ET Euroopa Liidu Teataja C 181/125

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020)”

COM(2011) 834 final – 2011/0394 (COD)

2012/C 181/22

Raportöör: Ronny LANNOO

Kaasraportöör: Brendan BURNS

Vastavalt 13. detsembril 2011. aastal ja 24. jaanuaril 2012. aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 kohaselt konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020)”

COM(2011) 834 final – 2011/0394 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 8. märtsil 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 479. istungjärgul 28.–29. märtsil 2012 (29. märtsi istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, erapooletuks jäi 6 liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks ettevõtete ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) konkurentsivõime programmi (COSME) üldised eesmärgid, kuid nendib, et nendes ei võeta siiski arvesse väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” käsitlevas arvamuses (1) sõnastatud nõudeid, eelkõige seoses väikeettevõtetele osutatavate toetus- ja nõustamismeetmete, ettevõtete ülekandmise ning VKEde organisatsioonidega peetava dialoogi ja partnerlusega.

1.2 Komitee nõuab võetavate meetmete nähtavamaks muutmist. Sellega seoses ilmneb kohe kaks probleemi:

— eesmärk: määruse eesmärk on ettevõtete konkurentsivõime. Ettevõtted on vaja muuta suuteliseks konkureerima oma konkurentidega maailmaturul. Komitee on seatud eesmärgiga nõus, kuid kinnitab, et sama oluline on aidata edendada VKEde jätkusuutlikkust kohalikel, piirkondlikel ja Euroopa turgudel;

— vahendid: komitee palub komisjonil koostada seadusandlik ettepanek, mis sisaldaks tööprogrammi, kus on välja toodud konkreetsed meetmed, mida hakatakse rakendama, et vastata kõikide VKEde kategooriate vajadustele ja täita nende ootused seoses praeguse kriisiga.

1.3 Kõik selle rakenduskavaga seonduvad otsused kuuluvad kaasotsustamismenetluse kohaselt parlamendi ja nõukogu pädevusse. Delegeeritud õigusaktide menetlust tuleks kasutada vaid iga-aastaste tööprogrammide kavandamisel ja rakendamisel, mis koostatakse koostöös liikmesriikide ja VKEde organisatsioonidega.

1.4 Komitee nõuab, et

— programm oleks suunatud kõikidele ettevõtetele (2);

— programmi vahendid suunataks kõige olulisematele prioriteetidele: teave, tugi ja nõustamine, turulepääs, rahastamise kättesaadavus, ELi nõuete ja normidega kohandumine, koostöö ning strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide arvestamine (innovatsioon, keskkonnahoidlik majandus ja noorte tööhõive);

— programmis kehtestataks seega ka viies erieesmärk: VKEde toetamine ning neile juurdepääsu tagamine nõustamisele, keskendudes sealjuures väikestele ja mikroettevõtjatele.

1.5 Komitee teeb ettepaneku võtta õigusaktide täiustamiseks neljas meede – eeskätt on oluline luua „Office of Advocacy” süsteem (3), mille eesmärk on tagada, et õigusaktides võetakse rohkem arvesse väikeettevõtete probleeme. Ent määratleda tuleb „Office of Advocacy” süsteemi roll ning sidusus teiste tegutsevate organitega, nt VKEde saadikute võrgustikuga. Komitee kinnitab veel kord oma vastuseisu laialdasele erandi kohaldamisele ning soovitab kaasata VKEde organisatsioonid seadusandlikku ja otsustamisprotsessi.

1.6 Komitee rõhutab, et määruse ettepanekus on partnerluspõhist juhtimist käsitletud ebapiisaval määral. Komitee ei ole nõus, et selles piirdutakse vaid nõustamisega, ning juhib parlamendi ja nõukogu tähelepanu vajadusele luua kõnealune juhtimine ja tugevdada teiste ELi programmide eeskujul partnerlussuhteid VKEde esindusorganisatsioonidega (4). Komitee nõuab, et loodaks töörühm, mis võimaldaks VKEde Euroopa organisatsioonidega konsulteerimist COSME programmi kavandamise, rakendamise, järelevalve ja kujundamise kõikides etappides.

