Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2017 kohta

(2018/C 434/01)

SISUKORD

Lühendite loetelu 2

1. PEATÜKK. ELi asutused ja kontrollikoja audit 4

2. PEATÜKK. Ülevaade auditi tulemustest 15

3. PEATÜKK. Kinnitavad avaldused ja muud asutusi puudutavad audititulemused 29

LÜHENDITE LOETELU

Lühendite loetelu hõlmab ELi asutusi ja muid käesolevas aruandes kajastatud liidu organeid

Lühend Nimi Asukoht ACER Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet Ljubljana, Sloveenia BERECi Büroo Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo Riia, Läti CdT Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus Luxembourg, Luksemburg Cedefop Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus Thessaloniki, Kreeka CEPOL Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet Budapest, Ungari Chafea Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet Luxembourg, Luksemburg CPVO Ühenduse Sordiamet Angers, Prantsusmaa EACEA Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus Brüssel, Belgia EASA Euroopa Lennundusohutusamet Köln, Saksamaa EASME Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet Brüssel, Belgia EASO Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet Valletta, Malta EBA Euroopa Pangandusjärelevalve London, Ühendkuningriik ECDC Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus Stockholm, Rootsi ECHA Euroopa Kemikaaliamet Helsingi, Soome EEA Euroopa Keskkonnaamet Kopenhaagen, Taani EFCA Euroopa Kalanduskontrolli Amet Vigo, Hispaania EFSA Euroopa Toiduohutusamet Parma, Itaalia EIGE Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut Vilnius, Leedu EIOPA Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Frankfurt, Saksamaa EIT Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut Budapest, Ungari EMA Euroopa Ravimiamet London, Ühendkuningriik EMCDDA Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus Lissabon, Portugal EMSA Euroopa Meresõiduohutuse Amet Lissabon, Portugal ENISA Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet Iraklion, Kreeka ERA Euroopa Liidu Raudteeamet Valenciennes, Prantsusmaa ERCEA Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet Brüssel, Belgia ESMA Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Pariis, Prantsusmaa ETF Euroopa Koolitusfond Torino, Itaalia EUIPO Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet Alicante, Hispaania eu-LISA Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet Tallinn, Eesti EU-OSHA Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur Bilbao, Hispaania Euratom Euratomi Tarneagentuur Luxembourg, Luksemburg Eurofound Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond Dublin, Iirimaa Eurojust Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus Haag, Madalmaad Europol Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet Haag, Madalmaad FRA Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet Viin, Austria Frontex Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Varssavi, Poola GSA Euroopa GNSSi Agentuur Praha, Tšehhi Vabariik INEA Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet Brüssel, Belgia REA Teadusuuringute Rakendusamet Brüssel, Belgia SRB Ühtne Kriisilahendusnõukogu Brüssel, Belgia

1. PEATÜKK

ELi asutused ja kontrollikoja audit

SISUKORD

Punkt Lehekülg SISSEJUHATUS 1.1 – 1.3 5 ELI ASUTUSED 1.4 – 1.21 5 Eri liiki asutused aitavad ELil poliitikat kujundada ja ellu viia 1.4 – 1.14 5 Detsentraliseeritud asutused käsitlevad konkreetseid poliitilisi vajadusi 1.8 – 1.9 7 Komisjoni rakendusametid viivad ELi programme ellu 1.10 8 Muudel organitel on erivolitused 1.11 – 1.14 8 Asutusi rahastatakse eri allikatest ja mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kaudu 1.15 – 1.20 8 ELi asutuste võrgustik lihtsustab asutustevahelist koostööd ja teabevahetust 1.21 13 KONTROLLIKOJA AUDIT 1.22 – 1.32 13 Kontrollikojal on volitused kontrollida asutuste raamatupidamise aastaaruandeid ja tehinguid 1.22 – 1.24 13 Kontrollikoja audit käsitleb kindlakstehtud riske 1.25 – 1.32 13

SISSEJUHATUS

1.1. Euroopa Kontrollikoda on Euroopa Liidu toimimise lepingu ( 1 ) alusel loodud institutsioon, mille ülesanne on auditeerida Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina tegutseb kontrollikoda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana, aidates eelkõige parandada ELi finantsjuhtimist. Lisateavet kontrollikoja töö kohta leiab kontrollikoja tegevusaruannetest, aastaaruannetest ELi eelarve täitmise kohta, eriaruannetest, ülevaatearuannetest ning arvamustest finantsjuhtimisalase mõjuga uute või ajakohastatud ELi õigusaktide ja muude otsuste kohta ( 2 )

1.2. Selle mandaadi raames kontrollib kontrollikoda igal aastal ELi institutsioonide, asutuste ja liidu muude organite raamatupidamise aastaaruandeid ja nende aluseks olevaid tehinguid ( 3 )

1.3. Käesolevas aruandes esitatakse ELi asutuste ja muude organite (edaspidi nimetatakse koos „asutused“) eelarveaasta 2017 auditeerimise tulemused. Aruanne on üles ehitatud järgmiselt: — 1. peatükis kirjeldatakse asutusi ja kontrollikoja auditi olemust; — 2. peatükis esitatakse auditi koondtulemused; — 3. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust kõigi 41 asutuse kohta koos kontrollikoja arvamuste ja tähelepanekutega asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tulude ja maksete (tehingute) seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

ELI ASUTUSED

Eri liiki asutused aitavad ELil poliitikat kujundada ja ellu viia

1.4. Asutused on eraldi juriidilised isikud, mis on loodud teiseste õigusaktidega, et täita konkreetseid tehnilisi, teaduslikke või juhtimisülesandeid, mis aitavad ELi institutsioonidel poliitikat kavandada ja ellu viia. Paljud neist on hästi nähtavad ja mõjutavad oluliselt Euroopa kodanike igapäevaelu olulisi valdkondi, nagu tervishoid, ohutus, turvalisus, vabadus ja õigus. Iga asutuse täidetavate ülesannete lühikirjeldus koos nende kinnitavate avaldustega esitatakse 3. peatükis.

1.5. Käesolevas aruandes osutatakse konkreetsetele asutustele nende lühendite abil, mille nimekiri on esitatud aruande alguses.

1.6. Asutusi on kolme liiki: detsentraliseeritud asutused, rakendusametid ja muud organid. Iga asutuse peamisi eripärasid kirjeldatakse allpool. Asutuste arv on aastate jooksul suurenenud ja 2017. aastal oli see 41, nagu on näidatud selgituses 1.1 .

Selgitus 1.1

Asutuste arvu suurenemine

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

1.7. Komisjoni rakendusametid asuvad Euroopa Komisjoni asukohas Brüsselis ja Luxembourgis. Detsentraliseeritud asutused ja muud organid paiknevad ELi 23 liikmesriigis, nagu näidatud lühendite nimekirjas ja selgituses 1.2 . Nende asukohad määrab nõukogu või nõukogu ja Euroopa Parlament ühiselt.

Selgitus 1.2

Asutuste asukohad liikmesriikides

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Detsentraliseeritud asutused käsitlevad konkreetseid poliitilisi vajadusi

1.8. 32-l detsentraliseeritud asutusel ( 4 ) on tähtis roll ELi poliitikasuundade ettevalmistamisel ja elluviimisel, eelkõige tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesannete täitmisel. Eesmärk on käsitleda konkreetseid poliitikavajadusi ja tugevdada Euroopa koostööd, koondades ELi ja liikmesriikide valitsuste tehnilised ja erialased teadmised. Asutused on loodud määramata ajaks nõukogu määruse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega.

1.9. Detsentraliseeritud asutuste tööd kontrollivad haldusnõukogud, kuhu kuuluvad liikmesriikide, komisjoni ja mõningate asutustes ka teiste poolte esindajad. Haldusnõukogu kehtestab tegevusraamistiku, mida asutus peab järgima, nt mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid, eelarveprojektid ja ametikohtade loetelud, mida rakendatakse asutuste (tegev)direktorite vastutusel. Iga detsentraliseeritud asutuse suhtes viiakse läbi eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus (enamikul juhtudest teevad seda Euroopa Parlament ja nõukogu ( 5 ) ), mis hõlmab nende personali-, haldus- ja tegevuskulusid.

Komisjoni rakendusametid viivad ELi programme ellu

1.10. Kuuele komisjoni rakendusametile ( 6 ) on usaldatud täitmis- ja haldusülesanded, mis on seotud ühe või enama ELi programmiga ning need asutused on loodud kindlaks ajavahemikuks. Nimetatud asutused loodi komisjoni otsusega ja need tegutsevad komisjoni poolt määratud juhtkomiteede järelevalve all. Rakendusametid töötavad mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide alusel, mis on koostatud ja mida rakendatakse tegevdirektorite vastutusel. Euroopa Parlament ja nõukogu kohaldavad nende suhtes eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusi. Erinevalt detsentraliseeritud asutustest sisaldavad rakendusametite eelarved üksnes personali- ja halduskulusid, samas kui kõik nende tegevuskulud eraldatakse komisjoni eelarvest ja moodustavad seega osa komisjoni üldisest eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusest. Seepärast moodustavad rakendusametite enda eelarved ainult väikese osa eelarvest, mida nad tegelikult rakendavad.

Muudel organitel on erivolitused

1.11. Kolm muud organit on EIT, Euratom ja SRB.

1.12. Budapestis asuv EIT on sõltumatu detsentraliseeritud ELi organ, milles on ühendatud teadusuuringute, äri ja hariduse ressursid, et parandada liidu innovatsioonisuutlikkust toetuste rahastamise abil. Euroopa Parlament ja nõukogu asutasid EIT määramata ajaks. Seda juhib tegevdirektor, kelle üle teostab järelevalvet juhatus, ning selle suhtes kohaldab Euroopa Parlament ja nõukogu eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.

1.13. Nõukogu asutas Luxembourgis asuva Euratomi määramata ajaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärkide toetamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu kohaldavad Euratomi suhtes eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Liikmesriikidest pärit liikmetest koosnev nõuandekomitee abistab Euratomi ülesannete täitmisel arvamuste avaldamise, analüüside tegemise ja teabe andmisega. Euratomi peadirektor töötab komisjoni järelevalve all.

