SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. AASTAARUANNE 2010 3

2.1. Rakenduskavade rakendamise peamised tulemused, arengusuunad ja probleemid 3

2.1.1. Euroopa Kalandusfondi rakendamine liikmesriikides 3

2.1.2. Eelarve täitmine komisjoni poolt 4

2.2. Kokkuvõte liikmesriikide loodud haldus- ja kontrollsüsteemide suhtes komisjoni nimel läbiviidud auditite tulemustest ning liikmesriikide läbiviidud EKFi toetuse auditite tulemustest 5

2.2.1. Euroopa Komisjoni auditid EKFi suhtes 2010. aastal 5

2.2.2. Liikmesriikide auditid EKFi suhtes 2010. aastal 6

2.3. Kalandussektori majanduslik olukord 7

2.4. Innovatsioon kalandussektoris – EKFi parimad tavad 7

2.5. EKFi tegevuse kooskõlastamine struktuurifondide ja EAFRDga 8

2.6. Tehniline abi 9

2.6.1. Tehnilise abi eelarve kasutamine liikmesriikides 9

2.6.2. Tehnilise abi eelarve kasutamine komisjoni poolt 9

3. Auditistrateegiate, juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning iga-aastaste kontrolliaruannete hetkeolukord 10

4. Rahaliste vahendite kasutamine liikmesriikides 11

SISSEJUHATUS

Euroopa Kalandusfondi määruse[1] artikli 68 kohaselt edastab komisjon iga aasta 31. detsembriks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande Euroopa Kalandusfondi tegeliku rakendamise kohta. Kõnealune aruanne peab põhinema liikmesriikide aastaaruandeid käsitleval komisjonipoolsel läbivaatamisel ja hindamisel ning muul kättesaadaval teabel. Kõnealuse määruse nõuetele vastavalt hõlmab käesolev, neljas aastaaruanne lisaks kokkuvõtet liikmesriikide loodud haldus- ja kontrollsüsteemide suhtes komisjoni nimel läbiviidud auditite tulemustest ning liikmesriikide läbiviidud EKFi toetuse auditite tulemustest, vajaduse korral ka tehtud finantskorrektsioone.

Käesolev aruanne hõlmab EKFi rakendamist 2010. aastal. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab kokkuvõtet EKFi rakendamise kohta igas liikmesriigis ja ka nelja tabelit üksikasjaliku teabega rahaliste vahendite kasutamise kohta[2].

AASTAARUANNE 2010

Rakenduskavade rakendamise peamised tulemused, arengusuunad ja probleemid

Euroopa Kalandusfondi rakendamine liikmesriikides

EKFi rakendamisega hilinemise põhjusi on üksikasjaliselt analüüsitud varasemates aastaaruannetes: EKFi määrus ja rakendusmäärus võeti vastu hilinemisega, liikmesriikide esmane tähelepanu kuulus ELi suurematele fondidele, nõuetekohaste juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomine oli keerukas ning samaaegselt lõpetati Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) 2000–2006 rakendamist.

Teiseks põhjuseks oli majandus- ja finantskriisi mõju, mis seadis mõnes liikmesriigis piirangud riiklikule kaasrahastamisele ja takistas erainvesteeringuid. EKFi vahehindamise kohaselt mõjutas ka kalandust ja vesiviljelust suurenenud majanduslik surve, mida põhjustasid tõusnud kütusehinnad, kalasööda hinna tõus ja suurenenud üldine tööpuudus, mis tõid omakorda kaasa mõningase languse nõudluses kalandustoodete järele ja hindade paigalseisu. Teisalt oli kütusekriisi mõju mõnes liikmesriigis üsna lühiajaline ning see on loonud võimalusi selleks, et edendada innovatsiooni ja kõrgemat tootlikkust kalandussektoris, hakata kasutama kokkuhoidlikumaid kalapüügimeetodeid ja laevastikku ümber korraldada.

Praegused andmed näitavad, et EKFi rakendamine hakkas kiirenema, nagu eeldatigi 2009. aasta aruandes. 2010. aasta lõpuks oli EKFi eraldatud kogusummast konkreetsetele projektidele kasutatud 36,13 %, mida on peaaegu kaks korda nii palju kui 2009. aasta lõpul, ning mõnes liikmesriigis ulatus see isegi üle 50 %.

