[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.5.2006

KOM(2006) 215 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

i2010 –esimene aastaaruanne Euroopa infoühiskonna kohta {SEK(2006) 604}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. i2010 rakendamine uuendatud Lissaboni strateegiast lähtudes 3

2.1. Viimased arengusuunad 3

2.2. i2010 algatus majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava keskmes 4

3. Tuleviku poliitika prioriteedid 5

3.1. Ühtne Euroopa inforuum 5

3.2. Uuendused ja investeeringud uurimistegevusse 7

3.3. Kaasatus, paremad avalikud teenused ja elukvaliteet 9

4. Järeldus 12

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

i2010 –esimene aastaaruanne Euroopa infoühiskonna kohta

1. Sissejuhatus

Majanduskasvu ja tööhõive uuendatud Lissaboni strateegia keskmes on Euroopa komisjoni i2010 algatus.[1] i2010 tegeleb tänapäeva infoühiskonna põhiprobleemidega ning edendab komisjoni, liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmade vahelist partnerlust Euroopa digitaalmajanduse rakendamiseks. i2010 on kindlaks määranud terve rea põhimeetmeid, mis tuleb rakendada aastatel 2005–2010. Käesolevas teatises ajakohastatakse seoses infoühiskonna ja meediapoliitikaga ajavahemikus 2006–2007 võetavaid meetmeid. Selle aluseks on ühendatud komisjoni töödokument, milles vaadatakse läbi i2010 põhimeetmed seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguga ELis.

EL on i2010 heaks kiitnud. Liikmesriigid võtsid endale kohustuse rakendada i2010 algatus ja aidata kõrgetasemelise i2010 eksperdirühma koosseisus kaasa poliitikastrateegiate läbivaatamisele.[2] Euroopa Parlament toetab kindlalt kodanikule ja ühiskondlikele huvidele keskenduvat infoühiskonda. Euroopa Ülemkogu tegi kevadel 2006 liikmesriikidele ja komisjonile ettepaneku i2010 strateegiat jõuliselt rakendada. Käesolev teatis on kevadise ülemkogu esimene jätkudokument, mis kinnitab i2010 keskset kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisel.

2. I2010 RAKENDAMINE UUENDATUD LISSABONI STRATEEGIAST LÄHTUDES

2.1. Viimased arengusuunad

2005. aastal paranes ELi majanduskasv ja aastaks 2006 ennustatakse majanduskasvu umbes 2%.[3] See on siiski tunduvalt madalam kui SKT aastane juurdekasv 2,7% USAs ajavahemikul 2000–2005. Euroopa tootlikkus on ikka veel keskpärane ning investeeringud uurimis- ja arendustegevusse väikesed, moodustades 2004. aastal ainult 1,9% SKTst.[4] Üldteada on asjaolu, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) on tootlikkuse kasvu oluliseks elemendiks ja et selle kasutamine aitab kaasa tänapäeva majanduse edenemisele. Siiski ei ole see viinud asjakohase tegevuseni.

IKT on majanduskasvu ja konkurentsivõime aluseks võitluses ELi ülemaailmse konkurentsipositsiooni halvenemise vastu. IKT sektorit iseloomustab jätkuvalt keskmisest kiirem majanduskasvu tempo tulude hinnangulise kasvuga 3,6%[5] aastal 2005. ELis on see kõige uuenduslikum ja teadusmahukam sektor, mis ajavahemikus 2000–2003 hõlmas 25% teadustegevuse kogumahust ja andis 5,6% SKTst. Vähemalt 45% ELi tootlikkusest aastatel 2000–2004 pärineb IKT sektorist.

ELi ülemaailmse positsiooni parandamiseks ei ole IKT panus siiski piisav. Viimaste andmete kohaselt jääb investeerimine IKT uuringutesse ELis ikka veel konkurentidest maha. Alates aastast 2000 on USA investeerinud IKTsse järjekindlalt peaaegu kaks korda nii palju kui EL. Suurimaks IKT kaupade eksportijaks on muutunud Hiina, edestades 2003. aastal Jaapanit ja ELi ning 2004. aastal USAd.[6] ELi äriühingutes toimub IKT kasutuselevõtt loiult. Võrreldes 1990. aastate teise poolega on IKT panus tootlikkusse tunduvalt langenud ja moodustab veel umbes poole USA vastavatest näitajatest. Üldjoontes ei viita ükski näitaja kõnesoleva suundumuse muutumisele või IKT arengu kiirenemisele, mis viiks ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime jätkusuutlikule teele.

