ET Euroopa Liidu Teataja C 329/17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 329/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„BRABANTSE WAL ASPERGES”

ELi nr: NL-PDO-0005-01177 – 6.11.2013

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Brabantse Wal asperges”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Madalmaad

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Üldine

Nimetusega „Brabantse Wal asperges” tähistatakse Brabantse Wali piirkonnas kasvatatava hariliku aspari (spargel) söödavaid võrseid. Nimetusega tähistatakse ainult 1. kvaliteediklassi kuuluvat värsket sparglit.

Toode „Brabantse Wal asperges” kujutab endast hariliku aspari (Asparagus officinalis) söödavaid võrseid, mida turustatakse kas koorimata või kooritult.

1. klassi kuuluv toode „Brabantse Wal asperges” liigitatakse kolme suuruskategooriasse ning peab läbimõõdu ja värvi poolest vastama järgmistele tingimustele:

— A valge= läbimõõt 16 – 22 mm,

— AA valge= läbimõõt 22 – 28 mm,

— AAA valge= läbimõõt üle 28 mm.

Ümbermõõdu maksimaalne lubatud kõrvalekalle on 1 mm 10 % partii kaalu kohta.

Spargli pikkus jääb vahemikku 20–24 cm. Pikkus ei tohi erineda rohkem kui 2 cm müüdava koguse kohta.

1. kvaliteediklassi kuulumiseks peab spargel olema sirge, ühtlast helevalget värvi ja vähemalt 20 cm pikk. Spargli tipp ei tohi olla teist värvi ega avanenud soomustega; spargel ei tohi olla seest õõnes ning sellel ei tohi olla kahjustusi ega roostet (pruunid plekid).

Organoleptilised omadused

Maitseomadused

Toode „Brabantse Wal asperges” erineb teistest sparglitest selle poolest, et tema maitse on soolakas ja peaaegu mitte kunagi mõru.

Välimus

Spargel on helevalge.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet kasvatavad ja koristavad ainult kõnealusest piirkonnast pärit tootjad ise.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kvaliteedi, värskuse ja piirkondliku sideme säilitamiseks tuleb spargel nelja tunni jooksul pärast koristamist jahutada 4 °C-ni.

Toote suhtes ei rakendata ühtegi töötlemis- ega säilitustehnikat, v.a kliendi soovil koorimine.

Päritolu ja äratuntavuse tagamiseks ning kvaliteedi säilitamiseks pakendab spargli tootja. 12 tundi pärast koristamist langeb pakendamata spargli kvaliteet kuivamise ja värvimuutuse tõttu.

Tarbijate ja toitlustajate jaoks on spargel saadaval eri kaaluga pakendites: koorimata spargel plastkottides või kooritud spargel kinnisel plastümbrisega kaubaalusel.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nimetust „Brabantse Wal asperges” kandvate sparglite pakendil peab olema märgis ELi kaitstud päritolunimetuse (KPN) logoga ja järgnevalt esitatud logoga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond, kus sparglit „Brabantse Wal asperges” kasvatatakse, asub Põhja Brabanti provintsi edelaosas Bergen op Zoomi, Woensdrechti (nn Wouwse plantage, sh Kalmthoutse Heide) ja osaliselt Steenbergeni ja Roosendaali omavalitsusüksuses. Piirkonda nimetatakse Brabantse Waliks.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Sparglil „Brabantse Wal asperges” on mahe õrn maitse, milles on vähe mõrudust või puudub see üldse. Esimene maitse on soolakas, mõnel juhul kergelt magus. Selle peen, ilma domineerivate nootideta maitse võimaldab sparglit valmistada paljudel eri viisidel ja kasutada mitmesugustes roogades. Just see maitse eristab teda muudest sparglitest.

Nimetus „Brabantse Wal asperges” on juba palju aastaid olnud otseselt seotud Brabantse Wali geograafilise piirkonnaga. Brabantse Wal on Brabanti edelanurgas asuv kultuurilooliselt ja geoloogiliselt tähelepanuväärne piirkond. Geograafiline piirkond erineb ümbritsevast maast selle poolest, et asub kõrgemal („wal” tähendab „seljandikku”). See kõrgem osa on tekkinud rohke liiva kuhjumise teel.

Brabantse Wali kerge, vett hästi läbilaskva liivapinnase struktuur on spargli „Brabantse Wal asperges” kasvatamiseks soodus, sest lahtise liivapinnase vähese vastupanu tõttu saab spargel hästi kasvada.

