[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.7.2008

KOM(2008) 459 lõplik

2008/0150 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiive 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisimaksu struktuuri ja määrade osas

(komisjoni esitatud){SEK(2008) 2266}{SEK(2008) 2267}

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ (sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta)[1] artiklile 4 ja nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ (muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta)[2] artiklile 4 peab komisjon iga nelja aasta järel uurima ühtse turu sujuvat toimimist ning vaatama läbi aktsiisimäärade tegeliku väärtuse ja asutamislepingu üldeesmärgid. Kõnealune läbivaatamine peaks laienema ka 27. novembri 1995. aasta direktiivi 95/59/EÜ (muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu)[3] asjaomastele sätetele. Tubakatoodete omadusi arvestades tuleb erilist tähelepanu pöörata tervishoiupoliitika aspektidele.

Käesolevas direktiivi ettepanekus soovitatakse teha mitu olulist ühenduse õigusaktide muudatust, et ajakohastada ja lihtsustada olemasolevaid eeskirju ning muuta need läbipaistvamaks ning integreerida neisse rahvatervise aspektid. Lisaks käsitletakse käesolevas ettepanekus (sigarettide keeramiseks mõeldud) peeneks lõigatud suitsetamistubaka aktsiisimaksude ühtlustamist sigarettide aktsiisimaksudega.

Kavandatud muudatused on komisjoni põhjaliku uurimise tulemus. Kõnealuse uurimise järeldused on esitatud lisatud komisjoni aruandes.

- Üldine taust

Nagu eespool öeldud, on direktiivide 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ artiklis 4 sätestatud, et aktsiisimaksude määrad ja struktuur tuleb kord nelja aasta jooksul läbi vaadata.

Vastavalt sellele sättele esitas komisjon 1995. aasta septembris oma esimese aruande [4] . Selles aruandes märgiti, et üldiselt olid määrad veidi ühtlustunud, kuid järeldati, et õigusaktide muutmise kohta lõplike otsuste tegemiseks on vaja üksikasjalikumat analüüsi ning konsultatsioone huvitatud pooltega.

Komisjoni poolt 1998. aasta mais esitatud teises aruandes [5] arvati, et ühenduse õigusaktidesse tuleb teha vaid mõned tehnilised muudatused ning järeldati, et aktsiisimaksude struktuuri ja määrasid ei tule muuta. Aruandele oli lisatud ettepanek direktiivi kohta, millega muudetaks olemasolevaid tubakavaldkonna eeskirju, et teha soovitatud tehnilisi muudatusi. 29. juulil 1999 võttis nõukogu kõnealuse ettepaneku vastu direktiivina 1999/81/EÜ. Nõukogu protokolli kantud avalduses palusid paljud liikmesriigid siiski komisjonil kaaluda tubakatoodete aktsiisimaksude määrade ja struktuuri põhjalikumat läbivaatamist.

2001. aasta märtsis esitas komisjon oma kolmanda aruande[6]. Aruandele oli lisatud olulisi muudatusi kehtestava direktiivi ettepanek. Sigarettide puhul tegi komisjon ettepaneku kehtestada peale 57 % miinimumnõude ka minimaalne kindlaksmääratud aktsiisimaksu summa 70 eurot 1000 levinuima hinnakategooria sigareti kohta, et tagada liikmesriikide maksumäärade suurem ühtlus. Komisjoni ettepanekuga nähti ette ka sigarettide maksustamisega sarnane maksustamine konkureerivate tubakatoodete, nt peenekslõigatud tubaka puhul. 12. veebruaril 2002 võttis nõukogu kõnealuse ettepaneku vastu direktiivina 2002/10/EÜ. Nõukogu nõustus siiski vaid 64 euro suuruse kindlaksmääratud miinimumsumma kehtestamisega ja ei ühtlustanud peeneks lõigatud tubaka aktsiisimaksu miinimummäärasid sigarettide miinimummääradega. Seoses sellega tegi komisjon mitme liikmesriigi taotlusel nõukogu direktiivi 2002/10/EÜ käsitlevas protokollis järgmise avalduse: „ Komisjon teatab, et esitab oma järgmises direktiivi 92/79/EMÜ ja direktiivi 92/80/EMÜ artikli 4 kohases läbivaatamisaruandes piisavalt teavet, et uurida peeneks lõigatud suitsetamistubaka aktsiisimaksude struktuuri sigarettide aktsiisimaksude struktuuriga ühtlustamise võimaust .”

Praegune läbivaatamine on neljas ning selles soovitatakse taas teha mitu olulist komisjoni õigusnormide muudatust, et ajakohastada kehtivaid eeskirju ja tagada ettevõtjatele võrdsed võimalused. Lisaks on käesolevas läbivaatamises keskne tähtsus rahvatervise kaitsel, pidades silmas asjaolu, et Euroopa Ühendus liitus 30. juunil 2005 Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooniga ning et mitu liikmesriiki nõuavad kõrgetasemelist inimtervise kaitset ja sellest tulenevalt kõrgemaid Euroopa tubakaaktsiisi miinimummäärasid. Komisjoni eelnimetatud avaldust arvestades tegeldakse käesolevas ettepanekus ka (sigarettide keeramiseks mõeldud) peeneks lõigatud suitsetamistubaka aktsiisimaksude ühtlustamisega sigarettide aktsiisimaksudega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Kehtivad õigusnormid on sätestatud direktiivides 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ.