Mõned positiivsed arengusuunad on siiski olemas. Digitaalne ühtlustumine on lõpuks muutumas reaalsuseks. 2004. ja 2005. aastal jätkusid investeeringud võrkudesse ja lairibaside kasutajate hulk kasvas 2005. aastal 60% võrra. Telekommunikatsiooni- ja kaabellevivõrgu operaatorid pakuvad ühtlustatud teenuseid nagu kolmikpakett[7] või IP-televisioon. Kõnealuste teenuste osutamisest saadavad tulud ei korva siiski kõneteenuste tulude vähenemist ning tulude üldine kasv elektroonilise side valdkonnas aeglustub. Euroopa elektroonilise side sektori juhtpositsiooni säilitamiseks on tarvis kiiremat ühtlustamist.

Kui üleminekul teadmistepõhisele majandusele ei taheta aeglustumist, peab EL tõstma tempot.

2.2. i2010 algatus majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava keskmes

i2010 algatus on osa uuendatud Lissaboni strateegiast. Uuendatud Lissaboni tegevuskava uus partnerlusel põhinev ühtlustamisviis pannakse proovile ja see toimib: ELi tasandil on tehtud märkimisväärseid edusamme seoses ühenduse Lissaboni programmiga ning riigi tasandil esitasid liikmesriigid 2005. aasta oktoobris oma riiklikud reformikavad järgmiseks kolmeks aastaks.

Kõik liikmesriigid peavad kõige tähtsamaks uurimistegevuse ja uuenduste poliitikat ning viitavad oma riiklikes reformiprogrammides[8] seoses IKT-le, käsitledes peamiselt e-valitsust, lairibasidet ja digitaalset kirjaoskust. Pooled liikmesriikidest nimetavad ka IKT kasutuselevõttu äriühingutes ja kodumajapidamistes, elektroonilist sidet käsitleva õigusliku raamistiku rakendamist ja võrguühenduse turvalisust. Üldjoontes peetakse riiklikes reformiprogrammides IKTga seotud küsimusi väljakutseteks ning seega toetatakse IKT laialdasemat kasutuselevõttu, kuigi kavandatavad meetmed ei hõlma rohkem selliseid tulevikku suunatud elemente nagu näiteks digitaalne ühtlustamine või IKT-alane uurimistegevus ja uuendused. Mitmes riiklikus reformiprogrammis viidatakse i2010 raamistikule ning tunnustatakse seega ühiseesmärke.

2006. aasta jaanuaris komisjoni avaldatud iga-aastases eduaruandes majanduskasvu ja tööhõive kohta tõsteti esile neli järgmist prioriteetset tegevussuunda, millele peaksid tähelepanu pöörama nii liikmesriigid kui ka komisjon: i) investeeringute suurendamine teadmistesse ja uuendustesse; ii) ettevõtluspotentsiaali vallandamine eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (edaspidi „VKEd“); iii) reageerimine üleilmastumisele ja rahvastiku vananemisele ja iv) liikumine ELi tõhusa integreeritud energiapoliitika suunas.[9] IKT osa kõigi nende prioriteetide ellurakendamisel on väga oluline ja need mahuvad i2010 kolme tugisamba – ühtne inforuum, uuendused ja investeeringud uurimistegevuses, osalus – raamidesse. Aho aruandes[10] tehakse mitu ettepanekut, mis on IKT sektoris läbiviidava uurimistegevuse ja uuenduste seisukohalt olulised: Euroopa peab toetama tehnoloogia ulatuslikku levikut ning edendama uuenduslike ja loovate turgude arengut. Muu hulgas tõstab Aho aruanne niisuguste turgude näitena esile e-tervishoidu ja digitaalset infosisu. Uurimistegevuse vallas on vaja partnerlust, mis hõlmaks institutsioone, liikmesriike ja tööstust, ja selles suhtes on olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid. Uudsetele toodetele ja teenustele tuleks luua turg õiguskeskkondade ühtlustamise, ühtsete standardite parima võimaliku ärakasutamise ning riigihangete korraldamisega, et hoogustada nõudlust uuenduslike kaupade järele ja soodustada uuenduskultuuri. Komisjoni iga-aastase eduaruande esimese prioriteetse tegevussuuna raames on hakatud tegelema mõne kõnealuse ettepanekuga.

