OLAFI JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANNE – 2020

(2021/C 364/01)

OLAFi järelevalvekomitee liikmed

Jan MULDER

OLAFi järelevalvekomitee esimees

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017, esimees alates 1. märtsist 2017

Euroopa Parlamendi endine liige, Madalmaad

Maria Helena FAZENDA

Järelevalvekomitee liige alates 23. jaanuarist 2017

Sisejulgeolekusüsteemi peasekretär, Portugal

Riigiprokurör

Petr KLEMENT

Järelevalvekomitee liige kuni 1. septembrini 2020

Peaprokuratuur, Tšehhi Vabariik

Riigiprokurör

Grażyna STRONIKOWSKA

Järelevalvekomitee liige alates 13. juulist 2016

Riigiprokuratuur, Varssavi, Poola

Riigiprokurör

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Järelevalvekomitee liige alates 1. detsembrist 2017

Riigikontrolöri peamise tugiüksuse juhataja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse eriprokuratuuris, Hispaania

Audiitor, jurist, ökonomist

Dobrinka MIHAYLOVA

Järelevalvekomitee liige alates 18. novembrist 2020

ELi vahendite kasutamise auditeerimise rakendusamet, Bulgaaria

Regionaalpoliitika vahendite kasutamise auditeerimise direktoraadi juhataja

EESSÕNA

Käesolev aastaaruanne algab nii, nagu algavad tõenäoliselt paljud teisedki 2020. aasta aruanded, võttes arvesse koroonapandeemia sügavat mõju ELi institutsioonidele ning igale kodanikule Euroopas ja ülejäänud maailmas. Hoolimata COVID-19 pandeemia enneolematust mõjust 2020. aastal, jätkas järelevalvekomitee töötamist vastavalt kokkulepitud kavale, pidades igakuiseid täiskogu koosolekuid veebis.

Erinevalt varasematest aastatest olid järelevalvekomitee sekretariaadis 2020. aastal kõik ametikohad täidetud ning uue juhataja saabumine andis sekretariaadi tegevusele uut hoogu. Suur osa meie tööst 2020. aastal seisnes teabe vahetamises ja arutelude pidamises kolme asjassepuutuva institutsiooniga (komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (1) läbivaatamise teemal, et võtta arvesse Euroopa prokuratuuri (EPPO) hiljutist loomist.

Pärast järelevalvekomitee sõnaselget taotlust sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2223, (2) millega muudeti OLAFi määrust, esimest korda selgelt, et järelevalvekomiteele tuleks tagada juurdepääs kogu OLAFi teabele ja kõigile OLAFi dokumentidele, mida järelevalvekomitee peab vajalikuks oma kontrolli- ja järelevalveülesannete täitmisel.

See oli enam kui teretulnud õiguslik selgitus, millel on kaugeleulatuv mõju, kuna see võimaldas OLAFil ja järelevalvekomiteel jätkata omavahelise uue töökorralduse väljatöötamist kooskõlas muudetud OLAFi määrusega. OLAFi määruse muutmisega loodi ka vajalikud tingimused selleks, et siduda sekretariaat lähitulevikus halduslikult taas OLAFiga, säilitades samal ajal sekretariaadi täieliku sõltumatuse OLAFist.

OLAFi peadirektor osales järjekindlalt järelevalvekomitee korralistel koosolekutel. Meil on selle üle siiralt hea meel, sest see suurendab head usku, vastastikust usaldust ja austust, mis on hea ja sisuka kontrolli- järelevalveraamistiku olulised elemendid.

Järelevalvekomitee esitas hoolimata koroonakriisist tulenenud piirangutest 2020. aastal kaks arvamust:

— arvamus nr 1/2020 „OLAFi tagasilükatud juhtumid, mis on seotud ELi institutsioonide liikmetega“ ning

— arvamus nr 2/2020 „OLAFi 2021. aasta esialgne eelarveprojekt“.

OLAFi tagasilükatud juhtumeid käsitleva arvamuse üle rõõmustasid nii OLAF kui ka Euroopa Parlament ja nõukogu, kuna selles heideti valgust olulisele valdkonnale, kus OLAFi peadirektoril on märkimisväärne kaalutlusõigus.

Suure osa meie tööst moodustasid ka arutelud, kus käsitleti uue töökorralduse vastuvõtmist, eelkõige selleks, et tagada raamistik järelevalvekomitee otseseks juurdepääsuks OLAFi juhtumite haldamise süsteemile (järelevalveülesannete täitmise eesmärgil). Need arutelud jätkuvad 2021. aastal, mil loodetakse uus töökorraldus vastu võtta.

Oluline on märkida ka seda, et määrusega, millega muudeti OLAFi määrust, loodi uus menetluslike tagatiste kontrolöri ametikoht. Kontrolör, kes on halduslikult seotud järelevalvekomiteega ja saab sekretariaadilt vajalikku õiguslikku tuge, käsitleb kaebusi, mille juurdlusalused isikud on esitanud OLAFi suhtes seoses oma menetluslike tagatiste rikkumisega.

Eesseisvate keeruliste ülesannete peale mõeldes kavatseb järelevalvekomitee pakkuda ka edaspidi OLAFile kogu abi, mis on vajalik selleks, et muuta OLAFi koostöö Euroopa Prokuratuuriga edukaks, ning samuti tagada uue kontrolöri sujuva töö.

Järelevalvekomitee andis kogu aasta jooksul nõukogule, Euroopa Parlamendile, komisjonile ja teistele sidusrühmadele korrapäraselt teavet oma järelevalvetegevuse ja esitatud arvamuste kohta.

Lõpetuseks on järelevalvekomitee tänulik hea koostöö eest sekretariaadiga. Järelevalvekomitee tänab sekretariaati oma liikmetele pakutud õigusliku toe ja abi eest.

Jan MULDER OLAFi järelevalvekomitee esimees

SISUKORD

Eessõna 2

Sisukord 3

Meist 4

i) Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee 4

ii) Sekretariaat 4

Ülesande kirjeldus 4

Järelevalvekomitee järelevalveülesanded 5

i) OLAFi eelarve ja vahendite kontrollimine: arvamus nr 2/2020 „OLAFi 2021. aasta esialgne eelarveprojekt“ 5

ii) Juhtumite jälgimine 6

iii) OLAFi juurdluste kestuse jälgimine 7

Menetluslike tagatiste kohaldamise jälgimine 10

Juhtumid, mille puhul OLAFi soovitusi ei järgitud 12

OLAFi juurdlusprioriteedid ja -suunised 13

Arvamus nr 1/2020 „OLAFi tagasilükatud juhtumid, mis on seotud ELi institutsioonide liikmetega“ 14

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 läbivaatamine ja menetluslike tagatiste kontrolör 26 15

Järelevalvekomitee juhtimine 15

MEIST

i) Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee

1. Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee on sõltumatu organ, mille liikmed nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisel kokkuleppel ( 3 )

2. Järelevalvekomitee jälgib OLAFi juurdlusülesannete täitmist, et suurendada OLAFi sõltumatust talle määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (OLAFi määrus) alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Samuti jälgib järelevalvekomitee, et OLAF peaks kinni juurdlustesse kaasatud füüsiliste või juriidiliste isikute menetluslikest tagatistest.

3. Järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust väliseksperdist (edaspidi „liikmed“), kes nimetatakse ametisse viieks aastaks ( 4 ) . Liikmed täidavad oma rolli täiesti sõltumatult ning nad ei tohi taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, ELi institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt.

4. Järelevalvekomitee töökorras ( 5 ) on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad järelevalvekomitee koosseisu, tegevust ja töömeetodeid (menetlused, mille alusel järelevalvekomitee täidab OLAFi määruses sätestatud tingimustel oma järelevalve teostaja rolli), ning sisulised tingimused, mille alusel peab toimuma järelevalvekomitee töö. On oluline rõhutada, et järelevalvekomitee teeb järelevalvet, sekkumata OLAFi käimasolevate juurdluste käiku.

5. Järelevalvekomitee annab aru institutsioonidele, kes on nimetanud ametisse järelevalvekomitee liikmed, ning teavitab oma rollist ja tegevusest avalikkust, kodanikuühiskonda ja asjaomaseid liikmesriikide asutusi.

ii) Sekretariaat

6. Järelevalvekomiteed toetab tema töös alaliselt töötav sekretariaat. Vastavalt OLAFi määrusele töötab sekretariaat järelevalvekomitee otsesel juhtimisel ja komisjonist sõltumatult. Sekretariaadil on oluline roll järelevalvekomitee järelevalveülesannete täitmise hõlbustamisel ja toetamisel.

7. Sekretariaat koosneb ELi töötajatest. Sekretariaat jälgib OLAFi tegevust ning esitab oma kontrolli- ja järelevalvetegevuse tulemused järelevalvekomitee liikmetele kaalumiseks ja heakskiitmiseks. Sekretariaat aitab järelevalvekomitee liikmetel täita tõhusalt oma tööülesandeid, suurendades OLAFi sõltumatust. 2020. aastal, seistes silmitsi COVID-19 põhjustatud probleemidega, kohandas sekretariaat – nagu ka ülejäänud komisjon – oma tegevuse sobivaks veebikeskkonna jaoks ja viis ellu järelevalvekomiteega kokku lepitud tööprogrammi.

ÜLESANDE KIRJELDUS

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust, võttes arvesse peadirektori poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 8 esitatud teavet.

8. Järelevalvekomitee loodi eesmärgiga suurendada OLAFi juurdlustegevuse korrapärase jälgimisega OLAFi sõltumatust ja see sõltumatus tagada ning aidata OLAFi peadirektoril täita oma ülesandeid. Järelevalvekomitee on täielikult pühendunud selle kohustuse täitmisele. Järelevalvekomitee täidab seda rolli, abistades OLAFi peadirektorit viisil, mis võimaldab OLAFil kõige paremini suurendada oma tulemuslikkust jõulise ja erapooletu ELi uurimisasutusena, mis on täielikult sõltumatu põhjendamatust välisest survest ja sekkumisest. Järelevalvekomitee toetab alati OLAFi jõupingutusi parandada oma töö kvaliteeti ja mängida olulist rolli uues Euroopa õigusruumis. Sellega seoses on ELi finantshuvide kaitsmiseks väga oluline OLAFi abi ja toetus Euroopa Prokuratuurile ning OLAFi koostöö Euroopa Prokuratuuriga.

9. Järelevalvekomitee esitab OLAFi peadirektorile ja institutsioonidele üksikasjalikke arvamusi ja aruandeid OLAFi käimasolevate juurdluste kohta (sekkumata nende käiku). Järelevalvekomitee tegeles kogu aruandeperioodil palju sellega, et luua kindel töösuhe OLAFi peadirektoriga, parandamaks OLAFilt korrapäraselt saadava teabe kvaliteeti. Järelevalvekomitee ja OLAF arutasid 2020. aastal uut töökorraldust, et parandada järelevalvekomitee juurdepääsu teabele (määruse (EL, Euratom) 2020/2223 juurdepääsueeskirjade ootuses). See puudutab eelkõige aruandeid üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta, OLAFi juurdlusi käsitlevaid üksikkaebusi ning OLAFi soovitusi, mida asjaomased asutused ei olnud järginud. Samuti osaleb järelevalvekomitee aktiivselt iga-aastases institutsioonidevahelises arvamuste vahetuses OLAFi tulemuslikkuse üle, jäädes kindlaks seisukohale, et OLAFi juurdlusprioriteedid peaksid olema kooskõlas ELi eelarvekulude põhivaldkondadega.

10. Järelevalvekomitee annab aru institutsioonidele, kes on nimetanud ametisse järelevalvekomitee liikmed. Järelevalvekomitee viimast iga-aastast tegevusaruannet arutati eelarve ja personaliküsimuste volinikuga, komisjoni peasekretäriga, Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga ning nõukogu pettustevastase võitluse töörühmaga.

11. Järelevalvekomitee pidas kümme täiskogu koosolekut ( 6 ) ning jätkas tavaga kutsuda OLAFi peadirektor ja tema töötajad oma koosolekutele, et arutada ükskõik millist järelevalvekomitee ja OLAFi töös olulist küsimust ning saada selle kohta teavet. Järelevalvekomitee liikmed määrati aruandeperioodil raportöörideks, et teha tööd järelevalvekomitee töökava konkreetsete valdkondadega ja võtta nende suhtes järelmeetmeid. Need raportöörid töötasid tihedas koostöös sekretariaadiga, et koostada järelevalvekomiteele vastuvõtmiseks arvamuste eelnõusid ja aruannete projekte.

JÄRELEVALVEKOMITEE JÄRELEVALVEÜLESANDED

i) OLAFi eelarve ja vahendite kontrollimine: arvamus nr 2/2020 „OLAFi 2021. aasta esialgne eelarveprojekt“ (7)

Otsusega 2013/478/EL (8) muudetud komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet) (9) artikli 6 lõige 2: 2. Pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist saadab peadirektor eelarve peadirektoraadi peadirektorile aegsasti esialgse eelarveprojekti, mis kirjendatakse Euroopa Liidu üldeelarves komisjoni käsitleva eelarveosa ameti käsitlevasse lisasse. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 kolmas lõik: Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas asjakohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite [---] kohta. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 põhjendus 37: Amet peaks oma tegevuses olema sõltumatu. Sõltumatuse tugevdamiseks peaks ameti juurdlustegevust korrapäraselt kontrollima järelevalvekomitee, mis koosneb väljastpoolt valitud sõltumatutest isikutest, kes on ameti tegevusvaldkondades kõrgelt kvalifitseeritud. Järelevalvekomitee ei tohiks sekkuda käimasolevate juurdluste korraldamisesse. Muu hulgas peaks järelevalvekomitee abistama peadirektorit tema kohustuste täitmisel.