Kõnealune kord kehtestati 1. jaanuaril 1993. See tuleneb 1985. aastal siseturu väljakujundamist käsitleva valge raamatuga algatatud arutelust, mille käigus tegi komisjon ettepaneku ühtlustada tubakatoodete aktsiisimaksud. Nõukogu ei valinud siiski seda lähenemisviisi ning ühtlustamine piirdus ainult maksude struktuuri ja miinimummääradega.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu peamiste tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega.

Asutamislepingu artiklis 152 on sätestatud, et kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Arvestades tubakatoodete omadusi, on erilist tähelepanu pööratud rahvatervise ja toodete lõpphinna suhtele, pidades silmas Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni.

Ühenduses on umbes 650 000 suitsetamisega seotud surmajuhtumit aastas ning seega on suitsetamine endiselt suurim välditavate surmade põhjustaja ühenduses ning üks peamisi haiguste ja suremuse põhjuseid ELis.

Maksustamine on osa üldisest ennetus- ja hoiatusstrateegiast, mis hõlmab ka teisi nõudluse vähendamiseks mõeldud meetmeid, nagu hinnaga mitteseotud meetmed, kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, tubakatoodete koostise reguleerimine jne. Maailmapanga väitel on tubakatoodete hinnatõus siiski tõhusaim sekkumisviis suitsetamise ärahoidmiseks. Suure sissetulekuga riikides vähendab 10 % hinnatõus tarbimist täiskasvanute seas keskmiselt umbes 4 %. Eriti oluline on see, et kõrgemate hindade mõju on tõenäoliselt suurim noorte seas, kes on hinnatõusude suhtes vanematest inimestest tundlikumad.

Käesolevas ettepanekus soovitatakse kehtestada fikseeritud minimaalne maks ning maksu baastase kõigile ELis müüdavatele sigarettidele, et kõigi sigarettide kategooriate puhul oleks võimalik arvesse võtta terviseprobleeme. Kavandatava direktiiviga suurendatakse miinimumnõudeid, et vähendada tubakatarbimist järgmisel viiel aastal, vältides eelkõige seda, et liikmesriikide tubakatarbimise piiramise poliitikat ei õõnestaks teiste liikmesriikide märkimisväärselt madalamad maksumäärad. Ettepanek tagab liikmesriikidele ka suurema paindlikkuse koguseliste maksude kohaldamisel ning sigarettidele minimaalsete aktsiisimaksude kehtestamisel tervisega seotud eesmärkide saavutamiseks. Samuti viiakse sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka aktsiisimaksu miinimummäärad ja struktuur ettepaneku kohaselt vastavusse sigarettide aktsiisimaksu määrade ja struktuuriga, et vältida sigarettide asendamist peeneks lõigatud tubakaga.

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Käesoleva aruande koostamisele eelnes ulatuslik konsulteerimine. Komisjoni talitused kutsusid liikmesriikide maksuameteid esitama küsimustiku alusel oma seisukohad tubakatoodete aktsiisimaksude määrade ja struktuuri võimaliku läbivaatamise suhtes. Vastuseid arutati asjaomaste liikmesriikide asutuste ja komisjoni talituste vahelistel kahepoolsetel kohtumistel. Ka ühendusi ja muid sidusrühmi (kaubandus, tervishoid jne) kutsuti üles esitama oma seisukohad avaliku Interneti-arutelu kaudu.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Peale huvitatud isikutega peetud põhjalikke arutelusid võeti mõju hindamisel arvesse ka selleteemalisi seisukohavõtte ja artikleid.

- Mõju hindamine

Komisjoni talitused keskendusid mõju hindamisel potentsiaalsetele meetmetele, millega võidaks ajakohastada või muuta läbipaistvamaks tubakatoodete aktsiisi struktuuri. Lisaks pöörati erilist tähelepanu rahvatervise ja toodete lõpphinna suhtele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni, samuti võimalustele viia (sigarettide keeramiseks mõeldud) peeneks lõigatud suitsetamistubaka aktsiisimaksude struktuur ja määrad kooskõlla sigarettide aktsiisimaksudega.

Uurimaks tubaka maksustamise eesmärkide saavutamise võimalusi, hindas komisjon nelja põhilist lähenemisviisi.

Esimene lähenemisviis seisneb ühenduse tasandil mittesekkumises (muutumatu poliitika). See lähenemisviis ei lahenda praegu tubakaturul esinevat piiriülesest ostmisest ja salakaubandusest tingitud turumoonutuste probleemi, mis avaldab mõju tuludele ja tervisekaitsele. See ei lahenda eelarvetulude ebastabiilsust ja konkurentsimoonutusi, mis praegu tulenevad levinuima hinnakategooria põhimõttest. See lähenemisviis ei lahenda ka asendamise ning maksudest tingitud konkurentsimoonutuste probleemi erinevate tubakatoodete vahel. Seetõttu ei kuulunud kõnealune lähenemisviis valikuvõimaluste hulka, millega komisjon otsustas edasi tegeleda.

