ET ECB -PUBLIC  
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,  
26. veebruar 2021,  
riigi järelevalveasutuse vastutuse ja auditeerimise, väikeste krediidiasutuste asutamise ja 
krediidiasutuste võtmeisikute suhtes kohaldatavate nõuete kohta  
(CON/2021/7)  
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
7. jaanuaril 2021 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti Vabariigi Rahandus ministeeriumi taotluse esitada 
arvamus seaduseelnõu kohta, millega muudetakse muuhulgas krediidiasutuste seadust, 
Finantsinspektsiooni seadust, finantskriisi ennetamise ja lahendamise seadust ja Riigikontrolli seadust1 
(edaspidi „ seaduseelnõu“ ). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel  4 ja artikli 282 
lõikel 5 ning nõukogu otsuse 98/415/EÜ2 artikli 2 lõike 1 kolmandal ja kuuendal taandel, kuna 
seaduseelnõu sätted on seotud Eesti Pangaga, finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavate reeglitega, 
kui need mõjutavad oluliselt finantseerimisasutusi ja finantsturgude stabiilsust, ja EKP -le aluslepingu 
artikli  127 lõike 6 alusel pandud krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalveülesannetega. EKP 
nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 
esimese lausega.  
 
1. Seaduseelnõu eesmärk  
1.1 Seaduseelnõu peamine eesmärk on Eesti seadusesse üle võtta liidu pangandusõigusaktide 
teatava d muudatused , sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/8783, 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/8764, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
 
1 Krediidiasutuste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 312 SE. 
Käesolevas arvamuses käsitletakse seaduseelnõu, mis põhineb Riigikogu esimese  lugemise ettevalmistamiseks 
Riigikogu rahanduskomisjonile esitatud eelnõul.  
2  Nõukogu otsus 98/415/EÜ, 29.  juuni 1998, riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga seoses 
õigusaktide eelnõudega (EÜT  L 189, 3.7.1998,  lk 42). 
3  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2019/878,  20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses 
vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -
volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT  L 150, 7.6.2019,  lk 253).  
4  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/876, 20.  mai 2019, mil lega muudetakse määrust (EL)  nr 575/2013 
seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, 
vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevat e positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud 
ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus - ja avalikustamisnõuetega ning mil lega 
muudetakse määrust (EL)  nr 648/2012 (ELT  L 150, 7.6.2019,  lk 1). 
 
ECB -PUBLIC  
2 (EL) 2019/8795 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/8776 sätted. Mõned 
seaduseelnõu sätted väljuvad liidu õiguse rakendamise piiridest.  
 Finantsinspektsiooni vastutus  
1.2 Seaduseelnõus tehakse ettepanek muuta Finantsinspektsiooni seadust7 seoses vastutusega 
Finantsinspektsiooni tegevuse eest.  
1.3 Seaduseelnõu sätestab, et Finantsinspektsioon i vastutus finantsjärelevalve teostamisel ja 
kriisilahendusülesannete täitmisel rikutud õiguste ja tekitatud kahju eest ning rikutud õiguste 
taastamine ja tekitatud kahju hüvitamine toimub riigivastutuse seadusega sätestatud alustel ja 
korras8. 
1.4 Seaduseelnõu sätestab ka Finantsinspektsiooni vastutuse finantsjärelevalve teostamisega ja 
kriisilahendusülesannete täitmisega mitteseotud kahju eest. Seaduseelnõu sätestab, et 
Finantsinspektsioon vastutab finantsjärelevalve teostamisega ja kriisilahendusülesannete täitmisega 
mitteseotud kahju eest eraõiguse sätete kohaselt. Kui Finantsinspektsiooni eelarves eraldatud 
vahendid ei ole piisavad, peab hüvitise maksma Eest i Pank. Sellisel juhul tagastab 
Finantsinspektsioon Eesti Panga makstud hüvitise summa Eesti Pangale kahju hüvitamisele 
järgneva kahe eelarveaasta eelarve vahenditest9. 
 Finantsinspektsiooni aud iteerimine Riigikontrolli poolt  
1.5 Seaduseelnõus tehakse ettepanek Riigikontrolli seaduse10 muutmiseks ning nähakse ette 
Finantsinspektsiooni auditeerimine Riigikontrolli poolt11. Auditite käigus hinnatakse: 1)  sisekontrolli, 
finantsjuhtimist, finantsar vestust ja finantsaruandeid; 2)  Finantsinspektsiooni majandust egevuse, 
sealhulgas maja ndustehingute õiguspärasust; 3)  Finantsinspektsiooni juhtimise, organisatsiooni  ja 
tegevuse tulemuslikkust; 4)  Finantsinspektsiooni infotehnoloogiasüsteemide usaldatavust12. 
1.6 Seaduseelnõu kohaselt hindab Riigikontroll  Finantsinspektsiooni juhtimise, organisatsiooni ja 
tegevuse tulemuslikkuse auditi käigus hindab Riigikontroll üksnes Finantsinspektsiooni juhtimise 
tulemuslikkust ning seda seoses tema järelevalve all olevate krediidiasutuste ja 
investeerimisühingutega13. S eaduseelnõu seletuskirja kohaselt tähendab see, et 
Finantsinspektsiooni juhtimise tulemuslikkuse hindamisel on Riigikontrollil õigus hinnata 
Finantsinspektsiooni tegevust  seoses krediidiasutuste või investeerimisühingute usaldatavusnõuete 
täitmise järeleva lve teostamisega ja hinnata Finantsinspektsiooni tegevust finantskriisi ennetamiseks 
 
