Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) /* COM/2012/0272 final */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) vahendeid kasutada paindlikkusmehhanismi kaudu igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 2011. aasta 28. oktoobril esitas Taani taotluse EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard 2, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Taani laevatehasest Odense Steel Shipyard. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber: || EGF/2011/008 Liikmesriik: || Taani Artikkel 2 || a) Põhiettevõte || Odense Steel Shipyard Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 4 Vaatlusperiood || 1.5.2011 – 31.8.2011 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 31.10.2011 Taotluse kuupäev || 28.10.2011 Koondamised vaatlusperioodil || 585 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi || 396 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 981 Toetust vajavate koondatud töötajate arv || 550 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 9 487 675 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 443 255 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 4,5 Kogueelarve (eurodes) || 9 930 930 Fondi toetus eurodes (65 %) || 6 455 104 1. Taotlus esitati komisjonile 28. oktoobril 2011 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 8. märtsini 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendamiseks väitis Taani, et Euroopa laevatehased on viimastel kümnenditel kaotanud Aasia tehastele märkimisväärse turuosa. Lisaks mõjutas globaalset laevaehitusturgu ülemaailmne finants- ja majanduskriis, nii et Euroopa laevaehitajate liidu (edaspidi „CESA”) andmeil langes tellimuste hulk Euroopas ajavahemikus 2008–2009 13 692 miljonilt CGT[4]-lt 9470 miljoni CGT-ni, kusjuures 2010. aastal veelgi 6394 miljoni CGT-ni. Uued tellimused, mis ajavahemikus 2008–2009 langesid 2114 miljonilt CGT-lt 561 miljoni CGT-le, taastusid küll 2010. aastaks 2459 miljoni CGT-ni, kuid see arv on siiani väiksem kriisieelse perioodi tasemest (5425 miljonit CGT-d 2007. aastal). 4. 2011. aasta augustis Brüsselis avaldatud CESA 2010.–2011. aasta aruandes[5] on öeldud: „Kaks eesseisvat aastat saavad olema tootmisharu jaoks endiselt väga rasked. Vaid mõned tehased on suutnud kindlustada 2012. aastaks ja edaspidiseks piisavalt tellimusi. Seega on 2008. ja 2009. aastal oluliselt vähenenud tellimuste mõju tööjõule Euroopa laevaehituses kõige tuntavam just 2011. ja 2012. aastal.” CESA aastaaruandest on näha, et laevaehituse valdkonnas on töötajate arv Euroopas viimase kolme aasta jooksul vähenenud 23 %, 2007. aasta 148 792-lt 2010. aasta 114 491-ni. Uute laevade ehitamise alal on langus veelgi ilmekam, st 33 %, 93 832 töötajalt (2007. aastal) 62 854 töötajani (2010. aastal). 5. Otsus sulgeda Odense Steel Shipyard võeti vastu 10. augustil 2009. aastal, kõigi töötajatega lepiti kokku kava laevade osas, mis tuleks veel tehases valmis ehitada, ning seega vajalike koondamiste ajakava. Taani ametiasutused esitasid esimese taotluse fondi vahendite kasutuselevõtuks 1356 koondamisega (esimene laine) seoses 6. oktoobril 2010. aastal, ning fondi vahendid maksti välja 2. augustil 2011. aastal pärast komisjoni ettepaneku[6] heakskiitmist nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Esimese taotluse esitamise ajal oli teada, et esitatakse ka teine taotlus, et toime tulla järgneva ja lõpliku koondamislainega, mis hõlmas ka neid töötajaid, kes kaotasid töö laevatehase mõne tarnija juures. 6. Tegemist on neljanda EGFi juhtumiga laevaehituse sektoris. Kolme eelneva juhtumiga (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] ja EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard[9]) seoses esitatud väited on endiselt jõus. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 7. Taani esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat. See arv hõlmab ka töötajaid, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 8. Taotluses osutatakse 509 koondamisele ettevõttes Odense Steel Shipyard, mis toimusid ajavahemikus 1. maist 2011 kuni 31. augustini 2011 (edaspidi „vaatlusperiood”), lisaks kaheksa koondamist ettevõttes G4S (turvafirma, kes valvas laevatehase peaväravat), 67 koondamist ettevõttes YIT (ettevõte pakkus tehasele seadmete ja masinate hooldusteenust ning installeeris seal ehitatavatele laevadele elektrisüsteeme) ja üks koondamine ettevõttes BM Steel Construction (mereväe laevade ehitamisega tegelevad spetsialistid). Kokku osutatakse 585 koondamisele, mis toimusid ettevõttes Odense Steel Shipyard ja tema tarnijate juures. Lisaks toimus enne vaatlusperioodi ja pärast seda neis neljas ettevõttes ja ettevõttes Persolit (teine hooldusteenuste pakkuja ja elektrisüsteemide paigaldaja) 396 koondamist. Kõikide koondamiste arv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 9. Taani ametiasutused väidavad, et laevatehase sulgemist ja sellega kaasnenud koondamisi ei olnud võimalik ette näha. Laevatehase omanikud investeerisid tehasesse kuni 2009. aastani olulisi summasid. Seda ei oleks tehtud, kui oleks plaanis olnud tehase sulgemine. Tuleb märkida, et tegemist on ühe suurima ja moodsaima laevatehasega Euroopas, mille käes on maailma suurimate konteinerlaevade – Emma Maersk ja seitse selle E-klassi sõsarlaeva – ehitamise rekord (ehitatud aastatel 2006‑2008). Laevatehas on tuntud innovaatiliste laevade projekteerija ja ehitajana, kes kasutab uusimat disainitehnoloogiat ja varustust. Koondamiste tõendamine ja koondavate ettevõtete määratlemine 10. Taotlus on esitatud seoses 981 koondamisega, mis toimusid ettevõttes Odense Steel Shipyard ja tema nelja tarnija juures. Taotluse esitanud liikmesriik tegi praegu ettevõttes Odense Steel Shipyard rakendatavate meetmete kohta tehtud tähelepanekute alusel järelduse, et umbes 55–60 % koondatud töötajatest (hinnanguliselt 550 töötajat) sooviksid fondi rahastatud meetmetes osaleda, ülejäänud töötajad leiaksid uue töö ise või otsustaksid tööturult lahkuda. 11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 531 || 96,5 Naised || 19 || 3,5 ELi kodanikud || 550 || 100,0 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 0 || 0,0 15–24aastased || 25 || 4,5 25–54aastased || 431 || 78,4 55–64aastased || 94 || 17,1 üle 64aastased || 0 || 0,0 12. Pikaajalise terviseprobleemiga või puudega inimesi koondatute ega toetust vajavate hulgas ei ole. 13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Protsent Seadusandjad, kõrgemad ametnikud ja juhid || 4 || 0,7 Spetsialistid || 18 || 3,3 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 376 || 68,4 Ametnikud || 12 || 2,2 Teenindus- ja müügitöötajad || 66 || 12,0 Oskus- ja käsitöölised || 4 || 0,7 Lihttöölised || 70 || 12,7 14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 15. Odense on suuruselt Taani kolmas linn, kus elab peaaegu 200 000 elanikku. Linn on Fyni saare keskus. Saare elanike arv on peaaegu 500 000. Fyn on Lõuna-Taani piirkonna idaosa. Piirkonna elanike arv on 1 200 000. Nii Fyn kui ka kogu piirkonna taristu on hästi arenenud ning tööealine elanikkond sõidab järjest enam tööle väljapoole kodulinna. Odense Steel Shipyardi töötajate jaoks ei ole aga mujal töölkäimine lahendus, sest saarel on muid töövõimalusi vähe ja Taani metallisektoris tervikuna ei ole tööjõust puudus. Seetõttu on koondatud töötajate muuks tööks ettevalmistamiseks vaja teha suuri pingutusi. 16. Odense linna ühendavad merega kanal ja Odense fjord, mille ääres asub ka Munkebo väikelinn (5500 elanikku), kus tegutseb Odense Steel Shipyard. Munkebo on osa Kerteminde omavalitsusüksusest, mis moodustab Fyni saare kirdeosa. 17. 2008. aastal oli Odenses ja Kertemindes töövõimelisi elanikke 109 000. Kahe taotlusega hõlmatud otsene, koondamiste tagajärjel tekkinud töökohtade kadu ettevõttes Odense Steel Shipyard moodustas seega umbes 2 % tööjõu kaost. Hinnanguliselt on kaudne töökohtade vähenemine sama suur kui otsene, st laevatehase sulgemist peetakse suureks kriisiks piirkonna majanduses. Kertemindes töötava tööjõu haridustase on madalam kui riigis ja ka Fynis keskmiselt. 2008. aastal sai Kertemindes täiendkoolitust 27,3 % tööjõust; vastavad arvud Fynis ja Taanis tervikuna on 33 % ja 34,8 %. 18. Nii Odense kui ka Kerteminde omavalitsused on taotlusega tihedalt seotud ja toetavad seda esitamisest peale. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 19. Üldine tööhõive olukord halvenes Taanis aastatel 2009 ja 2010 tunduvalt. Tööpuudus suurenes rekordmadalalt 3,4 %-lt 2008. aastal 7,6 %-ni 2010. aastal (allikas: Eurostat[10]). 20. Kerteminde tööstuse struktuuri iseloomustab suur hõivatus tootmissektoris, eriti metallurgias. Selles valdkonnas on juba kaotatud palju töökohti teistele riikidele, kus on madalamad palgad. Laevatehase koondatud töölistel on kõrged tehnilised oskused, mida on raske kasutada teistes tööstusharudes nii Fynis kui ka Taanis tervikuna. Paljud töötajad on töötanud laevatehases kogu oma elu ning nende vanemadki on võib-olla seal töötanud. Laevatehas suletakse järk-järgult, nii et osa töölisi koondatakse siis, kui viimased laevatellimused on täidetud. Praegustele massikoondamistele eelnenud laine ajal koondatud leiavad ilmselt juba loodud töökohtade hulgast endale sobivad uued töökohad. Põhjaliku ümberõppeta oleks teise lainega koodatud töötajail veelgi raskem uut töökohta leida. 21. Kui 2009. aasta augustis teatati tehase sulgemisest, hakkas kohalike, piirkondlike ja riiklike huvirühmade liit arutama piirkonna uute kasvuvõimaluste üle ja koostas vastava strateegia. Kõnealune strateegia on nüüdseks tööle hakanud ning sellest juhindutakse kõnealuse taotluse meetmete valikul. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 22. Lõuna-Taani piirkond määratleb ja kavandab meetmeid, mida saab võtta Lissaboni eesmärkide raames sooviga tõhustada Euroopa konkurentsivõimet. Piirkondlik Kasvufoorum kasutab nii ESFi kui ka ERDFi rahastamist, samuti tööturu riiklikke abivahendeid, et saavutada pikaajaline eesmärk, milleks on uute arenevate tööstussuundade toetamine selles piirkonnas. 23. Koondamiste vahetu mõju vähendamiseks on siiski vaja spetsiaalseid meetmeid. Nende hulka kuuluvad haridus, koolitus, töötamise stiimulid ja ettevõtluse toetamine. Töötajate sihtrühm on küll suurte oskustega, kuid seda valdkonnas, mille tulevik tööhõive seisukohast näib tume. Sellest tulenevalt on neile töötajaile suunatud meetmed mõnevõrra kallimad kui teiste massikoondamiste puhul, mis sageli puudutavad suhteliselt väheste oskustega inimesi. – Algkursus ja selgitamine Arvatakse, et sellest võtab osa umbes 55 % kõigist koondatud töötajatest, kes moodustavad toetust saavate töötajate sihtrühma. Kursus kestab keskmiselt neli nädalat ning sisaldab rühmaõpet ja täiendavat individuaalset nõustamist. Eesmärk on, et töötajad mõistaksid oma olukorda ning leiaksid motivatsiooni leppida täieliku ümberorienteerumisega, et nad mõistaksid piirkonna võimalusi, määratleksid oma oskused ja võimalused, mis neile huvi pakuvad, ning otsustaksid, milliseid täiendavaid meetmeid nad soovivad kasutada. Meede pakub tõhusamat ja personaalsemat nõustamist, kui tööhõivekeskused suudavad tavaliselt pakkuda. – Kutseõpe ja üldharidus Eeldatavalt osalevad selles meetmes kõik koondatud töötajad, kes kasutavad mitmesuguseid hariduse ja ümberõppe võimalusi. Mõned töötajad peavad täiendama oma üldharidust enne, kui nad saavad kasutada muu valdkonna koolitusvõimalusi. – Esimene võimalus on energiatehnoloogia, mis hõlmab elektrienergia tootmist, energia salvestamist, energiataristut ja energiatõhusust. Rõhuasetus on rohelisel energial. See on uus koolitusvaldkond, selliseid koolitusi tööhõivekeskused enne Odense Steel Shipyardi esimese taotluse esitamist ei pakkunud. – Teine võimalus on ehitus ja maastikukujundus, kus avalik sektor on juba esitanud hulgaliselt tellimusi, mida kavatsetakse lähiaastatel rakendada. Kursus hõlmab eriõpet energiatõhusate hoonete valdkonnas. Tegemist on innovaatilise koolitusmeetmega, mida piirkonnas mujal ei pakuta. – Kolmas valdkond on robootika, mis on tõhusalt arenemas ja kus Taani on rahvusvaheliselt edukas. Peamiselt keskendutakse tööstuslikule tootmisele, mängu- ja õpperobotitele ning mahepõllundusele. Sellist koolitust tööhõivekeskused praegu ei paku, kuid nad võivad selle tulevikus üle võtta, kui projekt hästi töötab. – Neljas valdkond on heaolutehnoloogia, mille arendamine on juba koondunud Odense ümbrusesse. Nõudlus heaolutehnoloogia