ET Euroopa Liidu Teataja C 359/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 359/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„FOIN DE CRAU”

ELi nr: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Comité du Foin de Crau

Aadress: 10 rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANCE Tel +33 490472933 Faks +33 490474209 E-post: comite@foindecrau.com

Ühendus „Comité du Foin de Crau” koosneb „Foin de Crau” tootjatest ja tal on seetõttu taotluse esitamiseks õigustatud huvi.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu [pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja taotlejate rühma kontaktandmed, kontrollimine, seos piirkonnaga]

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Toote kirjeldus vaadati läbi ja seda täiendati, et täpsustada „Foin de Crau” eripära veelgi:

— selles punktis täpsustati taimelise koostise omadusi, taimelist koostist ei muudetud. Varem olid need omadused esitatud punktis „Tootmismeetod”. Täpsustati, et „Foin de Crau” on pärit looduslikelt püsirohumaadelt, kus kasvab umbes 20 loodusliku söödakultuuri liiki;

— lisaks täpsustati tavasid arvesse võttes, et tegemist on heinaga, mis saadakse heinamaal päikese käes kuivatamise teel. Tavasid ei muudetud, kuid see täpsustus võimaldab välistada heina võimaliku kuivatamise küünis, mis tähendaks, et kohaliku kliima eripära ei võeta arvesse;

— täpsustati, et vihm ei tohi olla heina kahjustanud. See võimaldab tagada heina kvaliteedi;

— lisati, et heinakõrred võivad olla kas jämedamad või peenemad. Sõltuvalt niitmiskorrast võivad rohukõrred olla peenemad. Samuti sõltub niitmiskorrast vähene lehtede sisaldus heinas, mis on otseses seoses rohukõrte jämedusega. Kui esimesel niitmisel on rohukõrred jämedamad ja lehtedeta, siis teisel ja kolmandal niitmisel on lehti rohkem ja rohukõrred peenemad. Seega tehti ettepanek kustutada viide vähesele lehtede sisaldusele heinas. Esitatud uus versioon võimaldab arvesse võtta igal niitmiskorral saadud heina omadusi, muutmata „Foin de Crau” üldiseid ja olulisi omadusi;

— viide „Foin de Crau” erilisele mineraalsoolade ja energiarikkusele jäeti välja, sest see ei ole seotud asjaomaste minimaalsete väärtuste määratlusega. Lisaks sellele kustutati tootespetsifikaadi kõnealusest punktist viide „Foin de Crau” erilistele maitseomadustele ja seeditavusele, kuna kuigi kasutajad neid aspekte tunnistavad, on neid keeruline mõõta. Kuna heinal on väga tugev lõhn, siis on koonddokumendi ja tootespetsifikaadi punktis „Seos päritolupiirkonnaga” siiski osutatud, et hein on isuäratava lõhnaga;

— täpsustati „Foin de Crau” müügiks väljapaneku viise (hein pressitakse pakki) ja edaspidi lubatakse heina pakendada kuni 10 kg kottidesse. Heina müük kottides vastab toidu-, maja-, aiandus- ja lemmikloomatarbeid müüvate kaubanduskeskuste ning põllundustooteid müüvate iseteeninduskaupluste vajadustele. Kottide suurus võib vastavalt nõudlusele olla erinev. „Foin de Crau” heina pakkidest kottidesse pakendamine ei muuda heina kvaliteeti ja omadusi, kui valmistamisel on kontrollitud tootele „Foin de Crau” iseloomulike taimeliikide olemasolu. Heina kvaliteet tagatakse ka heinapakkide maksimaalse niiskusesisalduse (14 %) ja eelneva minimaalse hoiustamise aja (60 päeva pärast niitmist) järgimisega.

Geograafiline piirkond

„Foin de Crau” geograafilisse piirkonda, mis algselt kiideti heaks 1997. aastal, lisati heinatootjate üksiktaotluste alusel juba „Foin de Crau” geograafilisse piirkonda kuulunud kommuunide (Grans, Istres, Lamanon ja Salon-de-Provence) uued osad. See ettepanek tehti pärast seda, kui oli kontrollitud nende vastavust päritolunimetuse ülejäänud piirkonnaga samadele geoloogilistele, pedoloogilistele, klimaatilistele ja taimealastele kriteeriumidele.

