ET Euroopa Liidu Teataja C 161/3

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

22. märts 2012,

seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ; ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR); iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta ning iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta

(CON/2012/21)

2012/C 161/03

Sissejuhatus ja õiguslik alus

25. novembril 2011 sai Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) Euroopa Liidu Nõukogult kolm taotlust avaldada arvamust seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (1) finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (edaspidi „ettepandud MiFID”); ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (2) finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse EMIR määrust (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) (3) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (edaspidi „ettepandud MiFIR”); iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (4) (edaspidi „ettepandud MAR”). 30. novembril 2011 sai EKP nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (5) (edaspidi „ettepandud MAD”).

EKP pädevus anda arvamus ettepandud direktiivide ja määruste kohta põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5. Ettepandud direktiivid ja määrused sisaldavad sätteid, mis avaldavad mõju Euroopa finantsturgude integreerumisele ja terviklikkusele ning avalikkuse usaldusele väärtpaberite ja tuletisinstrumentide vastu, mõjutades nimetatud lepingu artikli 127 lõikes 5 osutatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnõuetega ja finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt ning maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamist. Tõhususe ja selguse huvides on EKP otsustanud võtta kõikide nelja eespool nimetatud ettepaneku kohta vastu ühe arvamuse. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1. Ettepandud direktiivide ja määruste eesmärgid ja ülesehitus

1.1. Komisjon võttis 20. oktoobril 2011 vastu neli eespool nimetatud ettepanekut, et asendada direktiivid 2004/39/EÜ (6) ja 2003/6/EÜ, (7) mille eesmärk on tagada finantsturgude tõhusus, terviklikkus, vastupanuvõime ja läbipaistvus. Nimelt on ettepandud MiFIDis ümber sõnastatud direktiiv 2004/39/EÜ, pidades silmas investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmeteenuste osutajate tegevuse alustamist, nende üldjuhtimist ja nende üle teostatava järelevalve raamistikku, investeerimistegevuse elluviimist ning kolmandate riikide ühinguid, kes osutavad investeerimisteenuseid filiaali kaudu. Ettepandud MiFIR laiendab direktiivi 2004/39/EÜ veelgi ning sellega seatakse sisse uued nõuded, mis puudutavad kauplemisandmete avaldamist, tehinguaruandlust, tuletisinstrumentidega organiseeritud kohtades kauplemise kohustust, mittediskrimineerivat juurdepääsu arveldussüsteemidele, toodetesse sekkumist ja tuletisinstrumentide positsioonide juhtimist ning kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaali vahenduseta teenuste osutamist. Ettepandud MAR tunnistab kehtetuks ja asendab direktiivi 2003/6/EÜ. Ettepandud MAD, mille aluseks on lepingu artikli 83 lõige 2, kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama kõige tõsisemate turukuritarvituste eest määratavate kriminaalkaristuste miinimumtaseme.

1.2. EKP toetab ettepandud meetmeid finantsturgude paremaks reguleerimiseks kui tähtsat sammu investorite kaitse tugevdamiseks ning kindlama ja turvalisema finantssüsteemi loomiseks Euroopa Liidus.

2. Ühtsed Euroopa eeskirjad finantssektoris ja EKP nõuandev funktsioon

2.1. Ettepandud raamistik viib õiguskindluse kasvuni, piirates liikmesriikide võimalusi ja kaalutlusõigust, ning vähendab turumoonutuste ohtu ja õigusnormide erinevuse ärakasutamise ohtu. Eeskätt on tervitatav ühtlustatuse suurendamine kahe vahetult kohaldatava määrusega ja kriminaalkaristusi käsitleva direktiiviga, sest nii tagatakse võrdsed võimalused ja ühesugused miinimumnõuded haldusaktide, sanktsioonide ja trahvide, sealhulgas kriminaalkaristuste osas.

2.2. EKP toetab kindlalt ühtsete Euroopa eeskirjade väljatöötamist kõikide finantseerimisasutuste kohta, (8) sest sellega edendatakse liidu piires ühtse turu toimimist ja hõlbustatakse Euroopas tugevamat finantsintegratsiooni (9). Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (10) soovitab EKP peale selle tagada, et tavapärases seadusandlikus menetluses jääksid otsustada ainult peamisi poliitilisi valikuid ja materiaalõiguslikke küsimusi kajastavad raampõhimõtted, tehnilised nõuded aga võetakse vastavalt vajadusele lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides Euroopa järelevalveasutustes välja töötatud regulatiivsete või rakendusstandardite eelnõude kaudu (11). Selles suhtes, arvestades delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kui ühtsete Euroopa eeskirjade olulise osa tähtsust, eeldab EKP, et temaga konsulteeritakse seoses nende ettepandud liidu õigusaktidega vastavalt vajadusele õigeaegselt (12).

2.3. Peale selle soovitab EKP tagada finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolisuse eri sektorite vahel.

3. Pädevate asutuste volitused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste funktsioon

3.1. EKP toetab seda, et ettepandud raamistik tugevdab ja ühitab investeerimisühingute ja finantsinstrumentide turgude järelevalvet teostavate asutuste volitusi, aga ka nende asutuste uurimisvolituste kasutamist, (13) asetades erilist rõhku piiriülesele koostööle (14). Finantsinstrumentide turgude korrapäraseks toimimiseks on kriitiliselt tähtis, et pädevad asutused kogu liidus moodustaksid hästi varustatud ja piisavalt volitatud järelevalvevõrgu, mis suudaks tegelda turgudel soovimatute arengusuundade, tegevuste ja ohtudega. Selles suhtes toetab EKP Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA”) tugevat funktsiooni esildatud raamistikus, eriti seoses hõlbustava ja koordineeriva tegevusega ning tehniliste standardite väljatöötamisega. Pädevate riigiasutuste kohustus teha ESMAga koostööd ja anda talle kogu vajalik teave edendab ettepandud määruste järjepidevat kohaldamist ja võrdseid võimalusi Euroopa Liidus. Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (15) soovitab EKP selles suhtes veelgi täiustada koostööd ja teabevahetust Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuluvate keskpankade, sealhulgas EKP vahel, kui teave on asjakohane seoses nende vastavate ülesannete täitmisega (16).

