[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.10.2009

KOM(2009) 518 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

NELJAS ARUANNE MÄÄRUSE (EÜ) nr 2320/2002 (MILLEGA KEHTESTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNA ÜHISEESKIRJAD)[1] RAKENDAMISE KOHTA

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

NELJAS ARUANNE MÄÄRUSE (EÜ) nr 2320/2002 (MILLEGA KEHTESTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNA ÜHISEESKIRJAD) [2] RAKENDAMISE KOHTA

Käesolev aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini 2008.

1. SISSEJUHATUS

2008. aastal astuti märkimisväärseid samme tõhusa lennundusjulgestuse korra väljatöötamiseks Euroopa Ühenduses. See oli järelduste tegemise aasta, aeg põhjalikuks ümberhindamiseks, lähtudes viie aastaga omandatud kogemustest 2002. aastal pärast 11. septembril 2001 toimunud terrorirünnakuid vastu võetud korra rakendamisel ja jälgimisel. See oli ka suurema rahvusvahelise koostöö ja tehnoloogilise arengu aasta.

Ümberhindamise protsessi käigus ilmnes palju positiivset. Euroopa lennujaamad on õigusaktides sätestatud peamised nõuded endale selgeks teinud ja rakendavad neid üldiselt edukalt. Nõuetelevastavuse tase paranes jätkuvalt, ehkki aeglaselt, ja mitu liikmesriiki on suurendanud nõuetelevastavuse järelevalve ressursse. Samas ilmnes ka vajadus mõnede sätete kohandamiseks, et saavutada ühine arusaam, parandada korduvaid puudusi ja võtta arvesse muid arenguid. Inspekteerimiskord ise vajab samuti kohandamist.

Ühenduse võime reageerida uutele ohtudele pandi proovile pärast 2006. aasta vedellõhkeainetega seotud häireolukorda. Sellega seoses püüti julgestusläbivaatuse korra väljatöötamisel suurendada koostööd tootjate ja rahvusvaheliste partneritega. Seega muutus veelgi olulisemaks tunnustamisprotsessides kokku leppimine kolmandate riikidega. EL näitas üles soovi ja võimet anda tõhus panus reisijate liikumise lihtsustamisse ja ülemaailmsete lahenduste leidmisse.

Kogu protsessi jaoks äärmiselt olulise asjaoluna tunnistati vajadust suurendada läbipaistvust. Leiti, et paljude rakendusaktide puhul on juurdepääsu piiramisega mindud liiale ja inimestele ei avaldata teadlike otsuste tegemiseks vajalikke fakte. Sellele reageeriti esialgsete sätete viivitamatu ümbertegemisega ja kohustusega tagada edaspidi juurdepääsu tasandite asjakohasus.

Kokkuvõttes tehti 2008. aastal tõhusa lennundusjulgestuskeskkonna väljatöötamisel märkimisväärseid edusamme. Liikmesriigid, lennundussektor ja tootjad ilmutasid tõsist valmisolekut teha koostööd julgestuslahenduste leidmiseks, et minimeerida reisijatele põhjustatavaid ebamugavusi. Selle 12-kuulise ajavahemiku lõpus ei kahtle siiski keegi, et väga palju tööd seisab veel ees.

ESIMENE OSA

INSPEKTEERIMINE

1. Üldist

Määruse (EÜ) nr 2320/2002 kohaselt peab komisjon inspekteerima liikmesriikide vastavust lennundusjulgestuse sätetele. Kava hõlmab ka Šveitsi; Norrat ja Islandi inspekteerib EFTA järelevalveamet samalaadsete sätete alusel.

Inspekteerimine jaguneb kolmeks:

- riigi pädev asutus,

- lennujaam ja

- järelkontroll puuduste parandamise hindamiseks.

Inspekteerimist viib läbi komisjoni töörühm, mis koosneb 11 lennundusjulgestuse inspektorist, kes teevad koostööd liikmesriikide määratud riiklike inspektoritega. Lisas on esitatud tabel kõigi komisjoni poolt seni läbi viidud inspekteerimiste kohta; selles on eraldi välja toodud 2008. aasta jooksul korraldatud inspekteerimised.

2. Riikide pädevate asutuste inspekteerimine

Iga liikmesriik peab määrama pädeva asutuse, kes vastutab riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kooskõlastamise ja järelevalve eest. Komisjon inspekteeris 2008. aastal üheksat pädevat asutust. Kontrolli käigus hinnati riiklikku tsiviillennunduse julgestusprogrammi, riiklikku tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolli programmi ja selle rakendamist, riiklikku koolitusprogrammi ning lennujaamade ja lennuettevõtjate julgestuskavu.

Üheksast asutusest seitset oli komisjon varem inspekteerinud. 2008. aasta kontrolli tulemusel ilmnes programmide kõrge tase viies ja keskmine tase kahes riigis, kuid ülejäänud kaks aruannet ei vastanud nõuetele. Riiklikud tsiviillennunduse julgestusprogrammid kajastasid õigusnorme üldiselt hästi, ehkki esines mõningaid väljajätte ja aegunud viiteid. Riiklikest tsiviillennunduse julgestusprogrammidest olid tihti välja jäetud sätted seoses väikelennujaamadega, mille puhul oli taotletud määrusekohast erandit, samuti mõned lastilennu suhtes kohaldatavad nõuded. Riiklikest kvaliteedikontrolli programmidest olid sageli puudu kontrolli sagedus ja nõue lennundusjulgestuse auditite läbiviimiseks ELi õigusaktides määratletud tähenduses. Mitu riiklikku koolitusprogrammi ei sisaldanud piisavaid üldise teadlikkuse tõstmise ja korduvkoolituse nõudeid.

Kõige enam puudusi leiti aga seoses vigade kiire avastamise ja parandamise võimega. Üldised puudujäägid, mida esines isegi mõnes kõige paremaid tulemusi näidanud liikmesriigis, olid julgestusauditite puudumine ning testide ja järelkontrollide vähesus. Palju tõsisemate puudustena, mis ilmnesid siiski harvem, avastasid inspektorid ka pikka aega üldse kontrollimata lennujaamu, lühikesi ja harvu kontrolle ning puuduste kõrvaldamise olulist viibimist.

Peaaegu kõik lennujaamade julgestuskavad olid ajakohastatud ja liikmesriikide järelevalve all. Järelevalve lennuettevõtjate julgestuskavade üle ei olnud nii range, eriti väljaspool ELi registreeritud lennuettevõtjate puhul. Kontrollimisel ilmnes, et nendes ei kajastunud paljudel juhtudel kõik nõuded, isegi kui pädev asutus oli kavad kinnitanud.

3. Lennujaamade esialgne inspekteerimine

2008. aastal korraldati lennujaamade esialgset inspekteerimist kümnel korral ja tulemused olid üldjoontes kooskõlas varasemate inspekteerimiste tulemustega. Neljas tsiviillennundusjulgestuse jaoks üldiselt kõige olulisemaks peetavas valdkonnas (lennujaamade julgestus, õhusõidukite julgestus, reisijad ja käsipagas ning registreeritud pagas) näitasid tulemused siiski mõningat paranemist, ehkki see ei põhine alati empiirilistel tõenditel. (Igal aastal valitakse välja eri lennujaamad, seega ei ole tulemused otseselt võrreldavad.) Nendes põhivaldkondades on olukord aasta-aastalt paranenud – nõuetelevastavuse tase on tõusnud 50 %-lt 2004. aastal 78 %-le 2008. aastal.

2008. aastal inspekteeritud kümne lennujaama kõige suuremad nõrkused on seotud juurdepääsu kontrolli ja töötajate läbivaatusega. Lennuettevõtjate nõuetelevastavuse tase ei olnud üldiselt nii kõrge kui lennujaamadel, kuigi võrreldes 2007. aastaga on olukord 2008. aastal paranenud üldjoontes rohkem kui lennujaamade puhul. Kõige enam täiendavat tööd tuleb teha õhusõidukite läbiotsimise ja kontrolli ning õhusõidukite kaitse valdkonnas.

Reisijate ja käsipagasiga seotud nõuded olid enamasti hästi täidetud, ehkki mõnes inspekteeritud lennujaamas leiti tõsiseid inimteguritest tulenevaid puudusi. Registreeritud pagasi läbivaatuse nõuetelevastavuse tase oli väga kõrge – suure hulga sätete suhtes ei leitud ühtegi puudust.

