Strateegilisel tasandil on ELi hübriidohtude ühisüksus arendanud sidemeid Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskusega Helsingis, osaledes seminarides ja õppustel ning samuti korralistes aruteludes, et suurendada hübriidohtudega võitlemise suutlikkust.

Seda võrgustikku täiendab Euroopa välisteenistuse ja komisjoni ühisvõrgustik, mis on keskendunud tulemuste saavutamisele erinevate vastupanuvõime meetmete abil. Need kohtumised toimuvad iga kuu, keskendudes temaatilistele küsimustele, näiteks transport, taristu, energia, küberturvalisus ja vaenulik luuretegevus.

Selle töö võimendamiseks on ELi hübriidohtude ühisüksus loonud riiklike kontaktpunktide võrgustiku. Praeguseks on 26 liikmesriiki 28st kindlaks määranud kontaktasutused, kes kohtuvad korrapäraselt, et jagada oma teadmisi ühisüksusega.

ELi hübriidohtude ühisüksus, mis asub Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuses ja moodustab osa ELi tsiviil- ja sõjalisest ühtsest luureandmete analüüsivõimest, toetub nii tsiviil- kui ka sõjaanalüütikutele ning liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistuste panusele. See saavutas täieliku toimevõime juulis 2017, mida kinnitati 2017. aastal toimunud koordineeritud paralleelõppusel NATOga (PACE 17). ELi hübriidohtude ühisüksus saab mitmesugustelt sidusrühmadelt salastatud ja avalikest allikastest pärit teavet hübriidohtude kohta ning analüüsib seda. Aruandeid ja analüüse jagatakse seejärel kõigi ELi institutsioonide ja liikmesriikidega, et nende põhjal saaks teha otsuseid. ELi hübriidohtude ühisüksus on tänaseks koostanud üle 100 hübriidohtusid käsitleva toote. CERT-EU (ELi institutsioonide infoturbeintsidentidega tegelev rühm) aitab kaasa ELi hübriidohtude ühisüksuse tööle, jagades teavet esilekerkivate või jätkuvate küberohtude kohta. Siiski on keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude ning vastuluure valdkonnas eriteadmised praegu piiratud.

Arvestades rühma volituste kehtivuse lõppu 2018. aasta juuni lõpus, alustas eesistujariigi sõprade rühm aprillis toimunud istungil eesistujariigi ettepaneku põhjal arutelu tulevaste volituste üle. See pikendaks praegusi volitusi kuni aastani 2020 ja laiendaks nende sisu. Praeguse eelnõu kohaselt kuuluksid volituste hulka ülesanded, mis on seotud võimaluste analüüsimisega liikmesriikide valmisoleku ja vastupanuvõime tugevdamiseks, riiklike arengute jälgimisega ning poliitikate koordineerimisega hübriidohtude valdkonnas, toetades nõukogu tööd ELi ja NATO hübriidohtudega võitluse alase koostöö ja teabevahetuse valdkonnas ning arendades ühist arusaamist hübriidohtudest.

Nõukogu on töö jätkamiseks kokku kutsunud eesistujariigi sõprade rühma, mida juhib roteeruv eesistujariik. Detsembris 2017 käivitasid liikmesriigid uuringu, et hinnata nende peamisi haavatavusi hübriidohtude suhtes. Liikmesriikide vastuste põhjal esitab eesistujariik tõenäoliselt enne 2018. aasta juuni lõppu COREPERile aruande.

Märkimisväärset edu on saavutatud kõigis neljas prioriteetses tegevusvaldkonnas:

Ühisteatises „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ on olukorrateadlikkus, vastupanuvõime ja reageerimine seatud ELi tegevuses hübriidohtudega võitlemiseks kesksele kohale. Et parandada meie võimet rünnakutele vastu pidada ja neist taastuda, on oluline parandada meie suutlikkust avastada ja mõista hübriidohtusid varakult ning suurendada meie ühiskonna ja institutsioonide elutähtsa taristu (nt transport, side, energia, kosmos ja rahandus) vastupanuvõimet. Võitlus hübriidohtudega nõuab nii liikmesriikide kui ka Euroopa institutsioonide tegevust. Esimene aruanne 22 ühises raamistikus kindlaks määratud meetme rakendamise kohta esitati nõukogule 19. juulil 2017. 2018. aasta aruandes esitatakse ülevaade alates eelmise aasta suvest tehtud edusammudest.