3.2. Samuti on vaja – nagu ettepandud raamistikus on ette nähtud –, et pädevad asutused teeksid koostööd teiste ametiasutustega samas liikmesriigis (17). Makrotasandi usaldatavusjärelevalve perspektiivi asjakohase arvessevõtmise tagamiseks soovitab EKP lisaks sellele seada sisse piisavad koostöömenetlused makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega juhtudeks, kui on vaja hinnata ohte finantssüsteemi stabiilsusele, ja neid menetlusi laiendada (18). See võib tähendada koostööd pädevate asutuste ja riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste vahel (19) või teistel juhtudel koostööd ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (edaspidi „ESRN”) vahel (20). Selles suhtes võib olla asjakohane näha ette selline koostöö määruse (EL) nr 1095/2010 läbivaatamisel (21).

3.3. Ettepanek tugevdada haldussanktsioonide korda, määrates pädevatele asutustele haldusmeetmete, -sanktsioonide ja -trahvide miinimumtaseme, on asjakohane viis tagamaks liiduüleselt ühised standardid, jättes riigi seadusandjatele kaalutlusõiguse anda pädevatele asutustele lisavolitusi sanktsioonide määramiseks ja eelkõige näha ette suuremaid rahalisi haldussanktsioone (22). Liidus vastu võetud haldussanktsioonide läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid andma komisjonile ja ESMA-le teavet kohaldatavate riigisiseste nõuete ja nende muutmise kohta (23).

Konkreetsed märkused

A. Direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamine

4. Turustruktuuri areng

EKP toetab komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on ajakohastada turustruktuuri raamistikku, arvestades finantsuuendusi ja tehnoloogia arengut, eelkõige ettepanekut reguleerivate sätete vastuvõtmiseks uue kauplemiskeskkonna, s.o organiseeritud kauplemissüsteemi kohta, millega kavatsetakse laiendada liidu õiguslikku raamistikku. EKP märgib, et ettepandud MiFID ja ettepandud MiFIR peaksid tagama võrdsed võimalused kõikides reguleeritud kauplemiskohtades, allutades need ühtedele ja samadele asjakohase ulatusega korraldamis- ja läbipaistvusnõuetele, hoides seega ära õigusnormide erinevuse ärakasutamise ajendite tekkimise.

5. Läbipaistvusnõuded ja andmete koondamine

5.1. EKP toetab ettepanekut laiendada kauplemiseelsete ja -järgsete läbipaistvusnõuete kohaldamisala aktsiainstrumentidelt ka reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kauplemisele võetud või kaubeldavatele võlakirjadele, struktureeritud toodetele ja tuletisinstrumentidele ning ka niisugustele tuletisinstrumentidele, mida peetakse keskse arveldamise kõlblikuks, sest see avardaks hindade kujunemist ja toetaks niisuguste instrumentide hindamist.

5.2. Ettepandud MiFIDis (24) ja ettepandud MiFIRis (25) on lisatud ka sätted, mille eesmärk on edendada andmete koondamist läbipaistvusteabe tarvis. Nende sätete kohaselt koguvad „kauplemiskoondteabe pakkujad” heakskiidetud avaldamissüsteemide kaudu infot kauplemiskohtadest ja – väljaspool kauplemiskohti sooritatud tehingute kohta – investeerimisühingutelt. Komisjoni arvates määratakse ettepandud sätetega kindlaks tingimused kauplemiskoondteabe pakkujate väljakujunemiseks (26). Hoolimata nende kommertslahenduste võimalikust arengust on EKP seisukohal, et nõuetekohase läbipaistvuse saab asjakohaselt tagada üksnes nii, et nähakse ette üksainus kauplemiskoondteabe pakkuja. Selles suhtes märgib EKP, et komisjon esitab aruande kauplemiskoondteabe tegeliku toimimise kohta ja teeb – kui seda peetakse asjakohaseks – seadusandliku ettepaneku üheainsa kauplemisjärgset teavet koondava üksuse sisseseadmiseks (27). EKP on siiski seisukohal, et alates direktiivi 2004/39/EÜ ülevõtmisest on kogemused näidanud andmete koondamises turuhäiret, mis õigustaks nende küsimuste käsitlemist seadusandlikes ettepanekutes juba käesolevas etapis.

6. Tehinguaruandlus

Tehinguaruandluse osas toetab EKP ettepanekut lisada teave kliendi kohta, kelle nimel investeerimisühing tehingu sooritas, ja rõhutab seda, kui oluline on seada sisse viitamine investeerimisühingu ja/või tehingu kliendi kordumatule tunnusele. Samuti märgib EKP, et finantsinstrumentidega tehinguid sooritavad investeerimisühingud teatavad iseenda eest või oma klientide nimel tehingu üksikasjad riigi pädevale asutusele ning samuti hoiavad andmeid järelevalvajale kättesaadavas kohas vähemalt viis aastat. Arvestades, et pädevad asutused kasutavad niisugust teavet ka turu kuritarvitamise ja turuga manipuleerimise seireks, rõhutab EKP seda, kui oluline on tagada, et tehinguaruandluse teavet saaks hõlpsasti kasutada ESMA määratud ühtses süsteemis Euroopa tasandil niipea kui võimalik, mitte pärast ettepandud MiFIRi võimalikku läbivaatamist kahe aasta jooksul alates selle jõustumisest (28).