1.14. SRB on pangandusliidu keskne kriisilahendusasutus ja tema asukoht on Brüsselis. Selle missioon on tagada raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju osalevate liikmesriikide ja muude riikide reaalmajandusele, finantssüsteemile ning riigirahandusele oleks võimalikult väike. SRB-d esindab selle esimees, kes täidab ametisse nimetava asutuse ülesandeid. Kriisilahendusnõukogu, kuhu kuuluvad osalevate liikmesriikide kriisilahendusasutuste liikmed, annab heakskiidu esimehe tegevusele eelarve täitmisel.

Asutusi rahastatakse eri allikatest ja mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kaudu

1.15. selgituses 1.3 . Asutused, kus 2017. aastal eelarve kõige rohkem suurenes, olid GSA ja EIT, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku Kõigi asutuste (välja arvatud SRB) eelarve kokku oli 3,5 miljardit eurot (2016. aastal 3,4 miljardit eurot), mis vastab ligikaudu 2,7 %-le ELi 2017. aasta üldeelarvest (2016. aastal 2,4 %), nagu näidatud. Asutused, kus 2017. aastal eelarve kõige rohkem suurenes, olid GSA ja EIT, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku ( 7 ) rubriigist 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), ning Frontex, EMA ja EASO, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 3 (Julgeolek ja kodakondsus).

1.16. Lisaks oli SRB 2017. aasta eelarve 6,6 miljardit eurot (2016. aastal 11,8 miljardit eurot) ( 8 ) . See hõlmab krediidiasutuste makseid ühtsesse kriisilahendusfondi.

1.17. Detsentraliseeritud asutuste ja muude organite eelarved katavad nende personali-, haldus- ja tegevuskulud, rakendusametid aga viivad ellu komisjoni eelarvest rahastatavaid programme ja nende eelarved (kokku ca 241 miljonit eurot) sisaldavad ainult nende personali- ja halduskulusid. Kuue rakendusameti poolt 2017. aastal rakendatud komisjoni tegevuskulud olid kokku ligikaudu 6,8 miljardit eurot, mida on üle kahe korra rohkem kui kõigi teiste asutuste eelarved kokku (välja arvatud SRB).

Selgitus 1.3

Asutuste rahastamisallikad aastal 2017

Allikas: ELi 2017. aasta üldeelarve ja asutuste 2017. aasta eelarved (kontrollikoja arvutus).

1.18. Enamikku asutustest, sealhulgas kõiki rakendusameteid, rahastatakse peaaegu täielikult ELi üldeelarvest. Ülejäänuid rahastatakse kas täielikult või osaliselt lõivudest ja tasudest ning osalevate riikide (liikmesriigid, EFTA riigid jne) otsemaksetest. Kokku rahastati ELi eelarvest ligikaudu 2,5 miljardit eurot ning 1 miljard eurot rahastati tasudest ja lõivudest ning osalevate riikide otsemaksetest. Selgituses 1.4 näidatakse asutuste jaotust vastavalt ELi eelarvest saadud osamaksete suurusele.

Selgitus 1.4

Asutuste järjestus vastavalt ELi eelarvest eraldatud vahendite suurusele

Allikas: Euroopa Kontrollikoda asutuste esitatud andmete põhjal.

1.19. ELi eelarvest eraldatud 2,5 miljardit eurot rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide alt, nagu näidatud selgituses 1.5 .

Selgitus 1.5

Asutuste rahastamine ELi üldeelarve mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Allikas: ajavahemikku 2014–2020 hõlmaval ELi mitmeaastasel finantsraamistikul ja asutuste 2017. aasta eelarvetel põhinevad kontrollikoja andmed.

1.20. selgituses 1.6 . 2017. aasta lõpu seisuga töötas asutustes 11 000 töötajat ( 9 ) (2016. aastal 10 300), mis moodustab ligikaudu kuuendiku ELi institutsioonide ja asutuste kõikide töötajate arvust. Personali jaotus asutuste kaupa on esitatud

Selgitus 1.6

Töötajate arv asutuste kaupa 2017. aasta lõpus

Allikas: Euroopa Kontrollikoda asutuste esitatud andmete põhjal.

ELi asutuste võrgustik lihtsustab asutustevahelist koostööd ja teabevahetust sidusrühmadega

1.21. Asutused lõid ELi asutuste võrgustiku (EUAN) asutustevahelise koostööplatvormina, et parandada asutuste nähtavust, teha kindlaks tõhususe suurendamise võimalused ja neid edendada ning anda lisaväärtust. EUAN tegutseb asutuste poolt 5-aastases strateegilises tegevuskavas (2015–2020) ning tegevust ja tulemusi täpsustavates iga-aastastes tööprogrammides kokku lepitud prioriteetide põhjal. EUANi üheks oluliseks ülesandeks on tagada tõhus teabevahetus asutuste ja sidusrühmade (peamiselt Euroopa Liidu institutsioonid) vahel. EUANi juhib igal aastal rotatsiooni korras eri asutus.

KONTROLLIKOJA AUDIT

Kontrollikojal on volitused kontrollida asutuste raamatupidamise aastaaruandeid ja tehinguid

1.22. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 287 auditeeris kontrollikoda a) kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruandeid, mis koosnevad finantsaruannetest (10) ja eelarve täitmise aruannetest (11)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, ning b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

1.23. Oma auditi tulemustele tuginedes esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule või teistele käesoleva aruande 3. peatükis nimetatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitava avalduse iga asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kinnitavatele avaldustele lisatakse vajaduse korral olulised audititähelepanekud.

1.24. Vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 ( 12 ) kontrollisid ELi eelarvest rahastatava 32 asutuse raamatupidamisarvestust sõltumatud välisaudiitorid. Kontrollikoda kontrollis välisaudiitorite töö tulemuste usaldusväärsust rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kohaselt ning võttis seda oma auditiarvamuste koostamisel arvesse.

Kontrollikoja audit käsitleb kindlakstehtud riske

1.25. Piisava kindluse saamiseks kavandas kontrollikoda oma auditi nii, et see käsitleks peamisi kindlakstehtud riske.

Asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ohustav risk on üldiselt väike

1.26. Kontrollikoda leiab, et asutuste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ohustav risk on üldiselt väike. Asutuste raamatupidamise aastaaruannete koostamisel kasutatakse komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirju. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Varem avastatud oluliste vigade arv oli väike.

Tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on üldiselt keskmine, kuid erineb asutuste kaupa

1.27. Üldine risk asutuste raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele on keskmine, kuid jääb konkreetsete eelarvejaotiste puhul vahemikku väiksest suureni.

I jaotis (personalikulud)

1.28. Risk on üldiselt väike. Töötasusid haldab komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, mida kontrollikoda auditeerib halduskulude erihindamiste raames. Viimastel aastatel ei ole personalikulude arvestamisel olulisi vigu leitud. Kui aga asutused peavad lühikese aja jooksul värbama palju lisatöötajaid, jääb värbamismenetluste seaduslikkuse ja korrektsuse risk vahemikku keskmisest suureni.

II jaotis (halduskulud)

1.29. Riski peetakse keskmiseks. Eri liiki teenuste hangete (seejuures on üha suuremad summad seotud IT-ga) hanke-eeskirjad ja -menetlused on keerukad ning asutuste haldusstruktuurid ei saavuta alati piisavat läbipaistvust ega kuludele vastavat tulu. Kontrollikoja märkustega auditiarvamuste ja tähelepanekute peamine põhjus on traditsiooniliselt olnud maksetingimusi mõjutavad tõsised hankevead. Kontoriruumide üürikulu on sageli peamine korduv kululiik, mida muudetakse tavaliselt ainult siis, kui asutused kolivad uutesse ruumidesse, nii et üldine risk on keskmine.

III jaotis (tegevuskulud)

1.30. Risk jääb vahemikku väiksest suureni. Riski suurus sõltub konkreetsest asutusest ja selle tegevuskulude liigist. Üldiselt sarnanevad hangetega seotud riskid II jaotise riskidega, kuigi nendega seotud summad võivad olla suuremad. III eelarvejaotise raames makstud toetuste osas leiti eelmiste auditite käigus, et kuigi asutuste kontrollimehhanismid on üldiselt paranenud, ei ole need alati täiel määral tõhusad.

Usaldusväärset finantsjuhtimist ohustav risk on keskmine

1.31. Usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavat riski peetakse keskmiseks ja seda leidub põhiliselt IT ja riigihangete valdkonnas. Kontrollikoda on varem esitanud leide asutuste erinevate IT-keskkondade ja IT projektijuhtimise puuduste ning samuti kuludele vastavat tulu mittetaganud hankemenetluste kohta.

1.32. Laiemas perspektiivis tekitab oma haldusstruktuure ja -menetlusi omavate väikeste asutuste arv (vt selgitused 1.4 ja 1.6 ) haldustõhusust ohustavat riski.

2. PEATÜKK

Ülevaade auditi tulemustest

SISUKORD

Punkt Lehekülg SISSEJUHATUS 2.1–2.2 16 ASUTUSTE 2017. AASTA AUDITITE TULEMUSED ON ÜLDISELT POSITIIVSED 2.3–2.49 16 Märkuseta arvamused raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta 2.4 16 Asjaolu rõhutavad punktid on raamatupidamise aastaaruannete mõistmiseks keskse tähtsusega 2.5–2.11 16 Märkuseta arvamused kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 2.12 17 Märkuseta arvamused kõigi asutuste (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 2.13–2.14 17 Muude asjaolude punktides käsitletakse täiendavat tähelepanu vajavaid küsimusi 2.15–2.21 17 Kontrollikoja tähelepanekud hõlmavad mitmeid teemasid 2.22–2.49 18 KONTROLLIKOJA POOLT 2017. AASTAL MUUDES ASUTUSTEGA SEOTUD ARUANNETES ESITATUD AUDITITULEMUSED 2.50–2.55 24 Kontrollikoja teema kiirülevaade töötajate arvu 5 % vähendamise kohta 2.50 24 Kontrollikoja eriaruanne SRB kohta 2.51–2.53 25 Kontrollikoja eriaruanne tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad SRB ülesannete täitmisest 2.54 26 Muud ühele või mitmele asutusele osutavad Euroopa Kontrollikoja eriaruanded 2.55 26 ELI ASUTUSTE VÕRGUSTIKU VASTUS 28

SISSEJUHATUS

2.1. Käesolevas peatükis esitatakse ülevaade kontrollikoja 2017. aastal tehtud asutuste auditite tulemustest ja muust kontrollikoja poolt 2017. aastal tehtud asutustega seotud audititööst.

