ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 30.4.2004 
KOM(2004) 341 lõplik 
2004/0117 (COD)   
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU SOOVITUS 
alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esit amise õiguse kohta seoses 
Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenus te tööstusharu konkurentsivõimega 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Sissejuhatus 
24. septembril 1998 võttis nõukogu vastu soov ituse Euroopa audiovisuaal- ja 
teabeteenuste sektori konkurentsivõime  parandamise kohta alaealiste ja 
inimväärikuse kaitse võrreldava ja t õhusa taseme saavut amiseks kavandatud 
siseriikliku raamistiku edendamise teel, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inim väärikuse kaitse (98/560/EÜ)
1 (edaspidi „soovitus“). Soovitus 
on esimene õigusakt ELi tasandil, mis käsitleb audiovisuaal- ja teabeteenuste sisu, hõlmates kõiki edastamisvorme ri nghäälingusaadetest Internetini. 
Soovituse III jao lõige 4 kutsub komisjoni  üles kaks aastat pärast soovituse 
vastuvõtmist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande selle kohaldamise kohta liikmesriikides. 
Soovituse rakendamist hinnati esmakordsel t 2000. aastal ja esimene aruanne avaldati 
2001. aastal: Hindamisaruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu 24. septembri 1998. aasta alaealiste ja inimv äärikuse kaitset käsitleva soovituse 
kohaldamise kohta.
2 Aruanne osutas sellele, et soovituse rakendamisega võis 
üldjoontes juba üsna rahule jääda. Nõukogu võttis oma (kultuurialasel) istungjärgul 
21. juunil 2001 vastu järeldused hindamisar uande kohta, ning parlament võttis 11. 
aprillil 2002 vastu reso lutsiooni aruande kohta3, milles kutsus komisjoni üles 
koostama sobival ajal ja eelistatavalt enne 31. detsembrit 2002 täiendav aruanne. 
12. detsembril 2003 võttis Euroopa Komisj on vastu uue hindamisaruande nõukogu 
1998. aasta septembri soovituse kohta, mis käsi tleb alaealiste ja in imväärikuse kaitset 
audiovisuaal- ja teabeteenuste valdkonnas.  Aruandes analüüsitakse meetmeid, mida 
on liikmesriikides ja ELi tasandil võetud alates 2000. aastast. 
Suutmaks pidada sammu väljakutsetega,  mida toob kaasa tehnoloogia areng, võtab 
komisjon nüüd kasutusele teise hindamisa ruande järelmeetme, tehes käesoleva 
täiendava soovituse ettepaneku.  
2. Kontekst 
Soovituses kutsutakse liikmesriike, tööstu sharu ja huvitatud isikuid ning komisjoni 
astuma samme tõhustamaks alaealiste ja inimväärikuse kaitset ringhäälingu- ja 
internetisektorites. Ebaseaduslik, kahjustav ja soovimatu sisu ning tegevus Internetis 
on seadusandjate, tööstusharu ja lapsevan emate jaoks jätkuvalt muret tekitav. Uued 
väljakutsed ootavad ees nii kvantiteedi (rohkem „ebaseaduslikku“ sisu) kui kvaliteedi 
osas (uued platvormid, uued tooted). Arvestades arvutite üha suurenevat 
töötlemisvõimet ja mälumahtu ning seda, et  lairibatehnoloogiad võimaldavad sellise 
sisu nagu videote edastamist 3G mobiil telefonidesse, on vajadus ohutuma keskkonna 
järele suurem kui kunagi varem. 
                                                 
1 EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48. 
2 KOM(2001) 106 lõplik, 27.2.2001. 
3 C5-0191/2001 – 2001/2087(COS). 
 
