ET Euroopa Liidu Teataja C 192/15

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 192/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MOSTVIERTLER BIRNMOST”

EÜ nr: AT-PGI-0005-0325-14.11.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Österreichisches Patentamt Aadress: Dresdner Straße 87 1200 Wien ÖSTERREICH Tel +43 153424-0 Faks +43 153424535 E-post: info@patentamt.at

2. Taotlejate rühm:

Nimi: „Regionalmanagement Mostviertel — Verein zur Förderung des Mostviertelmanagements” Aadress: c/o Geschäftsführer Karl Becker Mostviertelplatz 1 3362 Öhling ÖSTERREICH Tel +43 747553340300 Faks +43 747553340350 E-post: regionalmanagement@regionalverband.at Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( X )

3. Toote liik:

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

4. Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Mostviertler Birnmost”

4.2. Kirjeldus:

Toodet „Mostviertler Birnmost” toodetakse vaadis kääritatud mahlapirnidest pressitud mahlast. Mahl on täielikult läbi käärinud, selge, mis tahes hägususeta ning kasutatud pirnisordist olenevalt punakaskollast, kuldkollast, helekollast või rohekaskollast värvi. Toote alkoholisisaldus kvaliteetpuuviljaveinina (vastavalt veiniseadusele) peab olema kuni 5 mahu%, tiitritav happesus (arvestatud veinihappesusena) kuni 5 g/l, väävlisisaldus maksimaalselt 40 mg/l (väljendatud vaba vääveldioksiidina) ja koguväävlisisaldus 150 mg/l. Jääksuhkrusisaldus ei tohi ületada 5 g/l, v.a juhul, kui suletud protsessis villiti mahl pudelitesse külmsteriilselt, st pastöriseerimata – siis on lubatud ka suurem jääksuhkrusisaldus. Lenduvate hapete sisaldus (äädikhape) ei tohi ületada 0,8 g/l. Nende kriteeriumite järgimist tuleb kontrollida laboris.

Alam-Austria puuviljaveini kvaliteedimärgi saamiseks peab puuviljaveini kontrollimisel saama 20st võimalikust punktist vähemalt 17, et seda saaks tähistada ja turustada tootena „Mostviertler Birnmost” (seevastu tavapärased pirni- ja segapuuviljaveinid peavad kontrollimisel saama vaid 14 punkti). Alam-Austria liidumaa põllumajanduskoja välja valitud ja määratud kvalifitseeritud degusteerijate pimesi tehtava sensoorse testi käigus hinnatakse toote välimust (1–3 punkti), lõhna (1–5 punkti), maitset (1–7 punkti) ja kokkusobivust (1–5 punkti). Tingimuste täitmise korral on puuviljaveinile Alam-Austria kvaliteedimärgi andmine põhjendatud.

Tootele „Mostviertler Birnmost” on iseloomulik mahlapirnide puuviljane, puhas maitse. Puuviljamahlakontsentraadi või mahlaõunte lisamine ei ole lubatud. Puuviljaveini tootmise alus on mahlapirnid, mis – vastandina lauapirnidele – oma kootava fenooli sisalduse tõttu ei ole sobivad söögipirnid.

4.3. Geograafiline piirkond:

Nimetus „Mostviertel” ei ole ametlik ega kartograafiline tähistus, vaid traditsiooniline geograafiline mõiste, mis on end maksma pannud Alam-Austria kaguosa – nimelt Wienerwaldist põhja pool asuva – sellise piirkonna kohta, kus puuviljaveinil on olnud majanduslikult ja traditsiooniliselt täita oluline osa. Mahlapirnipuude kasvatamiseks väga sobiv piirkond ulatub Doonaust Alpideni ja Ennsist Wienerwaldini. Kõnealune ala hõlmab Amstetteni, Scheibbsi ja Lilienfeldi piirkondi, Ybbsi äärse Waidhofeni linna ning Doonaust lõuna pool asuva Melki ja St. Pölteni piirkonna osi.

Kõik toorained on pärit määratletud geograafilisest piirkonnast ja seal teostatakse ka tootmisetapid; üksnes pudelitesse villimine võib toimuda väljaspool kõnealust piirkonda.

4.4. Päritolutõend:

Etikettidel esitatud tootjate nimede, aadresside ja partiinumbrite alusel saab puuviljaveinipudeli päritolu kuni vaadini kindlaks teha. Partiid peavad olema sisse kantud keldri registriraamatutesse, mida veinikeldrite inspektorid korrapäraselt kontrollivad. Partiinumbreid võib iga tootja individuaalselt kujundada või süstematiseerida. Tootja peab kontrollimisel või ka kaebuse korral järjekindlalt ja laitmatult selgitada oskama, kui suur kogus igast partiist on villitud. Seda kontrollitakse keldri registriraamatute sissekannete alusel. Eespool kirjeldatud toimimisviisi tuleb samuti järgida tootmispiirkonnavälise villimise puhul. Villijate andmed on kirjas etikettidel.

Ühe liitri puuviljaveini valmistamiseks on vaja ligikaudu kaks kilogrammi puuvilja. Kuna tootjad kasutavad tavapäraselt üksnes oma viljapuude pirne, saab tõenäosustesti alusel hõlpsasti võrrelda puuviljaveini kogust tootmisettevõtte viljapuude saagikusega. Saatelehtede alusel tuleb puuvilju identifitseerida juhul, kui mahlapirne juurde ostetakse.

4.5. Tootmismeetod:

„Mostviertler Birnmost” tootmiseks tohib kasutada üksnes Mostvierteli piirkonnale iseloomulike 59 sordi pirne. Puuviljade kasvatamine istandustes on lubatud.

Mahlapirne korjatakse värskelt – mahakukkunud vilju käsitsi maast või puuviljakoristusseadmetega puu otsast; seejärel pirnid pestakse ja purustatakse. Sel moel saadud meskit pressitakse mahla saamiseks. Vajaduse korral eemaldatakse mahlast lima; pärmi puhaskultuuri lisades lastakse mahlal käärida puidust, kunstmaterjalist või terasest vaatides. Et vältida puuviljaveini jaoks ebatavalise maitse tekkimist, kestab käärimine maksimaalselt 3–6 nädalat. Pärast käärimise lõppemist eraldatakse sadestunud pärmi- ja puuviljaosakesed puuviljaveinist võimalikult kiiresti. Seejärel töödeldakse toodet „Mostviertler Birnmost” sulfiteerimise, želatiinide või bentoniitide abil selitamise, õun-, piim- või sidrunhappe lisamise, magustamise ja filtreerimisega selliselt, et saadakse säiliv, Austria veiniseadusele vastav toode.

4.6. Seos geograafilise piirkonnaga:

Pirniveini seos geograafilise piirkonnaga põhineb ühelt poolt selle erilisel kvaliteedil ja teisalt toote mainel.

Kvaliteet

Mostvierteli piirkonnas on mahlapirnipuude kasvatamiseks optimaalsed ilmastiku- ja mullatingimused. Kliima on piisavalt niiske ja mitte liiga soe, samal ajal on mullakihid ideaalse sügavuse ja viljakusega. Piirkonda peetakse Euroopa suurimaks suletud viljapuupiirkonnaks, kus kasvab mitmeid sadu tuhandeid viljapuid.

Piirkond vastab Alam-Austria punase ja musta kiltkivitsooni osale. Mullaliigid on peamiselt pruunmullad ja pruunid liivsavimullad. Muldadele on iseloomulik vastav sügavus, kliimale on tunnuslik suur sademete hulk (ligikaudu 800–1 500 mm/aastas) ja suur õhuniiskus.

Tänu sellistele erilistele tingimustele omandavad mahlapirnid piisavalt happesust ja parkaineid, mis on pirniveini maitse ja säilivuse kaks olulist koostisosa.

Lisaks sellele toodetakse toodet „Mostviertler Birnmost” Mostvierteli piirkonnas traditsiooniliselt kasvatatavatest mahlapirnisortidest. Need mahlapirnid ja pirniveinitootjate pikaajalised kogemused tagavad toote „Mostviertler Birnmost” iseloomuliku puuviljase maitse ning happesuse ja kootuvusega seotud täidlase aroomi. Puuviljakontsentraadi lisamise ja mahlaõunte kasutamise keelu tõttu erineb toode „Mostviertler Birnmost” ka maitse poolest teiste piirkondade puuviljaveinidest või siidritest.

Maine

Esimest korda on piirkonna pirniveinist juttu juba 1240. aasta paiku Minnesänger Neidhart von Reuenthali loomingus. Ka mitmetest muudest tõenditest nähtub Mostvierteli piirkonna pirniveinitoodangu suur tähtsus järgnevatelgi sajanditel. Suurim osa praegu väga saagikatest mahlapirnipuudest on ligikaudu 100–150 aastat vanad. Selliste eakate pirnipuude kasutamisega säilitatakse puude ja nende istikute keskkonnasäästlik, ekstensiivne ja taludes traditsiooniliselt väljakujunenud majandamisviis ka tulevikus. Üksnes sellise majandusliku kasutamisega saab pirnipuud kui maastikku ilmestavat Mostvierteli piirkonna sümbolit ka tulevikus kaudselt kasutada turistide magnetina (nt pirnipuude õitsemise ajal aprilli lõpus intensiivse reklaamiga „Piirkond õiterüüs”).

Pirniveini tugev seos piirkonnaga ilmneb loendamatutest veinitootmisega seotud ettevõtmistest ja atraktsioonidest (nt puuviljaveiniga seotud ristsed, kõrtsid, teed), mida kajastavad ka arvukad veebilehed (http://www.mostheurige.com, http://www.moststraße.at, http://www.mostbirnhaus.at). Tänu piirkonda iseloomustavale puuviljaveinile ja selle kesksele osale piirkonna gastronoomilises elus lisati Mostvierteli piirkond 2005. aastal loetellu „Genussregionen Österreichs” (Austria gurmeepiirkonnad) (vrd http://www.genuss-region.at). Mostvierteli piirkonna tootjate uuenduslik meel ja kvaliteediteadlikkus on taganud pirniveini koha esmaklassiliste roogade ideaalse saatjana isegi sellises Viini gurmeerestoranis nagu „Meinl am Graben”.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Der Landeshauptmann von Niederösterreich Aadress: Landhausplatz 1 3109 St. Pölten ÖSTERREICH Tel +43 2742900512905 Faks +43 2742900515260 E-post: post.gs3@noel.gv.at

4.8. Märgistus:

Nimetusele „Mostviertler Birnmost” lisatatud kaitstud geograafiline tähise (KGT) märgistus on alati etiketil esitatud.

Pirniveini nõutud kvaliteedi (vt punkt 4.2) tõendamise korral jagab tootjaorganisatsioon Obstbauverband Mostviertel üksiktootjatele etiketid ja haldab nende kasutamist.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.