7. Keskpankade tehingute vabastamine avaldamis- ja aruandluskohustustest

7.1. Eespool nimetatud läbipaistvus- ja aruandlusraamistikus ei ole ette nähtud erandeid seoses tehingutega, mille üheks pooleks on EKPSi keskpank (29).

7.2. Selles suhtes märgib EKP, et samal ajal, kui keskpankade vastavaid seadusega ettenähtud eesmärke ja ülesandeid täites sooritatud tehingute avaldamine ei suurendaks läbipaistvust turul, võiks selliste tehingute kohta teabe avaldamine, olgu reaalajas või viivitusega, tõsiselt ohustada nende operatsioonide tõhusust, nimelt rahapoliitika või valuutatehingute valdkonnas, ja seega nende ülesannete täitmist keskpanga poolt, milles tuginetakse õigeaegsusele ja konfidentsiaalsusele. Pealegi võib teatavat liiki tehingute ja nende tehingute teatavaajalise suuruse läbipaistvus võimaldada turuosalistel peaaegu kohe EKPSi keskpankade tehingud sellistena ära tunda, isegi kui nime ei avaldata. Sellepärast soovitab EKP tungivalt vabastada EKPSi keskpankade tehingud läbipaistvusnõuetest (30).

7.3. Aruandluskohustuste osas võib nõue tehingupooltele, sealhulgas EKPSi liikmetele, kõikide seotud üksikasjade teatamist pädevatele asutustele, häirida ka EKP ja riikide keskpankade konfidentsiaalsuskorra toimimist ning rikkuda EKP-le lepinguga antud immuniteetide eesmärki, eeskätt EKP arhiivide ja ametliku side puutumatust, (31) eriti kuna pädevatele asutustele aruannete esitamine võib kulgeda ka teiste üksuste, näiteks kauplemiskohtade, tunnustatud aruandlussüsteemide või kauplemisteabehoidlate kaudu. Nendel põhjustel peaksid tehingud, mille üks pool on EKPSi keskpank, samuti olema aruandluskohustustest vabastatud (32).

8. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turud

Ettepandud MiFID (33) võimaldab mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldajal taotleda oma asukohajärgsetelt pädevatelt asutustelt mitmepoolse kauplemissüsteemi registreerimist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKEd”) kasvuturuna (34). Arvestades paljude VKEde hiljutisi raskusi finantsvahendite juurde pääsemisel ning eeldades, et selliseid raskusi tekib turupingete aegadel uuesti, on VKEde emissioonidele spetsialiseeritud kauplemiskoha loomine kindlasti õigeaegne. See mitte üksnes ei paku VKEdele finantseerimist eeskätt rasketel aegadel, vaid ka parendab hindade kujunemist ja hindade avalikustamist nende äriühingute emissioonide puhul. Kuna mitmepoolsed kauplemissüsteemid spetsialiseeruvad nendele emissioonidele, on tõenäoline, et hindades kajastuvad paremini VKEde suhtes asjakohasemad hinnakujundustegurid.

9. Kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega

9.1. Eurosüsteem on juba osutanud (35) kiireloomulisele vajadusele astuda samme selleks, et rakendada liidus G20 kohtumisel septembris 2009 võetud kohustus, mille kohaselt „kõik tehingud standarditud börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb sõlmida börsidel või asjakohastel juhtudel elektroonilises kauplemiskeskkonnas ning arveldada kesksete vastaspoolte kaudu hiljemalt 2012. aasta lõpuks”, et suurendada läbipaistvust börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel, leevendada süsteemseid riske ja pakkuda kaitset turu kuritarvitamise eest.

9.2. Sellega seoses toetab EKP sätteid, (36) millele tugineb nõue, et selleks kõlblike börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides, ning millega tehakse ESMA-le ülesandeks määrata kindlaks sellise kauplemiskohustuse täpne kohaldamisala, võttes arvesse likviidsust (37). EKP märgib siiski, et selline lähenemisviis võib vajada täiendamist, arvestamaks finantsstabiilsuse nõukogu soovitust, mille kohaselt „ametiasutused peaksid välja arendama soodustused ja vajaduse korral eeskirjad, et suurendada standarditud toodete ja standarditud menetluse kasutamist” (38). Seda arvestades on EKP seisukohal, et kauplemist standardimata lepingutega väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme tuleks liidu tasandil regulaarselt jälgida.

10. Laiendatud nõuded algoritmkauplemisele, sealhulgas välkkauplemisele

10.1. Algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine võib põhjustada riske seoses finantsturgude likviidsuse ja efektiivsusega, eriti pingeaegadel. Sellepärast toetab EKP direktiivi 2004/39/EÜ muudatusettepanekuid asjakohaste korralduslike kaitsemeetmete sisseseadmiseks kauplemiskohtadesse, nt seoses kaubandussuutlikkusega, kauplemispiirangute kehtestamisega, turulepääsu võimaldamisega välkkauplejatele ja investeerimisühingutele, kes pakuvad elektroonilist otsepääsu kauplemiskohtadesse. Ettepandud sätted hõlbustavad ka välkkauplemise ja algoritmkauplemise järelevalvet ja seiret pädevate asutuste poolt.