Seoses teise ja kolmanda prioriteetse tegevussuunaga, s.o ettevõtluspotentsiaali vallandamisega ning üleilmastumisele ja rahvastiku vananemisele reageerimisega on liikmesriikide meetmed e-valitsuse suhtes asjakohased. Liikmesriigid tunnustavad e-valitsust menetluste parema reguleerimise ja lihtsustamise potentsiaalse vahendina ja vahendina, kuidas toime tulla Euroopa vananeva ühiskonnaga vältimatult kaasneva kasvava nõudlusega sotsiaal- ja tervishoiuteenuste järele. Siiski seostavad väga vähesed liikmesriigid oma IKT prioriteedid selgesõnaliselt Lissaboni üldiste eesmärkidega.

3. Tuleviku poliitika prioriteedid

3.1. Ühtne Euroopa inforuum

i2010 algatus käsitleb digitaalset ühtlustamist muutuste peamise tõukejõuna ja selle eesmärgiks on tagada, et EL kasutaks täielikult ära võimalusi ja väljavaateid ühtse turu tugevdamiseks. i2010 algatuse kohaselt kaasneb ühtlustamisega neli probleemi: kiirus, suuremahuline ja mitmekesine mitmekeelne infosisu, koostalitlusvõime ja turvalisus. Investeerimise ja konkurentsi edendamiseks on vaja ühtset infoühiskonna ja meediateenuste raamistikku, kaitstes samal ajal avalikku huvi pakkuvaid eesmärke ja kindlustades tarbijahuvide kaitse.

2005. aastal käivitas komisjon elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku läbivaatamise, et tagada konkurentsivõimeline keskkond tarbijate heaolu suurendamiseks ning investeeringute ja uuenduste stimuleerimiseks. Kõnesolev läbivaatamine viiakse lõpule aastal 2006. Koos sellega vaatab komisjon läbi soovituse asjakohaste turgude kohta. Samuti valmistab ta ette määrust, mille eesmärk on vähendada mobiilsidevõrkudes rahvusvahelise rändluse kõrget maksumust ja edendada ühtset turgu.

Raadiosageduste kättesaadavuse lihtsustamiseks esitab komisjon ka ettepanekud spektri haldamise reformi kohta. Ühtsel Euroopa tasandil mõjutab ühtlustamine otseselt Euroopa majanduskasvu ja tööhõivet, nt analoogtelevisiooni väljalülitamine vabastab spektri. See stimuleeriks omakorda traadita lairiba kasutuselevõttu ja uute üleeuroopaliste teenuste arengut. Komisjon hindab ka standardimise ja koostalitlusvõime arengut seoses mobiiltelevisiooniga.

2005. aastal võttis komisjon vastu ettepaneku nüüdisaegse piirideta televisiooni direktiivi kohta, et luua kõikidele televisioonilaadseid teenuseid pakkuvatele äriühingutele võrdsed võimalused, sõltumata teenuste osutamiseks kasutatavast tehnikast. Kõnesolev ettepanek läbib nõukogu ja Euroopa Parlamendi kaasotsustamismenetluse.

Seoses uute vahendite, võrgustike ja teenuste tekkimisega peab EL järjest enam tegelema selliste uute probleemidega nagu autoriõigusega kaitstud digitaalse materjaliga varustamine Euroopa tasandil, digitaalõiguste haldamislahenduste levitamine, vajadus ajakohastada tarbija- ka andmekaitse eeskirjad või pidada võitlust ebaseadusliku infosisu siduslevitamise vastu. Soovitus, mis käsitleb Internetipõhiste muusikateenuste autoriõiguse üleeuroopalist haldamist,[11] on esimene samm, millega komisjon ilmutab tahet välja arendada ühtne inforuum, kõrvaldades järk-järgult takistused selliste üleeuroopaliste teenuste loomiseks, mis tuginevad autoriõigusele siduskeskkonnas.