12. Järelevalvekomitee tunneb kahetsust selle üle, et ta sai OLAFilt teavet OLAFi 2021. aasta esialgse eelarveprojekti kohta viivitustega. Samas tunnistame, et selle põhjus oli uue mitmeaastase finantsraamistiku ja seonduva eelarve erakordselt hiline vastuvõtmine koos COVID-19 puhangu mõjuga.

13. Järelevalvekomitee avaldas 2020. aastal arvamuse OLAFi 2021. aasta esialgse eelarveprojekti kohta ja analüüsis 2020. aastaks heaks kiidetud OLAFi eelarve täitmist. 2021. aasta esialgse eelarveprojekti vaatlemisel keskendusime eelkõige järgmistele küsimustele: 1) OLAFi personalistrateegia, 2) OLAFi uue juhtumite haldamise süsteemi (sisuhaldussüsteemi) rakendamise finants- ja tegevusalane mõju, 3) Euroopa Prokuratuuri loomise mõju OLAFi eelarvele.

14. Järelevalvekomitee leidis, et OLAFi 2021. aasta esialgne eelarveprojekt on kooskõlas vahenditega, mida on vaja juurdluste tõhusaks korraldamiseks.

15. Järelevalvekomitee väljendas taas muret selle üle, kuidas on seni ellu viidud OLAFi juhtumite haldamise süsteemi (sisuhaldussüsteemi) projekti. Järelevalvekomitee kordas oma varasemate aastate soovitust, et peadirektor peaks paluma komisjoni siseauditi talitusel teha sisuhaldussüsteemi rakendamisjärgne hindamine, keskendudes eeskätt kõigile selle projekti kuludele alates projekti käivitamisest, kasutajate kogemustele ja tõhususe kasvule võrreldes OLAFi eelmise juhtumite haldamise süsteemiga. Järelevalvekomitee meelest peaks selline audit või isegi sisehinnangu aruanne projekti lõppemise kohta võimaldama OLAFi peadirektoril otsustada, kas tal tuleks asendada sisuhaldussüsteem mõne muu lahendusega, mida sarnased ELi uurimis- ja täitevasutused juba kasutavad. OLAF teavitas järelevalvekomiteed 2020. aastal, et sisuhaldussüsteemi ei ole võimalik õigeks ajaks valmis saada uute funktsioonide tõttu, mis vajavad edasiarendamist. Järelevalvekomitee kordas oma soovi, et see projekt viidaks lõpule 2021. aasta alguseks, ja jättis endale õiguse vaadelda (lähitulevikus) projekti tegelikku lisaväärtust.

16. Seoses inimressurssidega toetas järelevalvekomitee OLAFi taotlust luua täiendavad ametikohad, tuginedes komisjoni heaks kiidetud Euroopa Kontrollikoja soovitustele ja võttes arvesse OLAFi töötajate Euroopa Prokuratuuri üleviimise kahjulikku mõju. Eelkõige suurendataks sellega OLAFi eksperditeadmisi liikmesriikide kohtusüsteemidega seotud küsimustes ning tagataks OLAFi juurdlusülesannete jätkuv nõuetekohane täitmine. Pealegi usume, et OLAFi töökoormus tulevikus tõenäoliselt kasvab, milleks tuleb asjakohaselt suurendada vahendeid.

ii) Juhtumite jälgimine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist [---]. Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet ja mida on muudetud otsusega 2013/478/EL) artikkel 4: [---] [Järelevalve][k]omitee vastutab ameti juurdlusülesande täitmise korrapärase jälgimise eest.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigustalituste 5. septembri 2016. aasta ühisarvamus: Ühisarvamuses rõhutatakse, et määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 — on antud järelevalvekomiteele õigus saada OLAFi peadirektorilt teavet juhtumite kohta, mille teave on edastatud liikmesriigi õigusasutusele, isegi kui OLAF ei ole juurdlust korraldanud; — on antud järelevalvekomiteele õigus saada OLAFi peadirektorilt juhtumiga seotud lisateavet kõikide juhtumite, sh käimasolevate juurdluste, mitte üksnes lõpetatud juhtumite kohta, ning — on ette nähtud OLAFi peadirektori kohustus esitada aruandluse raames aktiivselt teavet. Seda silmas pidades ei piisa OLAFi peadirektori määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud kohustuste täitmiseks üksnes passiivse elektroonilise juurdepääsu võimaldamisest OLAFi andmebaasile.

17. Selleks et suurendada OLAFi sõltumatust ja aidata peadirektoril täita oma ülesandeid, jälgib järelevalvekomitee aktiivselt ja korrapäraselt, kuidas OLAF juurdlusi korraldab. Järelevalvekomitee on nimetanud ametisse raportöörid, et jälgida nii teatavaid tundlikke sisejuurdlusi kui ka muid juhtumeid, mille puhul OLAFi peadirektor on teinud pärast laekunud teabe hindamist otsuse jätta juurdlus algatamata (nn tagasilükatud juhtumid).

18. Järelevalvekomitee tuletab meelde, et järelevalvekomiteel kui sõltumatul organil on talle määratud kontrolli- ja järelevalveülesannete täitmiseks ainulaadne positsioon. OLAFi teatatud juhtumite uurimisel kannab järelevalvekomitee hoolt selle eest, et ta keskendub oma töös järgmisele: — võimalik oht juurdluste sõltumatule läbiviimisele; — menetluslikest tagatistest ja põhiõigustest kinnipidamine; — juurdluste üldpõhimõtete ja -eeskirjade järgimine; — toimikute kvaliteedi ja sisuhaldussüsteemis sisalduva teabe hindamine ning — OLAFi töötajatele mõeldud juurdlusmenetlusi käsitlevates suunistes sätestatud eeskirjade järgimine.

iii) OLAFi juurdluste kestuse jälgimine

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 1: Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 teine lõik: Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust, võttes arvesse peadirektori poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 8 esitatud teavet. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 5: Juurdlus viiakse katkestusteta läbi ajavahemiku vältel, mis peab olema proportsionaalne juhtumi asjaolude ja keerukusega. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 8: Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele aruande, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.

Üldised märkused

19. OLAFi juurdluste kestuse jälgimine on üks peamisi viise, kuidas järelevalvekomitee aitab suurendada OLAFi sõltumatust.