Teine lähenemisviis hõlmab ainult sigarettide aktsiisimaksude struktuuri muutmist . Levinuima hinnakategooria põhimõtte rakendamisest praegu tingitud eelarvetulude ebastabiilsuse ja konkurentsimoonutustega tegelemiseks uuritakse mõju hindamise käigus kõnealusest põhimõttest kui miinimumnõuete etalonist loobumist. Selle asemel võiks ELi miinimumnõudeid kohaldada kas kõigi sigarettide suhtes või vastavalt kaalutud keskmistele hindadele. Samal ajal hinnatakse, millist mõju avaldab liikmesriikidele suurema paindlikkuse võimaldamine aktsiisimaksude struktuuri osas siseriiklikul tasandil.

Üldiselt oleks sel lähenemisviisil tubakaturgudele ja liikmesriikide tuludele vaid vähene mõju. Ei 57 % nõude rakendamine kõigi sigarettide suhtes ega kaalutud keskmiste hindade suhtes tooks ühegi sidusrühma jaoks kaasa halduskulude kasvu. Mõlemad võimalused lihtsustaksid korda võrreldes praeguse olukorraga. Siiski looks ainult kõigi sigarettide suhtes 64 euro suuruse miinimumnõude rakendamine kõigile sigarettidele ELis maksu baastaseme. Samuti vähendaks see maksude ja hindade erinevust liikmesriikide vahel rohkem kui teised võimalused ning võtaks olulisel määral arvesse rahvatervisega seotud probleeme. Seetõttu on see võimalus eelistatavam siseturu ja rahvatervise seisukohast. Teisest küljest tooks aga 57 % nõude rakendamine kõigi sigarettide suhtes mitme liikmesriigi puhul kaasa kohustusliku väärtuselise maksu ega oleks kooskõlas eesmärgiga võimaldada liikmesriikidele suuremat paindlikkust koguseliste ja väärtuseliste maksude suhte osas. Seetõttu on eelistatav rakendada 57 % nõuet kaalutud keskmiste hindade suhtes.

Teine lähenemisviis ei võtaks aga piisavalt arvesse rahvatervisega seotud asjaolusid.

Kolmas lähenemisviis hõlmab lisaks struktuuri muutmisele ka sigarettide aktsiisimaksu miinimummäärade muutmist . Mõju hindamisel uuriti sigarettide aktsiisimaksu miinimummäärade – kas 57 % miinimumnõude ja/või 1000 sigaretilt makstava 64 euro – mitut võimalikku suurendamist. Jällegi on 64 euro suuruse rahalise miinimummäära tõstmine parim vahend, et siseturu huvides ning tubakatoodete tarbimise piiramise eesmärki silmas pidades saavutada sigarettide maksude ja hindade ühtlustumine ELis. 57 % nõude suurendamine nõuaks praegu 101 euro tasemel sätestatud vabastamisklausli uuendamist. Uuendamine, mis seisneks selle tõstmises 122 euroni, käiks samas tempos sigarettide aktsiisimaksude viimase aja arenguga siseturul ning avaldaks samasugust mõju nagu 2001. aastal, hõlmates viit kõrgeimate maksumääradega liikmesriiki.

Eelöeldut silmas pidades kaalus komisjon mitut võimalikku maksutõstmisviisi.

Maksutõus kuni 90 euroni kõigi sigarettide puhul ja 63 %ni kaalutud keskmistest hindadest tooks 22 liikmesriigis tõenäoliselt kaasa nõudluse vähenemise keskmiselt 10 %. Lisaks aitaks see kaasa sigarettide aktsiisimaksude edasisele tõusule, k.a liikmesriikides, kus maksustamise tase on juba praegu kõrge. Muudes liikmesriikides peale Bulgaaria ja Rumeenia ei tõstaks see hindu kohaliku ostujõuga võrreldes ülemäära kõrgeks.

Üldkokkuvõttes näib see lähenemisviis olevat sigarettide puhul siseturu nõuetekohase toimimise ja samal ajal kõrgetasemelise tervisekaitse tagamiseks sobivaim.

Neljas lähenemisviis seisneb teiste toodete aktsiisimaksude struktuuri ja miinimummäärade muutmises , eelkõige peeneks lõigatud tubaka puhul, et vältida sigarettide asendamist madalamalt maksustatud tubakatoodetega.

Liikmesriikidevahelised peeneks lõigatud tubaka maksumäärade olulised erinevused toovad mitmes naaberriigis kaasa salakaubanduse ja piiriülese ostmise ning põhjustavad siseturu moonutusi. Lisaks põhjustab sigarettide ja peeneks lõigatud tubaka maksustamistasemete vaheline erinevus toodete asendamist. Kõnealuste toodete maksustamise miinimummäärade olulistele erinevustele ühenduse tasandil on vähe põhjendusi. See kehtib nii õiglase konkurentsi seisukohast kui ka (mõlema toote kahjulikkust arvestades) tervishoiu seisukohast vaadates. Seetõttu tuleks ühtlustada sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka minimaalne maksumäär sigarettide maksumääraga.