Tuumataristu vastupanuvõime suurendamiseks tuleb kiiresti parandada teabevahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel tuumaohutuse küsimustes; kavas on analüüs täiendavate algatuste uurimiseks. Tehakse tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete määruse analüüs ja esitatakse võimalikud suunised liikmesriikide abistamiseks kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate käitlemisel. Pikemas perspektiivis kavatseb komisjon tugevdada meetmeid tuumaenergia valdkonnas, kui liikmesriikidel on ühine huvi ning kui teabevahetus ja koostöö toovad kõigi arvates kasu. Samuti uuritakse asjakohaseid meetmeid rahvusvahelise tuumamaterjalide ja tuumarajatiste füüsilise kaitse konventsiooni tõhusaks rakendamiseks ELis.

Et täita praegune õiguslik lünk elektrienergiaga seotud ohtudeks valmisolekus, sisaldab praegu arutlusel olev ohuvalmiduse määrus eeskirju selle kohta, kuidas hinnata riske, liikmesriikide kohustust koostada teatavaid kohustuslikke osasid sisaldav ohuvalmiduskava, kuidas tulla toime kriisiolukordadega, kuidas jälgida varustuskindlust. Ohuvalmiduskavad peavad sisaldama ka piirkondliku koostöö meetmeid, eelkõige tegutsemiseks üheaegse elektrikriisi olukordades. Ohuvalmiduse määruse rakendamisel peavad liikmesriigid valmistama ette esimese riikliku ohuvalmiduskava kaks aastat pärast määruse jõustumist. Pärast seda tuleb kava ajakohastada iga kolme aasta järel. Kavandatav ohuvalmiduse määrus nõuab ka korrapäraste ühisõppuste korraldamist liikmesriikide vahel elektrikriisi simuleerimiseks. Komisjon on juba alustanud selliste ühisõppuste ettevalmistamist huvitatud liikmesriikide, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja elektrivaldkonna koordineerimise rühmaga.

Euroopa Kaitseagentuuri kaitse- ja julgeolekusektori säästva energia nõuandefoorumi teine etapp (CF SEDSS II) toetab kriitilise tähtsusega energiataristute kaitse eksperdirühma poolt ette valmistatud kontseptuaalse dokumendi edasiarendamist, et muuta see strateegiliseks juhenddokumendiks ELi tasandil. See loob kaitseministeeriumidele raamistiku parimate juhtimistavade väljaselgitamiseks, et tugevdada kõigi kaitsevaldkonnaga seotud kriitilise tähtsusega energiataristute kaitset ja vastupanuvõimet.

Et kaitsta liidu peamisi varasid, on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse raamistik Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel. Komisjoni ettepanek käsitleb kolmandate riikide isikute ja ettevõtjate otseinvesteeringuid, mis võivad muu hulgas mõjutada elutähtsat taristut (sealhulgas energia, transport, kommunikatsioon, andmete säilitamine, kosmos ja muud tundlikud rajatised), olulise tähtsusega tehnoloogiad (sealhulgas tehisintellekt, küberturvalisus, potentsiaalselt kahesuguse kasutusega tehnoloogiad), elutähtsate sisendite varustuskindlust või investeeringuid, mis võimaldavad tundlikule teabele juurde pääseda või sellist teavet kontrollida.

Komisjon on välja töötanud käsiraamatu kavandi haavatavuse näitajate ja elutähtsa taristu vastupanuvõime kohta hübriidohtude suhtes ELis. Praegu käivad käsiraamatu kavandi heakskiitmiseks konsultatsioonid liikmesriikidega. Käsiraamatu lõplik versioon võetakse tõenäoliselt vastu novembris 2018. Lisaks sellele katsetatakse haavatavuse näitajaid 2018. aastal koordineeritud paralleelõppusel NATOga (PACE 18), aga ka üksikute liikmesriikide poolt, kes on huvi üles näidanud. Erilist tähelepanu tuleks pöörata tuvastamisnäitajate edasisele arendamisele, mille eesmärk on lihtsustada varajast hoiatamist elutähtsa taristu rünnakute puhul. Hübriidohtusid käsitletakse ka elutähtsate infrastruktuuride kaitse direktiivi tulevase hindamise puhul. Lisaks tugevdab komisjon teaduslikku toetust, et uurida hübriidohtude mitmekülgseid ja valdkonnaüleseid omadusi, keskendudes eelkõige haavatavate kohtade kindlakstegemisele, varajasele avastamisele ja näitajatele, vastupanuvõimele, teadlikkuse suurendamisele ja õppustele.