20. Kohustus viia haldusmenetlus läbi mõistliku aja jooksul on ELi õiguse üldpõhimõte ja osa põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1 sätestatud õigusest heale haldusele ( 10 ) Kohtupraktikast tuleneb, et kui menetluse kestus ei ole sätestatud ELi õiguses, tuleb kuluva aja mõistlikkuse hindamisel arvesse võtta kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid ning eriti juhtumi olulisust juurdlusalusele isikule, juhtumi keerukust ja juhtumi poolte käitumist (11).

21. Sellest kohtupraktikast ja OLAFi määruse artikli 7 lõikest 5 tuleneb, et menetlus OLAFis tuleks korraldada katkestusteta ning see ei tohi olla pikem mõistlikust ajast, mida tuleb hinnata iga juhtumi asjaoludest ja keerukusest lähtuvalt ( 12 )

22. Järelevalvekomitee peab samuti oluliseks rõhutada oma rolli, mida on selgitatud ELi kohtupraktikas, ( 13 ) ning juhib tähelepanu oma järelevalvetegevuse ulatusele üle 12 kuu kestnud juurdluste puhul.

23. Esiteks, jälgides korrapäraselt OLAFi juurdluste kestust ja põhjendamatute viivituste põhjuseid, püüab järelevalvekomitee kanda hoolt selle eest, et ei toimu mingit välist ega sisest sekkumist juurdluse erapooletusse läbiviimisse, et tagatud on võrdne kohtlemine ning et tekkinud viivitused on proportsionaalsed ja õigustatud tulenevalt asjaomase juhtumi keerukusest ja/või asjaoludest.

24. Teiseks, juurdluse pikale venimisel, mida ei saa õigustada konkreetse juhtumi asjaolude ja/või keerukusega, võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed i) juurdlusaluste isikute kaitseõigusele (õigus sellele, et nendega seotud juurdlused toimuvad mõistliku aja jooksul, nagu on ette nähtud ELi põhiõiguste harta artikliga 41) ning ii) juurdluse järelmeetmete võtmisele (st aja möödudes on keerulisem koguda tõendeid). Seega, jälgides OLAFi juurdluste kestust, kannab järelevalvekomitee hoolt selle eest, et põhiõiguste harta artikliga 41 tagatud menetlusõigustest peetakse kinni.

25. Peale selle on järelevalvekomitee tehtava jälgimise eesmärk tagada, et asjaomased ELi institutsioonid, organid ja asutused ning asjaomased liikmesriigid võtavad arvesse ja järgivad nõuetekohaselt OLAFi juurdluste tulemusi ja järeldusi. Kohtulike, finantsalaste või distsiplinaarsete järelmeetmete võtmise ning süüdistuse esitamise ja sissenõudmise väljavaated võivad pöördumatult halveneda, eriti aegumisega seotud probleemide tõttu (kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides tehtud ettekirjutused) või kuna liikmesriikide õigusasutustel ei ole võimalik korraldada pikka aega tagasi toimunud sündmuste puhul nõuetekohast juurdlust.

26. Lisaks veendub järelevalvekomitee juurdluste kestust jälgides, et OLAFile eraldatud inimressursse ja rahalisi vahendeid on kasutatud tõhusalt. See võib mõjutada OLAFi juurdlusprioriteetide vastuvõtmist ja üldist eelarvet.

27. On oluline rõhutada, et see eriline roll, mis on antud järelevalvekomiteele OLAFi määruse artikli 7 lõikega 8, eeldab järelevalvekomiteelt iga üle 12 kuu kestnud juurdluse eraldi analüüsimist, et tagada OLAFi juurdluste korraldamine ilma katkestusteta ja ajavahemiku vältel, mis on proportsionaalne juhtumite asjaolude ja keerukusega. Selle volituse täitmiseks vajab järelevalvekomitee otsest ja takistusteta juurdepääsu vähemalt nendele elementidele, mis on vajalikud selleks, et juhtumit mõista, teha kindlaks juurdlusalune (juurdlusalused) isik(ud) ning jälgida uurimismeetmete võtmise ajakava ja juhtumi haldamisega seotud OLAFi otsuseid. Järelevalvekomitee austab sealjuures täielikult OLAFi sõltumatust juurdluste korraldamisel ja ei sekku mingil moel nende läbiviimisse.

Juurdepääs juhtumitega seotud teabele

28. Peadirektori poolt järelevalvekomiteele üle 12 kuu menetletud juhtumite kohta esitatava teabe sisu ja kvaliteet on olnud pikaajaline probleem ning järelevalvekomitee ja OLAF on pidanud viimastel aastatel sel teemal intensiivseid arutelusid ( 14 )

29. Järelevalvekomitee teatas oma eelmises aastaaruandes 2019. aastal OLAFi kavandatud uue läbivaadatud aruandevormi üksikasjalikust analüüsimisest ( 15 ) . Järelevalvekomitee jõudis järeldusele, et kuigi võrreldes eelmise vormiga (mida OLAF kasutas 2013. aastast 2019. aasta märtsini) võib uues vormis näha edasiminekut, ei vasta selles esitatava teabe kvaliteet ja täielikkus ikkagi järelevalvekomitee vajadustele. Järelevalvekomitee jätkas vaatlusperioodil OLAFi peadirektoriga dialoogi, et leida viise taastamaks 2013. aasta eelne juurdepääs OLAFi juhtumite haldamise süsteemis (sisuhaldussüsteemis) registreeritud ja kättesaadavale juhtumitega seotud teabele. Ilma selle juurdepääsuta ei saa järelevalvekomitee tulemuslikult jälgida OLAFi sõltumatust välis- ja sisejuurdluste tegemisel. Järelevalvekomitee loodab, et sellele olulisele probleemile leitakse sobiv lahendus 2021. aasta jooksul mõlemat poolt rahuldava uue töökorralduse vastuvõtmisega (16).

2020. aastal järelevalvekomiteele laekunud aruanded üle 12 kuu kestnud juurdluste kohta

30. Järelevalvekomitee märkis oma viimases tegevusaruandes, et 2019. aastal teatatud juurdlustest peaaegu 40 % olid kestnud üle 24 kuu ( 17 ) . Seepärast otsustas järelevalvekomitee keskenduda oma 2020. aasta järelevalvetegevuses 40 juhtumile, mida oli menetletud 2019. aasta lõpuks üle 36 kuu, ning palus täielikku juurdepääsu nende juhtumite toimikutele. Järelevalvekomitee loodab esitada nende juhtumite kohta arvamuse 2021. aasta jooksul.

