Mõjuhinnang ettepaneku kohta võtta vastu õigusakt, milles käsitletakse vee korduskasutamise miinimumnõudeid

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem? Kuni 11 rida

Praegu kannatatakse ühel kolmandikul ELi territooriumist aasta ringi veepuuduse all ning veenappus on probleem paljudes ELi liikmesriikides. Kliimamuutuste prognooside kohaselt suureneb see probleem järgmistel aastakümnetel kogu ELis. Vee vähenenud kättesaadavus mõjutab negatiivselt ELi kodanikke ja majandussektoreid (põllumajandus, turism, tööstus, energeetika ja transport). See võib mõjutada konkurentsivõimet ja siseturgu. Osana integreeritud veemajanduse lähenemisviisist, mis hõlmab veesäästu ja vee tõhusa kasutamise meetmeid, pakub asulareoveepuhastites puhastatud vesi usaldusväärset alternatiivset veevarustusvõimalust mitmesugusteks otstarveteks, nagu põllumajandusmaa niisutamine või põhjaveekihi toitmine. Praegu ei kasutata ELis sugugi ära vee korduskasutamise märkimisväärset potentsiaali, kuigi selle keskkonnamõju on väiksem kui vee ümberjuhtimisel või magestamisel ning see võib pakkuda keskkonna-, majandus- ja ühiskonnakasu. Seega on algatuse eesmärk tegeleda vee liiga vähese korduskasutamise üldise probleemiga, et aidata märkimisväärselt kaasa veenappuse leevendamisele ELis. Vajadust ELi meetmete järele on tunnistatud veevarude kaitsmise kavas (2012) ning käsitletud ringmajanduse tegevuskavas (2015) ja komisjoni aasta tööprogrammis.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada? Kuni 8 rida

Üldeesmärk on panustada kliimamuutustega kohanemise kontekstis veenappuse leevendamisse kogu ELis, eelkõige suurendades vee korduskasutamist põllumajandusmaa niisutamiseks, kui see on asjakohane ja kulutõhus, tagades samal ajal rahvatervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme säilitamise. Täpsemalt võib toetava raamistiku loomine, lähtudes ühisest lähenemisest vee korduskasutamisele põllumajandusmaa niisutamiseks kogu ELis, aidata kaasa nappide veevarude tõhusamale majandamisele. Ühiste miinimumnõuete kehtestamisega loodetakse saavutada tarbijate, töötajate ja muude probleemiga kokkupuutuvate elanike ning keskkonna, eelkõige veevarude ning neist sõltuvate ökosüsteemide ja muldade kaitse kõrge tase; eeldatakse, et kaudsemalt mõjutab see üldsuse suhtumist.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus? Kuni 7 rida

ELi liikmesriigid jagavad 60 % oma valgalapiirkondadest, mistõttu on veemajanduse ja reostuse küsimusega tegelemiseks vajalikud ELi tasandi meetmed. Kui liikmesriigid tegeleks vee korduskasutamise küsimusega üksi, oleks tehnilised tõkked ja nendega kaasnevad kulud tarbetult suured, sealhulgas tehnoloogiapakkujatele, kes on ELi ulatusega ettevõtjad. ELi meetmed põllumajandusmaa niisutamise valdkonnas on põhjendatud ka selleks, et erinevad riiklikud nõuded ei mõjutaks negatiivselt võrdseid tingimusi, takistades korduskasutamisele suunatud veega niisutatud põllumajandustoodete siseturu toimimist. Seda vajadust ELi meetmete järele kinnitasid ulatuslikud konsultatsioonid üldsuse ja sidusrühmadega. Põhjaveekihi toitmise asjus leiti, et ELi reguleerivad meetmed pole tugeva kohaliku mõõtme tõttu proportsionaalsed.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks? Kuni 14 rida

Probleemiga tegelemiseks ja eesmärkide saavutamiseks on kaalutud järgmisi poliitikavariante põllumajanduslikuks niisutamiseks: 1) õigusakt, millega tagatakse universaalse lähenemisviisi abil põllumajandustoodete ohutus ning kohaliku rahvatervise ja keskkonna kaitse; 2) õigusakt, millega tagatakse otstarbest lähtuva lähenemisviisi abil põllumajandustoodete ohutus ning kohaliku rahvatervise ja keskkonna kaitse; 3) juhenddokument, milles käsitletakse otstarbest lähtuva lähenemisviisi kasutamist põllumajandustoodete ohutuse tagamiseks ning kohaliku rahvatervise ja keskkonna kaitse tagamiseks. Variantide analüüsi ja võrdlemise põhjal jõuti järeldusele, et eelistatud variant põllumajandusmaa niisutamiseks on variant nr 2, sest võrreldes teiste variantidega on sellega võimalik saavutada suurem puhastatud reovee kogus väiksemate kuludega, tagades seeläbi üldeesmärgi saavutamisel parima tulemuse. Õigusakti valimisel arutati nii direktiivi kui ka määruse võimalust ning mõlemat varianti peeti nende eeliseid ja puudusi arvestades sobilikuks. Määrus sobiks paremini algatuse toetava olemusega, aga direktiiv võib pakkuda suuremat paindlikkust rangemate riiklike nõuete kehtestamise seisukohast (ent selle ülevõtmisega kaasneks kõigile liikmesriikidele suurem koormus, ka neis, kus vee korduskasutamine pole praegu asjakohane).

Kes millist varianti toetab? Kuni 7 rida