ET 3   ET 3. Soovituse kohaldamisala 
Soovitus keskendub audiovisuaal- ja t eabeteenuste sisule, hõlmates kõiki 
edastamisvorme ringhääl ingust internetini. 
4. Miks otsustati Euroopa Parlamendi ja  nõukogu, aga mitte komisjoni soovituse 
kasuks? 
Arvestades, et liikmesriikide seaduste üh tlustamine on tööstus- ja kultuuripoliitika 
puhul välistatud, peab ühendus kasutama mittesiduvaid õigusakte nagu soovitused, et täita asutamislepingus sätestat ud ülesandeid ja kohustusi. 
EÜ asutamisleping annab komisjonile pä devuse võtta vastu s oovitusi: artikkel 249 
sätestab, et „oma ülesannete täitmiseks ja  kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ... 
komisjon ... annab soovitusi”. Artiklis 211 on öeldud, et „komisjon, pidades silmas 
ühisturu laitmatut toimimist ja arengut ... sõnastab soovitused või esitab arvamused 
käesolevas lepingus käsitletud küsimustes, kui leping seda selges õnaliselt ette näeb 
või kui komisjon seda vajalikuks peab”. 
Sellegipoolest leiab komisjon, et antud küsimuses tuleb komisjoni soovitusele 
eelistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitust.  
Kõnealuse soovituse eesmärgiks on Eur oopa audiovisuaal- ja teabeteenuste 
tööstusharu konkurentsivõime tõstmine riik like raamistike abil, mille eesmärk on 
saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste  ja inimväärikuse kaitse tase. Selle 
saavutamiseks on parem, kui soovituse ar utajaks ja vastuvõtja ks on nõukogu. Lisaks 
sellele on Euroopa Parlament oma 11. apri lli 2002. aasta resolu tsioonis soovituse 
esimese hindamisaruande kohta
4 täielikult toetanud vajadu st kaitsta alaealisi ja 
inimväärikust. Seega tundub Euroopa Parlam endi igakülgne kaasamine soovituse üle 
peetavasse arutelusse ja selle vast uvõtmisesse kohane. Euroopa Parlamendi 
kaasamine tähendab laiaulatuslikumat avali kku arutelu ja annab soovitusele laiema 
kõlapinna. Lõpetuseks, ühenduse eesmärgi saavutamiseks on parem vastu võtta 
pigem Euroopa Parlamendi ja nõuko gu soovitus kui komisjoni oma.  
                                                 
4 C5-0191/2001 - 2001/2087(COS). 
 
ET 4   ET 5. Soovituse õiguslik alus 
Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste  tööstusharu omab suurt potentsiaali 
töökohtade loomisel ja majanduskasvu s oodustamisel. Nende majandustegevuste 
konkurentsivõimet tuleb tõsta, eriti tehnol oogilise arengu, nagu digiteerimise parema 
ärakasutamise seisukohalt. Seega on soovituse õiguslikuks aluseks EÜ asutamislepingu artikkel 157, mis nõuab, et ühendus ja liikmesriigid tagaksid ühenduse tööstuse konkurentsivõimelis useks vajalikud tingimused, püüdes muu 
hulgas  edendada innovatsiooni, tead usuuringute ja tehnoloogia  arendamise poliitika 
tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.  
Artikkel 157 on juba olnud õiguslikuks aluseks nõukogu 24. septembri 1998. aasta 
soovitusele Euroopa audiovisuaal- ja te abeteenuste sektori konkurentsivõime 
parandamise kohta alaealiste ja inimvääri kuse kaitse võrreldava ja tõhusa taseme 
saavutamiseks kavandatud siseriik liku raamistiku edendamise teel,
5 millele 
lisanduvad käesolev soov itus ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus Euroopa 
päritoluga audiovisuaalteoste arendamise, levitamise ja nende müügi edendamise 
soodustamiseks mõeldud programmi rakenda mise kohta (MEDIA Plus – arendamine, 
levitamine ja müügi edendamine 2001–2005)6. 
                                                 
5 EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48. 
6 EÜT L 13, 17.1.2001, lk 35. 
 
ET 5   ET 2004/0117 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU SOOVITUS 
alaealiste ja inimväärikuse kait se ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa 
audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 157, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,7 
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,8 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,9 
vastavalt asutamislepingu artikl is 251 sätestatud menetlusele, 
(1) Nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitus Eu roopa audiovisuaal- ja teabeteenuste 
sektori konkurentsivõime parandamise kohta kohta alaealiste ja inimväärikuse kaitse 
võrreldava ja tõhusa taseme saavutamis eks kavandatud siseriikliku raamistiku 
edendamise teel10 on esimene õigusakt ühenduse tasandil,  mis käsitleb audiovisuaal- ja 
teabeteenuste sisu, hõlmates kõiki edas tamisvorme ringhäälingust internetini. 
(2) Otsusega nr 276/1999/EÜ11 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase 
tegevuskava interneti kasutamise turvalis emaks muutmiseks ülemaailmsetes võrkudes 
leiduva ebaseadusliku ja kahjuliku materja li vastu võitlemise teel („turvalisema 
interneti tegevuskava”). 
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1151/2003/EÜ12 pikendati turvalise interneti 
tegevuskava kahe aasta võrra ja muudeti se lle kohaldamisala nii, et see sisaldaks 
meetmeid riiklikul tasand il teabevahetuse ja kooskõlas tamise julgustamiseks 
asjaosaliste vahel ning erisä tteid ühinevate riikide jaoks. 
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ 
infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse 
                                                 
7 ELT C […], […], lk […].  
8 ELT C […], […], lk […].  
9 ELT C […], […], lk […].  
10 EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48. 
11 EÜT L 33, 6.2.1999 lk 1. Otsust on viimati m uudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 
31.10.2003, lk 1). 
12  ELT L 162, 1.7.2003, lk 1. 
 