Vastupanuvõime suurendamine nõuab meetmeid mitmes poliitikavaldkonnas. Need meetmed ei ole tingimata seotud ohtude hübriidsusega, kuid koos võetuna aitavad need tagada, et vastupanuvõimelisem EL on hübriidohtudega võitluseks paremini ette valmistatud. Seetõttu viidatakse allpool iga meetme raames tehtud edusammude kirjeldamisel, kui see on asjakohane, konkreetsele poliitikaraamistikule ja liidu võetud meetmetele, eelkõige juhul, kui need meetmed on võetud osana julgeolekuliidu suunas liikumisel tehtavast tööst. Käesolevat aruannet lugedes tuleks seetõttu arvesse võtta ka igakuist aruannet tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumise kohta, mis võeti vastu samal päeval.

Aastal 2018 on keskus leppinud kokku eelarve ja töökava, koostanud kontseptuaalse raamistiku ja loonud kolm huviringkonda: hübriidmõjude, haavatavuse ja vastupanuvõime ning strateegia ja kaitse teemal. Loodud on valitsusväliseid osalejaid käsitlev alarühm, mis vaatleb, kuidas eri terroristlikud rühmitused ja esindajad tegutsevad. Keskus on avaldanud mitu hübriidohtude analüüsi ja korraldanud kõrgetasemelisi kohtumisi, et luua ühine arusaam hübriidohtudest, jagada parimaid tavasid ja leida ühiseid lahendusi üle kogu ELi ja NATO kogukondade.

2017. aastal loodud Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskusse on koondatud oskusteadmised, et toetada osalevate riikide individuaalseid ja kollektiivseid püüdlusi hübriidohtudega võitlemisel läbi teadusuuringute, koolituse, hariduse ja õppuste. Keskuses saavad osaleda nii ELi liikmesriigid kui ka NATO liitlased. Hiljuti said selle liikmeteks Itaalia, Madalmaad, Taani ja Tšehhi Vabariik, tuues liikmete arvu kokku 16 riigini. Nii EL kui ka NATO osalevad juhatuses vaatlejatena.

2017. aastal loodud lõunanaabruse töörühm kohandas oma volitusi nii, et kajastada liikumist terrorismivastaselt võitluselt nüansirikkama lähenemisviisi suunas, eesmärgiga parandada teabevahetust ja teavitustegevust araabia riikides, muu hulgas edastades teavet araabia keeles. Kuna Daesh ja ISIS ei ole ohuks mitte ainult seoses radikaliseerumisega, töötab töörühm selle nimel, et lükata ümber laialtlevinud väärinfot ja väärarusaamu ELi kohta. Selleks koostatakse tihedas koostöös komisjoniga Euroopa Liidu ja selle poliitika kohta positiivseid lugusid, et luua paremat arusaamist liidust, edastada strateegilisemat teavet liidu tegevuse kohta araabia riikides ning edendada ühiseid väärtusi ja huve. Komisjon toetab neid tegevusi mitmeaastase piirkondliku teabe ja teabevahetuse programmi kaudu.

Pärast ELi uue Lääne-Balkani strateegia vastuvõtmist loodi Lääne-Balkani riikidele keskendunud töörühm, et edastada selles piirkonnas tulemuslikumalt ja laiemale publikule teavet ELi poliitikasuundade kohta, suurendades teadlikkust Lääne-Balkani riikidele suunatud väärinfo levitamisest ja tegeledes selle probleemiga. Töörühm ja komisjon on alustanud tihedat koostööd, mille eesmärk on strateegilisem ja sihipärasem piirkonnale suunatud teabevahetus ja sõnumite edastamine, toetudes parimatele tavadele ja keskendudes temaatilistele kampaaniatele. Siiski on teadlikkus spetsiaalselt institutsioonide vastu suunatud üha kasvavatest ohtudest puudulik. Vaja on luua turvateadlikkuse kultuur ja suurendada institutsioonide suutlikkust võidelda hübriidohtude vastu.

