KOMISJONI JA EUROOPA VÄLISTEENISTUSE VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „EUROOPA LIIDU RAHALINE OTSETOETUS PALESTIINA OMAVALITSUSELE” /* COM/2013/0852 final - 2013/ () */





KOMISJONI JA EUROOPA VÄLISTEENISTUSE VASTUSED EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE „EUROOPA LIIDU RAHALINE OTSETOETUS PALESTIINA OMAVALITSUSELE” kommenteeritud kokkuvõte III. 2011. aasta lõpus algatas komisjon projekti avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projektide väljaselgitamiseks Palestiina alal (kõnealune määratlus ei piira seisukohti, mille kohaselt Palestiinat tunnustatakse riigina). Sellest lähtudes hakkab EL alates 2013. aasta teisest poolaastast andma Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks ulatuslikku toetust. ELi esindaja büroo (EUREP) tagab tugeva seose selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades sellega ka poliitilise dialoogi võimendamist. Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on aktiivselt püüdnud ergutada Iisraeli koostööle. Peetud on arvukalt kohtumisi Iisraeli kaitseministeeriumiga (COGAT) ja mitmete Iisraeli valitsusametnikega mitmesugustes kontekstides ja foorumitel. Vajaduse korral on kaasatud ka ELi esindus Tel Avivis. Kõnealuste diplomaatiliste surveavalduste tõhusust aitaks suurendada liikmesriikide järjekindlam ja jõulisem lähenemisviis sellele valdkonnale. IV. 2011. aastal võeti arvesse vajadust tugevama konkurentsi järele ning seda püüti saavutada rahvusvahelise hankemenetluse käivitamise kaudu, et sõlmida leping kõikide Palestiina-Euroopa sotsiaal-majandusliku abi haldamise mehhanismi (PEGASE) programmide raames antava rahalise otsetoetuse rakendamisega seotud eel- ja järelkontrolli audititeenuste osutamiseks. Eelteade avaldati augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse allkirjastada 2013. aasta lõpuks. Avaliku teenistuse reformi kohta vt kommenteeritud kokkuvõtte punkt III. Alahinnata ei tohiks poliitilise dialoogi võimendamist Palestiina omavalitsuse tasandil olulise rahalise otsetoetuse kaudu. V. Olgu märgitud, et Iisrael ei kandnud 2012. aastal mitme kuu jooksul Palestiina omavalitsusele üle tollitulusid. See oli Palestiina omavalitsuse palgamaksetega viivitamise peamine põhjus. Samas on alates 2013. aastast WAFA, PBS ja usuasjade ministeeriumi töötajad välja arvatud rahastamiskõlblike toetusesaajate nimestikest, millega seoses vähenes nende arv umbes 75 000 inimeseni (võrreldes esialgse 84 000 inimesega). VI. Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei saa Gaza sektoris töötada (näiteks Palestiina omavalitsuse toetusstreik, selle pikkus, ulatus ja mõju, Hamasi reageeringud), on keerulised Gaza sektori tingimuste tõttu, kus objektiivne kontroll on raske. Rahaline otsetoetus on Palestiina omavalitsuse vajadustest lähtuv programm. Komisjon ja Euroopa välisteenistus jäävad oma otsuse juurde toetada poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tulevase Palestiina riigi tuumik), kes otsustas jätkata maksmist kõikidele toetuskõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui ka Gaza sektoris, olenemata nende tööalasest seisundist, mida on tegelikkuses väga raske välja selgitada. Mõned avalikud teenistujad ei tööta Gazas lihtsalt seetõttu, et de facto võimud tõkestavad nende juurdepääsu töökohale. Teised, kes tegelikult töötavad, kinnitavad ametlikult, et nad ei tööta poliitilistel põhjustel. Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse andmine Gaza sektoris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et nad on selle probleemi lahendamiseks piisavalt teinud. Seda teemat on käsitletud koos Palestiina omavalitsusega mitmel korral kõrgeimal poliitilisel tasandil ja sellele osutatakse tähelepanu ka edaspidistes aruteludes. VII. Iisraeli valitsuse kaasamise kohta vt kommenteeritud kokkuvõtte punkt III. tähelepanekud 27. ELi tegevuskavades sätestatakse prioriteetsed eesmärgid, milles EL ja Palestiina omavalitsus on ühiselt kokku leppinud, ja need ei sisalda suunavat finantsraamistikku. Nõukogu kiitis uue ELi-Palestiina tegevuskava heaks 2013. aasta märtsis. Kõnealune uus tegevuskava on suuremas kooskõlas arenguabi vajadustega (ja vastupidi) kui selle eelkäija, mis koostati enne PEGASE loomist. 