Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta /* COM/2012/0123 final - 2012/0059 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel jõustus 7. augustil 2007. Kõnealuse lepingu artikli XII punktis 2 on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järjestikuse pikendamisperioodi eelviimasel aastal teostatud hindamist.” 2. Euroopa Liidu huvides on seda lepingut pikendada, et jätkuvalt hõlbustada mõlemale lepinguosalisele kasulikku koostööd Brasiiliaga sellistes teadus- ja tehnoloogia ühistes prioriteetsetes valdkondades. 3. ELi-Brasiilia ühise juhtkomitee viiendal kohtumisel Brasílias 22. novembril 2011 kinnitasid mõlemad lepinguosalised, et soovivad lepingut pikendada. 4. Pikendatud lepingu sisu on sama mis praegu kehtival lepingul. 5. Eespool osutatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu: - kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise veel viieks aastaks; - volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Brasiilia Liitvabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused. 2012/0059 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu kiitis 6. juuni 2005. aasta otsusega 2005/781/EÜ[3] heaks teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahel. (2) Kõnealuse lepingu artikli XII punktis 2 on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järjestikuse pikendamisperioodi eelviimasel aastal teostatud hindamist.” (3) ELi-Brasiilia ühise juhtkomitee viiendal kohtumisel Brasílias 22. novembril 2011 kinnitasid mõlemad lepinguosalised, et soovivad eespool nimetatud lepingut pikendada veel viieks aastaks. (4) Pikendatud lepingu sisu on sama mis 6. augustil 2012 lõppeval lepingul. (5) Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu pikendamine tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine veel viieks aastaks. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud saatma liidu nimel toimides ja kooskõlas lepingu artikli XII punktiga 2 Brasiilia Liitvabariigi valitsusele teate, et liit on lõpetanud lepingu pikendamiseks vajalikud sisemenetlused, ning esitab Brasiiliale järgmise teate: „Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teostab alates nimetatud kuupäevast kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seepärast käsitatakse lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele vajaduse korral viidetena Euroopa Liidule.” Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollsüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek nõukogu otsuse kohta Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[4]) struktuurile Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: DEVCO, RTD, JRC, EAC, ENER, ENTR, INFSO ja MOVE. 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[5] þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Käesoleva otsuse kohaselt saaksid Brasiilia ja Euroopa Liit tihendada koostööd ja töötada välja strateegilisema partnerluse, suurendades olemasoleva koostöö mahtu ja ulatust, tegeledes peamiste sotsiaalsete probleemidega, edendades vastastikust juurdepääsu programmidele ja rahastamisvõimalusi ning suurendades vajaduse korral piirkondlikku koostööd. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Otsus peaks võimaldama saada Brasiilial ja Euroopa Liidul oma vastavates eriprogrammides vastastikust kasu teaduskoostööga saavutatud teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlaste, ettevõtjate ja kodanike huvides. Käesoleva lepingu pikendamise eesmärk on koostööd tihendada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Komisjoni talitused teostavad korrapäraselt järelevalvet kõikide koostöölepingu raames toimuvate tegevuste üle, mis hõlmab liidupoolset hindamist. Kõnealune hindamine koosneb järgmistest osadest: a) tulemuslikkuse näitajad – Brasiilia esitatud ettepanekute arv võrreldes rahastamiseks välja valitud ettepanekute arvuga eriprogrammide lõikes; b) andmete kogumine – raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal (ning teabe alusel, mida Brasiilia annab lepingus sätestatud ühisele juhtkomiteele). 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Otsus võimaldab lepinguosalistel täiustada ning tihendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teise lepinguosalise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist. Käesoleva lepingu pikendamine võimaldab täiendada teaduslikult põhjendatud teadmisi, mis avardavad turule juurdepääsu võimalusi. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Tuginedes teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas seni saadud kogemustele, peetakse kehtiva lepingu pikendamist veel viieks aastaks mõlemale poolele kasulikuks, et jätkata Brasiiliaga teaduskoostööd. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Brasiiliaga sõlmitud lepingu pikendamine on täielikult kooskõlas ELi raamprogrammide avamisega kogu maailmale. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – þ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 07.08.2012–06.08.2017 – þ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2017 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[6] þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[7] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus. Brasiilia osalemist raamprogrammis kontrollitakse korrapäraselt lepingu artikli 6 alusel loodud ühise juhtkomitee kohtumistel. 2.2. Haldus- ja kontrollsüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruandes kirjeldatud töö tõepärasuses. Liidu finantsauditeid teevad ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr (EÜ) 2988/95, (EÜ) 2185/96 ja (EÜ) 1073/99. Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid: - lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu; - halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 kohaselt; - lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine; - asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt. Lisaks korraldavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli; teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi osakond teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda viib läbi kohapealseid inspekteerimisi. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata ([8]) || EFTA riigid[9] || Kandidaatriigid[10] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || 08.01.05 || Liigendamata || JAH || JAH || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Rubriik….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || [Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks] <…….> peadirektoraat || || || Aasta 2012[11] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[12] || || || || || || || || Eelarverida nr || 08.01.05 || (3) || || || || || || || || TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAADI assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660 Maksed || =2+2a +3 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a.> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660 Maksed || =5+ 6 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU <…….> peadirektoraat ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[13] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDe 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || Maksed || || || || || || || || 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – þ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[14] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[15] || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2012[16] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] || || || || || || || || Personalikulud || 0.064 || 0.064 || 0.064 || 0.064 || 0.064 || 0.064 || || 0.384 Muud halduskulud || 0.046 || 0.046 || 0.046 || 0.046 || 0.046 || 0.046 || || 0.276 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || 0.110 || || 0.660 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 yy[19] || peakorteris[20] || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või jaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametlikud ja ajutised töötajad || Lepingu artikliga VI ette nähtud ühiskomitee kohtumiste ning nende edukaks toimimiseks kaasa aitavate lähetuste ettevalmistamine ja haldamine, samuti lepingu korrapärane läbivaatamine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[21] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ erinevatele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[22] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] ELT [2] ELT [3] ELT L 295, 6 juuni 2005, lk 38. [4] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [5] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [6] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: .http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [9] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [14] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [15] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [18] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). [20] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EKF). [21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [22] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25% sissenõudmiskulude mahaarvamist.