4. Järelkontroll

Rakendamise ja puuduste parandamise järelevalve osana viib komisjon läbi järelkontrolli; lennujaamades, kus on leitud mitu tõsist puudujääki, tehakse seda peaaegu alati. ELi lennujaamades tehti 2008. aastal kaheksa järelkontrolli.

Tulemused näitasid, et järelkontrolli ajaks oli parandatud suuremal arvul puudusi kui varasematel aastatel. Palju tõsiseid puudusi (avastatud vigadest umbes 13 %) ei olnud siiski komisjoni inspektorite tagasituleku ajaks nõuetekohaselt parandatud. Üldjoontes võib öelda, et struktuurimuutustega kõrvaldatavate puudustega oli tegeldud väga tõhusalt, samas kui inimtegureid hõlmavate puuduste lahendamine osutus eriti keerukaks.

5. Avatud toimikud, artikli 15 kohased juhtumid ja kohtumenetlused

Igal inspekteerimisel avatakse toimik, mis suletakse siis, kui komisjon leiab, et puudused on nõuetekohaselt kõrvaldatud. Tavajuhul suletakse toimik eduaruannete ja pädevalt asutuselt saadud kinnituste alusel, välja arvatud juhul, kui peetakse vajalikuks järelkontrolli. 2008. aasta oli eriti edukas – rahuldavate tulemustega suleti 36 toimikut. Aasta lõpul jäid avatuks kokku 15 pädeva asutuse inspekteerimise ja 16 lennujaama inspekteerimise toimikut.

Määruse (EÜ) nr 1486/2003[3] artiklit 15 kohaldatakse juhul, kui ilmneb tõsine puudus, millel leitakse olevat oluline mõju ühenduse tsiviillennundusjulgestuse üldisele tasemele. Sel juhul teavitatakse puudusest kõiki teisi pädevaid asutusi. Üks 2007. aasta oktoobris algatatud artikli 15 kohane menetlus jäi avatuks kuni 2008. aasta juulini, kuid uusi juhtumeid ei esinenud.

2008. aasta jooksul sulges komisjon kaks 2007. aastal algatatud rikkumismenetlust ning avas neli uut rikkumismenetlust, üldiselt ebapiisava järelevalve ja riiklike audiitorite puudumise tõttu. Üks menetlus suleti paari kuuga, kuid ülejäänud kolm jäid aasta lõpu seisuga avatuks.

6. Liikmesriikide endi hinnangud

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1217/2003[4] artikli 6 kohaselt peavad liikmesriigid iga aasta veebruari lõpuks esitama komisjonile aastaaruande, mis hõlmab riikliku järelevalve tulemusi eelmise aasta jaanuarist detsembrini. Mõnedest 2008. aasta kohta esitatud aruannetest ilmnes väike inimpäevade arv kohapeal, osa nõuete täitmatajätmine, julgestusauditite puudumine ja ebapiisav järelkontroll. Sarnaselt varasemate aastatega näitasid aruanded nõuetelevastavuse kõrgemat taset kui leiti komisjoni inspekteerimiste käigus, kuid osutatud puudused olid üldiselt samad. Esimest korda järgisid kõik esitatud aruanded komisjoni vormi.

TEINE OSA

ÕIGUSAKTID

1. Üldist

Alates määruse (EÜ) nr 2320/2002 vastuvõtmisest on komisjon teinud pidevat koostööd liikmesriikide ja lennundussektoriga, et välja töötada ja vajaduse korral läbi vaadata lennundusjulgestuse suhtes kohaldatavad õigusaktid. 2008 oli eriti pingelise töö aasta, mille jooksul kogu õigusaktide paketi põhjaliku läbivaatamise käigus ja viimase viie aasta kogemustest lähtudes täiendati ja muudeti kehtivaid sätteid ning tekste sõnastati uuesti, et anda neile nõuetekohane õiguslik kuju.