Euroopa kodanikele ja tarbijatele annab ühtlustamine arvukalt mitmesuguseid soodustusi, alates lihtsamast juurdepääsust mitmekesisemale teabele kuni parema suutlikkuseni oma infosisu loomisel ja levitamisel. Neid küsimusi käsitletakse 2006. aastal teatises Internetipõhise infosisu kohta, mis tugineb komisjoni 2005. aastal käivitatud algatusele Internetipõhise filmi kohta. Suur hulk inimesi suhtub turvalisuse ja eraelu puutumatusega seotud probleemide tõttu infoühiskonna ja meediateenuste kasutamisse siiski veel tõrksalt. Teatised rämpsposti ja õelvara kohta ja teatis küberkuritegude kohta, mis käsitlevad kuritegevuse uusi vorme Internetis ja uut turvastrateegiat, annavad turvaprobleemidele üldjoontes vastuse.

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- teeb ettepanekud elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku muutmiseks, sealhulgas ettepaneku asjaomaseid turge käsitleva soovituse ja rahvusvahelist rändlust käsitleva määruse läbivaatamiseks;

- edendab spektri tõhusat haldamist;

- hindab standardimise ja koostalitlusvõime arengut seoses mobiiltelevisiooniteenustega;

- laiendab Internetipõhise filmi algatust Internetipõhisele infosisule ja esitab 2006. aasta lõpuks teatises oma ettepanekud;

- käsitleb usalduse, eraelu puutumatuse ja turvalisuse küsimusi kavandatavas (2006. aasta alguses) teatises ELi turvastrateegia kohta ja teatistes küberkuritegude ning rämpsposti ja õelvara kohta;

- vaatab tehnika arengut silmas pidades läbi tarbijakaitset reguleeriva raamistiku;

- jätkab koostöös liikmesriikidega kõrgetasemelise i2010 eksperdirühma abil ühtlustamispoliitika mõjude analüüsi.

3.2. Uuendused ja investeeringud uurimistegevusse

Uurimistegevus ja uuendused

2006. aasta eduaruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava kohta näitab selgelt, et tõenäoliselt ei suuda EL täita oma eesmärki kulutada 3% SKTst uurimis- ja arendustegevuseks . Uurimistegevus jääb sellegipoolest finantsperspektiivi tähtsaimaks prioriteediks ning uurimis- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis (edaspidi „seitsmes raamprogramm“) komisjoni kavandatud IKT uuringute prioriteedid leidsid nõukogus ja parlamendis laialdast toetust. Lissaboni tegevuskava iga-aastases eduaruandes esitati konkreetsed ettepanekud suurendada investeeringuid teadmistesse ja uuendustesse, pidades eelkõige silmas Aho aruannet. Iga-aastases eduaruandes tõsteti esile näiteks riigihanked kui valdkond, millel on uuenduste osas arvestatav potentsiaal.

2005. aastal tegi komisjon IKT vallas mitu sammu, mis ühtisid Aho ettepanekute suunaga:

- uurimistegevusele suunatud partnerlust tugevdati Euroopas IKT alase üheksa tehnoloogiaplatvormi rajamisega, millest kaks[12] töötavad koos komisjoni ja liikmesriikidega ühiste tehnoloogiaalgatuste[13] loomiseks. Astuti esimesed sammud, et saavutada komisjoni ja liikmesriikide uurimis- ja arendustegevuse kavade tõhusam kooskõlastamine;

- komisjon korraldas arutelusid IKTga seonduvate innovatsioonisüsteemide kohta ja võimaluste kohta tugevdada nende sidet uurimistööga. Need hõlmasid ka sellist valdkonda nagu standardimine: IKT standardimise 2006. aasta tööprogrammis tunnustatakse IKT olulisust Euroopa standardimisalases tegevuskavas, mille raames on kavas aastatel 2006 ja 2007 standardimispoliitika läbi vaadata. Uurimistegevuse ja uuenduste edendamiseks IKT vallas algatasid liikmesriigid arutelu uuenduste kommertskasutusele eelneva riigihanke kohta ELi tasandil. Kavandatavas teatises IKT alaste uurimistegevuse ja uuenduste kohta võidakse käsitleda mõningaid nendest küsimustest;

- selleks et tõhustada uuenduste poliitikat ja rakendamist niisugustes valdkondades nagu standardid, hanked, juurdepääs finantsvahenditele, klastrite loomine, tehnosiire, intellektuaalomandi õigus ja uuenduste haldamine, käivitas komisjon algatused (INNOVA ja PRO-INNO).

