Paljusid neist võimalustest toetavad märkimisväärsed ELi investeeringud, eelkõige selliste programmide kaudu nagu Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus, Euroopa Sotsiaalfond+, „Loov Euroopa“, „Euroopa horisont“, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm, Varjupaiga- , Rände- ja Integratsioonifond, õigusprogramm, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. Need rahastamisprogrammid annavad märkimisväärse ELi panuse, et võimaldada noortel jätkata isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast eneseteostust.

ELi terviklikus lapse õiguste strateegias ja Euroopa lastegarantiis on sätestatud laste ja teismeliste osalemise uus standard, mis on välja töötatud koos lastega.

Kuigi tänased noored on „diginoored“, vajavad nad (eelkõige alaealised) siiski toetust ja oskusi eluks, kus veebi- ja päriselu vahe on üha hägusam. 2022. aastal käivitatavas lastele parema interneti loomise Euroopa strateegias asetatakse tähelepanu keskmesse noorte osalemine, digioskused, kaasatus ja laste heaolu edendamine.

Samal ajal annab Euroopa noorteaasta 2022 ainulaadse tõuke Euroopa haridusruumi loomisele, tekitades 2025. aastaks tõelise Euroopa õpperuumi, kus piirid ei takista kaasavat ja kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile. Noorteaastast võidavad ka Euroopa kliimapakt, ajakohastatud digiõppe tegevuskava ja algatus „Tervislikud eluviisid kõigi jaoks“. Tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise valdkonnas toetab seda Euroopa sotsiaalõiguste sammas. Euroopa noorteaastal rõhutatakse liidu jõupingutusi noorte tööhõivevõimaluste laiendamiseks pandeemiajärgsel taasteperioodil, kasutades järgmisi vahendeid: tugevdatud noortegarantii, Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja Euroopa õpipoiste võrgustiku taaskäivitamine, Euroopa lastegarantii, Euroopa oskuste tegevuskava rakendamine, komisjoni soovitus toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi ning uue algatuse ALMA (ingl Aim, Learn, Master, Achieve – eesmärk, õpingud, oskused, edu) käivitamine. ALMA on noorte piiriülese liikuvuse kava, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevatele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele vanuses 18–30 aastat.

Euroopa noortevaldkonna eesmärgid, mis on ELi noortestrateegia lahutamatu osa, on noorte poolt noorte jaoks välja töötatud ELi noortedialoogi raames ning need esindavad valdkondi, kus on vaja muutusi, et noored saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada.

ELi noortestrateegia on nõukogu 26. novembri 2018. aasta resolutsioonil põhinev ELi noortepoliitika koostööraamistik aastateks 2019–2027. ELi noortevaldkonna koostöös tuleks ära kasutada kogu noortepoliitika potentsiaal. Koostööga saab edendada noorte osalust demokraatias kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikega 2. Samuti toetatakse koostööga sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust ning seatakse eesmärgiks tagada, et kõikidel noortel on ühiskonnas osalemiseks vajalikud vahendid.

(2)julgustada kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega, ebasoodsa taustaga ja haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid noori, saama aktiivseteks ja osalevateks kodanikeks ning muutuste elluviijateks, kes on inspireeritud Euroopa kuuluvustundest. See hõlmab täiendavaid jõupingutusi noorte osalemise ja kodanikuaktiivsuse suurendamiseks noorte ja kõigi sidusrühmade seas, kes töötavad nende huvide esindamise nimel. See sisaldab erineva taustaga ja ka haavatavatesse rühmadesse kuuluvate noorte panust peamistesse konsultatsiooniprotsessidesse, näiteks Euroopa tuleviku konverentsi;

Seda silmas pidades innustaks Euroopa noorteaasta 2022 Euroopa noori andma oma panuse ja mõtlema, kuidas kujundada liidu arengut ja ühiskonda üldiselt. See oleks ka võimalus suurendada teadlikkust noorte edaspidistest võimalustest. Euroopa noorteaasta üldeesmärk on suurendada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste jõupingutusi noorte tunnustamisel, toetamisel ja kaasamisel pandeemiajärgsel ajal, tehes selleks järgmist:

Samal ajal on noored näidanud üles põlvkondadevahelist solidaarsust ja toetust, ohverdades oma igapäevaelu „noorusaega“. Noored, kes kuuluvad Euroopa ühiskonna kõige mitmekesisemate rühmade hulka, on ühtlasi näidanud üles tugevat vastupanuvõimet ja osalenud pandeemia mõju leevendamises.