28. Alates 2014. aastast võtab EL rahalise toetuse osutamiseks arenguabi alal kasutusele kaheaastase programmitsükli. Palestiina kuulub rahalise välisabi üldeelarve kõige tundlikumate punktide hulka ja eelarvepädevad institutsioonid on viimastel aastatel sageli suurendanud komisjoni esialgset ettepanekut. Palestiinale aastas eraldatavate summade suurus määratakse kindlaks eelarvemenetluse viimastel etappidel. Ka ebastabiilne poliitiline situatsioon nõuab komisjonilt ja Euroopa välisteenistuselt kõrgendatud valmisolekut ning suutlikkust olukorda vajaduse korral alati ümber hinnata. Täpselt samadel põhjustel on vaid üksikud liikmesriigid loonud Palestiinale abi osutamiseks mitmeaastased programmid. ELi kohaliku arengu strateegia vaadati hiljuti üle koostöös liikmesriikide ja kohalike esindajatega. 29. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et meetmete esitamine liikmesriikidele kirjaliku menetluse teel ei raskenda mehhanismi üksikasjalikku läbivaatamist. Palestiina programmide (eriti PEGASE) tutvustamine on mitmel korral olnud ENPI komiteega kohtumisel päevakorras informeeriva punktina. Liikmesriigid on üldjuhul väljendanud rahulolu rakendatud menetluste üle ja alati kõhklemata täiendavaid selgitusi küsinud, kui on seda vajalikuks pidanud. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et Gaza erasektori ülesehitamise programmi (PSRG) loomine, mis rakendati pärast operatsiooni „Sulatina”, samuti peamiste avalike teenuste toetuse (SEPS) ja võlgnevuste vähendamise komponendi kasutamine tõestavad programmi suutlikkust kohaneda tegevuskeskkonna muutustega. Komisjon ja Euroopa välisteenistus teadvustavad siiski, et selline olukord ei ole pikema aja jooksul jätkusuutlik ja et praegu, kus Gaza sektori olukorrale ei ole seitsme aasta jooksul lahendust leitud, on aeg teha muudatusi. Tegelikult on seda teemat mitmel korral tõstatatud varasemates aruteludes Palestiina omavalitsusega. Palestiina omavalitsusega juba algatatud arutelude eesmärgiks on leida lahendus, mis võtaks arvesse kontrollikoja poolt esile toodud probleeme, ja samal ajal võimaldaks Palestiina omavalitsusel jätkata oma töötajate toetamist Gazas. Komisjon ja Euroopa välisteenistus jäävad oma poliitilise seisukoha juurde, et Palestiina omavalitsus peab jätkama oma töötajate toetamist Gaza sektoris kui peamist elementi, mis võimaldab säilitada tulevase Palestiina riigi ühtsuse ja kindlustada Palestiina omavalitsuse positsiooni Gaza sektoris. Kindlasti tuleks arvesse võtta asjaolu, et komisjon ja Euroopa välisteenistus võtsid selle otsuse vastu ja rakendasid seda poliitilistest kaalutlustest lähtudes, ning lähtuvalt sellest, et suuremat osa töötajatest, kes ei tööta Gaza sektoris, tegelikult takistatakse töötamast. 30. Olgu märgitud, et kui välja arvata Ühendkuningriik, kes panustas PEGASE mehhanismi üksnes 2008. aastal, ei ole ükski teine PEGASE rahalise otsetoetuse rahastaja viinud oma panust PEGASEst üle Maailmapanga sihtfondi. Lisaks on PEGASE saanud rahalisi vahendeid Jaapanilt ja Šveitsilt, mis ei ole liikmesriigid. Rahastamise vähenemise põhjuseks on eelkõige liikmesriikide rahandusliku olukorra halvenemine, teatud määral ka rahastajate väsimus. Mõned liikmesriigid ja muud rahastajad eelistavad toetada arenguprojekte (rahalise otsetoetuse andmise asemel), sest sel viisil on nad ise nähtavamad. 31. Komisjon võtab omaks, et PEGASE puhul ei kasutata praegu tulemusnäitajaid. Euroopa välisteenistus ja komisjon juhinduvad selles osas näitajatest, mis on esitatud Palestiina reformi- ja arengukavas ning Palestiina riiklikus arengukavas, mille prioriteedid võeti ja jäävad PEGASE aluseks. See on ka tingimuste täitmisega seotud meede. Komisjon on valmis kasutusele võtma tulemusnäitajaid PEGASE jaoks, mis arvestaksid Palestiina omavalitsuse erilise olukorra ja PEGASE programmi eripäraga. Rahalise otsetoetuse andmise eesmärgiks PEGASE kaudu on võimaldada Palestiina omavalitsusel täita oma kohustusi elanikkonna suhtes, niivõrd kui see on võimalik. Praeguses finantssituatsioonis on ebareaalne oodata märkimisväärset kvalitatiivset edasiminekut. Tegurid, millest eesmärkide saavutamine sõltub, on peamiselt välised ja ei allu Palestiina omavalitsuse kontrollile. PEGASE rahaline otsetoetus on poliitiline instrument, mille lõplik eesmärk on säilitada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisus, tagades Palestiina elanikele elementaarsed elutingimused. Palestiina ei ole iseseisev riik, mille valitsusel oleks võimalik kasutusele võtta mitmesuguseid erinevaid ressursse valitud eesmärgi toetamiseks. Rahaline otsetoetus ei ole klassikaline projekt, mida saaks hinnata projektitsükli juhtimise mõistes. See on välja töötatud Palestiina omavalitsuse abistamiseks pikaajaliste probleemide lahendamisel eeldusega, et EL aitab valitsusasutuste toimimist tagades kaasa kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse saavutamisele Lähis-Ida rahuprotsessis. 