Lisaks eelnevale võttis komisjon vastu konkurentsivõime ja uuenduste programmi (CIP). See hõlmab IKT kasutuselevõtu edendamiseks IKT poliitika toetuskava, mis on otseselt seotud i2010 algatuse prioriteetidega. Komisjon moodustas IKT sektori konkurentsivõime läbivaatamiseks ka sidusrühmade esindajatest koosneva IKT töörühma, nagu oli kavandatud komisjoni 2005. aasta oktoobri teatises tööstuspoliitika kohta.[14]

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- võtab vastu uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi töökava;

- pakub välja kaks ühist tehnoloogiaalgatust (nanoelektroonika ja manussüsteemid);

- annab välja teatise IKT uurimistegevuse ja uuenduste kohta;

- analüüsib riigihanke direktiivide rakendamise võimalust kommertskasutusele eelnevate riigihangete ja uurimis- ning arendustegevuse kasutuselevõtmiseks tehtavate uuenduslike riigihangete puhul;

- vaatab läbi IKT standardimise;

- võtab vastu IKT poliitika toetuskava tööprogrammi;

- vaatab IKT töörühmas ja seejärel kõrgetasemelises i2010 eksperdirühmas läbi sektori konkurentsivõime.

IKT vastuvõtmine

Euroopa investeeringud IKTsse on väiksemad ja algasid hiljem kui USAs. USA toimib ka tõhusamalt IKT kasutamisel ja selle investeeringutelt saadakse kiiremini kasu. E-äri areng saab kasu tarkvaratööstuses toimuvatest olulistest muudatustest, siirdudes toodete müügilt tellitavate teenuste osutamisele. See toob kaasa olulised muutused ülemaailmse majanduse uuenduslikes ja konkurentsivõimelistes sektorites ning aitab elavdada IT turge, mis kasvasid 2005. aastal ELis 4,1% ja maailmas 4,8% võrra.[15]

Uus tarkvara ja teenusepõhine ülesehitus võimaldab peale äriühingusiseste äriprotsesside integreerimise ka äriühingutevaheliste koostöövõrgustike loomist, luues nii uue koostöökeskkonna. Kõige olulisemad tehnoloogiavaldkonnad, mis niisugust arengut võimaldavad, on GRID-tehnoloogia[16] ja teenusepõhine ülesehitus, kusjuures neid valdkondi käsitlevates teadusuuringutes on Euroopal juhtpositsioon. IKT mõju äriühingutele ja turgudele võib olla häiriv, nagu see on ilmnenud tootmises või jaekaubanduses seoses raadiosagedustuvastuse (RFID) levikuga. Komisjon peab nõu sellistes küsimustes nagu standardimine, koostalitlusvõime, levikanalite vajadused ning eraelu puutumatuse ja andmekaitse probleemid seoses raadiosagedustuvastusega (RFID) ning teeb poliitikat käsitlevad ettepanekud 2006. aasta jooksul.

Kui äriühingud ühitavad IKTsse investeerimise äriprotsesside reorganiseerimisega, toovad kõnesolevad arengusuunad kaasa tõhususe kasvu. Oskused ja pädevus on sel puhul peamiseks piiravaks teguriks ja seda käsitletakse Euroopa e-oskuste foorumil. E-BSNi (Euroopa e-äri tugivõrgustik VKEdele) eesmärk on soodustada olemasolevate e-äri algatuste koostoimet Euroopas ja edendada VKEde konkurentsivõimet IKT kasutamisega. Iga-aastane eduaruanne näeb suurema majanduskasvu ja tööhõive teise prioriteetse tegevussuunana ELis just VKEde ettevõtluspotentsiaali vallandamist. i2010 algatus käsitleb omakorda IKT kasutuselevõtu tehniliste, organisatsiooniliste ja õiguslike tõkete kõrvaldamise vajadust äriühingutes. Kavandatavaks prioriteetseks tegevussuunaks aastal 2006 on uute suundumuste tuvastamine ja analüüsimine ning poliitikameetmete vajaduse hindamine. Töö nendes valdkondades võib rajada niisugustele algatustele nagu GRID, koostalitlusvõime või digitaalsed ökosüsteemid ja uurimustulemuste paremale integreerimisele äriprotsessidesse.