Kõnealused 36,13 % EKFi vahenditest eraldati neljale prioriteetse suunale järgmiselt: 1. teljele (ELi kalalaevastiku kohandamise meetmed) 13,2 % (567 485 078 eurot), 2. teljele (vesiviljelus, sisevetekalandus, kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemine ning turustus) 11,7 % (504 633 674 eurot), 3. teljele (ühist huvi pakkuvad meetmed) 9,7 % (418 147 084 eurot) ja 4. teljele (kalanduspiirkondade säästev areng) 0,7 % (33 844 305 eurot). Oluline on see, et need arvud kajastavad mõningast edu mitte ainult 1. telje meetmete puhul (kus rahaliste vahendite kasutamise suutlikkust toetab abi suur osatähtsus), kuid ka 2. ja 3. telje toetuste puhul. Nagu 2009. aasta aruandes märgiti, võib erasektori ja ühiste investeerimisprojektide rakendumine olla taastumas finants- ja majanduskriisi mõjust sõltumata.

2010. aasta lõpuks ulatusid EKFi tõendatud kulud maksetena 645 829 316 euroni, mis oli 15 % EKFi koguvahenditest. See on rohkem kui 10 protsendipunkti suurune kasv võrreldes 2009. aasta lõpu olukorraga (4,1 %), 1. telje arvele langes enamik liikmesriikide tõendatud maksetest (60 % ehk 386 331 662 eurot), samas kui 2. ja 3. telg moodustasid vastavalt 21 % (135 686 896 eurot) ja 16 % (103 906 607 eurot). 4. telje arvele langes 1,2 % (7 987 800 eurot). Tõendatud maksete kõrge osakaal 1. telje puhul tuleneb abi suurest osatähtsusest selle meetme puhul ning erasektori ja riikliku kaasrahastamise ees seisvatest raskustest, mis on aeglustanud meetmete rakendamist teiste telgede raames.

4. telje raames on enim jõupingutusi tehtud kohapealsete partnerlussuhete rajamise ja kaasavate kohalike arengustrateegiate valimise suutlikkuse arendamises, milles peamist rolli etendas FAR-NETi tugiüksus. See sihipärane toetus liikmesriikidele ja kohalikele ettevõtjatele on vilja kandnud. Rakendamine on läinud kiiremaks ning 2010. aasta lõpuks olid 4. telje rakendamisega tegelevast 21 liikmesriigist kolmeteistkümnes juba valitud üle 170 kalanduse kohaliku tegevusrühma. Eelduste kohaselt on 2011. aasta lõpuks asutatud kokku 250 kalanduse kohalikku tegevusrühma.

Eelarve täitmine komisjoni poolt

2010. aastal seoti iga-aastaste kulukohustustega 14,8 % (639 062 172 eurot) ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud assigneeringute kogusummast (4 304 949 019 eurot), millest 485 174 453 eurot eraldati lähenemiseesmärgiga piirkondadele ja 153 887 719 eurot lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondadele. Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud koguassigneeringutest maksti 2010. aastal välja 8,85 % (380 796 428 eurot), millest lähenemiseesmärgiga piirkondadele 66,9 % (254 799 278 eurot) ja lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondadele 33,1 % (125 997 150 eurot). Kõnealused maksed tehti vahemaksetena. Üksikasjalikku teavet saab käesoleva aruande punktist 4 (tabel rahaliste vahendite kasutamise kohta liikmesriikides) ja käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendist (tabelid I, II, III ja IV).

2010. aasta lõpus olid kaks liikmesriiki (Saksamaa ja Slovaki Vabariik) seotud EKFi määruse artikli 90 kohase kulukohustustest vabastamisega vastavalt N+2 reeglile, summades vastavalt 2 154 026 eurot ja 108 599 eurot.

Kokkuvõte liikmesriikide loodud haldus- ja kontrollsüsteemide suhtes komisjoni nimel läbiviidud auditite tulemustest ning liikmesriikide läbiviidud EKFi toetuse auditite tulemustest

Euroopa Komisjoni auditid EKFi suhtes 2010. aastal

2010. aastal alustas merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat finantsauditit EKFi (2007–2013) programmide suhtes. Selle peaeesmärk on saada kinnitust liikmesriikide auditeerimisasutuste tehtud tööle. Nende audititega vaadati uuesti läbi auditeerimisasutuste töö seoses juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhinõuetega, nagu on määratletud Euroopa Kontrollikojaga sõlmitud kokkuleppes ja edastatud liikmesriikidele[3]. 1. ja 2. moodulis käsitletakse auditeerimisasutuste poolt kasutatud auditeerimismetoodikat, 3. ja 4. moodulis käsitletakse auditeerimisasutuste läbiviidud süsteemiauditeid ja toiminguauditeid.