Peeneks lõigatud tubaka puhul võivad liikmesriigid valida, kas nad järgivad koguselist või väärtuselist miinimummäära. Kuna aga koguseline miinimumnõue on parim ühtlustamistegur, tuleks kõigis liikmesriikides kohaldada (lisaks väärtuselisele miinimummäärale) kohustuslikku koguselist miinimummäära, nagu sigarettidegi puhul.

Võttes arvesse peeneks lõigatud tubaka eriomadusi, võiks peeneks lõigatud tubaka minimaalse aktsiisi suuruseks määrata umbes kaks kolmandikku sigarettide minimaalsest aktsiisist. Et järgida kaks kolmele suhet peeneks lõigatud tubaka ja sigarettide maksustamise vahel, tuleks koguseliseks miinimumnõudeks määrata 43 eurot kilogrammi kohta ja proportsionaalseks miinimumnõudeks 38 %.

Eelnimetatud kaks kolmele suhte rakendamisel soovitatud sigarettide maksutõusude suhtes suureneks peeneks lõigatud tubaka miinimummäärad viie aasta jooksul 60 euroni ja 42 %ni.

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Komisjon teeb ettepaneku:

- loobuda levinuima hinnakategooria kasutamisest etalonina ELi aktsiisimaksude miinimumnõuete määramisel ning koguselise aktsiisimaksu osakaalu mõõtmisel maksude kogusummast

Levinuim hinnakategooria miinimummäärade etalonina ei ole kooskõlas siseturu eesmärkidega, kuna kätkeb liikmesriikide tubakaturgude osadeks jaotamist. Peale selle lihtsustaks levinuimast hinnakategooriast loobumine oluliselt süsteemi korraldust, tagaks tootjate jaoks võrdsed võimalused ning rõhutaks tervishoiueesmärke. Selle asemel tehakse ettepanek, et 64 euro suurust miinimumnõuet kohaldataks kõigi sigarettide suhtes, mis muudaks praeguse olukorra läbipaistvamaks ning looks ELis müüdavate sigarettide maksu baastaseme, lahendades kõigi sigarettide kategooriate puhul esinevad siseturu- ja terviseprobleemid. Samas tehakse ettepanek kasutada muude miinimumnõuete etalonina kaalutud keskmisi hindu. See lahendaks levinuima hinnakategooria rakendamisest tuleneva eelarvetulude ebastabiilsuse ning looks tubakatootjatele õiglased ja neutraalsed konkurentsitingimused.

Samamoodi ei peaks levinuim hinnakategooria olema enam aluseks ka koguselise aktsiisimaksu osatähtsuse kindlakstegemisel maksude kogu maksukoormusest (direktiivi 95/59/EÜ artikli 16 lõige 2). Selle asemel tuleks aluseks võtta kaalutud keskmine hind.

- suurendada järk-järgult sigarettidele kehtestatud miinimumnõuet kooskõlas siseturu eesmärkide ja tervishoiuaspektidega

Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks on vaja suuremat läbipaistvust. Liikmesriikide maksutasemete vahel on endiselt märgatavaid erinevusi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb tõsta maksude miinimummäärasid.

Sigarettide tarbimine vähenes ELis aastatel 2002–2006 pisut enam kui 10 %. Samal perioodil tõusid sigarettide aktsiisimaksud keskmiselt umbes 33 %. Tarbimise samasuguse vähenemise saavutamiseks järgmisel viiel aastal oleks soovitav aktsiisimakse veelgi tõsta. Võttes arvesse Maailmapanga arvamuse kohast -0,43 suurust hinnapaindlikkust, on nõudluse 10 % vähenemiseks vaja 25 % hinnatõusu. Tervishoiu seisukohast tooks nõuete tõstmine 90 euroni kõigi sigarettide puhul ja 63 %ni kaalutud keskmisest hinna puhul tõenäoliselt kaasa nõudluse vähenemise 22 liikmesriigis keskmiselt 10 %, eelkõige kaitstes liikmesriikide poolt maksustamise valdkonnas elluviidud poliitika tulemusi. Lisaks aitaks see kaasa sigarettide aktsiisimaksude edasisele tõusule, k.a liikmesriikides, kus maksumäärad on juba praegu kõrged.

Maksumäärasid tuleks tõsta järk-järgult järgmise viie aasta jooksul, et jõuda kavandatud tasemeni hiljemalt 31. detsembriks 2013. Et võtta arvesse asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole veel lõppenud neile liitumislepingutega antud üleminekuperiood, pikendatakse nende riikide puhul riigi õigusesse ülevõtmise perioode olenevalt allesjäänud üleminekuperioodidest ühe või kahe aasta võrra.

- tagada liikmesriikidele suurem paindlikkus koguseliste maksude kohaldamisel ning sigarettide minimaalsete aktsiisimaksude kehtestamisel

Komisjoni aruande kohaselt on koguselistel ja minimaalsetel maksudel nii siseturu, eelarvetulude kui tervishoiu seisukohast selged eelised ning seetõttu tuleks võimaldada rohkem paindlikkust neile liikmesriikidele, kes toetuvad enam koguselistele või minimaalsetele aktsiisimaksudele.