COVID-19 pandeemial on olnud enneolematu, kuid ka ebaühtlane mõju noorte haridusele, tööhõivele, sotsiaalsele kaasatusele ja vaimsele tervisele. Pandeemia ja sellega seotud meetmed on põhjustanud katkestusi nende hariduses ja tööturule üleminekul ning paljud noored on kogenud isoleeritust, ärevust ja depressiooni. Lapsi, noorukeid ja noori täiskasvanuid on rängalt kahjustanud pere- ja sotsiaalsete sidemete katkemine ning liikumiskeeldude põhjustatud majanduskriis on tabanud eelkõige noori eurooplasi.

15. septembril 2021 teatas president von der Leyen oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks, „mille eesmärk on väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“. Rõhutades kindlust, mida ta Euroopa tuleviku jaoks ammutab Euroopa noorte pakutavast inspiratsioonist, lisas president von der Leyen, et „kui soovime muuta Euroopa Liitu rohkem noorte nägu, tuleb anda noortele võimalus rääkida kaasa Euroopa tuleviku kujundamises.“

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine 2022. aasta nimetamisse Euroopa noorteaastaks.

Liidu meetmed ei läheks kaugemale, kui on vaja selleks, et lahendada ilmnenud probleemid.

Liidu meetmetega toetatakse ja täiendatakse liikmesriikide jõupingutusi. Selle meetme eesmärk on esiteks tõhustada liidu enda vahendeid. Teiseks võimaldab see soodustada sünergiat ja koostööd liikmesriikide, organisatsioonide ja sihtasutuste ning era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel.

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud tegevuskäik on lihtne. See tugineb olemasolevatele programmidele ja eeldab, et teavitamiskampaaniate kese suunatakse Euroopa noorteaasta 2022 teemadele. Sellega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduskulusid ettepanekut rakendavatele ametiasutustele.

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide poolt võetavate meetmetega. Selle põhjuseks on asjaolu, et meetme konkreetne eesmärk on tugevdada noorte häält Euroopa tasandil, et rikastada ühist liidu projekti, ning asjaolu, et üksnes riiklikul tasandil tegutsemise korral ei saadaks kasu Euroopa mõõtmest kogemuste ja heade tavade vahetamisel liikmesriikide vahel. Oma eesmärkide järgimiseks rakendab liit asjakohaseid vahendeid vastavalt pädevusele, mis talle aluslepingutega antakse. Lisaks saaks liikmesriikide meede kasu ELis ja väljaspool ELi loodud teadlikkusest ja nähtavusest.

(2)ELi toimimise lepingu artikli 166 lõige 4, milles on sätestatud, et „toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu meetmed selleks, et kaasa aidata käesolevas artiklis esitatud eesmärkide saavutamisele, välja arvatud igasugune liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine, ning võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu soovitusi.“

(1)ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4, milles on sätestatud, et selleks, et aidata kaasa käesolevas artiklis märgitud eesmärkide saavutamisele „võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega vastu stimuleerivaid meetmeid, välja arvatud igasugune liikmesriikide õigusnormide ühtlustamine“.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 punktile e on liidul pädevus võtta noortevaldkonnas meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 165 lõikes 2 on sätestatud, et liidu tegevuse eesmärk on „soodustada noorsoovahetust ja juhendajate vahetust sotsiaalhariduse alal ja ergutada noori osalema Euroopa demokraatias“. Selle artikliga nähakse ette ka õpilaste liikuvuse ning Euroopa mõõtme edendamine hariduses ja spordis. Lisaks on ELi toimimise lepingu artikli 166 lõikes 2 sätestatud, et liidu tegevuse eesmärk on „soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust“ ning „arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes.“