Lisaks sellele

— täpsustati, et toodet „Foin de Crau” toodetakse Bouches-du-Rhône’i departemangus Crau tasandikul;

— täpsustati, et heina pakendamine (st heina pressimine pakkidesse, mis toimub heinakoristuse käigus, ning samuti heina pakendamine kottidesse) toimub geograafilises piirkonnas. Tootespetsifikaati ja koonddokumenti lisati põhjendus selle kohta, miks tuleb hein kottidesse pakendada geograafilises piirkonnas;

— täpsustati, et geograafilise piirkonna kommuunid on hõlmatud osaliselt, ning märgitakse, et riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) esitab asjaomaste kommuunide omavalitsustele kaardi, kus on määratud kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piirid. kooskõlas Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) direktiivi nõuetega saab nende kommuunide kaartidega tutvuda riigi pädeva asutuse veebisaidil;

— kogu kõnealuse punkti tekstis asendati mõiste „heinamaa” sobivama mõistega „põld”. Täpsustati nende põldude kindlaksmääramise viise, kust toodet „Foin de Crau” koristatakse. Kindlaksmääramine toimub INAO riikliku komitee 23. aprillil 1997. aastal kehtestatud kriteeriumide alusel, põldude loetelu ja kindlaksmääramise kriteeriumidega tutvumiseks tuleb pöörduda INAO või taotlejate rühma poole.

Päritolutõend

Punkti „Tõendid selle kohta, et toode pärineb geograafilisest piirkonnast” konsolideeriti ja see hõlmab eelkõige deklareerimiskohustust ning toote jälgitavuse ja tootmise eeskirjade järgimisega seotud registrite pidamise kohustust.

Peale selle lisati kõnealusesse punkti ja seda täiendati mitme registreid ja deklareerimisdokumente käsitleva sättega, mis võimaldavad tagada toodete jälgitavuse ja vastavuse tootespetsifikaadi nõuetele.

Tootmismeetod

— Heinamaa haldamine: täpsustati taimeliike, millest „Foin de Crau” peab kindlasti ja suuremas osas koosnema. Lisati liikide ladinakeelsed nimed. Selleks et selgitada mõistet rohumaa „kindlaksmääratud taimestiku tasakaal” ja tagada nendelt rohumaadelt pärit heina vastavus toote päritolunimetusega seotud omadustele, lisati ka selliste liikide loetelu, mille olemasolu välistab päritolunimetuse kasutamise.

— Heina külvamine: et tagada „Foin de Crau” rohumaade looduslikkus, täpsustati, et päritolunimetust „Foin de Crau” võib uute heinamaade puhul kasutada alles alates heina külvamisele järgnevast viiendast aastast.

— Niisutamine: välja jäeti kohustus niisutada rohumaid märtsist oktoobrini iga 8–12 päeva tagant mitme tunni jooksul vastavalt veejaotuskavale. Tegelikult tuleb niisutamisel lähtuda sademete hulgast, mis ei ole aga kavakindel. Peale selle ei ole tootjal võimalik valida veejaotuse järjekorda, selle määrab kindlaks niisutamist korraldav heakskiidetud ühendus, kellest tootja sõltub. Kvaliteetse „Foin de Crau” tootmiseks on vaja säilitada tava, mille kohaselt ujutatakse rohumaad ajutiselt üle, seda võib teha märtsist oktoobrini (oktoober k.a).

— Väetamine: tehti ettepanek vähendada lisatava anorgaanilise lämmastiku hulka 60 ühikult hektari kohta maksimaalselt 40 ühikule. Kaitstud päritolunimetusega toote tootmisel saadud mitmeaastane kogemus osutab, et 60 anorgaanilise lämmastiku ühiku lisamine hektari kohta ei ole vajalik.