10.2. EKP arvates tuleks õigusraamistikus siiski selgitada, et kõiki kutseliselt algoritmkauplemisega tegelevaid üksusi tuleks pidada investeerimisühingu mõiste tähendussisusse ja seega ettepandud MiFIDi kohaldamisalasse kuuluvateks ning nende tegevus peaks alluma pädevate asutuste järelevalvele ja seirele (39). Kõikide kutseliselt välkkauplemise ja algoritmkauplemisega tegelevate üksuste üldine hõlmatus piiraks ettepandud nõuetest kõrvalehoidmise ohtu.

10.3. EKP toetab ettepandud MiFIRi sätteid tehinguaruandluse üksikasjade kohta, mille hulka kuuluvad investeerimisotsuse eest ja tehingu sooritamise eest vastutava investeerimisühingu arvutialgoritmide identifitseerimisandmed (40). Selleks et hõlbustada eri turge hõlmavat järelevalvet ning hoida ära ja tuvastada turu kuritarvitamist, tuleks EKP arvates välja arendada sellised kordumatud tunnused igasuguse algoritmkauplemise käigus sooritatud tehingute identifitseerimiseks kauplemiskeskkondades ja nende vahel.

10.4. Lõpuks peaksid ettepandud nõuded, (41) mille kohaselt reguleeritud turul peaksid olema sisse seatud efektiivsed süsteemid, menetlused ja lahendused, tagama, et algoritmkauplemise süsteemid ei saa tekitada turul ebakorrektseid kauplemistingimusi ega nendele kaasa aidata. Selles suhtes toetab EKP i) tingimuste kehtestamist, mille kohaselt tuleb kauplemine peatada, kui turu finantsdünaamikas esineb olulist hindade liikumist, ja ii) täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära ja hinnasammu alammäära kehtestamist (42). Kuigi EKP arvates tuleks volitada komisjoni kehtestama täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära, on EKP seisukohal, et täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu alammäära ei ole vaja kehtestada (43).

11. Positsioonide piirmäärad ja aruandlus kaubatuletisinstrumentide kohta

11.1. Ettepandud MiFIDi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kaubatuletisinstrumente kauplemisele võtvad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad kohaldavad asjakohaseid piirmäärasid või samaväärse mõjuga lahendusi, et toetada likviidsust, hoida ära turu kuritarvitamist ja toetada korrakohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi füüsiliselt kohale toimetatavate kaupade osas (44). Ettepandud MiFIDi kohaselt võidakse selliseid piirmäärasid ühtlustada ühenduse delegeeritud õigusaktidega (45) ning pädevad asutused oleksid ka volitatud eelnevalt kehtestama kaubatuletisinstrumentide positsioonide piirmäärasid (46) teatava perioodi suhtes, samal ajal kui ESMA-le tehakse ülesandeks niisuguste meetmete koordineerimine ja antakse konkreetsed otsesed volitused selles valdkonnas (47). EKP toetab neid sätteid.

11.2. Selles osas aga, mis puudutab kaubatuletisinstrumentide piirmäärasid, rõhutab EKP, et oluline on pöörata tähelepanu õigusnormide erinevuse ärakasutamise ja konkurentsi moonutamise ohule mitte üksnes kõikides liikmesriikides, vaid ka seoses muude suuremate finantskeskustega. Seetõttu on ülimalt tähtis jõuda selles valdkonnas ühise käsitlusviisini. Selle võib saavutada nii, et ESMA-le tehakse ülesandeks nii ühiste põhimõtete viimistlemine liidu tasandil kui ka riikide pädevate asutuste poolt võetavate meetmete koordineerimine.

11.3. Kuigi EKP toetab positsioonide piirmäärade kehtestamist, (48) on veel aspekte, mis vajavad täpsemat selgitamist. Eeskätt on nendeks asjakohase väärtusläve määratlemine, nende piirmäärade kohaldamisperiood ja tuletislepingute kasutamine turuosaliste poolt (49). Peale selle vajab EKP arvates täpsemat selgitust argument, et positsioonide piirmäärad aitaksid kaasa turu likviidsuse suurendamisele.

11.4. Ettepandud MiFID (50) näeb ette eri liiki kauplejate positsioonide avaldamise. Lisaks nõuab see, et reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, kus kaubeldakse kauba- või heitetuletisinstrumentidega, avaldaksid selliste positsioonide kohta igal nädalal aruande. Selleks et hinnata turuosaliste käitumist, eriti seoses turuosaliste positsioonide koondumise jälgimisega, piisaks andmetest lühikeste ja pikkade positsioonide, aga ka avatud positsioonide kohta.

12. Investorite kaitse ja järelevalveraamistik

12.1. EKP toetab ESMA-le volituste andmist teatavate finantsinstrumentide turustamise või müügi või teatavat laadi finantstegevuse ajutiseks keelamiseks või piiramiseks (51). Selles suhtes, kuna ESMA tegutsemine võib olla suunatud ohule, mis ähvardab finantsturgude korrakohast toimimist või kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust, (52) soovitab EKP tagada nendes aspektides nõuetekohane kooskõlastamine ESRNiga (53).

