[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.12.2008

KOM(2008) 891 lõplik

2008/0265 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,

[…],

ühtse viisavormi kohta (kodifitseeritud versioon)

(komisjoni esitatud)

2008/0265 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,

[…],

ühtse viisavormi kohta

(kodifitseeritud versioon)

SELETUSKIRI

1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada.

Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.

Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.

2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.

3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.

Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust.

Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.

4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta[3]. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused .

5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 1683/95 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas.

Ettepanek

ê 1683/95 (kohandatud)

(COD)

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/…,

[…],

ühtse viisavormi kohta (kodifitseeritud versioon)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli Ö 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti iii Õ,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],

ning arvestades järgmist:

ê

(1) Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta[6] on korduvalt oluliselt muudetud[7]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

ê 334/2002 põhjendus 4 ja 1683/95 põhjendus 2

(2) Ühtse viisavormi kehtestamine on viisapoliitika ühtlustamise oluline osa. Asutamislepingu artiklis 14 on sätestatud, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses vastavalt asutamislepingu sätetele tagatakse isikute vaba liikumine.

ê 1683/95 põhjendus 3

(3) On oluline, et ühtne viisavorm sisaldaks kogu vajalikku informatsiooni ja vastaks väga kõrgetele tehnilistele nõudmistele, eriti järeletegemist ja võltsimist välistavate kaitsemeetmete osas. See peaks sobima kasutamiseks kõikides liikmesriikides ja olema varustatud üldiselt äratuntavate turvaelementidega, mis on palja silmaga selgesti nähtavad.

ê 334/2002 põhjendus 5

(4) Lisaks, on vaja sätestada ühtse viisavormi kasutamisega seotud ühisstandardid, eelkõige vormi täiendamiseks kasutatavate tehniliste vahendite ja standardite kohta.

ê 334/2002 põhjendus 6 (kohandatud)

(5) Kõrgete turvastandardite kohaselt teostatud foto lisamine on esimene samm selliste elementide kasutamise suunas, mis looksid kindlama seose ühtses vormis viisa ja selle omaniku vahel, mis omakorda on oluliseks tagatiseks, et ühtne viisavorm on kaitstud kuritarvitamise eest. Arvesse tuleks võtta ICAO (Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni) dokumendis 9303 sätestatud masinloetavate viisade spetsifikaati.

ê 1683/95 põhjendus 4 (kohandatud)

(6) Käesoleva määrusega sätestatakse üksnes need turvaelemendid, mis ei ole salajased. Neile tuleb lisada täiendavad turvaelemendid, Ö mille puhul peaks olema võimalik otsustada, et need jäävad Õ salajasteks, et takistada järeletegemist ja võltsimist, ega tohi sisaldada isikuandmeid või viiteid isikuandmetele. Täiendavate turvaelementide kehtestamise õigus tuleks anda komisjonile.

ê

(7) Meetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[8].

ê 1683/95 põhjendus 5

(8) Tagamaks, et nimetatud info ei muutu kättesaadavaks enamatele isikutele kui vaja, on tähtis, et iga liikmesriik määraks ainult ühe ühtse viisavormi trükkimise eest vastutava asutuse, kusjuures liikmesriigile jääb õigus seda asutust vajaduse korral vahetada. Turvalisuse tagamiseks peaks iga liikmesriik teatama kõnealuse pädeva asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

ê 1683/95 põhjendus 6 (kohandatud)

(9) Tõhususe huvides peaks käesolev määrus kehtima kõikide Ö käesolevas määruses nimetatud Õ viisade kohta. Liikmesriikidel peaks olema õigus kasutada ühtset viisavormi ka viisade puhul, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui Ö käesolevas määruses nimetatud Õ, tingimusel et on lisatud palja silmaga nähtavad erinevused, mis muudavad võimatuks segiajamise ühtse viisaga.

ê 1683/95 põhjendus 7

(10) Käesoleva määruse I lisa alusel ühtsesse viisavormi isikuandmete sisestamisel tuleks tagada kooskõla liikmesriikide andmekaitsenormidega ja ühenduse asjakohaste õigusaktidega.

ê 334/2002 põhjendus 10

(11) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ei tohiks mõjutada reisidokumentide kehtivuse tunnustamist praegu reguleerivaid eeskirju.

ê 856/2008 põhjendus 5

(12) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[9] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[10] artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

ê 856/2008 põhjendus 6

(13) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ[11] ja 2004/860/EÜ[12] artikli 4 lõikega 1.

ê 856/2008 põhjendus 7

(14) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli tähenduses, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud valdkonnaga, millele on osutatud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ[13]artikliga 3.