— Muudatused: viide sõnnikulaotamise viisidele ja kuupäevadele, mis valitakse selliselt, et heinas ei leiduks sõnnikut, jäeti välja, kuna sõnnikulaotamise viisid ja kuupäevad ei ole tootespetsifikaadis määratletud ning seega ei saa neid kontrollida. Siiski säilitati nõue, et heinas ei tohi leiduda sõnniku jälgi. Lisaks sellele täpsustati põllumajandusliku ja mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste kasutamise ja kasutamise kontrollimise tingimusi. Täpsustati, et „ainsad lubatud põllumajanduslikud väetised on kompost või kääritussaadused, sõnnik, läga, põllumajandusliku päritoluga virts, samuti mittepõllumajandusliku päritoluga orgaanilised väetised, nagu reoveesetted (või kõrvalsaadused) ja haljasjäätmed”. Peale selle märgiti, et „mis tahes mittepõllumajandusliku päritoluga orgaanilise väetise kasutamise korral tuleb iga partii (veoauto või paakauto koorem vms) puhul analüüsida patogeenide, raskmetallide ja orgaaniliste ühendite jälgede olemasolu, lähtudes õigusaktide sätetest. Mittepõllumajandusliku päritoluga orgaanilise väetise laotamine põllumajandusmaale on lubatud, kui see viivitamatult pinnasesse küntakse ja järgitakse eripiirangute (kuupäevad, kaitstud piirkonnad) ja koguste suhtes kehtivaid eeskirju. Pärast väetiselaotamist tuleks enne niitmist või karjatamist jätta vähemalt kaheksa nädala pikkune ooteperiood.” Nende sätete järgimine võimaldab vältida heina saasteainetega saastumise ohtu.

— Heina koristamine ja hoiustamine: sätet „heinakoristus jaguneb kolmeks niitmiskorraks” muudeti ja täiendati.

Tootjatele pakuti võimalust asendada igal aastal üks niitmiskord karjatamisega. „Foin de Crau” tootmine ja loomakasvatus (eriti lambakasvatus) on tihedalt seotud. Veebruari lõpus pärast kolmandat niitmist karjatavad loomakasvatajad loomi tavakohaselt pärast heinategu kasvanud rohul (ädalal), mis tuleb kasuks Crau rohumaade hooldamisel. Juhul kui teatavatel aastaaegadel ei ole sööta piisavalt (kevadel Crau tasandikul või suvel mägikarjamaadel), on kariloomade ainsaks söötmisvõimaluseks nende karjatamine Crau rohumaadel, mis asendab esimest või kolmandat niitmist. See tava ei muuda rohumaade taimestiku kvaliteeti, kui niitmiste ja karjatamise vahele jäetakse ettenähtud minimaalne periood. Et tagada taimede piisav kasv ja kindlaksmääratud taimeliikide optimaalne areng ning vältida heina maitset ja söödaväärtust kahjustavat üleküpsemist, täpsustati lisaks, et esimene niitmine toimub vähemalt 60 päeva pärast ädalal karjatamist ja kahe niitmiskorra vahele jääb 40–60 päeva.

Samuti tehti ettepanek jätta välja niitmiskordade lõpptähtajad, mis olid algselt määratud 31. maile, 25. juulile ja 30. septembrile, välja arvatud erandid. Heina kvaliteet sõltub eelkõige rohu küpsusest. See aga sõltub kasvamise kestusest. Seega on oluline järgida kindlaksmääratud vaheaegu niitmiskordade ning niitmiskorra ja karjatamis(t)e vahel. Niidetud rohu kuivatamisega seoses täpsustati, et see toimub esivanemate kohalike tavade kohaselt rohumaal. Küünis kuivatamine ei ole seega lubatud. Eelistatakse loomulikku kuivamist looduslikule keskkonnale iseloomulikes ilmastikutingimustes (päike ja tuul).

Säte, mille kohaselt nähti ette, et hein ei tohi esimese ja kolmanda niitmiskorra puhul jääda heinamaale rohkem kui viieks päevaks ja teise niitmiskorra puhul rohkem kui kolmeks päevaks, jäeti välja, kuna need tähtajad on liiga meelevaldsed. Heina kuivamise aeg heinamaal oleneb väga palju ilmastikutingimustest. Selle tähtaja määramisel tuginetakse tootjate oskusteabele.

Et vältida ebaselgust, täpsustati, et pärast heinamaal kuivatamist tuleb hein pakkida. Lisati järgmised pakkimisele esitatavad nõuded: toote identimiseks kasutatakse pakkimisel nööri, mis koosneb valget ja punast värvi kiududest. Selleks et säiliks heina kvaliteet, tuleb hein samal päeval põllult ära viia, et vältida öist kokkupuudet pinnaseniiskusega. Vaid tugeva mistraali korral (kuiv ja tugev põhja- või loodetuul) võivad pakid jääda üheks ööks heinamaale.