Brabantse Wal on Madalmaade vanim tootmispiirkond ja kuni viiekümnendate aastateni (kaasa arvatud) oli Bergen op Zoom Madalmaade suurim sparglikasvatuspiirkond.

Sparglit kasvatatakse umbes 40 hektaril.

Geograafilist piirkonda iseloomustab pehme mereline kliima. Seda kliimat mõjutab tugevalt lähedalasuva Atlandi ookeani soe Golfi hoovus, mis soojendab ka Põhjamerd. Valdavad on lääne- kuni edelakaaretuuled, mis kannavad suhteliselt kuiva soolase mereõhu Zeelandist Brabantse Wali kohale. Sellised tuuled „räsivad” Brabantse Wali. Soolases mereõhus veel leiduv niiskus langeb Brabantse Wali liivapinnasele ning see on üks põhjus, miks tootel „Brabantse Wal asperges” on soolakas maitse.

Vesi on oluline faktor, mis spargli maitse määrab. Soolane põhjavesi, mis mööda looduslikku maa-alust sängi Kalmthoutse Heidest Brabantse Wali kaudu Zeelandi voolab, on põhiliseks toitainete allikaks sparglile, mis koosneb 95 % ulatuses veest. Liivapinnases looduslikult esinevad vees lahustuvad mineraalid muudavad spargli soolaka maitse tugevamaks. Lisakastmine võib seda omadust vähendada. Seepärast ei kasteta sparglit peaaegu kunagi. Sellisest sparglist valmistatavatele roogadele ei ole vaja ka soola lisada.

Toote „Brabantse Wal asperges” erilised omadused on tingitud nii tootmispiirkonna ilmastikutingimustest ja muldadest kui ka piirkonna sparglikasvatuse pikaajalisest traditsioonist ning sparglikasvatajate põlvest põlve edasi antud oskusteabest.

Sparglikasvatuse ajalugu piirkonnas ulatub juba aastakümnete taha.

Isegi Huijbergeni kloostri arveraamatutes võib leida viite sparglinoa ostmisele 1685. aastal.

Sparglit „Brabantse Wal asperges” kasvatatakse ainult jahedal, toitaineterikkal mullal (koristamine aprilli keskpaigast juuni lõpuni) ja säästval viisil.

Seda sparglit kasvatatakse suurtes vagudes mulla sees. Kuna päikesevalgus läbi mulla maa alla ei tungi, ei värvu spargli ülespoole kasvavad võrsed roheliseks, vaid jäävad valgeks.

Valminud spargli lehed jäetakse sügiseni põllule, nii et taim saab omastada iseenda poolt toodetud väetist.

Hilissügisel koristatakse lehed ära ja kevadel aetakse uued sparglivaod.

Sparglit „Brabantse Wal asperges” koristatakse käsitsi, mõnikord kasutatakse koristuskärusid, mille abil tõstetakse spargli kattekile üles ja pannakse see pärast tagasi. Koristamine toimub aprilli keskpaigast juuni lõpuni.

Spargli „Brabantse Wal asperges” kasvatamine nõuab kasvatajatelt erilist pühendumust ja oskusteabe valdamist.

Suhteliselt kuiva soolase mereõhu tõttu on spargel „Brabantse Wal asperges” haiguskindlam, mistõttu kasutatakse vähem taimekaitsevahendeid kui muude sparglite kasvatamisel.

Ka taimede hoolikas jälgimine aitab taimekaitsevahendite üleliigset kasutamist ära hoida. Neid keemilisi vahendeid kasutatakse ainult vajaduse korral, mitte etteantud ajakava kohaselt, nagu see sparglikasvatuses üldiselt tavaks on.

Asjaolul, et kasutatakse vähem taimekaitsevahendeid kui sparglikasvatuses harilikult tavaks, on oma osa spargli „Brabantse Wal asperges” erilise maitse kujunemisel.

Lisaks analüüsivad kasvatajad mullaproovide abil korrapäraselt pinnase mineraalainete tasakaalu. Selle tulemusel väetatakse taimi ainult siis, kui see on vajalik.

Kuna spargli loomulikku kasvuprotsessi ei sekkuta, kasvab tugev, teistest sparglisortidest haiguskindlam taim, mis on säilitanud oma organolepitilised omadused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://eu-streekproducten.nl/sites/default/files/Productdossier_BWA%20_12022015.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.