, aga üldiselt on tema edusammud piiratud. Riik peab parandama oma õigusakte küberkuritegevuse, vara konfiskeerimise ja tunnistajakaitse valdkonnas. Andmekaitse normid ei ole ikka veel Euroopa standarditega kooskõlas ja need tuleb läbi vaadata, et tagada Europoliga praegu läbi räägitava operatiivkoostöö lepingu rakendamine. Türgi peaks välja töötama ja rakendama terviklikuma ja sidusama kriminaaltulu konfiskeerimise õigusraamistiku ja parandama oma suutlikkust hallata arestitud vara. Türgi on teinud häid edusamme rände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas ning jätkanud kindlalt ELi-Türgi 2016. aasta märtsikuu avalduse rakendamist. Alates avalduse jõustumist on ebaseaduslik liikumine Türgist Egeuse mere saartele vähenenud ja Türgi õiguskaitseasutuste süvendatud jõupingutused on seda trendi toetanud. Türgi on jätkanud oma väljapaistvaid püüdlusi anda enam kui 3,6 miljonile registreeritud Süüria pagulasele ja ligikaudu 370 000 registreeritud muude riikide pagulasele ennenägematult suures mahus humanitaarabi ja toetust. Riik võõrustab seega maailma suurimat pagulaskogukonda. Türgi on moodustanud seitse töörühma, mis teevad viisanõude kaotamise dialoogi raames tehnilist tööd seni saavutamata nõuete täitmiseks. Türgi viisapoliitika ühtlustamisel ELi ühise viisapoliitikaga ei ole aga paraku edu saavutatud. Mõõn püsib endiselt inim- ja põhiõiguste vallas. Ehkki õigusraamistik sisaldab inim- ja põhiõiguste austamise üldisi tagatisi, tuleb see Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga alles vastavusse viia. Tõsine tagasiminek on toimunud väljendus-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse ning menetlus- ja omandiõiguste valdkonnas. Õigusaktidesse, mis kehtestati kohe pärast erakorralise seisukorra lõpetamist ja millega kaotati olulised tagatised kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, teadlaste ja teiste isikute kaitseks nende väärkohtlemise eest, ei ole tehtud ühtegi muudatust. Õiguste kohtulikku kaitsmist takistab selliste õiguste ja vabaduste kaitsmise eest vastutavate avaliku sektori asutuste killustatus ja vähene sõltumatus ning sõltumatu kohtusüsteemi puudumine. Ametiühingute õigused püsivad tugeva surve all ning erakorralise seisukorra ajal toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste uurimiseks ega rikkujatele süüdistuste esitamiseks või nende karistamiseks ei ole astutud ühtegi sammu. Kogu ühiskonnas valitseb hirmuõhkkond, sest erakorralist seisukorda on kasutatud eriarvamuste või alternatiivsete seisukohtade väljajuurimiseks. 2018. aasta detsembri seisuga viibib vanglates kokku 57 000 inimest, kellele ei ole esitatud süüdistust või kelle suhtes ei ole algatatud kohtumenetlust. Selliste inimeste osakaal moodustab üle 20 % kinnipeetavate koguarvust. Vanglad on üle rahvastatud ja kinnipidamistingimused aina halvenevad. Väljendusvabaduse tugev piiramine on jätkunud ning kirjanike, sotsiaalmeedia kasutajate ja teiste üldsuse esindajate ning koguni laste süüdimõistmine presidendi solvamise eest on silmatorkavalt sagenenud. Meediaomandi läbipaistmatus seab kahtluse alla toimetuse märkuste sõltumatuse. Romad elavad endiselt väga kehvades tingimustes. Sageli puudub neil juurdepääs põhilistele avalikele teenustele ja neil tuleb elada sotsiaaltoetustest. Linnauuendusprojektidega tõrjutakse esmajoones romad nende elukohast välja ja terved perekonnad asustatakse sunniviisiliselt ümber. Kõige haavatavamate rühmade ja vähemustesse kuuluvate isikute õigusi tuleks paremini kaitsta. Endiselt teevad suurt muret soopõhine vägivald, diskrimineerimine, vähemustevastane vihakõne, vihakuriteod ning LGBTI-inimeste inimõiguste rikkumine. Türgi on avaldanud heameelt uute jõupingutuste üle, mida ÜRO on teinud sidusrühmadega konsulteerimisel eesmärgiga alustada võimaluse korral uuesti läbirääkimisi Küprose küsimuses. Pinged, mis on seotud süsivesinike uurimise väljavaadetega Küprose ranniku lähedal, on piirkonnas suurenenud, sest Türgi on oma tegude ja avaldustega seadnud kahtluse alla Küprose Vabariigi õiguse kasutada oma majandusvööndis asuvaid süsivesinikuvarusid. 