Et vältida hoiustamistingimuste mitmetimõistmist, muudeti sätet „heina hoitakse küünis ja see peab olema isoleeritud pinnasest ja küüni seintest” järgmiselt: „heina hoitakse küünis, võttes meetmeid, et see ei puutuks kokku põrandast ja seintest eralduva niiskusega”, sest küüni põrand ja seinad ja ei pruugi olla kaetud isoleermaterjalidega. Lisaks täiendati seda sätet ja täpsustati, et see ei puuduta müüki n-ö heinamaalt või vankrilt, kui hein müüakse peatselt pärast selle pakkimist heinamaal.

Saagikus

maksimaalseks kogusaagikuseks kehtestati 11 tonni heinamaa hektari kohta, et säilitada tavapärane saagikuse tase ja tagada toote kvaliteet ning lihtsustada jälgitavust ja mahtude kontrollimist. Selline saagikus on iseloomulik tootele „Foin de Crau”, muu geograafilise päritoluga rohumaade saagikus on üldiselt suurem. Saagikuse piirang aitab muu hulgas tagada lisalämmastiku puhul ettenähtud koguste järgimise, sest üleliigne lämmastik võib muuta heinas sisalduvate taimeliikide omadusi. Samuti täpsustati, et see saagikus arvutatakse kõikide päritolunimetusega heina tootmiseks ettenähtud põldude põhjal.

Heina pakendamine: nagu eespool seoses toote kirjelduse ja toote väljapaneku viiside muutmisega selgitati, antakse võimalus müüa päritolunimetusega „Foin de Crau” heina kotis. Et kindlustada sel viisil turule lastud heina kvaliteet, sätestatakse kottidesse pakendamise jaoks eritingimused, et tagada sel viisil pakendatud toote säilivus ja vältida heina riknemise või käärimise ohtu. Kottidesse pakendatud hein peab olema piisavalt kuiv ja selle valmimine peab olema lõppenud. Kasutatava heina niiskusesisaldus võib seega olla kuni 14 % ja pärast niitmist peab olema seisnud hoidlas vähemalt 60 päeva. Et tagada toote omaduste vastavus aja möödudes, täpsustati veel, et „kotte hoitakse kuivas ja pimedas. Kotti pakendatud heina ei tohi kaitstud päritolunimetuse „Foin de Crau” all enam ringlusesse lasta, kui pakendamispäevast on möödunud kuus kuud.” Selleks et tagada toote jälgitavus kuni lõppkliendini, tehti veel ettepanek, et kotid suletakse „avamiskindla süsteemi abil, mis koti avamisel puruneb”.

Lisaks teostavad toote „Foin de Crau” kottidesse pakendamist valdkonna ettevõtjad päritolunimetuse geograafilises piirkonnas. Sellel nõudel on kaks eesmärki: kindlustada kvaliteet ja tagada kaitstud päritolunimetusega toote „Foin de Crau” päritolu. Kvaliteedi seisukohalt on toote omaduste säilimine eelkõige seotud toote taimelise koostisega. Kottidesse pakendamisel, mis eeldab heina käitlemist (heinapakki ümbritseva ja selle päritolu kinnitava nööri ära võtmine, heinapaki lahti võtmine), on oht, et teatavad liigid eemaldatakse (kergemad liigid nagu ristikhein, võivad laguneda ning pärast heinapaki lahti võtmist ja õhupuhuriga töötlemist välja jääda) ning heinas sisalduvate rohukõrte omadused muutuvad (tekib liiga palju tolmu). Toote vastavuse lõppkontroll, eelkõige seoses oluliste taimeliikide olemasoluga, tugineb valdkonna ettevõtjate oskusteabele. Toote geograafilise päritolu tagamise seisukohast vähendab see nõue ohtu, et toode asendatakse või segatakse muust piirkonnast pärit heinaga. Selline oht võiks suureneda seoses heina käitlemisega kotti pakendamisel.

Märgistus

Viited päritolunimetuse märgistusele viidi kooskõlla määruse (EL) nr 1151/2012 sätetega ja neid täpsustati seoses „Foin de Crau” müügiks väljapaneku uue viisiga (kottides). Päritolunimetusega „Foin de Crau” toote puhul tuleb kasutada Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbolit ja tähist „kaitstud päritolunimetus”.

Muu

— Võttes arvesse õiguslikke suundumusi ja riiklikke eeskirju esitati punkt „Riiklikud nõuded” tabeli vormis, mis hõlmab peamisi kontrollitavaid aspekte, nende kontrollväärtuseid ja hindamismeetodeid.

— Punktid „Kontrolliasutus”, „Liikmesriigi pädev asutus” ja taotlejate rühma kontaktandmed: ajakohastati kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid ning taotlejate rühma kontaktandmeid.

— Päritolutõend: Sellest punktist jäeti välja teave päritolunimetuse ajaloo kohta, mis paigutati punkti „Seos geograafilise piirkonnaga”.

— Seos piirkonnaga: ilma põhjendusi muutmata osutati tugevale seosele „Foin de Crau” tootmise ja loomakasvatuse vahel ning täpsustati, et heina võib niita kaks või kolm korda ja karjatamine võib toimuda üks või kaks korda vastavalt vajadusele, ilma et see muudaks „Foin de Crau” kvaliteeti või omadusi.

KOONDDOKUMENT

„FOIN DE CRAU”

ELi nr: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Foin de Crau”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.9. Hein

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Foin de Crau” on pärit looduslikelt püsirohumaadelt, kus kasvab umbes 20 loodusliku söödakultuuri liiki (kõrrelised, kaunalised, segaliigid ja muud). See koosneb peamiselt kõrgest raikaerikust (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), aasristikust (Trifolium pratense L.) ja valgest ristikust (Trifolium repens L.).

Toodet „Foin de Crau” kuivatatakse heinamaal päikese käes. Vihm ei tohi olla heina kahjustanud. Toote välimus sõltub roheliste rohukõrte jämedusest ja tootel on tugev lõhn, mis tuleneb selle taimelisest kooslusest.

Toodet „Foin de Crau” pakutakse müügiks pakina või kotis (kuni 10 kg).

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toimingud alates heina kasvatamisest kuni selle kuivatamiseni toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Heina pakkimisel pärast niitmist ja heinamaal päikese käes kuivamist kasutatakse punase-valgekirjut nööri, mis on „Foin de Crau” tunnus.

Kottidesse pakendamiseks kasutatakse pakkidesse pressitud heina, mille maksimaalne niiskusesisaldus on 14 % ja pärast niitmist peab olema seisnud hoidlas vähemalt 60 päeva.

Kotid suletakse avamiskindla süsteemi abil, mis selle avamisel puruneb.

Kotte hoitakse kuivas ja pimedas. Kotti pakitud heina ei tohi kaitstud päritolunimetuse „Foin de Crau” all enam ringlusesse lasta, kui pakendamise päevast on möödunud kuus kuud.

Heina pakendamine kottidesse toimub geograafilises piirkonnas. See nõue tuleneb soovist kindlustada heina kvaliteet ja tagada kaitstud päritolunimetusega toote „Foin de Crau” päritolu: toote omaduste ja eelkõige punktis 3.2 määratletud taimeliikide säilitamine. Kottidesse pakendamisel, mis eeldab heina käitlemist, on oht, et teatavad liigid eemaldatakse (kergemad liigid nagu ristikhein, võivad laguneda ning pärast heinapaki lahti võtmist ja õhupuhuriga töötlemist välja jääda) ning heinas sisalduvate rohukõrte omadused muutuvad (tekib liiga palju tolmu) Samuti tuleb kontrollida kotti pakendatava heina niiskusesisaldust ja minimaalset hoiustamise aega pärast niitmist. Need on vajalikud eeldused, et tagada heina küpsus ja seega toote säilitamiseks optimaalsed tingimused.

Toote vastavuse lõppkontroll, eelkõige seoses taimeliikide olemasoluga, tugineb nende valdkonna ettevõtjate oskusteabele, kes tunnevad põhjalikult toote omadusi ja eripära.

Toote geograafilise päritolu tagamise seisukohast vähendab see nõue ohtu, et toode asendatakse või segatakse muust piirkonnast pärit heinaga. Selline oht võiks suureneda seoses heina käitlemisega kotti pakendamisel (heinapakki ümbritseva ja selle päritolu kinnitava nööri ära võtmine, heinapaki lahti võtmine).

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Foin de Crau” pakkimiseks kasutatakse kahevärvilist (punase-valgekirjut) nööri.