2.2. Kinnitavad avaldused (auditiarvamused) asutuste raamatupidamise aastaaruannete ning nende aluseks olevate tulude ja maksete usaldusväärsuse kohta ning kõik asjaolud ja tähelepanekud, mis neid arvamusi kahtluse alla ei sea, on esitatud 3. peatükis.

ASUTUSTE 2017. AASTA AUDITITE TULEMUSED ON ÜLDISELT POSITIIVSED

2.3. Kokkuvõttes kinnitas asutuste 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete ning nende aluseks olevate tulude ja maksete kontrollikojapoolne audit varasematel aastatel saadud positiivseid tulemusi.

Märkuseta arvamused raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

2.4. märkuseta auditiarvamused . Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi asutuste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded 31. detsembri 2017. aasta seisuga kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda ning majandustulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele Kontrollikoda esitas kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruannete kohta. Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi asutuste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded 31. detsembri 2017. aasta seisuga kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda ning majandustulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ( 13 )

Asjaolu rõhutavad punktid on raamatupidamise aastaaruannete mõistmiseks keskse tähtsusega

2.5. Asjaolu rõhutavates punktides juhitakse lugejate tähelepanu olulistele küsimustele, mis on hädavajalikud selleks, et lugejad raamatupidamise aastaaruandeid mõistaksid.

2.6. EASO puhul osutas kontrollikoda asjaolule, et asutuse personalipuudus on järsult suurenenud. Praegu puudub asutusel haldussuutlikus nii suure arvu vabade töökohtade täitmiseks. Kokkuvõttes seab selline personalipuudus ohtu asutuse tegevuse jätkumise praeguses ulatuses.

2.7. SRB puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et ühtse kriisilahendusfondi osamaksete suurus arvutatakse liikmesriikide kriisilahendusasutuste kaudu SRB-le esitatud krediidiasutustelt pärineva teabe alusel. Ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta aga teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku. Lisaks märgib kontrollikoda, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Konfidentsiaalsuse huvides ei saa Ühtne Kriisilahendusnõukogu vabastada fondi osamaksete arvutamisel kasutatud krediidiasutuste andmeid ning see vähendab läbipaistvust.

2.8. ECHA puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et asutus on osaliselt isemajandav ja saab tasu igalt ettevõttelt, kes taotleb kemikaalide registreerimist, nagu REACH-määrusega ette nähtud ( 14 ) . Asutus arvutab tasud ja esitab nende eest arved vastavalt ettevõtete poolt taotluse esitamise ajal edastatud teabele. Asutuse tehtud järelkontrollidega leiti, et tasusid on vaja märkimisväärselt korrigeerida, kusjuures 2017. aasta lõpuks ei olnud korrektsioonide kogusumma veel teada. See tähelepanek näitab liigselt taotlejate esitatud teabele tugineva süsteemi piiratust.

2.9. GSA puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et üks pakkuja on vaidlustanud asutuse ühe peamise lepingu (1,5 miljardi euro suurune raamleping) aluseks olnud riigihankemenetluse tulemuse.

2.10. Kahe Londonis asuva asutuse (EMA ja EBA) puhul juhtis kontrollikoja tähelepanu asjaolule, et need viiakse Ühendkuningriigist aastal 2019 välja ning asutuste raamatupidamise aastaaruanded ja nende lisad koostati aruannete allkirjastamise kuupäeval olemas olnud teabe põhjal. Kontrollikoda juhtis ka tähelepanu tagajärgedele, mis tulenevad praegustest üürilepingutest Londonis, ja tulude võimalikule vähenemisele pärast Ühendkuningriigi lahkumist EList.

2.11. Chafea puhul leidis kontrollikoda märkimisväärseid puudusi raamatupidamiskeskkonnas.

Märkuseta arvamused kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

2.12. Kontrollikoda esitas kõigi asutuste 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkuseta auditiarvamuse . Kontrollikoja arvamusel olid tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Märkuseta arvamused kõigi asutuste (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

2.13. Kontrollikoda esitas 40 asutuse 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkuseta auditiarvamuse . Kontrollikoja arvamusel olid maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

2.14. EASO kohta esitas kontrollikoda vastupidise arvamuse, mille põhjuseks olid asutuse finantsmäärusest ja muudest kohaldatavatest eeskirjadest ja sätetest tulenevad olulised ja süsteemsed rikkumised, mis on seotud peamiselt maksete aluseks olevate riigihanke- ja värbamismenetlustega. Nõuetele mittevastavuse süstemaatilisus annab tunnistust puudulikust sisekontrollisüsteemist. Nõuetele mittevastavate maksete vigade summa kokku on vähemalt 7,7 miljonit eurot, mis moodustab 10,3 % asutuse 2017. aasta kogumaksetest.

Muude asjaolude punktides käsitletakse täiendavat tähelepanu vajavaid küsimusi

2.15. Muude asjaolude punktides juhitakse lugejate tähelepanu muudele küsimustele peale nende, mis on esitatud või avaldatud raamatupidamise aastaaruandes või mis on seotud tulude ja maksete seaduslikkuse ning korrektsusega.

2.16. EIT kohta märkis kontrollikoda, et teadmis- ja innovaatikakogukondade toetuste algseid hüvitamismäärasid suurendati toetuskõlblikkuse perioodi lõpuosas; see on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt tuleks vähendada teadmis- ja innovaatikakogukondade sõltuvust EIT pakutavast rahastamisest. Lisaks oli kahe teadmis- ja innovaatikakogukonna aasta äriplaanidesse tagasiulatuvalt mõningaid uusi tegevusi lisatud. Ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna puhul muutis see oluliselt algset toetusotsust. Olulised muudatused võivad negatiivselt mõjutada teadmis- ja innovaatikakogukondade võrdset kohtlemist ja ei ole kooskõlas finantsmäärusega.

2.17. Frontexi puhul on kontrollikoda alates 2014. aastast järjekindlalt teatanud, et koostööd tegevate riikide esitatud kulutõendid on sageli ebapiisavad. Nimetatud asjaolu kinnitasid ka käesoleva aasta audititulemused. Vastuseks kontrollikoja 2016. aasta soovitusele võtab Frontex kasutusele kulude hüvitamise lihtsustatud mudeli.

2.18. EBA, EIOPA ja ESMA puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et nende eelarveid rahastatakse osaliselt Euroopa Liidu vahenditest ja osaliselt ELi liikmesriikide järelevalveasutuste ja/või järelevalve alla kuuluvate üksuste otseste maksetega. On võimalik, et edaspidi asutuste tulud vähenevad, kuna Ühendkuningriik otsustas EList lahkuda.

2.19. GSA puhul teatas kontrollikoda, et agentuur käitab Ühendkuningriigi territooriumil nii Galileo turvaseirekeskust kui Galileo maapealseid jaamu, millele tuleb võib-olla väljaspool riiki uus asukoht leida.

2.20. CdT puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et paljud asutused kasutasid üha rohkem organisatsioonisiseseid ja muid alternatiivseid tõlkelahendusi, mis tähendas, et CdT ressurssi ei kasutatud ära optimaalselt. Lisaks esineb Euroopa tasandil tõlkesüsteemide arendamis- ja käitamiskulude puhul jõupingutuste dubleerimist.

2.21. 2016. aasta detsembris tellis BERECi Büroo tõlkekeskuselt tõlked reservnimekirjadesse kandmise nelja osalemiskutse jaoks, ehkki kõik eelarvepädevate institutsioonide poolt büroo ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohad olid täidetud. Kontrollikoja hinnangul ei olnud 2016. aasta detsembris esitatud tõlketellimus põhjendatud. Selle eest 2017. aasta märtsis tehtud makse moodustas 2,5 % 2017. aasta eelarvest.

Selgitus 2.1

Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja tehingute kohta esitatud iga-aastased auditiarvamused (2014–2017)

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Kontrollikoja tähelepanekud hõlmavad mitmeid teemasid

2.22. Kontrollikoda esitas 37 asutuse kohta 145 tähelepanekut, milles rõhutatakse olulisi teemasid ja juhitakse tähelepanu parandamist vajavatele valdkondadele. Need tähelepanekud, mis on esitatud 3. peatükis, on kokkuvõtlikult esitatud allpool. Enamik tähelepanekutest on seotud usaldusväärse finantsjuhtimisega.

Suured riskid, mis tõid endaga kaasa tõsised puudused EASO töös

2.23. EASO puhul rõhutas kontrollikoda asutuse töö olemusest tulenevaid suuri riske ning rändekriisi põhjustatud erakordselt keerulist töökeskkonda. Kirjeldatud riske ei maandatud tugeva juhtimisstruktuuri ja tõhusate kontrollimehhanismidega, mistõttu oli ametis palju nõuetele mittevastavusi.

2.24. Alates 2014. aastast on tööjõu voolavus ametis väga suur, ning alates 2017. aasta detsembrist on värbamismenetlused peatatud. Lisaks ei ole ametil ei asutusesisest siseauditi üksust ega õigusteenistust, ning puudub juriidiliste dokumentide süstemaatiline läbivaatamine.

2.25. Peaaegu kõiki auditeeritud teenuseid, mis põhinesid riigihangetel või värbamismenetlustel, mõjutasid süstemaatiliselt olulised puudused ameti vajaduste hindamisel, tehniliste kirjelduste koostamisel, lepingu tüübi valimisel, hindamise ja edukaks tunnistamise meetodites, lepingute muutmisel ja pikendamisel, lepingute täitmisel, osutatud teenuste kontrollimisel jne. Loetletud puudused on vastuolus konkurentsi, läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.

Edenemine ühtsema IT-keskkonna suunas

2.26. Asutused tegutsevad mitmesugustes valdkondades, mis eeldab asjakohaseid ja vahest ka spetsiaalselt kohandatud IT-lahendusi. Peamisi põhi- ja haldustegevusega seotud tegevusi viiakse ellu sama õigusraamistiku alusel, mis näitab, et neil peaksid olema sarnased menetlused, mida võiks toetada sarnaste IT-lahendustega. Sarnaste eelarve haldamis- ja raamatupidamissüsteemide kasutuselevõtt edenes asutustes väga hästi, nagu kontrollikoda märkis 2016. aasta koondaruandes asutuste auditi tulemuste kohta, kuid teistes olulistes valdkondades kasutati endiselt paljusid erinevaid IT-lahendusi.