1.7 Turulepääsu lihtsustavaid meetmeid käsitleva artikli 9 suhtes nõuab komitee järgmist:

— eristada tuleb ühelt poolt turulepääsu ning teiselt poolt VKEsid puudutavat teavet, nõustamist ja VKEde asutamist;

— liikmesriikides tuleb toetada VKEde organisatsioonide ja riiklike asutuste poolt juba võetud meetmeid;

— kohandada tuleb Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ülesandeid ja korraldust, et võrgustik saaks täiendada VKEde organisatsioonide meetmeid ning kaasaks nad oma tegevusse. Võrgustik tuleb muuta nähtavamaks ja selle potentsiaali tuleb täielikult ära kasutada.

1.8 Komitee juhib tähelepanu ebaselgetele seostele kavandatud rahastamisvahendite, programmi „Horisont 2020” ning teiste rahastamisallikate vahel, näiteks need, mis on esitatud määruste ettepanekutes territoriaalse ühtekuuluvuse kohta. Selline olukord tekitab VKEdele raskusi ja seetõttu palub komitee selgitada seoseid nende eri rahastamisvahendite vahel. Kuigi komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et eelarvest on 56 % eraldatud rahastamisvahenditele, kutsub komitee komisjon ja parlamenti üles kehtestama kahe instrumendi vahelise osakaalu, avama need kõikidele ettevõtjatele ja igat tüüpi investeeringutele ning koordineerima neid muude sarnaste ELi rahastamisvahenditega, et võimaldada VKEdel valida parim rahastamisvahend. Lisaks nõuab komitee laenutagamisrahastu eeskirjade ja tingimuste muutmist.

1.9 Komitee nõuab I lisa näitajaid käsitleva teksti läbivaatamist ning nende näitajate väljatöötamist koos VKEde organisatsioonidega. Samuti tuleb läbi vaadata II lisa ning finantsselgitus, kuna neis esineb ebakõlasid ettepaneku tekstiga.

1.10 Komitee soovitab parlamendil ja nõukogul programmi toetada ja tugevdada, muutes nähtavamaks programmi sisu, rakendusmeetmed ja prioriteetide rahastamise ning tagades jätkuva partnerluse VKEde Euroopa organisatsioonidega. Programmi 2,5 miljardi euro suurune eelarve tundub selle eesmärke arvestades siiski üpris ebapiisav. Komitee ei toeta programmi eelarve vähendamise püüdeid ning kutsub parlamenti tungivalt üles omistama sellele pigem suuremat tähtsust. Komitee hinnangul on just VKEd need, kes toovad ELi majanduskriisist välja ning loovad uusi töökohti.

1.11 Komitee leiab siiski, et programm ei ole piisavalt sihiteadlik. Komitee leiab, et kavandatud eelarve, mis ulatub 2,5 miljardi euroni ei võimalda rakendada vajalikke meetmeid, mille eesmärk on toetada VKEde jätkuvat tegevust ja arengut. Just VKEd aitavad ELil väljuda kriisist ja loovad uusi töökohti. Komitee on seega vastu asjaomase eelarve vähendamise katsetele. Komitee kutsub Euroopa Parlamenti üles suurendama asjaomast eelarvet konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi praeguse eelarve tasandile, et suurendada eelkõige finantsinstrumentidele kavandatud eelarvevahendeid.

1.12 Komitee palub Euroopa Komisjonil selgitada programmi eelarve jaotust (välja arvatud finantsinstrumendid) ja kaasata dokumenti täpne selgitus programmi igale valdkonnale eraldatud finantsvahendite kohta.

2. Üldised märkused

2.1 Väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamist käsitlevas arvamuses (5) esitas komitee oma prioriteedid seoses ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmiga (COSME) aastateks 2014–2020. Kahjuks ei võeta COSME programmi ettepanekus neid prioriteete piisaval määral arvesse ning programmi rakendamiseks kavandatud praktilised meetmed ei ole piisavalt selged. Komitee kutsub komisjoni üles esitama komiteele, Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava, mis hõlmaks programmi kogu kestust.

2.2 Komiteed üllatab, et väikeettevõtlusalgatusele „Small Business Act” ei ole isegi viidatud, kuigi just see peaks olema kogu programmi alus. Põhimõtet „ainult üks kord” ei ole üldse mainitud. Vähe on viidatud põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, samuti ei ole piisavalt arvestatud VKEde eri kategooriate eripära.

2.3 Konkurentsivõime areneb vastavalt turueeskirjadele ning sõltub ka teistest teguritest, näiteks erinevatest tööjõukuludest, ostujõust, maksusüsteemist, juurdepääsust rahastamisvahenditele või noorte tööalasest konkurentsivõimest. Komitee hinnangul peab COSME programmi prioriteet olema ettevõtete kestev areng, mitte ainult nende konkurentsivõime.