Igale turustatavale heinapakkide partiile pannakse kaasa tooteleht, kus on täpsustatud eelkõige järgmised andmed:

— päritolunimetus „Foin de Crau” ja seejärel tähis „kaitstud päritolunimetus”;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol;

— ettevõtja identifitseerimisnumber;

— tootelehe number;

— heinaniitmise aasta ja number.

Kottide märgistus sisaldab järgmisi andmeid:

— päritolunimetus „Foin de Crau” ja seejärel tähis „kaitstud päritolunimetus”;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol.

Päritolunimetus „Foin de Crau” ja seejärel tähis „kaitstud päritolunimetus” tuleb lisada saatedokumentidele ja arvetele.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Foin de Crau” toodetakse Crau tasandikul (Bouches-du-Rhône’i departemang). Crau tasandik on Durance’i jõe vana kivine delta, mis põhjas külgneb Alpilles’ mäeahelikuga, idas Salon-de-Provence’i küngaste ja Berre’i rannikujärvega ning läänes suure Rhône’i jõega.

Päritolunimetuse „Foin de Crau” geograafiline piirkond on määratletud järgmiste Bouches-du-Rhône’i departemangu kommuunide (hõlmatud osaliselt) sisse jääva alana: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau, Salon de Provence.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

La Crau piirkond on üle 51 000 hektari suurune kolmnurk, mis asub Bouches-du-Rhône’i departemangus. See ulatub loodes Arles’ini, kirdes Lamanonini ning lõunas Istres’ni ja Fos-sur-Merini. Seda piiravad põhjast Baux’ sood, Malacarcia rannikuala ja Alpilles’ mäeahelik, idast miotseenilised Salon-de-Provence’i künkad, Grans, Miramas, Istres ja Fos-sur-Mer ning läänest suure Rhône’i jõe vasaku kalda sood. See on moodustunud Durance’i jõe vanast sängist, see on tasandik, mis on kaetud ümmarguste kividega ja sarnaneb kõrbega.

Pinnas koosneb kihilisest punasest või pruunist kivisest mullast koorikul, mis asub mõnest sentimeetrist kuni ühe meetri sügavusel. Pinnas koosneb mudast, savist ja suures osas klibust või veerisest. See on väga lubjavaene ja pinnal kergelt leeliseline. Crau killustik sisaldab kihti, mis saab oma toitained suures osas (70 %) rohumaade niisutamisest.

Vahemerelist kliimat iseloomustavad pehmed talved, kuivad ja soojad suved, tugev tuul ning aprillist oktoobrini sisuliselt olematud sademed. Tuul on tugev, eriti mistraal. Päikesepaistet on erakordselt palju. Aurustumine on väga suur.

„Foin de Crau” tootmine on tihedalt seotud loomakasvatuse ja heinamaade niisutamise tavadega. Niisutamise arendamine alates XVI sajandist pani alguse Crau looduslike ja püsirohumaade rajamisele. Aastatel 1554–1559 ehitas Adam de Craponne kanali, mis viis Durance’i vee Salonisse, Eyguièresi ja Istres’sse. Basse Durance’i ja eelkõige Crau kanalite varustamise reguleerimine sai teoks tänu Serre-Ponçoni veehoidla rajamisele ja Durance’i hüdroelektrijaama kasutuselevõtule 1955. aasta jaanuaris. Sellest ajast on Crau veega korrapäraselt varustatud.

Aastal 1890 kirjutas Pariisi riikliku põllumajandusuuringute instituudi professor ja direktor Eugène Risler oma raamatus „Põllumajanduse geoloogia” (Pariis, Berger-Levrault et Cie, Libraire Agricole): „nende kahe kanali (Craponne ja Alpines) rajamise tulemused on olnud märkimisväärsed. Need on võimaldanud üles harida ligi 20 000 hektarit maad. Niisutatud alad, mida on kujundanud järjestikused muda pealeuhtmised, on suurepärased rohumaad, mis annavad 10 000 – 11 000 kg kuiva heina hektari kohta. Need niidud võimaldavad niita kolm korda Provence’is väga hinnatud aromaatset heina, lisaks karjatatakse seal talvel üks kord lambaid.”

Veevarude haldamisega seoses on põllumajandustootjad juba mitu sajandit loonud partnerlusstruktuure. Heinamaid niisutatakse üleujutamise teel mitme tunni jooksul vastavalt veejaotuskavale, mille eest vastutavad enamasti kanalivahid.