5  Euroopa Parlamendi ja nõuko gu direktiiv (EL) 2019/879, 20.  mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL 
seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis - ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ 
(ELT L 150, 7.6.2019,  lk 296).  
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/877, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL)  nr 806/2014 
seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis - ja rekapitaliseerimisvõimega (ELT  L 150, 7.6.2019,  
lk 226).  
7 Finantsinspektsiooni seadus RT I 2001 , 48, 267, RT I, 21.11.2020, 4) . 
8 Vt seaduseelnõu § 2 punkt  26. 
9 Ibid. 
10 Riigikontrolli seadus (RT I 2002, 21, 117, RT I, 19.12.2019, 13).  
11  Vt seaduseelnõu § 5.  
12 Vt Riigikontrolli seaduse § 6 lõige 2.  
13  Vt seaduseelnõu § 5 punkt  2. 
 
ECB -PUBLIC  
3 või lahendamiseks14. Seletuskiri rõhutab selgelt, et see ei tähenda, et Riigikontroll asuks ise riiklikku 
finantsjärelevalvet te ostama või sekkuks Finantsinspektsiooni finantsjärelevalve teostamisse. 
Seletuskirjas täpsustatakse, et Finantsinspektsiooni sisuline tegevus jääb sõltumatuks ja Riigikontroll 
ei auditeeri Finantsinspektsiooni lisaülesandeid, mida teostatakse seoses osalemisega Euroopa 
Keskpankade (EKPS) süsteemis15. 
1.7 Riigikontrolli auditi teostamise lihtsustamiseks tehakse seaduseelnõu kohaselt muudatusi muudes 
õigusaktides ja lubatakse konfidentsiaalse teabe avaldamist Riigikontrollile. Muudelt 
kriisilahendusasutustelt, pädevatelt asutustelt või Ühtselt Kriisilahendusnõukogult või EKP -lt saadud 
teavet võib Finantsinspektsioon Riigikontrollile avaldada üksnes teabe edastanud asutuse 
nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, millega see asutus on nõustunud16. Seaduseelnõu kohaselt 
säilitatakse finantsjärelevalve käigus saadud teavet tähtajatult, kuid Finantsinspektsioon võib 
otsustada teabe hävitada kümne aasta möödumisel, kui see ei ole enam vajalik Finantsinspektsiooni 
eesmärkide täitmiseks17. 
Krediidiasutuste asutamine algkapitaliga 1 kuni 5 miljonit  eurot  
1.8 Seaduseelnõuga  võetakse Eesti seaduses se üle direktiivi 2013/36/EL18 artikli 12 lõikes  4 antud 
võimalus, lubades  asutada krediidiasutusi algkapitaliga üks kuni viis miljonit  eurot. Samas kehtestab 
seaduseelnõu nende krediidiasutuste tegevusele piirangud. Eelkõige võib keelata 
investeerimisteenuste osutamise ja Finantsinspektsioon võib otsustada, et selline krediidiasutus ei 
või osutada finantsteenuseid välisriigis, ei filiaal i kaudu ega piiriüleseid teenuseid osutades19. 
Krediidiasutuste seaduse muutmine võtmeisiku mõiste osas  
1.9 Seaduseelnõus tehakse ettepanek  lisada  krediidiasutuste seadus se võtmeisiku määratlus . Praegu 
sätestab krediidiasutuste seadus krediidiasutuste juhtide, s.o nõukogu ja juhatuse liikmete, nõuded 
vajalike teadmiste, oskuste, kogemuste, hariduse, kutsealase sobivuse ja laitmatu ärialase 
reputatsiooni osas20. Seaduseelnõu kohaselt kohaldatakse nõudeid, mis varem kehtisid ainult 
krediidiasutuste juhtide suhtes, ka võtmeisikute suhtes, k.a finantsjuht, vastavuskontrolli, riskikontrolli 
ja siseauditi üksuse juht21.  
  