Vältimaks aga olukorda, kus ühes liikmesriigis kasutatakse ainult koguselist ja naaberliikmesriigis ainult väärtuselist maksu, mis tooks kaasa kallimate markide piiriülese liikumise esimesest liikmesriigist teise ja odavama hinnaklassi markide liikumise vastupidises suunas, on teatud järjekindlus aktsiisimaksu struktuuris siiski soovitav. Seetõttu tehakse ettepanek asendada vahemik 5 %–55 % vahemikuga 10 %–75 % kogu maksukoormusest.

Minimaalsete aktsiisidega seoses võimaldatakse liikmesriikidele suuremat paindlikkust, lõpetades miinimummaksu piiramise levinuimalt hinnakategoorialt kogutava aktsiisiga, nagu see praegu on muude tubakatoodete puhul.

- ühtlustada sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka minimaalne maksumäär järk-järgult sigarettide maksumääraga

Kooskõlas sigarettide aktsiisi miinimummäärade ja struktuuriga tehakse ettepanek kehtestada ka peeneks lõigatud tubaka puhul kohustuslik koguseline ja väärtuseline miinimumnõue. Et järgida peeneks lõigatud tubaka ja sigarettide maksustamise vahelist kaks kolmele suhet, tuleks määrata koguseliseks miinimummääraks 43 eurot kilogrammi kohta ja väärtuseliseks miinimummääraks 38 %.

Eelnimetatud kaks kolmele suhte rakendamise korral kavandatavate sigarettide maksutõusude suhtes suureneks peeneks lõigatud tubaka miinimummäärad viie aasta jooksul 60 euroni ja 42 %ni.

- kohandada muude tubakatoodete kui sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka miinimumnõudeid vastavalt inflatsioonile

Sigarite ja sigarillode ning suitsetamistubaka (muu kui sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakas) koguselist aktsiisimaksu tuleb kohandada, et võtta arvesse 2003.–2007. aasta inflatsiooni. Eurostati andmete põhjal ühtlustatud tarbijahinnaindeksi aastase muutuse kohta perioodil 2003–2007 on järgmise perioodi inflatsioon hinnangute järgi umbes 2 % aastas või 8 % kogu perioodil. Nimetatud protsendimäära rakendamine koguselise maksu miinimumsummade suhtes ning ümardamine lähima täisühikuni annab sigarite ja sigarillode puhul tulemuseks 12 eurot ja muu suitsetamistubaka puhul 22 eurot.

- muuta sigarettide, sigarite ja muu suitsetamistubaka praegusi määratlusi

- sigarettide määratluse muutmine

Kui tubakarulli pikkus ilma filtri või lipsuta on üle 9 cm, kuid mitte rohkem kui 18 cm, arvestatakse seda aktsiisiga maksustamisel kahe sigaretina, ja kolme sigaretina siis, kui tubakarulli pikkus filtri või lipsuta on üle 18 cm, kuid mitte rohkem kui 27 cm jne. Sigarettidelt arvestatava aktsiisimaksu vähendamiseks on turule toodud uusi tooteid, mis koosnevad 18 cm pikkustest rullidest ja eraldi filtertorudest. Rullid lõigatakse hiljem kolmeks tükiks ning sisestatakse filtertorudesse. Selle tagajärjel maksustatakse kolme sigaretti kahe sigaretina. Kirjeldatud suundumuse lõpetamiseks tuleks arvestada tubakarulli kahe sigaretina, kui selle pikkus filtri või lipsuta on üle 9 cm, kuid vähem kui 12 cm ja kolme sigaretina siis, kui see on pikem kui 12 cm, kuid mitte pikem kui 15 cm jne.

- sigarite määratluse muutmine

Mitu liikmesriiki ja tööstusharu on teatanud, et turule on ilmunud uued tooted, mida müüakse sigaritena – need on sigari või sigarilloga ühte värvi, mitte valget värvi, nagu sigaretid – kuid mida nende toime, maitse ja esitluse järgi tuleb pidada sigarettide asendajateks. Seetõttu on eelistatav asjaomane säte (direktiivi 95/59/EÜ artikli 3 punkt 3) sigari määratlusest täielikult välja jätta. Selline muudatus tagaks nende toodete ühtse maksustamise ja piiraks madalama miinimummäära kohaldamist traditsiooniliste sigarite ja sigarillodega.

- piibutubaka määratluse muutmine

Piibu- ja peeneks lõigatud tubaka paremaks eristamiseks ja nõuetele mittevastava maksustamise vältimiseks tuleks kohandada suitsetamistubaka määratlust. Tehakse ettepanek suurendada piibutubaka ribade minimaalset laiust praeguselt 1 mm-lt 1,5 mm-le.

- järelevalve tubaka maksustamise korra üle

Direktiivide 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ artiklis 4 on sätestatud, et komisjon peab regulaarselt läbi vaatama aktsiisimaksude struktuuri ja määrad. Kõnealuse läbivaatamise jaoks on komisjonil siiski vaja teavet liikmesriikides tarbimiseks ringlusse lubatud tubakatoodete koguste ja hindade kohta. Selle teabe tõhusa ja tulemusliku kogumise tagamiseks kõigist liikmesriikidest tehakse ettepanek kehtestada uued eeskirjad tubaka maksustamist käsitleva teabe edastamise kohta ning vajalike statistiliste andmete määratlus.