31. Järelevalvekomitee sai 2020. aastal OLAFilt 619 aruannet 412 juurdluse kohta, mis olid kestnud üle 12 kuu. Neist juhtumitest 33 % oli menetletud üle 12 kuu ja 18 % üle 18 kuu. 48 % kõigist teatatud juhtumitest oli menetletud kauem kui 24 kuud (joonis 1). OLAFi juurdluste valdkondlik jaotus on esitatud joonisel 2. Joonis 1 412 juhtumit – 2020 Joonis 2 412 juhtumit – 2020

MENETLUSLIKE TAGATISTE KOHALDAMISE JÄLGIMINE

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõike 1 teine lõik: Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid [---]. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõige 7: Peadirektor kehtestab ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, mis on muu hulgas seotud juurdlusaluste isikute menetluslike tagatiste ja põhiõiguste austamise[ga] [---]. Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikkel 9: Menetluslikud tagatised (siin taasesitamata selle pikkuse tõttu)

OLAFile esitatud üksikkaebused OLAFi juurdluste kohta

32. OLAFi määruse artiklis 9 on loetletud põhimõtted ja menetluslikud tagatised, mida OLAF peaks kohaldama juurdluse läbiviimisel. Määruse artikli 15 lõike 1 teise lõiguga antakse järelevalvekomiteele konkreetne ülesanne tagada, et OLAF peab oma juurdlusülesannete täitmisel kinni menetluslikest tagatistest. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab OLAF järgima ELi õiguses, eelkõige põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ( 18 )

33. Füüsilised või juriidilised isikud, keda OLAFi juurdlus mõjutab, saavad esitada kaebuse otse OLAFi peadirektorile. OLAFi menetlust selliste kaebuste käsitlemiseks on üksikasjalikult kirjeldatud ja see on avalikkusele kättesaadav OLAFi veebisaidil ( 19 ) . Peadirektor on võtnud meetmeid kandmaks hoolt selle eest, et järelevalvekomiteele saadetakse vähemalt kaks korda aastas aruanne üksikkaebuste kohta.

34. 2020. aastal sai OLAF kokku 11 kaebust. Ühtki personalieeskirjade artiklil 90a põhinevat kaebust ei laekunud.

35. Peamised väited olid seotud järgmisega: i) õiguse olla ära kuulatud rikkumine; ii) juurdlusele (eelkõige süüstavate tõenditena kasutatavatele dokumentidele) juurdepääsemise õiguse rikkumine; iii) väidetavalt vale otsus algatada juurdlus; iv) OLAFi välisjuurdluse algatamisest teada saamise õiguse rikkumine. Peale selle süüdistati mõnes kaebuses OLAFit õigusnormide rikkumises/kallutatuses/erapoolikuses küsitlemisel ning uurija huvide konfliktis. Nende väidete hindamisel oli järelevalvekomiteel juurdepääs asjaomastele dokumentidele juhtumite toimikutes.

36. Õigus olla ära kuulatud (esimene väidete rühm) Järelevalvekomitee märgib, et selleks, et juurdlusalune füüsiline või juriidiline isik saaks kasutada tõhusalt seda õigust, tuleb teda teavitada kõigist temaga seotud asjaoludest. Seepärast peaks OLAF andma täieliku ülevaate asjaomastest asjaoludest ja talletama kõik juurdlusaluste isikute esitatud märkused. Peaaegu kõigis analüüsitud kaebustes väitis kaebuse esitaja, et a) asjaolud, mille OLAF oli esitanud asjaolude kokkuvõttes, olid puudulikud/ebaselged/ebatäpsed, mistõttu ta jäi ilma võimalusest esitada märkusi (OLAFi määruse artikli 9 lõige 4), b) tema ütlusi (mis olid antud kohapealse kontrolli käigus) ei registreeritud nõuetekohaselt või c) OLAFi määratud tähtaeg märkuste esitamiseks oli liiga lühike. Mõnel juhul taotlesid kaebuse esitajad enda ärakuulamist (suulist ärakuulamist või küsitlemist).

37. Järelevalvekomitee jõudis järeldusele, et eespool esitatud väited olid põhjendamatud ning et OLAF oli esitanud juurdlusalustele isikutele selge ja täieliku asjaolude kokkuvõtte ning andnud võimaluse esitada nende asjaolude kohta märkusi. Samuti oli OLAF esitanud vastava palve korral alati lisateavet ja pikendanud vastamise tähtaega ning oli ühel korral parandanud ka faktivead.

38. Seoses juurdlusaluste isikute taotlustega, et neid kuulataks ära, kasutades selleks suulist ärakuulamist, märgib järelevalvekomitee, et OLAFi määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleb pärast juurdluse lõpetamist ja enne juurdlusalust isikut nimeliselt käsitlevate järelduste tegemist anda isikule võimalus esitada oma märkused temaga seotud asjaolude kohta. Vahendi, mida kasutades juurdlusalune isik saab oma märkused esitada, valib siiski OLAF. Seega õigust suulisele ärakuulamisele ei ole.

39. Juurdepääs dokumentidele (teine väidete rühm) ELi kohtupraktika kohaselt ei saa juurdlusalune isik edukalt tugineda ei kaitseõiguse austamise põhimõttele ega harta artiklile 41 (igaühe õigus tutvuda teda puudutavate andmetega), et saada juurdepääs OLAFi uurimistoimikutele ja/või lõpparuandele. ELi kohtud on jõudnud järjekindlalt järeldusele, et juurdlusaluste isikute juurdepääs nendele dokumentidele enne lõpliku otsuse vastuvõtmist võib vähendada OLAFi töö tulemuslikkust ja konfidentsiaalsust ning OLAFi sõltumatust. Kuna kohtupraktikas ei ole leitud, et OLAFi juurdlusaruanded ja otsused saata liikmesriikide õigusasutustele teavet isikuid kahjustaksid, ei ole OLAFil mingit kohustust võimaldada juurdepääs oma toimikutele enne sellise otsuse tegemist. Kohtupraktikas on seda õigust piiratud seepärast, et juurdluse hilisemates (kohtu-, distsiplinaar- või finants-) etappides liikmesriigi või ELi pädevas asutuses on see õigus täielikult tagatud.

40. Väidetavalt vale otsus algatada juurdlus (kolmas väidete rühm) Järelevalvekomitee märgib, et OLAFi määruse artikli 5 lõike 1 alusel on OLAFi peadirektoril suur kaalutlusruum talle esitatud teabe hindamisel ja otsustamisel selle üle, kas algatada kahtluste kinnitamiseks või ümberlükkamiseks juurdlus. Kõnealustes kaebustes ei osuta miski sellele, et OLAFi peadirektor oleks teinud oma kaalutlusõiguse kasutamisel ilmse vea või oleks seda õigust kuritarvitanud.

41. Õigus saada teavitatud OLAFi välisjuurdluse algatamisest (neljas väidete rühm) OLAFi määrus ei kohusta OLAFit teavitama juurdlusalust isikut välisjuurdluse algatamisest. OLAFil on õigus teavitada juurdlusaluseid isikuid sobival hetkel, võttes arvesse juhtumi iseärasusi ja võimalikku sekkumist juurdluse käiku.