2. Vastu võetud ja kavandatud õigusaktid

Õiguslik areng 2008. aastal:

- võeti vastu määrus (EÜ) nr 23/2008[5] ohukujutise kuvamise kasutamise kohta;

- võeti vastu määrus (EÜ) nr 358/2008,[6] millega tühistatakse käsipagasi suuruse piirang;

- võeti vastu määrus (EÜ) nr 820/2008[7] ja otsus (EÜ) nr 4333/2008,[8] millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 622/2003[9];

- võeti vastu määrus (EÜ) nr 300/2008[10] – uus raammäärus, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 2320/2002, kui see 2010. aasta aprillis kehtetuks tunnistatakse;

- muudeti määrust (EÜ) nr 820/2008, et võimaldada kuuest Horvaatia lennujaamast ostetud tollivabade vedelike puhul erandeid täiendavast läbivaatusest;

- viidi lõpule töö uute tekstidega määruste (EÜ) nr 1217/2003 (riiklik kvaliteedikontroll) ja (EÜ) nr 1486/2003 (komisjoni kontroll liikmesriikide suhtes) asendamiseks;

- viidi lõpule töö uute „teise tasandi” õigusaktiga, mis seoks määruse (EÜ) nr 300/2008 kavandatava uue rakendusaktiga[11] ja

- kõige tähtsam areng oli intensiivne töö uue üksikasjaliku rakendusmääruse ja -otsusega, millega 2010. aasta aprillis asendatakse komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2008 ja otsus (EÜ) nr 4333/2008.

Tekstid töötati välja lennundusjulgestuse regulatiivkomitee kaheksal kohtumisel, kus on esindatud kõik liikmesriigid ning Norra, Island ja Šveits, sidusrühmade lennundusjulgestuse nõuanderühma kaheksal kohtumisel, kus osalevad lennujaamade, lennuettevõtjate, lastilennuettevõtjate ja pilootide esindajad, ja mitmel sihipärasel töörühmade kohtumisel, millel osalesid nii liikmesriikide kui ka lennundussektori esindajad. Korraldati ka eraldi kohtumisi, kus tegeldi ainult vedellõhkeainete küsimusega.

3. Täpsustamine ja muutmine

Olemasolevate sätete täiendamine uute üksikasjadega moodustas 2008. aastal õigusloomekavast suhteliselt väikese osa. Aasta algul avaldati ainult üks uus määrus, (EÜ) nr 23/2008, mis käsitles ohukujutise kuvamist, ja töö selleks tehti tegelikult ära 2007. aastal. Ohukujutise kuvamine ( Threat Image Projection ) on pagasis olevate ohtlike esemete elektrooniliste kujutiste kuvamise süsteem, mis aitab tõhustada töötajate väljaõpet ja keskendada tähelepanu.

Lennundusjulgestust käsitlevaid õigusakte kohandati aruandeperioodil kahe muutmismeetmega, millest ühega tühistati kavandatav säte ja teisega anti uus erand. Määrusega (EÜ) nr 358/2008 tühistati kavandatav käsipagasi suuruse piirang, milles lepiti kokku pärast vedellõhkeainetega seotud häireolukorda 2006. aasta augustis ja mida hiljem peeti tarbetult rangeks; uus erand võimaldas kuuest Horvaatia lennujaamast ostetud tollivabasid vedelikke ELi transiidipunktides vastu võtta, loetledes need määruse (EÜ) nr 820/2008 lisas.

4. Õigusakti muutmine

Pärast teabe avalikustamisega seotud vaidlustamisjuhtumit[12] hindas komisjon ümber lennundusjulgestusega seotud õigusaktide elemendid, millest avalikkust seni ei informeeritud.

Komisjon otsustas avaldada uue määruse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas , et hõlbustada avalikkuse juurdepääsu teabele, eriti kui see käsitleb keelatud esemete üksikasju.

5. Uus raam- ja rakendussätete pakett

Selle paketi väljatöötamisele on liikmesriigid, lennundussektor ja komisjon pühendanud kaugelt kõige enam aega ja tööd. 2008. aasta märtsis avaldati uus raammäärus (EÜ) nr 300/2008, millega aprillis 2010 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 2320/2002. Töö teise ja kolmanda tasandi rakenduseeskirjade ja uute inspekteerimisalaste tekstidega oli aasta lõpuks hästi edenenud.