12.2. Seoses jaeinvestoritele eri finantstoodete turustamisega, mis rahuldavad ühelaadseid investorite vajadusi ja millest tekib ühelaadseid investorite kaitsega seotud küsimusi, on õigusloomes vaja järjepidevat käsitlusviisi (54). Seda arvestades märgib EKP, et ettepandud MiFIDiga laiendatakse nõudeid, eriti äritegevust ja huvide konflikte käsitlevaid nõudeid krediidiasutustele, kes müüvad struktureeritud hoiuseid või pakuvad nendega seoses nõustamist. Selles suhtes rõhutab EKP, et on vaja: i) selgitada mõiste „struktureeritud hoiused” määratlust; ii) määrata kindlaks kõnealuste finantstoodete suhtes kohaldatav tarbijakaitse kord; ja iii) tagada nendes aspektides järjepidev käsitlusviis liidu eri seadusandlikes algatustes, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta) (55) läbivaatamisel ning jätkuvas töös seoses jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodetega. Lisaks rõhutab EKP, et kõikides finantsteenuste sektorites ühetaolise käsitlusviisi tagamiseks on oluline kavandada ja rakendada võimalikult tihedas koostöös Euroopa järelevalveasutustega õigus- ja järelevalveraamistikud seoses investorite kaitsega näiteks ristmüügitegevuse valdkonnas (56).

12.3. Samuti toetab EKP komisjoni ettepanekuid investeerimisalase nõustamise kohta. See on samm õiges suunas, kuid EKP julgustab komisjoni kaaluma teisigi meetmeid jaeinvestorite kaitse tugevdamiseks, näiteks finantsharituse laiendamist (57).

12.4. Ettepandud MiFID (58) annab liikmesriikidele õiguse võtta vastu erikriteeriume selliste kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste asjatundlikkuse ja teadmiste hindamiseks, kes taotlevad kohtlemist kutselise kliendina. Selle käsitlusviisi puhul on arvestatud, et nende üksuste võime hinnata finantskohustuste võtmise tagajärgi varieerub Euroopas märkimisväärselt. Avalik-õiguslik üksuste otsustusvead võivad tõsiselt mõjutada liikmesriikide avaliku sektori rahandust ja see võib avaldada kahjulikku mõju finantsstabiilsusele Euroopa tasandil. Peale selle võib olla asjakohane paluda liikmesriikidel kehtestada kriteeriume selgitamaks, mis liiki üksusi saab kohelda kui kutselisi kliente. Ka ESMA-le võiks teha ettepaneku anda selles valdkonnas suuniseid.

13. Kolmandate riikide ettevõtted

13.1. EKP toetab kindlalt ettepanekut kehtestada ühtlustatud raamistik teenustele, mida osutavad liidus kolmandate riikide ettevõtted, ja seda, et ühes liikmesriigis filiaali asutanud ettevõttel lubatakse osutada teenuseid teistes liikmesriikides ilma uusi filiaale asutamata. Ühtlustatud turulepääsu kord kolmandate riikide ettevõtetele vähendab killustatust, laiendab liikmesriigiti võimaluste võrdsust ning suurendab õiguskindlust kõikide turuosaliste jaoks, sest turulepääsu tingimused muutuvad ettearvatavamaks. EKP märgib, et võrdsel tasemel investorite kaitse ja samaväärsete regulatiivsete standardite tagamine kolmandate riikide ettevõtete tegevuse suhtes võrreldes Euroopa Liidu ja Euroopa majanduspiirkonna ettevõtete omaga on kriitiliselt oluline ja vajalik turumoonutuste ärahoidmiseks.

13.2. Ettepandud diferentseerivas käsitlusviisis eristatakse kohustuslikku filiaali asutamist, kui investeerimisteenuseid või -tegevust osutatakse jaeklientidele, ning võimalust osutada teistel juhtudel selliseid teenuseid ilma filiaali asutamata. See kajastab jaeklientide kaitstuse taseme tõstmise vajadust, mille lahendamiseks on ettepandud MiFIDis ette nähtud eelkõige järgmisega: i) komisjoni otsus kolmanda riigi usaldatavusnõuete raamistiku vastavuse kohta; ii) filiaalile teatavate kohustuste panemine ettepandud MiFIDis; ja iii) järelevalve pädeva asutuse poolt liikmesriigis, kus filiaalile on luba antud (59). EKP märgib siiski, et samaväärse kaitse tagamiseks jaeinvestoritele tuleks koostöölepetes kolmandate riikidega tagada, et piisava algkapitali nõue kaitseks investoreid tulemuslikult, arvestades, et üksnes kolmanda riigi ettevõte, mitte filiaal, on õiguste ja kohustuste kandja ning lõplik investorite ees vastutaja. Väärib veel märkimist, et investoritele võib olla kahjulik, kui vaidlusi tuleb lahendada kolmanda riigi õigusnormide alusel ja kolmanda riigi kohtualluvuses.

B. Direktiivi 2003/6/EÜ läbivaatamine

14. Üldsätted

14.1. Turu kuritarvitamise vastase korra kohaldamisala (60) laiendatakse, hõlmates uusi turge, millest väärivad märkimist uued kauplemiskohad nagu mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, ja börsiväliseid finantsinstrumente, sealhulgas tuletisinstrumente. Peale selle on hõlmatud ka igasugune käitumine või igasugused tehingud seoses ettepandud MARi kohaldamisalasse kuuluvate finantsinstrumentidega, isegi kui selline käitumine või tehing leiab aset väljaspool reguleeritud turgu. EKP toetab komisjoni ettepanekut laiendada turu kuritarvitamist puudutavat raamistikku niivõrd, kui see edendab turu kuritarvitamise vastase korra efektiivsust, kohandades seda finantsvaldkonna uuenduste ja tehnoloogia arenguga.