2.27. Asutused kaaluvad IT-lahenduste veel suuremat ühtlustamist neis valdkondades, peamiselt kulutõhususe suurendamiseks, sisekontrolliriskide vähendamiseks ja IT juhtimise tõhustamiseks. Personalijuhtimist käsitlevate IT-vahendite osas tehti 2017. aastal suuri edusamme, kui 20 asutust sõlmis komisjoniga rakenduse SYSPER II kasutamise lepingud, mille tulemusel peaks selle valdkonna IT-keskkond ühtsemaks muutuma. Plaanide kohaselt peaks enamik asutustest komisjoni rakenduse kasutusele võtma alates 1. jaanuarist 2019 ning osa asutusi alustas selle kasutamist juba 2018. aasta kolmandas kvartalis.

Selgitus 2.2

Ühise personalijuhtimise rakenduse SYSPER II kasutuselevõtt asutustes

Allikas: asutuste esitatud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.

Kavandatakse e-hangete kasutuselevõttu

2.28. Selles killustatud olukorras oleks ka tarnete või teenuste hankimiseks sarnaste elektrooniliste vahendite (e-hanked) kasutamine oluline samm, et luua asutuste seas ühtsem IT-raamistik. 2012. ja 2013. aastal jõustunud finantsmääruste kohaselt töötavad kõik ELi institutsioonid ja asutused parimal võimalikul viisil välja lahendused toetuste andmise menetluste ja hankemenetluste raames andmete esitamiseks, säilitamiseks ja töötlemiseks ja kohaldavad neid ning loovad sel eesmärgil taotlejate ja pakkujate jaoks ühtse elektrooniliste andmete vahetuse koha ( 15 ) ( 16 ) . Kuigi finantseeskirjades ei ole sätestatud e-hangete kasutuselevõtu tähtaega, on ELi 2014. aasta riigihankedirektiivis ( 17 ) antud volitused elektrooniliste vahendite kasutamiseks riigihangete puhul ELi liikmesriikides 2018. aastaks. ELi 2014. aasta e-arvete direktiivi ( 18 ) kohaselt peavad kõik avaliku sektori asutused võimaldama e-arvete saamist 2019. aastaks.

2.29. Kuna sama nõue kehtib kõigi ELi institutsioonide kohta, töötab komisjon praegu välja terviklikku IT-lahendust, mis hõlmab riigihankemenetluste kõiki etappe. Kõik asutused avaldavad oma hanketeated elektrooniliselt andmebaasi TED ( Tenders Electronic Daily ) kaudu, ning lisaks sellele võttis komisjon 2010. aastal kasutusele rakenduse arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse lepingu sõlmimise teadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teataja elektroonilises versioonis (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks oli enamik asutustest küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Selgitus 2.3

E-hangete rakenduste kasutuselevõtt asutustes

Allikas: asutuste esitatud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.

IT-alane nõustamine ja projektijuhtimine on EMAs ja eu-LISAs paranemas

IT-alane nõustamine ja projektijuhtimine EMAs

2.30. Eelmise aasta auditi käigus analüüsis kontrollikoda seda, kuidas amet haldas konsultatsiooniteenuseid. Konsultatsioonifirmade ulatusliku kasutamisega kaasnes ameti suur sõltuvus välisest oskusteabest. Kontrollikoda märkis samuti, et kontroll projektide arendamise ja rakendamise üle oli ebapiisav, projektide valmimine märkimisväärselt ajakavast maas ja nende maksumus kerkis üle kavandatud eelarve.

2.31. Amet võttis 2017. aastal olukorra parandamiseks mitmeid meetmeid. Selleks et vähendada ameti suurt sõltuvust konsultatsioonifirmadest, kulub aga aega, ja võetud meetmete tulemused avalduvad alles järgnevate aastate jooksul.

IT-alane nõustamine ja projektijuhtimine eu-LISAs

2.32. Eu-LISA tegevuse omapärast tulenevalt kasutab amet konsultatsiooniteenuseid peamiselt seoses IT-projektidega. 2017. aastal edenesid ameti IT-projektid kokkulepitud eelarvete ja ajakavade raames.

2.33. IT-projektide arendamiseks ja rakendamiseks kasutab amet allhankemudelit, mille raames teevad 90 % tööst ära kolm töövõtjat. Kuigi IT-projektid on ameti juhtimise ja kontrolli all, tekitab mudel, mille raames nii suur osa selliste tundlike IT-süsteemide ajakohastamisest ja arendusest tellitakse allhankijatelt, riske (liigne tuginemine allhankijatele ja neist sõltumine).

2.34. Samal ajal kujutab põhiülesandeid täitvate oluliste osakondade töötajate väike arv ohtu ameti talitluspidevusele.

Hankemenetluste juhtimises esineb jätkuvalt puudusi

2.35. Riigihangete aluspõhimõte on tagada ettevõtjate vaheline konkurents, et saada kehtiva õigusraamistiku alusel läbipaistval, objektiivsel ja järjepideval viisil majanduslikult soodsaim pakkumus. Kontrollikoda leidis 14 asutuse ( BERECi Büroo, CEPOL, Chafea, eu-LISA, EASO, EBA, EEA, EFSA, EIGE, EUIPO, ERA, EASA, FRA ja SRB ) puhul riigihangetes puudusi, mis olid põhiliselt seotud teenustega, ning seadsid ohtu kulutustele vastava tulu saamise. Sageli esines järgmisi puudusi: ebapiisav tasakaal edukaks kuulutamise kriteeriumide hinna ja kvaliteedi aspektide vahel, raamlepingute mitteoptimaalne ülesehitus, selliste raamlepingute kasutamine, mis võimaldasid osta teenuseid, mille kirjeldused ja/või hind ei olnud piisavalt üksikasjalikud, ja vahendusteenuse põhjendamatu kasutamine.

Enamik asutustest analüüsis BREXITi mõju

2.36. 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta (Brexit). Erinevalt enamikust teistest asutustest ei analüüsinud viis neist ( ACER, BERECi Büroo, CEPOL, ENISA, EU-OSHA ) põhjalikult Brexiti võimalikku mõju enda organisatsioonile, tegevusele ja raamatupidamisele.

Vabade ametikohtade teated võiks avaldada EPSO veebisaidil

2.37. Enamik asutustest ( ACER, Cedefop, CEPOL, Chafea, EASA, EBA, ECHA, EEA, EIGE, EIOPA, EIT, EMA, EMCDDA, EMSA, ENISA, ESMA, eu-LISA, Eurojust, Europol, Frontex, GSA, SRB ) avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaitidel ja sotsiaalmeedias, kuid sageli mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. Nende avaldamine EPSO veebisaidil suurendaks läbipaistvust ja annaks üldsusele võimaluse näha kõigi Euroopa institutsioonide ja asutuste töökuulutusi ühes kohas koos. Asutuste sõnul on peamine takistus see, et EPSO nõustub vabade ametikohtade teadete avaldamisega ainult juhul, kui seda tehakse kõigis ELi ametlikes keeltes, mis toob kaasa suured tõlkekulud.

Vähem tähelepanekuid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

2.38. Maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta tehtud tähelepanekute arv vähenes kaheksale (2016. aastal 11), mis näitab asutuste jätkuvat tööd õigusraamistiku järgimiseks (see puudutab eelkõige finants- ja personalieeskirjade sätteid). Viis tähelepanekut käsitlesid taas hankemenetlustega seotud puudusi ( EASO, EASA, EIGE, Frontex ) ning kolm tähelepanekut värbamismenetlusi ( EASO, Cedefop, Frontex ).

Eelarve haldamine on paranenud

2.39. Finantsmääruse kohaselt võib teatava aasta eelarveassigneeringuid teatavatel tingimustel järgmisesse aastasse üle kanda ( 19 ) . Kuigi finantsmääruses ei ole sellisteks ülekandmisteks ülemmäärasid seatud ja neid saab enamjaolt selgitada toimingute mitmeaastase olemusega, võivad liiga suured ülekandmised osutada viivitustele tööprogrammide või hankekavade elluviimisel ning olla ka vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

2.40. Selgituses 2.4 on näidatud nende asutuste arv, mille puhul kontrollikoda oli 2017. aastal ja eelnevatel aastatel täheldanud suurt ülekandmiste mahtu. 2017. aastal vähenes nende asutuste arv vaid kahele ( Chafea, EU-OSHA ), kuna asutused selgitasid ja põhjendasid tehtud ülekandmisi paremini ja läbipaistvamalt, ning ka seetõttu, et 2017. aastal muudeti kontrollikoja aruandluse lähenemisviisi. Alates 2017. aastast kajastab kontrollikoda ülekandmisi ainult siis, kui neid ei peeta piisavalt põhjendatuks.

Selgitus 2.4

Vähem tähelepanekuid liiga suurte ülekandmiste kohta

Allikas: asutuste esitatud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.

2.41. Lisaks täheldas kontrollikoda kahe asutuse puhul varasematest aastatest üle kantud eelarveassigneeringute tühistamisi ( Frontex, EUIPO ). Need viitasid eelarvevajaduste ülehindamisele ja kavandamisega seotud puudustele, eelkõige liikmesriikide ja teiste koostööd tegevate riikide haldusasutustes.

Arvestuskeskkondi võiks veelgi tõhustada

2.42. Käesoleva aasta auditite käigus vaatas kontrollikoda läbi ka asutuste raamatupidamiskeskkonnad, mis on usaldusväärsete raamatupidamisaruannete koostamisel oluline. Vastavalt finantsmäärusele on igal asutusel oma peaarvepidaja, mis on tekitanud olukorra, kus 37 peaarvepidajat vastutavad 2 % Euroopa Liidu eelarve eest. Peaarvepidaja peamised ülesanded on järgmised: maksete tegemine, tulude kogumine ja saadaolevate summade sissenõudmine, raamatupidamisarvestuse koostamine, esitamine ja pidamine, raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja valideerimine ning sularahahaldus. Tõhususe suurendamiseks kutsus komisjoni peaarvepidaja 2012. aastal asutusi üles delegeerima oma raamatupidamise lepingupõhiselt temale. Esimene asutus, kes ettepaneku vastu võttis, oli CEPOL (2014. aastal). 2017. aasta lõpuks oli kokkuleppega ühinenud veel vaid kolm asutust (GSA, BERECi Büroo, ACER).