2019. aasta mais läkitas Türgi Küprose Vabariigi majandusvööndisse puurimisplatvormi, mida saatsid sõjalaevad. Sellega kallas ta ainult õli tulle. Komisjon tuletab uuesti meelde Euroopa Nõukogu 2018. aasta märtsi avaldust, milles mõisteti karmilt hukka Türgi jätkuv ebaseaduslik tegevus Vahemere idaosas ja Egeuse merel. Avalduses tuletati ka meelde Türgi kohustust järgida rahvusvahelist õigust ja kanda hoolt heanaaberlike suhete eest ning kutsuti Türgit austama Küprose suveräänseid õigusi uurida ja kasutada oma maavarasid kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega. 2019. aasta märtsis kutsus EL Türgit hoiduma igasugusest ebaseaduslikust tegevusest, mis kutsuks esile ELi asjakohase ja Küprosega täielikult solidaarse reaktsiooni. EL on korduvalt rõhutanud oma liikmesriikide suveräänseid õigusi, mille hulka kuulub kahepoolsete lepingute sõlmimine ning oma loodusvarade uurimine ja kasutamine kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvahelise õigusega, seahulgas ÜRO mereõiguse konventsiooniga. Türgi ei ole ikka veel täitnud oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt ELi-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokolli ja ei ole kaotanud kõiki kaupade vaba liikumise piiranguid, sealhulgas piiranguid otsesele transpordiühendusele Küprosega. Kahepoolsete suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga ei ole edasi liigutud. Kreekaga on jätkunud operatiivkoostöö rände valdkonnas, ent pinged Egeuse merel ja Vahemere idaosas ei ole soodustanud heanaaberlikke suhteid ning on õõnestanud piirkonna stabiilsust ja julgeolekut. Kahepoolsed suhted mitme ELi liikmesriigiga, eriti Austria, Saksamaa ja Madalmaadega on paranenud. Madalmaad ja Türgi on oma suhted normaliseerinud. Türgi on korduvalt ja üha sagedamini rikkunud Kreeka ja Küprose territoriaalvete ja õhuruumi puutumatust. Teine tõsine mureallikas on olnud kahe maismaapiiril patrullinud Kreeka sõduri kuue kuu pikkune kinnipidamine. Pärast nende vabakslaskmist 2018. aasta augustis ja pärast Kreeka peaministri veebruarikuu visiiti Türgisse paranesid suhted märgatavalt. EL on eelnevat silmas pidades uuesti väljendanud sügavat muret ja kutsunud Türgit üles hoiduma igasugustest ähvardustest või igasugusest tegevusest mõne liikmesriigi vastu või pingete tekitamisest või tegevusest, mis kahjustaks heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. Majanduskriteeriumide täitmise kohta tuleb nentida, et Türgi majanduses on jätkunud tugev tagasilangus ja see on süvendanud muret riigi turumajanduse toimimise pärast. 2018. aastal tõi välisrahastamise tingimuste järsk halvenemine nähtavale aastate jooksul süvenenud nõrgad kohad. Türgi ametiasutused reageerisid sellele mitmesuguste poliitikameetmetega, mis mõjutasid negatiivselt turgude toimimist. Eelkõige sekkuti hinnakujundusse ja kehtestati piirangud välisvaluuta vabale kasutamisele. Süvenenud on kahtlused peamiste majandusinstitutsioonide sõltumatuse suhtes. 2018. aasta esimesel poolel saavutas jooksevkonto puudujääk haripunkti. Pärast seda algas nõrgeneva majanduse ja liiri väärtuse languse tulemusena tugev korrigeerimine. Inflatsioonimäär hüppas sihtvahemiku ülemisest piirist tunduvalt kõrgemale. Selle põhjuseks olid valuutakriis ning kiire laenukasvu, kiire rahamassi kasvu ja madalate reaalintressimäärade aastad. Riigiabi läbipaistvuse suurendamisel edusamme tehtud ei ole. Türgi on teinud mõningaid edusamme konkurentsisurve ja Euroopa Liidu siseste turujõududega toimetuleku valdkonnas, kus ta on saavutanud hea valmiduse. Riik on nii kaubavahetuse kui ka investeeringute osas ELi turule hästi integreeritud. Olukord on paranenud energeetikasektoris ning teataval määral on edasi liigutud kulutuste