42. Erapoolikus/uurija huvide konflikt Järelevalvekomitee tuletab meelde, et OLAFi uurijad on ELi ametnikud ning seega peavad nad täitma oma ülesandeid ja tegutsema üksnes ELi huve silmas pidades. Selles rollis ei tohi nad taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, asutuselt, organisatsioonilt ega isikult väljastpoolt oma institutsiooni. Nad peavad olema neile määratud ülesannete täitmisel objektiivsed ja erapooletud ning igati lojaalsed ELile (20). Järelevalvekomitee ei leidnud vaadeldud juhtumite puhul ühtki märki sellest, et OLAFi juurdlust oleks mõjutanud erapoolikus või huvide konflikt.

43. Kokkuvõttes ei tuvastanud järelevalvekomitee analüüsitud juhtumite puhul menetluslike tagatiste rikkumist.

44. Järelevalvekomitee juhib tähelepanu asjaolule, et tulevikus – kui jõustub määrus (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 – käsitleb kõiki juurdlusaluste isikute kaebusi selle kohta, kuidas OLAF on järginud menetluslikke tagatisi ja juurdluste läbiviimist reguleerivaid norme, menetluslike tagatiste kontrolör ( 21 )

Järelevalvekomiteele laekunud kaebused OLAFi vastu

45. Järelevalvekomitee eriotstarbeline e-postkast ( 22 ) on kanal, mille kaudu sidusrühmad ja avalikkus saavad teavitada järelevalvekomiteed tema pädevusse kuuluvatest muredest ja probleemidest.

46. Järelevalvekomitee saab sageli kaebusi OLAFi käimasolevate juurdluste ja ELi finantshuve kahjustava väidetava pettuse kohta. Sellised kaebused jäävad väljapoole järelevalvekomitee pädevusala, kuna järelevalvekomitee ei ole ei pettustevastase võitluse organ ega apellatsioonikoda, kuhu kaevata edasi OLAFi otsused.

47. Seda arvesse võttes edastab järelevalvekomitee mis tahes olulise teabe OLAFile ja teavitab sellest teabe saatjat. 2020. aastal sai järelevalvekomitee võrdlemisi vähe kaebusi OLAFi otsuste ja käimasolevate juurdluste kohta. Enamikul juhtudel olid juurdlusalused isikud juba esitanud kaebuse OLAFile (ja saatsid järelevalvekomiteele kaebuse koopia teavitamise eesmärgil).

JUHTUMID, MILLE PUHUL OLAFi SOOVITUSI EI JÄRGITUD

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõike 5 punkt a: Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest. Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt: a) juhtudest, mille puhul ei ole peadirektori soovitusi järgitud;

48. Järelevalvekomitee on korduvalt öelnud, et õigusemõistmise tulemuslikkust ei saa mõõta süüdimõistvate otsuste arvuga ja OLAFi saavutusi ei saa hinnata vaid statistika põhjal. Ometi on näitajatest näha, et OLAFi õiguslike soovituste kohaselt esitatud süüdistuste määr on aastate jooksul pidevalt kahanenud: 53 %-lt 36 %-le ( 23 ) (keskmiselt) ( 24 ) . Need näitajad annavad põhjust muretsemiseks.

49. Koostades arvamust OLAFi soovituste kohta, mis olid jäetud järgimata, analüüsis järelevalvekomitee 43 juhtumit, mille kohta OLAF oli esitanud 1. oktoobri 2013. aasta seisuga soovituse ning saanud ajavahemikus 1. märtsist 2016 kuni 28. veebruarini 2018 asjaomastelt asutustelt, kes olid jätnud soovituse järgimata, vastuse.

50. Konkreetsemalt hõlmas järelevalvekomitee 2020. aasta analüüs 43 juhtumit ja 46 OLAFi soovitust (ühe juhtumi kohta võidakse esitada mitu soovitust, nt kohtulik, finantsalane või distsiplinaarne). Järelevalvekomitee esialgne analüüs näitas, et OLAFi praegused järelevalvemenetlused on mitmel põhjusel ebarahuldavad. Nende põhjuste hulka kuuluvad spetsiaalsete järelmeetmeid võtvate rühmade puudumine, asjakohaste järelevalvevahendite puudumine (kuni 2019. aastani) sisuhaldussüsteemis, et nõuetekohaselt jälgida järelmeetmete võtmist 43 analüüsitud juhtumi puhul, ja pädevate asutuste aruandlus, milleks kasutatakse ebapiisavaid vorme.

51. Järelevalvekomitee esialgne analüüs näitas ka seda, et OLAFi juurdlused olid mitmel juhul igati põhjendatud, mistõttu juurdluse põhjendamatust ei saa pidada põhjuseks, miks OLAFilt soovituse saanud asutused saadud soovitust ei järginud. Järelevalvekomitee jagas aasta lõpus oma esialgset analüüsi OLAFiga. Järelevalvekomitee võttis oma arvamuse OLAFi soovituste kohta, mis olid jäetud järgimata, vastu 2021. aasta veebruaris.

OLAFi JUURDLUSPRIORITEEDID JA -SUUNISED

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 17 lõige 5: Igal aastal määrab peadirektor iga-aastase juhtimiskava raames kindlaks ameti juurdlusprioriteedid ning edastab need enne avaldamist järelevalvekomiteele. Artikli 5 lõike 1 teine lause: Peadirektori otsus juurdluse võimaliku algatamise kohta sõltub ameti juurdlusprioriteetidest ja iga-aastasest juhtimiskavast [---]. Artikli 16 „Arvamuste vahetus institutsioonidega“ lõike 2 punkt a: Arvamuste vahetuse käigus võib käsitleda järgmisi küsimusi: a) ameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid;

52. Uurides OLAFi 2020. aasta juurdlusprioriteete, pidas järelevalvekomitee mitu kohtumist peadirektoriga ja väljendas oma arvamust institutsioonidevahelise arvamuste vahetamise käigus. OLAF rakendas lähenemisviisi, mis oli väga sarnane eelmistel aastatel rakendatud lähenemisviisiga, keskendudes järgmisele: i) juhtumid, mis on seotud transpordivõrgu- ja taristuprojektidega, eelkõige riigihankemenetlused; ii) juhtumid, mis on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, (25) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja ühinemiseelse abi fondidest rahastatavate või kaasrahastatavate projektidega, mille puhul liikmesriikide või kandidaatriikide meetmed võivad olla ebapiisavad, või juhtumid, millel on piiriülene element; iii) juhtumid, mille puhul esineb päritolureeglite võimalik rikkumine, tariifse klassifikatsiooni võimalik rikkumine soodus- või mittesooduskaubandusrežiimis ning väärtusega seotud pettus, mille eesmärk on vältida kokkuleppeliste tollimaksude maksmist, sealhulgas tariifimeetmeid, mis on osa ELi kaubanduse kaitsepoliitikast; iv) juhtumid, kus toimetatakse ebaseaduslikult üle piiri tubakat, alkoholi, võltsitud ravimeid ning muid tervist ja julgeolekut ohustavaid kaupu, millega võidakse rikkuda intellektuaalomandi õigusi, ning ebaseadusliku tubakatootmise juhtumid; v) juhtumid, mis on seotud rändajatele, pagulastele ja riigisisestele põgenikele antava humanitaar- ja arenguabiga ning nendele rühmadele antava muu toetusega; (vi) juhtumid, mis on seotud Euroopa rohelise kokkuleppe kohase poliitikaga (keskkond, kliima, toiduga kindlustatus).