Teine tasand[13] täiendab raammäärust, muu hulgas loetledes reisijate, pagasi või lasti läbivaatuseks lubatud meetodid, keelatud esemete kategooriad ning kriteeriumid kokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikidega. Lähtudes katsete positiivsetest tulemustest (vt 3. osa), tegi komisjon algselt ettepaneku lisada sätted, mis lubaksid kasutada kehaskaneerimise seadmeid kindlaks määratavate parameetrite piires. Euroopa Parlament arvas siiski, et enne sellise loa andmist tuleb leida vastused paljudele inimõiguste, tervise- ja andmekaitsega seotud küsimustele. Seetõttu jättis komisjon sellise võimaluse eelnõust välja kuni täiendavate uuringute läbiviimiseni.

Kolmandal tasandil sätestatakse üksikasjalikud rakendusnõuded ja käsitletakse liiga koormavaid sätteid mõnes kehtivate õigusaktidega hõlmatud valdkonnas ning julgestuse puudujääke teistes valdkondades. Arutatud küsimuste seas olid võimalikud muudatused õhusõidukite läbiotsimise ja kontrollimise nõuetes, kõigile lennuettevõtjatele kohustusliku julgestuskavade liikmesriigile heakskiitmiseks esitamise nõude tühistamine, ajakohastatud, rahvusvaheliselt kokku lepitud keelatud esemete loendi sätestamine, üksikasjalikumate eeskirjade väljatöötamine seoses toiduvarude ja puhastusvahenditega ning töötajate töölevõtmise ja väljaõppe poliitika täpsustamine.

KOLMAS OSA

KATSED, UURINGUD, PILOOTUURINGUD

1. Katsed

Liikmesriigid võivad alati katsetada uusi seadmeid ja metoodikat, kui neid kasutatakse kooskõlas kehtivates õigusaktides sätestatud nõuetega. Kui katsete läbiviimiseks on vaja need nõuded asendada uute tehniliste meetodite või protsessidega, tuleb komisjonilt taotleda heakskiitmist ning katse kestus ei tohi ületada 30 kuud.

2008. aastal korraldati katseid piiratud arvul. Katsed hõlmasid millimeeterlainel ja tagasihajumisel põhinevate kehaskannerite kasutamist töötajate ja reisijate läbivaatuseks ning koerte kasutamist registreeritud pagasi ja lasti läbivaatamisel. Samuti viidi läbi uuringuid eesmärgiga selgitada, kas sülearvuteid saab tõhusalt läbi vaadata ka käsipagasi sees ilma neid välja võtmata, nagu praegune nõue ette näeb.

Koertega tehtud katsete tulemusel jõudsid komisjon ja liikmesriigid kokkuleppele, et nende kasutamise tingimuse sätestamiseks tuleb välja töötada õigusaktid. Katsed sülearvutitega peatati ajutiselt, kuna tulemused olid ebaselged.

2. Uuringud

Aruandeperioodil korraldas komisjon kaks uuringut, mis käsitlesid koerte kasutamist reisijate ja lasti läbivaatusel ning julgestusläbivaatuse tulemuslikkust mõjutavaid inimtegureid. Nende uuringute põhjal antud soovituste alusel lisati uue õigusakti eelnõu koolitust käsitlevasse peatükki mitu sätet ning neid soovitusi võeti arvesse töörühmade aruteludes koerte kasutamisega seotud tulevaste sätete üle.

3. Pilootuuringud

Lisaks viis komisjon lõpule lastiandmebaasi pilootuuringu õhuveo turvalisuse toetamiseks. Uuringut peeti õnnestunuks ning algatati projekt komisjoni arendatava ja hallatava kohustusliku andmebaasi väljatöötamiseks.

NELJAS OSA

DIALOOG RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDE JA KOLMANDATE RIIKIDEGA

1. Üldist

Komisjon osaleb pidevalt kahepoolsetes ja mitmepoolsetes lennundusjulgestusalastes aruteludes rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega. See loob võimalusi parimate tavade ja kogemuste jagamiseks ning julgestusprobleemidele ülemaailmsete lahenduste leidmiseks.