tegemisega teadus- ja arendustegevusele, haridusele ja füüsilisele kapitalile. Hariduse kvaliteedi ja soolise võrdõiguslikkuse probleemid paraku siiski püsivad. Seoses suutlikkusega täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi on Türgi jätkanud oma õigusaktide vastavusseviimist ELi õigustikuga, aga seda vaid piiratud ulatuses. Esinenud on rohkem tagasimineku juhtumeid mitmes olulises aspektis, mis on seotud kapitali vaba liikumise, riigihangete, konkurentsi, infoühiskonna, majandus- ja rahapoliitika ning välissuhete valdkonnaga. Türgi on teinud suuri edusamme äriseadustiku, üleeuroopaliste võrkude ning teadus- ja uurimistegevuse alal ning on saavutanud hea valmiduse kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandi õiguse, finantsteenuste, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika, tarbija- ja tervisekaitse, tolliliidu ja finantskontrolli valdkonnas. Riigihangete vallas on Türgil vaid mõningane valmidus, sest nõuete vastavusse viimisel esineb märkimisväärseid lünki. Samuti on Türgil teatav valmidus kapitali vaba liikumise, statistika, energeetika, maksustamise, majandus- ja rahaliidu, regionaalpoliitika, hariduse ja kultuuri, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning transpordipoliitika valdkonnas, ent kõigis neis valdkondades on vaja teha täiendavaid suuri jõupingutusi. Türgi on saavutanud mõningase valmiduse konkurentsi, põllumajanduse, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive ning keskkonna ja kliimamuutuste vallas, aga neis valdkondades on vaja kehtestada ja rakendada kaugeleulatuvamaid ja paremini koordineeritud tegevuspõhimõtteid. Kõigis valdkondades tuleb rohkem tähelepanu pöörata õigusaktide jõustamisele, kusjuures paljudes valdkondades on vaja edasisi märkimisväärseid jõupingutusi õigusaktide lõplikuks vastavusseviimiseks ELi õigustikuga, reguleerivate asutuste sõltumatuse suurendamiseks ja haldussuutlikkuse arendamiseks. Montenegro Poliitiliste kriteeriumide osas on aruandeperioodi iseloomustanud vähene usaldus valimisraamistiku vastu. See raamistik tuleb põhjalikult ja kaasaval viisil läbi vaadata. 2018. aasta sügisel moodustati muu hulgas just sel põhjusel ajutine parlamendikomisjon valmisalaste ja muude õigusaktide reformimiseks, aga selle kaugeleulatuvad eesmärgid tuleb alles saavutada. Aruandeperioodil toimusid nii presidendivalimised kui ka kohalikud valimised 11 kohalikus omavalitsuses ja ühes linnas. Kohalikud valimised toimusid endiselt jooksvalt. See tegi nende rahvusvahelise vaatlemise keeruliseks ja andis rohkeid võimalusi väita, et toimunud on rikkumised, mida ei ole võimalik sõltumatult hinnata. Poliitiline olukord on jätkuvalt killustatud ja vastuoluline ning sellele on omane tõelise poliitilise dialoogi puudumine. 2018. aastal tehti piiratud edusamme poliitilise dialoogi taastamisel parlamendis, kuhu pöördus ajutiselt ja osaliselt tagasi enamik opositsioonierakondi ning kus moodustati ajutine parlamendikomisjon. Ühe opositsiooni kuuluva parlamendiliikme kinnivõtmise järel 2018. aasta lõpus ning korruptsiooni- ja erakonna ebaseadusliku rahastamise (nn ümbrikuafäär) väidete esitamise järel 2019. aasta alguses kuulutas suurem osa opositsioonist parlamendile uuesti boikoti. Esitatud väited tõid kaasa ka kodanike korrapärased tänavaprotestid, katsed korraldada parlamendivälist poliitilist dialoogi ja opositsiooni nõuded moodustada tehniline valitsus. Poliitilise debati parlamenti tagasiviimine on kõigi poliitiliste osalejate ülesanne. Selleks et tugevdada parlamentaarset aruandekohustust, täidesaatva võimu üle tehtavat järelevalvet ja demokraatlikku kontrolli ning parandada õigusaktide kvaliteeti, on tarvis kõikide osapoolte aktiivset ja konstruktiivset osalust. 