32. Kooskõlas Palestiina omavalitsuse 2009. aasta riigi ülesehitamise kahe aasta plaaniga, millega nähti ette sõltuvuse vähendamine välisabist, kavatsesid Euroopa välisteenistus (ja enne seda välissuhete nõunike töörühm) iga programmiperioodi vältel vähendada rahalise otsetoetuse osa, kuid seda märkimisväärselt vähendada pole lihtsalt olnud võimalik ohu tõttu Palestiina omavalitsuse säilimisele. Neid küsimusi on tõstatatud ka ajutise kontaktkomitee kohtumistel. Praegustes tingimustes ja kujunenud poliitilises olukorras ei ole rahastamise vähendamise võimalus kooskõlas ELi kehtiva poliitikaga. 34. Toetusesaajad on teada ning nende suhtes rakendatakse nii eel- kui ka järelkontrolli. Toetust makstakse Palestiina omavalitsuse taotluse alusel ja toetuse saamiseks ette nähtud dokumentide esitamise korral. Vahendid kantakse üle põhimõtteliselt ainult keskriigikassa allkonto kaudu, mille puhul maksete vabastamine toimub „kahe võtme” põhimõttel, mis tähendab, et väljamakse peavad autoriseerima nii EL kui ka Palestiina omavalitsus. Sellega hoitakse korruptsiooni risk võimalikult madalal. Mis puutub ELi poolt Gaza erasektori programmi raames rahastatud taristu hävitamise riski, siis on tegemist teadaoleva ohuga, ja ehkki komisjon püüab seda riski minimeerida järjepideva dialoogi kaudu Iisraeli kaitseministeeriumiga (COGAT), tuleb seda riski aktsepteerida. 35. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on valmis kriitiliselt uurima kontrollide kulutõhusust ja kaaluma neid kaasnevate riskide suhtes. 36. 2011. aastal võeti arvesse ja lahendati konkurentsi suurendamise vajadus rahvusvahelise hankemenetluse algatamise kaudu eel- ja järelkontrolli audititeenuste lepingu sõlmimiseks seoses kõikide PEGASE rahalise otsetoetuse programmide rakendamisega. Eelteade avaldati augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse allkirjastada enne 2013. aasta lõppu. Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 2 kohaselt taotleti ja kiideti heaks läbirääkimistega otsemenetlus ning põhjendati seda kõnealusel ajal kehtinud nõuete kohaselt. 37. Otsetoetuse andmine oli põhjendatud finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt. EUREPi eritaotluse alusel kehtestati kõikidele rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutele täiendavad nõuded (erandid rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes kohaldatavatest üldistest tingimustest) eelkõige seoses täiendavate nõuetega aruandlusele, auditeerimisele ja seadmete üleandmisele. EUREP viis lõpule ülemineku toetuslepingult 1 aasta pikkusele teenuslepingule rahvusvahelise organisatsiooniga. Kõik varasemate lepingute kohaselt ette nähtud seadmed on üle antud Palestiina omavalitsusele (välja arvatud rahalise otsetoetuse andmebaas). Nende teenuste osas viiakse 2014. aastal läbi piiratud hange. 38. Olgu märgitud, et Palestiina rahalise otsetoetuse programmide kontrolli- ja juhtimismenetlusi vaadatakse läbi. Korraldatud on PEGASE andmebaasi loomine ja selle haldamine sisemiste jõududega. 39. Võttes arvesse projekti mahtu ja programmi rakendamisega seotud poliitilist tundlikkust, tegi EUREP sel ajal teadliku valiku mitte sõlmida lepingut kohaliku ettevõttega. PEGASE kontrolli- ja haldamismenetluste läbivaatamisprotsessi kõrval algatati rahvusvaheline hange kõikide PEGASE rahalise otsetoetuse programmide rakendamise eel- ja järelkontrolli audititeenuste lepingute sõlmimiseks. Kuigi unikaalsete tingimuste tõttu puudub formaalne tingimuslikkus, ei tähenda see võimenduse puudumist Palestiina omavalitsuse puhul (palume tutvuda punktiga 40). 