[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.6.2008

KOM(2008) 206 lõplik

2005/0240 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi (millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetuste juurdluse põhimõtted ja millega muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ) vastuvõtmist

2005/0240 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi (millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetuste juurdluse põhimõtted ja millega muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ) vastuvõtmist

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2005) 590 (lõplik) – 2005/0240 (COD)): | 13.2.2006 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | 15.6.2006 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 13.9.2006 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 25.4.2007 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 06.06.2008 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merealastes eeskirjades esinevaid puudusi ning asjaolu, et õnnetusjuhtumite ennetamiseks tulevikus on väga tähtis teada laevadega toimunud katastroofide põhjuseid, soovitakse ettepanekuga edendada ühtlustatud nõuetele vastavate kõrge kvaliteediga süsteemsete juurdluste teostamise kohustust pärast suuri laevaõnnetusi.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

Lisaks peamiselt redaktsioonilistele muudatustele, mis teksti sisu muutmata seda täpsustavad või selgitavad (vt eelkõige artiklid 1, 3, 6, 10, 11, 12, 14, 16 ja 19), tuleb välja tuua järgmised erinevused ühise seisukoha ja algse seisukoha vahel.

- Artikkel 2: direktiivi kohaldamisalast välja jäävate kalalaevade pikkust on vähendatud 24 meetrilt 15 meetrile.

- Artikkel 4: juurdluse sõltumatust käsitlevatel sätetel on uus redaktsioon, mis võimaldab jätta õigusasutustele võimalikud eelisõigused, seadmata siiski kahtluse alla juurdluse sõltumatuse põhimõtet.

- Artikkel 5: tühistatud on raskete laevaõnnetuste puhul teostatava juurdluse kohustuslikkus; kooskõlas pärast laevaõnnetust teostatavate juurdluste uue koodeksiga, mille vastuvõtmisega IMO tegeleb, tuleb süsteemne juurdlus teostada üksnes väga raskete õnnetuste puhul.

Kõigi muude laevaõnnetuste puhul tuleb läbi viia uurimismenetlus, mis võimaldaks välja selgitada, kas juurdluse algatamine on vajalik või mitte; seevastu on kõnealusest uurimismenetlusest välja jäetud hädakutsed, kuna nende suur arv muudaks uurimisülesande riiklikele ametiasutustele liiga raskeks ning mereohutuse seisukohalt ei annaks need mingit lisaväärtust.

Ühtlasi kitsendas nõukogu artikli 5 lõike 4 kohast juurdluse metoodikat juurdluste teostamise kohustuslikele põhimõtetele ja lisas viite suunistele, mida komisjon ja liikmesriigid peavad metoodika põhimõtete rakendamiseks edasi arendama.

- Artikkel 7: täpsustatud on nende liikmesriikide õigusi, kes osalevad juurdluses oluliselt huvitatud liikmesriigina.

- Artikli 8 lõige 1: juurdlusorgani sõltumatust tagavad sätted on ilma asjaomast sõltumatust vaidlustamata osaliselt ümber sõnastatud; samas on lisatud erisätted selliste sisemaal asuvate või laevastikku mitteomavate liikmesriikide huvides, kes võivad juurdluses osalemiseks määrata kindlaks kohaliku kontaktpunkti.

- Artikkel 9: artikliga ette nähtud tagatisi vaidlustamata on sätted ümber sõnastatud, et need oleksid vastavuses pädevuse jaotusega teatavate liikmesriikide ametiasutuste vahel.

- Artikli 14 lõige 1: juurdlusorganitele on antud võimalus esitada üksnes lihtsustatud aruanne nende juurdluste kohta, mis ei hõlma väga raskeid õnnetusi ja mille järeldused ei aita ennetada õnnetusi tulevikus.

4. KOMISJONI TALITUSTE ÜKSIKASJALIKUD MÄRKUSED

4.1. Muudatusettepanekud, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis on täielikult või osaliselt lisatud ühisesse seisukohta

Muudatusettepanek 5 kiidetakse heaks, kuna selles rõhutatakse asjaolu, et ettepanekuga ette nähtud juurdluse eesmärk ei ole kindlaks määrata vastutust ega osutada süüle. Komisjoni arvates tuleks muudatusettepanek siiski ümber sõnastada, sest see peaks lähtuma põhimõttest, et juurdluse eest vastutav ametiasutus ei tohiks jätta välja toomata ühtki põhjust seetõttu, et tulemused võiksid osutada vastutusele või süüle. Täpselt sellist mõtet sisaldab nõukogu vastuvõetud uus sõnastus.