ê 856/2008 põhjendus 8

(15) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 1 kohaselt ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel. Seetõttu ning piiramata nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei kuulu käesolev määrus nende suhtes kohaldamisele,

ê 1683/95

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt artiklile 2 liikmesriikide poolt väljaantud viisad valmistatakse ühtses vormis (kleebisena).

Nende turvaelemendid peavad vastama lisas I sätestatud kirjeldusele.

ê 1683/95 artikkel 5

Artikkel 2

Käesolevas määruses tähendab “viisa” liikmesriigi luba või otsust, mis on vajalik tema territooriumile sisenemiseks, et:

a) plaanipäraselt viibida selles liikmesriigis või mitmes liikmesriigis kokku kuni kolm kuud;

b) läbida selle või mitme liikmesriigi territooriumi või selle või mitme liikmesriigi lennujaama transiitalasid.

ê 334/2002 artikkel 1 punkt 1

Artikkel 3

1. Artikli 6 lõikes 2 nimetatud korras kehtestatakse ühtse viisavormi täiendav tehnospetsifikaat järgmiselt:

a) täiendavad osad ja turvanõuded, sealhulgas tugevdatud võltsimis- ja järeletegemisvastased standardid;

b) ühtse viisavormi täitmise tehnilised standardid ja viisid.

2. Viisakleebise värvilahendust võib muuta artikli 6 lõikes 2 osutatud korras.

ê 856/2008 artikkel 1 punkt 1 (kohandatud)

3. Artikli 6 lõikes 2 nimetatud korras võidakse otsustada, et Ö käesoleva artikli Õ lõikes 1 osutatud spetsifikaat on salajane ja seda ei avaldata. Sel juhul tehakse see kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele.

ê 1683/95 artikkel 3

Artikkel 4

Iga liikmesriik määra b ühe asutuse, kes vastutab viisade trükkimise eest. Liikmesriik teatab selle asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Kaks või enam liikmesriiki võivad sel eesmärgil nimetada ühe ja sama asutuse. Igal liikmesriigil on õigus enda määratud asutust vahetada. Liikmesriik teatab vastavatest muudatustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

ê 1683/95 artikkel 4

Artikkel 5

1. Isikul, kellele viisa on välja antud, on õigus kontrollida viisale kantud isikuandmeid ja vajaduse korral nõuda paranduste tegemist või kustutamist, ilma et see piiraks vastavate laialdasemate andmekaitsesätete kohaldamist.

2. Ühtsel viisavormil ei näidata andmeid masinloetaval kujul, välja arvatud juhud, kui need esinevad ka I lisa punktides 6 ja 12 kirjeldatud lahtrites või vastaval reisdokumendil.

ê 334/2002 artikkel 1 punkt 2

Artikkel 6

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

ê 1683/95

Artikkel 7

Kui liikmesriigid kasutavad ühtset viisavormi muudel eesmärkidel, kui on sätestatud artiklis 2, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid selleks, et segiajamine artiklis 2 nimetatud viisaga ei oleks võimalik.

ê

Artikkel 8

Määrus (EÜ) nr 1683/95 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

ê 1683/95 artikkel 8 (kohandatud)

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub Ö 1. mail 2009 Õ .

ê 1683/95

Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

ê 856/2008 artikkel 1 punkt 3 (kohandatud)

I LISA

[pic]

Turvaelemendid

1. Rangete turvastandardite kohaselt tehtud ja viisakleebisesse sulandatud foto.

2. Sellel väljal asetseb optiliselt muutuv tähis („kinegramm” või muu sellega samaväärne tähis). Sõltuvalt vaatenurgast muutuvad nähtavaks erinevates suurustes ja värvides 12 tähte, kirjatäht „E” ja maakera.

3. Sellel väljal asetseb peidetud kujutisega logo, mis koosneb viisa välja andnud liikmesriiki tähistavast kirjatähest või -tähtedest (või tähtedest „BNL” Beneluxi riikide, s.t Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul). Rõhtsalt hoidmisel on see logo hele, 90kraadise nurga all aga tume. Kasutatakse järgmisi tähiseid: A – Austria, BG – Bulgaaria, BNL – Beneluxi riigid, CY – Küpros, CZE – Tšehhi Vabariik, D - Saksamaa, DK – Taani, E – Hispaania, EST – Eesti, F – Prantsusmaa, FIN - Soome, GR – Kreeka, H – Ungari, I – Itaalia, IRL – Iirimaa, LT – Leedu, LVA – Läti, M – Malta, P – Portugal, PL – Poola, ROU – Rumeenia, S – Rootsi, SK – Slovakkia, SVN – Sloveenia, UK – Ühendkuningriik.