Suurem osa idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma tööst keskendub ELi delegatsioonide toetamisele peamiselt idapartnerluse piirkonnas ja Venemaal ning mõningal määral Kesk-Aasias, et parandada positiivsete sõnumite edastamist ja suurendada sõnumi jõudmist riigisisese või piirkondliku publikuni. Komisjon toetab neid tegevusi mitmeaastase piirkondliku teabe ja teabevahetuse programmi kaudu. Idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühm kooskõlastab oma tegevust regulaarselt ka liikmesriikide ja NATOga. Lisaks väärinfo levitamise jälgimisele korraldab töörühm teadlikkuse suurendamise üritusi idapartnerluse riikides ja liikmesriikides Venemaa väärinfo mõju kohta. Samuti tõhustati personali koolitamist idapartnerluse riikides, et toetada nende võimeid strateegilise kommunikatsiooni vallas ja nende võimet seista vastu väärinfole. Tulevikus on kavas tihedam koostöö NATO peakorteri ning Riias ja Helsingis asuvate oivakeskustega, näiteks analüüside jagamine ja koolitusseminarid idapartnerluse piirkonna või Venemaa ajakirjanikele.

Strateegiline kommunikatsioon on ELis hoogu juurde saanud tänu suutlikkuse suurendamisele paljude osapoolte poolt. Komisjoni 26. aprilli 2018. aasta teatises „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ tunnistatakse väärinfo levitamist hübriidohuna ja esitatakse rida meetmeid, sealhulgas tugevam võrgustik komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide vahel. 2015. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu mandaadiga loodud idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma positiivseid kogemusi tuleb toetada ja tugevdada, nagu on välja pakutud ühisteatises: „Vastupanuvõime tugevdamine ja suutlikkuse suurendamine võitluseks hübriidohtudega“.

Kaitsesektori osas on kaitse- ja julgeolekusektori säästva energia nõuandefoorum koostanud „Säästva energiamajanduse tegevuskava kaitse- ja julgeolekusektoris“, et toetada kaitsesektorit taristu energiamajanduse parandamisel. Nõuandefoorum uurib jätkuvalt, kuidas saaks muuta kaitsesektoris energiavarude kasutamist tõhusamaks ja vaatab läbi mitmesuguseid tehnoloogiaid, et luua projekte, mida kaitsesektor saaks ära kasutada (nt tuule- ja päikeseenergia, arukad võrgud, energia salvestamine, biokütused, biomass ja jäätmete energiakasutus).

Euroopa Kaitseagentuuri energia- ja keskkonnaprogramm jätkas oma tööd teadusprojekti „Smart Blue Water Camps“ kaudu, et uurida tehnoloogia kasutusvõimalusi kestliku veemajanduse tagamiseks sõjaväelaagrites, ja teadusuuringute lepingu „Smart Camps Technical Demonstrator“ kaudu, et uurida võimalust kaasata sõjaväekeskkonda suuremas mahus energia- ja keskkonnatehnoloogiaid, et lahendada energia, vee ja jäätmetega seotud probleemid, parandades samal ajal ÜJKP missioonide kulutõhusust ja sõjalist efektiivsust.

Meede 7. Transpordi ja tarneahela julgeolek

Kõigi transpordivaldkondade puhul (tsiviillennundus, meretransport ja maismaatransport) on komisjon hoogustanud liikmesriikide, tööstusharu ja muude sidusrühmadega arutelusid tekkivate hübriidset laadi ohtude üle, et omandada teadmisi ja õppida kogemustest.

Seoses Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia tegevuskava rakendamise ja läbivaatamisega analüüsib komisjon meresõiduturvalisuse valdkonna (see hõlmab ka piraatlust ja merendusalaseid vaidlusi) suundumusi, mis võivad takistada laevandust ja kaubateid ning mõjutada ELi huve. Arvestades asjaolu, et ELi ja EMP liikmesriigid kontrollivad üle 40 % maailma kaubalaevastikust ning et EL on üks peamisi kaubandusblokke, võiks hübriidset laadi rünnakutel merekaubateede vastu olla oluliselt häiriv mõju väärtus- ja tarneahelatele Euroopas. Riskianalüüs ja esilekerkivate ohtude seire merenduse valdkonnas võib kaasa tuua ettepanekud konkreetsete transpordialaste õigusaktide ajakohastamiseks, kui see on asjakohane. See on ka aluseks pidevale tööle merendusalase teadlikkuse suurendamiseks, sealhulgas ühise teabejagamiskeskkonna (CISE) raames, kus kuulutati välja uus projektikonkurss, et toetada liikmesriike IT valdkonna koostalitlusvõime edendamisel riiklike merendusasutuste vahel ning valiti välja kolm uut projekti (2018. aasta alguses).