ET 6   ET kohta siseturul13 selgitab mõningaid õiguslikke prin tsiipe ja ühtlustab teatud aspekte, 
et võimaldada infoühiskonna teenustel saad a täielikult kasu siseturu põhimõtetest. 
Mitmed direktiivi 2000/31/EÜ sätted on sa muti seotud alaealiste ja inimväärikuse 
kaitsega, eriti artikli 16 lõike 1 punkt e,  mille kohaselt liikmesriigid ja komisjon 
toetavad tegevusjuhendite koostamist al aealiste ja inimväärikuse kaitseks. 
(5) Meediamaastiku muutumine, mida tingi vad uued tehnoloogiad ja  meediainnovatsioon, 
toob kaas vajaduse õpetada lapsi ja ka lapsevanemaid meediat tõhusalt kasutama. 
(6) Avalikul arutelul Euroopa Parlame ndi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 
97/36/EÜ üle, millega muudeta kse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ 
teleringhäälingutegevust käsitlevate li ikmesriikide teatavate õigusnormide 
kooskõlastamise kohta14 tehti ettepanek, et meediakirjaoskus kuuluks soovituses 
98/560/EÜ käsitletavate teemade hulka. 
(7) Komisjon toetab koostööd ning kogemu ste ja heade tavade vahetamist 
reguleerimis/isereguleeruvate organite vahe l, mis tegelevad audi ovisuaalse materjali 
hindamise või klassifitseerimisega, et võimaldada kõikidel vaatajatel, eriti aga lapsevanematel ja õpetajatel,  hinnata programmide sisu. 
(8) Nagu pandi ette avalikul ar utelul direktiivi 97/36/EÜ ül e, peaks vastulause esitamise 
õigus kehtima kogu elektroonilise meedia osas. 
(9) Nõukogu 5. oktoobri 1995. aasta resolutsiooniga naiste ja  meeste kujutamise kohta 
reklaamis ja meedias
15 kutsutakse liikmesriike ja komi sjoni võtma piisavaid meetmeid 
soodustamaks mitmekülgse ja realistliku pildi andmist naiste ja meeste oskustest ja 
potentsiaalist ühiskonnas. 
(10) Kui komisjon koostas ettepanekut nõukogu direktiivi kohta, millega rakendatakse 
naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõte t kaupade ja teenuste  kättesaadavuse ja 
pakkumise osas,16 märkis ta, et sugude kujutamine meedias ja reklaamis tõstatab 
olulisi küsimusi meeste ja naiste väärikuse kaitse kohta, ent jõudis jä reldusele, et neid 
küsimusi poleks kohane käsitleda selles ettepanekus. 
(11) Omavahel tuleks lepitada inimvääri kuse kaitse põhimõte ja kõnevabadus, milleks 
liikmesriigid peaksid vastu võtma erinevaid meediakanaleid hõlmava lähenemise, mille otsene eesmärk on julgustada t ööstusharu olenemata meediavormist loobuma 
igasugusest diskrimineerimisest soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või 
veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni al usel ning sellega 
võitlema. 
(12) Käesolev soovitus p eab täiendama soovitust 98/560/EÜ võtmaks arvesse 
tehnoloogilist arengut, 
                                                
 
13 EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1. 
14 EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60. 
15 EÜT C 296, 10.11.1995, lk 15–16. 
16 KOM(2003) 657. 
 