2.4 Lõpuks tuleb COSME programmiga ette näha konkreetselt väikestele ja mikroettevõtjatele suunatud meetmed.

2.5 Seoses Euroopa VKEde määratluse väljatöötamiseks läbiviidava analüüsiga 2012. aastal nõuab komitee, et arvesse võetaks VKEde suurt mitmekesisust. Lisaks peaks komisjon teavitama komiteed nimetatud analüüsi tulemustest ning kaasama komitee järeltegevusse.

3. Seisukohad määruse ettepaneku kohta

3.1 Põhjendused

3.1.1 Komitee on nõus põhjenduses 10 esitatud taotlustega, kuid lisaks sellele peaks COSME programm ka

— lihtsustama VKEde tegevust ning vähendama nende halduskoormust;

— soodustama strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide (näiteks innovatsioon, keskkonnahoidlik majandus ja noorte tööhõive) rakendamist. Komitee tervitab põhjenduse 11 lisamist ettepanekusse, kuna see juhib tähelepanu konkreetselt mikroettevõtetele, käsitööga tegelevatele ja sotsiaalsetele ettevõtetele;

— rakendama väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtteid ELi poliitikas ja programmides nii riiklikul kui ka territoriaalsel tasandil;

— lisama VKEde vajadused ka teistesse ELi programmidesse ning tagama nende halduseeskirjade kooskõlastamise ja lihtsustamise.

3.1.2 Komitee on arvamusel, et ettevõtete asutamise ja arendamise kõrval tuleks põhjendusse 11 lisada ka ettevõtjatele teise võimaluse andmine, ettevõtete ülekandmine ja omandamine, noorte tööalane konkurentsivõime ning ettevõtjate ja nende töötajate väljaõpe, samuti tuleks viidata füüsilisest isikutest ettevõtjate ja vabakutseliste rollile.

3.1.3 Põhjenduses 12 tuleb märkida, et suurema osa VKEde jaoks on üks põhiprobleeme juurdepääs spetsiaalselt nende jaoks kohandatud nõustamisele. Komitee toetab Euroopa ettevõtlusvõrgustiku põhimõtet, kuid on seisukohal, et selle potentsiaali tuleb täielikult ära kasutada. Mitmed Euroopa VKEd näivad endiselt olevat väheteadlikud selle olemasolust. Euroopa ettevõtlusvõrgustiku pakutavad teenused tuleks võimalikult suures ulatuses rajada VKEde reaalsetele nõudmistele ja vajadustele. Komitee toetab ettepanekut korraldada ümber ettevõtlusvõrgustiku haldamine ning kaasata võrgustiku juhtimisse kõik asjaomased ettevõtjaid esindavad organisatsioonid.

3.1.4 Komisjoni õigust võtta põhjenduses 28 kirjeldatud korra kohaselt vastu delegeeritud õigusakte tuleb piirata programmi rakendamisega seotud aktidele, eeskätt seoses iga-aastaste tööprogrammide ja allhanke-eeskirjadega, olles eelnevalt konsulteerinud sidusrühmadega. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid vastu võtma rakenduskava praktiliste meetmete ja konkreetsete osalemiseeskirjadega.

3.1.5 Komitee nõuab, et COSME määrusega rajataks koostöös VKEde Euroopa organisatsioonidega tõeline juhtimissüsteem. Järgida tuleks sellise partnerluse mõtet, mis esitati struktuurifonde reguleeriva üldmääruse artiklis 5. (6) Väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohaselt peavad VKEde organisatsioonid osalema programmi kogu ettevalmistava töö protsessis ning samuti selle iga-aastases rakendamises.

3.1.6 Turism loob ELi majandusele selget lisandväärtust ning COSME programmi raames võetavad toetusmeetmed peaksid hõlmama ka turismitööstust. Komitee palub komisjonil esitada komiteele, parlamendile ja nõukogule konkreetselt selle sektori jaoks koostatud ja koostöös VKEde organisatsioonidega välja töötatud rakenduskava. Siiski pakuvad ka mitmed teised sektorid selget lisandväärtust.

3.2 I peatükk. Reguleerimisese

3.2.1 Komitee nõuab, et artiklisse 1 lisataks mõisted „mikroettevõtjate”, „käsitööettevõtjate”, „füüsilisest isikust ettevõtjad” ja „vabakutselised”.

3.2.2 Komitee kiidab heaks artiklis 2 esitatud üldeesmärgid. Lisada tuleks VKEde pikaajaline areng ja ettevõtete ülekandmise edendamine.

3.2.3 Artiklit 2 tuleks täiustada neljanda üldeesmärgiga: väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtete ja prioriteetide rakendamine ELi poliitikas ja programmides.

3.3 II peatükk. Erieesmärgid ja tegevusvaldkonnad

3.3.1 Äärmiselt olulised on artiklis 3 esitatud neli erieesmärki. Siiski palub komitee lisada alljärgneva:

— lõike 1 punkti d): parandada juurdepääsu kohalikele turgudele, soodustades eeskätt Euroopa Liidu nõuete ja normide kohandamist väikeste ettevõtjate ja mikroettevõtjate vajaduste ning probleemidega;

— viies erieesmärk: edendada VKEdele toetusmeetmete pakkumist ning parandada nende juurdepääsu nõustamisele.

3.3.2 Komitee kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles lisama juhtimist käsitleva uue artikli, millega loodaks nõuandev töörühm, kuhu kuuluksid Euroopa eri tüüpi VKEde esindusorganisatsioonid ja mille ülesanne oleks programmi kavandamine, rakendamine ja selle järelevalve ning iga-aastane väljatöötamine.

3.3.3 Komitee rõhutab vajadust lisada artiklisse 6 järgmised konkreetsed ettepanekud:

— parandada mõjuhinnangute menetluskorda ning kehtestada „Office of Advocacy” süsteem pärast selle rolli ja pädevuste selget määratlemist;

— kohaldada õigusloomeprotsessis ning strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord”;

— tagada VKEde organisatsioonide kaasamine õigusloomeprotsessi.

3.3.4 Komitee kordab, et ei toeta mikroettevõtjatele üldise erandi kehtestamist (7). Komitee toetab VKEde organisatsioonide osalemist õigusaktide kohandamisel mikroettevõtjate vajadustele.

3.3.5 Komitee nõuab, et artiklisse 7 lisataks meetmed, millega edendada ettevõtete ülekandmist ja omandamist. Eeskätt puudutab see äriühingute tulevaste ostjate koolitamist ning noorte õpilaste teavitamist VKEde tegevusest ja sellega seotud võimalustest.

3.3.6 Artikli 9 puhul tuleks eristada ühelt poolt turulepääsu lihtsustavaid meetmeid ning teiselt poolt meetmeid, mis seonduvad teavitustöö, ettevõtete nõustamise ja neile pakutava toega. Komitee nõuab, et artikkel 9 jagataks kaheks eraldi artikliks alljärgneval viisil.

3.3.6.1 Artikkel 9. Turulepääsu lihtsustavad meetmed. Siia peaksid jääma lõiked 2, 3 ja 4 ning lõikesse 2 tuleks lisada täpsustus, et COSME programmiga toetatakse eeskätt selliseid meetmeid, mille eesmärk on tagada VKEde ja mikroettevõtjate osalemine Euroopa standardimisprotsessis Euroopa standardite ja nõuete kujundamisel ja kohandamisel ning nende rakendamisel ettevõtetes.

3.3.6.2 Artikkel 9a. Teavitustöö, ettevõtete nõustamise ja toetustööga seonduvad meetmed. — Komitee rõhutab, et üks prioriteetidest peab olema see, et kõik VKEd võivad saada teavet, nõu ja toetust. Seetõttu peaks COSME määrus: — hõlbustama VKEde organisatsioonide ligipääsu ELi programmidele ning nägema seoses VKEdele pakutava teavitus- ja nõustamistööga ette tehnilise abi meetmed. Seejuures peab VKEde organisatsioonidel olema suurem roll; — suurendama VKEde organisatsioonide ühtsete teeninduspunktide rolli nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil. — Komitee kahetseb, et üha rohkem VKEsid, eelkõige väike- ja mikroettevõtteid, ei kuulu Euroopa ettevõtlusvõrgustiku sihtrühma ega saa selle tegevusest kasu, ning et kõik VKEde organisatsioonid ei ole sinna kaasatud. Ta leiab, et selleks, et tagada, et kõik VKEd saavad teavet, peab Euroopa ettevõtlusvõrgustik hõlmama kõiki neid organisatsioone. Nende tegevust tuleb toetada, kuid samas peaks hoolitsema selle eest, et ei looda uusi vahestruktuure. Kuigi piirkondlike konsortsiumide mudel on osutunud paljudes liikmesriikides ja piirkondades tõhusaks, tuleks seda tõenäoliselt kohandada, et võimaldada kõikidel VKEde organisatsioonidel sellega ühineda. Komitee leiab, et Euroopa ettevõtlusvõrgustik peaks eelkõige olema suunatud VKEde esindusorganisatsioonidele, mis on tõestanud oma suutlikust korraldada ja pakkuda kõnealustele ettevõtetele teabe-, nõustamis- ja tugiteenuseid. Ta soovitab, et võrgustiku tegevus määrataks kindlaks kooskõlas VKEsid esindavate Euroopa organisatsioonidega ja et nendega saaks võrgustiku tulevase tegevuse üksikasjade määratlemisel konsulteerida.

3.4 III peatükk. Programmi rakendamine

3.4.1 Artiklis 10 on ette nähtud, et iga-aastane tööprogramm võetakse vastu koostöös liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. Komitee on seisukohal, et enne seda tuleb komitee soovitusel (punkt 3.3.2) loodava töörühma tegevuse raames konsulteerida Euroopa VKEde esindusorganisatsioonidega. Programmi rakendamise ja juhtimise järelevalvet, mida käsitletakse artiklis 12, tuleks korraldada koostöös nimetatud töörühmaga.

3.4.2 Artiklis 11 on ette nähtud toetusmeetmed, mis on suuremalt jaolt uuringud ja analüüsid. Ka siinkohal kutsub komitee komisjoni üles esitama selge uuringuprogrammi ja analüüsi, mis koostatakse koostöös VKEde esindusorganisatsioonidega, et võtta arvesse ettevõtete vajadusi.

3.5 V peatükk. Komitee ja lõppsätted

3.5.1 Määruse artiklis 16 tuleks täpsustada, et komisjon ei tee koostööd ainult liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega, vaid ka töörühmaga, mille loomist soovitas komitee punktis 3.3.2.

3.5.2 Kuigi komitee on rakendusmeetmete puhul nõus delegeeritud õigusaktide kasutamise põhimõttega, on ta seisukohal, et artikli 17 lõikes 2 esitatud ettepanekute suhtes kuulub otsustamispädevus parlamendile ja nõukogule, kuna tegemist on programmi erieesmärkide muutmisega. Komitee palub, et parlament ja nõukogu lükkaksid artikli 17 lõike 2 tagasi.

3.5.3 Artiklis 18 tuleks sätestada, et delegeeritud õigusaktid koostakse koostöös spetsiaalse töörühmaga, mille loomise ettepaneku tegi komitee punktis 3.3.2. Sama kehtib artiklis 19 kirjeldatud kiirmenetluse kohta.

3.6 I lisa. Üld- ja erieesmärkide näitajad

3.6.1 Komitee soovitab komisjonil määratleda need näitajad koostöös VKEde organisatsioonidega, võttes sealjuures arvesse ka neid näitajaid, mis on liikmesriikide tasandil juba olemas.

3.6.2 Komitee teeb ettepaneku uuesti läbi vaadata konkurentsivõime hindamisel kasutatavad võrdlusnäitajad. Määruse eelnõu I lisas nimetatud ettevõtte loomine on vaid üks näitaja, mille abil mõõta majanduse konkurentsivõimet. Isegi COSME programmis seatakse keskpika perspektiivi eesmärgiks (tulemus) võtta aastaks 2017 vastu „umbes 7 lihtsustamismeedet aastas”. Seetõttu teeb komitee ettepaneku määratleda halduskoormuse vähendamiseks prioriteetsed valdkonnad, mis on eriti olulised VKEde konkurentsivõime seisukohalt, näiteks ehituslubadega tegelemine; laenu saamine; maksud; lepingute jõustamine jne.

3.7 II lisa. VKEde rahastamisele juurdepääsu parandamise meetmed

3.7.1 Komitee kiidab rahastamisvahendid heaks ning palub, et Euroopa Parlament ja nõukogu neid veelgi tugevdaksid. Väga suure osa VKEde jaoks on kõige tõhusam vahend laenutagamisrahastu.

3.7.2 Punktis 3 märgib komitee, et ebaselgeks jääb seos vaid teadustöö ja innovatsiooniga seotud investeeringuid toetava programmi „Horisont 2020” ning muude sarnaste rahastamisvahendite vahel, mida piirkonnad struktuurifondide raames kasutada võivad. Komitee palub, et komisjon täpsustaks nende näiliselt sarnaste rahastamisvahendite omavahelisi seoseid ja kehtestaks neile juurdepääsu osas sarnase korra.

3.7.3 Komitee palub, et lisataks uus lõige 2a, milles sätestataks, et „laenutagamisrahastut saab sõltumata tegevusalast või turu suurusest kasutada ettevõtte kõikidel tegevusetappidel: asutamisel, arendamisel ja omandamisel. Rahastu hõlmab kõiki investeeringuliike, sealhulgas immateriaalsed investeeringud.”

3.7.4 Ettepanekus sätestatakse, et laenutagamisrahastu katab laene kuni 150 000 euro ulatuses.

3.7.4.1 Komitee palub komisjonil selgitada, milliste kriteeriumide alusel see ülempiir määrati, kuna konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis ei olnud piire seatud. Komitee märgib, et kavandatud summa katab laene. Ent eeskätt ettevõtte asutamise, investeeringute ja ettevõtte ülekandmise korral on vajalikud laenusummad sageli märkimisväärselt suuremad. See tähendab, et programmi „Horisont 2020” raames antakse suuremaid laene, ehkki selle programmi eesmärk on rahastada ainult innovatsiooniprojekte.

3.7.4.2 Sellepärast palub komitee naasmist konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi varasema, piiranguteta süsteemi juurde. Kui see ei ole võimalik, siis teise võimalusena nõuab komitee, et 150 000 euro suurune ülemmäär kehtiks edasigarantiile, mitte laenule. Komitee on seisukohal, et ettevõtete ülekandmise ja omandamise puhul (selle maksumus on sageli uue ettevõtte asutamise omast kõrgem) peaks edasigarantii ülemmäär jääma lahtiseks.

3.7.5 Samas lõigus käsitletakse aruandlust toetust saanud innovaatiliste VKEde kohta. Laenutagamisrahastu võimalustest peab olema võimalik kasu saada kõikidel ettevõtetel, olgu need siis innovaatilised või mitte. Komitee kordab, et kahtleb selliste aruannete kasulikkuses; need peaksid piirduma otseselt kasutatava teabega ja mitte koormama ettevõtete rahastamiseks ettenähtud eelarveid.

3.7.6 Komitee nõuab, et kõik meetmed, mis seonduvad rahastamisvahendite määratlemise ja rakendamisega, tuleb vastu võtta täielikus koostöös Euroopa VKEde organisatsioonide ja nende finantspartneritega.

3.8 Finantsselgitus

3.8.1 Punktis 1.4.1, milles käsitletakse mitmeaastaseid strateegilisi eesmärke, peab olema märgitud, et lisaks VKEde asutamise ja kasvu edendamisele peab programm soodustama ka ettevõtete ülekandmist ja omandamist.

3.8.2 Punkti 1.5.4 kolmandas lõigus on rõhutatud, et „uus programm on suunatud kasvu ja rahvusvahelistumise etapis olevatele VKEdele”. Selline piirang läheb vastuollu ülejäänud tekstiga ning väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” põhimõtetega – uus programm peab olema suunatud VKEde kõikidele tegevustele, sõltumata nende turu tüübist.

3.8.3 Komitee märgib, et kolmanda lõigu viimane lause on vastuolus määruse üldise tekstiga, ning nõuab selle väljajätmist.

3.8.4 Punkti 1.5.4 viienda lõigu viimases lauses käsitletakse ühtsete teeninduspunktide loomist. Komitee palub arvesse võtta juba olemas olevaid teeninduspunkte, austada liikmesriikide tavasid ja korraldusviise ning tegutseda koostöös VKEde organisatsioonidega.

3.8.5 Järelevalvet ja aruandluse eeskirju käsitleva punkti 2.1 suhtes soovib komitee vahehindamist, et COSME programmi teises etapis täiustada. Nimetatud hinnangud peab õigeaegselt läbi viima sõltumatu välisorgan ning esitama need nii Euroopa Parlamendile kui ka nõukogule.

Brüssel, 29. märts 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) ELT C 376, 22.12.2011, lk 51–57.

(2) Vt allmärkus 1.

(3) Vt allmärkus 1.

(4) Struktuurifonde käsitleva üldmääruse artikkel 5.

(5) Vt allmärkus leheküljel 1.

(6) Vt allmärkus 1.

(7) Vt allmärkus leheküljel 1.