2016. aasta septembris vastu võetud piiri- ja rannavalve paketiga lisasid Euroopa Parlament ja nõukogu ühise artikli määrustesse, millega asutatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) ja Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA), seades neile ülesandeks tugevdada oma volituse piires koostööd nii omavahel kui ka rannikuvalve ülesandeid täitvate riiklike asutustega, et suurendada teadlikkust olukorrast merel ning toetada sidusat ja kulutõhusat tegevust. Aastal 2017 avaldati selleteemaline uuring , milles tuuakse esile ühiseid jooni ning võimalusi koostalitlusvõime ja koostöö edendamiseks riskihindamise valdkonnas piirivalvega tegelevate ametiasutuste vahel.

Transpordiga seotud teemad ja tekkivad ohud ei hõlma ainult sadamaid, vaid samuti küberohtusid lennundusjulgestusele, GPS signaali segamist ja võltsimist, ohtusid satelliitidele ja probleeme Kaug-Põhjas ja Arktikas. Hübriidohutõrje Oivakeskus Helsingis aitab samuti kaasa nende transpordiga seotud hübriidohtude analüüsile ning võttis hiljuti ette sadamakaitse analüüsi.

ELi tollil on võtmeroll välispiiri ja tarneahela turvalisuse tagamisel, seega aitab ta kaasa Euroopa Liidu julgeolekule. Komisjon tegeleb lasti käsitleva eelteabe ja tolliasutuste riskijuhtimissüsteemi põhjaliku uuendamisega, et tagada, et ELi tolliasutused saavad kogu vajaliku teabe, jagada seda teavet tulemuslikumalt liikmesriikide vahel, kohaldada ühiseid ja liikmesriigipõhiseid riskieeskirju ning sõeluda tõhusamalt välja kahtlased saadetised. ELi keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumajulgeolekuriskide tegevuskava peamine prioriteet on tagada julgeolek piiridel ja KBRT-materjalide ebaseadusliku üle piiri toomise avastamissuutlikkus. Kauba eelteabesüsteemi kohandamine on esmatähtis, et tugevdada rahvusvaheliste tarneahelate seiret ja riskipõhist kontrolli, tagamaks, et KBRT-materjale ei tooda ebaseaduslikult ELi. Viieteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta kirjeldatakse üksikasjalikumalt ELi meetmeid, et parandada valmisolekut keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaainetega seotud ohtudega tegelemiseks ja eelkõige ELi tasandil võetud meetmeid komisjoni tegevuskava raames, mille eesmärk on parandada valmisolekut keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumajulgeolekuga seotud ohtudega tegelemiseks.

Et kõrvaldada takistused sõjaväelise liikuvuse teelt ELis, esitasid kõrge esindaja ja komisjon 28. märtsil 2018 tegevuskava, et uurida võimalusi üleeuroopalise võrgu kasutamiseks tsiviil- ja sõjaliseks otstarbeks, et lihtsustada sõjalise transpordi tolliformaalsusi ja käsitleda regulatiivseid ja menetluslikke küsimusi seoses ohtlike kaupade veoga sõjalisel otstarbel. Komisjon on mitmeaastase finantsraamistiku raames välja pakkunud 6,5 miljardi euro suuruse eelarve klastrile „Kaitse“, mida rakendatakse Euroopa ühendamise rahastu kaudu, et toetada transporditaristu kohandamist sõjaväelise liikuvuse nõuetele. Eesmärk on võimaldada transporditaristu kasutamist nii tsiviil- kui ka sõjalisel eesmärgil.

Meede 8. Tugevdada kosmosevarade vastupanuvõimet

Komisjoni ettepanek Euroopa kosmoseprogrammi kohta hõlmab julgeolekuga seotud aspekte, sealhulgas Copernicuse programmis ning riikliku satelliitside ja kosmose jälgimise ja seire toetusraamistikus, mis hõlmavad vastupanuvõimet hübriidohtude suhtes, lisaks Galileo programmi ja EGNOSe puhul juba võetud meetmetele.

Kosmose jälgimise ja seire toetusraamistiku eesmärk on toetada Euroopa ja riiklike kosmosetaristute, -vahendite ja -teenuste pikaajalist kättesaadavust. See alustas esialgsete teenuste osutamist kokkupõrke vältimise, kosmoseobjektide purunemise ja kontrollimatu taassisenemise valdkonnas juulis 2016. Kosmose jälgimise ja seire riiklikud operatiivkeskused ja ELi satelliidikeskus on loonud andmeturbemeetmed, mis võtavad arvesse nõukogu soovitust „Andmepoliitika kosmose olukorrast ülevaate saamisel – soovitused turvalisuse aspektist“ .