2.43. Peaarvepidaja ametiseisund asutuse sees võib mõjutada tema sõltumatust. Eelkõige peavad peaarvepidajad olema sõltumatud kõigist, kes on (edasi)volitatud kulukohustusi ja makseid heaks kiitma. Kontrollikoda on seisukohal, et peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse asutuse direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus). Nimetatud tähelepanek kehtis 13 asutuse kohta ( CdT, EACEA, EASA, EASME, EEA, EFSA, EIOPA, EMA, EMCDDA, ERA, EU-OSHA, Eurofound, FRA ). See eeldaks, et haldusnõukogu ülesandeks oleks ka peaarvepidaja ametisse nimetamine ja tema töö iga-aastane hindamine.

2.44. Finantsmääruse kohaselt peavad peaarvepidajad kinnitama asutuste raamatupidamissüsteemide usaldusväärset toimimist (valideerimine). Kuigi enamiku asutuste raamatupidamissüsteemide valideerimised on kehtivad, leidis kontrollikoda, et seitsme asutuse ( ACER, BERECi Büroo, CEPOL, EASME, EIT, EMA, GSA ) raamatupidamissüsteemis tehtud olulised muudatused tuleb uuesti valideerida.

Selgitus 2.5.

Asutuste peaarvepidajate sõltumatus ja raamatupidamissüsteemide uuesti valideerimine

Allikas: asutuste esitatud teabel põhinevad kontrollikoja andmed.

Kontrollikoda leidis mõne asutuse sisekontrollides puudusi

2.45. Kolme asutuse puhul ( EASO, CPVO, REA ) olid hankeid, toetuste andmist või värbamismenetlusi käsitlevad dokumendid ebapiisavad.

2.46. Kolmes asutuses ( ACER, EIT, Frontex ) leiti mõningaid puudusi talitluspidevuse kavasid puudutava sisekontrollistandardi rakendamisel. Kõnealused puudused kujutavad endast märkimisväärset ohtu talitluspidevusele suurõnnetuste korral, sest andmed võivad pöördumatult kaotsi minna.

Asutused võtavad varasemate aastate auditileidude põhjal meetmeid

2.47. Vajaduse korral esitas kontrollikoda ülevaate asutuste poolt eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest.

Selgitus 2.6 näitab, et 170 tähelepaneku puhul, mida ei olnud 2016. aasta lõpuks käsitletud, on parandusmeetmed enamikul juhtudel võetud või võtmisel. 13-st käsitlemata tähelepanekust kolme puhul vajati parandusmeetmeid, mis ei sõltunud asutusest.

Selgitus 2.6

Asutuste jõupingutused varasemate aastate tähelepanekute põhjal meetmete võtmiseks

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Kontrollikoda edastab pettusekahtlusega juhtumid OLAFile

2.48. Pettus on tahtlik tegevus kasu saamise eesmärgil. Kontrollikoda edastab oma töö käigus leitud kahtlustatavad pettusejuhtumid OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet). OLAF viib vastavalt vajadusele koostöös liikmesriikide ametiasutustega läbi juurdluse ja võtab järelmeetmeid. Kontrollikoda avastas asutuste 2017. aasta kinnitavate avalduste raames auditeeritud ligikaudu 1 000 tehingu ja 150 hankemenetluse hulgas kolm pettusekahtluse juhtumit ning edastas need OLAFile. Pettusekahtluse juhtumid olid seotud riigihanke-eeskirjade rikkumistega.

Kontrollikoda esitab teavet komisjoni siseauditi talituse ja välishindamise aruannete kohta

2.49. Lugejate teavitamiseks viitab kontrollikoda ka komisjoni siseauditi talituse koostatud auditiaruannetele ja komisjoni nimel koostatud välishindamise aruannetele. 2017. aastal koostati 26 siseauditi talituse aruannet ja tehti 9 asutuse välishindamine. Kontrollikoda ei kontrollinud asjaomaseid auditeid ega hindamisprotsesse.

KONTROLLIKOJA POOLT 2017. AASTAL MUUDES ASUTUSTEGA SEOTUD ARUANNETES ESITATUD AUDITITULEMUSED

Kontrollikoja teema kiirülevaade töötajate arvu 5 % vähendamise kohta

2.50. Selgituses 2.7 näidatakse, millist mõju avaldab see protsentuaalne muutus kõigi institutsioonide, organite ja asutuste ametikohtade loetelus sisalduvatele ametikohtadele. 2017. aastal avaldas kontrollikoda teema kiirülevaate ( 20 ) selle kohta, kuidas Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused täitsid kohustust vähendada ajavahemikus 2013–2017 (asutuste puhul 2014–2018) oma ametikohtade loetelus töötajate arvu 5 %. Kontrollikoja hinnangul viidi 5 % vähendamine küll ellu, kuid esines teatavaid viivitusi. Samal ajal kui traditsiooniliste ülesannetega detsentraliseeritud asutused suutsid töötajate arvu vähendada 8,9 %, suurenes mõningate detsentraliseeritud ja rakendusametite uute ülesannete ja kohustuste täitmiseks tööle võetud töötajate arv vastavalt 19,9 % ja 42,9 %.näidatakse, millist mõju avaldab see protsentuaalne muutus kõigi institutsioonide, organite ja asutuste ametikohtade loetelus sisalduvatele ametikohtadele.

Selgitus 2.7

Analüüs ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade arvu muutumise kohta ajavahemikus 2012–2017 (protsentides)

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Kontrollikoja eriaruanne SRB kohta

2.51. Brüsselis asuv Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB) loodi 2014. aasta augustis finantskriisi ühe vastumeetmena. Selle missioon on tagada tema pädevusse kuuluvate pankade maksejõuetuse korral nende kriisilahendamine. 2017. aasta jaanuari seisuga kuulus SRB pädevusse 139 panka (sealhulgas 130 pangandusgruppi ( 21 ) ).

2.52. Eriaruande aluseks olnud auditi ( 22 ) käigus kontrolliti, kas SRB on valmis pankade kriisilahendust tõhusalt läbi viima ja analüüsiti konkreetsete pankade näitel SRB kriisilahenduse kavandamise kvaliteeti, seda kas SRB on asjakohase ülesehitusega ning vastab õigusaktides sätestatud kriisilahenduse kavandamise raamistikule ning kas tal oli oma ülesannete täitmiseks piisavalt töötajaid.

2.53. Audiitorid leidsid puudusi kõigis loetletud valdkondades, kuigi kriisilahendusnõukogu loomine täiesti uue struktuurina oli väga raske ülesanne – selles kontekstis tuleb vaadelda ka kõiki tuvastatud puudusi. Kontrollikoda esitas mitu soovitust, mis puudutavad kriisilahenduskavade koostamist ning eeskirjade ja suuniste koostamise lõpuleviimist ning töötajate arvu ja personalijuhtimise menetluste parandamist.

Kontrollikoja eriaruanne tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad SRB ülesannete täitmisest

2.54. ex ante osamaksetest tulenev tingimuslik kohustis 842 miljonit eurot, mis oli 2017. aasta 30. septembriks suurenenud 1,420 miljardi euroni. SRB ei alustanud 2016. aastal ühtegi kriisilahendusmenetlust ning seetõttu puudus eelarveaastal 2016 vajadus kriisilahendusotsustest tulenevate tingimuslike kohustuste avalikustamiseks. 2017. aasta juunis Banco Popular Español S.A. suhtes vastu võetud kriisilahendusotsusest tulenevalt oli aga SRB vastu 2017. aasta oktoobri lõpuks (ajaks, mil avaldati kontrollikoja 2016. aasta aruanne tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenesid kriisilahendusnõukogu ülesannete täitmisest) esitatud 90 kohtuasja Euroopa Kohtu Üldkohtule ja 46 apellatsioonikaebust SRB apellatsioonikomisjonile. Komisjoni ja nõukogu oli teavitatud 26-st Euroopa Kohtu Üldkohtule esitatud kohtuasjast, mis olid seotud sellesama kriisilahendusotsusega. Kontrollikoda hindab otsusest tulenevaid tingimuslikke kohustusi oma auditis ja aruandes, mis käsitleb eelarveaastat 2017. Ühtse kriisilahenduskorra määruses on sätestatud ( 23 ) , et kontrollikoda koostab aruande, mis käsitleb mis tahes tingimuslikke kohustusi, mis tekivad SRB, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli SRBosamaksetest tulenev tingimuslik kohustis 842 miljonit eurot, mis oli 2017. aasta 30. septembriks suurenenud 1,420 miljardi euroni. SRB ei alustanud 2016. aastal ühtegi kriisilahendusmenetlust ning seetõttu puudus eelarveaastal 2016 vajadus kriisilahendusotsustest tulenevate tingimuslike kohustuste avalikustamiseks. 2017. aasta juunis Banco Popular Español S.A. suhtes vastu võetud kriisilahendusotsusest tulenevalt oli aga SRB vastu 2017. aasta oktoobri lõpuks (ajaks, mil avaldati kontrollikoja 2016. aasta aruanne tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenesid kriisilahendusnõukogu ülesannete täitmisest) esitatud 90 kohtuasja Euroopa Kohtu Üldkohtule ja 46 apellatsioonikaebust SRB apellatsioonikomisjonile. Komisjoni ja nõukogu oli teavitatud 26-st Euroopa Kohtu Üldkohtule esitatud kohtuasjast, mis olid seotud sellesama kriisilahendusotsusega. Kontrollikoda hindab otsusest tulenevaid tingimuslikke kohustusi oma auditis ja aruandes, mis käsitleb eelarveaastat 2017.

Muud ühele või mitmele asutusele osutavad Euroopa Kontrollikoja eriaruanded

2.55. Lisaks asutusi käsitlevatele auditiaruannetele avaldati 2017. aasta jooksul mitu kontrollikoja eriaruannet ELi poliitika rakendamise kohta, milles osutati mitmele asutusele (vt selgitus 2.8 ).

Selgitus 2.8

Muud asutustele osutavad Euroopa Kontrollikoja eriaruanded

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

ELi ASUTUSTE VÕRGUSTIKU VASTUS

Asutused hindavad kontrollikoja positiivseid kokkuvõtteid asutuste raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate tehingute usaldusväärsuse kohta.

2.27. Võrgustik soovib väljendada oma muret seoses sellega, et võttes arvesse, et komisjon varustab asutusi Sysperis vaid moodulite põhipaketiga, on asutused jätkuvalt kohustatud säilitama eraldi hindamis-, kaugtöö-, paindliku tööaja ja personaliaruandluse vahendid. Personalihalduse IT-maastik ühtlustub seetõttu vaid osaliselt ja palju vähem, kui komisjon oleks saanud otsustada.