Euroopa noorteaasta korraldamisel kasutatakse juba olemasolevaid ELi programme ja rakendusmehhanisme ning taasterahastut „NextGenerationEU“. Noortega seotud investeeringud on praegu kõlblikud märkimisväärseks ELi rahastuseks mitme ELi programmi ja rahastamisvahendi raames, milleks on eelkõige Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus, programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, programm „Loov Euroopa“, Euroopa Sotsiaalfond+, noorte tööhõive algatus, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm, programm „Digitaalne Euroopa“ ning programm „Euroopa horisont“. Nende programmide välismõõde ja väärtuslike kogemuste jagamine ning sihtotstarbelised välisvahendid, nagu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, moodustavad lahutamatu osa ELi noorte koostööst meie rahvusvaheliste partneritega. Tulevases noorte tegevuskavas keskendutakse Euroopa noorteaasta välismõõtmele.

Euroopa noorteaasta 2022 on valdkondadevaheline, tuginedes kõigile ELi poliitikavaldkondadele ja programmidele, mille eesmärk on parandada kõigi noorte elu ja suurendada nende mõjuvõimu. See peaks tuginema Euroopa rohelisele kokkuleppele, ELi kestliku majanduskasvu strateegiale ning muudele olemasolevatele algatustele ja poliitikameetmetele, nagu digikümnend, Euroopa ühtne turg (mis tähistab peagi oma 30. sünnipäeva), uus Euroopa Bauhaus, programmi „Euroopa horisont“ missioonid, Euroopa tuleviku konverents, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, ELi lapse õiguste strateegia, puuetega inimeste õiguste strateegia, romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik, LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia, ELi rassismivastane tegevuskava, ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks, integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027, soolise võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa demokraatia tegevuskava, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava ja ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon. Euroopa noorteaastal on lisaks noorsoopoliitikale seoseid paljude muude liidu poliitikavaldkondadega, nagu haridus ja koolitus, tööhõive, sotsiaalne kaasamine, kultuur ja meedia, sport, tervishoid, teadusuuringud ja innovatsioon, keskkond ja kliima, mittediskrimineerimine ja rassismivastane võitlus, ühtekuuluvus- ja linnapoliitika, maaelu areng, ränne ning liidu sidemed oma naabruskonna ja rahvusvaheliste partnerlustega.

Konkreetselt noortele suunatud ELi programmidel on Euroopa noorteaastal keskne roll. 2022. aastal tähistatakse Erasmus+ programmi 35. aastapäeva ja Euroopa aasta on suurepärane võimalus rõõmustada kümnete miljonite noorte üle, kes on selles seikluses osalenud alates 1987. aastast, ning edendada kõnealuse programmi uut põlvkonda kõigis selle mõõtmetes, mis hõlmavad haridust, koolitust, noori ja sporti. Euroopa solidaarsuskorpus alustab 2022. aastal oma viiendat hooaega. 9. mai on sümboolne kuupäev, mil organiseerida selle päeva tähistamiseks tegevusi ja üritusi.

Paindlikkus prioriteetide iga-aastaseks või mitmeaastaseks seadmiseks asjaomastes programmides, nagu Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on piisav, et kavandada teadlikkuse suurendamise kampaaniat sarnaselt eelmiste Euroopa aastatega. Sellisele koordineerimistegevusele eraldatakse vähemalt 8 miljonit eurot. Enamikku meetmetest toetatakse liidu programmide ja vahendite kaudu, millest saavad otseselt kasu Euroopa noored.

(1)ELi toimimise lepingu artikli 165 lõikes 2 on sätestatud, et liidu tegevusega püütakse muu hulgas „ergutada noori osalema Euroopa demokraatias“.

