EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.6.2018 COM(2018) 440 final 2018/0230(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks [Euroopa solidaarsuskorpuse määrus] ja määrus (EL) nr 375/2014 (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2018) 317 final}

{SWD(2018) 318 final}

{SWD(2018) 319 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Põhjused ja eesmärgid Euroopa Liit on rajatud solidaarsusele – ühisele väärtusele, mida peab oluliseks kogu Euroopa ühiskond. Solidaarsus on Euroopa projekti seisukohast keskse tähtsusega, aidates juhtida Euroopa noori nende püüdlustes parema liidu suunas. Seoses Rooma lepingu allkirjastamise 60. aastapäevaga vastu võetud Rooma deklaratsioonis kinnitasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon oma pühendumust suurendada ühtsust ja solidaarsust, et muuta Euroopa Liit tugevamaks ja vastupidavamaks. Oma 14. septembri 2016. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta rõhutas Euroopa Komisjoni president vajadust investeerida noortesse ning kuulutas välja Euroopa solidaarsuskorpuse idee. Korpuse eesmärk oleks luua noortele kogu ELis võimalusi ühiskonda sisuliselt panustada, näidata üles solidaarsust ja arendada oma oskusi, „omandades lisaks töökogemusele ka väärtuslikke inimlikke kogemusi“. Bratislava tippkohtumisel 16. septembril 2016 kutsuti üles tugevdama poliitilist toetust noortele eurooplastele ja looma uusi ELi programme, et parandada noorte võimalusi. Euroopa Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatisega „Euroopa solidaarsuskorpus“ käivitati solidaarsuskorpuse esimene etapp ja rõhutati taas eesmärki, et 2020. aastaks peaks solidaarsuskorpuses osalenud noorte eurooplaste arv jõudma 100 000ni. Algetapis käivitati kaheksa ELi programmi, et pakkuda noortele kõikjal ELis vabatahtliku tegevuse, praktika või töö võimalusi. Kuna solidaarsust kriisi- ja katastroofiohvritega kolmandates riikides on võimalik veelgi arendada, nähakse käesolevas ettepanekus ette Euroopa solidaarsuskorpuse tegevusulatuse laiendamine, et see hõlmaks ka humanitaarabioperatsioonide toetamist kolmandates riikides, kaasa arvatud ELi äärepoolseimate piirkondade naabruses. Nagu käesolevale ettepanekule lisatud eelhinnangust nähtub, täidaks selline laiendamine mitut eesmärki, näiteks solidaarsustegevuse ühtsete kontaktpunktide loomine. See hõlmab humanitaarabikorpuse vabatahtlike vabatahtlikku tegevust, mida praegu toetatakse ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse raames. See algatus aitab kaasa jõupingutustele tugevdada ELi suutlikkust pakkuda vajaduspõhist humanitaarabi ning haavatavate või katastroofist mõjutatud kogukondade suutlikkust ja vastupidavust kolmandates riikides. Käesoleva ettepanekuga luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse jaoks õigusraamistik, et suurendada noorte võimalusi osaleda solidaarsustegevuses, laiendades korpuse tegevust ja tegevuse geograafilist ulatust selles valdkonnas. See aitab tegeleda nii rahuldamata ühiskondlike vajadustega Euroopas kui ka humanitaarprobleemidega kolmandates riikides. Ettepanekuga edendatakse ka noorte isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut ning nende kodanikutunde arendamist. Paljud noored soovivad solidaarsustegevuses osaleda ning kogukondadel on palju rahuldamata vajadusi, mida saaks paremini täita noorte kaasamisega sellisesse tegevusse. Paljud organisatsioonid otsivad motiveeritud noori, kes neid nende töös aitaksid. Sellise toetuse abil saaksid need organisatsioonid pakkuda kogukondadele palju rohkemat. Pakkumine ja nõudlus on siiski tasakaalustamata. Samuti on takistusi ressursside kättesaadavuse, kvaliteedi ja erinevate õiguslike aspektide tagamisel. Kui puuduvad meetmed, mis aitavad organisatsioone ja noori solidaarsustegevuseks kokku viia, on oht, et solidaarsustegevuse oluline potentsiaal jääb kasutamata. See võib põhjustada nii organisatsioonide ja noorte kui ka ühiskonna jaoks tervikuna heaolu asjatut vähenemist. Lisaks näitavad programmi „Erasmus+“ ja ELi vabatahtliku humanitaarabikorpuse programmi eel- ja varasemad hindamised, et ruumi täiustusteks jagub – sel eesmärgil tuleb lihtsustada protsesse ning ära kasutada mastaabi- ja mitmekülgsussäästust tulenevat suuremat tõhusust. Seda tausta arvestades on Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk suurendada noorte ja organisatsioonide osalemist juurdepääsetavas ja kvaliteetses solidaarsustegevuses. Korpus on vahend, mis aitab tugevdada ühtekuuluvust, solidaarsust ja demokraatiat Euroopas ja sellest väljaspool ning tegeleda ühiskondlike ja humanitaarprobleemidega kohapeal, keskendudes eriti sotsiaalse kaasamise edendamisele. Selle üldeesmärgi saavutamiseks pakub Euroopa solidaarsuskorpus noortele lihtsat juurdepääsu vabatahtlikus tegevuses osalemise võimalustele, praktika- ja töökohtadele solidaarsusega seotud valdkondades, nagu sotsiaalmajandus, ning omal algatusel solidaarsusprojektide väljatöötamisele ja arendamisele. Viimane aitab kaasa ka noorte isiklikule, sotsiaalsele ja erialasele arengule ning nende tööalasele konkurentsivõimele, parandades nende oskusi ja pädevusi. Korpus toetab ka solidaarsustegevuses osalejate ja organisatsioonide võrgustikutegevust. Selle eesmärk on tugevdada Euroopa solidaarsuskorpuse vaimu ja laiemasse solidaarsust väärtustavasse kogukonda kuuluvuse tunnet ning ergutada kasulike tavade ja kogemuste vahetamist. Ühtlasi on korpuse eesmärk tagada, et ·noortele osalejatele pakutav solidaarsustegevus aitab lahendada konkreetseid ühiskondlikke probleeme, tegeleda vajaduspõhiste humanitaarabioperatsioonidega ja toetab kogukondade tugevdamist; ning ·noorte sellises tegevuses osalemisest tulenevaid õpitulemusi valideeritakse nõuetekohaselt. Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt. •Kooskõla kehtivate poliitikasätetega Euroopa solidaarsuskorpus võtab arvesse liikmesriikide rikkalikke ja pikaajalisi traditsioone ja kogemusi, mis on seotud avalike huvide teenimisega näiteks vabatahtliku tegevuse kaudu. Mõnes liikmesriigis on loodud riiklikud kodanikuteenistuse programmid, milles noored saavad osaleda, teised liikmesriigid toetavad aga kodanikuühiskonna algatusi. ELi tasandil on juba 20 aastat pakutud noortele võimalust osaleda vabatahtlikus tegevuses Euroopa vabatahtliku teenistuse raames. Poliitika ja programmid, nagu noortegarantii ja algatus „Sinu esimene EURESe töökoht“ aitavad noortel leida praktika- või töökohta. 2014. aastal alguse saanud ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus pakub üksikisikutele võimalust saada vabatahtliku töö kogemus kolmandates riikides. Selline kogemus aitab pakkuda humanitaarabi seal, kus seda kõige rohkem vaja on. Need algatused loovad tugeva aluse, millel Euroopa solidaarsuskorpus põhineb ja millele toetudes ka laieneb, et pakkuda uusi võimalusi, laiemat nähtavust ja suuremat mõju. Korpus pakub uusi võimalusi sellise humanitaarabi valdkonnas, mida ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse (mis lõpeb 2020. aastal) raames enam ei toetata, lihtsustades samas nii huvitatud noorte kui ka organisatsioonide juurdepääsu. Korpus pakub oma portaali kaudu jätkuvalt ühtset hõlpsasti juurdepääsetavat kontaktpunkti ning selle eesmärk on tagada osalevate organisatsioonide ja kaasatud noorte võimalikult laialdane teavitamine. Solidaarsuskorpusel on kavas arendada ja tõhustada tegevusele eelnevat koolitust, samuti pakkuda asjakohast tuge ja valideerida õpitulemused pärast tegevuse lõppu. Tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks kasutab Euroopa solidaarsuskorpus maksimaalselt ära juba olemasolevaid korralduslikke menetlusi. See võimaldab tal keskenduda tegevuse tulemuslikkuse maksimeerimisele, vähendades samal ajal halduskoormust. Seepärast usaldatakse Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamine olemasolevatele struktuuridele.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa solidaarsuskorpuse tegevus on sidus ja täiendab mitmesuguseid ELi asjaomaseid poliitikavaldkondi ja programme. Nende hulgas on eelkõige sellised programmid, mis puudutavad ·haridust ja koolitust; ·tööhõivet; ·soolist võrdõiguslikkust; ·ettevõtlust (eelkõige sotsiaalset ettevõtlust); ·kodakondsust ja demokraatlikku osalemist; ·keskkonda ja looduskaitset; ·kliimameetmeid; ·suurõnnetuste ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja taastamismeetmeid; ·põllumajandust ja maaelu arengut; ·toidu ja tööstuskaupade jagamist; ·tervishoidu ja heaolu; ·loovust ja kultuuri; ·kehakultuuri ja sporti; ·sotsiaalabi ja hoolekannet ·kolmandate riikide kodanike vastuvõttu ja integratsiooni; ·territoriaalset koostööd ja ühtekuuluvust; ·piiriülest koostööd ning ·humanitaarabi.

Euroopa solidaarsuskorpuse esimese ja teise etapi raames käivitati mitu ELi programmi, et pakkuda noortele kõikjal ELis vabatahtliku tegevuse, praktika või töö võimalusi. Käesolev ettepanek oleks aluseks Euroopa solidaarsuskorpuse kolmandale etapile, kus korpuse oma, täpselt kindlaks määratud rahastamispakett võimaldab kogu tegevuse samade eeskirjade ja tingimuste alusel välja töötada, sõltumata poliitikavaldkonnast, mille jaoks meetmed on ette nähtud. Kuna uus laiendatud kohaldamisala hõlmab humanitaarabioperatsioone toetavat tegevust, saab Euroopa solidaarsuskorpus tegevuse uue ulatuse toetamiseks lisatoetusi. Selline tegevus viiakse ellu tihedas koostöös komisjoni asjaomaste talitustega. Komisjoni ettepanekus 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta püstitatakse ulatuslikum siht integreerida kliimamuutuse küsimus kõigisse ELi programmidesse, võttes üldeesmärgiks, et 25 % ELi kulutustest aitaks kaasa kliimaeesmärkide täitmisele. Käesoleva programmi panust nimetatud üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse ELi kliimamarkeri süsteemi kaudu, sobival liigendatuse tasemel, kasutades sealhulgas täpsemaid meetodeid, kui need on kättesaadavad. Komisjon jätkab igal aastal teabe esitamist kulukohustuste assigneeringute kohta iga-aastase eelarveprojekti kontekstis. Selleks et toetada programmi potentsiaali täielikku ärakasutamist kliimaeesmärkide edendamiseks, kavatseb komisjon määrata kindlaks asjaomased meetmed programmi ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamisprotsessi kogu ulatuses. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesolev ettepanek toetub kahele tegevussuunale: „Noorte osalemine ühiskondlike probleemide lahendamisele suunatud solidaarsustegevuses“ ja „Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus“. Seega põhineb ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikel 4, artikli 166 lõikel 4 ja artikli 214 lõikel 5. Artikli 165 lõikega 4 lubatakse liidul võtta meetmeid, mille eesmärk on „soodustada noorsoovahetust (…) ja ergutada noori osalema Euroopa demokraatias“. Artikli 166 lõige 4 on sobilik õiguslik alus sellistele liidu meetmetele nagu käesolev ettepanek, mille eesmärk on „parandada esialgset ja täiendkutseõpet, et hõlbustada kutsealale pääsu ja naasmist tööturule“ ja „soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust“. Artikli 214 lõikega 5 sätestatakse õiguslik alus selleks, et luua raamistik, milles Euroopa noored saaksid liidu humanitaarabioperatsioonidele ühiselt kaasa aidata, st Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Arvestades kavandatud eesmärkide Euroopa mõõdet – kaasata noored solidaarsuse eesmärgil kogu ELis ja noored vabatahtlikud panustama humanitaarabi valdkonda kolmandates riikides –, on ELi tasandi meetmed asjakohased. Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed ei asenda liikmesriikide sarnaseid meetmeid, vaid täiendavad ja toetavad neid, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Kõigis liikmesriikides on omad traditsioonid, kuidas juhitakse programme ja vahendeid, mis toetavad avalikku huvi teenivat tegevust, eelkõige vabatahtliku tegevuse kaudu, mis on väga mitmekesine. Mõnes riigis näeb tava ette riigi sekkumise, samas kui teistes võtab juhtimise enda kätte kodanikuühiskond. Samuti on erinevad solidaarsustegevuse ja vabatahtliku tegevuse käsitlusviisid ning tegevuse liigitamine sõltub selle sisust ja kestusest. Erinevad on arusaamad selle kohta, kuidas kohaldatakse vabatahtliku tegevuse suhtes sotsiaalkaitset, riigiti on erinev ka õiguslik seisund, õppimine ja tulemuste tunnustamine. Kõik see põhjustab killustatust ELi tasandil, mis tähendab, et noortele ei ole kõikjal ELis tagatud ühetaoline juurdepääs pakutavatele võimalustele. ELi tegevus Euroopa solidaarsuskorpuse raames aitab killustatust kõrvaldada, mida tõendab käesolevale ettepanekule lisatud eelhinnang. Samal ajal tugineb see kõigi liikmesriikide erinevatest kogemustest saadud õppetundidele. See soodustab ka vabatahtlikku tegevust liikmesriikides, kus see on praegu vähem levinud, seda vastavalt sidusrühmade soovitusele, kellega konsulteeriti [Euroopa solidaarsuskorpuse määruse] koostamisel. Korpus aitab parandada noortele mõeldud erineva tegevuse kvaliteeti nii ELis kui ka sellest väljaspool, samuti nende õpitulemuste valideerimist. See toimub mitmesuguste kvaliteeditagamise meetmete kohaldamise abil, näiteks osalevatele organisatsioonidele antav kvaliteedimärgis ja praktika kvaliteediraamistikus esitatud põhimõtted. Laiendades oma kohaldamisala tegevusele, millega toetatakse humanitaarabioperatsioone, pakub Euroopa solidaarsuskorpus lisaks noortele kõikjal ELis ja sellest väljaspool kvaliteetse vabatahtliku tegevuse ja solidaarsustegevuse ühtset kontaktpunkti. Praegu on need kättesaadavad ainult kahe eri kava kaudu. Sellega tagab korpus, et kõigil huvitatud noortel kogu ELis on võrdsed võimalused mitmesuguses tegevuses osaleda ja lihtsam juurdepääs rohkematele võimalustele. Humanitaarabi toetavas vabatahtlikus tegevuses osalemise võimaluste koondamine olemasoleva Euroopa solidaarsuskorpuse programmi alla aitab suurendada ka teadlikkust ja teha olemasolevad võimalused noorte jaoks nähtavamaks. Euroopa solidaarsuskorpus pakub tegevust nii väljaspool osalejate asukohariiki (piiriülene tegevus ja humanitaarabiprojekte toetav vabatahtlik tegevus) kui ka nende asukohariigis (riigisisene). Piiriülese tegevuse puhul ei saa üksikute liikmesriikide tegevus asendada ELi meetmeid. Selle põhjus on vabatahtlikku tegevust ja praktikat pakkuvate struktuuride ja programmide killustatus ning solidaarsustegevust pakkuvat sektorit käsitlevate arusaamade ja mõistete mitmekesisus. Asukohariigis toimuva tegevuse puhul aitab Euroopa solidaarsuskorpus lahendada kohalikke või riiklikke kitsaskohti, lähtudes laiemast Euroopa perspektiivist. Eelkõige võib ELi meede aidata kõrvaldada solidaarsustegevuse pakkumise killustatust ning tagada, et kaasatakse kõik noored, ka need, kelle osalemine rahvusvahelises tegevuses on takistatud. Ka võimaldab see võtta arvesse Euroopa konteksti ja aitab leida üleeuroopalisi lahendusi konkreetsetele probleemidele, mis väljuvad riigi piiridest. Lõpuks on tähtis ka see, et selliste olemasolevate oma väärtust tõestanud struktuuride kasutamine aitab tagada, et Euroopa solidaarsuskorpust rakendatakse tulemuslikult ja tõhusalt. See tagab ka, et suurendatakse sünergiat ja vastastikust täiendavust noori ja humanitaarabi toetavate meetmetega liikmesriikides. Kuigi riiklikes raamistikes võib saavutada sarnaseid tulemusi, on selle hinnaks kahekordsed kulud, nagu leiti programmi „Erasmus+“ (2014–2020) vahehindamisel. •Proportsionaalsus Kavandatud parandused integreeritakse olemasoleva programmi struktuuri ja olemasolevatesse rakendusmehhanismidesse, et tagada maksimaalne järjepidevus ja stabiilsus varasemate programmide suhtes. Ettepanekus käsitletakse kitsaskohti, mis tehti kindlaks noortele hõlpsasti juurdepääsetavaid osalemisvõimalusi pakkuvates solidaarsusmeetmetes. Ettepanek ei lähe selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Õigusakti valik Kavandatud vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. 3.TAGASIVAATELISE HINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide tagasivaateline hindamine või toimivuse kontroll ELi humanitaarabi vabatahtlike algatus läbis vahehindamise, mis hõlmas perioodi 2014. aasta keskpaigast 2017. aasta keskpaigani. Hindamine pakkus algatuse rakendamise kohta kasulikke analüüse ja ülevaadet, sealhulgas puudused ja valdkonnad, mis nõuavad edasisi parandusi. Eelkõige tuleb tähelepanu juhtida vabatahtlike vähesele kasutamisele, mistõttu ei pruugita nende esialgset eesmärki saavutada. Välishindamise aruandes võib esile tõsta mitu soovitust. Näiteks soovitati aruandes kasutada ühtset brändimis- ja kommunikatsioonitegevust, mis suurendaks humanitaarabioperatsioone toetava tegevuse nähtavust. Teises soovituses nimetati võimalust minna vabadel töökohtadel põhinevast kandideerimisest (mida kasutatakse ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuses) üle nimekirja alusel töölevõtmisele (nagu on kasutusel Euroopa solidaarsuskorpuses). Lõpuks rõhutati hindamises ka menetluste edasise lihtsustamise tähtsust, mis saavutataks protsessi Euroopa solidaarsuskorpuse olemasolevate protsessidega kooskõlastamise abil. Kuna Euroopa solidaarsuskorpus tugineb suuresti programmi „Erasmus+“ raames rakendatud varasemale Euroopa vabatahtlikule teenistusele, pakub programmi „Erasmus+“ vahehindamine väärtuslikku teavet. Peamised tulemused toovad esile programmi „Erasmus+“ tõhususe oskuste ja pädevuse arendamisel; selle vaieldamatu Euroopa lisaväärtuse; ühtsuse kõrge taseme, eelkõige seoses programmide ühendamise ja ühise nimetusega; ning selle tõhususe ja lihtsuse, rõhutades liikuvusmeetmete kulutõhusust ja vähenenud halduskulusid (vähem kui pool võrreldes samalaadsete riiklike kavadega). Need tulemused kinnitavad ideed, et korpuse tegevuse ulatuse laiendamine, et hõlmata praegu ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse raames elluviidavat tegevust, tooks kaasa tõhususe suurenemise, selgema „kaubamärgi“ ja positsiooni ning arvukamalt võimalusi noortele. •Konsulteerimine sidusrühmadega Hiljutine avalik konsultatsioon ELi fondide kohta väärtuste ja liikuvuse valdkonnas annab teavet ja analüüsiandmeid, mis on olulised nii ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse kui ka Euroopa solidaarsuskorpuse jaoks. Konsultatsioonile vastamise määr oli küllalt kõrge, vastas 1 839 üksikvastajat, kellest 1 199 esindasid organisatsiooni. Kuigi tulemuste üksikasjalikku analüüsi veel ei ole, võib teha siiski esialgseid tähelepanekuid. Näiteks usub üle 75 % vastajaid, et liikuvuse kaudu solidaarsuse, sotsiaalse kaasamise ja oskuste arendamise edendamine on tähtis. Siiski on vähem kui 40 % vastajaid seisukohal, et nende küsimustega ei ole kas täielikult või hästi tegeletud. Sellegipoolest näevad vastajad selles valdkonnas selget ELi meetmete lisaväärtust: enam kui 75 % usub, et praegused programmid annavad lisaväärtust võrreldes sellega, mida liikmesriigid võiksid ära teha riigi, piirkonna ja/või kohalikul tasandil. 135 vastajat andis vastuse ELi humanitaarabi vabatahtlike ja/või Euroopa solidaarsuskorpuse kohta. Nendest 82 % usub, et nõudluse rahuldamiseks vajaliku eelarve puudumine on üks peamisi probleeme, mis takistab programmide eesmärkide saavutamist vähemalt mõningal määral. Ka nende ühendamisega seotud lihtsustamise kohta tuleb rõhutada, et enam kui 68 % vastajaid on veendunud, et vormide ja toetusesaaja valikuprotsesside lihtsustamine aitaks programmide tulemusi parandada. •Mõjuhinnang Mõju hindamist ei tehtud, sest käesoleva ettepaneku sisu on kooskõlas olemasoleva Euroopa solidaarsuskorpusega. Arvestades, et ettepanekuga kaasnevad märkimisväärsed kulutused, lisatakse sellele siiski eelhinnang, et täita finantsmääruses sätestatud nõudeid. Hindamisel uuriti probleeme, mis võivad ilmneda tegevuse ja geograafilise ulatuse laiendamise tõttu, samuti praeguse Euroopa solidaarsuskorpuse ja ELi vabatahtliku humanitaarabikorpuse rakendamisel tuvastatud lahendamist vajavaid küsimusi. Hindamine näitas, et EL peab tegelema laiendatud Euroopa solidaarsuskorpuse raames järgmiste tähtsate ülesannetega. ·Side: Euroopa solidaarsuskorpuse esimeses etapis oli võimalike osalejate seas segadust seoses selle rolliga. Eelkõige puudutab see põhiprogramme, mis on osa 1. etapist, ja erinevusi võrreldes ELi humanitaarabi vabatahtlike algatusega; ·sidusus: kaks kõige nähtavamat ELi vabatahtliku tegevuse kava on eraldatud; ·kutsealase tegevuse aeglane kasutuselevõtt: pakutakse oodatust vähem praktikat ja tööd; ·koostöö riiklike tegevuskavadega: koostööd riiklike raamistike, algatuste ja kavadega, nagu kodanikuteenistuste programmid või eraalgatused, tuleks suurendada, et vältida programmide võimalikku kattumist; ·põlvkondadevaheline mõõde: puudub ühendus endiste, praeguste ja tulevaste osalejate vahel. See tähendab kaotatud teadmisi, mida ei edastata ühelt osalejate põlvkonnalt teisele; ·kogukonna loomine: Euroopa solidaarsuskorpuse abil omandatud oskused ei tohiks kasu tuua mitte ainult juba lõpetatud projektidele, vaid pigem tuleks neid jagada noorte seas ja mujalgi. Korpusel jäävad need teadmised ja kogemuste jagamine kasutamata; ·teadmishalduse süsteemi loomine: programm peab alates andmete kogumisest kuni projektijuhtimise parimate tavade väljaselgitamiseni ja levitamiseni selle küsimusega paremini tegelema, et parandada tulemustest aruandmist; ·programmi juhtimisprotsessi ja -menetluste lihtsustamine: e-vormidele juurdepääsu parandamine ja nende lihtsustamine suurendaks organisatsioonide pakkumisi. Probleemid võivad tuleneda keerukast määrusest või õigusaktide kogumist, millel puudub paindlikkus programmi muutuvate vajadustega kohanemiseks; ·vabatahtlike lähetamine humanitaartööle: üks peamisi probleeme on pikk aeg kandidaatide registreerimise ja lähetamise vahel. Kõiki neid küsimusi selgitatakse üksikasjalikumalt käesolevale ettepanekule lisatud hinnangus. Neid küsimusi käsitletakse käesolevas määruses.

•Lihtsustamine Käesoleva ettepanekuga tehakse kolmes üldkategoorias mitu lihtsustust. ·Üksikisikud: kohaldamisala laiendamine tähendaks seda, et kogu vabatahtlik tegevus ja muu solidaarsusega seotud tegevus kuuluvad ühe ja sama programmi alla. See lihtsustab märkimisväärselt võimaluste kättesaadavust noorte jaoks, kes soovivad solidaarsustegevuses osaleda; ·organisatsioonid: programmi kõigi eeskirjade ühtlustamine alates akrediteerimise taotlemisest kuni aruandlusnõueteni projekti lõpus lihtsustab selgelt osalevate organisatsioonide tööd projektitsükli kõigis etappides. Väheneks ka projektikonkursside arv, mis vähendab organisatsioonide töökoormust; ·institutsiooniline tasand: praegu ELi humanitaarabi vabatahtlike elluviidava tegevuse integreerimine Euroopa solidaarsuskorpusesse aitab lihtsustada iga programmi elemendi jaoks vajalikku tööd. Näiteks kindlustuse jaoks nõutakse edaspidi kahe pakkumismenetluse asemel ühte. Teine näide on nii riigi kui ka kesktasandil saadud ettepanekute hindamine, mis oleks kombineeritud, võttes samal ajal arvesse ka iga tegevuse eripära. Lisaks kaalutakse olemasolevate menetluste edasist lihtsustamist. Hea näide on elektroonilised vormid, mille organisatsioonid peavad rahaliste vahendite või kvaliteedimärgise taotlemiseks täitma. Neid vorme lihtsustatakse pidevalt, mistõttu väheneb töö hulk, mida organisatsioonid peavad tegema, samal ajal säilivad aga pakutavate meetmete kvaliteedi tagatised. •Põhiõigused Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga, milles kinnitatakse, et solidaarsus on üks universaalsetest väärtustest, millel liit rajaneb. Eelkõige võetakse käesolevas ettepanekus täielikult arvesse harta järgmistes artiklites sätestatud õigusi ja keelde: ·5 (orjapidamise ja sunniviisilise töö keeld); ·14 (õigus haridusele); ·15 (kutsevabadus ja õigus teha tööd); ·21 (diskrimineerimiskeeld); ·23 (naiste ja meeste võrdõiguslikkus); ·24 (lapse õigused); ·26 (puuetega inimeste integreerimine ühiskonda); ·31 (head ja õiglased töötingimused); ning ·32 (keeld kasutada laste tööjõudu ja noorte töötajate kaitse). Lisaks sellele aitab kohaldamisala laiendamine, hõlmates humanitaarabioperatsioonide toetamist kolmandates riikides, anda nendes riikides abi, võtta leevendus- ja kaitsemeetmeid mittediskrimineerivalt. Lisaks võidakse mõned meetmed näha ette haavatavate rühmade toetamiseks kolmandates riikides, rändeprobleemidega tegelevate või loodusõnnetuse järel toidu- ja tööstuskaupu jagavate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamiseks. Igal juhul edendaksid humanitaarabi toetavad meetmed nende eesmärgist olenemata veelgi ELi väärtusi, sealhulgas põhiõiguste kaitset kogukondades, kus neid meetmeid võetakse. 4.MÕJU EELARVELE Kooskõlas komisjoni ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta on programmi rakendamiseks sellel perioodil ette nähtud rahalised vahendid 1 260 000 000 eurot jooksevhindades.

Täpsemad üksikasjad eelarvele avalduva mõju ning vajalike töötajate ja haldusressursside kohta on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Euroopa solidaarsuskorpuses hakatakse kasutama programmi „Erasmus+“ jaoks juba kehtestatud juhtimis- ja rakenduskorda. See on kooskõlas käesolevale ettepanekule lisatud eelhinnanguga. Samuti tagab see tõhusa ja tulemusliku rakendamise, suurendab koostoimet ja vähendab halduskoormust. Euroopa solidaarsuskorpuse järelevalve ja hindamise korraga nähakse ette pidev jälgimine, et hinnata edusamme ja saavutatud tulemuste tõhusust, toetudes kättesaadavatele tõenditele. Järelevalve korraldus põhineb Euroopa solidaarsuskorpuse kvantitatiivsete tulemite ja kvalitatiivsete tulemuste põhjalikul analüüsil. Kvantitatiivseid tulemeid kogutakse süstemaatiliselt IT-süsteemide kaudu, mis on loodud Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete haldamiseks. Kvalitatiivseid tulemusi kontrollitakse korrapäraste uuringute abil, mis on suunatud nii üksikisikutele kui ka osalevatele organisatsioonidele. Aruandluse ja hindamise kord, mida kõik rakendusametid järgivad, tagab põhjaliku järelevalve ettepaneku rakendamise üle. Neli aastat pärast programmi vastuvõtmise kuupäeva korraldatakse selle sõltumatu hindamine, et hinnata toetatavate meetmete kvalitatiivseid tulemusi. See hõlmab mõju osalevatele noortele ja organisatsioonidele, samuti esimesel neljal aastal täheldatud tõhususe suurenemist. Hindamisel tuleks võtta arvesse olemasolevaid tõendeid Euroopa solidaarsuskorpuse tulemuslikkuse ja tulemuste mõju kohta. Tõendusandmed hõlmavad järelevalveandmeid, rakendusametite töökavades ja aruannetes esitatud teavet, kogemuste levitamise tulemusi, tõenduspõhiseid uuringuid, ülevaateid jne). Hindamised tehakse kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23. Selles kokkuleppes kinnitasid kolm institutsiooni, et olemasolevate õigusaktide ja poliitikasuundade hindamised peaksid andma aluse edasiste meetmete mõju hindamiseks. Hindamistes analüüsitakse programmi mõju, võttes aluseks programmi näitajad/eesmärgid ning üksikasjaliku analüüsi, milles uuritakse, mil määral võib programmi pidada asjakohaseks, tulemuslikuks, tõhusaks, kas see annab piisavalt ELi lisaväärtust ja kas see on sidus teiste ELi poliitikasuundadega. Hindamised hõlmavad saadud kogemusi, et teha kindlaks mis tahes puudused/probleemid või meetmete või nende tulemuste edasise parandamise võimalused ning et aidata meetmeid maksimaalselt kasutada / nende mõju suurendada. •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus Kavandatava määruse I peatükis (Üldsätted) on määratletud selle reguleerimisese, teatavad korduvad mõisted ning Euroopa solidaarsuskorpuse tegevuse üld- ja erieesmärgid. Korpuse eesmärk on tugevdada noorte ja organisatsioonide osalemist kvaliteetsetes solidaarsustegevustes, mis on kättesaadavad kõigile noortele. See aitab tugevdada ühtekuuluvust ja solidaarsust Euroopas ja sellest väljaspool, sest toetatakse kogukondi ja tegeletakse ühiskonna- ja humanitaarprobleemidega. II peatükis (Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed) on kirjeldatud kavandatud määruse eesmärkide saavutamiseks ette nähtud tegevust. ELi toetus hõlmab vabatahtlikku tegevust, praktikat ja tööd, projekte ja võrgustikutegevust, mis on eraldatud kaheks tegevussuunaks, ning kvaliteedi- ja tugimeetmeid, mis on mõlema tegevussuuna jaoks ühised. III peatükis (Noorte osalemine ühiskondlike probleemide lahendamisele suunatud solidaarsustegevuses) on kirjeldatud esimese tegevussuuna raames rakendatavaid meetmeid. See hõlmab vabatahtlikku tegevust, praktikat ja tööd ning solidaarsusprojekte. IV peatükis (Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus) on kirjeldatud teise tegevussuuna raames rakendatavaid meetmeid, mis sisaldavad üksnes vabatahtlikku tegevust. V peatükis (Finantssätted) kirjeldatakse üksikasjalikult programmile eraldatud eelarvet. VI peatükis (Euroopa solidaarsuskorpuses osalemine) on täpsustatud riikide, üksikisikute ja organisatsioonide osalemiskriteeriume. Osalevad riigid on ELi liikmesriigid, programmiga ühinenud kolmandad riigid ja programmiga mitteühinenud kolmandad riigid. 17–30aastased noored saavad registreeruda Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis, kuid osalema saavad nad hakata alles siis, kui on saanud 18aastaseks. Registreerunud isikutele saab solidaarsustegevuses osalemiseks pakkumisi teha osalev organisatsioon, kes võib olla avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus või rahvusvaheline organisatsioon, kes tegeleb solidaarsustegevusega, tingimusel, et ta on saanud kvaliteedimärgise. VII peatükis (Programmitöö, järelevalve ja hindamine) on täpsustatud nende valdkondade nõuded ja loetletud kolm näitajat, mida tuleb jälgida. VIII peatükis (Teave, teabevahetus ja tulemuste levitamine) on sätestatud teabevahetust puudutavad nõuded. IX peatükis (Haldus- ja auditisüsteem) on käsitletud Euroopa solidaarsuskorpuse rakendusameteid. Kavandatud eelarve täitmise meetod on kombinatsioon eelarve kaudsest ja otsesest täitmisest. Eelarve täitmise viiside kombineerimine põhineb programmi „Erasmus+“ rakendamisel saadud positiivsetel kogemustel ning tugineb selle programmi olemasolevatele struktuuridele. X peatükiga (Kontrollisüsteem) on ette nähtud vajalik järelevalvesüsteem, mille eesmärk on tagada, et Euroopa solidaarsuskorpust käsitleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ELi finantshuve. XI peatükis (Vastastikune täiendavus) on rõhutatud kooskõla ja vastastikuse täiendavuse nõudeid liidu teiste poliitikavaldkondade ja programmidega. Erieeskirjad on ette nähtud ka programmi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vastastikuse täiendavuse võimaldamiseks.

XII peatükis (Ülemineku- ja lõppsätted) on kehtestatud vajalikud sätted, millega antakse komisjonile teatavad volitused võtta rakendusaktide abil vastu tööprogrammid, ja on kindlaks määratud kavandatud määruse jõustumiskuupäev. Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides alates 1. jaanuarist 2021. 2018/0230 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks [Euroopa solidaarsuskorpuse määrus] ja määrus (EL) nr 375/2014 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 165 lõiget 4, artikli 166 lõiget 4 ja artikli 214 lõiget 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liit on rajatud selle kodanike ja selle liikmesriikide solidaarsusele. See ühine väärtus annab suuna liidu tegevusele ja tagab vajaliku ühtsuse, et tulla toime praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemidega, mille lahendamisele noored eurooplased oma solidaarsust praktikas näidates tahavad kaasa aidata. (2)14. septembri 2016. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta rõhutati vajadust investeerida noortesse ja teatati Euroopa solidaarsuskorpuse (edaspidi „programm“) loomisest, et luua noortele inimestele kogu liidus võimalusi ühiskonda sisuliselt panustada, näidata üles solidaarsust ning arendada oma oskusi, omandades lisaks töökogemusele ka väärtuslikke inimlikke kogemusi. (3)7. detsembri 2016. aasta teatises „Euroopa solidaarsuskorpus“ rõhutas komisjon vajadust tugevdada solidaarsustöö aluseid kogu Euroopas, et pakkuda noortele rohkem ja paremaid võimalusi eri valdkondi hõlmavaks solidaarsustegevuseks ning toetada riiklikke ja kohalikke osalejaid nende püüdlustes tulla toime eri probleemide ja kriisidega. Teatisega käivitati Euroopa solidaarsuskorpuse esimene etapp, mille puhul kasutati mitmesuguseid liidu programme, et pakkuda noortele üle kogu liidu vabatahtliku tegevuse, praktika- või töövõimalusi. (4)Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 tõstetakse solidaarsust esile kui üht Euroopa Liidu aluspõhimõtet. Sellele põhimõttele viidatakse ka Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 1 kui ühele ELi välistegevuse aluspõhimõttele. (5)Noortele tuleks pakkuda solidaarsustegevuses osalemiseks hõlpsasti kättesaadavaid võimalusi, mis lubaksid neil väljendada oma tahet kogukondade hüvangule kaasa aidata ning samas omandada väärtuslikke kogemusi, oskusi ja pädevusi, mis aitavad kaasa nende isiklikule, haridusalasele, sotsiaalsele ja erialasele arengule ning kodanikutunde arendamisele, parandades seeläbi nende tööalast konkurentsivõimet. Selline tegevus peaks toetama ka noorte vabatahtlike, praktikantide ja töötajate liikuvust. (6)Noortele pakutavad solidaarsustegevused peaksid olema kvaliteetsed selles mõttes, et need peaksid vastama rahuldamata ühiskondlikele vajadustele, aitama tugevdada kogukondi, pakkuma noortele võimaluse omandada väärtuslikke teadmisi ja pädevusi, olema noortele taskukohased ning neid tuleks ellu viia ohututes ja tervislikes tingimustes.

(7)Euroopa solidaarsuskorpus on kogu liidus ja sellest väljaspool toimuva solidaarsustegevuse ühtne kontaktpunkt. Tuleks tagada kooskõla ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja programmidega. Euroopa solidaarsuskorpus tugineb varasemate ja praeguste programmide, eelkõige Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse tugevatele külgedele ja koostoimele. Samuti täiendab see liikmesriikide jõupingutusi toetada noori ja lihtsustada noortegarantii raames nende üleminekut koolist tööellu, pakkudes neile täiendavaid võimalusi alustada tööturul tegevust solidaarsusega seotud valdkonnas praktika või töö kaudu kas oma koduriigis või välismaal. Tagatakse ka vastastikune täiendavus Euroopa solidaarsuskorpuse puhul asjakohaste olemasolevate liidu tasandi võrgustikega, nt Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustiku, EURESe ja Eurodeski võrgustikuga. Lisaks tuleks tagada olemasolevate seotud kavade, eelkõige liikmesriikide solidaarsuskavade ja noorte liikuvuse kavade ning Euroopa solidaarsuskorpuse vaheline vastastikune täiendavus, võttes vajaduse korral aluseks head tavad. (8)Seonduvate liidu tasandi õigusaktide tõlgendamisel tuleks nii Euroopa solidaarsuskorpuse raames toimuvat vabatahtlikku piiriülest tegevust kui ka jätkuvalt määruse (EL) nr 1288/2013 kohaselt toetatavat vabatahtlikku tegevust käsitada samaväärsena Euroopa vabatahtliku teenistuse raames toimuva tegevusega. (9)Euroopa solidaarsuskorpus avab noortele uusi vabatahtliku tegevuse, praktika- või töövõimalusi solidaarsusega seotud valdkondades, samuti võimalusi töötada välja ja arendada nende enda algatusel põhinevaid solidaarsusprogramme. Need võimalused aitavad edendada noorte isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut ning arendada neis kodanikutunnet. Euroopa solidaarsuskorpus toetab ka Euroopa solidaarsuskorpuses osalejate ja organisatsioonide võrgustikutegevust, samuti meetmeid, mis aitavad tagada toetatava tegevuse kvaliteeti ja parandada tegevuse käigus omandatud õpiväljundite valideerimist. Seega aitab see kaasa ka noorte jaoks olulisele Euroopa tasandi koostööle ja suurendab teadlikkust selle positiivsest mõjust. (10)Kõnealused tegevused peaksid tooma kasu kogukonnale ning soodustama samas ka üksikisikute isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut, samuti arendama kodanikutunnet; tegevus võib toimuda vabatahtliku tegevuse, praktika või töö, projektide või võrgustikutegevusena mitmesugustes valdkondades, nt hariduse ja koolituse, tööhõive, soolise võrdõiguslikkuse, ettevõtluse (eriti sotsiaalse ettevõtluse), kodanikuaktiivsuse ja demokraatliku osaluse, keskkonna- ja looduskaitse, kliimameetmete, suurõnnetuste ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja nende tagajärgedest taastamise, põllumajanduse ja maaelu arengu, toidu ja muude toodete jagamise, tervise ja heaolu, loovuse ja kultuuri, kehakultuuri ja spordi, sotsiaalabi ja hoolekande, kolmandate riikide kodanike vastuvõtu ja integratsiooni, territoriaalse koostöö ja ühtekuuluvuse ning piiriülese koostöö valdkonnas. Solidaarsustegevus peaks hõlmama arvestatavat õppe- ja koolitusmõõdet ja pakkuma osalejatele asjakohaseid meetmeid enne ja pärast solidaarsustegevust ning selle kestel. (11)Vabatahtlik tegevus (nii liidu piires kui ka sellest väljaspool) on mitteformaalse ja informaalse õppimise kontekstis rikastav kogemus, mis edendab noorte isiklikku, sotsiaalhariduslikku ja erialast arengut, kodanikuaktiivsust ja tööalast konkurentsivõimet. Vabatahtlik tegevus ei tohiks negatiivselt mõjutada ega asendada võimalikke või olemasolevaid tasustatavaid töökohti. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema noortevaldkonna vabatahtliku tegevuse meetmete alal koostööd avatud koordinatsiooni meetodi kaudu. (12)Praktika või töö solidaarsusega seotud valdkondades võivad pakkuda noortele täiendavaid võimalusi alustada tegevust tööturul, aidates samas kaasa peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisele. See võib aidata suurendada noorte tööalast konkurentsivõimet ja produktiivsust, lihtsustades samas nende üleminekut hariduse omandamiselt tööellu, mis on nende tööturuvõimaluste suurendamise seisukohast keskse tähtsusega. Euroopa solidaarsuskorpuse raames pakutav praktika vastab kvaliteedipõhimõtetele, mis on esitatud nõukogu soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta. Pakutav praktika ja töö on noortele hüppelauaks tööturule sisenemisel ning seetõttu kaasneb sellega asjakohane tegevusjärgne toetus. Praktika ja töö korraldamist hõlbustavad asjaomased tööturuosalised, eelkõige avaliku ja erasektori tööturuasutused, sotsiaalpartnerid ja kaubanduskojad, ning praktika ja töö eest maksavad tasu osalevad organisatsioonid. Osalevate organisatsioonidena peaksid nad taotlema rahastamist Euroopa solidaarsuskorpuse pädeva rakendusasutuse kaudu, pidades silmas seda, et nad on vahendajateks noorte osalejate ning solidaarsussektorites praktika- ja töövõimalusi pakkuvate tööandjate vahel. (13)Noorte algatusvõime on ühiskonna ja tööturu jaoks oluline väärtus. Euroopa solidaarsuskorpus aitab seda aspekti edendada, pakkudes noortele võimaluse töötada välja ja viia ellu omi projekte, mille eesmärk on tegeleda konkreetsete probleemidega oma kohaliku kogukonna hüvanguks. Projektide vahendusel saavad noored katsetada ideid ja olla ise solidaarsustegevuse edasiviivaks jõuks. Need projektid on ka hüppelauaks edasises solidaarsustegevuses osalemisele ning esimeseks sammuks, et julgustada Euroopa solidaarsuskorpuses osalejaid ise ettevõtjaks hakkama või moodustama solidaarsus-, mittetulundus- ja noortega seotud valdkondades ühendusi, vabaühendusi või muid organisatsioone. (14)Euroopa solidaarsuskorpuses osalevad noored ja organisatsioonid peaksid tundma, et nad kuuluvad kogukonda, mis koosneb isikutest ja üksustest, kes on seadnud oma ülesandeks edendada üleeuroopalist solidaarsust. Samal ajal on osalevaid organisatsioone vaja toetada, et nad oleksid suutelised pakkuma kvaliteetseid tegevusi aina rohkematele osalejatele. Euroopa solidaarsuskorpus toetab võrgustikutegevust, mille eesmärk on tugevdada noorte inimeste ja osalevate organisatsioonide kaasalöömist selles kogukonnas, edendada Euroopa solidaarsuskorpuse vaimu ning kasulike tavade ja kogemuste vahetamist. See tegevus aitab kaasa ka Euroopa solidaarsuskorpuse alase teadlikkuse suurendamisele avaliku ja erasektori osaliste hulgas, aga ka Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete rakendamise kohta tagasiside kogumisele osalejatelt ja osalevatelt organisatsioonidelt. (15)Erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa solidaarsuskorpuse raames pakutavate tegevuste ja muude võimaluste kvaliteedi tagamisele, pakkudes osalejatele eelkõige koolitust, keeleabi, kindlustust, haldusalast ja tegevusjärgset toetust, samuti Euroopa solidaarsuskorpuse kogemuse najal omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste valideerimist. Ülimalt tähtis on jätkuvalt ka vabatahtlike julgeolek ja turvalisus ning vabatahtlikke ei tohiks lähetada operatsioonidele, mida viiakse läbi rahvusvaheliste ja riigisiseste relvastatud konfliktide toimumiskohas. (16)Tagamaks, et Euroopa solidaarsuskorpuse raames korraldatavas tegevuses osalemine mõjutaks osalejate isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut ning arendaks kodanikutunnet, tuleks osalemise läbi omandatud teadmised, oskused ja pädevused ehk õpiväljundid kooskõlas riigi olukorra ja eripäradega täpselt kindlaks teha ja dokumenteerida, nagu on soovitatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta. (17)Kvaliteedimärgis peaks tagama, et osalevate organisatsioonide õigused ja kohustused vastavad kogu solidaarsuskogemuse eri etappide vältel Euroopa solidaarsuskorpuse põhimõtetele ja nõuetele. Kvaliteedimärgise saamine on osalemise eeltingimus, kuid märgisega ei peaks automaatselt kaasnema rahastamine Euroopa solidaarsuskorpuse raames. (18)Kvaliteedimärgise võivad saada kõik Euroopa solidaarsuskorpuses osaleda soovivad üksused eeldusel, et asjakohased tingimused on täidetud. Kvaliteedimärgise andmiseni viiv protsess peaks olema pidev ja seda peaksid läbi viima Euroopa solidaarsuskorpuse rakendusasutused. Kvaliteedimärgise nõuetele vastavust tuleks regulaarselt uuesti hinnata ja märgise peaks saama tagasi võtta, kui vajalike kontrollide käigus ilmneb, et märgise andmise tingimused ei ole enam täidetud. (19)Üksus, kes soovib taotleda rahastamist, et pakkuda tegevusi Euroopa solidaarsuskorpuse raames, peaks eeltingimusena olema eelnevalt saanud kvaliteedimärgise. Seda tingimust ei kohaldata füüsiliste isikute suhtes, kes taotlevad rahalist toetust oma solidaarsusprojektidele mõne Euroopa solidaarsuskorpuses osalejate mitteametliku rühma nimel. (20)Osalevad organisatsioonid võivad täita Euroopa solidaarsuskorpuse raamistikus mitut ülesannet. Võõrustaja funktsioonis viivad nad ellu tegevusi, mis on seotud osalejate vastuvõtuga, sealhulgas tegevuste korraldamine ning osalejate juhendamine ja toetamine solidaarsustegevuse ajal, kui see on asjakohane. Toetaja funktsioonis viivad nad ellu tegevusi, mis on seotud osalejate saatmise ja ettevalmistamisega enne ärasõitu, solidaarsustegevuse ajal ja pärast seda, sealhulgas osalejate koolitus ja nende suunamine kohalike organisatsioonide juurde pärast tegevuse lõppu. (21)Hõlbustada tuleks Euroopa solidaarsuskorpuse projektide arvu suurendamist. Tuleks kehtestada erimeetmed, et aidata Euroopa solidaarsuskorpuse projektide edendajatel toetust taotleda või arendada sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide antava toetuse kaudu ning rände-, julgeoleku-, õigus-, kodakondsus-, tervise- ja kultuuriprogrammide kaudu. (22)Et tõsta Euroopa solidaarsuskorpuse tegevuste rakendamise kvaliteeti ning edendada nende tegevuste käigus omandatud pädevuste kindlakstegemist ja valideerimist (sh noortepassi tunnistuste koostamise kaudu), peaks rakendusasutusi, osalevaid organisatsioone ja Euroopa solidaarsuskorpuses osalevaid noori aitama Euroopa solidaarsuskorpuse ressursikeskused. (23)Euroopa solidaarsuskorpuse portaali tuleks pidevalt edasi arendada, et tagada lihtne juurdepääs Euroopa solidaarsuskorpusele ning pakkuda huvitatud isikutele ja organisatsioonidele ühte kontaktpunkti, kus nad saaksid muu hulgas registreeruda, profiilide ja võimalustega tutvuda ja neid omavahel sobitada. Samuti peaks kontaktpunkti saama kasutada võrgustikutegevuseks ja virtuaalseks teabevahetuseks, internetikoolituseks, keeleabi ja tegevusjärgse toetuse jaoks, aga ka muude tulevikus tekkida võivate kasulike funktsioonide jaoks. (24)Euroopa solidaarsuskorpuse portaali tuleks edasi arendada, võttes arvesse Euroopa koostalitlusvõime raamistikku, milles antakse konkreetseid juhtnööre selle kohta, kuidas luua koostalitlusvõimelisi avalikke digitaalteenuseid, ning mida rakendatakse liikmesriikides ja mujal Euroopa Majanduspiirkonnas riiklike koostalitlusvõime raamistike kaudu. Selles esitatakse riikide haldusasutustele 47 konkreetset soovitust selle kohta, kuidas parandada koostalitlustegevuste haldamist, luua organisatsioonidevahelisi suhteid, optimeerida läbivalt digitaalseid teenuseid toetavaid protsesse ning tagada, et olemasolevad ja uued õigusaktid ei seaks ohtu pingutusi koostalitluse vallas. (25)Käesoleva programmi suhtes kohaldatakse määrust [uus finantsmäärus] (edaspidi „finantsmäärus“). Selles määruses sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. (26)Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused.

(27)Euroopa solidaarsuskorpuse sihtrühm on 18–30aastased noored ning selle tegevuses osalemise tingimuseks peaks olema eelnev registreerumine Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis. (28)Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et Euroopa solidaarsuskorpuse toetatav tegevus on kättesaadav kõigile noortele, eeskätt kõige ebasoodsamas olukorras olevatele noortele. Kehtestada tuleks erimeetmed, mis aitavad edendada sotsiaalset kaasatust ja ebasoodsas olukorras olevate noorte osalemist, ning võtta arvesse paljude maapiirkondade ja liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide kaugusest tingitud kitsendusi. Samuti peaksid osalevad riigid püüdma võtta kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada Euroopa solidaarsuskorpuse laitmatu toimimise õiguslikud ja halduslikud takistused. See peaks lahendama (võimaluse korral ja ilma, et see piiraks Schengeni õigustiku ning kolmandate riikide kodanike liitu sisenemist ja seal elamist käsitleva liidu õiguse kohaldamist) haldusprobleemid, mis tekitavad raskusi viisade ja elamislubade saamisel ning Euroopa ravikindlustuskaardi väljaandmisel piiriülese tegevuse korral Euroopa Liidus. (29)Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamise osas ning selleks, et saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärke, aidatakse käesoleva programmiga kliimameetmeid liidu poliitikasse integreerida ja panustada üldeesmärgi saavutamisse, st sellesse, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 25 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. (30)Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses. (31)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul kaalutakse selle raames ühekordsete maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade astmike kasutamist. (32)Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad programmis osaleda koostöö raames, mis loodi Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud liidu programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsusega. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õiguslike vahendite alusel. Käesoleva määrusega tuleks anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. Kolmandate riikide täieõiguslik osalemine programmis peaks olema võimaldatud tingimustel, mis on sätestatud konkreetsetes lepingutes, milles käsitletakse asjaomase kolmanda riigi programmis osalemist. Täisosaluse korral lisandub riigile kohustus luua riiklik korraldusasutus ja hallata teatavaid programmi kuuluvaid meetmeid detsentraliseeritult. Isikud ja üksused kolmandatest riikidest, kes ei ole programmiga ühinenud, peaksid saama osaleda mõnes programmi kuuluvas meetmes, mis on kindlaks määratud tööprogrammis ja komisjoni avaldatud konkursikutsetes. (33)Et Euroopa solidaarsuskorpuse mõju oleks võimalikult suur, tuleks kehtestada sätted, mis võimaldaksid pakkuda kooskõlas Euroopa solidaarsuskorpuse eeskirjadega täiendavaid rahalisi vahendeid osalevatel riikidel ja ka muude liidu programmide raames. (34)Vastavalt [ÜMTde assotsieerumist käsitleva nõukogu uue otsuse artiklile 88] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused toetuskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. (35)Kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ tuleks programmis arvesse võtta kõnealuste piirkondade erilist olukorda. Võetakse meetmeid, millega suurendada äärepoolseimate piirkondade osalemist kõigis programmi meetmetes. Selliste meetmete üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet ja neid hinnatakse. (36)Kooskõlas finantsmäärusega peaks komisjon võtma vastu tööprogrammid ning teavitama neist Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Tööprogrammides tuleks sätestada meetmed, mis on vajalikud nende rakendamiseks kooskõlas programmi üld- ja erieesmärkidega, toetuste valiku- ja määramiskriteeriumid ning kõik muud vajalikud aspektid. Tööprogrammid ja kõik nende muudatused tuleks vastu võtta rakendusaktidega vastavalt kontrollimenetlusele. (37)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Järelevalvekorras peaksid olema kindlaks määratud konkreetsed, mõõdetavad ja realistlikud näitajad, mida saab ajas mõõta ja mis on aluseks programmi mõju hindamisele kohapeal. (38)Programmi raames toetatavate meetmetega kaasnevate võimaluste ja tulemuste asjakohane sihtrühmadeni viimine, reklaamimine ja levitamine tuleks tagada nii Euroopa, riiklikul kui ka kohalikul tasandil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sotsiaalsetele ettevõtetele ja motiveerida neid toetama Euroopa solidaarsuskorpuse tegevust. Meetmete sihtrühmadeni viimisel ning reklaami- ja levitamistegevuses tuleks tugineda kõigile programmi rakendusasutustele, kaasates vajaduse korral teised peamised sidusrühmad. (39)Selleks et paremini saavutada programmi eesmärke, peaksid komisjon, liikmesriigid ja riiklikud korraldusasutused tegema tihedat koostööd omavahel ning vabaühenduste, noorteorganisatsioonide ja kohaliku tasandi sidusrühmadega, kellel on eriteadmised solidaarsusmeetmete alal. (40)Selleks et tagada laiema üldsuse tõhusam teavitamine ja komisjoni algatusel toimuvate teavitamistegevuste tugevam koostoime, tuleks käesoleva määruse alusel teavitusmeetmetele eraldatud eelarvest rahastada ka liidu poliitiliste prioriteetide üldist tutvustamist, tingimusel et need on seotud käesoleva määruse üldeesmärgiga. (41)Käesoleva määruse tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks peaks Euroopa solidaarsuskorpus maksimaalselt ära kasutama juba olemasolevaid juhtimismenetlusi. Programmi rakendamine tuleks seega usaldada olemasolevatele struktuuridele, st komisjonile ja riiklikele korraldusasutustele, kes on määratud haldama [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] III peatükis osutatud meetmeid. Komisjon peaks Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete rakendamise üle regulaarselt konsulteerima peamiste sidusrühmadega, sealhulgas osalevate organisatsioonidega. (42)Selleks et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja õiguskindlus igas osalevas riigis, peaks iga riiklik ametiasutus määrama sõltumatu auditeerimisasutuse. Kui see on teostatav, võiks sõltumatu auditeerimisasutus tõhususe maksimaalseks suurendamiseks olla sama, mis [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] III peatükis osutatud meetmete jaoks määratud asutus. (43)Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada programmi nõuetekohase toimimise õiguslikud ja halduslikud takistused. See tähendaks võimaluse korral ning ilma, et see piiraks kolmandate riikide kodanike liitu sisenemist ja seal elamist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist, et lahendatakse probleemid, mille tõttu on raskendatud viisade ja elamislubade saamine. Liikmesriikidel soovitatakse kehtestada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/801 riiki lubamise kiirmenetlused. (44)Tulemusaruannete süsteemiga tuleks tagada, et programmi rakendamise ja hindamise järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt ning piisaval detailsuse astmel. Need andmed tuleks edastada komisjonile kooskõlas asjakohaste andmekaitse-eeskirjadega. (45)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (46)Selleks et lihtsustada toetusesaajatele esitatavaid nõudeid, tuleks nii palju kui võimalik kasutada lihtsustatud toetusvorme, nt ühekordseid makseid, ühikuhindu ja kindlamääralist rahastamist. Komisjoni kindlaksmääratud programmi liikuvusmeetmete toetamiseks antava lihtsustatud toetuse puhul tuleks arvesse võtta vastuvõtva riigi elukallidust ja elamiskulusid. Liikmesriikidele tuleks esitada ka soovitus vabastada need toetused riigisisese õiguse kohaselt kõigist maksudest ja sotsiaalmaksust. Sama maksuvabastust tuleks kohaldada avalik-õiguslikele või erasektori üksustele, kes sellist rahalist toetust asjaomastele isikutele annavad.

(47)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sh pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Selleks et vaadata läbi ja/või täiendada programmi tulemusnäitajaid, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprill 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidevalt võimalik osaleda komisjoni eksperdirühmade koosolekutel, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (48)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega tagada täielik kinnipidamine õigusest soolisele võrdõiguslikkusele ja mittediskrimineerimisele soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 21 ja 23 kohaldamist. (49)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel vastuvõetud horisontaalseid rahastamiseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ning neis on kindlaks määratud eelkõige eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kohta, ning ette nähtud finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldisi puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku liidupoolse rahastamise oluline eeltingimus. (50)Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on suurendada noorte ja organisatsioonide osalemist kättesaadavates ja kvaliteetsetes solidaarsustegevustes, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (51)[Euroopa solidaarsuskorpuse määrus] tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021. (52)Selleks et tagada programmi raames antava rahalise toetuse järjepidevus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega luuakse Euroopa solidaarsuskorpus (edaspidi „programm“). Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„solidaarsustegevus“ – kvaliteetne ajutine tegevus, millega aidatakse saavutada Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärke ning mis võib toimuda vabatahtliku töö, praktika, töö, solidaarsusprojektide või võrgustikutegevusena mitmesugustes valdkondades, sealhulgas lõikes 13 osutatud valdkondades, tagades Euroopa lisaväärtuse ning tervise- ja ohutuseeskirjade järgimise; (2)„registreeritud kandidaat“ – 17–30aastane üksikisik, kes on registreerunud Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis, et väljendada huvi osaleda solidaarsustegevuses, kuid kes veel sellises tegevuses ei osale; (3)„osaleja“ – 18–30aastane üksikisik, kes on registreerunud Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis ja kes osaleb Euroopa solidaarsuskorpuse solidaarsustegevuses; (4)„piiratud võimalustega noored“ – noored, kellel on raskusi, mis takistavad neil programmiga pakutavatest võimalustest osa saamast majanduslikel, sotsiaalsetel, kultuurilistel, geograafilistel või tervislikel põhjustel või näiteks puude või õpiraskuste tõttu;

(5)„osalev organisatsioon“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik kohaliku, piirkonna, riigi või rahvusvahelise tasandi üksus, kellele on antud Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgis; (6)„vabatahtlik tegevus“ – solidaarsustegevus, mis toimub vabatahtliku tasustamata tegevusena kuni 12 kuu vältel; (7)„praktika“ – solidaarsustegevus, mis toimub 2–6kuulise ajavahemiku jooksul, mida võib pikendada üks kord ja kõige rohkem 12 kuu võrra, ning mida pakub ja mille eest maksab tasu Euroopa solidaarsuskorpuses osalejat vastu võttev osalev organisatsioon; (8)„töö“ – 2–12 kuu vältel toimuv solidaarsustegevus, mille eest maksab tasu osalev organisatsioon, kes Euroopa solidaarsuskorpuses osaleja tööle võtab; (9)„solidaarsusprojekt“ – tasustamata riigisisene solidaarsustegevus, mis kestab kuni 12 kuud ning mida viib ellu vähemalt viiest Euroopa solidaarsuskorpuses osalejast koosnev rühm eesmärgiga tegeleda oma kogukonnas esinevate oluliste probleemidega; tegevusel peab olema selge Euroopa lisaväärtus; (10)„kvaliteedimärgis“ – kinnitus, mis antakse osalevale organisatsioonile, kes on valmis pakkuma solidaarsustegevusi Euroopa solidaarsuskorpuse raames, täites võõrustaja ja/või toetaja funktsiooni; (11)„Euroopa solidaarsuskorpuse ressursikeskused“ – määratud riiklike korraldusasutuste täidetavad lisafunktsioonid Euroopa solidaarsuskorpuse raames toimuva tegevuse arendamise, rakendamise ja kvaliteedi toetamiseks ning osalejate poolt nende solidaarsustegevuse käigus omandatud pädevuste kindlakstegemiseks; (12)„liidu läbipaistvus- ja tunnustamisvahendid“ – töövahendid, mille abil võimaldatakse sidusrühmadel mõista, hinnata ning vajaduse korral tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppimise väljundeid kogu liidus. Kõik osalejad saavad oma tegevuse lõpetamise järel tunnistuse tegevuse õpiväljundite ja tegevuse käigus arendatud oskuste kohta, näiteks Europassi või noortepassi; (13)„humanitaarabitegevus“ – tegevus, millega toetatakse humanitaarabioperatsioone kolmandates riikides; selle eesmärk on pakkuda vajadustel põhinevat hädaabi, et säilitada elu, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust inimtegevusest põhjustatud kriiside või loodusõnnetuste korral; see hõlmab abi-, pääste- ja kaitseoperatsioone humanitaarkriiside ajal või vahetult nende järel, toetusmeetmeid, et tagada juurdepääs abivajajatele ja hõlbustada abi takistusteta kohaletoimetamist, samuti meetmeid, mille eesmärk on tugevdada katastroofideks valmisolekut ja katastroofiohu vähendamist, ühendada hädaabi, taastus- ja arenguabi ning aidata suurendada vastupidavust ja kriisidega toime tulemise ja neist taastumise võimet; (14)„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik; (15)„programmiga ühinenud kolmas riik“ – kolmas riik, kes osaleb liiduga sõlmitud kokkuleppes, mille kohaselt ta võib programmis osaleda, ning kes täidab kõiki käesolevas määruses liikmesriikide suhtes sätestatud kohustusi; (16)„programmiga mitteühinenud kolmas riik“ – kolmas riik, kes programmis täieulatuslikult ei osale, kuid kust pärit õigussubjektid võivad liidu huvidest lähtuvatel põhjendatud juhtudel erandkorras programmist osa saada. Artikkel 3 Programmi eesmärgid 1.Programmi üldeesmärk on suurendada noorte inimeste ja organisatsioonide osalemist kättesaadavates ja kvaliteetsetes solidaarsustegevustes, mis aitavad tugevdada ühtekuuluvust, solidaarsust ja demokraatiat liidus ja mujal ning mille abil lahendatakse ühiskonna- ja humanitaarprobleeme kohapeal, keskendudes eelkõige sotsiaalse kaasatuse edendamisele. 2.Programmi erieesmärk on pakkuda noortele, sealhulgas piiratud võimalustega noortele hõlpsasti kättesaadavaid võimalusi osaleda solidaarsustegevustes Euroopas ja sellest väljaspool ning samas suurendada ja nõuetekohaselt valideerida nende pädevusi, samuti suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja lihtsustada nende siirdumist tööturule. 3.Programmi eesmärke viiakse ellu järgmiste tegevussuundade raames: (a)noorte osalemine ühiskondlike probleemide lahendamisele suunatud solidaarsustegevuses, millele on osutatud artiklis 6; (b)noorte osalemine humanitaarabiga seotud solidaarsustegevuses (Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus), millele on osutatud artiklis 10. II PEATÜKK

EUROOPA SOLIDAARSUSKORPUSE MEETMED Artikkel 4 Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed 1.Programmi eesmärke, mis on sätestatud artiklis 3, täidetakse järgmist liiki meetmetega: (a)artiklites 7 ja 11 osutatud vabatahtlik tegevus; (b)artiklis 8 osutatud praktika ja töö; (c)artiklis 9 osutatud solidaarsusprojektid; (d)artiklis 5 osutatud võrgustikutegevus; (e)artiklis 5 osutatud kvaliteedi- ja tugimeetmed. 2.Programmi raames toetatakse solidaarsustegevusi, millel on selge Euroopa lisaväärtus näiteks tulenevalt järgmisest: (a)rahvusvaheline mõõde, eelkõige seoses õpirände ja koostööga; (b)võime täiendada muid programme ja meetmeid kohalikul, piirkonna, riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; (c)Euroopa mõõde, mis puudutab teemasid, eesmärke, lähenemisviise, oodatavaid väljundeid ja muid solidaarsustegevuste aspekte; (d)lähenemisviis, mille eesmärk on erineva taustaga noorte kaasamine; (e)panus liidu läbipaistvus- ja tunnustamisvahendite tõhusasse kasutamisse. 3.Solidaarsustegevus toimub vastavalt konkreetsetele nõuetele, mis on kehtestatud programmi raames ellu viidava iga tegevusliigi kohta, millele on osutatud artiklites 5, 7, 8, 9 ja 11, samuti vastavalt osalevates riikides kohaldatavale õigusraamistikule. 4.Liidu õigusaktides esinevaid viiteid Euroopa vabatahtlikule teenistusele käsitatakse viidetena, mis hõlmavad nii määruse (EL) nr 1288/2013 kui ka käesoleva määruse kohast vabatahtlikku tegevust. Artikkel 5 Mõlema tegevussuuna puhul ühised meetmed 1.Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud võrgustikutegevuse eesmärk on:

(a)suurendada osalevate organisatsioonide suutlikkust pakkuda kvaliteetseid projekte järjest suuremale arvule Euroopa solidaarsuskorpuses osalejatele; (b)meelitada ligi uustulnukaid – nii noori kui ka osalevaid organisatsioone; (c)pakkuda võimalusi anda solidaarsustegevuse kohta tagasisidet ning (d)aidata kaasa Euroopa solidaarsuskorpuses osalevate inimeste ja üksuste kogemustevahetusele ja tugevdada nende ühtekuuluvustunnet ning toetada seeläbi korpuse laiemat positiivset mõju. 2.Artikli 4 lõike 1 punktis e osutatud kvaliteedi- ja tugimeetmed hõlmavad järgmist: (a)vabatahtliku tegevuse, praktika või töö kvaliteedi tagamiseks ette nähtud meetmed, sealhulgas koolitus, keeleabi, täiendav kindlustus, solidaarsustegevusele eelnev või järgnev toetus, samuti noortepassi kasutamine selleks, et teha kindlaks ja dokumenteerida pädevused, mida osalejad solidaarsustegevuse käigus on omandanud, samuti osalevate organisatsioonide suutlikkuse suurendamine ja neile haldustoe pakkumine; (b)kvaliteedimärgise väljatöötamine üksuste jaoks, kes soovivad Euroopa solidaarsuskorpuse raames solidaarsustegevusi pakkuda, samuti selle märgise haldamine; (c)Euroopa solidaarsuskorpuse ressursikeskuste tegevus Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete rakendamise toetamiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks ning nende meetmete väljundite valideerimise edendamiseks; (d)Euroopa solidaarsuskorpuse portaali ja muude asjakohaste internetiteenuste ning vajalike IT-tugisüsteemide ja veebipõhiste vahendite loomine, haldamine ja ajakohastamine. III PEATÜKK NOORTE OSALEMINE ÜHISKONDLIKE PROBLEEMIDE LAHENDAMISELE SUUNATUD SOLIDAARSUSTEGEVUSES Artikkel 6 Meetmete eesmärk ja liigid 1.Tegevussuunas „Noorte osalemine ühiskondlike probleemide lahendamisele suunatud solidaarsustegevuses“ rakendatavate meetmetega aidatakse eelkõige tugevdada ühtekuuluvust, solidaarsust ja demokraatiat liidus ja sellest väljaspool ning samas reageerida ka ühiskonnaprobleemidele, pannes erilist rõhku sotsiaalse kaasatuse edendamisele. 2.Tegevussuuna raames toetatakse artikli 4 lõike 1 punktides a, b, c, d ja e osutatud tegevusi järgmistel viisidel: (a)artiklis 7 osutatud vabatahtlik tegevus; (b)artiklis 8 osutatud praktika ja töö; (c)artiklis 9 osutatud solidaarsusprojektid; (d)artikli 5 kohane võrgustikutegevus kõnealuses tegevussuunas osalevatele isikutele ja organisatsioonidele; (e)artikli 5 kohased kvaliteedi- ja tugimeetmed.

Artikkel 7 Vabatahtlik tegevus solidaarsustegevuse raames 3.Artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud vabatahtlik tegevus peab sisaldama õppe- ja koolituskomponenti, see ei asenda praktika- ega töökohti, seda ei võrdsustata tööga ning see peab põhinema kirjalikul vabatahtliku tegevuse lepingul. 4.Vabatahtlik tegevus võib toimuda mõnes muus riigis kui osaleja elukohariigis (piiriüleselt) või osaleja elukohariigis (riigisiseselt). Artikkel 8 Praktika ja töö 1.Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud praktika põhineb kirjalikul praktikalepingul, mis on kookõlas praktika toimumise riigis kohaldatava õigusraamistikuga, nagu on asjakohane, ja selles võetakse arvesse praktika kvaliteediraamistiku põhimõtteid (2014/C 88/01). Praktikakohad ei asenda töökohti. 2.Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud töö põhineb töölepingul, mis on kooskõlas töötegemise kohaks oleva osaleva riigi õigusraamistikuga. Tööd pakkuvatele osalevatele organisatsioonidele ei tohi rahalist toetust anda kauemaks kui 12 kuuks juhtudel, kui töölepingu kestus ületab 12 kuud. 3.Praktika ja töö peavad sisaldama õppe- ja koolituskomponenti. 4.Praktika ja töö võivad toimuda mõnes muus riigis kui osaleja elukohariigis (piiriüleselt) või osaleja elukohariigis (riigisiseselt). Artikkel 9 Solidaarsusprojektid Artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud solidaarsusprojektid ei asenda praktika- ja/või töökohti. IV PEATÜKK EUROOPA VABATAHTLIK HUMANITAARABIKORPUS Artikkel 10 Meetmete eesmärk ja liigid 1.Tegevussuunas „Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus“ rakendatavate meetmetega aidatakse eelkõige anda vajadustel põhinevat humanitaarabi, mille eesmärk on säilitada elu, hoida ära ja leevendada inimeste kannatusi ning säilitada inimväärikust, samuti tugevdada haavatavate või katastroofis kannatanud kogukondade suutlikkust ja toimetulekuvõimet. 2.Käesoleva peatüki kohaseid meetmeid viiakse ellu kooskõlas humanitaarabi inimlikkuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetega. 3.Tegevussuuna raames toetatakse artikli 4 lõike 1 punktides a, d ja e osutatud tegevusi järgmistel viisidel:

(a)artiklis 11 osutatud vabatahtlik tegevus; (b)artikli 5 kohane võrgustikutegevus kõnealuses tegevussuunas osalevatele isikutele ja organisatsioonidele; (c)artikli 5 kohased kvaliteedi- ja tugimeetmed, pöörates erilist tähelepanu osalejate ohutuse ja turvalisuse tagamise meetmetele. Artikkel 11 Vabatahtlik tegevus humanitaarabioperatsioonide toetuseks 1.Artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud vabatahtlik tegevus humanitaarabioperatsioonide toetuseks peab sisaldama õppe- ja koolituskomponenti, see ei asenda praktika- või töökohti ning see peab põhinema kirjalikul vabatahtliku tegevuse lepingul. 2.Vabatahtlik tegevus kõnealuse tegevussuuna raames võib toimuda ainult kolmandates riikides: (a)kus toimuvad humanitaarabitegevus ja -operatsioonid ning (b)kus ei ole käimas rahvusvahelisi või riigisiseseid relvastatud konflikte. V PEATÜKK FINANTSSÄTTED Artikkel 12 Eelarve 1.Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 1 260 000 000 eurot. 2.Lõikes 1 osutatud summat võib kasutada programmi rakendamise tehnilise ja haldusabi kulude ning ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmete kulude katteks, sh institutsioonidesiseste IT-vahendite kulude katteks. 3.Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulud olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021. 4.Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse [artikli 62 lõike 1 punkti a] alusel või kaudselt [kõnealuse artikli punkti c] alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve. Artikkel 13 ELi poolse rahastamise vormid ja eelarve täitmise viisid 1.Programmi rakendatakse järjepidevalt eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli [62 lõike 1 punktis c] osutatud asutustega.

2.Programmi raames võidakse vahendeid eraldada finantsmääruses sätestatud mis tahes vormis, kuid eelkõige toetuste kujul, hankemenetluse teel ja auhindadena. 3.Riski, mis on seotud toetusesaajale määratud vahendite tagasinõudmisega, võib katta vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega ning neid osamakseid käsitatakse piisava tagatisena finantsmääruse tähenduses. Kohaldatakse määruse XXX [tagatisfondi määruse järeltulija] [artikli X] sätteid. 4.Nii eelarve otsest kui ka kaudset täitmist nõudvate valikumenetluste puhul võib hindamiskomisjon koosneda välisekspertidest. VI PEATÜKK EUROOPA SOLIDAARSUSKORPUSES OSALEMINE Artikkel 14 Osalevad riigid 1.Artiklites 5, 7, 8, 9 ja 11 osutatud vabatahtlikus tegevuses, praktikas, töös, solidaarsusprojektides, võrgustikutegevuses ning kvaliteedi- ja tugimeetmetes võivad osaleda liikmesriigid ning ülemeremaad ja -territooriumid. 2.Artiklites 5 ja 7 osutatud vabatahtlikus tegevuses, võrgustikutegevuses ning kvaliteedi- ja tugimeetmetes võivad osaleda ka: (a)Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele; (b)ühinevad riigid, kandidaadid ja potentsiaalsed kandidaadid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; (c)Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; (d)muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga –on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; –on ette nähtud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Need osamaksed loetakse vastavalt finantsmääruse [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; –ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle; –on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. 3.Lõikes 2 osutatud riigid osalevad programmis täieõiguslikult vaid tingimusel, et nad täidavad kõiki käesoleva määrusega liikmesriikidele pandud kohustusi. 4.Artiklites 5 ja 7 osutatud vabatahtlikus tegevuses ja võrgustikumeetmetes võivad osaleda kõik kolmandad riigid, kes ei ole programmiga ühinenud, eelkõige Euroopa naabruses asuvad riigid. Artikkel 15

Üksikisikute osalemine 17–30aastased Euroopa solidaarsuskorpuses osaleda soovivad noored peavad end registreerima Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis. Vabatahtlikku tegevust, praktikat, tööd või solidaarsusprojektis osalemist alustades peab noor olema siiski vähemalt 18aastane ja mitte vanem kui 30aastane. Artikkel 16 Osalevad organisatsioonid 1.Euroopa solidaarsuskorpuses võivad osaleda avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused ja rahvusvahelised organisatsioonid, tingimusel et nad on saanud Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgise. 2.Üksuse taotlust saada Euroopa solidaarsuskorpuses osalevaks organisatsiooniks hindab Euroopa solidaarsuskorpuse pädev rakendusasutus järgmiste põhimõtete alusel: võrdne kohtlemine; võrdsed võimalused ja diskrimineerimiskeeld; töökohtade asendamise vältimine; selliste õppekomponenti sisaldavate kvaliteetsete tegevuste pakkumine, mis on suunatud isiklikule, sotsiaalhariduslikule ja kutsealasele arengule; koolituse, töö ja vabatahtliku tegevuse asjakohane korraldus; ohutu ja inimväärne keskkond ja vastavad tingimused ning kasumi taotlemist keelav põhimõte kooskõlas finantsmäärusega. Eespool kirjeldatud põhimõtete alusel saab kindlaks teha, kas üksuse või organisatsiooni tegevus vastab Euroopa solidaarsuskorpuse nõuetele. 3.Hindamise tulemusena võidakse üksusele anda Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgis. Kvaliteedimärgise nõuetele vastavust hinnatakse regulaarselt uuesti ja märgis võidakse tagasi võtta. 4.Igale üksusele, mis on saanud Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgise, antakse võõrustajana ja/või toetusfunktsiooni täitjana juurdepääs Euroopa solidaarsuskorpuse portaalile ning ta võib registreeritud kandidaatidele solidaarsustegevusi pakkuda. 5.Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgisega ei kaasne automaatselt rahastamine Euroopa solidaarsuskorpuse raames. 6.Osaleva organisatsiooni pakutavat solidaarsustegevust ning sellega seotud kvaliteedi- ja tugimeetmeid võidakse rahastada Euroopa solidaarsuskorpuse raames või mõnest muust, liidu eelarvest sõltumatust rahastamisallikast. 7.Artiklis 11 osutatud tegevuse raames osalevate organisatsioonide jaoks peab olema esmatähtis vabatahtlike ohutus ja turvalisus. Artikkel 17 Juurdepääs Euroopa solidaarsuskorpuse raames toimuvale rahastamisele Rahastamist Euroopa solidaarsuskorpuse raames võivad taotleda kõik osalevates riikides asutatud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused ning rahvusvahelised organisatsioonid. Artiklites 7, 8 ja 11 osutatud tegevuste korral peab osalev organisatsioon Euroopa solidaarsuskorpuse raames toimuva rahastamise eeltingimusena saama kvaliteedimärgise. Artiklis 9 osutatud solidaarsusprojektide puhul võivad Euroopa solidaarsuskorpuses osalejate mitteametlike rühmade nimel taotleda rahastamist ka füüsilised isikud. VII PEATÜKK PROGRAMMITÖÖ, JÄRELEVALVE JA HINDAMINE Artikkel 18 Tööprogramm Programmi rakendatakse finantsmääruse [artiklis 110] osutatud tööprogrammide kaudu. Iga-aastastes tööprogrammis tuleb näidata ka igale meetmele eraldatavat soovituslikku summat ning riiklike korraldusasutuste hallatavate meetmete korral vahendite jagunemist liikmesriikide ja programmiga ühinenud kolmandate riikide vahel. Komisjon võtab tööprogrammi vastu rakendusaktiga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 30 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 19

Järelevalve ja aruandlus 1.Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, on esitatud lisas. 2.Selleks et tagada programmi eesmärkide saavutamise tõhus hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks, et näitajad vajaduse korral läbi vaadata või neid täiendada ning lisada käesolevasse määrusesse järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevad sätted. 3.Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et liidu rahaliste vahendite saajad finantsmääruse artikli [2 lõike 5] tähenduses koguvad programmi rakendamise ja hindamise järelevalveks vajalikke andmeid tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt ning piisaval detailsuse astmel. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. Artikkel 20 Hindamine 1.Hindamised tuleb teha piisavalt aegsasti, et tulemusi saaks kasutada otsustusprotsessis. 2.Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast programmi rakendamise algust. Vahehindamisega koos tuleb esitada varasema programmi lõpphindamise aruanne. 3.Ilma et see piiraks IX peatükis sätestatud nõuete kehtivust ja artiklis 23 osutatud riiklike korraldusasutuste kohustusi, esitavad liikmesriigid komisjonile 30. aprilliks 2024 aruande programmi rakendamise ja mõju kohta oma territooriumil. 4.Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis 1 nimetatud ajavahemiku lõppu teostab komisjon programmi lõpphindamise. 5.Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. VIII PEATÜKK TEAVE, TEABEVAHETUS JA TULEMUSTE LEVITAMINE Artikkel 21 Teave, teabevahetus ja tulemuste levitamine 1.Liidu rahaliste vahendite saajad teadvustavad liidu vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse, eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides, nad annavad eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele liidu rahaliste vahendite kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. 2.Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega. 3.Artiklis 23 osutatud riiklikud korraldusasutused peavad koostama järjekindla strateegia sihtrühmade tõhusaks teavitamiseks ning selleks, et programmi raames hallatavate meetmetega toetatavate tegevuste tulemusi tõhusalt levitada ja kasutada, nad abistavad komisjoni programmi, sealhulgas riigi ja liidu tasandil hallatavaid meetmeid ja tegevusi ja programmi tulemusi käsitleva teabe levitamise ülesande täitmisel, teavitades asjaomaseid sihtrühmi oma riigis võetud meetmetest ja korraldatud tegevustest. IX PEATÜKK HALDUS- JA AUDITISÜSTEEM

Artikkel 22 Riiklik ametiasutus Kõigis Euroopa solidaarsuskorpuses osalevates riikides tegutsevad [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] III peatükis osutatud meetmete haldamiseks määratud riiklikud ametiasutused ka Euroopa solidaarsuskorpuse raames riiklike ametiasutustena. [Uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 23 lõikeid 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kohaldatakse Euroopa solidaarsuskorpuse suhtes analoogia põhjal. Artikkel 23 Riiklik korraldusasutus 1.Kõigis Euroopa solidaarsuskorpuses osalevates riikides tegutsevad neis riikides [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] III peatükis osutatud meetmete haldamiseks määratud riiklikud korraldusasutused ka Euroopa solidaarsuskorpuse riiklike korraldusasutustena. [Uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 24 lõikeid 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 kohaldatakse Euroopa solidaarsuskorpuse suhtes analoogia põhjal. 2.Ilma et see piiraks [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 24 lõike 2 kohaldamist, vastutab riiklik korraldusasutus kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti c alapunktidega v ja vi artiklis 18 osutatud rakendusaktides loetletud Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete projektide kõikide etappide juhtimise eest. 3.Kui mõnes käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud riigis ei ole riiklikku korraldusasutust määratud, tehakse seda kooskõlas [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 24 lõigetega 1, 3, 4, 5 ja 6. Artikkel 24 Euroopa Komisjon 1.Komisjoni ja riikliku korraldusasutuse suhteid käsitlevad eeskirjad sätestatakse [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 24 eeskirjadele vastavalt kirjalikus dokumendis, kus: (a)määratakse kindlaks asjaomase riikliku korraldusasutuse sisekontrollistandardid ja nähakse riiklike korraldusasutuste jaoks ette liidu toetusvahendite haldamise eeskirjad; (b)esitatakse riikliku korraldusasutuse tööprogramm, mis hõlmab selle riikliku korraldusasutuse juhtimisülesandeid, millele antakse liidu toetust; (c)täpsustatakse riikliku korraldusasutuse aruandluskohustused. 2.Komisjon teeb igal aastal riiklikule korraldusasutusele kättesaadavaks järgmised rahalised vahendid: (a)rahalised vahendid, millega toetada asjaomases osalevas riigis Euroopa solidaarsuskorpuse meetmeid, mille juhtimine on usaldatud riiklikule korraldusasutusele; (b)rahaline panus, et toetada riikliku korraldusasutuse juhtimisülesandeid, mis on kindlaks määratud kooskõlas [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 25 lõike 3 punktis b ettenähtud korraga. 3.Komisjon sätestab riikliku korraldusasutuse tööprogrammi nõuded. Komisjon ei tee Euroopa solidaarsuskorpuse vahendeid riiklikule korraldusasutusele kättesaadavaks enne, kui komisjon on asjaomase riikliku korraldusasutuse tööprogrammi ametlikult heaks kiitnud. 4.[Uue „Erasmust“ käsitleva määruse] artikli 23 lõikes 3 osutatud riiklike korraldusasutuste vastavusnõuete põhjal vaatab komisjon läbi riiklikud haldus- ja kontrollisüsteemid, riikliku korraldusasutuse poolt esitatud liidu vahendite haldaja kinnituse ja sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse selle kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse riikliku ametiasutuse poolt esitatud teavet Euroopa solidaarsuskorpuse seire ja järelevalve kohta.

5.Pärast iga-aastase liidu vahendite haldaja kinnituse ja selle kohta esitatud sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse hindamist esitab komisjon riiklikule korraldusasutusele ja riiklikule ametiasutusele oma sellekohase arvamuse ja tähelepanekud. Artikkel 25 Auditid 1.Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sh muud kui need, kes on saanud selleks volitused liidu institutsioonidelt või asutustelt, on aluseks finantsmääruse [artikli 127] kohasele üldisele kindlusele. 2.Riiklik ametiasutus nimetab sõltumatu auditeerimisasutuse. Sõltumatu auditeerimisasutus esitab auditiarvamuse finantsmääruse [artikli 155 lõikes 1] osutatud liidu vahendite haldaja kinnituse kohta. 3.Sõltumatu auditeerimisasutus: (a)omab vajalikku kutsepädevust avaliku sektori auditite korraldamiseks; (b)tagab, et auditeerimisel arvestatakse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandardeid; ning (c)ei oma huvide konflikti õigussubjektiga, mille osa on artiklis 23 osutatud riiklik korraldusasutus, ning on sõltumatu õigussubjektist, mille osa riiklik korraldusasutus on. 4.Sõltumatu auditeerimisasutus annab komisjonile ja selle esindajatele ning kontrollikojale täieliku juurdepääsu kõigile dokumentidele ja aruannetele, millega tõendatakse riikliku korraldusasutuse liidu vahendite haldaja kinnituse kohta esitatud auditiarvamust. X PEATÜKK KONTROLLISÜSTEEM Artikkel 26 Kontrollisüsteemi põhimõtted 1.Komisjon vastutab riiklike korraldusasutuste juhitavate Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete järelevalve eest. Ta kehtestab miinimumnõuded riikliku korraldusasutuse ja sõltumatu auditeerimisasutuse kontrollide kohta. 2.Riiklikud korraldusasutused vastutavad esmaste kontrollide eest, mida tehakse toetusesaajate suhtes nende ülesandeks usaldatud Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete osas. Kontrollid peavad tagama piisava kindlustunde selles osas, et toetusi kasutatakse sihipäraselt ja kooskõlas kohaldatavate liidu eeskirjadega. 3.Riiklikele korraldusasutustele ülekantavate vahendite puhul tagab komisjon oma kontrolli nõuetekohase kooskõlastamise riiklike ametiasutuste ja riiklike korraldusasutustega, lähtudes ühekordse auditi põhimõttest ja järgides riskipõhist analüüsi. Seda sätet ei kohaldata Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste suhtes. Artikkel 27 Liidu finantshuvide kaitse Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohase otsuse alusel või muu õigusliku vahendi alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastase Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi.

XI PEATÜKK VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS Artikkel 28 Liidu meetmete vastastikune täiendavus 1.Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed peavad olema kooskõlas asjakohaste liidu tasandi poliitikameetmete, vahendite ja programmidega, eelkõige Erasmuse programmiga, ning Euroopa solidaarsuskorpuse tegevusega seotud olemasolevate liidu tasandi võrgustikega ja neid täiendama. 2.Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed peavad olema kooskõlas ja vastastikku täiendavad ka osalevate riikide asjaomaste riigi tasandi poliitikameetmete, programmide ja vahenditega. Selleks vahetavad komisjon, riiklikud ametiasutused ja riiklikud korraldusasutused teavet ühelt poolt solidaarsuse ja noortega seotud olemasolevate riiklike kavade ja prioriteetide kohta ning teiselt poolt Euroopa solidaarsuskorpuse meetmete kohta, pidades silmas tuginemist asjakohastele headele tavadele ning tõhususe ja tulemuslikkuse saavutamist. 3.Euroopa solidaarsuskorpuse meetmed kolmandates riikides, millele on osutatud artiklis 11, peavad eelkõige olema kooskõlas liidu välistegevuse muude valdkondadega, eriti humanitaarabipoliitika, arengukoostööpoliitika, laienemispoliitika, naabruspoliitika ja liidu kodanikukaitse mehhanismiga, ning neid täiendama. 4.Meede, mis on saanud toetust programmi raames, võib saada toetust ka mõne muu liidu programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Iga liidu programmi alusel meetmele antava toetuse suhtes kohaldatakse vastava programmi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega. 5.Kui ühte meedet toetatakse rahaliselt nii programmist kui ka [määruse (EL) XX (ühissätete määrus)] artiklis 1 osutatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, rakendatakse seda meedet kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega, sh põhjendamatult makstud summade sissenõudmist käsitlevate sätetega. 6.Programmi raames rahastamiskõlblikud meetmed, mida on hinnatud programmi raames läbiviidud projektikonkursi käigus ja mis vastavad selle projektikonkursi puhul kehtivatele kvaliteedi miinimumnõuetele, kuid mida eelarvepiirangute tõttu ei rahastata, võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfondist+ või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist vastavalt määruse (EL) nr XX [ühissätete määrus] artikli [65] lõikele 7 ja määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire] artiklile [8], tingimusel, et sellised meetmed on kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega. Sellisel juhul kohaldatakse toetust andva fondi eeskirju. XII PEATÜKK ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 29 Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.Artiklis 19 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile programmi kestuse ajaks. 3.Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 19 osutatud õiguse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprill 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5.Kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6.Artikli 19 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 30 Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab määruse (EL) nr 182/2011 kohane komitee. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 31 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EL) [Euroopa solidaarsuskorpuse määrus] ja määrus (EL) nr 375/2014 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021. Artikkel 32 Üleminekusätted 1.Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste meetmete jätkumist või muutmist kuni nende meetmete lõpetamiseni [Euroopa solidaarsuskorpuse määruse] või määruse (EL) nr 375/2014 kohaselt. Nimetatud määruste kohaldamist asjaomaste meetmete suhtes jätkatakse kuni nende meetmete lõpetamiseni. 2.Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek programmi ja [Euroopa solidaarsuskorpuse määruse] või määruse (EL) nr 375/2014 alusel vastu võetud meetmete vahel. 3.Vajaduse korral võib artikli 12 lõikes 2 ette nähtud kulude katmiseks kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et oleks võimalik hallata meetmeid ja tegevusi, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud. 4.Liikmesriigid tagavad riigi tasandil sujuva ülemineku Euroopa solidaarsuskorpuse programmi (2018–2020) raames rakendatud meetmete ja käesoleva programmi raames rakendatavate meetmete vahel. Artikkel 33 Jõustumine Käesolev määrus jõustub [kahekümnendal] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja





FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.Meetme kestus ja finantsmõju 1.6.Kavandatud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele

FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm. 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) 7. Investeerimine inimestesse, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja väärtustesse 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb: ☑ uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ olemasoleva meetme pikendamist ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Luua korpus, mis võimaldab sellega liitunud motiveeritud noortel eurooplastel soovi korral osaleda vabatahtlikus solidaarsustegevuses või praktikal või teha sellealast tööd kas oma riigis või välismaal. Eelduste kohaselt peaks programm olema pakkunud 2027. aastaks võimalusi 350 000 noortele eurooplasele. Toetada organisatsioone kättesaadavaks muudetud ja kvaliteetses solidaarsustegevuses, millelt oodatakse täitmata sotsiaalsete vajaduste rahuldamist, toetades seejuures noorte isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut ning nende kodanikutunde arendamist. 1.4.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. Euroopa solidaarsuskorpus tugevdab solidaarsuse Euroopa mõõdet. Ta täiendab olemasolevat avaliku ja erasektori poliitikat, käimasolevaid programme ja tegevust, ei tekita konkurentsi ega kujuta endast asendustegevust. Täiendav mõju on tagatud, sest korpus tegeleb katmata sotsiaalsete vajadustega, st olukordadega, kus kogukondades ja kodanikel on näiteks puuduvate vahendite tõttu ilmnenud vajadused, mida tööturg, olemasolev vabatahtlik tegevus või muud liiki solidaarsusprogrammid ei kata. Lisaks sellele, nagu on selgitatud eelhinnangus, tuleneb ettepaneku ELi lisaväärtus pakutavate võimaluste ühisest kvaliteedistandardist; solidaarsusest, mida peetakse ühiseks Euroopa väärtuseks; mastaabi- ja mitmekülgsussäästust, mis saavutatakse mõlema programmi ühendamise kaudu, ning ühtsusest, mis saavutatakse tänu kõigi noortele pakutavate solidaarsusega seotud võimaluste ühte programmi koondamisele. 1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Euroopa solidaarsuskorpus võtab arvesse liikmesriikide rikkalikke ja pikaajalisi traditsioone ja kogemusi, mis on seotud avalike huvide teenimisega näiteks vabatahtliku tegevuse kaudu. Mõnes liikmesriigis on loodud riiklikud kodanikuteenistuse programmid, milles noored saavad osaleda, teised liikmesriigid toetavad kodanikuühiskonna algatusi. ELi tasandil on juba 20 aastat pakutud noortele võimalust osaleda vabatahtlikus tegevuses Euroopa vabatahtliku teenistuse raames ning programmide kaudu, nagu noortegarantii ja algatus „Sinu esimene EURESe töökoht“, on aidatud noortel leida praktika- või töökohta. 2014. aastal käivitatud ELi humanitaarabi vabatahtlike algatus pakub ELi kodanikele võimalust saada kolmandas riigis vabatahtliku töö kogemus, toetades ja aidates pakkuda humanitaarabi seal, kus seda kõige rohkem vajatakse. Euroopa solidaarsuskorpuse puhul võetakse arvesse nende algatuste tugevaid külgi ja kogemusi ning korpus tugineb seega tugevale olemasolevale alusele, laiendades seda, et pakkuda uusi võimalusi, olla paremini nähtav ja avaldada suuremat mõju. Euroopa solidaarsuskorpus pakub uusi võimalusi sellise humanitaarabi valdkonnas, mida ELi humanitaarabi vabatahtlike algatuse raames enam ei toetata (mis pärast 2020. aastat ei jätku), lihtsustades samas huvitatud noorte ja organisatsioonide juurdepääsu. Euroopa solidaarsuskorpuse portaali kaudu avaneb ühtne hõlpsasti juurdepääsetav kontaktpunkt; selle eesmärk on tagada osalevate organisatsioonide ja kaasatud noorte võimalikult laialdane teavitamine. Solidaarsuskorpusel on kavas arendada ja edendada tegevusele eelnevat koolitust, pakkuda asjakohast tuge ja valideerida õpitulemused pärast tegevuse lõppu. Määruse tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks peaks Euroopa solidaarsuskorpus maksimaalselt ära kasutama juba olemasolevaid korralduslikke menetlusi. See võimaldaks pöörata suuremat tähelepanu tegevuse tulemuslikkusele, vähendades samal ajal halduskoormust. Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamine tuleks seepärast usaldada olemasolevatele asutustele, st Euroopa Komisjonile, samuti Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile (EACEA) ning [uue „Erasmust“ käsitleva määruse] (millega luuakse programm „Erasmus“) peatükis „Noored“ osutatud meetmete haldamiseks määratud riiklikele korraldusasutustele. 1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Euroopa solidaarsuskorpuse tegevus on sidus ja täiendab mitmesuguseid ELi asjaomaseid poliitikavaldkondi ja programme, eelkõige (kuid mitte ainult) neid, mis puudutavad haridust ja koolitust, tööhõivet, soolist võrdõiguslikkust, ettevõtlust (eelkõige sotsiaalset ettevõtlust), kodakondsust ja demokraatlikku osalemist, keskkonna- ja looduskaitset, kliimameetmeid, suurõnnetuste ärahoidmist, nendeks valmisolekut ja taastamismeetmeid, põllumajanduse ja maaelu arengut, toidu ja tööstuskaupade jagamist, tervishoidu ja heaolu, loovust ja kultuuri, kehakultuuri ja sporti, sotsiaalabi ja hoolekannet, kolmandate riikide kodanike vastuvõttu ja integratsiooni, territoriaalset koostööd ja ühtekuuluvust, piiri