Tabelist 1 nähtub, et 2010. aastal viidi läbi seitse auditit, mis hõlmasid auditeerimisasutuste tööd seitsme rakenduskava suhtes. Kõnealuste auditite alusel saadeti asjaomastele auditeerimisasutustele soovitused koos nõuetega rakendada parandusmeetmeid. Need auditid näitavad, et võib teha põhjendatud järelduse, et kõnealuse seitsme auditeerimisasutuse arvamus on usaldusväärne. Kaks auditeerimisasutust liigitati 1. kategooriasse (toimib hästi, teha tuleb vaid väikesi parandusi) ja viis asutust 2. kategooriasse (toimib, kuid tuleb teha mõningaid parandusi). 1. kategooriasse liigitatud auditeerimisasutuste puhul (audiitori järeldusotsus „märkus(t)eta”) ei ole vaja järelkontrolli.

Tabel 1. Kokkuvõte liikmesriikide loodud haldus- ja kontrollsüsteemide suhtes komisjoni nimel 2010. aastal läbiviidud auditite tulemustest

Auditi kuupäev | Liikmesriik | CCI | EPMm moodul 2007–2013 | Usaldusväärsuse tase | Audiitori järeldusotsus | Staatusaruanne |

14.–18.6.2010 | Eesti | 2007EE14FPO001 | 1, 2 & 3 | KAT 2 | Märkustega otsus | Lõplik vahearuanne |

5.–7.7.2010 | Saksamaa (Mecklenburg-Vorpommern) | 2007DE14FPO001 | 1, 2, 3 & 4 | KAT 1 | Märkusteta otsus | Lõplik |

26.–30.7.2010 | Läti | 2007LV14FPO001 | 1, 2 & 3 | KAT 2 | Märkustega otsus | Lõplik vahearuanne |

25.–29.10.2010 | Prantsusmaa | 2007FR14FPO001 | 1, 2, 3 & 4 | KAT 2 | Märkusteta otsus | Ettevalmistamisel |

25.–28.10.2010 | Madalmaad | 2007NL14FPO001 | 1, 2, 3 & 4 | KAT 2 | Märkusteta otsus | Eelnõu |

8.–12.11.2010 | Hispaania (baskimaa) | 2007ES14FPO001 | 1, 2 & 3 | KAT 2 | Märkusteta otsus | Lõplik vahearuanne |

22.–26.11.2010 | Leedu | 2007LT14FPO001 | 1, 2, 3 & 4 | KAT 1 | Märkusteta otsus | Lõplik |

Liikmesriikide auditid EKFi suhtes 2010. aastal

2010. aastal edastasid 13 liikmesriigi auditeerimisasutused komisjonile 51 süsteemiauditi aruannet (vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 61 lõikele 1). Tabelis 2 esitatakse kokkuvõte kõnealuste audititega hõlmatud asutustest (korraldusasutus, sertifitseerimisasutus või vahendusasutus), peamiste nõuete tõhususe hindamise usaldusväärsuse tase ning aruannetes märgitud audiitori üldine järeldusotsus.

20 aruannet liigitati usaldusväärsuse taseme järgi 1. kategooriasse, mis tähendab, et auditeeritud süsteem toimib hästi ja tuleb teha vaid väikesi parandusi. 27 aruannet kuulus selle näitaja kohaselt 2. kategooriasse, mis tähendab, et süsteem toimib, kuid tuleb teha mõningaid parandusi. Kolm auditiaruannet paigutati 3. kategooriasse, st et süsteem töötab osaliselt ja seda on vaja oluliselt parandada; neil juhtudel võetakse vajalikud parandusmeetmed. Auditeerimisasutused tagavad sellisel juhul seire ja järelkontrolli.

