Käesolev aruanne esitatakse ajal, mil nii välised kui ka sisemised jõud on Euroopa demokraatia proovile pannud. Venemaa agressioon Ukraina vastu on katse õigusriiki jõuga tühistada. Euroopa Liit seisab kindlalt Ukraina poolel – demokraatia poolel ja autokraatia vastu, sest õigusriik on õiglase ja rahumeelse rahvusvahelise korra alus.

Ukraina vabadusvõitlus tuletab meile meelde ka meie enda demokraatia väärtust. Selleks et demokraatia toimiks hästi, tuleb seda iga päev toetada, ellu viia ja uuendada. Selle poole ongi Euroopa Komisjon alates oma volituste algusest minu juhtimisel püüelnud.

Komisjon on rakendanud ajalooliselt olulisi meetmeid, et tugevdada ELi suutlikkust edendada ja kaitsta õigusriiki. Need meetmed põhinevad dialoogil Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega ning kodanikuühiskonnaga. Komisjon kasutab talle õigusnormide täitmise tagamiseks antud volitusi ja algatab rikkumismenetluse, kui see on vajalik meie ühiselt kokku lepitud õigusnormide kaitsmiseks. Käesoleva aasta aruandes kirjeldatakse, kuidas komisjon kaitses möödunud aastal liidu õigust, et meie kodanikud saaksid ühtsel turul liidu peamiste poliitikameetmete rakendamisest täit kasu.

Demokraatia eeldab pidevat tööd. Komisjon on võtnud kohustuse kaitsta ELi kodanike õigusi olenemata sellest, millises liikmesriigis nad elavad. Õigusriik on liim, mis Euroopa Liitu koos hoiab. See on esmavajalik ELi alusväärtuste – demokraatia, vabaduse, võrdsuse ja inimõiguste austamise – kaitseks. Ning selle põhimõtte on suveräänsete riikide ja vabade rahvastena ELiga ühinedes omaks võtnud kõik 27 liikmesriiki.

Lugupidamisega

Dr Ursula von der Leyen

Euroopa Komisjoni president



I.Euroopa roheline kokkulepe

„Robert Schuman on öelnud: „Euroopa vajab hinge – ideaali – ja poliitilist tahet seda ideaali teenida“. [...] Ja läbi aegade tõsiseimas keskkonnakriisis otsustasime ühendada jõud ja sõlmisime Euroopa rohelise kokkuleppe.“

– President von der Leyen oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus

Maailm seisab silmitsi kliima ja elurikkusega seotud hädaolukorraga, mis on meie planeedile eksistentsiaalseks ohuks. EL on kindlalt otsustanud olla nende probleemide lahendamisel esirinnas. Euroopa roheline kokkulepe on komisjoni kava õhu, vee ja pinnase nullsaaste saavutamiseks ning ELi majanduse muutmiseks tänapäevaseks ja ressursitõhusaks majanduseks. Kõhklemiseks ei ole aega; seetõttu teeb komisjon õigusnormide täitmise tagamisele suunatud tegevuses jõupingutusi selleks, et ELi õigusnormid, mis muudavad rohelise kokkuleppe reaalsuseks, saaksid kiiresti rakendatud ja et neid kohaldataks rangelt.

Komisjon otsustas kaevata Euroopa Kohtusse järgmised liikmesriigid: – Prantsusmaa , Ungari ja Sloveenia seoses reoveepuhastusega. – Kreeka ja Portugal seoses halva õhukvaliteediga, mis on tingitud suurest lämmastikdioksiidi (NO2) sisaldusest; - Slovakkia seoses tahkete osakeste (PM10) suure sisaldusega; - Rumeenia seoses tööstuskäitiste ebaseadusliku käitamisega; - Iirimaa ja Itaalia rikkumiste tõttu, mis on seotud joogivees leiduvate ja tervisele potentsiaalselt ohtlike ainetega; - Hispaania seoses veekogude ebapiisava kaitsega nitraadireostuse eest;

Puhas õhk ja vesi

Õhusaaste on üks peamisi inimeste tervist mõjutavaid tegureid. ELi õhukvaliteedi standardite täielik järgimine on oluline, et tõhusalt kaitsta meie heaolu ja looduskeskkonda.

Suurt hulka inimesi ohustavad endiselt joogivees leiduvad kahjulikud ained, mis on vastuolus ELi õigusnormidega . Sadades ELi linnades ei koguta ega puhastata asulareovett ikka veel nõuetekohaselt.

Komisjon on reovee nõuetekohase puhastamise tagamiseks algatanud ja jätkanud rikkumismenetlusi mitme liikmesriigi suhtes.

Elurikkuse kaitse