ARVAMUS nr 1/2020 „OLAFi TAGASILÜKATUD JUHTUMID, MIS ON SEOTUD ELi INSTITUTSIOONIDE LIIKMETEGA“

53. Järelevalvekomitee järelevalveülesannete eesmärk on suurendada OLAFi sõltumatust talle OLAFi määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel. Seepärast on tähtis, et järelevalvekomitee saaks jälgida kõiki OLAFi juurdluse etappe, sealhulgas olulise otsuse tegemist selle kohta, kas algatada OLAFi määruse artikli 5 alusel juurdlus.

54. OLAFi määruse artikli 5 alusel võib peadirektor algatada juurdluse, kui on piisav kahtlus selle kohta, et on toimunud kelmus, pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Seda tehes peab peadirektor arvesse võtma OLAFi juurdlusprioriteete ja iga-aastast juhtimiskava, vajadust kasutada tõhusalt OLAFi ressursse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Seega on peadirektoril selliste otsuste tegemisel suur kaalutlusruum.

55. Peadirektori kaalutlusõigust otsustamisel selle üle, kas algatada juurdlus või juhtum tagasi lükata, tasakaalustab järelevalvekomiteele antud ülesanne hoolikalt kontrollida, kas sellised otsused on tehtud täiesti sõltumatult ja erapooletult ning järgides kohaldatavaid menetluslikke tagatisi ( 26 )

56. Oma arvamuses nr 1/2020 vaatles järelevalvekomitee 60 OLAFi tagasilükatud juhtumit (aastatest 2014–2016) ja uuris, kuidas OLAF käsitleb tagasilükatud juhtumeid, mis on seotud ELi institutsioonide liikmetega. Sellised OLAFi juurdlused on eriti tundlikud, kuna nendega kaasneb oht kahjustada ELi mainet ja OLAFi sõltumatust.

57. Arvamuse eesmärk ei olnud hinnata, kas OLAFi peadirektori otsus konkreetne juhtum tagasi lükata oli õigustatud. Pigem vaadeldi seda, i) kuidas OLAF kogus, käsitles ja analüüsis kogu vajalikku teavet enne otsust loobuda ELi institutsiooni liikmega seotud sisejuurdlusest ning ii) kuidas OLAF järgis kohaldatavat õigusraamistikku.

58. Lühidalt öeldes ilmnes 60 tagasilükatud juhtumi (mis olid pärit aastatest 2014–2016) analüüsimisel, et mitmes etapis – alates teabe kogumisest või saamisest kuni juhtumi tagasilükkamiseni – puudub süstemaatiline ja järjekindel lähenemisviis. Võttes arvesse peadirektori suurt kaalutlusõigust selles valdkonnas, ohustatakse selle järjekindlusetusega erapooletuse, sõltumatuse ja õiguskindluse põhimõtet.

59. Selle ohu vältimiseks esitas järelevalvekomitee oma arvamuses OLAFi peadirektorile kaheksa soovitust. OLAFi peadirektor pidas järelevalvekomitee järeldusi ja tähelepanekuid arvamuses käsitletud ajavahemiku puhul asjakohasteks ning teavitas järelevalvekomiteed 2020. aasta veebruaris, et enamik esitatud soovitustest oli vahepeal ellu viidud. Järelevalvekomitee tunnistab, et OLAF võttis kooskõlas järelevalvekomitee soovitustega tõepoolest hiljuti meetmeid, st andis välja valiku tegemise käsiraamatu ja kiitis heaks üksuse 0.1 uue ülesehituse, et ühtlustada valiku tegemist ja suurendada OLAFi peadirektorile esitatavate arvamuste järjekindlust. Järelevalvekomitee peab kahetsusväärseks, et ta sai neist rakendatud meetmetest teada alles 2020. aasta veebruaris.

MÄÄRUSE (EL, Euratom) nr 883/2013 LÄBIVAATAMINE JA MENETLUSLIKE TAGATISTE KONTROLÖR

60. Järelevalvekomiteel oli kahel viimasel aastal aktiivne ja edasiviiv roll aruteludes, mille tulemusel võeti vastu määrus, millega muudeti OLAFi määrust. Järelevalvekomiteel on kahju sellest, et uues määruses (mille Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu 23. detsembril 2020) ei ole arvesse võetud järelevalvekomitee soovitust anda menetluslike tagatiste kontrolöri volitused järelevalvekomiteele ( 27 )

61. Järelevalvekomitee kiidab heaks nende kahe institutsiooni otsuse siduda kontrolör halduslikult järelevalvekomiteega ( 28 ) . Sellega säilitatakse kontrolöri ülesannete täitmiseks vajalikud kõrged sõltumatuse standardid ja vähendatakse üldiseid eelarvekulusid.

62. Uues määruses on sätestatud ka nõudmine, et järelevalvekomitee sekretariaat peab pakkuma kontrolörile vajalikku haldus- ja õigusalast tuge. Sekretariaadil tegelikult on juba märkimisväärsed kogemused, mis on saadud, aidates järelevalvekomiteel jälgida seda, kuidas OLAF järgib menetluslikke tagatisi. Samal ajal on järelevalvekomiteel mõningased kahtlused ja mõningane mure seoses haldusliku sidumise tõenäolise mõjuga sekretariaadi tööle ja toimimisele ning lõppkokkuvõttes kontrolöri kooseksisteerimisele järelevalvekomiteega. Järelevalvekomitee meelest tuleb selle murega tegeleda ja leida kiiresti sobiv lahendus. Seda silmas pidades ootab järelevalvekomitee huviga kontrolöri ametikoha loomist, mis võib veelgi tugevdada OLAFi juurdlustegevuse suhtes kohaldatavat üldist kontrolli- ja järelevalveraamistikku ning suurendada avalikkuse usaldust OLAFi pettuste ennetaja rolli ja ülesannete vastu.