(4)Euroopa Liidu noortestrateegias (2019–2027) tunnistatakse, et noored kujundavad ise oma elu, aitavad kaasa positiivsetele muutustele ühiskonnas ja annavad panuse ELi ambitsioonidesse ning et noortepoliitika saab aidata luua ruumi, kus noored saavad ära kasutada võimalusi ja suhestuda Euroopa väärtustega. Eelmised Euroopa aastad, nagu Euroopa raudteeaasta 2021, Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 ja Euroopa kodanike aasta 2013–2014, pakuvad väärtuslikke kogemusi, mis peaksid andma sisendi tulevasteks jõupingutusteks, et kaasata noori nii oma kui ka Euroopa tuleviku kujundamisse.

(5)Taasterahastu „NextGenerationEU“ tagab rohe- ja digipöörde kiire edasiliikumise ja annab võimaluse pandeemiast ühiselt tugevamalt välja tulla ning avab noortele uued võimalused, sealhulgas kvaliteetsed töökohad ja sotsiaalsete muutustega kohanemine. Liidu eesmärk on kaasata noored täielikult „NextGenerationEU“ kasutuselevõtmisse, suurendades nende rolli rohe- ja digipöördes.

(6)15. septembril 2021 teatas president von der Leyen oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et Euroopa Komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks. Rõhutades kindlust, mida ta Euroopa tuleviku jaoks ammutab Euroopa noorte inspiratsioonist, lisas president von der Leyen, et „kui soovime muuta Euroopa Liitu rohkem noorte nägu, tuleb anda noortele võimalus rääkida kaasa Euroopa tuleviku kujundamises.“ Euroopa vajab kõigi noorte visiooni, kaasamist ja osalemist, et kujundada parem tulevik, ning peab andma noortele võimaluse tulevikuks, mis on rohelisem, digitaalsem ja kaasavam. Seetõttu tegi president ettepaneku kuulutada välja aasta „mille eesmärk on väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“.

(7)Noorte aktiivne osalemine demokraatlikes protsessides on Euroopa ja selle demokraatlike ühiskondade tuleviku jaoks otsustava tähtsusega. Kooskõlas Euroopa demokraatia tegevuskavaga on Euroopa noorteaasta eesmärk hoogustada noorte aktiivset osalemist Euroopa demokraatias, sealhulgas toetades erineva taustaga noorte osalemist sellistes protsessides nagu Euroopa tuleviku konverents, edendades kodanikuaktiivsust ja vabatahtliku tegevuse algatusi, millega aidatakse teadvustada Euroopa ühiseid väärtusi, sh kodanike põhiõigusi, ning samuti Euroopa ajalugu ja kultuuri, tegevusi, mille abil viiakse noored kokku otsusetegijatega kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil ning aidatakse kaasa Euroopa integratsiooniprotsessi tugevdamisele.

(8)Samuti tunnustatakse noorte olulist rolli, mida tuleb toetada, et suunata nende ammendamatu aktiivsus parema maailma loomisse. Euroopa noorteaasta on konkreetne panus ÜRO kestliku arengu tegevuskavasse aastani 2030, milles rõhutatakse, et „lapsed ning noored on olulised muutuste põhjustajad“, ning see peaks andma täiendava tõuke kõnealuse tegevuskava rakendamisele, kestlikule arengule ja noorte suutlikkusele kujundada tulevikku mitte ainult liidu, vaid ka ELi partnerriikide ja meie planeedi kui terviku jaoks.

(9)Euroopa aasta peaks aitama suurendada noorte osalemist ELi välistegevuses kõigis poliitikavaldkondades, looma uusi võimalusi hariduseks ja vahetusteks, partnerlusteks ja dialoogiks ELi ja partnerriikide noorte vahel ning suurendama noorte osalemist strateegilises teabevahetuses ja avaliku diplomaatia meetmetes.

(10)Euroopa noortevaldkonna eesmärgid, mis on ELi noortestrateegia lahutamatu osa ja mis on noorte jaoks välja töötanud ELi noortedialoogi protsessi raames, annavad tunnistust paljude noorte eurooplaste soovist osaleda Euroopa Liidu arengu suuna määratlemisel.

(11)Euroopa noorteaasta peaks edendama Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõtte edukat rakendamist, milles rõhutatakse, et „igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele“ ning Euroopa haridusruumi edukat rakendamist, mille eesmärk on stimuleerida noorte isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast eneseteostust, luues 2025. aastaks tõelise Euroopa haridusruumi, kus piirid ei takista kaasavat ja kvaliteetset haridust ja koolitust kõigi jaoks.

(12)Euroopa noorteaasta peaks toetama liidu jõupingutusi laiendada noorte tööhõivevõimalusi pandeemiajärgses taastumises, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi resolutsioonis noortegarantii kohta ( 2020/2764(RSP) ), milles rõhutatakse, et liikumispiirangud on ootamatult häirinud noorte kooliharidust ja informaalset õppimist, praktikat ja õpipoisiõpet ning tööhõivet, mõjutades nende sissetulekut, teenimispotentsiaali ja heaolu, sealhulgas tervist ja eelkõige vaimset tervist.

(13)Euroopa noorteaasta peaks andma täiendava tõuke noortele kvaliteetsete tööhõivevõimaluste loomiseks noorte tööhõive toetuse paketi (YES) raames, mille hulgas on tugevdatud noortegarantii ja algatus ALMA (ingl Aim, Learn, Master, Achieve – eesmärk, õpingud, oskused, edu), mida rakendatakse Euroopa Sotsiaalfond+ raames. ALMA on noorte piiriülese liikuvuse kava, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevatele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, et omandada välismaal töökogemust, millega kaasnevad sotsiaalteenused, eesmärgiga pakkuda eelkõige maapiirkondadest, äärealadelt ja vähem arenenud piirkondadest pärit noortele haridust, koolitust või kvaliteetset tööd.

(14)Euroopa Parlamendi resolutsioonis COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)) rõhutatakse eriti teravat mõju, mida praegune pandeemia on avaldanud mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele (NEET-noortele), ning toonitatakse vajadust tegeleda probleemidega, millega puutuvad kokku haavatavatesse rühmadesse kuuluvad noored; märgitakse, et noorte töötus ja vaesus on pandeemia algusest saadik pidevalt kasvanud ning kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda katastroofilise mõjuga noorte tööhõivele. Resolutsioonis tuletatakse meelde vabatahtliku tegevuse rolli noorte elu- ja tööoskuste arendamisel ning ollakse seisukohal, et Euroopa solidaarsuskorpus võib aidata noortel eurooplastel leida võimalusi, mis ulatuvad nende kohalikest oludest kaugemale.

(15)Euroopa noorteaasta raames tuleks rakendada nõukogu 1. detsembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta ning nõukogu 22. mai 2019. aasta järeldusi noorte ja töö tuleviku kohta, 10. detsembri 2019. aasta järeldusi digitaalse noorsootöö kohta ning 7. detsembri 2017. aasta järeldusi nutika noorsootöö kohta.

(16)Kajastades seda, kui oluline on tegeleda kliima- ja looduskriisidega kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaks Euroopa noorteaasta aitama kaasa kliima ja loodusega seotud meetmete süvalaiendamisele ning Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisele õiglasel ja kaasaval viisil, programmi „Euroopa horisont“ missioonidele ja paketile „Eesmärk 55“, eelkõige julgustades noori formuleerima oma algatusi ja loovaid ideid asjaomaste eesmärkide saavutamiseks.