2. Märkused  
Eesti Panga finant ssõltumatus  
2.1 EKP arusaamise kohaselt on Finantsinspektsioon Finantsinspektsiooni seaduse kohaselt 
autonoomse pädevusega ja eraldi  eelarvega Eesti Panga juures asuv asutus, mille juhtimisorganid 
 
14  Vt krediidiasutuste seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu seletuskiri,  lk 88. 
15  Ibid.,  lk 90. 
16  Vt seaduseelnõu § 2 punkt  24 ja § 3 punkt  80. 
17  Vt seaduseelnõu § 2 punkt  23. 
18  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26.  juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse 
alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega 
muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT  
L 176, 27.6.2013,  lk 338).  
19  Vt seaduseelnõu § 1 punkt  14. 
20  Vt krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349, RT I, 21.11.2020, 9) § 48.  
21  Vt seaduseelnõu § 1 punkt  15. 
 
ECB -PUBLIC  
4 tegutsevad ja esitavad aruandeid Finantsinspektsiooni seaduses sätestatud korras22. Seevas tu Eesti 
Pank on juriidiline isik ja riigiasutus23. EKP arusaamise  kohaselt ei sätesta Eesti õigusaktid ühtki 
võimalust, mille alusel Eesti Pank saaks Finantsinspektsiooni tegevust mingil viisil kontrollida24. 
Finantsinspektsioon teostab finantsjärelevalvet ja kriisilahendust ainult avalikes huvides25 ja riigi 
nimel26.  
2.2 Aluslepingu artikkel 130 ning EKPS  ja EKP põhikirja ( edaspidi „ EKPS põhikir i“) artikkel  7 sätestab  
riikide keskpankade (RKPd) institutsioonilise sõltumatuse põhimõtte. EKP on selgitanud, et RKPde 
üldist sõltumatust võiks kahjustada piisavate autonoomsete vahendite puudumine oma pädevuse 
täitmiseks27. EKP on täiendavalt selgitanud finantssõltumatuse seos t järelevalveasutuste 
finantsvastutusega ja rõhutanud, et kui järelevalveasutus kuulub  RKP institutsioonilisesse 
raamistikku ja on oma otsustamismenetluses sõltumatu, siis on oluline tagada, et järelevalveasutuse 
poolt võetud otsused ei ohustaks RKP üldist  rahalist seisu. Sellistel juhtudel tuleks liikmesriigi 
õigusaktidega tagada, et RKP- l oleks lõpptasandil kontroll järelevalveasutuse selliste otsuste üle, 
mis võivad mõjutada keskpanga finantssõltumatust28. Seetõttu peab Eesti seadus tagama, et 
Finantsinsp ektsiooni otsused ei ohustaks Eesti Panga üldist rahalist seisu.  
2.3 EKP arusaamise  kohaselt sätestab kehtiv Eesti seadus, et Finantsinspektsiooni vastutus 
finantsjärelevalve teostamisel rikutud õiguste ja tekitatud kahju eest, samuti rikutud õiguste 
taastamise ja tekitatud kahju hüvitamise alused ja kord , sätestatakse seadusega29. Võttes  arvesse, 
et Finantsinspektsioon tegutseb finantsjärelevalve teostamisel ja kriisilahendusülesannete täitmisel 
riigi nimel, leiab EKP, et seega peaks finantsjärelevalve teostamisel tekitatud kahju eest vastutama 
riik. Selles osas toetab  EKP seaduseelnõuga lisatud selgitust , et Finantsinspektsiooni vastutus 
finantsjärelevalve teostamisel ja kriisilahendusülesannete täitmisel rikutud õiguste ja tekitatud kahju 
eest ning rikutud õiguste taastamine ja tekitatud kahju hüvitamine määratakse kindlaks  riigivastutus e 
seadusega sätestatud alustel ja korras. Kuna Finantsinspektsioon teostab finantsjärelevalvet ja 
kriisilahendust ainult avalikes huvides ja riigi nimel30, siis saab  EKP aru, et seaduseelnõu osutus 
riigivastutuse seadusele tähendab , et Finantsinspektsiooni vastutus on eelkõige avaliku võimu 
kandja vastutus riigivastutuse seaduse sätete kohaselt31. Lisaks mõistab  EKP, et kui 
Finantsinspektsiooni vara ei ole piisav tekitatud kahju hüvitamiseks, peab lõpliku vastutuse kandja 
olema riik, kuna Finantsinspektsioon tegutseb riigi nimel.  
2.4 Võttes arvesse, et lõplik vastutus  finantsjärelevalve teostamisel ja kriisilahendusülesannete täitmisel 
tekkiva kahju eest lasub riigivastutuse seaduse sätete kohaselt  riigil, peaks EKP seoses 
 