30 aruande kohta esitas auditeerimisasutus märkus(t)eta arvamuse, kuue aruande puhul esitati märkustega arvamus. Ülejäänud aruannete kohta sellist üldist arvamust ei esitatud.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi analüüsi tulemusi kõnealuste aruannete kohta võetakse arvesse iga-aastases tegevusaruandes esitatavas üleüldise usaldusväärsuse hinnangus.

Tabel 2. Kokkuvõte liikmesriikide poolt 2010. aastal läbiviidud EKFi toetuse auditite tulemustest.

Liikmesriik | CCI | Saadud süsteemiauditi aruannete arv | Ametiasutus[4] | Usaldusväärsuse tase | Audiitori arvamus |

Liikmesriik | Otsusega heaks kiidetud a | Kulukohustustega seotud b | Makstud c (kaasa arvatud eelfinantseerimine) | % (b) / (a) | % (c) / (a) |

Belgia | Ajavahemik 2007–2013 | 26 261 648,00 | 12 793 350,00 | 3 676 630,00 | 48,71% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 4 337 474,00 | 4 337 474,00 | 0,00 |

Bulgaaria Vabariik | Ajavahemik 2007–2013 | 80 009 708,00 | 38 156 245,00 | 11 201 359,11 | 47,69% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 12 221 422,00 | 12 221 422,00 | 0,00 |

Tšehhi Vabariik | Ajavahemik 2007–2013 | 27 106 675,00 | 14 448 901,00 | 7 086 877,73 | 53,30% | 26,14% |

Eelarveaasta: 2010 | 3 868 715,00 | 3 868 715,00 | 3 291 943,23 |

Taani | Ajavahemik 2007–2013 | 133 675 169,00 | 74 110 255,00 | 44 853 998,24 | 55,44% | 33,55% |

Eelarveaasta: 2010 | 19 081 484,00 | 19 081 484,00 | 26 139 474,58 |

Saksamaa | Ajavahemik 2007–2013 | 153 711 392,00 | 85 867 012,00 | 47 423 400,45 | 55,86% | 30,85% |

Eelarveaasta: 2010 | 22 270 129,00 | 22 270 129,00 | 19 430 244,12 |

Eesti | Ajavahemik 2007–2013 | 84 568 039,00 | 41 883 075,00 | 20 197 426,14 | 49,53% | 23,88% |

Eelarveaasta: 2010 | 11 891 071,00 | 11 891 071,00 | 9 603 101,61 |

Iirimaa | Ajavahemik 2007–2013 | 42 266 603,00 | 20 590 159,00 | 20 590 159,00 | 48,71% | 48,71% |

Eelarveaasta: 2010 | 6 980 914,00 | 6 980 914,00 | 14 672 835,00 |

Kreeka | Ajavahemik 2007–2013 | 207 832 237,00 | 120 018 853,00 | 31 994 351,17 | 57,75% | 15,39% |

Eelarveaasta: 2010 | 29 729 945,00 | 29 729 945,00 | 2 897 837,99 |

Hispaania | Ajavahemik 2007–2013 | 1 131 890 912,00 | 641 340 727,00 | 286 033 924,92 | 56,66% | 25,27% |

Eelarveaasta: 2010 | 161 753 140,00 | 161 753 140,00 | 127 569 198,92 |

Prantsusmaa | Ajavahemik 2007–2013 | 216 053 084,00 | 119 781 031,00 | 74 268 494,67 | 55,44% | 34,38% |

Eelarveaasta: 2010 | 30 840 533,00 | 30 840 533,00 | 21 869 442,14 |

Itaalia | Ajavahemik 2007–2013 | 424 342 854,00 | 236 309 252,00 | 104 244 555,92 | 55,69% | 24,57% |

Eelarveaasta: 2010 | 60 586 678,00 | 60 586 678,00 | 44 836 557,92 |

Küpros | Ajavahemik 2007–2013 | 19 724 418,00 | 10 935 328,00 | 8 910 044,99 | 55,44% | 45,17% |

Eelarveaasta: 2010 | 2 815 565,00 | 2 815 565,00 | 6 148 626,47 |

Läti | Ajavahemik 2007–2013 | 125 015 563,00 | 62 503 709,00 | 39 695 701,19 | 50,00% | 31,75% |

Eelarveaasta: 2010 | 17 736 296,00 | 17 736 296,00 | 10 556 618,45 |

Leedu | Ajavahemik 2007–2013 | 54 713 408,00 | 28 548 396,00 | 18 445 624,41 | 52,18% | 33,71% |

