Lepinguosalised on kutsunud Hispaania Kuningriiki lepinguga ühinema, muutes artiklit 2 ja täpsustades Põhjamere piirkonna piiri Atlandi ookeaniga, mis on oluline lepingu ja selle lisa eesmärgi jaoks, ning vaadates läbi erinevate järelevalvetsoonide piirid lepingu artikli 6 seisukohast. Täpsemalt on kindlaks määratud lepinguga hõlmatud läbivaadatud piirkonna uus määratlus. Prantsusmaa on nõustunud sellega, et kehtestatakse Prantsusmaa uus vastutustsoon, mis piirneb vahetult Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooniga. See hõlmab Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooni ning Hispaania uue vastutustsooni vahelist ala, et täita tühimikud Bonni lepingu vana piiri ja Hispaania uue vastutustsooni vahel.

Muudatuse eesmärk on parandada lepinguosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist laevade põhjustatud ebaseaduslike õhku eralduvate saasteainete vastu võitlemisel, et piirata suure väävli- või lämmastikusisaldusega laevakütuste põletamise negatiivseid tagajärgi inimeste tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja kogu merekeskkonnale. Lepinguosalised kavatsevad saavutada eeltoodu Bonni lepingu sätete (artiklid 1, 5, 6 ja 15 ning lepingu pealkiri ja preambul) muutmise kaudu, et laiendada selle kohaldamisala laevade tekitatud õhusaastele, nagu on ette nähtud MARPOLi konventsiooni VI lisas.

7. oktoobril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse, millega lubati komisjonil pidada liidu nimel läbirääkimisi Bonni lepingu artikli 16 muudatuse asjus, et laiendada lepingu kohaldamisala eesmärgiga parandada koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuete täitmise järelevalvega ning laiendada lepingut selle artikli 20 alusel nii, et see hõlmaks Hispaania Kuningriiki.

Lepingu eesmärk on edendada aktiivset koostööd ja vastastikust abi rannikuriikide ja Euroopa Liidu vahel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemisel merekeskkonna ja rannikuriikide huvide kaitsmise nimel. Selleks on lepingus ette nähtud järelevalve tegemine lepinguosaliste poolt, et aidata reostust avastada ja seda tõkestada ning hoida ära reostusevastaste eeskirjade rikkumised. Põhjameri on jaotatud tsoonideks, kus vastutus järelevalve ja vahejuhtumite hindamise eest on antud lepinguosalistele. Kui lepinguosaline saab teada nafta või muude selliste kahjulike ainete esinemisest, mis kujutavad tõenäoliselt tõsist ohtu mõne teise lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele, on ta kohustatud asjaomast lepinguosalist sellest teavitama. Lepinguosaline võib paluda abi reostuse vastu võitlemiseks merel või oma rannikul; sellisel juhul on lepinguosalised, kellelt abi palutakse, kohustatud tegema oma võimaluste piires kõik abi andmiseks.

Bonni lepingu eesmärk on võidelda reostusega Põhjamere piirkonnas ja kaitsta rannikualasid merekatastroofide ning laevadest ja avamererajatistest lähtuva pideva saaste eest. Euroopa Liit (lepingu sõlmimise ajal Euroopa Majandusühendus) on lepingu osaline. Lepingu teised osalised on Põhjamere ääres asuvad Euroopa Liidu riigid ja Norra.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Menetlusõiguslik alus

Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta“. Selles artiklis on ka sätestatud, et välja arvatud juhul, kui leping on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist lepingute puhul, mis hõlmavad valdkondi, mille suhtes kohaldatakse kas seadusandlikku tavamenetlust või seadusandlikku erimenetlust, mille puhul on nõutav Euroopa Parlamendi nõusolek.

Kohaldamine käesoleval juhtumil

Kuna lepinguosalised on leppinud kokku Bonni lepingu geograafilise ja sisulise kohaldamisala muutmises, on asjakohane, et liit teeks vastavad muudatused.

Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6.

Materiaalõiguslik alus

Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, mis oleneb peamisest või domineerivast eesmärgist või valdkonnast.

Kohaldamine käesoleval juhtumil

Bonni lepingu sisulise kohaldamisala laiendamisega seotud kavandatava sisulise muudatuse (edaspidi „MARPOLi muudatus“) puhul taotletakse korraga mitut eesmärki kodanikukaitse ja keskkonna valdkonnas, mida käsitlevad vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 196 ja 191 ning mis on lahutamatult seotud, ilma et ükski neist oleks teise suhtes kõrvalise tähtsusega. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 alusel tehtava otsuse materiaalõiguslik alus peab seega erandkorras sisaldama vastavaid eri materiaalõiguslikke aluseid.

Järeldus

Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artiklid 191 ja 196 koostoimes artikli 218 lõikega 6.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Muudatuste üle vaidlusi ei ole ja neid toetavad kõik lepinguosalised, kaasa arvatud kõik liikmesriigid, kes on lepinguosalised.