22  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 4 lõige 1.  
23  Vt Eesti Panga seaduse (RT I 1993, 28, 498, RT I, 22.04.2020, 3) § 1 lõige 2.  
24  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 4.  
25  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 3 lõige 3.  
26  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 4 lõige 2.  
27  Vt EKP lähenemisaruanne 2020, punkt  2.2.3. Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.  
28  Vt EKP lähenemisaruanne 2020, p unkt 2.2.3. Vt arvamuse CON/2002/16 punkte  6 ja 8. Kõik EKP arvamused on 
avaldatud EKP veebisaidil www.ecb.europa.eu.  
29  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 58 lõige 1.  
30  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 3 lõige 3 ja § 4 lõige 2.  
31  Riigivastutuse seadus ( RT I 2001, 47, 260, RT I, 17.12.2015, 76 ). 
 
ECB -PUBLIC  
5 Finantsinspektsiooni vastusega sellise kahju eest õigeks  seaduseelnõus täiendavat selgitust  selle 
kohta, et Eesti Pank ei ole kõnealuse kahju eest riigivastutuse seaduse alusel vastutav või et selle 
kahju eest on ainuvastutav riik. Praeguses seaduseelnõus ei ole selge, et Eesti Panga vastutus on 
sellistel juhtudel välistatud.  On võimalik, et Eesti Pank a kui juriidilist  isikut, mille juures 
Finant sinspektsioon on asutatud, võidakse pidada vastutavaks  finantsjärelevalve teostamisel ja 
kriisilahendusülesannete täitmisel tekkiva kahju eest. Selline tõlgendamise võimalus ei ole 
riigivastutuse seaduse sõnastusega konkreetselt välistatud32. Seetõttu peaks EKP õigeks  lisada  
seaduseelnõusse selgitused õigusliku määramatuse vältimiseks.  
2.5 Vastutuse osas, mis tekib väljaspool finantsjärelevalve teostamist ja kriisilahendusülesannete 
täitmist (näiteks tsiviilõiguslik kahju), on EKP arusaam ise kohaselt Finantsinspektsioon Eesti õiguse 
kohaselt vastutav eraõiguses sätestatud korras ja oma eelar veliste vahendite piirides. Juhul kui 
Finantsinspektsiooni eelarvelised vahendid ei ole piisavad, peab kahju hüvitama Eesti Pank33. 
Seega, kui Finantsinspektsiooni eelarvelised vahendid ei ole piisavad, peab väljaspool 
finantsjärelevalve teostamist ja kriis ilahendusülesannete täitmist tekkinud kahju hüvitama Eesti 
Pank. Ka selles osas toetab EKP seaduseelnõu sätteid , mis näevad ette, et  Finantsinspektsioon 
hüvitab Eesti Pangale Eesti Panga poolt (Finantsinspektsiooni eest) makstud kahjuhüvitise 
Finantsinspek tsiooni eelarvest kahe järgmise eelarveaasta jooksul34. Need sätted tagavad  Eesti 
Panga finantssõltumatuse. EKP peaks lisaks õigeks veel kahte seaduseelnõu täpsustust . Esiteks 
märgib EKP, et ettepandud muudatus ei sätesta hüvitamise korda juhtudel, kui Finantsinspektsiooni  
kahe järgmise eelarveaasta eelarve ei ole piisav . EKP arusaamise kohaselt suunataks 
Finantsinspektsiooni eelarvesse  sellistel juhtudel riigieelarvest  täiendavaid vahendeid. Samas ei ole 
seaduseelnõus seda riigi kohustust sätestatud. Seega võib vaatamata seaduseelnõule siiski esineda 
võimalus, et Eesti Pank jääb vähemalt osaliselt vastutama  Finantsinspektsiooni poolt tekitatud 
tsiviilõigusliku kahju eest. EKP peaks õigeks  hüvitamise korra selgitamist , et välistada Eesti Panga 
selline vastutus . Teiseks peaks  EKP õigeks muudatust, millega lühendataks tagasimakse aega ja/või 
millega nähakse Finantsinspektsiooni le ette kohustus maksta Eesti Pangale võlgnetavatelt 
summadelt int ressi.  
 Finantsinspektsiooni auditeerimine  
2.6 EKP märgib, et seaduseelnõu kohaselt piirduks Riigikontrolli audit Finantsinspektsiooni juhtimise 
tulemuslikkusega seoses Finantsinspektsiooni järelevalve all olevate krediidiasutuste ja 
investeerimisühingutega35.  
2.7 EKP arusaamise kohaselt ja seletuskirjast tulenevalt võib Riigikontroll hinnata Finantsinspektsiooni 
tegevust eelkõige krediidiasutuste või investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmisel järelevalve 
teostamisel ning hinnata Fi nantsinspektsiooni tegevust finantskriisi ennetamiseks või 
lahendamiseks36. Selles osas märgib EKP, et pankade järelevalveasutuste audit peab olema 
 
32  Vt riigivastutuse seaduse § 2 lõige 1.  
33  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 58 lõige 2.  
34  Vt seaduseelnõu § 2 punkt  26. 
35  Vt seaduseelnõu § 5 punkt  2. 
36  Vt krediidiasutuste seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu seletuskiri,  lk 88. 
 
