Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused esitavad nõukogule EMP ühiskomitee otsuste eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab need EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“, et inkorporeerida EMP lepingusse kapitalinõuete määrus (EL) nr 575/2013 ja direktiiv 2013/36/EL.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

•Vahendi valik

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 on valitud vahend EMP ühiskomitee otsus. EMP ühiskomitee tagab EMP lepingu tulemusliku rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ta EMP lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Eespool nimetatud määruse EMP lepingusse inkorporeerimine ei tohiks eelarvet mõjutada.

5.MUU TEAVE

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Mitteresidendist potentsiaalsete omandajate usaldatavusnõuete täitmise järelevalve (ühiskomitee otsuse juurde kuuluv ühisdeklaratsioon), mis on seotud direktiiviga 2013/36/EL

EMP lepingu eesmärk ei ole põhimõtteliselt reguleerida lepinguosaliste suhteid kolmandate riikidega (vt eelkõige EMP lepingu preambuli põhjendus 16). EMP lepingus ei sätestata kapitalivoogude liberaliseerimist ega anta mitteresidentidele asutamisvabaduse või äriühingute kapitalis osalemisega seotud õigusi (vt EMP lepingu artiklid 31 ja 34, 40 ja 124).

Ühiskomitee otsuse juurde kuuluvas ühisdeklaratsioonis sätestatakse seega, et lepinguosalised jagavad seisukohta, et direktiivi 2013/36/EL inkorporeerimine EMP lepingusse ei piira välismaiste otseinvesteeringute julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel teostatud kontrolle käsitlevate siseriiklike eeskirjade üldist kohaldamist.

Teatavate Islandi avalik-õiguslike krediidiasutuste kohaldamisalast väljajätmine (direktiiviga 2013/36/EL seotud kohandus e)

Kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 2 lõikega 5 jäetakse teatavad avaliku sektori asutused direktiivi kohaldamisalast välja. Selle sätte kohaselt jäetakse kapitalinõuete direktiivi IV paketi kohaldamisalast välja kolm Islandi institutsiooni.

Byggðastofnun (Islandi regionaalarengu instituut) on Islandi riigile kuuluv sõltumatu asutus. Selle peamine ülesanne on aidata valitsuse piirkondlike strateegiate rakendamise kaudu kaasa piirkondlikule arengule. Instituudi tegevuse eesmärk on tugevdada asundusi maapiirkondades, toetades mitmekesise majandusliku baasiga elujõulisi ja pikaajalisi projekte. Instituut toetab ja tugevdab kohalikku arengut, pakkudes krediiti ja muus rahalises vormis toetusi, et parandada majandus- ja elamistingimusi, eelkõige rahvastikukao ohus olevates piirkondades. Instituut pakub ettevõtjatele, üksikisikutele ja omavalitsustele tingimuste alusel täiendavat rahalist toetust laenude kaudu, mis võimaldavad neil osaleda üldises majanduslikus arengus ja ergutada innovatsiooni. Islandi riik tagab instituudi kohustused.Íbúðalánasjóður on Byggingarsjóðir ríkisinsi õigusjärglane, mis jäeti kooskõlas EMP lepingu IX lisa punkti 14 alapunktiga a direktiivi 2006/48/EÜ kohaldamisalast välja.

Lánasjóður sveitarfélaga ohf. on eriotstarbeline krediidiasutus. Selle krediidiasutuse omandiõigus võib seaduse kohaselt kuuluda ainult kohalikele omavalitsustele (praegu kuulub omandiõigus 75 omavalitsusele). Krediidiasutuse otstarve piirdub seaduse kohaselt omavalitsustele ja neile täielikult kuuluvatele allasutustele krediidi andmisega, ning seda ainult ulatusliku majandusliku tähendusega investeeringuteks. Krediidiasutus on oma olemuselt samasugune nagu KommuneKredit Taanis, mis on artikli 2 lõike 5 punkti 5 kohaselt kapitalinõuete direktiivi IV paketi kohaldamisalast välja jäetud.

Kolmandate riikide filiaalide võrdne kohtlemine ja koostöö kolmandate riikide ametiasutustega (direktiiviga 2013/36/EL seotud kohandused g ja h)

Kapitalinõuete direktiivi IV paketi artikli 47 lõike 3 kohaselt on Euroopa Liidule antud pädevus sõlmida kolmandate riikidega kokkuleppeid, millega võimaldatakse nende krediidiasutuste filiaalidele liidu territooriumil samasugune kohtlemine.

EMP kontekstis lepivad lepinguosalised kokku, et EMP lepingu eesmärk ei ole põhimõtteliselt reguleerida nende suhteid kolmandate riikidega (vt eelkõige EMP lepingu preambuli põhjendus 16). Kapitalinõuete direktiivi IV paketti EMP lepingusse inkorporeerides ei anna EFTA riigid liidule üle ühtegi pädevust, mis käsitlevad kolmandate riikide filiaalide turulepääsu üle peetavaid läbirääkimisi. Seetõttu ei kohaldata kohanduse g kohaselt EFTA riikide suhtes artikli 47 lõiget 3 ning täpsustatakse, et EFTA riigid võivad sõlmida kolmandate riikidega filiaalide turulepääsu käsitlevaid kahepoolseid lepinguid.

Edendamaks liidu ja EFTA riikide vahelist lähenemist kolmandaid riike käsitlevate põhimõtete rakendamisel, on kohanduses g sätestatud, et EMP lepingu osalised teavitavad üksteist ja konsulteerivad omavahel EMP ühiskomitee raames läbirääkimiste osas, mis käsitlevad kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid.