Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda. Nõukogu määrust (EL) 2015/2072 tuleks muuta, et kohandada ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude andmeid.

Lubatud kogupüügi piirkondade VIa (N) ja VIa (S) ning VIIb ja c heeringavarudega seotud teaduslike nõuannete kohaselt tohib kehtestada lubatud kogupüügi (TAC), et koguda kahes kõnealuses majandamispiirkonnas kalandusega seotud andmeid. See parandaks nende varude kohta edaspidi antavaid teaduslikke nõuandeid.

Teatavates piirkondlike kalandusorganisatsioonide lepinguosaliste kvootide ülekandmistes lepitakse kokku aasta alguses; seepärast on asjakohane tagada, et selliste ülekandmiste ja asjaomaste liikmesriikide vahel jaotamise kohta oleksid jõus vastavad õigusaktid.

On tehtud ettepanek korraldada teaduslik uuring, et tegeleda puudujääkidega, mida on täheldatud pika aja jooksul Iiri mere (VIIa) hariliku merikeele kohta tehtud uuringutes. Praegune lubatud kogupüük on väga väike ja tööstusharu on seadnud selle kahtluse alla; mittevastavus hinnangu ja tegeliku arvukuse vahel tooks kaasa nn püüki piiravate liikide mõju lossimiskohustuse rakendamisele. Seepärast on kalavarude seisundi hindamiseks vaja täiendavat teaduslikku teavet.

Liikmesriik võib teadusuuringute toetamiseks eraldada oma jaotatud kvoodist täiendavad 2 %, mida võib pakkuda müügiks. Kuna hariliku merikeele lubatud kogupüük ICESi VIIa rajoonis on väga väike, ei ole selle maht koos riikliku kvoodiga piisav, et toetada uuringut, mis on nõutav teadusliku hinnangu jaoks vajalike andmete saamiseks.

Ettepaneku teaduslikus hinnangus märgitakse, et käesoleva projekti toetamiseks mõeldud täiendava püügiosa mõju tulemusel suureneks siiski kudekarja biomass, kuigi väiksemal määral. STECF märkis oma järeldustes, et põhimõtteliselt oleks kogu varude jagunemist hõlmav uuring hinnangu jaoks kasulik, kui seda tehtaks mitme aasta jooksul. Seepärast tuleks kokkuleppel liikmesriikidega, kellel on kvoot hariliku merikeele püüdmiseks ICESi VIIa rajoonis, anda täiendav kvoot ühele või mitmele teadusprojektis osalevale laevale üksnes projekti kestuse ajaks.

Praegu annab ICES teaduslikke nõuandeid liigi Squalus acanthia kohta ja aruandluskood põhineb samuti selle liigi ladinakeelsel nimetusel. Nõukogu määruses (EL) 2016/72 esinev ingliskeelne üldnimetus (spurdog/dogfish) ei ole vastavuses liigi ladinakeelse nimetusega. Seepärast tuleks ingliskeelne üldnimetus ära parandada (picked dogfish), kuna see vastab ladinakeelsete nimetusele.

Praegu on hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügivõimalusteks määratud 0 tonni. Harilikku ogahaid (Squalus acanthias) püütakse paljudes püügipiirkondades endiselt märkimisväärsetes kogustes ja need avaldavad nn püüki piiravate liikide mõju lossimiskohustuse täielikule rakendamisele. Lossimiskohustuse rakendamise hõlbustamiseks on välja töötatud projekt, millega kehtestatakse hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügi vältimine reaalajas. STECFi hinnangu kohaselt võib ettepanek aidata kaasa varude taastamisele, toetades varude püügi vältimist. Projektis osalevatel laevadel peaks olema lubatud lossida piiratud kogust harilikku ogahaid (Squalus acanthias), kes on surnud ja kes ei jääks ellu ka siis, kui kala ruttu vette tagasi lasta. See ei suurendaks kalastussuremust ega avaldaks negatiivset mõju kalavarude taastamisele. Tagamaks, et kalavarude pikaajalist taastamist ei seata millegagi ohtu, tuleks lossimiste puhul kehtestada ennetusmeetmena üldine iga-aastane piirmäär 270 tonni ja iga projektis osaleva laeva puhul kuu piirmäär kuni 2 tonni. Projekt oleks avatud kõigile osalemisest huvitatud liikmesriikidele, kes vahetavad omavahel teavet hariliku ogahai (Squalus acanthias) püügi piirkondade kohta. Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile osalevate laevade nimekirja. Kvoodid eraldatakse üksnes projekti kestuse ajaks.

2016. aasta märtsis toimunud ICCATi istungitevahelisel koosolekul lepiti kokku, et liit saab eraldada osa oma kasutamata kasvatamisvõimsusest loodusest püütud hariliku tuuni viimiseks Portugali kalakasvandustesse. See võimaldaks Portugalil tegeleda tulevikus hariliku tuuni kasvatamisega. Seepärast tuleks kehtestada vastav võimsuse piirang.

Komisjon soovib ettepanekuga muuta ka nõukogu määrust (EL) 2015/2072 (millega määratakse kindlaks Läänemere kalapüügivõimalused 2016. aastaks), et kohandada ohututes bioloogilistes piirides olevate kalavarude andmeid. Uusimate teaduslike nõuannete kohaselt on Botnia lahe kiluvarud ohututes bioloogilistes piirides ja Riia lahe heeringavarud väljaspool ohutuid bioloogilisi piire.





2016/0203 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrusi (EL) 2016/72 ja (EL) 2015/2072 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

(2)Aasta alguses lepitakse kokku teatavates piirkondlike kalandusorganisatsioonide lepinguosaliste kvoodi ülekandmistes. Seepärast on asjakohane tagada õigusnormide kehtivus, et kvoote üle kanda ja asjaomaste liikmesriikide vahel jaotada.

(3)ICESi VIa (N) ja VIa (S) ning VIIb ja c püügipiirkondade heeringavarusid käsitlevate teaduslike nõuannete kohaselt tohib kehtestada lubatud kogupüügi, et koguda kahes kõnealuses majandamispiirkonnas kalandusega seotud andmeid. See parandaks nende varude kohta edaspidi antavaid teaduslikke nõuandeid.

(4)ICESi teaduslike nõuannete kohaselt tuleks hariliku süvameregarneeli püüki vähendada. Pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane muuta hariliku süvameregarneeli püügi piirnorme ICESi IIIa rajoonis ja Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62º N.