14.2. Keelud ja nõuded ettepandud MARis hakkavad kohalduma ka liiduvälise tegevuse suhtes, (61) et takistada nendest kõrvalehoidmist tegevuse liidust välja viimise kaudu. Niisuguse tegevuse tulemuslikku kontrollimist ja sellega seotud sanktsioone silmas pidades peab EKP koostöökokkuleppeid kolmandate riikidega hädavajalikuks. Selles suhtes toetab EKP selle küsimuse käsitlemist ettepandud MARis ja kavatsust teha ESMA-le ülesandeks selle menetluse koordineerimine ja hõlbustamine näidiskokkulepete kaudu (62). Seda arvestades soovitab EKP laiendada väljajätmise korda ka teatavale rahandusalasele ja avaliku sektori võla haldamist puudutavale tegevusele väljaspool liitu.

14.3. EKP toetab seda, et ettepandud MAR toob näiteid konkreetsete turuga manipuleerimise juhtumite kohta, (63) viidates uutele kauplemisviisidele, nagu algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine. Nagu eespool on mainitud, ehkki algoritmkauplemisel võivad olla õiguspärased eesmärgid, võib see põhjustada ka olulist riski, kuna see võib häirida turu tavapärast toimimist ja suurendada volatiilsust, mis ei teeniks üldisi huve. Sellepärast toetab EKP selliste kauplemisviiside ranget jälgimist, et kaitsta turu korrakohast toimimist ja üldisi huve.

14.4. Ettepandud MAR (64) annab mõista, et kauplemine turu sulgemisel on turuga manipuleerimine või katse turuga manipuleerida. Paljudel turgudel aga on kauplemismahud suuremad just tööpäeva alguses ja lõpus, kui positsioonid realiseeruvad, töödeldakse öösel saabunud infot ja turgudele saab saata konkreetseid uudiseid. Selles suhtes soovitaks EKP üksikasjalikumat analüüsi või niisuguse turuga manipuleerimise määratluse parandamist.

15. Siseteabe määratlus

EKP toetab mõiste „siseteave” määratluse ulatust (65). Siiski, viide kaubale (66) annab mõista, et ühe või teise kauba hetketurgu saab kasutada sama kauba või muude kaupade tuletisinstrumentide turuga manipuleerimiseks ja vastupidi. Samuti on teada antud, (67) et ettepandud MARi kohaldamisala ei tohiks laiendada käitumisele, mis ei ole seotud finantsinstrumentidega, näiteks selliste kauba hetkelepingutega kauplemisele, mis mõjutab ainult hetketurgu. Selles suhtes tuleks sätestada selgem määratlus, sest nagu ettepandud MAR (68) kaudselt eeldab, on hetketurg ja tuletisinstrumentide turg nii kauba- kui ka piiriüleselt omavahel seotud ning sellisel kujul on raske aru saada, mis liiki hetkelepingutega kauplemine saab mõjutada ainult hetketurgu.

16. Süsteemi seisukohalt olulise siseteabe avalikustamine

16.1. Ettepandud MARi kohaselt peab finantsinstrumentide emitent andma temaga otseselt seotud siseteabe kohta võimalikult kiiresti teavet üldsusele (69). Samal ajal on ettepandud MARis alles jäetud direktiivi 2003/6/EÜ säte, mis lubab emitendil teabe avalikustamist edasi lükata, kui i) teabe avalikustamata jätmine ei eksita tõenäoliselt üldsust ja ii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada. Kui emitent kasutab seda võimalust avalikustamine edasi lükata, tuleb tal teavitada pädevat asutust viivitamata pärast avalikustamist, et võimaldada edasilükkamise konkreetseid põhjusi tagantjärele kontrollida (70). Peale selle on ettepandud MARis avaldamiskorra uue osana ette nähtud, et pädev asutus võib eelnevalt lubada, et emitent avalikustamise edasi lükkab, kui i) teave on süsteemi seisukohalt oluline, ii) selle avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides ja iii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada (71).

16.2. Nagu varasemas arvamuses (72) on märgitud, toetab EKP avalikustamise edasilükkamise õigusraamistiku laiendamist ettepandud MARis. Üldist huvi sellise avalikustamise vastu võib olla vaja tasakaalustada vajadusega säilitada vähemalt piiratud ajaks konfidentsiaalsus kas emitendi või üldsuse huvides. Avalikustamine võidakse edasi lükata kahes olukorras: kas i) emitendi huvides ja tema enda vastutusel (73) või ii) üldsuse huvides ja pärast pädevalt asutuselt loa saamist (74). EKP toetab seda üldsuse huvidega seotud erandit, mis on seostatud tingimusega, et teave peab olema süsteemi seisukohalt oluline, s.t võimaldatakse arvesse võtta finantsstabiilsusega seotud kaalutlusi, kuna need võivad muu hulgas tekkida juhul, kui emitent saab erakorralist likviidsusabi.

16.3. Finantseerimisasutuste puhul tuleks seda, kas teave on süsteemi seisukohalt oluline ja kas avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides, hinnata tihedas koostöös riigi keskpangaga ja riigi järelevalveasutusega ning makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega, kui viimati nimetatu ei ole keskpank ega järelevalveasutus. Et tagada nende asutuste õigeaegne kaasamine, tuleks riigi tasandil kehtestada asjakohane ja tõhus kord, mis rajaneb liidu tasandil sisse seatud põhimõtetel. Kui olulisus süsteemi seisukohalt ja üldsuse huvid seda õigustavad, tuleks pädevat asutust volitada andma korraldust avalikustamise edasilükkamiseks. Muu hulgas võib olla vaja hoida konfidentsiaalsena teavet keskpanga antud laenude või muude likviidsusvahendite kohta, et aidata kaasa finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele ja säilitada kriisi ajal üldsuse usaldus (75).