- Õiguslik alus

EÜ asutamisleping, eriti selle artikkel 93.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek jääb ühenduse ja liikmesriigi jagatud pädevusse. Seetõttu kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet.

Kuigi kehtivate ELi miinimumnõuete olemasolu piirab tubakatoodete siseriiklike aktsiisimaksude erinevusi, ei ole see olnud piisav, et vältida märgatavate erinevuste püsimist hoolimata liikmesriikide suuremast tähelepanust selles valdkonnas seatud tervishoiueesmärkide saavutamisele. Need erinevused põhjustavad olulist piiriülest ostmist ning salakaubandust, mis tekitab tubakaturul konkurentsimoonutusi, toob suhteliselt kõrgeid aktsiisimakse kohaldavate liikmesriikide jaoks kaasa eelarvevahendite kaotust ning lisaks õõnestab ka tervishoiupoliitika eesmärkide saavutamist.

Ükski ELi meede ei oleks kahjulik, kuna liikmesriikide maksupoliitika vastastikune toime ei ole viinud maksuerinevuste vähenemiseni. Seetõttu on olemasolevat olukorda võimalik parandada ainult kehtivate sätete muutmisega eelkirjeldatud viisil. Sellise muudatuse saab ellu viia ainult muudetavate direktiivide autor ehk ühenduse seadusandja ise.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Käesoleva läbivaatamise eesmärke on kõige paremini võimalik saavutada kehtivate direktiivide muutmisega eelkirjeldatud viisil.

Ettepanek seisneb eelkõige miinimummäärade tõstmises, et tagada maksupiirideta siseturu nõuetekohane toimimine ja kaitsta liikmesriikide tervishoiueesmärke. Liikmesriikidel on õigus määrata miinimummääradest suuremad aktsiisimaksu määrad, mida nad peavad asjakohaseks, arvestades oma riigi olukorda. Samal ajal võimaldab käesolev ettepanek liikmesriikidele suuremat paindlikkust sigarettide aktsiisimaksude struktuuri ja minimaalsete aktsiisimaksude kehtestamisel.

Seega piirdub käesolev ettepanek asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: direktiiv. Kõnealuses, juba mitme direktiiviga reguleeritud valdkonnas, peaks liikmesriikidele, nagu eespool selgitatud, võimaldama olulisel määral paindlikkust. Seetõttu ei oleks muud vahendid peale direktiivide muutmise sobivad.

4) MÕJU EELARVELE

Ettepaneku vastuvõtmine võiks teoreetiliselt avaldada mõju käibemaksu-omavahendite arvutamisele. See mõju oleks siiski ebaoluline ning ei oleks mingil juhul mõõdetav.

2008/0150 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiive 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisimaksu struktuuri ja määrade osas

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[8],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[9]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ (sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta)[10] artiklile 4 ja nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ (muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta)[11] artiklile 4 vaadati põhjalikult läbi tubakatoodete aktsiisimaksude määrad ja struktuur. Kõnealune läbivaatamine hõlmas ka 27. novembri 1995. aasta direktiivi 95/59/EÜ (muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu)[12] sätteid.

(2) Et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning samal ajal ka EÜ asutamislepingu artikliga 152 nõutav kõrgetasemeline tervisekaitse, ja pidades silmas, et ühendus on Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni osapool, tuleks teha erinevaid muudatusi. Need muudatused peaksid arvesse võtma iga tubakatoote puhul valitsevat olukorda.

(3) Sigarettide puhul tuleks korda lihtsustada, et luua tootjate jaoks neutraalsed konkurentsitingimused, vähendada tubakaturu osadeks jaotatust ning rõhutada tervishoiueesmärke. Selleks tuleks loobuda levinuima hinnakategooria põhimõttest, võtta hinnaga seotud miinimumnõude aluseks kaalutud keskmine jaemüügihind ning kohaldada fikseeritud minimaalset maksu kõigi sigarettide suhtes. Samadel põhjustel peaks kasutama kaalutud keskmist jaemüügihinda etalonina ka koguselise aktsiisimaksu osakaalu arvutamisel maksude kogusummast.

(4) Liikmesriikidele tuleks välja pakkuda tulemuslikum meetod sigarettidele koguselise või minimaalse aktsiisimaksu kehtestamiseks, et tagada maksu miinimumsumma.

(5) Sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul tuleks ühenduse miinimumnõuded kehtestada viisil, mis annab sigarettidele esitatavate nõuetega sarnased tulemused. Selleks tuleks sätestada, et riiklikud maksustamistasemed peavad vastama jaemüügihinna protsendina väljendatud miinimumsummale ja kindlaksmääratud summana väljendatud miinimumsummale.

(6) Hindade ja aktsiisimäärade muutusi on analüüsitud eelkõige sigarettide puhul, mis on ülekaalukalt tähtsaim tubakatoodete kategooria, ning samuti sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul. See analüüs näitab, et liikmesriikide vahel on endiselt märgatavad erinevused, mis võivad häirida siseturu toimimist. Liikmesriikides kohaldatavate maksumäärade suurem ühtlus aitaks vähendada pettust ja salakaubandust ühenduses.