2012. aasta väidetava avaliku sektori vahendite erakonnapoliitilistel eesmärkidel omastamise juhtumi suhtes poliitiliste ja kohtulike järelmeetmete võtmisel uusi samme tehtud ei ole. Hiljuti esitatud väidetele reageeris prokuratuur juurdluse algatamisega mõne väite suhtes ja korruptsioonivastane amet määras ebaseadusliku rahalise annetuse vastu võtnud erakonnale trahvi. Need väited nõuavad institutsioonide usaldusväärset, sõltumatut ja tõhusat reaktsiooni. Riigi valitsemises on vaja suurendada läbipaistvust, sidusrühmade osalust ja valitsuse suutlikkust viia ellu reforme. Uus strateegilise planeerimise õigusraamistik ja uued meetodid peaksid aitama parandada strateegilise planeerimise kvaliteeti, järelevalvet ja täitmist. Kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemiseks vajalik õigus-, institutsiooniline ja finantskeskkond on üldiselt paranenud, aga nende organisatsioonide tegelik kaasamine poliitika kujundamisse tuleb praktikas alles tagada. Montenegro ettevalmistused on kulgenud mõõdukalt avaliku halduse reformi vallas. Üldjoontes on tehtud teatavaid edusamme. Hästi on edasi liigutud eelkõige keskpika tähtajaga poliitika kavandamisel, teenetepõhise värbamise juurutamisel ja riigihalduse struktuuri ratsionaliseerimisel. Tugevat poliitilist tahet on aga endiselt tarvis selleks, et tegeleda tulemuslikult avaliku teenistuse depolitiseerimise ja riigihalduse optimeerimise, poliitika kaasava ja tõenduspõhise kujundamise, otsuste tegemise pädevuse delegeerimise ning juhtimisvastutuse korraldamisega. Montenegro kohtusüsteemi ettevalmistamine on kulgenud mõõdukalt ja tehtud on mõningaid edusamme. Õigusraamistik, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi sõltumatust ja professionaalsust, tuleb alles täielikult rakendada. Suurendatud on institutsioonilist suutlikkust. Montenegro on saavutanud teatava ettevalmistuste taseme korruptsioonivastase võitluse vallas. Aruandeperioodil on tehtud mõningaid piiratud edusamme. Paraku vohab korruptsioon ikka veel paljudes valdkondades ja valmistab endiselt muret. Institutsioonide tegevussuutlikkust on suurendatud, ent kõik institutsioonid peaksid võtma ennetavama hoiaku. Lahendamist vajavad veel probleemid, mis kahjustavad korruptsioonivastase ameti usaldusväärsust, sõltumatust ja prioriteetide seadmist. Jätkata tuleb finantsuurimiste ning varade arestimise ja konfiskeerimise tõhusamaks muutmist. Saavutatud on esimesed tulemused uurimiste läbiviimisel, süüdistuste esitamisel ja lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel kõrge tasandi korruptsiooni juhtumite korral, aga kriminaalõiguslik reaktsioon sellistele juhtumitele on endiselt liiga piiratud. Veelgi paremate tulemuste saavutamine on võimalik ainult sellises keskkonnas, kus sõltumatud institutsioonid on lubamatu mõjutamise eest kaitstud ja saavad oma volitusi täielikult kasutada. Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vallas on Montenegro ettevalmistused kulgenud mõõdukalt. Teatavaid edusamme on tehtud õigusalases koostöös ja mõnes organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse aspektis. Esimesi tulemusi on saavutatud rahapesu ja finantskuritegude uurimisel ning kuritegeliku vara ajutisel arestimisel. Tulemusi annab tugevam rahvusvaheline politseikoostöö – seda näitab kõrgetasemeliste rahvusvaheliste operatsioonide, vahistamiste ja narkootikumide konfiskeerimiste arv. Selleks et saavutada veenvaid tulemusi keerulisemate organiseeritud kuritegude liikide uurimisel, mille puhul on kaalul kohalikud mõjukad huvid, on siiski vaja rohkem teha näiteks rahapesu, inimkaubanduse ja tubakatoodete salakaubaveo juhtumite lahendamiseks, aga ka kriminaaltulu konfiskeerimiseks. Põhiõiguste vallas on Montenegro viinud oma õigusaktid ELi standarditega veelgi paremini kooskõlla. Ombudsmani büroo ja riigi ennetusasutuse suutlikkus on suurenenud, aga institutsioonilise raamistiku tugevdamiseks ja inimõiguste tulemuslikuks kaitsmiseks on siiski tarvis täiendavalt pingutada. Montenegro peab tagama asjakohased institutsioonilised mehhanismid haavatavate rühmade kaitsmiseks diskriminee