40. PEGASE rahalist otsetoetust osutatakse Palestiina omavalitsusele ilma selgesõnalise tingimuslikkuseta: tegemist on komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide teadliku valikuga, mis tuleneb nende poliitilistest eesmärkidest Lähis-Ida rahuprotsessis. Siiski juhinduvad Euroopa välisteenistus ja komisjon Palestiina reformi- ja arengukavas ning Palestiina riiklikus arengukavas, mille prioriteedid võeti ja jäävad PEGASE aluseks, sätestatud näitajatest. See on tingimuslik meede. Võimendus on olemas tänu ELi usaldusväärsele ja järjepidevale toetusele. EUREP töötab praegu võimenduse täiustamise kallal poliitilise dialoogi kaudu, kooskõlastades seda huvitatud liikmesriikidega hiljuti loodud ELi PEGASE mitteametliku töörühma raames. 41. a) 2011. aasta lõpus käivitas komisjon projekti Palestiina avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projektide kindlaks määramiseks. Nende tulemuste alusel annab EL alates 2013. aasta teisest poolest toetust Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tiheda seose selle meetme ja CSP programmi vahel, mis samuti soodustab poliitilise dialoogi tugevamat võimendamist. 42. Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on aktiivselt püüdnud Iisraeli koostöösse kaasata. Iisraeli kaitseministeeriumiga on korraldatud arvukalt kohtumisi. Mitmesuguseid muid kohtumisi on peetud Iisraeliga ELi-Iisraeli kahepoolsete suhete raamistikus ja kõnealuseid teemasid on käsitletud assotsiatsioonikomitees, assotsiatsiooninõukogus ja poliitilises dialoogis Iisraeliga. Vajaduse korral on kaasatud ka ELi esindus Tel Avivis. Selliste poliitiliste survevahendite tõhusust suurendaks liikmesriikide järjekindlam ja jõulisem lähenemisviis valdkonnale. Sellele vaatamata on nõukogu liikunud laiema iseloomuga järeldustelt konkreetsematele (eriti mais 2012 ja detsembris 2012). 46. Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projektide kindlaks määramiseks. Sellel alusel annab EL alates 2013. aasta teisest poolest toetust Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tiheda seose selle meetme ja CSP programmi vahel, mis samuti soodustab poliitilise dialoogi tugevamat võimendamist. 47. PEGASE on spetsiifiline instrument, mis loodi, et tagada vahendite jälgitavus kuni lõppkasusaajani. Rahastamist võimaldatakse ainult lõppkasusaajate kinnitatud lõpliku nimekirja alusel, mille on kokku leppinud nii EL kui Palestiina omavalitsus. Instrument on rakendatud selleks, et vältida ELi rahastamisvahendite võimalikku kõrvaletoimetamist. Seetõttu on komisjon ja Euroopa välisteenistus arvamusel, et PEGASE vahendid ei ole eelarve mõistes asendatavad. Komisjon ja Euroopa välisteenistus vaidlustavad väite, et PEGASE on lubanud Palestiina omavalitsusel säilitada teatud vahendid ja kasutada neid muul otstarbel, seda ei ole ka võimalik praktikas tõestada. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on seisukohal, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleks PEGASE tegevuse tagajärjel vahendid ümber suunatud julgeolekujõudude värbamiseks, mille jaoks eraldatakse niigi toetust teistest allikatest,. 48. Väljaspool reforme on jätkusuutlikkus tihedalt seotud poliitilise edenemisega lepitamise ja okupatsiooni lõpetamise valdkonnas. Peamiseks põhjuseks, miks Palestiina omavalitsusel on olnud viimasel ajal üha raskem palku ja pensione õigeaegselt välja maksta, on Iisraeli poolne „tollitulude” kinnipidamine. Seda äkilist tulu langust ei näinud Palestiina omavalitsus ette. Liikmesriikide rahanduslik olukord, teatud määral ka rahastajate väsimus on kindlasti mingil määral mõjutanud rahastajate suutlikkust ja valmisolekut sellele kriisile reageerida. Samal ajal lootis Palestiina omavalitsus saavutada suuremat rahastamist Araabia doonoritelt. 51. Olgu märgitud, et rahalise abi kasusaajate arv on alates 2010. aastast erinevate tegurite tõttu suurenenud, kaasa arvatud rahaülekannete programmi (Cash Transfer Programme, CTP) kasutuselevõtmine 2010. aastal (seisneb programmide SSNRP (Social Safety Net Reform Project, sotsiaalse turvavõrgu reformimisprojekt) + SHC (special hardship cases, enim puudust kannatavate isikute programm) ühendamises ja ootelehel olevate leibkondade sertifitseerimises) ja sellele järgnev rakendamine Gazas 2011. aastal. Palestiina omavalitsuse sihtrühmaks on 120 000 programmiga hõlmatud leibkonda, mis vastab hinnangulisele äärmises vaesuses elavate leibkondade arvule Palestiinas. Abi tasandil: rahastamiskõlbliku leibkonna rahalise toetuse summa arvestuse aluseks on põhimõte „50 % lõhe sulgemiseks vajalikust”. Lõhe kujutab endast heaolu määra (tarbimine) ja leibkonna äärmise vaesuspiiri vahet. CTP sularaha komponent tagab rahalise abi, mis katab kõnealuse lõhe 50 % ulatuses, ja see on rahalise hüvitise määra aluseks. Kasusaavatel leibkondadel on tavaliselt juurdepääs ka muudele tuluallikatele (rahaülekannetele), täiendavale abile (näiteks tervisekindlustus ja mitterahaline abi), mis lisanduvad sularaha komponendile. 