ECB -PUBLIC  
6 kooskõlas  pang andusjärelevalvele omase sõltumatuse põhimõttega, mis on sätestatud nõukogu 
määruse (EL)  nr 1024/201337 artiklis  19 ja mida kohaldatakse nii EKP kui ka ühtses 
järelevalvemehhanismis tegutsevate riiklike pädevate asutuste suhtes, ja samuti piirangutega  EKPSi 
põhikirja artiklis  27.2 ja määruse (EL)  nr 1024/2013 artikli 20 lõikes  7 seoses EKP -le pandud 
järelevalveülesannetega. Seetõttu ja kooskõlas EKP poolt varem  märgituga tuleks ette näha, et 
audit: a)  ei hõlma järelevalvealaste õigusaktide ja tava kohaldamist ja tõlgendamist ühts e 
järelevalvemehhanismi raames –  see on eriti täht is eespool osutatud juhtimise tulemuslikkuse auditi  
ulatuse kindlaksmääramise  osas; b)  ei puuduta ega hõlma EKP -le määrusega (EL)  nr 1024/2013 
pandud ülesandeid ja seda ei laiendata viisil, mis tooks kaasa kaudse EKP auditeerimise; ja 
c) viiakse läbi  poliitikaväliselt, sõltumatult ja professionaalselt38. Riigi seadusandja peaks hindama, 
kas seaduseelnõu vastab nendele tingimust ele või on vajalikud täpsustused.  
2.8 EKP- lt, muudelt kriisilahendusasutustelt, pädevatelt asutustelt või Ühtselt Kriisilahendusnõukogult  
saadud konfidentsiaalsete andmete Riigikontrollile edastamise osas märgib EKP, et seaduseelnõu 
kohaselt on see lubatud ainult asjaomase asutuse nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, millega see 
asutus on nõustunud.  EKP toetab neid tingimusi EKP- lt pärinevate  andmete osas.  
  Krediidiasutuste asutamine algkapitaliga üks  kuni viis miljonit  eurot  
2.9 EKP märgib, et seaduseelnõu sätted, millega lubatakse asutada krediidiasutusi algkapitaliga üks 
kuni viis miljonit  eurot , põhinevad  direktiivi 2013/36/EL artikli 12 lõike 4 alusel liikmesriikidele antud 
valikuvõimalusel anda tegevusluba teatavatele krediidiasutuste liikidele, mille algkapital on üks  kuni 
viis miljonit  eurot. Seega peavad liikmeriigid direktiivi 2013/36/EL artikli 12 lõikes  4 sätestatud 
valikuvõimaluse kasutamiseks kehtestama krediidiasutuste eriliigi, mille suhtes seda väiksema 
algkapitali erandit kohaldada. EKP toetab seaduseelnõus  ette nähtud tingimusi , mille kohaselt ei või 
need krediidiasutused osutada investeerimisteenuseid ja Finantsinspektsioon võib otsustada, et 