(7) Samuti aitaks maksumäärade suurem ühtlus tagada inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse. Maksustamistase on peamine tegur tubakatoodete hinnas, mis omakorda mõjutab tarbijate suitsetamisharjumusi. Pettused ja salakaubandus õõnestavad sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksudest tulenevaid hinnatasemeid ning ohustavad seega tubakatoodete tarbimise piiramise eesmärgi saavutamist.

(8) Et saavutada maksumäärade suurem ühtlus ja vähendada tarbimist, tuleks tõsta ühenduse sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksustamise miinimummäärasid.

(9) Enne kõnealust määrade tõstmist tuleks muuta sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka miinimummäärad peaaegu sama suureks kui sigarettide miinimummäärad, et võtta paremini arvesse nende kahe toote vahel eksisteeriva konkurentsi ulatust, mida kajastavad täheldatud tarbimismudelid, ning nende võrdselt kahjulikku toimet.

(10) Ühtse ja õiglase maksustamise huvides tuleks vastu võtta sellised sigarettide, sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka määratlused, et tubakarulle, mida vastavalt nende pikkusele saab kohelda kahe või enama sigaretina, koheldaks aktsiisimaksuga maksustamisel kahe või enama sigaretina; sellist tüüpi sigarit, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigaretiga, koheldaks aktsiisimaksuga maksustamisel sigaretina ning et suitsetamistubakat, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakaga, koheldaks aktsiisimaksuga maksustamisel peeneks lõigatud tubakana.

(11) Vältimaks ühenduse sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka kui sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka suhtes kohaldatavate ühenduse miinimummäärade väärtuse langust, tuleb kindlasummalisi miinimummäärasid tõsta.

(12) Direktiive 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 92/79/EMÜ muudetakse järgmiselt:

1) artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 2

1. Liikmesriigid tagavad, et sigarettide aktsiisimaks (koguseline maks ja väärtuseline maks) moodustab vähemalt 57 % müüdud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiisimaks olla väiksem kui 64 eurot 1000 sigareti kohta.

Liikmesriigid, kes määravad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel 1000 sigareti kohta vähemalt 101 euro suuruse aktsiisimaksu, ei pea siiski esimeses lõigus sätestatud 57 % nõuet täitma.

2. Alates 1. jaanuarist 2014 tagavad liikmesriigid, et sigarettide aktsiisimaks (koguseline maks ja väärtuseline maks) moodustab vähemalt 63 % müüdud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiisimaks olla väiksem kui 90 eurot 1000 sigareti kohta.

Liikmesriigid, kes kehtestavad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel vähemalt 122 euro suuruse aktsiisimaksu 1000 sigareti kohta, ei pea siiski esimeses lõigus sätestatud 63 % nõuet täitma.

3. Kaalutud keskmine jaemüügihind määratakse kindlaks iga aasta 1. jaanuaril n-1 aasta andmetest lähtudes, võttes aluseks tarbimiseks ringlusse lubatud kogutoodangu ja kõiki makse sisaldava hinna.

4. Erandina lõikest 2 kohaldatakse käesoleva lõike teist ja kolmandat lõiku.

Poolal, Ungaril ja Slovakkial on lubatud jõustada lõike 2 järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 31. detsembriks 2014 ning nad peavad neid sätteid kohaldama alates 1. jaanuarist 2015.

Rumeenial, Bulgaarial, Leedul, Eestil ja Lätil on lubatud jõustada lõike 2 järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 31. detsembriks 2015 ning nad peavad neid sätteid kohaldama alates 1. jaanuarist 2016.

5. Liikmesriigid tõstavad aktsiisimakse järk-järgult, et saavutada lõikes 2 osutatud nõuete täitmine vastavalt lõigetes 2 ja 4 sätestatud kuupäevadeks.

6. Komisjon avaldab kord aastas üldise minimaalse aktsiisi summade suhtes kohaldatava euro väärtuse liikmesriikide vääringutes.

Kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursse ja neid kohaldatakse alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist.”;

2) artikkel 2a asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 2a

1. Kui liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine hind, viies aktsiisimaksu allapoole vastavalt artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud taset, võib kõnealune liikmesriik loobuda selle aktsiisimaksu kohandamisest kuni hiljemalt muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.

2. Kui liikmesriik suurendab sigarettide käibemaksumäära, võib ta langetada aktsiisi taset summani, mis kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatuna võrdub samuti kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud käibemaksumäära suurenemise tasemega, isegi juhul, kui sellise kohanduse mõjul langeb aktsiisi tase allapoole vastavalt artikli 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud taset.

Liikmesriik tõstab siiski asjaomast aktsiisimaksu uuesti, et jõuda nende tasemeteni hiljemalt vähendamisele järgneva teise aasta 1. jaanuariks.”;

3) artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 4

1. Iga nelja aasta järel esitab komisjon nõukogule aruande ning vajadusel ettepaneku käesolevas direktiivis kehtestatud aktsiisimäärade ja nõukogu direktiivi 95/59/EÜ* artiklis 16 sätestatud aktsiisimaksude struktuuri kohta.Komisjoni aruandes võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade tegelikku väärtust ja asutamislepingu üldeesmärke.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu lõikes 1 osutatud aruande seisukohast olulise teabe.

3. Komisjon kehtestab nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ** artikli 24 lõikes 2 osutatud korras aruande jaoks vajalike statistiliste andmete loetelu.

* EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40.

** EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.”

Artikkel 2

Direktiivi 92/80/EMÜ muudetakse järgmiselt:

1) artikli 3 lõikele 1 lisatakse kaheksas, üheksas, kümnes ja üheteistkümnes lõik:

„Alates 1. jaanuarist 2010 peavad liikmesriigid kohaldama sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka suhtes aktsiisimaksu, mis võrdub vähemalt 38 %ga kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast ja vähemalt 43 euroga kilogrammi kohta.

Alates 1. jaanuarist 2014 peavad liikmesriigid kohaldama sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka suhtes aktsiisimaksu, mis võrdub vähemalt 42 %ga kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast ja vähemalt 60 euroga kilogrammi kohta. Liikmesriigid tõstavad aktsiisimakse järk-järgult, et jõuda üheksandas lõigus osutatud uute nõueteni 1. jaanuariks 2014.

Alates 1. jaanuarist 2010 peab aktsiisimaks, mis on väljendatud protsendina, summana kilogrammi või kindla arvu ühikute kohta, võrduma vähemalt järgmisega:

a) sigarite ja sigarillode puhul: 5 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast või 12 eurot 1000 ühiku või kilogrammi kohta;

b) muu suitsetamistubaka kui sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka puhul: 20 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast või 22 eurot kilogrammi kohta.”;

2) artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 4

1. Iga nelja aasta järel esitab komisjon nõukogule aruande ning vajadusel ettepaneku käesolevas direktiivis kehtestatud aktsiisimäärade kohta.

Komisjoni aruandes võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade tegelikku väärtust ja asutamislepingu üldeesmärke.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu aruande seisukohast olulise teabe.

3. Komisjon kehtestab nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ* artikli 24 lõikes 2 osutatud korras aruande jaoks vajalike statistiliste andmete loetelu.

* EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.”;

3) artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Komisjon avaldab kord aastas aktsiisisummade suhtes kohaldatava euro väärtuse liikmesriikide vääringutes.

Kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursse ja neid kohaldatakse alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist.”

Artikkel 3

Direktiivi 95/59/EÜ muudetakse järgmiselt:

1) artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 3

Käesoleva direktiivi mõistes on sigarid ja sigarillod, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades sellisena suitsetamiseks mõeldud:

a) looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid;

b) tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsikuta on vähemalt 2,3 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm.”;

2) artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Kui lõikes 1 nimetatud tubakarulli pikkus ilma filtri või lipsuta on üle 9 cm, kuid mitte rohkem kui 12 cm, arvestatakse seda aktsiisiga maksustamisel kahe sigaretina, ja kolme sigaretina siis, kui tubakarulli pikkus filtri või lipsuta on üle 12 cm, kuid mitte rohkem kui 15 cm jne.”;

3) artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a) esimeses lõigus asendatakse sõnad „1 millimeeter” sõnadega „1,5 millimeetrit”;

b) teises lõigus asendatakse sõnad „1 millimeeter” sõnadega „1,5 millimeetrit”;

4) artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Sigarite ja sigarillodena tuleb käsitada tooteid, mis koosnevad osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga vastavad muudele artiklis 3 sätestatud nõuetele.”;

5) artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„ Artikkel 16

1. Aktsiisi koguseline komponent peab moodustama vähemalt 10 % ja kõige rohkem 75 % maksude kogusummast, mille moodustavad järgmised elemendid:

a) koguseline aktsiisimaks;

b) väärtuseline aktsiisimaks ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks.

Kaalutud keskmine jaemüügihind määratakse kindlaks iga aasta 1. jaanuaril n-1 aasta andmetest lähtudes, võttes aluseks tarbimiseks turustatava kogutoodangu ja kõiki makse sisaldava hinna.

2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik juhul, kui selles liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine jaemüügihind, viies aktsiisi koguselise komponendi, mis on väljendatud protsendina kogu maksukoormusest, alla 10 % või üle 75 % kogu maksukoormusest, loobuda koguselise aktsiisi summa kohandamisest kuni hiljemalt muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.

3. Olenemata artikli 8 lõikes 1 sätestatust, võivad liikmesriigid jätta sigarettide väärtuselise aktsiisi arvestamise alusest välja tollimaksu.

4. Liikmesriigid võivad sigarettidelt arvestada minimaalset aktsiisi.”;

6) artikkel 17 jäetakse välja.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/10/EÜ (EÜT L 046, 16.2.2002, lk 26).

[2] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/10/EÜ (EÜT L 046, 16.2.2002, lk 26).

[3] EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/10/EÜ (EÜT L 046, 16.2.2002, lk 26).

[4] KOM(95)285 (lõplik), 13.9.1995.

[5] KOM(98) 320 (lõplik), 15.5.1998.

[6] KOM(2001) 133 (lõplik), 14.3.2001.

[7] ELT C, , lk.

[8] ELT C, , lk.

[9] ELT C, , lk.

[10] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/117/EÜ (EÜT L 333, 20.12.2003, lk 49).

[11] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/117/EÜ.

[12] EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/10/EÜ (EÜT L 046, 16.2.2002, lk 26).