järele on haiglates ja tervishoiuteenuse pakkujate juures tõenäoliselt tõusmas. Peamiselt keskendutakse tehnoloogia üldisele tutvustamisele ja praktilisele oskuste täiendamisele. Ka seda kursust tööhõivekeskused veel ei paku, kuid see võib anda häid töövõimalusi tulevikus. – Viies valdkond on üldharidus, mis võib olla paljude koondatud töötajate jaoks eelduseks, et nad saaksid pakutavatel koolitustel osaleda. Eeldatavalt osaleb selles meetmes veerand sihtrühmast. Keskmiselt kestab kursus 22 nädalat inimese kohta. Kuigi tööhõivekeskused pakuvad seda teenust, on nõudlus hetkel väga kõrge ja keskused ei suuda alati sellele vastata. – Kõrghariduse populariseerimine noorte hulgas: Meetmega suunatakse noori töötajaid haridusteele naasma, toetatakse neid ning rahastatakse koolituskulusid kuni ühe aasta jooksul. Meetme raames pakutav toetus on suurem, kui tööhõivekeskused tavaliselt pakuvad. – Töötamise stiimulid – koolitus ettevõtetes: Meetmega aidatakse koondatud töötajatel üle minna teisele tööle, toetades õppimist ja nii töötaja- kui ka tööandjapoolset kohanemist. Meedet kasutatakse peamiselt täienduseks meetmetele, mis töötajat uueks tööks ette valmistavad. Praktikas tähendab see kursust uutele töötajatele, mis toimub üks kuni kolm korda nädalas ja kuue kuni kümne nädala jooksul. Tänu sellele on uuel tööandjal koondatud töötaja töölevõtmise otsust teha lihtsam, sest töötajatel aidatakse uue töökohaga kiiremini kohaneda. – Stiimulid ettevõtluse alustamiseks: Taani ettevõtluse tase on madal ning seda eriti kahes kõige enam koondamistest mõjutatud omavalitsusüksuses. Ettevõtluse tase on siiski tõusmas. Kavandatavad õpitoad aitavad töötajatel arendada ideid ja loovust, parimate ideede väljavalimine aitab keskenduda nende edasisele arendamisele. Kuuenädalane ettevõtluskursus aitab selle tee valinuil keskenduda ettevõtte juhtimise oskuste omandamisele. Mõnedele neist antakse seejärel nõu tootearenduse ja vajaliku turuanalüüsi vallas. Neid uusi ettevõtjad juhendatakse ettevõtte käivitamise etapis ning neile pakutakse esimese aasta jooksul mentorlust, mis toimub mitme sessiooni käigus. Edukalt ettevõtlust alustanutele pakutakse turunduse ja avalike suhete alast nõu, kaasa arvatud kaubamärgiarendus. Rangeid tingimusi täitvad ettevõtjad võivad taotleda laenu. Eeldatavalt osaleb selle meetme tegevuses kümmekond taotlejat ja lõppetapis valitakse välja üks, kes saab toetust laenu näol. – Lisaks nimetatud meetmetele soovib Taani pakkuda töötajatele päevaraha 103 eurot päeva kohta, mil töötaja osales aktiivselt koolitusel või muu asjakohase meetme raames pakutud tegevuses. 24. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on arvatud taotluse hulka vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Kõik meetmetega seotud partnerid on kohustunud teavitama fondilt saadavast toetusest. Odense omavalitsusüksuse juurde on loodud EGFi sekretariaat, kelle kulusid kaasrahastavad Kerteminde omavalitsusüksus ja Lõuna-Taani piirkonna omavalitsusüksus. Sekretariaat suhtleb pidevalt koondatud töötajatega ning hooldab ja ajakohastab asjakohast veebisaiti[11]. Odense Steel Shipyardi kahe juhtumiga seoses on kavas kutsuda kokku konverents, mis oleks lõpukonverents esimeses taotluses käsitletud juhtumi[12] ja vahekonverents teises taotluses käsitletud juhtumi puhul. 25. Taani ametiasutuste kavandatavad individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 9 487 675 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 443 255 eurot (4,5 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 6 455 104 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Algkursus ja selgitamine || 550 || 1611 || 885 906 Kutseõpe – energiatehnoloogia || 110 || 13 423 || 1 476 510 Kutseõpe – ehitus ja maastikukujundus || 85 || 5369 || 456 376 Kutseõpe – robootika || 44 || 10 067 || 442 953 Kutseõpe – heaolutehnoloogia || 38 || 12 081 || 459 060 Üldharidus || 138 || 7973 || 1 100 295 Kõrghariduse populariseerimine noorte hulgas || 110 || 6711 || 738 255 Koolitus ettevõtetes || 110 || 3221 || 354 362 Ettevõtluse stiimulid || 28 || 268 || 7517 Parimate ideede väljavalimine || 14 || 134 || 1879 