17. Kriminaalkaristused siseringitehingute ja turuga manipuleerimise eest

17.1. EKP toetab ettepandud MADi sätteid, milles määratletakse miinimumnõuded kõige tõsisemate turu kuritarvitamisega seotud süütegude eest määratavate kriminaalkaristuste kohta. Need nõuded on hädavajalikud, et tagada õigusraamistiku efektiivsus ja edu ning seega liidu poliitika tõhus rakendamine võitluses turu kuritarvitamise vastu. Peale selle on finantskuritegude eest määratavate võrdväärsete, tugevate ja ennetavate karistuste režiim ja selle efektiivne rakendamine kriitiliselt olulised õigusriigi osad, kuivõrd need aitavad kaasa finantsstabiilsuse kaitsele.

17.2. EKP toetab seda, et ettepandud MAD (76) käsitleb juriidiliste isikute vastutust, kuna selline vastutus juriidilise isiku tasandil võib tekitada õiged stiimulid rangemaks siseseireks ja -kontrolliks, seeläbi edendades äriühingute üldjuhtimist ja turudistsipliini. Nende sätete edukas rakendamine ja soovitud poliitilise tulemuse saavutamine aga eeldavad riigisiseste eripärade hoolikat kaalumist, kuna juriidiliste isikute kriminaalvastutuse kontseptsioon ei kehti kõikides liikmesriikides.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud MiFIDi, MiFIRi, MADi või MARi muutmist, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 22. märts 2012 EKP president Mario DRAGHI

(1) KOM(2011) 656 lõplik.

(2) KOM(2011) 652 lõplik.

(3) Vt ettepanek võtta vastu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, september 2010, KOM(2010) 484 lõplik.

(4) KOM(2011) 651 lõplik.

(5) KOM(2011) 654 lõplik.

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT L 96, 12.4.2003, lk 16).

(8) Vt Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta järeldused, punkt 20.

(9) Vt nt EKP 4. mai 2011. aasta arvamuse CON/2011/42 (seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitustega) (ELT C 159, 28.5.2011, lk 10) artikkel 3. Kõik EKP arvamused ja dokumendid on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

(10) Vt nt EKP 5. märtsi 2009. aasta arvamuse CON/2009/17 (Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega) (ELT C 93, 22.4.2009, lk 3) punkt 2.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84). Nende määrustega on kehtestatud kord, mille kohaselt Euroopa järelevalveasutused koostavad tehniliste regulatiivsete ja rakendusstandardite eelnõusid enne, kui komisjon need delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kujul heaks kiidab.

(12) Vt nt EKP 18. märtsi 2010. aasta arvamus CON/2010/23 seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 1998/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusele, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutusele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele antud volitustega (ELT C 87, 1.4.2010, lk 1), punkt 1.3; CON/2011/42, punkt 4; 19. mai 2011. aasta arvamus CON/2011/44 seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT C 203, 9.7.2011, lk 3), punkt 8; ja hiljutine 25. jaanuari 2012. aasta arvamus CON/2012/5 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ja seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT C 105, 11.4.2012, lk 1), punkt 4.

(13) Ettepandud MiFIDi artiklid 70 ja 71 ja ettepandud MARi artikkel 17.

(14) Ettepandud MiFIDi artiklid 83 ja 84 ja ettepandud MARi artikkel 19.

(15) Vt nt arvamuse CON/2009/17 punktid 13 kuni15; arvamuse CON/2010/5 punktid 4 kuni 6; arvamuse CON/2010/23 punkt 2.2; arvamuse CON/2011/42 punkt 5 ja hiljutise arvamuse CON/2012/5 punkt 11.1.

(16) Vt muudatus 11 käesoleva arvamuse lisas.

(17) Vt ettepandud MiFIDi artikkel 70 ja ettepandud MARi artikkel 17.

(18) Vt nt ettepandud MiFIRi artiklid 31, 32 ja 35, kui ESMA ja pädevate asutuste tootesekkumise volitused võivad puudutada ka ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele või finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele.

(19) Vt nt ettepandud MiFIDi artikkel 70 ja muudatus 11 käesoleva arvamuse lisas.

(20) Vt nt ettepandud MiFIRi artiklid 31, 33 ja 34, kus on ette nähtud tingimused seoses ESMA sekkumisvolituste ning koordineeriva ja hõlbustava funktsiooniga.

(21) Määruse (EL) nr 1095/2010 artikkel 81.

(22) Vt ettepandud MARi artikkel 26.

(23) See säte on juba olemas ettepandud MARi artiklis 24. Samasugune kohustus tuleks lisada ka ettepandud MiFIDis.

(24) Vt ettepandud MiFIDi artiklid 61 kuni 68.

(25) Vt ettepandud MiFIRi artiklid 11 kuni 12.

(26) Vt ettepandud MiFIRi põhjendus 78 ja seletuskirja punkt 3.4.12.

(27) Vt ettepandud MiFIDi artikli 96 lõike 1 punkt f.

(28) Vt muudatus 13 käesoleva arvamuse lisas.

(29) Ettepandud MiFIDi artikli 2 lõike 1 punktis g on sätestatud ainult subjektiivne erand EKPS-i kuuluvate keskpankade osas. Ettepandud MiFIR erandeid ei sisalda. Igal juhul on selge, et EKPSi keskpankade tehingute vastaspoolteks olevad investeerimisühingud ei ole vabastatud läbipaistvus- ja aruandluskohustustest, mis sätestatakse ettepandud MiFIRi artiklites 19, 20 ja 23.