ET 7   ET I. SOOVITAB liikmesriikidel soodustada usaldusliku õhkkonna teket, mis edendaks 
audiovisuaal- ja teabeteenus te tööstusharu arengut: 
(1) kaaludes meetmete võtmist siseriiklikus õi guses või praktikas, et  tagada vastuväite 
esitamise õigus kõigis meediavormides, ilma et see piiraks selle õiguse kasutamise viisi kohandamist vastavalt iga meediavormi iseärasustele; 
(2) edendades tehnoloogiliste arengute ka sutuselevõtmise eesmärgil ning lisaks 
olemasolevatele ringhäälinguteenustega se otud õiguslikele või muudele meetmetele 
ja kooskõlas nendega ning tihedas ko ostöös asjassepuutuvate isikutega: 
– meetmeid võimaldamaks alaealistel vastutustundlikult kasutada audiovisuaal- 
ja teabesidusteenuseid, eri ti parandades lapsevanemate, kasvatajate ja õpetajate 
teadlikkust uute teenuste potentsiaalist ja  vahenditest, millega neid alaealiste 
jaoks turvaliseks muuta, eelkõige m eediakirjaoskuse või meediahariduse 
programmide kaudu, 
– meetmeid soodustamaks seal, kus see on kohane ja vajalik, kvaliteetmaterjalide 
ja -teenuste identifitseerimist ja kättesaadavust alaealiste jaoks, kaasa arvatud juurdepääsu võimaldamise abil haridu sasutustes ja avalikes kohtades; 
(3) julgustades tööstusharu kõigis meedia vormides vältima diskrimineerimist soo, 
rassilise või etnilise kuuluvuse, usutunnistuse või v eendumuste, puude, vanuse või 
seksuaalse orientatsiooni alusel ning sellise diskrimineerimisega võitlema. 
II. SOOVITAB tööstusharudel ja  asjassepuutuvatel isikutel: 
(1) arendada positiivseid m eetmeid alaealiste kasuks, se alhulgas algatusi soodustamaks 
nende juurdepääsu paranemist audiovis uaal- ja teabeteenustele, vältides 
potentsiaalselt kahjulikku materjali, sealhulgas liikmesriikide isereguleeruvate ja koosreguleerivate organite alt ülespoole ühtlustaminst, ning parimate tavade 
vahetamise teel sellistes küsimustes, nagu ühiste, kirjeldavate sümbolite süsteem, mis 
aitaks vaatajatel hinnata programmide sisu; 
(2) arendada tõhusaid meetmeid, et vältida kõikides meediavormides diskrimineerimist 
soo, rassilise või etnilise kuuluvuse, usut unnistuse või veendumuste, puude, vanuse 
või seksuaalse orientatsiooni  alusel ja sellise diskri mineerimisega võidelda ning 
soodustada mitmekülgse ja realistliku pildi andmist naiste ja meeste oskustest ja 
potentsiaalist ühiskonnas. 
Brüssel, 
[…] 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
 
ET 8   ET LISA  
SOOVITUSLIKUD SUUNISED R IIKLIKUL TASANDIL MEETMETE 
RAKENDAMISEKS SISERIIKLIKUS ÕI GUSES VÕI PRAKTIKAS, ET TAGADA 
KÕIKIDES MEEDIAVORMIDES VASTUVÄITE ESITAMISE ÕIGUS 
Eesmärk: võtta liikmesriikide siseriiklikus õiguses või praktikas kasutusele meetmed, et 
tagada kõikides meediavormides vastuväite esita mise õigus, ilma et s ee piiraks selle õiguse 
kasutamise kohandamist vastavalt meediavormi iseärasustele. 
– Ilma et see piiraks liikmesr iikide muude era-, haldus- või  kriminaalõiguslike sätete 
kohaldamist, peab vastuväite esitamise õigus või samaväärne õiguskaitsevahend 
koda- või riikkondsusest olenemata olema igal füüsilisel või juriidil isel isikul, kelle 
õigustatud huve eelkõige, kuid mitte ainult,  mainet ja head nime, on kahjustanud 
faktide esitamine trükises või ülekandes . Liikmesriigid peavad tagama, et 
vastuväite esitamise õiguse või samav äärsete õiguskaitsevahendite tegelikku 
kasutamist ei takistataks põhjendamatute  tingimuste kehtestamisega. Vastuväide 
tuleks esitada mõistliku aja jooksul pära st põhjendatud taotluse esitamist ning 
taotluses viidatud trükist või ülekannet arvestades sobival ajal ja viisil. 
– Vastuväite esitamise õigus või samaväärse d õiguskaitsevahendid peaksid laienema 
kõikidele meediavormidele, mis kuuluva d liikmesriigi juri sdiktsiooni alla. 
– Liikmesriigid peavad võtma meetmeid, mi s on vajalikud vastuväite esitamise õiguse 
või samaväärsete õiguskaitsevahendite  kehtestamiseks, ning peavad määrama 
kindlaks nende kasutamise korra. Eelkõige peavad nad tagama piisava ajavahemiku ja et kehtestatud korra kohaselt saak sid nimetatud õigust või samaväärseid 
õiguskaitsevahendeid nõuetekohaselt kasuta da nii füüsilised kui juriidilised isikud, 
kes elavad või asuvad teistes liikmesriikides. 
– Vastuväite esitamise õiguse või samaväär sete õiguskaitsevahendite kasutamise 
taotlus tuleb tagasi lükata, kui taotleja l ei ole sellise vast uväite avaldamiseks 
õigustatud huvi või kui vastuväitega kaasneks karistatav tegu või see oleks vastuolus 
kõlblusnormidega. 
– Sätestada tuleb kord, mille alusel saab vastulause esitamise õiguse või samaväärsete 
õiguskaitsevahendite kasutamisega seot ud vaidlusi kohtulikult läbi vaadata.