SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Käesolevas ühisettepanekus käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „leping“) sõlmimist.

Nõukogu võttis 25. juunil 2012 vastu otsuse, millega anti Euroopa Komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale luba pidada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise raamlepingu üle läbirääkimisi. Läbirääkimised algasid 2012. aasta juulis ja need lõpetati edukalt 30. juulil 2014. Lepingule kirjutati alla 5. oktoobril 2016. Kooskõlas lepingu artikliga 58 kohaldatakse teatavaid lepingu osi, mille EL ja Uus-Meremaa on ühiselt kindlaks määranud, kuni lepingu jõustumiseni ajutiselt.

Läbirääkimistesse on olnud kaasatud Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused. Liikmesriikidega on kogu läbirääkimisprotsessi vältel konsulteeritud nõukogu asjaomaste töörühmade kohtumistel. Euroopa Parlamenti on läbirääkimiste vältel korrapäraselt teavitatud.

Kõrge esindaja ja komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu eelnõu võib nüüd esitada sõlmimiseks. See ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega lubatakse leping ELi nimel sõlmida.

Lepinguga aidatakse märkimisväärselt parandada partnerlust, mis tugineb ELi ja Uus-Meremaa ühistele väärtustele ja põhimõtetele, sealhulgas demokraatia põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamisele, õigusriigi põhimõttele, rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Lepinguosaliste koostöö alus on inimõiguste, demokraatia põhimõtete, rahvusvahelise õiguse ning ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtete austamine.

2.ÕIGUSLIK ALUS JA MUUD ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

2.1.Lepingu eesmärk ja sisu

Lepingu eesmärk on „tugevdada lepinguosaliste vahelist partnerlust ning süvendada ja tõhustada muu hulgas kõrgetasemelise dialoogi tihendamise kaudu koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, kajastades ühiseid väärtusi ja põhimõtteid“ (lepingu artikkel 1).

Lepingu sisu hõlmab kolme sammast:

– poliitiline koostöö ühist huvi pakkuvates välispoliitika- ja julgeolekuküsimustes, mille hulka kuuluvad massihävitusrelvad, väike- ja kergrelvad, terrorismivastane võitlus, rahvusvahelise rahu ja julgeoleku edendamine ning koostöö rahvusvahelistel foorumitel. Leping sisaldab siduvaid poliitilisi sätteid, mis põhinevad ühistel väärtustel. Need sätted on kooskõlas ELi poolt allakirjutatud sarnastes lepingutes leiduvate standardsätetega;

– koostöö majandus- ja kaubandusvaldkonnas, sealhulgas kauba- ja investeeringuvoogude hõlbustamine, ning valdkondlikes majandus- ja kaubandusküsimustes, nagu põllumajandus, sanitaar- ja fütosanitaarküsimused, tehnilised kaubandustõkked, riigihanked ja intellektuaalomand;

– valdkondlik koostöö, sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja kultuuri, rände, terrorismivastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastase võitluse ning õigusalase koostöö valdkonnas.

2.2. Kavandatava otsuse õiguslik alus

Lepingu sõlmimise õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda objektiivsetele asjaoludele, mis on kohtulikult kontrollitavad ning mille hulka kuuluvad lepingu eesmärk ja sisu.

Meetme osas, millel on mitu üksteisest lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega, on Euroopa Kohus otsustanud, et kui kohaldada saab erinevaid aluslepingu sätteid, peavad selle meetme õiguslikuks aluseks erandina olema need vastavad erinevad õiguslikud alused, välja arvatud juhul, kui kummagi õigusliku aluse jaoks ettenähtud menetlused on ühitamatud.

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise kaubanduspoliitika ja arengukoostööga, ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Lepingu kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis iii on sätestatud, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades teatud institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Lisaks sellele on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus.