ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 8.12.2010 
SEK(2010) 1491 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS  
EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGU LE, EUROOPA MAJANDUS- JA 
SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
   
ELi Doonau piirkonna strateegia 
  
Mõju hindamise kokkuvõte  
   
{SEK(2010) 1490 lõplik} {SEK(2010) 1489 lõplik} 
{KOM(2010) 715 lõplik} 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS  
Liikmesriigid on palunud Euroopa Komisjonil ette valmistada Doonau piirkonna strateegia1. 
See on jätkuks ELi Läänemere piirkonna strateegiale, mis arendati komisjoni 
koordineerimisel välja ajavahemikus 2008–2009, ning mida praegu rakendatakse. Praegune 
palve rõhutab kestliku arengu olulisust, mis tule ks saavutada lõimitud lähenemisviisi abil. ELi 
Doonau piirkonna strateegiat koordineerib komisj oni sees regionaalpoliitika peadirektoraat, 
kes on ette valmistanud ka käesoleva mõjuhinnangu.  
2. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Probleemi kirjeldus põhineb sotsiaal-maja nduslikul analüüsil ja laiaulatuslikel 
konsultatsioonidel. Konsultatsioonidesse olid  kaasatud Doonau piirkonna liikmesriigid ja 
kolmandad riigid, valitsustevahe lised ja valitsusvälised orga nisatsioonid ning sidusrühmad, 
kaasa arvatud elanikud ja piirkonna  eksperdid. Töös osales ka Euroopa investeerimispank ja 
komisjoni 22 peadirektoraati2. Kirjeldatud väljakutsed on piir iülese iseloomuga ning neil on 
palju piiriülest välismõju3. Järjest enam on selge, et killu statud poliitikavaldkondade areng ja 
otsuste tegemine ei ole Doonau piir konna jaoks adekvaatsed lahendused.  
• Probleemi kirjeldus seoses valitsemistavaga  
Doonau piirkonnas on suurimaks probleemiks valitsemistava. Puudu on adekvaatsest 
riigiülesest juhtimisest. Sellest  tuleneb vähene koostöö (vähe ühishuve ja isegi vastuolulised 
teemad). Näiteks on riikide vahel erimeelsusi keskkonna ja muudel jõe kasutamise teemadel, 
millele leiab lihtsamalt vastuse, kui neid kä sitleda laiemas kontekstis või innovaatilisi 
tehnoloogiaid rakendades – sellis eid lahendusi pakutakse tõenäolis elt välja strateegia raames. 
EL pakub välja mõned raamistikud (õigusaktide ja finantsinstr umentide abil), mis aitavad 
tegelda mõnede probleemide ja võimalustega,  samuti on olemas mõned valitsustevahelised 
raamistikud. Siiski on vajaka haldussuutlikkuse st ning tõsiseid probleeme on rakendamisega 
(nt on mõned ELi juhindid küll õigusaktidesse  üle võetud, kuid reaalselt neid ei rakendata). 
Tulemuseks on killustatud lähenemisviis palj udele piirkonna probleemidele ning potentsiaali 
kasutamata jätmine. Tuleb paremini mõista ja juhtida suhteid, arendada ühiseid ja koostoimelisi instrumente ja vahendeid, rakendada sünergiaid nii riikide kui ka sektorite vahel 
ning vältida või lahendada konflikte. 
                                                
 
1 Euroopa Ülemkogu palus Euroopa Komisjonil fo rmaalselt koordineerida ELi Doonau piirkonna 
strateegiat, sõnastades 19. juuni 2009. aasta järeldus tes järgnevalt: „Säästva arengu suunas tuleks samuti 
püüelda konkreetsete piirkondade ees seisvate sp etsiifiliste väljakutsete  suhtes integreeritud 
lähenemisviisi võtmise teel (…). Ülemkogu kutsub (…) komisjoni üles esitama enne 2010. aasta lõppu 
ELi Doonau piirkonna strateegia.”  
2 Talitustevahelises töörühmas osalesid järgmise d peadirektoraadid: AGRI , EAC, ECFIN, ELARG, 
RELEX, AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM , INFSO, JLS, MARE, MOVE, ENER, MARKT, 
RTD, SANCO, TAXUD, TRADE ja SG. 
3 Majandusteaduses käsitatakse välismõjuna kõrvaltoim et (kahju või kasu), mis mõjutab poolt, kes ei 
osale otsustuses, mis on mõju tekitanud, ning mõju maksetega ei kompenseerita. Piiriülene välismõju 
on mõju, kui ühe riigi meetmed mõjutavad positiivselt või negatiivselt teisi riike. 
ET 4   ET • Probleemi kirjeldus teemade kaupa  
Mitmete teemade puhul on koostöö äärmiselt vaja lik: liikuvus ja kättesaadavus, energia, 
keskkond ja riskijuhtimine. Nende probleemidega peab põhimõtteliselt tegelema iga strateegia. Lisaks selgus avaliku konsulta tsiooni käigus, eel kõige liikmesriikide 
seisukohtadest, et teatavaid teemasid võiks või peaks samuti käsitlema, kas nende piiriülese 
välismõju tõttu (innovatsioon ja konkurentsivõime, üht se turu rakendamine, inimkapital, 
turvalisus, turism), ja/või oleks väga  kasulik vahetada kogemusi (infoühiskond, 
haldussuutlikkus või marginaliseerunud kogukonna d). Nende teemade kaasamine võimaldaks 
partneritel/sidusrühmadel tasakaalustada meetme id, mida nad peavad vähem prioriteetseteks, 
meetmetega, mis on ülimalt olulised: poliitiliselt on tähtis kaasata rohkelt muid teemasid, et 
tagada kokkulepe terve paketi osas. Lisaks aita vad sotsiaal-majanduslikud ja muud aspektid 
kiiremini lõimuda nendel riikid el, kes ELiga alles ühinesid.  
2.1.1.  Teemad, mille puhul on vaja koostööd, sest üksi nendega tegelda ei saa: 
– Liikuvus ja kättesaadavus: Doona u jõe potentsiaali laevatatava siseveeteena ei kasutata 
täielikult. Seda saaks paremini kasutada järgmiste meetmete abil: suurem transpordi koostalitlus, parem juhtimine, suuremad i nvesteeringud taristusse ja varustusse ning 
kvalifitseeritud tööjõu saad avus. Nii nagu on puudu nõudlusest, on puudu ka pakkumisest. 
Doonau kanalid ei ole alati laevatatavad, sadamad ei ole sageli tõhusad, laevu pole 
piisavalt ning nad on halvas korras ning ebapiisavate koolitusvõimaluste tõttu ei ole piisavalt meeskonnaliikmeid. Maanteede ja raud teede puhul on taristu sageli ebatõhus või 
puudub sootuks, eriti piiriüleste ühenduste p uhul (mida riikide ametiasutused ei pea 
prioriteetseteks).  
– Energia: Energiajulgeolek ja  –tõhusus on piirkonnas sageli pr oblemaatilised. Palju energiat 
imporditakse ning selle transport on kallis. Lisaks on turud killustunud ning puuduvad võrkudevahelised ühendused. Doonau piirkond on eriti tundlik varustuskindluse 
seisukohast, nagu oli näha 2009. aasta jaanuaris, kui gaasivarustus katkes. Samas on energia tootmine ja kasutamine reostuse alli kaks. Vaja oleks suure ndada energiatõhusust 
(ja kokkuhoidu) ning kasutada rohkem taastuvenergiat.  
– Keskkond: Mitmetes Doonau piirkonna riikides on nii jõe- kui ka pinna vee kvaliteet sageli 
kehv. Reostust on palju, eriti toitaineid. Samu ti on saastatud pinnas, eriti piiriülestes 
tööstuspiirkondades, ja ka õhk linnapiirkond ades. Looduslike alade, eelkõige puutumatute 
mägipiirkondade kadumine ohustab maastikke ja bioloogilist mitmekesisust, mis toob kaasa liikide arvu vä henemise. Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide hävinemine 
võib viia pöördumatute muutusteni ning enam  ei suudeta pakkuda se lliseid tooteid ja 
teenuseid, nagu kaitse tulvavete eest, vee puhastamine, toit ja puit ning kliimamuutusega kohanemine ja selle mõju vähendamine. Kala püük jõgedes ei ole kest likul tasemel ning 
rännet segavad hüdromorfoloogilised muutused. Tuuralised, kes on ol ulised siirdekalad 
terves Doonau jõgikonnas , on eriti ohustatud.  
– Riskijuhtimine: Doonau piirkond seisab silm itsi kolme peamisi ohuga: üleujutused, põuad 
ja tööstussaaste. Ükski neist oh tudest ei hooli riigipiiridest. Eesmärk on juhtida nii ohtude 
ennetamist (vältida ohu tekkimist) kui ka ne ile reageerimist (abi kui oht ilmneb). Doonau 
ja selle lisajõgede üleujutusi põhjustab peamiselt see, et jõekaldad on tehislikult kanaliseeritud, mis ei võimalda  ülemäärsel veel vabalt suuremale alale voolata (mistõttu 
tõuseb veetase). Põudade peamine põhjus on poolkontinentaalne kliim a, mida mõjutavad 
ET 5   ET ka kliimamuutused. Tööstussaaste oht on tingitud vananenud ettevõtetest, mis põhjustavad 
õnnetusi, mis võivad naaberriike märkimisväärselt saastada.  
2.1.2.  Teemad, mille puhul tuleks koostööd tõhust ada, sest neil on piiriülene välismõju 
– Innovatsioon ja konkurentsivõime:  Doonau piirkonda iseloomustavad märkimisväärsed 
erisused piirkonna lõikes ning ebaühtlane koo stöö (teadussektori, ettevõtete ja avaliku 
sektori sees ja vahel). Samu ti on erinevusi ettevõtluses, in novatsiooni kapitalisatsioonis, 
teadus- ja arendustegevuse rahastamises ning üldises konkurentsi võimes. Piirkond saaks 
märkimisväärset kasu parematest ühendustest, eriti ida-lääne suunal. 
– Ühtse turu rakendamine:  Ühtse turu seisukohast on erinev ate riiklike õigusaktide tõttu 
ettevõtte rajamine ja teenuste  pakkumine teistes Doonau-äärse tes riikides keerulisem kui 
see olema peaks. Väikestel ja keskmise suur usega ettevõtetel ei ole sageli piisavalt 
ressursse ületamaks halduslikke ja muid tõkke id, et pääseda naaberri ikide turgudele, ning 
seetõttu jääb nende pot entsiaal kasutamata.  
– Inimkapital: Kõrgharidusega inimeste os akaal on Doonau regioonis väiksem kui EL27 
keskmine, kuid jällegi on siin suuri piirkondlikke  erinevusi. Teadlaste ja üliõpilaste, kõrge 
kvalifikatsiooniga töötajate ja  oskustööliste liikuvus on p iiratud. Nende töötajate väga 
olulist potentsiaali ei kasutata siiani täiel määral ära.  
– Turvalisus: Suurenev majanduslik lõimumine ning tihedam piiriülene  kaubandus kätkevad 
endas organiseeritud kuritegevuse suuren emise ohtu piirkonnas  (salakaubavedu, 
inimkaubandus, must turg jne). Lisaks otsese le kahjule toob organiseeritud kuritegevus 
kaasa suuremad kulud piirkonna ettevõtetele, mis pärsib edasist majanduskasvu. Selle 
probleemiga tegelemine on selgelt piiriülene teema.  
– Turism:  Doonau piirkonnas on uskumatu kultuuriline,  etniline ja looduslik mitmekesisus, 
mis võiks külastajatele suurt huvi pakkuda. Turi smi potentsiaali ei kasutata siiski täiel 
määral. Olemasolevad algatused ei ole om avahel seotud ning puudub ühi ne strateegia edu 
saavutamiseks.  
2.1.3.  Teemad, mille puhul võiks teha koostööd, sest kasulik on vahetada kogemusi 
– Infoühiskond: Võrreldes EL27ga ei ole Do onau piirkonnas infoühiskond kuigi hästi 
arenenud. Inimestel on kehv juurdepääs arvutit ele, internetiühenduste le ja veebisisule. 
Asjaomased riigid ei saa täie likult kasu sellest kasvu, ühtekuu luvuse ja kestlikkuse allikast. 
Positiivsete kogemuste vahetus ning juurdep ääs piirkonna paremini arenenud osade 
hiljutistele arengutele oleks väga kasulik. 
– Haldussuutlikkus: Piirkonna riigiülese d, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud 
valitsemissüsteemid on veel arenemas ning kohanemas viimaste aastate järskude 
muutustega. See hõlmab nii otsu ste tegemist (avaliku sektori teenistujate stabiilsus, 
läbipaistvus, konsulteerimine, planeerimine, fi nantskorraldus, projektide ettevalmistamine, 
ruumi planeerimine jne) kui ka meetmete rake ndamist (õigeaegsus, tulemuslikkus, tõhusus, 
ökonoomsus, korruptsiooni puudumine jne). Kuna piirkonna teatavates osades toimib 
edukas juhtimine, siis tooks kogemust e edasiandmine kaasa tõelist edu. 
– Marginaliseerunud kogukonnad: Doonau piir konnas on mitmeid marginaliseerunud 
kogukondi, nagu vähemused ja romad (Doonau piirkonnas elab 10 miljonit romat, mis moodustab 80% Euroopa romadest). Need  kogukonnad elavad sageli viletsates 
ET 6   ET tingimustes, kus puudub alustaristu.  Eksisteerib nii diskrimineerim ist, sotsiaalse t tõrjutust, 
ruumilist eraldatust kui ka sotsiaalseid pinge id. Teatavates piirkondades on ametivõimudel 
sageli puudu ressurssidest ja kogemustest, et probleemiga terviklikult tegelda, kuid suurt 
kasu saadaks lähiümbruses olemasolevat est headest tavadest ja korraldusest. 
3. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Üldiselt on parim, kui otsuseid tehakse asjakoh asel tasandil ning meetmeid rakendavad need, 
kellel on selleks teadmised ja pädevus. Terv et Euroopat puudutavates küsimustes võib seda 
teha Euroopa Liidu institutsioonides, riiklike küsimuste puhul riikide valitsustes ning piirkondlike ja kohalike küsimuste puhul piirkonda des ja linnades. Tervet suurt piirkonda 
hõlmavate küsimuste puhul (mis puudutavad mitmeid riike, kuid mitte kogu Euroopa Liitu, ning vahel ka kolmandaid riike) on vajalik te atav koostööraamistik piirkonna tasandil. 
Riikide vahel on juba mõningane koostöö, mis toimub valitsustevaheliste organisatsioonide 
kaudu või koostöö kaudu spetsiifilistes küsimustes.  Siiski ei ole koost öö nii tõhus kui võiks, 
see ei hõlma kõiki küsimusi, mis vajaksid koos tööd, ning asi ei ole as etatud strateegilisse 
perspektiivi kõrgeimal poliitilis el tasandil. Seetõttu palusi d liikmesriigid ise nõukogus, et 
komisjon koostaks Doonau  piirkonna strateegia.  
4. EL
I ALGATUSE EESMÄRK  
Üldine eesmärk (visioon) on luua pikaajal ise koostöö lõimitud raamistik Doonau piirkonna 
riikide, linnade ja regioonide vahel, et võ idelda probleemidega ning saada ühiselt kasu 
võimalustest. Konkreetselt saavad ri igid parema aluse, et ühisel t arutada, otsustada ja võtta 
meetmeid, mis on suunatud ühistele probleemid ele ja võimalustele. Igas poliitikavaldkonnas 
on võimalik koordineeritum lähenemisviis, kuid siis ki tuleb meeles pidada seotust teiste 
majandusvaldkondadega (nt trans port – keskkond – majandusareng). 
Edu saavutamiseks on vaja keskenduda kol mele spetsiifilisele eesmärgile: parem 
koordinatsioon ja ühtlustatus (et saavutada tu lemuslikkus), tugevdatud haldussuutlikkus (et 
saavutada tõhusus) ja pikaaj aline koostööprotsess (et tagada poliitiline vastuvõetavus). 
5. POLIITIKAVALIKUD  
Eespool kirjeldatud probleemid näitavad, et va ja on paremat poliitika arendamist, otsustamist 
ja rakendamist, mis põhineks erinevate sektor ite ning Doonau piirkonna riikide, linnade ja 
regioonide suuremal koordinatsioon il, koostööl ja lõimimisel. Va jatakse suuremat suutlikkust, 
et olemasolevaid poliitikaid üksteisega vastavusse  viia, neid rakendada ja tugevdada. Allpool 
esitatud võimalusi ja mehhanisme tuleb analüüs ida, et leida, milline variant aitab kõige 
paremini määratletud eesmärke saavutada. Võimalused käsitlevad Doonau piirkonna võimalikke koostööraamistikke ni ng geograafilist ulatust.  
• Võimalikud koostööraamistikud  
– Võimalus 1: Komisjon ei ole k aasatud (lähtejoone stsenaarium); Komisjon ei valmista ette 
Doonau strateegiat. Selle võimaluse raam es on kaks võimalikku stsenaariumi: (1.1) 
Doonau strateegiat ei ole (1.2) strateegia on, kuid seda ei ole ette valmistanud komisjon 
ET 7   ET – Võimalus 2: Komisjoni roll piirdub strateegia ettevalmistamisega; Komisjon valmistab 
strateegia ette, kuid rakendamine toimub valitsustevahelisel tasandil, ELi väliselt.  
– Võimalus 3: Komisjon koordineerib meetmeid ELi tasandil (kasutades ELi struktuure); 
Olemasolevate ELi struktuuride raames luua kse koordineeritud strat eegia, kus komisjonil 
on abistav roll. Strateegia valmistab ette kom isjon, kuid edaspidi võ tavad otsuseid vastu 
partnerinstitutsioonid.  
– Võimalus 4: Komisjon toetab uue organi loom ist, kellel on finantsiline ja seadusandlik 
võim. Luuakse uus rahvusvaheline organisa tsioon, kellel on õigus  võtta vastu Doonau 
piirkonda puudutavaid uusi õigusak te ning juhtida vahendeid rahastamaks riigiüleseid 
projekte. 
• Geograafilised võimalused  
– Võimalus a: Piiratud Doonau jõega. See lähe nemisviis hõlmaks alasid, mis on otseselt jõe 
kaldal (liikmesriigid ja kolmandad riigid) ning seega keskendutaks ainult jõega seotud 
küsimustele, nagu laevatatavus ja keskkond. 
– Võimalus b: Funktsionaalne geograafiline piirkond. See lähenemisviis hõlmaks Doonau 
piirkonda tervikuna (liikmesriigid ja kol mandad riigid) ning tähelepanu pöörataks 
piirkonna probleemidele (mitte ainult jõele) . Selle võimaluse puhul peetaks „Doonau 
piirkonnaks” funktsionaalset al a, mis kaasaks toimijaid, et tagada koostöö erinevate 
teemade raames, sõltumata sellest, kas riigid on ELi liikmed või mitte4.  
– Võimalus c: Lähenemisviis hõlmaks laiemat ala kui jõgi, kuid ainult Doonau piirkonnas 
asuvaid liikmesriike. Lähenemisviis põhi neb võimalusel b, kuid kaasab ainult ELi 
liikmesriike.  
6. MÕJU HINDAMINE  
• Võimalikud koostööraamistikud  
Järgmises tabelis on ära toodud, kuidas mingi võimalus mõjutab punktis 4 kirjeldatud 
eesmärkide saavutamist: (tulemuslikkus); kui liht salt eesmärgid saavutat akse (tõhusus); ja kas 
võetakse poliitilisi kohustusi (poliitiline vastuvõetavus).  
Võimalus 1 – Komisjon ei ole kaasatud (lähtejoone stsenaarium)  
Stsenaarium 1.1: Doonau strateegiat ei ole  
 -- - 0 + ++ 
Tulemuslikkus    9   
Tõhusus    9   
Poliitiline 
vastuvõetavus  9     
                                                 
4 Andmaks aimu, millist ala silmas peetakse, võib Doon au piirkonnaks pidada riike Doonau jõgikonnas 
(seetõttu ei ole see piiratud jõega) nagu seda tehakse Doonau koostööprotsessi raames, mis on 
piirkonnas laialt tunnustatud. Territoorium hõlmaks järgmisi riike: Saksamaa (eelkõige Baden-Württemberg ja Baierimaa), Austri a, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Ungari, Sloveenia, Rumeenia ja 
Bulgaaria ELi liikmetena ning Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Moldova 
Vabariik ja Ukraina (piirkonnad Doonau ääres) väljaspool ELi. See ei välista naaberriikide (või merealade) kaasamist teatavate küsimuste puhul. Oluline on rõhutada, et Doonau piirkond ei ole üksnes 
Doonau jõgi. 
ET 8   ET Võimalus 1 – Komisjon ei ole kaasatud (lähtejoone stsenaarium)  
Stsenaarium 1.2: Strateegia on, kuid seda  ei ole ette valmistanud komisjon  
 -- - 0 + ++ 
Tulemuslikkus     9  
Tõhusus    9   
Poliitiline 
vastuvõetavus   9    
Võimalus 2:  
Komisjoni roll piirdub strateegia ettevalmistamisega  
 -- - 0 + ++ 
Tulemuslikkus     9  
Tõhusus    9   
Poliitiline 
vastuvõetavus   9    
Võimalus 3:  
Komisjon koordineerib meetmeid ELi tasandil (kasutades ELi struktuure)  
 -- - 0 + ++ 
Tulemuslikkus      9 
Tõhusus     9  
Poliitiline 
vastuvõetavus      9 
Võimalus 4:  
Komisjon toetab uue organi loomist, ke llel on finantsiline ja seadusandlik võim  
 -- - 0 + ++ 
Tulemuslikkus      9 
Tõhusus   9    
Poliitiline 
vastuvõetavus   9    
 
• Geograafilised võimalused  
– Võimalus a: Piiratud Doonau jõega; Kuigi jõ e olukorda saaks parand ada, ei tegeletaks 
teiste poliitikavaldkondadega, mis on Doonau piirkonna jaoks olulis ed. Eelkõige jääks 
hõlmamata piirkonna laienemisjär gne sotsiaal-majanduslik areng. 
– Võimalus b: Funktsionaalne geograafiline piir kond; See võimalus kataks rohkem teemasid, 
mis on seotud Doonau piirkonnaga ning mitte ai nult Doonau jõega. Konsultatsioonid on 
näidanud, et laiem lähenemisviis aitaks jõuda  lahenduseni küsimustes, mis muidu toppama 
jäävad (laevatatavus vs. keskkond), ning võima ldaks osapooltel määratleda ise oma kasu, 
s.t lähenemisviis võimaldaks poliitilisi kompr omisse. Sellega võiks saavutada tulemuse, 
mis on laiem kui väikseim ühisnimetaja. Lisaks saadakse kasu sellest, et 
poliitikavaldkondadele lähenetakse lõimitult,  võttes arvesse nende vahelisi suhteid ning 
vältides killustamist. On võimalik tugevdada piirkonna lõimumist ELiga nii administratiivselt kui ka juriidiliselt ning samuti seoses sotsiaal-majandusliku arenguga. 
See võimalus oleks poliitilis elt vastuvõetav ning võimaldak s edasiminekuid valdkondades, 
kus on vastuolulised poliitilised huvid. 
– Võimalus c: Lähenemisviis hõlmaks laiemat ala kui jõgi, kuid ainult Doonau piirkonnas 
asuvaid liikmesriike; Kuigi see võimalus lihts ustaks mitmete meetmete rakendamist, sest 
hõlmatav territoorium kuuluks ühtsesse õigusra amistikku (ELi juhindid) ning sel oleksid 
ühtsed rahastamisvahendid (eelkõige tõukef ondid), ei saaks siis ki tegelda kõigi 
probleemide ja võimalustega, mis Doonau p iirkonnas on. Näiteks oleks laevatatavuse 
parandamine piiratud, sest Doona u voolab ka läbi Horvaatia ja  Serbia. Ka paljude muude 
ET 9   ET poliitikavaldkondade puhul oleks määratlemine ja rakendamin e ebatäielikud, sest teemad 
hõlmavad sageli kandidaatriike, potentsiaa lseid kandidaate ja kolmandaid riike. 
7. VÕIMALUSTE VÕRDLEMINE  
Erinevate poliitiliste valikute mõju hinnates j õuti järeldusele, et parimat võimalused on: 
• Võimalikud koostööraamistikud  
Eelistatud on võimalus 3, mille puhul komisj on koordineerib meetmeid ELi tasandil, 
kasutades ELi struktuure. See võimalus kaasab komisjoni aktiivselt protsessi, aidates Doonau 
piirkonna riikidel välja töötada ühtne piirkonna strateegia. ELi strateegia töötatakse välja 
tihedas koostöös asjaomaste riik ide ning Euroopa Komisjoni tali tustega. Protsessi on kaasatud 
avatud konsultatsiooniprotsess kõigi piirkonna sidusrühmadega ning konsultatsiooniprotsess 
piirkonna ekspertidega. See võimalus kasutaks  ära ELi Läänemere st rateegia kogemust, mis 
töötati välja 2009. aastal ning mi da praegu rakendatakse.  
Võimalust eelistatakse seetõttu, et võrreldes teistega on see: 
– tõhusam, võimaldades paremini vastavusse viia piirkonna poliitik aid ja rahastamist; 
– tulemuslikum, sest lihtsustab komisjoni juhtiva rolli kaudu konkreetsete meetmete 
rakendamist, strateegia võetakse hä sti omaks ning meetmed on teostatavad. 
– poliitiliselt vastuvõetavam, sest kasutataks e olemasolevaid fonde, institutsioone ja 
õigusakte ning kohaldatakse hõlmavat lähenemi sviisi, nii et kõik osapooled võivad end 
strateegia osana tunda.  
Halduskulud on suuremad kui lähtejoone st senaariumi puhul, kuid vähem ressursimahukad, 
kui uute institutsioonide loomine. Komisjoni ke skne koordineeriv roll võ imaldab poliitikaid ja 
finantsvahendeid tõhusamalt kasutada, mis võib tagada ressursside parema kasutamise ka 
üldiselt. 
Punktis 4 esitatud eesmärkidega seoses parandab see võimalus poliitikate ja rahastamisotsuste 
koordinatsiooni ja ühtlust ning suurendab piirkonna haldussuutlikkust (sest kasutatakse ära ja tugevdatakse olemasolevaid struktuure ja in stitutsioone ning tõhustatakse koostööd riikide 
vahel), samuti nähtavust ja usaldusväärsust (s est piirkond on pideva järe levalve all ning seda 
hindavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid).  
• Geograafilised võimalused  
Eelistatakse võimalust b, kus Doonau piirkond hõlmab kogu funktsionaal set geograafilist ala. 
See võimalus katab Doonau piirk onda tervikuna (liikmesriigid ja kolmandad riigid) ning 
võimaldab tegelda kogu Doonau piirkonna põhiteem adega, aidates ületada halduslikke ja 
poliitilisi tõkkeid. 
8. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Järelevalvet ja hindamist s aab teostada kolmel tasandil: 
ET 10   ET – Luuakse mõõdikud vajalike struktuuride mõõtmi seks (temaatiliste tö ögruppide loomine, 
andmekogumise eest vastutavad toimijad, ko mmunikatsioon piirkonnaga ja sidusrühmade 
kontaktpunktid). Viiakse sisse arua ndluse raamistik ja ajakava; 
– Tegevuskava iga prioriteetse valdkonna kohta luuakse järelevalvenäitajad üksikasjaliku 
raamistikuga, mis võimaldab hinnata rakend amise protsessi. Näitajad sätestatakse 
tegevuskavas. 
– Määratletakse peamised eesmärgid, et hinna ta Doonau piirkonna arengut olulisemates 
valdkondades. Need moodustavad lähtejoone, millega võrreldes saab mõõta edusamme 
sellistes valdkondades, nagu keskkond, j õukus, juurdepääs ja turvalisus.  
Vaja on luua ka aruandluse kord. Komisjon võiks anda regulaarselt aru tegevuskavas 
sätestatud järelevalvenäitajate saavutamise os as. Samuti võiks luua hindamise ajakava (nt 3 
aastat peale rakendamist).  
9. KOKKUVÕTE  
Käesolev mõju hindamise aruanne soovitab lu ua ELi Doonau piirkonna strateegia, mille 
kestlikku koostööraamistikku koordineeriks Euroopa  Komisjon, kes aitaks arendada lõimitud 
meetmeid riikidevahelises kontekstis, kasutade s olemasolevaid ELi struktuure. Strateegiale 
oleks lisatud pidevalt jätkuv tegevuskava, mi s sisaldaks konkreetseid näiteid, kus ja kuidas 
tuleks koostööd tõhustada. Kasutatav mudel olek s sarnane olemasolevale (ja juba proovitud) 
ELi Läänemere strateegiale. Kuna seda lähene misviisi on laialt toetatud, siis võiks Läänemere 
strateegia olla heaks võrdluseks.  
ELi Doonau piirkonna strateegia saab olema ke stlik koostööraamistik, mis toetab arengut ja 
lõimitud meetmeid riikidevahelises kontekstis . Strateegiale lisatakse pidevalt jätkuv 
tegevuskava, mis sisaldaks konkr eetseid näiteid, kus ja kui das tuleks koostööd tõhustada. 
Tegevuskava iga prioriteetset valdkonda koordineerib mõni r iik. Liikmesriigid on kaasatud 
nõukogu kaudu ja strateegia järelmeetmed  võtab kõrgetasemeline töörühm.  
Komisjon oleks võtmetoimija, tagades protse ssi edenemise, juhtides tegevust ning 
erimeelsuste korral aitaks pidada diskussioo ni, kui suhteliselt sõltumatu, legitiimne ja 
usaldusväärne partner. Komisjon aitab protsessi ellu viia, koor dineerides tööd ning andes aru 
edusammudest. Rahastamise koha pealt kaas atakse protsessi varakult tõukefondide 
programmid tagamaks nende valmisolek, et v iia tegevuskava rahastamisega vastavusse. 
Kokkuvõtvalt võib öelda, et ELi Doonau piir konna strateegia võib pakkuda konkreetseid 
tulemusi, mis põhinevad selgel poliitilisel toetus el (komisjon, riigipead).  Strateegia võib kaasa 
tuua konkreetseid arenguid, sest see on välja töötatud tehnilist ek spertiisi kasutades 
(peadirektoraadid, ministeeriumid, sidusrühm ad) ning komisjon on protsessi tugevalt 
kaasatud. Protsessi käigus võivad välja areneda avatud, läbipaistvad ja legitiimsed meetmed. 
Lisaks saadakse kasu poliitikate ning olemasolev ate finantsvahendite vastavusse viimisest. 
Siiski on vaja pidevalt õhutada Doonau riik ide ja sidusrühmade koostöövaimu, et tekiks 
ühiste eesmärkide ja ko hustustega partnerlus.