Eelarveaasta: 2010 | 7 546 096,00 | 7 546 096,00 | 8 841 003,88 |

Luksemburg | Ajavahemik 2007–2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00% | 0,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Ungari | Ajavahemik 2007–2013 | 34 850 860,00 | 16 116 646,00 | 5 674 974,00 | 46,24% | 16,28% |

Eelarveaasta: 2010 | 5 341 786,00 | 5 341 786,00 | 795 853,60 |

Malta | Ajavahemik 2007–2013 | 8 372 329,00 | 4 029 528,00 | 1 172 126,06 | 48,13% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 1 250 716,00 | 1 250 716,00 | 0,00 |

Madalmaad | Ajavahemik 2007–2013 | 48 578 417,00 | 26 932 144,00 | 11 648 010,18 | 55,44% | 23,98% |

Eelarveaasta: 2010 | 6 934 334,00 | 6 934 334,00 | 0,00 |

Austria | Ajavahemik 2007–2013 | 5 259 318,00 | 2 928 289,00 | 2 891 907,55 | 55,68% | 54,99% |

Eelarveaasta: 2010 | 750 906,00 | 750 906,00 | 1 081 650,42 |

Poola | Ajavahemik 2007–2013 | 734 092 574,00 | 361 732 791,00 | 139 941 469,79 | 49,28% | 19,06% |

Eelarveaasta: 2010 | 119 906 010,00 | 119 906 010,00 | 37 168 509,43 |

Portugal | Ajavahemik 2007–2013 | 246 485 249,00 | 137 478 742,00 | 64 386 992,42 | 55,78% | 26,12% |

Eelarveaasta: 2010 | 35 195 411,00 | 35 195 411,00 | 29 879 058,42 |

Rumeenia | Ajavahemik 2007–2013 | 230 714 207,00 | 103 832 279,00 | 32 299 988,49 | 45,00% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 36 391 468,00 | 36 391 468,00 | 0,00 |

Sloveenia | Ajavahemik 2007–2013 | 21 640 283,00 | 11 754 369,00 | 3 029 639,62 | 54,32% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 3 722 949,00 | 3 722 949,00 | 0,00 |

Slovakkia | Ajavahemik 2007–2013 | 13 579 930,00 | 7 282 064,00 | 3 912 804,43 | 53,62% | 28,81% |

Eelarveaasta: 2010 | 1 655 266,00 | 1 655 266,00 | 1 731 349,25 |

Soome | Ajavahemik 2007–2013 | 39 448 827,00 | 21 870 648,00 | 11 387 844,83 | 55,44% | 28,87% |

Eelarveaasta: 2010 | 5 631 130,00 | 5 631 130,00 | 2 960 792,20 |

Rootsi | Ajavahemik 2007–2013 | 54 664 803,00 | 30 306 470,00 | 19 494 588,76 | 55,44% | 35,66% |

Eelarveaasta: 2010 | 7 803 137,00 | 7 803 137,00 | 11 322 330,55 |

Ühendkuningriik | Ajavahemik 2007–2013 | 137 827 889,00 | 67 594 416,00 | 19 295 904,46 | 49,04% | 14,00% |

Eelarveaasta: 2010 | 22 819 597,00 | 22 819 597,00 | 0,00 |

Kokku | Ajavahemik 2007–2013 | 4 302 686 396,00 | 2 299 144 679,00 | 1 033 758 798,53 | 53,44% | 24,03% |

Eelarveaasta: 2010 | 639 062 172,00 | 639 062 172,00 | 380 796 428,18 |

[1] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) artikkel 68, ELT L 120, 15.8.2006.

[2] Tabel I. Rahaliste vahendite kasutamine lähenemispiirkondades.

Tabel II. Rahaliste vahendite kasutamine lähenemiseesmärgiga hõlmamata piirkondades.

Tabel III. Kavandatud EKFi summad prioriteetsete suundade ja liikmesriikide lõikes.

Tabel IV. EKFi tõendatud kulud prioriteetsete suundade ja liikmesriikide lõikes.

[3] 12. septembri 2008. aasta selgitav märkus EFFC/27/2008 juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamise ühise metoodika kohta liikmesriikides (programmiperiood 2007–2013).

[4] MA = korraldusasutus, CA = sertifitseerimisasutus, IB = vahendusasutus.