52. Maksete hilinemine on erinevate tegurite, mis ei allu sotsiaalministeeriumi/ rahandusministeeriumi kontrollile, toime tagajärg, sealhulgas: 1) sularaha/likviidsete vahendite kättesaadavus Gaza sektori pankades; ja 2) eelarvevahendite kättesaadavus kui Palestiina omavalitsuse korduva finantskriisi tagajärg (sealhulgas tollitulude laekumised Iisraelilt). Olgu märgitud, et i) 2011. aasta septembri ja 2012. aasta septembri maksed teostati vastavalt 3. oktoobril 2011 ja 6. oktoobril 2012, täpsemalt ainult ühe nädala pikkuse viivitusega, võrreldes esialgselt määratud tähtajaga (tavaliselt septembri viimane nädalavahetus); ii) 2012. aasta esimese kvartali makse sooritati 2012. aasta aprilli lõpus sularaha, peamiselt Iisraeli seeklite (ILS) ja USA dollarite nappuse tõttu Gaza sektori kohalikes pankades (põhjuseks olid Iisraeli piirangud sularaha kasutamisele). Ehkki see ei puudutanud Läänekallast, otsustas Palestiina omavalitsus poliitilistel põhjustel jätta maksed Läänekaldal tegemata, sest puudus kindlus, et väljamakse toimub Gazas samal ajal või veidi hiljem. 53. Palume tutvuda punktiga 31. 54. Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei saa Gaza sektoris töötada (näiteks Palestiina omavalitsuse toetusstreik, selle pikkus, ulatus ja mõjud, Hamasi reaktsioonid), on Gaza sektori tingimuste tõttu, kus objektiivne kontroll on raske, keerulised. Rahaline otsetoetus on Palestiina omavalitsuse vajadustest lähtuv programm. Komisjon toetas poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tulevase Palestiina riigi tuumik), kes otsustas jätkata maksmist kõikidele toetuskõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui ka Gaza sektoris, olenemata nende tööalasest seisundist, mida on igal juhul väga raske välja selgitada. Arvatavasti väärib veel kord märkimist, et Gazas mittetöötavate avalike teenistujate seas on neid, kelle juurdepääsu töökohale võimud de facto lihtsalt tõkestavad. Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse andmine Gaza sektoris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik. 55. Vt märkus punktis 54. 57. Toetusesaajad on teada ning neile rakendatakse nii eel- kui ka järelkontrolli. Toetust makstakse Palestiina omavalitsuse taotluse alusel ja toetuse saamiseks ette nähtud dokumentide esitamise korral. Vahendid kantakse üle põhimõtteliselt ainult keskriigikassa allkonto kaudu, mille puhul maksete vabastamine toimub „kahe võtme” põhimõttel, mis tähendab, et selle peavad autoriseerima nii EL kui Palestiina omavalitsus. 58. Palume tutvuda vastusega tähelepanekule 54. 59. Seoses vedelkütuse kasutamisega gaasi asemel olgu märgitud, et selle küsimuse otsustasid välised tegurid. Ei Iisrael ega Egiptus lubaks eksportida gaasi Gaza sektorisse, seetõttu oli diislikütuse kasutamine ainus võimalik valik. 60. Lahkhelid Iisraeliga kütusetarnete käibemaksu ja muude maksude osas väljuvad PEGASE raamistikust ja moodustavad osa lahendamist vajavatest teemadest ELi ja Iisraeli vahelistes suhetes. Komisjon on teinud jõupingutusi kütusetarnete käibemaksust vabastamise saavutamiseks, kuid arutelud ei olnud edukad. Oli ilmne, et seda küsimust on võimalik lahendada ainult kõige kõrgematel poliitilistel tasanditel. Komisjon on seisukohal, et teda ei saa kritiseerida selle eest, et ta pole suutnud kindlaks teha, kuidas Iisraeli või Palestiina ametiasutused kasutavad makstud käibemaksu ja aktsiisimaksu, mis toimub Oslo kokkulepete Pariisi protokolli alusel, millega sätestatakse teatud maksutulu üleandmine Iisraelilt Palestiina omavalitsusele ja milles komisjon/EL ei ole osaline. See oli üks mitmest tegurist, mis ajendasid komisjoni kütusetarnete rahastamist lõpetama. 