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- viib lõpule avaliku väitluse RFID teemal ja annab 2006. aasta lõpus välja teatise;

- vaatab läbi e-äri poliitika ja suundumused (2006) ja määrab kindlaks vajalikud poliitikameetmed (2007).

3.3. Kaasatus, paremad avalikud teenused ja elukvaliteet

Kaasatus

Jätkusuutliku arengu ja Euroopa sotsiaalse mudeli toetuseks koondab i2010 algatuse kolmas tugisammas erinevad e-kaasatuse tegevussuunad sidusasse ja kooskõlastatud raamistikku . i2010 algatusega kindlaksmääratud e-kaasatuse tegevussuunad hõlmavad vananemist, kättesaadavust, digitaalset lõhet, e-valitsust, digitaalset kirjaoskust ja kultuuri. Kuigi geograafiliste lõhede ületamine, kättesaadavus ja digitaalne kirjaoskus kuuluvad tugeva infoühiskonnana tuntud ELi tegevussuundade hulka, on kavandatav e-kaasatuse algatus laiahaardelisem. 2005. aastal ja 2006. aasta alguses väljaantud teatised lairibalõhe ületamise kohta[17] ja e-teenuste kättesaadavuse kohta[18] tähistasid suuri edusamme. 2006. aastal Riias toimuv ministrite konverents e-kaasatuse alal saab Euroopa 2008. aasta e-kaasatuse algatuse lähtekohaks.

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- jälgib e-teenuste kättesaadavust käsitlevas teatises nimetatud kohustuste täitmist;

- toetab teabeplatvormi loomist lairibaside kohta parimate tavade vahetamiseks ja korraldab maarahvastikule lairibasidet käsitleva laiahaardelise konverentsi;

- valmistab koos liikmesriikidega ette Riias toimuval e-kaasatust käsitleval konverentsil osalevate ministrite deklaratsiooni;

- jälgib tööd digitaalse kirjaoskuse alal: e-õppe konverents, teatis elukestvat õpet ja uuendusi toetava IKT kohta hariduse ja koolituse valdkonnas.

Paremad avalikud teenused

Uuendatud Lissaboni strateegia rõhutab avalike teenuste osa majanduskasvu ja konkurentsivõime eesmärkide saavutamisel. IKT kasutamine avalike teenuste valdkonnas aitab saavutada majanduskasvu ja tööhõive iga-aastases eduaruandes rõhutatud ELi üldisi prioriteete, s.o muuta riigi rahandus jätkusuutlikuks ja lihtsustada haldusmenetlusi. Kõnesolevad prioriteedid on e-valitsuse ja muude avalike teenuste, sealhulgas Euroopa Komisjoni ja selle e-komisjoni algatuse[19] puhul kõigi liikmesriikide jaoks ühised. Nende eesmärkide konkretiseerimine on olnud edukas, eelkõige kokkuleppele jõudmine IKT-l põhinevate avalike teenuste kooskõlastatud rakendamist võimaldavate põhitegurite ja eesmärkide suhtes.

2005. aasta novembris vastuvõetud ministrite deklaratsioon e-valitsuse kohta sätestab ELi prioriteedid seoses ITK-l põhinevate avalike teenustega. E-tervishoiu tegevuskava vastuvõtmine 2004. aastal ja selle ellurakendamine on tervishoiusüsteemi reformi kiirendamise seisukohalt tähelepanuväärsed saavutused. Töö nendes tegevusvaldkondades vastab Lissaboni strateegia kahele eesmärgile, s.o reageerida üleilmastumisele ja rahvastiku vananemisele ning vallandada ettevõtluspotentsiaal. 2006. aasta veebruaris võttis komisjon vastu teatise üle-euroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõime kohta,[20] milles määratleti kõnealuste teenuste jaoks vajaliku koostalitlusvõime erinevad aspektid ning millega kutsuti liikmesriike üles koostööle, et teostada koostalitlusvõime Euroopa tasandil. 2006. aasta aprillis vastuvõetud e-valitsuse tegevuskavas esitatakse suunised e-valitsuse eesmärkide saavutamiseks 2010. aastaks, lisaks sellele andis komisjon 2006. aasta märtsis välja personali töödokumendi e-tervishoiu koostalitlusvõime kohta, millele 2007. aastal järgneb soovitus.