(30) Vt muudatus 12 käesoleva arvamuse lisas.

(31) Vt lepingu artikkel 343 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikkel 39, samuti Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklid 22, 2 ja 5.

(32) Vt joonealust märkust 30.

(33) Vt ettepandud MiFIDi artikkel 35.

(34) Ettepandud MiFIDi artikli 4 lõike 1 punkti 11 kohaselt tähendab „VKE-de kasvuturg” mitmepoolset kauplemissüsteemi, mis on kooskõlas artikliga 35 registreeritud VKEde kasvuturuna.

(35) Vt dokument „European Commission’s public consultation on the review of the MiFID — Eurosystem contribution”, veebruar 2011 (edaspidi „eurosüsteemi 2011. aasta seisukoht”), lk 2.

(36) Ettepandud MiFIRi artikkel 24.

(37) Vt eurosüsteemi 2011. aasta seisukoht, lk 2.

(38) Börsiväliste tuletisinstrumentide töörühma aruanne „Implementing OTC Derivatives Market Reforms”, 10. oktoober 2010: „ametiasutused peaksid korrapäraselt läbi vaatama uued tegevused turul, et jälgida, millises ulatuses võivad turuosalised kaubelda standardimata lepingutega üksnes selleks, et hoida kõrvale kesksetest arveldus- ja kauplemisnõuetest, ning astuma samme niisuguse käitumisega tegelemiseks”. Aruanne on saadaval finantsstabiilsuse nõukogu veebilehel http://www.financialstabilityboard.org

(39) Vt muudatused seoses ettepandud MiFIDi põhjendusega 47, artikli 2 lõikega 1 ja artikli 17 lõikega 2 käesoleva arvamuse lisas.

(40) Vt ettepandud MiFIRi artikli 23 lõige 3.

(41) Vt ettepandud MiFID artikli 51 lõige 3.

(42) Niisugune käsitlusviis on kooskõlas aruandega „Final Report on Regulatory Issues Raised by the Impact of Technological Changes on Market Integrity and Efficiency”, oktoober 2011, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni veebisaidil http://www.iosco.org

(43) Vt muudatus 10 seoses ettepandud MiFIDi artikli 51 lõike 7 punktiga c käesoleva arvamuse lisas.

(44) Vt ettepandud MiFIDi artikkel 59.

(45) Vt ettepandud MiFIDi artikli 59 lõige 3.

(46) Vt ettepandud MiFIDi artikli 72 lõike 1 punkt g.

(47) Vt ettepandud MiFIDi artikli 59 lõige 4 ning ettepandud MiFIRi artiklid 34 ja 35.

(48) Nagu on osutatud ettepandud MiFIDi artikli 72 lõike 1 punktis g.

(49) Vt OICV-IOSCO, „Principles for the Regulation and Supervision of Commodity Derivatives Markets, Final Report”, september 2011, kus „positsioonide suhtes kindlate piirmäärade kehtestamises nähakse ennekõike vahendit, mille eesmärk on ette takistada turu kontsentreerumist, kehtestades kindlad piirmäärad mittekommertslikule seotusele lepinguga lepingu kauplemistsükli eri kuudel”, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni veebilehel http://www.iosco.org

(50) Vt ettepandud MiFIDi artikkel 60.

(51) Ettepandud MiFIRi artikkel 31. Vt samuti määruse (EL) nr 1095/2010 põhjendus 12 ja artikli 9 lõige 5.

(52) Vt ettepandud MiFIRi artikli 31 lõike 2 punkt a.

(53) Vt samuti üldisemalt lõikes 3.

(54) Vt selles suhtes komisjoni väljendatud toetavad seisukohad seoses jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodetega, ettepandud MiFIDi seletuskirja punktis 3.4.2.

(55) EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5. Vt KOM(2010) 368 lõplik, direktiivi 94/19/EÜ ümbersõnastamine.

(56) Vt muudatus 6 seoses ettepandud MiFIDi artikli 24 lõike 7 käesoleva arvamuse lisas.

(57) Vt samuti määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõike 1 punkt b.

(58) Vt ettepandud MiFIDi II lisa (punkt II.1).

(59) Ettepandud MiFIDi artikli 43 lõige 2.

(60) Vt ettepandud MARi artikkel 2.

(61) Ettepandud MARi artikli 2 lõige 4.

(62) Ettepandud MARi artikkel 20.

(63) Vt ettepandud MARi artikli 8 lõige 3 ja sellega seotud muudatus 16 käesoleva arvamuse lisas.

(64) Vt ettepandud MARi artikli 8 lõike 3 punkt b.

(65) Vt ettepandud MARi artikli 6 lõike 1 punkt b.

(66) Vt ettepandud MARi põhjendus 15 ja artikli 2 lõige 3.

(67) Vt ettepandud MARi seletuskirja punkt 3.4.1.2 ja põhjendus 15.

(68) Vt ettepandud MARi põhjendus 15.

(69) Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 1.

(70) Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 4; vt ettepandud MARi seletuskirja punkt 3.4.3.2 ja direktiivi 2006/3/EÜ artikli 6 lõige 2.

(71) Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 5.

(72) Vt EKP 11. jaanuari 2010. aasta arvamus CON/2010/6 seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ (ELT C 19, 26.1.2010, lk 1), punkt 2.

(73) Ettepandud MARi artikli 12 lõige 4.

(74) Vt joonealust märkust 71.

(75) Vt muudatused 14, 15 ja 17 käesoleva arvamuse lisas.

(76) Vt ettepandud MADi artikkel 7.