4. Selle välja keskel asetseb optiliselt muutuvates värvides ja suurtähtedega kirjutatud sõna „viisa”. Sõltuvalt vaatenurgast on see kas roheline või punane.

5. Selles lahtris asetseb eelnevalt valmistrükituna riiklik viisakleebise üheksakohaline number. Kasutatakse spetsiaalset trükikirja.

5a. Selles lahtris asetseb kolmetäheline riigi kood vastavalt ICAO dokumendile nr 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta[14], mis tähistab viisa välja andnud liikmesriiki.

Viisakleebise numbri moodustab lahtris 5a asetsev kolmetäheline riigi kood ja lahtris 5 asetsev riigi antav number.

Täidetavad lahtrid

6. See lahter algab sõnaga „kehtiv”. Viisat välja andev asutus märgib piirkonna või piirkonnad, kus viisa kehtib.

7. See lahter algab sõnaga „alates” ning kaugemal samal real asetseb sõna „kuni”. Viisat välja andev asutus märgib siia viisa kehtivuse aja.

8. See lahter algab sõnadega „viisa liik”. Viisat välja andev asutus märgib siia viisa liigi artiklitele 2 ja 7. Kaugemal samal real on sõnad „sissesõitude arv”, „viibimise kestus” (s.t taotleja kavatsetava viibimise kestus) ja seejärel sõna „päeva”.

9. ee lahter algab sõnadega „välja antud” ja seda kasutatakse väljaandmise koha märkimiseks.

10. See lahter algab väljaandmise kuupäevaga, mille täidab viisat välja andev asutus, ja kaugemal samal real asetsevad sõnad „passi number”, kuhu kirjutatakse viisa omaniku passi number.

11. See lahter algab sõnaga „Perekonnanimi, eesnimi”.

12. See lahter algab sõnaga „märkused”. Viisat välja andev asutus kasutab seda vajalikuks peetava täiendava teabe märkimiseks tingimusel, et see on kooskõlas artikliga 5. Järgmised kaks ja pool rida jäetakse selliste märkuste jaoks tühjaks.

13. Selles lahtris asetseb masinloetav teave välispiiridel toimuva kontrolli hõlbustamiseks. Masinloetaval alal asetseb taustatrükina trükitud tekst, mis tähistab dokumendi välja andnud liikmesriiki. Tekst ei tohi kahjustada masinloetava ala tehnilisi omadusi ega selle loetavust.

Paber on loomulikku värvi, punaste ja siniste märkidega.

Lahtreid tähistavad sõnad on kirjutatud inglise ja prantsuse keeles. Viisat välja andev liikmesriik võib lisada kolmanda keele, mis kuulub ühenduse ametlike keelte hulka. Sõna „viisa” ülemisel real võib olla ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles.

_________________

é

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/95 (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7) | Ainult artikkel 1 ja 3 |

2003. aasta ühinemisakt II lisa punkt 18. B.1 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 718) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 1 lõike 1 üheteistkümnes taane, mis puudutab määrust 1683/95 ja lisa, osa 11 punkt B.1 |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 856/2008 (ELT L 235, 2.9.2008, lk 1) |

______________

III LISA

Vastavustabel

Määrus (EÜ) nr 1683/95 | Käesolev määrus |

Artikkel 1, esimene lause | Artikkel 1, esimene lõik |

Artikkel 1, teine lause | Artikkel 1, teine lõik |

Artikkel 2 | Artikkel 3 |

Artikkel 3 lõige 2 | Artikkel 4 |

Artikkel 4 | Artikkel 5 |

Artikkel 5, sissejuhatavad sõnad | Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad |

Artikkel 5, esimene taane | Artikkel 2, punkt a |

Artikkel 5, teine taane | Artikkel 2, punkt b |

Artikkel 6, lõiked 1 ja 2 | Artikkel 6, lõiked 1 ja 2 |

Artikkel 6, lõige 3 | __ |

Artikkel 7 | Artikkel 7 |

__ | Artikkel 8 |

Artikkel 8, esimene lõik | Artikkel 9 |

Artikkel 8, teine lõik | __ |

Artikkel 8, kolmas lõik | __ |

Lisa | Lisa I |

__ | Lisa II |

__ | Lisa III |

_____________[pic][pic][pic]

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Vt järelduste A osa 3. lisa.

[3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i kodifitseerimisest KOM(2001) 645 lõplik.

[4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1.

[7] Vt lisa II.

[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[9] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[10] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[11] ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.

[12] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

[13] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

[14] Erandiks on Saksamaa, kelle kood vastavalt ICAO dokumendile 9303 masinloetavate reisidokumentide kohta on „D”.