61. Komisjon soovitas Palestiina omavalitsusele kaaluda riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamise läbiviimist enne 2012. aastat. Palestiina omavalitsuse rahandusministeerium nõustus novembris 2011 tehnilisel tasandil põhimõtteliselt PEFA menetlust läbi viima. EL kavatses hindamist osaliselt rahastada. Pärast seda otsustas Palestiina omavalitsus hindamise siiski edasi lükata. PEFA hindamine käivitati märtsis 2013 ja PEFA aruanne saadeti ametlikult rahandusministeeriumile juunis 2013 ning ministeerium kinnitas selle samal kuul. See avaldati 2. septembril 2013. EL toetas seda Maailmapanga juhitud hindamist ühe eksperdi rahastamisega. PEFA hindamise kõrval on läbi viidud muid Palestiina omavalitsuse riigi rahanduse juhtimissüsteemide hindamisi. IMF koostas Palestiina omavalitsuse riigi rahanduse juhtimise arengu ülevaated aprillis 2008, aprillis 2009, detsembris 2009, oktoobris 2010, jaanuaris 2012 ja jaanuaris 2013. Lisaks sellele teavitavad IMFi töötajad ajutise kontaktkomitee kohtumistel (mis toimuvad kaks korda aastas) ka Palestiina omavalitsuse riigi rahanduse juhtimise reformide hindamistulemustest. 62. Komisjon jätkas tööd riigi rahanduse juhtimisega seotud küsimustega: Maailmapanga juhitud riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamine algatati märtsis 2013 ja aruanne esitati ametlikult rahandusministeeriumile juunis 2013. Mis tahes vormis õiguslik järelevalve on raskendatud, sest Palestiina Seadusandlik Nõukogu ei tööta asjakohaselt. Ministeerium kinnitas aruande samal kuul ja see avaldati 2. septembril 2013. 63. b) Septembris 2012 rõhutati tulemuspõhises seirearuandes, et: „projekti teostati rakendamisperioodi esimesel poolel mitmel põhjusel viivitustega (pikad hindamisvajaduste uuringud, tegevuse sisu muutmine, koolitatavate kesine inglise keele oskus ja tõlkide puudus). Suurem osa nendest probleemidest lahendati 2012. aasta esimeses pooles”. Samal ajal hindas seire teostaja projekti rakendamise üldist tõhusust ja tulemuslikkust „heaks”. 66. Tagastamised viidi läbi eeskirjade kohaselt. Peamiseks eesmärgiks oli majanduse hoogustamine, tasudes omavalitsuste pikaajalised võlad erasektorile. Tasumata võlad läbisid enne maksete tegemist kohustusliku auditikontrolli. 2. selgitus. Käibemaksu tagastamine ühele Gazas asuvale luksushotellile Tagastamine viidi läbi eeskirjade kohaselt. Olgu märgitud, et sellele ettevõttele tagastatud võlgu olev summa oli kogunenud rohkem kui seitsme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul, detsembrist 2000 kuni jaanuarini 2008. Gaza olukord ja jätkuv blokaad olid põhjuseks, miks hotell 2012. aasta oktoobris vaevu tegutses. 67. Toetus Gaza elektrijaamale oli ette nähtud teatud hädaolukordade puhuks, mitte jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kui Palestiina omavalitsus tegi ettepaneku teistsuguse lähenemisviisi kohaldamiseks, lõpetati PEGASE selle komponendi rahastamine. 68. Peamiseks põhjuseks, miks Palestiina omavalitsusel on olnud viimasel ajal üha raskem palku ja pensione õigeaegselt välja maksta, oli Iisraeli viivitamine tollitulude ülekandmisega. Lisaks on liikmesriikide rahanduslik olukord, samuti teatud määral rahastajate väsimus mõjutanud rahastajate suutlikkust sellele kriisile reageerida. Samal ajal lootis Palestiina omavalitsus saavutada suuremat rahastamist Araabia rahastajatelt. 70. Olgu märgitud, et komisjon ja Euroopa välisteenistus on aktiivselt püüdnud saavutada koostööd Iisraeliga. Peetud on arvukalt kohtumisi Iisraeli kaitseministeeriumiga. Vajaduse korral on kaasatud ka ELi esindus Tel Avivis. Selliste diplomaatiliste surveavalduste tõhusust aitaks suurendada liikmesriikide järjekindlam ja jõulisem lähenemisviisiga nendele küsimustele. b) 2012. aastaks ette nähtud vahenditest on suuri summasid eraldatud piirkonna C jaoks (7 miljonit eurot) lisaks toiduga kindlustamise programmi kaudu eraldatud umbes 3,5 miljonile eurole. PEGASE teeb vahendid piirkonnas C kättesaadavaks Gaza erasektori Läänekalda elavdamisprogrammi laienduse kaudu, erilise rõhuasetusega talunikele ja kogukondadele, mida mõjutavad eraldusmüür, Iisraeli armee purustused ja asunike vägivald. Piirkonna C teema on poliitilises tegevuskavas suure tähtsusega. Seda on mitmel korral arutatud PSC kohtumistel ja ELi esindus esitas Tel Avivis ELi demarši juba detsembris 2011. Piirkond C on ka uue tegevuskava prioriteetne eesmärk. järeldused ja soovitused 74. Jätkusuutlikkust on võimalik tagada ainult lepitusprotsessi poliitilise edenemise ja okupatsiooni lõpetamise kaudu. Selle kõrval on tähtsad ka reformi kaks teemat ja Iisraeli meetmete küsimus ning komisjon ja Euroopa välisteenistus tegelevad nende valdkondadega järgmiselt. Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina omavalitsuse avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projektide väljaselgitamiseks selles valdkonnas. Selle alusel ja alates 2013. aasta teisest poolest annab EL ulatuslikku toetust Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tihedad sidemed selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades tugevamat võimendamist läbi poliitilise dialoogi. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on aktiivselt püüdnud ergutada Iisraeli koostööle. Iisraeli kaitseministeeriumiga on läbi viidud arvukaid kohtumisi. Iisraeliga on korraldatud palju kohtumisi (erinevatel tasanditel ja mitmesugustel foorumitel) ELi-Iisraeli kahepoolsete suhete raamistikus ja esinduse kaudu Tel Avivis. Selliste diplomaatiliste surveavalduste tõhusust suurendaks liikmesriikide järjekindlam ja jõulisem lähenemisviis valdkonnale. 75. Komisjon on nõus kehtestama tulemusnäitajad, mis võtavad arvesse, et paljud tulemusi mõjutavad tegurid on välised ja väljaspool Palestiina omavalitsuse kontrolli. Palestiina ei ole iseseisev riik, mille valitsusel oleks tavapäraselt kontroll ulatuslike vahendite üle, mille abil saavutada konkreetseid eesmärke. PEGASE rahaline otsetoetus on poliitiline instrument, mille eesmärgiks on säilitada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev elujõuline lahendus, aidates ülal hoida Palestiina elanike elementaarseid elutingimusi. PEGASE kaudu toetust võimaldavate rahastajate puudus tuleneb pigem rahastajate väsimusest või majanduslikust olukorrast kui teadlikust otsusest PEGASE mehhanismi mitte kasutada. Nagu eespool märgitud, eelistavad teatud rahastajad toetada arenguprojekte (rahalise otsetoetuse asemel) ka suurema nähtavuse saavutamiseks. 76. Finantsmääruse rakendamiseeskirjade artikli 168 lõike 2 kohaselt taotleti ja kiideti heaks läbirääkimistega otsemenetlus ja seda põhjendati selle aja nõuete kohaselt. Olgu märgitud, et Palestiina rahalise otsetoetuse programmidele kohaldatavat kontrolli- ja juhtimismenetlusi vaadatakse läbi (vt punkt 38). 2011. aastal võeti arvesse vajadus suurendada konkurentsi ning selle saavutamiseks algatati rahvusvaheline hankemenetlus lepingu sõlmimiseks eel- ja järelkontrolli audititeenuste osutamiseks seoses kõikide PEGASE rahalise otsetoetuse programmide rakendamisega. Eelteade avaldati augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse sõlmida 2013. aasta lõpuks. Hange programmi juhtimise ja rakendamise teenuslepingu sõlmimiseks algatatakse 2014. aastal (vt punkt 37). 77. Komisjon käivitas 2011. aasta lõpus projekti Palestiina omavalitsuse avaliku teenistuse reformi vajaduste hindamiseks ja teostatavate projektide väljaselgitamiseks selles valdkonnas. Selle alusel ja alates 2013. aasta teisest poolest annab EL ulatuslikku toetust Palestiina omavalitsusele avaliku teenistuse reformi läbiviimiseks. EUREP tagab tihedad sidemed selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades poliitilise dialoogi tugevamat võimendamist. 78. Probleemid, mis mõjutavad avalikke teenistujaid, kes ei saa Gaza sektoris töötada, on Gaza sektori tingimustes, kus objektiivne kontrollimine on raske, keerulised. Rahaline otsetoetus on Palestiina vajadustest lähtuv programm. Komisjon toetas poliitiliselt Palestiina omavalitsust (tulevase Palestiina riigi tuumik), kes otsustas jätkata maksmist kõikidele toetuskõlblikele töötajatele nii Läänekaldal kui Gaza sektoris, olenemata nende tööalasest seisundist, mida on igal juhul väga raske välja selgitada. Väärib veel kord märkimist, et Gazas on mittetöötavate avalike teenistujate seas neid, kelle juurdepääsu töökohale de facto võimud lihtsalt tõkestavad. Mis tahes otsus lõpetada palgatoetuse osutamine Gaza sektoris on eeldatavasti poliitiliselt väga tundlik. Lahkhelid Iisraeliga kütusetarnete käibemaksu ja muude maksudega seotud küsimustes väljuvad PEGASE raamistikust ja moodustavad osa lahendamist vajavatest teemadest ELi ja Iisraeli vahelistes suhetes. Komisjon on teinud jõupingutusi kütusetarnete käibemaksust vabastamise saavutamiseks, kuid arutelud ei olnud edukad. On ilmne, et seda küsimust on võimalik lahendada ainult kõige kõrgematel poliitilistel tasanditel. Komisjon on seisukohal, et teda ei ole põhjust kritiseerida selle eest, et ta ei ole suutnud kindlaks teha, kuidas Iisraeli või Palestiina ametiasutused kasutavad makstud käibemaksu ja aktsiisimaksu, mis toimub Oslo kokkulepete Pariisi protokolli alusel, millega sätestatakse teatud maksutulu üleandmise Iisraelilt Palestiina omavalitsusele ja milles komisjon/EL ei ole osaline. See oli üks teguritest, mis ajendas komisjoni lõpetama kütusetarnete rahastamist. 79. Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamise üksikasjade kohta palume tutvuda vastusega punktile 61. 80. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on nõus PEGASE mehhanismi läbi vaatama ja võtma arvesse Kontrollikoja soovitusi. Euroopa välisteenistus ja komisjon vaatavad PEGASE mehhanismi regulaarselt läbi kooskõlas muutustega alustingimustes (näiteks Gaza erasektori ülesehitamise komponent pärast operatsiooni „Sulatina” ja hiljuti Ida-Jeruusalemma haiglate komponent). Siiski ei ole komisjon sugugi nõus väitega, et vaja on ette võtta PEGASE laiaulatuslik läbivaatamine. a) Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovitusega, mis on juba osaliselt rakendatud. Palestiina uus tegevuskava on pärast Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist koostatud esimene uue põlvkonna läbiräägitud tegevuskava, mis sisaldab prioriteetseid eesmärke, mis EL ja Palestiina omavalitsus on ühiselt kokku leppinud. Tekst on suuremal määral kooskõlas arenguabi vajadustega (ja vastupidi) kui selle eelkäija puhul, mis võeti vastu enne PEGASE kasutuselevõtmist. b) Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovitusega osaliselt. Alates 2014. aastast võtab EL oma arengualase rahalise abi osutamiseks kasutusele kaheaastase programmitsükli. PEGASE programmi ei kavandatud esialgselt selle mitmeaastase programmi osana, kuid komisjon ja Euroopa välisteenistus kaaluvad oma seisukohta veel kord. Ehkki komisjon ja Euroopa välisteenistus jätavad oma reservatsioonid selle punkti osas kehtima, on nad valmis astuma samme selle soovituse rakendamise suunas võimalikult suures ulatuses. c) Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovitusega, PEGASE tulemusnäitajad võetakse kasutusele Kontrollikoja märgitud valdkondades (vt meie märkused punktis 31). 82. a) Komisjon nõustub selle soovitusega. Pakkumismenetlus on käimas. 2011. aastal võeti arvesse vajadus suurendada konkurentsi ning selle saavutamiseks algatati rahvusvaheline hankemenetlus lepingu sõlmimiseks eel- ja järelkontrolli audititeenuste osutamiseks seoses kõikide PEGASE rahalise otsetoetuse programmide rakendamisega. Eelteade avaldati augustis 2012 ja uued lepingud kavatsetakse sõlmida 2013. aasta lõpuks. Teenuslepingu sõlmimise hange käivitatakse 2014. aastal (vt punkt 37). b) Komisjon nõustub selle soovitusega ja läheb edasi PEGASE rahalise otsetoetuse haldamissüsteemi lihtsustamise praeguste plaanidega. EUREP vastutab nüüd PEGASE andmebaasi haldamise eest, andmebaas viidi EUREPi hoonesse 2013. aasta oktoobri alguses. 83. Komisjon ja Euroopa välisteenistus ei nõustu selle soovitusega. Seoses tingimuslikkusega palume tutvuda meie vastusega punktis 40. Seoses avaliku teenistuse reformiga algatas komisjon 2011. aastal vajaduste hindamise. Selle alusel annab EL 2013. aastal Palestiina omavalitsusele ulatuslikku toetust. EUREP tagab tihedad sidemed selle meetme ja CSP programmi vahel, soodustades tugevamat võimendamist läbi poliitilise dialoogi. Euroopa välisteenistus ja komisjon võtavad arvesse ka Palestiina reformi- ja arengukava ja Palestiina riikliku arengukava rakendamise, mille prioriteedid võeti ja jäävad PEGASE aluseks kui tingimuslik meede. Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamine algatati märtsis 2013 ning seda puudutav aruanne esitati ametlikult rahandusministeeriumile juunis 2013 ja ministeeriumi kinnitas selle samal kuul. See avaldati 2. septembril 2013. EL toetas seda Maailmapanga juhitud hindamist ühe eksperdi rahastamisega. 84. Komisjon ja Euroopa välisteenistus nõustuvad selle soovitusega ainult osaliselt. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on nõus alustama arutelusid Palestiina omavalitsusega seoses palkade ja pensionide rahastamisega Gaza sektoris eesmärgiga saavutada kokkulepe, mis võtaks arvesse Kontrollikoja osutatud kitsaskohti. 85. Komisjon nõustub selle soovitusega.