Ettevõtluskursus || 8 || 5638 || 45 101 Tootearenduse kursus || 4 || 3758 || 15 034 Turuanalüüs ja teostatavusuuringud || 2 || 4027 || 8054 Uue ettevõtte loomine || 2 || 5638 || 11 275 Mentorlus || 2 || 1342 || 2685 Reklaam ja kaubamärgid || 2 || 4027 || 8054 Ettevõtluse alustamise laen || 1 || 26 846 || 26 846 Päevaraha (päeva kohta) || (päevad) 33 530 || 103 || 3 447 514 Individuaalsed teenused kokku || || 9 487 675 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 0 Haldus || || 308 456 Teavitamine ja reklaam || || 67 953 Kontrollimeetmed || || 66 846 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 443 255 Eeldatavad kulud kokku || || 9 930 930 EGFi toetus (65 % kogukuludest) || || 6 455 104 * Kogusumma ei klapi täpselt DKK konverteerimise ja ümardamiste tõttu. 26. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et topeltrahastamine on välistatud. 27. Endine tööandja Odense Steel Shipyard korraldas 2010. aasta sügisel töömessi, kus jagati teavet töövõimaluste ja fondist rahastatavate meetmete kohta Oskustöölistele pakuti töökohti Trondheimis ja mujal Norras. Kuupäev, millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 28. Taani alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 31. oktoobril 2011. aastal. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 29. Lõuna-Taani piirkond ning Odense ja Kerteminde omavalitsusüksused koostasid taotluse ühiselt. Taotluse ettevalmistamisel osalesid tööturu osapooled, kutseorganisatsioonid, ametiühingud ja haridusasutused. On peetud ühiskohtumisi, kus huvitatud isikud käsitlesid üksikasjalikke kasvustrateegiaid ja üleminekukava spetsiifilisi meetmeid. 30. Taani ametiasutused on kinnitanud, et riiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 31. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 32. Taani on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis ka Euroopa Sotsiaalfondi toetuste puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani Ettevõtlus- ja Ehitusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusametis tegutsev ELi kontrollitalitus. Rahastamine 33. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 6 455 104 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Taani esitatud teabel. 34. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 35. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 36. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 37. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 38. 2012. aasta eelarve, mille eelarvereal 04.0501 „Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)” on esitatud maksete assigneeringud summas 50 000 000 eurot; seda eelarverida kasutatakse kõnealuse taotluse jaoks vajaliku summa (6 455 104 eurot) katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[13] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[14] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[15] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusenaga , ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Taani esitas 28. oktoobril 2011 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes Odense Steel Shipyard toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 8. märtsini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 455 104 euro eraldamiseks. (5) Tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 6 455 104 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Kompenseeritud kogumahutavus (CGT) on ühik, millega mõõdetakse töö hulka, mida on vaja konkreetse laeva ehitamiseks, ning selle leidmiseks korrutatakse laeva kogumahutavus koefitsiendiga, mis on tuletatud konkreetse laeva liigi ja suuruse põhjal (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf [6] KOM(2011) 251 (lõplik). [7] KOM(2010) 451 (lõplik). [8] KOM(2010) 631 (lõplik). [9] KOM(2011) 251 (lõplik). [10] http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9 [11] www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden [12] EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard [13] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [14] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [15] ELT C […], […], lk […].