2. Rahvusvahelised organisatsioonid

Komisjon osaleb korrapäraselt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennundusjulgestuse (AvSec) paneeli kohtumistel, tehes ettekandeid ja töötades tihedas koostöös teiste liikmetega välja strateegiaid, mis praegu keskenduvad põhiliselt vedelike probleemile. Komisjon on teinud koostööd ka mõnede kolmandate riikidega, peamiselt USA, Kanada ja Austraaliaga, et leppida kokku ühistes seisukohtades või esitada ICAO kohtumistel ühisettekandeid. Ühendus on leppinud ICAOga kokku inspekteerimisalase kahepoolse koostöömemorandumi sõlmimises, eesmärgiga vähendada ICAO poolt läbi viidavaid inspekteerimisi Euroopas, mis on juba hõlmatud riiklike ja komisjoni enda inspekteerimiskavadega.

Koostöö Euroopa tsiviillennunduskonverentsiga (ECAC) laabub samuti hästi – komisjon osaleb ECACi tehnilise töörühma ja koolitusalase töörühma kohtumistel. Nende töörühmade kohtumistel tehtud järeldused on pärast täiendavat arutelu regulatiivkomitees lisatud rakendusakti eelnõusse ja „vedelike teekaarti”.

3. Kolmandad riigid

Muu kahepoolne koostöö kolmandate riikidega jaguneb põhiliselt kaheks: töö tulevaste ühekordse julgestuskontrolli lepingute sõlmimiseks ja ettevalmistused erandite andmiseks seoses tollivabade vedelikega. Ühekordse julgestuskontrolli lepinguga on jõutud vaieldamatult kõige kaugemale USA puhul, mille julgestusstandardid on sarnaselt ELile kõrged. 2008. aastal asutati ELi-USA transpordi koostöörühm, et arutada asjakohaseid küsimusi; samuti on koostatud kummalgi pool Atlandi ookeani rakendatavate meetmete üksikasjalik võrdlus. Olulisi erinevusi on vähe ja liikmesriigid on näidanud üles suurt huvi kokkuleppele jõudmise suhtes. Jõus on juba protokoll, milles on sätestatud vastastikune lennujaamade inspekteerimine: 12 riiklikku audiitorit ELi liikmesriikidest on läbinud USA transporditurvalisuse ameti (TSA) koolituse, et osaleda vaatlejatena TSA korraldatavatel inspekteerimistel, ja TSA inspektorid on võtnud samadel tingimustel osa komisjoni inspekteerimistest.

Komisjon jätkas ka tööd tollivabade vedelike lepingutega ja soovitas anda eespool mainitud erandi Horvaatia lennujaamadest ostetud tollivabade kaupade suhtes. Mõningast edu on saavutatud ka läbirääkimistel muude kolmandate riikidega, kuid ükski teine riik ei vastanud kõikidele nõudmistele ajaks, mis võimaldanuks kavandada kontrollkäiku enne 2008. aasta lõppu.

VIIES OSA

LENNUNDUSJULGESTUSE RAHASTAMINE

Lennundusjulgestuse meetmeid käsitlevatel aruteludel on pidevalt tõstatatud lennundusjulgestuse rahastamise küsimus. Liikmesriigid on üldiselt seisukohal, et kulud peaks katma lennundussektor, kes võib need üle kanda reisijatele, samas kui lennundussektor ja mõned Euroopa Parlamendi liikmed nõuavad suuremat riiklikku toetust. Seoses uue raammääruse (EÜ) nr 300/2008 vastuvõtmisega kohustus komisjon koostama sel teemal aruande[14]. Aruande eesmärk on määrata kindlaks põhimõtted, mis võiksid moodustada tulevase õigusloome algatuse aluse.

KUUES OSA

EDASINE TÖÖ

Komisjoni 2009. aasta tööprogramm hõlmab järgmisi ülesandeid:

- viia lõpule töö uue rakendusmäärusega;

- leida uusi viise vedellõhkeainetest tuleneva ohuga võitlemiseks;

- töötada kolmandate riikidega sõlmitavate ühekordse julgestuskontrolli lepingutega;

- jätkata inspekteerimisprogrammi (sh vaatlejate osalemine mõnel USAs teostataval inspekteerimisel);

- abistada liikmesriike riiklike kvaliteedikontrolli kavade paremaks muutmisel ja ühtlustamisel;

- analüüsida uuringute tulemusi ja

- kaaluda lennundusjulgestuse rahastamiseks kõige sobivamat lähenemisviisi.