4.2. Komisjonis heakskiidetud muudatusettepanekud, mis ei kajastu ühises seisukohas

Muudatusettepanekud 3 ja 22, mille kohaselt tuleks arvesse võtta IMO õiguskomitee poolt 27. aprillil 2006. aastal vastu võetud direktiive meremeeste õiglase kohtlemise kohta, kiidetakse heaks üksnes niivõrd, kuivõrd nendes käsitletakse pärast õnnetust teostatavaid juurdlusi.

Muudatusettepanekuga 9 nähakse teiste riikidega tehtava koostöö raames ette suurendada juurdluse käigus antud tunnistuste konfidentsiaalsust. Kõnealuse kaitse vajadust võib arvesse võtta, kuid see ei tohiks olla piiravam kaitsest, mis on tunnistustele tagatud neid vastuvõtvas riigis, kus vastavalt ettepaneku artiklile 9 võib õiguskaitseasutus nõuda tunnistuse edastamist.

Muudatusettepanek 12, millega täpsustatakse tähtaeg, mille jooksul peab juurdlus olema algatatud, ning muudatusettepanek 15, millega püütakse tagada juurdlusorganite sõltumatus muudest kohtuliku juurdluse eest vastutavatest asutustest, võimaldavad komisjoni arvates teha algsesse ettepanekusse vajalikud täpsustused.

4.3. Komisjonis tagasilükatud muudatusettepanekud, mis ei kajastu ühises seisukohas

Muudatusettepanekutega 1 ja 14 rõhutatakse juurdlusorganite ressursse, kuid jäetaks välja nende tegevuse alalisus ning nõrgendatakse nende sõltumatust ja erapooletust käsitlevaid sätteid.

Muudatusettepanekutega 2 ja 19 püütakse kaasata soovitused uute laevaõnnetuste ennetamiseks ühisesse metoodikasse, mis tuleb vastu võtta komiteemenetluse otsusega. Nende soovituste puhul ei ole kõnealune metoodika kohane vahend.

Muudatusettepanekutega 7 ja 20 (milles täpsustatakse nende soovituste väljatöötamisprotsessi, mis võidakse teha ülesandeks komisjonile) omistatakse Euroopa Meresõiduohutuse Ametile abistav roll, kusjuures kõnealusel ameti pädevus piirdub asutamismääruses sätestatuga.

Muudatusettepanekuga 13 viiakse sisse mittevajalik ja raskesti rakendatav meede liikmesriikide erimeelsuste lahendamiseks juhul, kui liikmesriigid ise ei suuda määrata kindlaks, milline liikmesriik juurdlust juhib.

Muudatusettepanekuga 16 tühistatakse liikmesriikide õiguskaitseasutustele antud võimalus saada oma käsutusse teatav juurdluse käigus kogutud ja põhimõtteliselt ülimalt konfidentsiaalne teave (eelkõige tunnistajate ülekuulamised). Sellega ei tunnusta muudatusettepanek mitmes liikmesriigis kohtunikule antavat eelisõigust.

Muudatusettepanekuga 18 antakse komisjonile tema jaoks liiga keeruline ülesanne edastada iga kolme aasta tagant parlamendile aruanne direktiivi rakendamise kohta.

5. KOKKUVÕTE

Ühehäälselt vastu võetud ühine seisukoht ei lisa algsesse ettepanekusse selliseid muudatusi, mida komisjon ei saaks heaks kiita.

Komisjon väljendas küll kahetsust artikli 8 lõike 1 (sätted sisemaal asuvate või laevastikku mitteomavate liikmesriikide huvides) lisamise kohta, ent samas tuleks märkida, et kõnealustes liikmesriikides kindlaksmääratud kontaktpunkt peab olema sõltumatu.

Komisjon leiab, et ühine seisukoht ei muuda ettepaneku peamisi eesmärke ega selle mõtet ning võib seetõttu ühist seisukohta toetada.