Galileo programmi puhul on komisjon võtnud uusi samme, et tagada parem andmete esitamise kaitse, mis on oluline, et tagada ajastuse ja sünkroniseerimise osas satelliitnavigatsioonist sõltuva elutähtsa taristu nõuetekohane toimimine. Kaalutakse Galileo kasutamist teenuste osutamiseks elutähtsas taristus, näiteks energiavõrgud, telekommunikatsioonivõrgud ja finantsturud. Sellega seoses on komisjoni ettepanekus määruse kohta, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik, viidatud Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmidele Galileo ja EGNOS kui näidetele liidule huvi pakkuvatest projektidest või programmidest, mis võivad olla olulised välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks kavandatud määruse kohaselt.

ELi riikliku satelliitside algatus pakub turvalist ja tagatud juurdepääsu satelliitsidele liidu ja liikmesriikide missioonidele, operatsioonidele ja põhitaristule. See on oluline vahend hübriidohtudega võitlemiseks paljudes valdkondades, sealhulgas kosmose, transpordi ja energiataristu.

Meede 9. Kohandada kaitsevõimet ja suurendada ELi panust

7. juunil 2017 loodud Euroopa Kaitsefond on oluline samm edasi, et stimuleerida liikmesriikide pingutusi suurendada ja toetada kaitsealast koostööd Euroopas, et reageerida tõhusalt strateegilistele väljakutsetele. Fondi kaitsevõime vahendi kaudu täiendab EL eelkõige kaitsesektori arendustegevuse koostööprojektide riiklikku rahastamist. Selleks esitas komisjon 2017. aasta juunis ettepaneku võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm, mille eelarve aastateks 2019–2020 on 500 miljonit eurot. 22. mail 2018 jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu esialgsele kokkuleppele määruse eelnõu suhtes. ELi järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks tegi komisjon ettepaneku luua integreeritud Euroopa Kaitsefond mahuka eelarvega 13 miljardit eurot, nähes enam kui 8,9 miljardit eurot ette kaitsevõime arendamise koostööprojektidele. Hübriidohtudega võitlemise potentsiaalne mõju võimete arendamisele on kaasatud läbivaadatud võimearendusplaani, mille suhtes liikmesriigid peavad juunis 2018 kokkuleppele jõudma.

Meede 10. Tervisevaldkonna valmisolek ja kooskõlastusmehhanismid

Tervisevaldkonna valmisolek on üldise KBRT ohtudeks valmisoleku väga oluline komponent. Seetõttu on komisjon võtnud meetmeid oma keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuriskideks valmisoleku parandamise tegevuskava raames. Erilist tähelepanu on pööratud algatustele, mille eesmärk on vahetada tõhusalt eksperditeadmisi.

Seetõttu lõi komisjon kogu ELi ja kolmandate riikide tervishoiu-, kodanikukaitse ja julgeolekusektori õppuse „Chimera“, et kontrollida valmisolekut ja reageerimise kavandamist tõsisteks piiriülesteks ohtudeks. Õppuse stsenaarium sisaldab nakkushaiguse tahtlikku levitamist koos küberrünnakutega elutähtsa taristu (sealhulgas haiglad) vastu, et testida riikide ja ELi tasandil olemasolevaid mehhanisme ja süsteeme ning kommunikatsioonivahendeid hübriidohule reageerimiseks. ELi-ülene õppus toimus 30.–31. jaanuaril 2018 Luksemburgis. Õppus toetas valdkonnaülese suutlikkuse suurendamist ja parandas tervise-, kodanikukaitse- ja julgeolekuvaldkonna koostalitlusvõimet ja koordineerimist ELi ja liikmesriikide tasandil ning koostööd rahvusvaheliste partneritega. Samuti aitas õppus välja selgitada kõikide sidusrühmade vastutuse ja rollid hübriidohtude kriisiohje puhul. Kontrolliti varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS), komisjoni valdkonnaülese hoiatussüsteemi (ARGUS), ühise hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS) ja nõukogu kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva integreeritud korra (IPCR) omavahelist suhtlust. Viieteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta kirjeldatakse üksikasjalikumalt ELi meetmeid, et parandada valmisolekut keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaainetega seotud ohtudega tegelemiseks.

Aprillis 2018 avaldas komisjon teatise ja esitas ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta, eesmärgiga võtta see vastu enne 2018. aasta lõppu. Selle eesmärk on tõrjuda vaktsiinikõhklust, suurendada vaktsineerimisprogrammide kestlikkust ning tugevdada vaktsiinidealast teadus- ja arendustegevust.