JÄRELDUSED

Ehkki õigusloomealast tööd tehti 2008. aasta jooksul palju, oli õigusaktide muudatusi vähe. See andis liikmesriikidele võimaluse jätkata varasemate aastate tööd, eriti seoses uuemate (näiteks lastiga seotud) sätetega. Samal ajal võimaldasid ühtlased inspekteerimistulemused komisjonil teha kindlaks nõrkused ja analüüsida põhjusi. Seejärel sai komisjon teha vajalike uute õigusaktide ettepanekuid või määrata kindlaks valdkondi edasiseks uurimiseks. Samas tõid kohtuvaidlused kaasa palju tugevama keskendumise läbipaistvusele, suhetele avalikkusega ning aruteluvõimaluste loomisele. Õnneks ei häirinud tööd ükski suurem Euroopa lennujaamade vastu suunatud terroriakt ega avastatud uusi meetodeid, millega terroristid võivad tsiviillennundust ohustada.

Samas on vedellõhkeainetest tuleneva ohuga seotud töö tugevdanud rahvusvahelist koostööd ja suhteid tootjatega. See peaks aitama muuta lennundusjulgestust mandritevaheliste reisijate jaoks sujuvamaks ja suurendama seadusandjate teadmisi tulevaste tehnoloogiliste võimaluste kohta.

Kokkuvõttes oli 2008 suure töö ja kordaminekute aasta. Sel aastal pandi alus uue kümnendi lennundusjulgestuse korrale.

LISAKomisjonipoolne inspekteerimine liikmesriigiti 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Liikmesriik | Inspekteerimiste arv 01/2008 – 12/2008 (sh järelkontrollid) | Inspekteerimiste koguarv 2004–2008 (sh järelkontrollid) |

Austria | 0 | 6 |

Belgia | 2 | 6 |

Bulgaaria | 1 | 2 |

Küpros | 0 | 4 |

Tšehhi Vabariik | 1 | 4 |

Taani | 1 | 6 |

Eesti | 0 | 3 |

Soome | 2 | 6 |

Prantsusmaa | 1 | 8 |

Saksamaa | 2 | 10 |

Kreeka | 1 | 9 |

Ungari | 1 | 3 |

Iirimaa | 0 | 5 |

Itaalia | 2 | 9 |

Läti | 0 | 3 |

Leedu | 0 | 3 |

Luksemburg | 0 | 4 |

Malta | 0 | 2 |

Madalmaad | 2 | 6 |

Poola | 1 | 6 |

Portugal | 2 | 5 |

Rumeenia | 1 | 2 |

Slovakkia | 0 | 3 |

Sloveenia | 1 | 7 |

Hispaania | 1 | 4 |

Rootsi | 1 | 6 |

Ühendkuningriik | 3 | 10 |

Šveits[15] | 1 | 2 |

KOKKU | 27 | 144 |

EFTA järelevalveameti teostatud inspekteerimised 31. detsembri 2008. aasta seisuga

EMP/EFTA riik | Inspekteerimiste arv 01/2008 – 12/2008 (sh järelkontrollid) | Inspekteerimiste koguarv 2004–2008 (sh järelkontrollid) |

Island | 1 | 5 |

Norra | 4 | 23 |

KOKKU | 5 | 28 |

[1] EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

[2] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2003, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord, ELT L 213, 23.8.2003, lk 3.

[3] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1217/2003, millega nähakse ette siseriiklike tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolli programmide ühised täpsed nõuded, ELT L 169, 8.7.2003, lk 44.

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 23/2008, 11. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, ELT L 9, 12.1.2008, lk 12.

[5] Komisjoni määrus (EÜ) nr 358/2008, 22. aprill 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, ELT L 111, 23.4.2008, lk 5.

[6] Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2008, 8. august 2008, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, ELT L 221, 19.8.2008, lk 8.

[7] ELTs avaldamata.

[8] Komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, ELT L 89, 5.4.2003, lk 9.

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

[10] Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2009, 2. aprill 2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, ELT L 91, 3.4.2009, lk 7.

[11] Euroopa Kohtu otsus C-345/06, nn Heinrichi juhtum.

[12] Vt joonealune märkus 10.

[13] KOM(2009) 30 (lõplik), 2.2.2009.

[14] ELi-Šveitsi kahepoolse kokkuleppe kohaselt on komisjonil volitused teostada inspekteerimisi Šveitsis.