(17)Euroopa noorteaasta peaks andma täiendava tõuke Euroopa Parlamendi resolutsioonile tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (2019/2195(INI), milles rõhutatakse, et programm „Erasmus+“ on tänu formaal- ja mitteformaalse hariduse ja koolituse ning noorte osalustegevuse toetamisele eurooplaste, eelkõige noorte põlvkondade teadlikkuse suurendamisel otsustava tähtsusega, et julgustada neid võtma aktiivset ja teadlikku seisukohta kestlikkuse ja asjakohaste poliitikameetmete suhtes ning kujunema tulevikus kaasatud ja teadlikeks kodanikeks; rõhutatakse sellega seoses noorte- ja kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli niisuguste parimate tavade jagamisel ja projektide rakendamisel, millega suurendatakse nooremate põlvkondade teadlikkust kestlikkusest.

(18)President von der Leyen rõhutas oma kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta, et „Euroopa vajab kõiki oma noori“. Oma eesmärkide täitmisel peaks Euroopa aasta olema täielikult kaasav ja aktiivselt edendama vähemate võimalustega inimeste osalemist.

(19)Euroopa noorte aasta põhineb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtetel. Eelkõige püütakse Euroopa noorteaasta meetmete ja tegevustega tagada täielik kinnipidamine õigusest soolisele võrdõiguslikkusele ja mittediskrimineerimisele soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning edendada harta kohaldamist. ELi lapse õiguste strateegias ja Euroopa lastegarantiis on sätestatud uus standard laste ja teismeliste esindamiseks ning tunnistatud lapsed ja noored aktiivseteks kodanikeks ja muutuste elluviijateks.

(20)Euroopa noorteaasta tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks maksimaalselt ära kasutada juba olemasolevaid rakendusmehhanisme. Euroopa aasta lisaväärtuse optimeerimiseks tuleks püüda saavutada koostoime ja vastastikune täiendavus Euroopa aasta ja selliste liidu programmide vahel, mis hõlmavad spetsiaalselt noortele suunatud rahvusvahelisi programme, samuti programme, millel puudub riigiülene või rahvusvaheline mõõde, eelkõige neid, mis on seotud hariduse ja koolituse, spordi, kultuuri ja meedia, noorte ja solidaarsuse, vabatahtliku töö ja sotsiaalse kaasamise, teadusuuringute ja innovatsiooni, tööstuse ja ettevõtluse, digitaalpoliitika, põllumajanduse ja maaelu arendamisega, ning keskenduvad noortele põllumajandustootjatele, keskkonnale ja kliimale, ühtekuuluvuspoliitikale, julgeolekule ja rahvusvahelisele koostööle, ning liikmesriikide poolt elluviidavate tegevustega.

(21)Luues keskkonna, kus neid eesmärke edendatakse samal ajal nii liidu, liikmesriigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja ressursse paremini kasutada. Sellega seoses peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi, nõukogu ja liikmesriikidega, Regioonide Komiteega, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ja liidu tasandil kultuuripärandiga tegelevate asutuste ja ühendustega ning andma neile õigeaegselt teavet. Selleks et tagada Euroopa noorteaasta jaoks kavandatud tegevuste Euroopa mõõde, julgustatakse liikmesriike tegema omavahel koostööd.

(22)Euroopa noorteaasta peaks keskenduma ka meetmetele ja tegevustele, millel on potentsiaalne Euroopa lisaväärtus. Euroopa lisaväärtust tuleks mõista laialt ja näidata eri viisidel, näiteks juhul, kui meetmed või tegevused on riikidevahelised, eelkõige seoses koostööga, mille eesmärk on saavutada kestlik süsteemne mõju või aidata kaasa noorte Euroopa identiteedile, Euroopa ühiste väärtuste ja põhiõiguste tundmisele ja omaksvõtmisele ning suutlikkusele osaleda liidu esindus- ja osalusdemokraatias.

(23)Liidu tasandil määratakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid kindlaks toetavate programmide eelarves kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, peaks eesmärgiks olema käesoleva otsuse rakendamise rahastamine vähemalt 8 miljoni euro ulatuses. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust toimub Euroopa noorteaastat toetavate tegevuste kaasrahastamine liidu eelarvest kooskõlas asjaomaste programmide, sealhulgas eelkõige programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse ning vajaduse korral muude liidu programmide suhtes kohaldatavate eeskirjadega.