need krediidiasutused ei või osutada finantsteenuseid välisriigis, ei filiaali kaudu ega piiriüleseid 
teenuseid osutades. Siiski hoiatab EKP, et uute pangandusturule tulijate võimalik paljusus 
koosmõjus  nende  väiksuse ja madal a kapitalitasemega võib suurendada riske , kuna sellised  
turuosal ised kalduvad olema vä iksema riskikartlikkuse ga ja tegutsema agressiivsem alt oma 
kavandatud ärieesmärkide saavutamiseks. Selliste taotluste hindamisel tuleb rakendada põhjalikku  
kontrolli, näiteks kontrollides  hoolikalt ja põhjalikult esitatud äriplaane, keskendudes  tugevalt 
finantskahjumi riskile esimestel majandusaastatel tiheda konkurentsiga turul ning rakendades  ka 
äriplaani  tõhustatud stressitestimist . Selles osas tuleb posi tiivsena käsitleda nõuet, mille kohaselt 
peavad taotlejad ette valmistama ka lõpetamise strateegia ja see on eeltingimuseks tegevusloa 
andmisele.  
Sobivusnõuete laiendamine võtmeisikutele  
2.10 EKP toetab krediidiasutuste juhtide suhtes kohaldatavate nõuete laiendamist krediidiasutus te 
võtmeisikutele, kuna see aitab kaasa krediidiasutuste kindlale ja usaldusväärsele juhtimisele. Siiski 
puuduvad praegu Eesti seaduses ja seaduseelnõus sätted, mis kehtestaksid Finantsinspektsiooni 
 
37  Nõukogu määrus (EL)  nr 1024/2013, 15.  oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses 
krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT  L 287, 29.10.2013,  lk 63). 
38  Vt arvamuse CON/2016/24 punkt  2.2. 
 
ECB -PUBLIC  
7 või EKP jaoks tähtajad juhtorganite liikmete ja võtmeisikute sobivuse hindamiseks. Selles osas võiks 
kaaluda võimaliku tähtaja kehtestamist hindamiseks. Näiteks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja 
Euroopa Pangandusjärelevalve ühissuunistes sätestatakse juhtorganite liikmete ja võtmeisikute 
sobivuse hindamiseks neljakuuline maksimumtähtaeg39. See tagab, et neid isikuid hinnatakse 
kohase aja jooksul ja läbipaistvas menetluses, mida turuosalised teavad.  
 
Käesolev arvamus avaldatakse EUR -Lexis.  
 
 
Frankfurt Maini ääres, 26 . veebruar 2021  
 
[alla kirjutanud ] 
 
EKP president  
Christine LAGARDE  
 
39  Vt Suunised juhtorgani liikmete ja võtmeisikute sobivuse hindamise kohta ( EBA/GL/2017/12), punktid  178 ja  186, 
avaldatud EBA veebilehel www.eba.europa.eu.