Lämmastikuga väetamine on oluline selleks, et säilitada Crau rohumaade taimestiku tasakaal. Lämmastiku kasutamine on piiratud. Liiga intensiivse väetamise korral on oht soodustada teatavate kõrreliste kasvu kõrge raikaeriku kahjuks.

Pärast niitmist kuivab hein looduslikult heinamaal päikese käes paar päeva, olenevalt ilmastikutingimustest (päikesepaiste, tuul).

Seejärel pressitakse hein heinamaal pakkidesse ja välja arvatud juhul, kui see müüakse n-ö heinamaal, viiakse pakid niitmise päeval või järgmisel päeval küüni, et kaitsta neid vihma ja niiskuse eest. Hoiustamistingimused tagavad ka heina sobiva käärimisastme (küpsemise).

Lambakarjatamine Crau tasandikul on muistne tava, mis on asjaomasel juhul seotud suvise rändkarjatamisega Alpides. Loomi (lambad, veised, hobuslased) karjatatakse ädalal pärast heina kolmandat niitmist. Loomad viiakse Crau rohumaadelt ära veebruari lõpus. Juhul kui sööda vähesus toob kaasa rohu vähesuse Crau rohumaadel, harimata karjamaadel või kevadrohu vähesuse, on niisutatavatel rohumaadel karjatamine ainus viis kariloomade toitmiseks. Tootjad võivad siis asendada heina esimese niitmise karjatamisega. Kui mägikarjamaadel ei ole sööta piisavalt, tulevad lambad rändkarjatamiseks kasutatavatelt karjamaadelt septembri alguses alla ja neil ei ole söödavaru. Just sellel perioodil asendab Crau rohumaadel karjatamine kolmandat heinaniitmist. Seega võib toodet „Foin de Crau” toota kaks või kolm korda heina niites ja üks või kaks korda vastavalt vajadusele karjatades, muutmata heina taimestiku kvaliteeti, tingimusel et niitmiste ja karjatamise vahele jäetakse ettenähtud minimaalne vaheaeg.

„Foin de Crau” erineb muu geograafilise päritoluga heinast oma erilise taimelise koostise poolest. See koosneb keskmiselt umbes 20 looduslikust söödaliigist (kõrrelised, kaunalised, segaliigid ja muud) ning seda iseloomustab eelkõige suur raikaeriku (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), aasristiku (Trifolium pratense L.) ja valge ristiku (Trifolium repens L.) sisaldus. Tegemist on looduslikult päikese käes kuivanud heinaga. See on tuntud oma meeldiva lõhna poolest, mis muudab selle väga isuäratavaks. „Foin de Crau” on valitud sööt traavlite, lehmade, lammaste ja lüpsikitsede jaoks. See soodustab rasvarikka piima tootmist.

„Foin de Crau” omadused tulenevad mitmest tegurist, mis hõlmavad muu hulgas järgmist: looduslik keskkond (ilmastik, pinnas) ja inimtegurid (niisutamine, tootmistehnikad, kariloomade roll, niitmise ja hoiustamise viis). Durance’i veega niisutamine võimaldab Crau tasandikku harida parimal võimalikul viisil. Veega varustamine on vajalik kuiva perioodi ajal aprillist oktoobrini. See toimub ajutise üleujutamise teel ja võimaldab rohumaid varustada vajalike toitainetega, muuta pinnase lubjarikkamaks ja parendada kivist pinnast tänu muda pealeuhtmisele.

Vahemerelises kliimas puhub tihti mistraal. Aprillist oktoobrini sisuliselt olematu sademetehulk lihtsustab heinategu ja kuivatav tuul lühendab heina kuivamise aega, mistõttu väheneb omakorda heina toitainete kadu ultraviolettkiirguse mõjul.

Pärast rohukasvuperioodi lahkuvad kariloomad veebruari lõpus Crau rohumaadelt, et lasta rohul enne esimest niitmist kasvada. Karjatamine on rohumaa hooldamisel kasulik.

Crau looduslike ja püsirohumaade erilise taimestiku tasakaal saavutatakse ja säilitatakse põliste tootmistavade koostoimel. Nendeks on niisutamine, väetamine ning niitmise ja karjatamise ühendamine. Heina kvaliteet säilitatakse tänu selle kiirele transportimisele küüni, varjule niiskuse eest, kus heina hoitakse kuni turustamiseni.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.