JÄRELEVALVEKOMITEE JUHTIMINE

Järelevalvekomitee töömeetod

63. 2020. aastal pidas järelevalvekomitee kümme täiskogu koosolekut, millest kaheksa toimus veebis ( 29 ) . Lisaks kohtusid korrapäraselt esimees, raportöörid ja sekretariaadi liikmed, et töötada konkreetsete küsimustega. Iga tähtsa küsimuse uurimiseks määras järelevalvekomitee raportööri. Raportöörid tegid aruandeprojektide, arvamuste eelnõude ja täiskogu koosolekute aruteludokumentide koostamisel koostööd sekretariaadiga. Nad kohtusid järelevalvekomitee arvamuste ja aruannete koostamise raames ka OLAFi juhtkonna ja töötajatega. Järelevalvekomitee arutas kaht oma arvamust enne vastuvõtmist OLAFiga.

64. Seoses määramisega Euroopa prokuröriks astus Petr Klement 2020. aasta mais oma ametikohalt tagasi. Tema asemele tuli Dobrinka Mihaylova.

Sekretariaadi töötajate värbamine

65. Järelevalvekomitee eeldab, et ta vajab rohkem töötajaid, et toime tulla kontrolöri tööle hakkamisega ja sekretariaadi töökoormuse suurenemisega.

66. Järelevalvekomiteega konsulteeritakse praegu ja ka tulevikus kõigis sekretariaadi töötajate värbamise protsessides. Sekretariaati määratud ametnikud ei tohi kunagi taotleda ega vastu võtta juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutustelt, mis on seotud järelevalvekomitee järelevalveülesannete täitmisega. Järelevalvekomitee kaasamisega sekretariaadi töötajate värbamisse tagatakse valikuprotsessi sõltumatus.

Sekretariaadi asukoht

67. Pärast OLAFi määruse muutmist ( 30 ) tagab järelevalvekomiteele sekretariaaditeenused komisjon, tehes seda OLAFist sõltumatult ja tihedas koostöös järelevalvekomiteega.

68. Praegu on sekretariaat endiselt halduslikult seotud Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga, ehkki sekretariaat asub jätkuvalt eraldi turvatsoonis OLAFi ruumides.

69. Seoses sekretariaadi tegeliku asukohaga kordab järelevalvekomitee oma arvamust, et sobiv koht OLAFi turvatsoonis võimaldaks sekretariaadil töötada tulemuslikumalt. Samuti on järelevalvekomitee seisukohal, et sekretariaat tuleks halduslikult uuesti siduda mõne muu peadirektoraadiga, sealhulgas OLAFiga, kuid peaks jääma üksnes järelevalvekomitee alluvusse ja OLAFist sõltumatuks.

70. Järelevalvekomitee on teavitanud OLAFit, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda, et sekretariaadile tuleb leida sobivam koht.

Eelarveküsimused

71. Järelevalvekomitee 2020. aasta eelarve oli 200 000 eurot. Kuna pandeemia tõttu peeti koosolekuid veebis, oli 2020. aasta detsembriks tegelikult välja makstud vaid 57 927,68 eurot (ligikaudu 29 %).

72. Kulutuste eest vastutav edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja on individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti direktor.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1); https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:02013R0883-20170101.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 49).

(3) Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 15 lõige 2.

(4) Järelevalvekomitee kogutud kogemuste säilitamiseks asendatakse liikmed vaheldumisi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX:32011Q1124%2801%29.

(6) 2020. aasta jaanuarist detsembrini.

(7) https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/system/files/2020-10/opinion_2-2020_on_olaf_draft_budget_2021.pdf.pdf.

(8) Komisjoni 27. septembri 2013. aasta otsus 2013/478/EL, millega muudetakse komisjoni otsust 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (ELT L 257, 28.9.2013, lk 19).

(9) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

(10) Kohtuotsus, 21. mai 2014, Catinis vs. komisjon, T-447/11, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika.

(11) Kohtuotsus, 21. mai 2014, Catinis vs. komisjon, T-447/11, punkt 34; kohtuotsus, Limburgse Vinyl Maatschappij jt vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P kuni C-252/99 P ja C-254/99 P, EKL 2002, lk I-8375, punkt 187.

(12) Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 5 ning kohtuotsus, 8. juuli 2008, Franchet ja Byk vs. komisjon, T-48/05, punkt 274.

(13) Kohtuotsus, 8. juuli 2008, Franchet ja Byk vs. komisjon, T-48/05, punktid 167 ja 168.

(14) Vt järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruande punkt 38–51.

(15) Järelevalvekomitee saatis OLAFile oma analüüsi tulemused 2019. aasta 27. novembri 2019 kirjas ja pakkus alternatiivset lahendust. Analüüsi tulemustest on antud ülevaade ka järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruande punktides 55–64.

(16) Töökorralduse vastuvõtmine on OLAFil ja järelevalvekomiteel seni pooleli. Järelevalvekomitee on kindel, et töökorraldus pannakse paika enne 2021. aasta suve lõppu.

(17) Järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruande punktid 52–54.

(18) Kohtuotsus, Üldkohus, 3. mai 2018, Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon, T-48/16, punktid 104 ja 105 ning punktis 100 osutatud kohtupraktika.

(19) https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_et.

(20) OLAFi määruses on selgelt öeldud, et kooskõlas personalieeskirjadega (artiklid 11 ja 11a) peavad OLAFi töötajad olema oma juurdlusülesannete täitmisel täiesti sõltumatud.

(21) Määruse (EL, Euratom) 2020/2223 artiklid 9a ja 9b.

(22) OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu.

(23) Järelevalvekomitee arvamus nr 1/2021, lk 11 jj.

(24) Süüdistuste määr on liikmesriigiti erinev.

(25) Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond.

(26) Vt OLAFi järelevalvekomitee arvamuse nr 2/2017 (mis on lisatud komisjoni hindamisaruandele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 19 kohaldamise kohta) punktid 12–16, https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/sc_opinion_2_evaluation_report_883_en.pdf.

(27) Järelevalvekomitee arvamuse nr 2/2017 (mis on lisatud komisjoni hindamisaruandele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (artikli 19) kohaldamise kohta) punktid 51–56.

(28) Määruse (EL, Euratom) 2020/2223 (millega muudetakse OLAFi määrust) artiklid 9a ja 9b. OLAFi uue kaebuste lahendamise korra kohaselt antakse menetluslike tagatiste kontrolörile ülesanne vaadata läbi füüsiliste ja juriidiliste isikute kaebused selle kohta, kuidas OLAF on järginud menetluslikke tagatisi ja juurdluste läbiviimist reguleerivaid norme, eelkõige kaebused menetlusnõuete ja põhiõiguste rikkumise kohta.

(29) Järelevalvekomitee koosolekute kuupäevad leiab aadressilt https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/index_en.

(30) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL, Euratom) 2016/2030, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee sekretariaadi osas (ELT L 317, 23.11.2016, lk 1). Määrus jõustus 1. jaanuaril 2017.