Elektroonilised riigihanked on avalike teenuste täiustamise strateegia oluline element ning koostalitlusvõime, identsuse ja autentsuse tõendamine on ühine temaatika, mille arendamine toimub nii e-valitsuse kui ka e-tervishoiu valdkondades. Kuigi tõhusate ja kasutajakesksete teenuste väljaarendamine toimub peamiselt riiklikul tasandil, peetakse ELi tasandi katseprojektides silmas laiemat üleeuroopalist mõõdet ja avalike sidusteenuste osa seda võimaldava tegurina, keskendudes identsusele, koostalitlusvõimele ja turvalisusele. Kogemuste põhjal võib öelda, et parima mõju saavutamiseks ja teatava piiriülese koostalitlusvõime tagamiseks peab projektidel olema kriitiline mass. 2005. aastal lülitati IDABC tööprogrammi ettevalmistavad meetmed, mida ka rakendatakse. 2006. aastal keskenduvad eTEN programmi jõupingutused osaliselt laiaulatuslike katseprojektide ettevalmistamisele, mida hakatakse CIP programmi raames ellu rakendama alates 2007. aastast.

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- käivitab e-valitsuse tegevuskava ja teeb ettepaneku IKT-l põhinevate avalike teenuste strateegiliste suundade kohta;

- annab käiku Euroopa Liidus avaliku tervishoiuportaali ja valmistab ette soovituse e-tervishoiu koostalitlusvõime kohta;

- käivitab katseprojektid, et testida avalike teenuste arvutivõrgupõhiseks muutmise tehnoloogiliste, õiguslike ja organisatsiooniliste lahenduste toimimist (2007).

Elukvaliteet

Sageli jääb tähelepanuta IKT panus elukvaliteeti ja jätkusuutlikku arengusse. Seepärast on i2010 algatus seadnud eesmärgiks parandada kõnealuse valdkonna märgatavust, käivitades juhtalgatused seoses peamiste sotsiaalsete probleemidega, milleks on vananev ühiskond, ohutu ja puhas transport ning kultuuriline mitmekesisus. Iga valdkonna jaoks on tehtud IKT juhtalgatuse ettepanek.

2005. aastal käivitati digitaalsete raamatukogude ja intelligentse auto algatused. 2006. aastal on kavas esitada ettepanek digiteerimise ja digitaalse säilitamise soovituse kohta. 2006. aasta teatises käsitletakse ka digitaalsete raamatukogude ja IKT võrgustike olulist mõju teaduslikule eksperdihinnangule, avaldamisviisidele ja Euroopa teadusruumile. Tööd on alustanud kõrgetasemeline eksperdirühm Euroopa digitaalse raamatukogu alal, mis koondab peamised sidusrühmad tööstusest ja kultuuriasutustest ning selle tegevusvaldkonda kuuluvad niisugused küsimused nagu avaliku ja erasektori koostöö digiteerimise ja autoriõiguse alal. Kolmas algatus, s.o IKT iseseisvaks eluks vananevas ühiskonnas, käivitatakse aastal 2006.

Lisaks võib IKT etendada aktiivset rolli tööstuse ja ühiskonna keskkonnamõju vähendamisel ja tõhusate vahendite väljaarendamisel ELi säästva arengu eesmärkide saavutamiseks. Lähtudes sellest, pakub komisjon 2007. aastaks välja neljanda juhtalgatuse IKT potentsiaali kasutamiseks säästva majanduskasvu huvides, milles keskendutakse energiakasutuse tõhustamisele ja jäätmete vähendamisele.

Aastatel 2006–2007 teeb komisjon järgmist:

- käivitab IKT juhtalgatuse „IKT iseseisvaks eluks vananevas ühiskonnas“;

- rakendab intelligentset autot käsitleva juhtalgatuse;

- rakendab digitaalseid raamatukogusid käsitleva juhtalgatuse, teeb ettepaneku digiteerimise ja digitaalse säilitamise soovituse kohta ja annab välja teatise teadusandmete digitaalsete raamatukogude kohta;

- pakub välja neljanda IKT alase juhtalgatuse „IKT säästva majanduskasvu huvides“.

4. Järeldus

i2010 algatuses kindlaksmääratud probleemid on endiselt aktuaalsed, kuid nendega tuleb veelgi jõulisemalt tegelda. Poliitikat käsitlevate ostuste tegijad ei pea üksnes olema teadlikud vajadusest kiirendada IKT arengut, vaid nad peaksid ka välja töötama IKT sektori positiivsete arengusuundade edendamise põhimõtted. Eelkõige on prioriteetideks lairibaside strateegiate, infosisu ja spektri ühtsete lähenemisviiside, integreeritud uurimistegevuse ja uuenduste strateegiate ja mastaapsemate avalike teenuste rakendamine. Selleks et jõuda järele meie peamistele konkurentidele maailmas, on vajadus korrastada Euroopas IKT poliitika praegu suurem vajadus kui kunagi varem.

Seepärast tuleb aastatel 2006–2007 jätkuvalt tegeleda kolme järgmise küsimusega:

- pakilisus: IKT osatähtsust seoses majanduskasvu ja tööhõivega tuleks konkreetsemalt tunnustada, kasutades selleks makro- ja mikromajanduslikke tasandeid ühendavat strateegilist lähenemisviisi riiklikes reformikavades sisalduva digitaalse ühtlustamise võimalustele. Samuti on vaja kiiresti käsitleda i2010 algatuse raames tehtud õigusloomeettepanekuid, et Euroopa saaks täielikult kasu majanduskasvu ja konkurentsivõime digitaalse ühtlustamise kiiresti muutuvast mõjust;

- partnerlus: komisjoni, liikmesriikide ja sidusrühmade ühismeede ja ülesanded vastavalt Lissaboni tegevuskavale ja i2010 algatusele, et mitte ainult kindlaks määrata uuendustegevuse kitsaskohad, vaid et võtta selgeid meetmeid poliitika kooskõlastamiseks kogu Euroopas, et luua ühtne inforuum EL 25 liikmesriikides;

- tegevus : EL peab liikuma üksmeelelt, mis on saavutatud IKT tähtsuse kohta seoses majanduskasvu, tööhõive ja elukvaliteediga, tegevusele ja jõuliselt rakendama konkurentsivõimet parandavaid eeskirju ja poliitikat ning kasutama riigi haldusasutuste majanduslikku kaalu, et soodustada uuenduslike teenuste tekkimist kodanike, majanduskasvu ja tööhõive huvides.

[1] KOM(2006) 229.

[2] Otsus 2006/215/EÜ.

[3] KOM(2006) 30.

[4] KOM(2006) 30.

[5] Vt allikate kohta lisas esitatud töödokument, kui ei ole teisiti öeldud.

[6] OECD Information Technology Outlook 2006, ilmumas.

[7] Sama operaatori / teenuse osutaja pakutavad kõne-, andmeside- ja televisiooniteenused.

[8] Näiteks vastavalt integreeritud suunisele nr 9: „Hõlbustada IKT laialdast ja tõhusat kasutamist ja luua kõikehõlmav infoühiskond.”

[9] KOM(2006) 30.

[10] 2006. aasta jaanuaris Hampton Courti tippkohtumise järel ametisse määratud ja Esko Aho juhitava sõltumatu eksperdirühma aruanne „Uuendusliku Euroopa loomine“ uurimis- ja arendustegevuse ning uuenduste kohta.

[11] Soovitus 2005/737/EÜ.

[12] Nanoelektroonika ja manussüsteemid.

[13] Ühised tehnoloogiaalgatused on seitsmenda raamprogrammi raames kavandatud avaliku ja erasektori partnerluse uus liik. Need luuakse teatavate tehnoloogiaplatvormide kindlaksmääratud strateegiliste uurimiskavade rakendamiseks, mis on nii ulatuslikud, et nende teostamiseks on vaja märkimisväärselt koondada avalikud ja erainvesteeringud ning uurimisressursid.

[14] KOM(2005) 474

[15] EITO 2006.

[16] GRID võimaldab nõudmise korral tohutut infotöötlus- ja teadmusvõimsust, kasutades paljude võrguga (tavaliselt Internetiga) ühendatud eraldi arvutite vahendeid.

[17] KOM(2006) 129.

[18] KOM(2006) 425.

[19] Otsus K(2005) 4473.

[20] KOM(2006) 45