Asutused uurivad ka võimalust võtta kasutusele jagatud teenuse lahendus, et toetada Sysperiga praegu hõlmamata värbamisprotsesse.

2.39. Hankevaldkonnas on viimase kahe aasta jooksul toimunud selge pööre e-vahendite ühtlustamise suunas. See algas aeglaselt 2015.–2016. aastal, kui informaatika peadirektoraat lõi koostöös eelarve peadirektoraadiga e-Prior ja e-hanke programmi. Alates sellest on hanketsükli kõiki etappe katvate e-moodulite programmist saanud üha olulisem standard, mida asutused järgivad. 2018. aastal intensiivistus see trend veelgi, kui võeti kasutusele ja tehti asutustele kättesaadavaks uued elektroonilise esitamise moodulid ja ABAC LCK moodul. Arendatakse ka e-hindamise ja võitja väljaselgitamise elektroonilisi mooduleid. Järk-järgult ja erineva kiirusega loobuvad asutused oma eraldatud vahenditest ning see on peatumatu protsess.

2.42. Prognoositud efektiivsuse suurenemine, mida võib tuua raamatupidamisülesannete delegeerimine Euroopa Komisjonile, on tegelikkuses raskesti saavutatav. Töökoormus ei sõltu nimelt üksnes viimasest eelarvereast, vaid ka raamatupidamisaruannete lõpetamisest väga lühikese vahemiku jooksul aasta alguses. Kogemus näitab, et enam kui ühe kontode kogumi sulgemiseks (st täiendava rahastamisega delegeerimislepingute abil) on vaja peaaegu kahekordset tööjõudu hoolimata summade väiksusest (ja vähematest tehingutest). Tegevuse sellise delegeerimisega komisjonile peaks igal asutusel endiselt olema raamatupidamismeeskond, sest ikka tuleb täita raamatupidamisega seotud ülesandeid. Seega tuleb raamatupidamispädevus säilitada ja et raamatupidamine on spetsiifiline ülesanne, siis selle pisikese võidu jaoks vabastatud ressursse ei saa kasutada muude ülesannete täitmiseks. Seetõttu ei ole mis tahes tööjõu arvelt toimuv säästmine proportsionaalne täistööajaga ametikohaga. Lisaks tuleb maksta aastatasu. Seetõttu on vaid vähesed asutused otsustanud delegeerida selle ülesande komisjonile.

2.43. Võrgustik soovib rõhutada, et puudub pretsedent ja riskianalüüs, mis õigustaksid järeldust, et peaarvepidaja sõltumatus suureneks, kui ta annaks aru otse eelarvevahendite käsutajale, selle asemel et anda aru volitatud eelarvevahendite käsutajale. Teatud asutused on otsustanud võtta vastu peaarvepidaja harta, mis hõlmab vajadusel sätteid aruandluse kohta juhtorganile. ELi asutuste võrgustik – EUAN EUAN – European Union Agencies Network

3. PEATÜKK

Kinnitavad avaldused ja muud asutusi puudutavad audititulemused

SISUKORD

3.1. Kinnitavaid avaldusi toetav teave 31

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ALAMRUBRIIGIST 1A („KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“) RAHASTATAVAD ASUTUSED 33

3.2. Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) 33

3.3. Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) 38

3.4. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) 43

3.5. Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) 46

3.6. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 51

3.7. Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) 56

3.8. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 61

3.9. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) 64

3.10. Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) 75

3.11. Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) 79

3.12. Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA) 83

3.13. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 87

3.14. Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) 90

3.15. Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) 94

3.16. Euroopa GNSSi Agentuur (GSA) 98

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 2. RUBRIIGIST („JÄTKUSUUTLIK KASV: LOODUSVARAD“) RAHASTATAVAD ASUTUSED 103

3.17. Euroopa Keskkonnaamet (EEA) 103

3.18. Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) 109

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 3. RUBRIIGIST („JULGEOLEK JA KODAKONDSUS“) RAHASTATAVAD ASUTUSED 112

3.19. Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) 112

3.20. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) 116

3.21. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) 128

3.22. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) 132

3.23. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) 136

3.24. Euroopa Ravimiamet (EMA) 141

3.25. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) 149

3.26. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) 153

3.27. Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) 161

3.28. Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) 165

3.29. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) 169

3.30. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) 173

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 4. RUBRIIGIST („GLOBAALNE EUROOPA“) RAHASTATAVAD ASUTUSED 184

3.31. Euroopa Koolitusfond (ETF) 184

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 5. RUBRIIGIST („HALDUS“) RAHASTATAVAD ASUTUSED 188

3.32. Euratomi Tarneagentuur (Euratom) 188

ISEMAJANDAVAD AMETID 191

3.33. Ühenduse Sordiamet (CPVO) 191

3.34. Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) 195

3.35. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB) 199

3.36. Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT) 205

KOMISJONI RAKENDUSAMETID 209

3.37. Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) 209

3.38. Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME) 213

3.39. Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) 217

3.40. Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) 221

3.41. Teadusuuringute Rakendusamet (REA) 225

3.42. Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea) 229

3.1. KINNITAVAID AVALDUSI TOETAV TEAVE

Alus arvamusele

3.1.1. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

3.1.2. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuste finantsmäärustele vastutab asutuse juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. See hõlmab finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

3.1.3. Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

3.1.4. Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad asutuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

3.1.5. Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuste raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning nende aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitavad avaldused, mis kinnitavad raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

3.1.6. Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetusi ning hindab asutuste tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutused on sellist tulu saanud).

3.1.7. Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

3.1.8. Vastavalt ISA ja ISSAI auditistandarditele tugineme me kogu auditi vältel oma kutsealasele otsustusele ja skeptitsismile. Meie ülesanne on ka — kindlaks teha ja hinnata raamatupidamise aastaaruannetes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; — teha endale asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem; — hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; — teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad asutuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui oluline ebakindlus meie hinnangul eksisteerib, siis peame me oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne auditiaruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; — hinnata raamatupidamise aastaaruannete ja nendega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad nende aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; — hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali asutuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Kontrollikoda on ainuvastutav oma auditiarvamuse eest; — võtta arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd asutuste raamatupidamise aastaaruannete kontrollimisel vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (24) sätestatud nõuetele.

3.1.9. Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta.

3.1.10. Asutustega arutatavate teemade seast valib kontrollikoda vaatlusaluse perioodi raamatupidamise aastaaruannetest auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigist 1a („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“) rahastatavad asutused

3.2. ENERGEETIKASEKTORIT REGULEERIVATE ASUTUSTE KOOSTÖÖAMET (ACER)

SISSEJUHATUS

3.2.1. Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 ( 25 ) . Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega ( 26 ) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet.

3.2.2. Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed esitatakse ameti peamised arvandmed ( 27 ) Tabel Ameti peamised arvandmed 2016 2017 Eelarve (miljonites eurodes) 16 13 Töötajate arv seisuga 31. detsember (28) 103 91 Allikas: Euroopa Liidu Teatajas avaldatud eelarve.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

ARVAMUS 3.2.3. Kontrollikoda auditeeris: a) ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (29) ja eelarve täitmise aruannetest (30)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta 3.2.4. Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus Tulud Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.2.5. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Maksed Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.2.6. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

3.2.7. Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

3.2.8. ELi asutuste käesoleva aasta auditi käigus analüüsis kontrollikoda nende raamatupidamiskeskkondi, sealhulgas raamatupidamissüsteemide õigeaegset (uuesti) valideerimist. 2017. aasta oktoobris delegeeris amet oma raamatupidamisfunktsiooni komisjoni peaarvepidajale. Hoolimata sellisest olulisusest muudatusest valideeriti raamatupidamissüsteemid viimati 2011. aastal.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

3.2.9. 2011. aastal anti ametile täiendavaid ülesandeid energia hulgimüügituru järelevalve (REMIT) alal. 2017. aasta oli esimene aasta, mil kõik REMITi järelevalveraamistikuga ette nähtud elemendid kasutusel olid. Kui aga algselt rajati REMITi andmete avariitaastekeskus Maribori, siis 2017. aasta aprillis viidi see üle ameti peamisse andmekeskusse Ljubljanas. Seega säilitatakse varuandmeid praegu samas kohas kus originaalandmeid. See kujutab endast märkimisväärset ohtu talitluspidevusele suurõnnetuste korral, sest andmed võivad pöördumatult kaotsi minna.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

3.2.10. 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta (Brexit). Erinevalt enamikust teistest asutustest ei analüüsinud amet Brexiti võimalikku mõju enda organisatsioonile, tegevusele ja raamatupidamisele.

3.2.11. Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil, mis suurendaks läbipaistvust ja annaks üldsusele võimaluse näha eri Euroopa institutsioonide ja asutuste töökuulutusi ühes kohas koos.

3.2.12. Asutused peaksid vastavalt oma raamfinantsmäärusele võtma hankemenetlustes (e-hangetes) osalevate kolmandate isikutega toimuvaks elektrooniliseks teabevahetuseks ja andmete säilitamiseks kasutusele ühtse lahenduse ( 31 ) ( 32 ) . Kuna sama nõue kehtib kõigi ELi institutsioonide kohta, töötab komisjon praegu välja terviklikku IT-lahendust, mis hõlmab riigihankemenetluste kõiki etappe. Komisjon võttis 2010. aastal kasutusele rakenduse arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse hanketeadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks ei olnud amet mainitud rakendusi veel kasutusele võtnud.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

3.2.13. 2017. aastal valmis komisjoni siseauditi talitusel auditiaruanne ameti personalijuhtimise kohta ( 33 ) . Amet koostas tegevuskava potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

3.2.14. Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas .

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Aasta Kontrollikoja tähelepanekud Parandusmeetmete võtmise seis (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) 2014 Ameti ja Sloveenia valitsuse vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt luuakse Sloveenias Euroopa kool. Kuigi lepingu sõlmimisest on möödunud enam kui neli aastat, ei ole Euroopa kooli ikka veel loodud. Pooleli 2016 2016. aasta mais avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus vajadust täpsustada ülesandeid ja vastutusvaldkondi ning analüüsida hankeüksuse töökoormust, et muuta protsessid ja protseduurid tõhusamaks. Ühtlasi järeldati, et hangete kavandamist ja järelevalvet tuleb oluliselt parandada. Amet ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. Pooleli 2016 Amet kandis järgmisse aastasse üle 4,9 miljonit eurot (86 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 1,4 miljonit eurot ehk 59 %). Nagu eelmistel aastatel, olid ülekandmised peamiselt seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) rakendamisega. 2016. aastal kanti üle 4,7 miljonit eurot (2015. aastal 1,1 miljonit eurot). Amet kandis järgmisse aastasse üle miljon eurot (38 %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 0,8 miljonit eurot ehk 35 %). Ei kohaldata 2016 Suurenev ülekandmiste määr on murettekitav ning vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. See on otseselt seotud aasta lõpupoole lõpetatud hankemenetluste ja sõlmitud lepingute suure arvuga, mistõttu teenuste osutamine ja/või maksete tegemine jääb järgmisesse aastasse. 2016. aastal sõlmiti 299 lepingust 98 novembris ja detsembris (kogusummas 5 976 122,47 eurot ehk 40 % 2016. aastal sõlmitud lepingute kogumahust). Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. Pooleli

AMETI VASTUS

3.2.8. Amet nõustub järeldusega ja soovib rõhutada, et registreerib kõik oma finantstehingud Euroopa Komisjoni finantssüsteemis, mida ajakohastab, hooldab ja valideerib komisjon. Et raamatupidamisteenuseid tellitakse alates 2017. aasta oktoobrist komisjonilt, aktsepteerib amet komisjoni teostatavat raamatupidamissüsteemi valideerimist, mille tulemused esitatakse 2018. aastal.

3.2.9. Sestpeale, kui ARISe põhi- ja avariitaastekeskus 2016. aasta aprilli alguses ACERi siseandmekeskusesse üle viidi ja 2017. aasta juunis tulemuslikkuse optimeerimiseks ja edendamiseks ning suureneva ruumivajaduse rahuldamiseks ühte keskusesse integreeriti, ei ole talitluspidevust enam võimalik tagada. Tuleb siiski märkida, et praegune olukord, kus talitluspidevust ei saa tagada, on ametile eelarve märkimisväärse vähendamise tõttu kahel viimasel aastal peale sunnitud. Amet on komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone kehtestatud eelarvepiirangute raskete tagajärgede eest korduvalt hoiatanud, kuid ametile ei ole lisavahendeid antud. Amet hindab jätkuvalt ARISe avariitaastekeskuse taasloomise võimalust, kuid 2018. aastal ei ole tal selleks eelarvevahendeid. Avariitaastekeskuse taasloomine eeldaks ametile lisaraha eraldamist.

3.2.10. Arvestades, et Brexitiga seotud riske on peetud väga väikeseks ja piiratuks, analüüsis juhtkond 2017. aastal Brexiti võimalikku mõju üksnes mitteametlikult. 2018. aasta alguses algatas amet põhjaliku analüüsi, milles uuritakse Brexiti mõju ameti juhtimisele, toimimisele ja finantsvaldkonnale ning tuuakse esile mõju ja vajalikud meetmed.

3.2.11. 2014. aastal võttis ameti haldusnõukogu vastu otsuse AB nr 15/2014 ameti keelekorralduse kohta. Hoolimata sellest peab amet tõlkima EPSO veebilehel avaldatavad vabade ametikohtade teated kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Väga piiratud rahaliste vahendite tõttu, millele on korduvalt juhitud eelarvepädevate institutsioonide tähelepanu, ei saa amet kanda kulusid, mis kaasnevad iga vaba ametikoha teate kõigisse ELi ametlikesse keeltesse tõlkimisega, et need teated EPSO veebilehel avaldada. Sellegipoolest avaldati 2017. aastal üheksast vaba ametikoha teatest neli, sealhulgas kaks avatud konkurssi, EPSO veebilehel ja seega tõlgiti need kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Ülejäänud viis vaba töökoha teadet, milles käsitleti operatiivtalituste ametikohti, avaldati üksnes ameti veebilehel, sest need pakkusid huvi peamiselt juba sektoris töötavatele kandidaatidele, kes tavaliselt jälgivad ameti tegevust, sealhulgas meie veebilehte. Selline teguviis lõi pragmaatilise tasakaalu võimalike kandidaatide teavitamise ja piiratud vahendite tõhusa kasutamise vahel.

3.2.12. Amet ei kasuta veel komisjoni e-arvete, e-hangete ega hankedokumentide elektroonilise esitamise IT-lahendust. Amet alustab e-hankeid 2018. aasta jooksul, millele lisanduvad 2019. aasta jooksul hankedokumentide elektrooniline esitamine ja e-arved.

3.2.13. Järgides komisjoni siseauditi talituse personalihalduse aruannet, on amet leppinud siseauditi talitusega kokku tegevuskava ja viib praegu soovitatud parandusi ellu.

3.3. ELEKTROONILISE SIDE EUROOPA REGULEERIVATE ASUTUSTE ÜHENDATUD AMET (BEREC)

SISSEJUHATUS

3.3.1. Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti büroo (edaspidi „büroo“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 ( 34 ) . Büroo peamine ülesanne on pakkuda elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks.

3.3.2. Tabelis esitatakse büroo peamised arvandmed esitatakse büroo peamised arvandmed ( 35 ) Tabel Büroo peamised arvandmed 2016 2017 Eelarve (miljonites eurodes) (36) 4 4 Töötajate arv seisuga 31. detsember (37) 27 27 Allikas: büroo edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

ARVAMUS 3.3.3. Kontrollikoda auditeeris: a) büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (38) ja eelarve täitmise aruannetest (39)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta 3.3.4. Kontrollikoja hinnangul annab büroo raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi büroo finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus Tulud Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.3.5. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Maksed Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.3.6. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Muu asjaolu 3.3.7. 2016. aasta detsembris tellis büroo tõlkekeskuselt tõlked reservnimekirjadesse kandmise nelja osalemiskutse jaoks, ehkki kõik eelarvepädevate institutsioonide poolt büroo ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohad olid täidetud. Kontrollikoja hinnangul ei olnud 2016. aasta detsembris esitatud tõlketellimus põhjendatud. 2017. aasta märtsis tehtud asjaomase makse suurus oli 106 432,50 eurot (st 2,5 % 2017. aasta eelarvest).

3.3.8. Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

3.3.9. ELi asutuste käesoleva aasta auditi käigus analüüsis kontrollikoda nende raamatupidamiskeskkondi, sealhulgas raamatupidamissüsteemide õigeaegset (uuesti) valideerimist. Büroo delegeeris oma raamatupidamisfunktsiooni 2016. aastal komisjoni peaarvepidajale. 2017. aastal võttis büroo kasutusele uue paberivaba süsteemi. Kuigi nimetatud sündmustega kaasnes büroo menetluste ja raamatupidamissüsteemi oluline muutmine, ei ole süsteemi alates 2013. aastast uuesti heaks kiidetud.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

3.3.10. 2017. aasta detsembris allkirjastas büroo nii juriidilise kohustuse kui eelarvelise kulukohustuse summas 20 000 eurot, et rahastada 2018. aasta märtsi lõppu planeeritud koolitust. 2018. aasta tegevuse rahastamine 2017. aasta eelarvest on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

3.3.11. 2015. aasta augustis käivitas büroo hanke neli aastat kehtiva mitme pakkujaga astmelise teenuste raamlepingu sõlmimiseks. Lepingu eesmärk oli ürituste (kohtumised, seminarid, konverentsid jne) korraldamine ja kavandamine ning selle hinnanguline summa oli 3 miljonit eurot. Edukaks tunnistamise kriteeriumites ei omistatud küllaldast kaalu hinnaelemendile. Lisaks ei hõlmanud konkurentsipõhine menetlus võimalikke üritustega seotud kulusid, vaid üksnes pakkuja haldustasu. Seega ei taganud hankemenetlus asjakohast hinnakonkurentsi ja leping ei pruugi endast kujutada majanduslikult kõige soodsamat pakkumust.

3.3.12. Asutused peaksid vastavalt oma raamfinantsmäärusele võtma hankemenetlustes (e-hangetes) osalevate kolmandate isikutega toimuvaks elektrooniliseks teabevahetuseks ja andmete säilitamiseks kasutusele ühtse lahenduse ( 40 ) ( 41 ) . Kuna sama nõue kehtib kõigi ELi institutsioonide suhtes, töötab komisjon praegu välja kompleksset IT-lahendust, mis hõlmab riigihangete kõiki etappe. 2010. aastal võttis komisjon kasutusele rakendused arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse lepingu sõlmimise teadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teataja elektroonilises versioonis (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks oli büroo küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked, kuid mitte e-arveid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

3.3.13. 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta (Brexit). Erinevalt enamikust teistest asutustest ei analüüsinud büroo põhjalikult Brexiti võimalikku mõju enda organisatsioonile, tegevusele ja raamatupidamisele.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

3.3.14. Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas .

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Aasta Kontrollikoja tähelepanekud Parandusmeetmete võtmise seis (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) 2014 2014. aasta eelarves ette nähtud eraldis, mille pidid moodustama BERECi vaatlejastaatusega EFTA (42) riikide reguleerivate asutuste osamaksed, ei realiseerunud, kuna puudusid kokkulepped EFTA riikidega. Alustamata (büroost sõltumatud asjaolud) 2016 Märtsis 2016 käivitas büroo oma töötajate laste jaoks kooli leidmiseks hankemenetluse uue raamlepingu sõlmimiseks kahe olemasoleva rahvusvahelise kooliga Riias. Hanke tehnilises kirjelduses märgiti, et büroo sõlmib kahe pakkujaga ühe raamlepingu, lepingu sõlmimise kriteeriumides on aga öeldud, et kooli valiku üle otsustab lapsevanem. Sellest tulenevalt põhineb juulis 2016 allkirjastatud 400 000 euro suurune raamleping vastukäivatel kontseptsioonidel, mis tekitab õiguslikku ebakindlust büroole ja koolidele. Lisaks ei olnud antud juhul raamlepingu sõlmimine üldse vajalik. Ei kohaldata 2016 Üks töötaja määrati peale tema tegevusüksuse ümberliigitamist kohe kõrgema palgaastme 2. järku (1. järgu asemel), mis ei ole kooskõlas ELi personalieeskirjadega. Ei kohaldata 2016 Märtsis 2016 kirjutas büroo alla 60 000 euro suurusele lepingule professionaalseid tugi- ja nõustamisteenuseid pakkuvate töötajate palkamiseks. Hankemenetlus põhines ainult hinnal. Konsultandi palkamine ilma tema pädevust ja kogemust kriteeriumidena arvestamata ei taga parimat kulutõhusust. Ei kohaldata 2016 Aastal 2016 oli keskmine büroos töötatud aeg 2,58 aastat ning tööjõu voolavus oli kõrge (25 %). Selline olukord mõjutab büroo tõhusust ning seab ohtu selle tööprogrammide rakendamise. Selle võimalik põhjus võib olla asukohariigis kohaldatav palga paranduskoefitsient (2016. aasta 1. juuli seisuga 73 %). Lõpetatud 2016 Büroo asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. Büroo peaks koos komisjoniga kaaluma sellise hindamise tellimist vähemalt iga viie aasta tagant, nagu seda tehakse suuremas osas ametitest. Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks selline nõue sisse viia. Alustamata (büroost sõltumatud asjaolud)

BÜROO VASTUS

3.3.7. Kuna juhtkond tuvastas töökava täitmise riskitegurina suure tööjõuvoolavuse, nõudis BERECi Büroo juhtkomitee, et koostataks reservnimekirjad vähemalt 75 % ( 43 ) asutuse töökohtade jaoks. Et järgida kohustust avaldada osalemiskutsed ( 44 ) EPSO veebilehel, ( 45 ) pidi BERECi Büroo tõlkima dokumendid kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse. Eelnevalt koostatud reservnimekirjade kasutamine võimaldab ametil järgida juhtkomitee nõuet hoida täitmata töökohtade arv alla 15 % ja saata tööpakkumised 1 kuu jooksul värbamisvajaduse tekkimisest. Et vähendada tulevikus kohustuslike tõlgete suurt kulu, on BERECi Bürool kavas koostada konkursiteadete standardvormid ja tõlkimiseks lühikesed konkreetsed tekstiosad.

3.3.9. 2016. aastal delegeeris BERECi Büroo oma raamatupidamisfunktsiooni Euroopa Komisjonile. Seepärast tagab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja (eelarve peadirektoraat) kõik asutustele kohaldatava raamfinantsmääruse artiklis 50 nõutud teenused, sealhulgas kohalike süsteemide heakskiitmise. Heakskiitmine toimub praegu ning Euroopa Komisjoni peaarvepidaja teatas sellest 14. juunil 2018 ametlikus teates (viide: Ares(2018)3 149 885). Euroopa Komisjoni peaarvepidaja teenistused lõpetavad protsessi ja esitavad tulemuste aruande 2018. aasta neljandas kvartalis.

3.3.10. BERECi Büroo alustas koolitusürituse ettevalmistamist juba 2017. aasta novembris, kui pöörduti võimalike koolitajate poole ja hinnati toimumiskohtade saadavust. Seepärast oli vaja sõlmida leping ürituse korraldajaga, et tagada koolitajate ja arutelujuhtide saadavus ning kindlustada kavandatud kuupäevadel koolituse toimumiskoha saadavus. Leping sõlmiti 2017. aasta detsembris ja seetõttu avati enne lepingu sõlmimist eelarveline kulukohustus, nagu on nõutud finantsmääruses. Kogemustest selgub, et ilma ülekandeta eelmisest aastast on aasta esimeses kvartalis koolitusüritust väga raske korraldada, seega arvestab BERECi Büroo tulevaste koolitusürituste puhul teistsuguse ajastustega.

3.3.11. Raamleping valiti 2015. aastal. Sel ajal peeti kulud-pluss-fikseeritud-tasu-tüüpi lepingut finantsmäärusega vastavuses olevaks, sest muud ELi institutsioonid kasutasid ja kasutavad jätkuvalt mitmeid kulud-pluss-fikseeritud-tasu-tüüpi lepinguid (nt reisibüroo või panga teenused). BERECi tegevuse eripära tõttu on suur osa BERECi Büroo poolt kaetavatest BERECi ürituste kuludest seotud kulude hüvitamisega ekspertidele, peamiselt ELi liikmesriikides asuvatele avalik-õiguslikele asutustele (nt riikide reguleerivad asutused). Seetõttu tuleb märkida, et töövõtjal ei ole sellist tüüpi kuludele mingit mõju. Vastusena kommentaaridele ja väärtuslikule mõttevahetusele Euroopa Kontrollikojaga, võtab BERECi Büroo hanke taasalustamisel arvesse ka muud tüüpi raamlepinguid, mida 2015. aastal kehtinud õigusraamistikus ei olnud.

3.3.12. BERECi Büroo võtab kohtu tähelepanekud teadmiseks ja teatab kohtule, et kavatseb need moodulid 2018. aasta lõpuks rakendada, arvestades asutuse eelarvet.

3.3.13. Praegu ei tööta asutuses Ühendkuningriigi kodanikke, kes võiks mõjutatud olla. Mõju asutuse töökoormusele saab hinnata alles pärast lõplikku otsust, mis määrab ELi ja Ühendkuningriigi vahelised suhted. Arvestades, et lisakulude ja -töökoormuse lahendamiseks ei muudetud BERECi Büroo eelarveid ega töötajate koosseisu, kui Horvaatia liitus ELiga, ning arvestades BERECi Büroo väikest eelarvet, võib sarnast lähenemisviisi eeldada ka Brexiti puhul.

3.4. EUROOPA KUTSEÕPPE ARENDUSKESKUS (CEDEFOP)

SISSEJUHATUS

3.4.1. Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 ( 46 ) . Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta.

3.4.2. Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed esitatakse keskuse peamised arvandmed ( 47 ) Tabel Keskuse peamised arvandmed 2016 2017 Eelarve (miljonites eurodes) (48) 18 18 Töötajate arv seisuga 31. detsember (49) 122 117 Allikas: keskuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

ARVAMUS 3.4.3. Kontrollikoda auditeeris: a) keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (50) ja eelarve täitmise aruannetest (51)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta 3.4.4. Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus Tulud Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.4.5. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Maksed Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.4.6. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

3.4.7. Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

3.4.8. Juhtivtöötajate ametikohtade täitmiseks korraldatud kahe värbamismenetluse juhtimine oli nõrk ja kontrollikoja hinnangul ei vasta menetlused õigusnormidele. Nõutud juhtimiskogemuse kohta esitatud tõendid olid puudulikud ja konfidentsiaalsusnõudeid ei olnud täidetud, mis seab kahtluse alla kandidaatide võrdse kohtlemise.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

3.4.9. Keskus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid üldjuhul mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil, mis suurendaks läbipaistvust ja annaks üldsusele võimaluse näha eri Euroopa institutsioonide ja asutuste töökuulutusi ühes kohas koos.

3.4.10. Asutused peaksid vastavalt oma raamfinantsmäärusele võtma hankemenetlustes (e-hangetes) osalevate kolmandate isikutega toimuvaks elektrooniliseks teabevahetuseks ja andmete säilitamiseks kasutusele ühtse lahenduse ( 52 ) ( 53 ) . Kuna sama nõue kehtib kõigi ELi institutsioonide kohta, töötab komisjon praegu välja terviklikku IT-lahendust, mis hõlmab riigihankemenetluste kõiki etappe. Komisjon võttis 2010. aastal kasutusele rakenduse arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse hanketeadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teataja elektroonilises versioonis (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks ei olnud keskus neid rakendusi veel kasutusele võtnud.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

3.4.11. 2017. aasta novembris valmis komisjoni siseauditi talitusel auditiaruanne keskuse veebipõhiste teenuste kohta ( 54 ) . Keskus koostas tegevuskava potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta.

KESKUSE VASTUS

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

3.4.8. Võtame teadmiseks kontrollikoja kommentaari selle kohta, et kaks värbamismenetlust ei vastanud õigusnormidele. Cedefopis on käimas mõlema menetluse põhjalik hindamine ja keskus kaalub parandusmeetmeid nii seoses kahe kõnealuse menetlusega kui ka värbamismenetlustega üldiselt, et kõrvaldada kontrollikoja kindlakstehtud puudused.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

3.4.9. Cedefop kasutab mõnel juhul EPSO platvormi. Cedefop avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja ametitevahelisel veebiplatvormil, mis on kättesaadav kõigile ELi kodanikele ja milles kasutatakse vabadest töökohtadest teatamiseks mitmesuguseid kanaleid, näiteks ReferNeti, SkillsNeti, haldusnõukogu ja muid vahendeid, nagu majandusekspertide võrgustikud. Cedefop avaldab direktori ja asedirektori vabad ametikohad EPSOs ja kasutab oluliste ametikohtade puhul oma sotsiaalmeediat. Võttes arvesse lisakulusid, mis kaasnevad vabade ametikohtade teadete tõlkimisega kõikidesse ELi keeltesse EPSO portaalis avaldamiseks, on Cedefop seisukohal, et need ei ole saadava kasuga proportsionaalsed.

3.4.10. Cedefopis on pooleli protsess e-hangete ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendustega (platvormi e-Prior moodulitega) liitumiseks 2018. aasta sügisel, mis on kooskõlas riigihangete direktiivis 2014/24/EL kõikidele avaliku sektori hankijatele ettevõtjatega elektroonilise teabevahetuse kasutuselevõtmiseks sätestatud tähtajaga (http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/e-procurement_et). Selleks teeb Cedefop koostööd informaatika peadirektoraadiga, s.o komisjoni peadirektoraadiga, mis vastutab selle eest, et avaliku sektori hankijatele neid rakendusi tutvustada. Esimene avatud hankemenetlus, kus kasutatakse e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilist esitamist, algatatakse 2018. aasta oktoobris. Edaspidi kasutatakse kõikides algatatud avatud menetlustes e-vahendeid. E-arvete kasutuselevõtmise aeg sõltub Cedefopi juhtkonna otsusest selle kohta, kas minna üle tekkepõhisele arvestusele (mis toetab e-arvete moodulit) või jätkata asutusesisese platvormiga FIBUS (mille puhul on vaja luua link e-arvete platvormiga).

3.5. EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMET (EASA)

SISSEJUHATUS

3.5.1. Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002, ( 55 ) mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 216/2008 ( 56 ) . Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid.

3.5.2. Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed esitatakse ameti peamised arvandmed ( 57 ) Tabel Ameti peamised arvandmed 2016 2017 Eelarve (miljonites eurodes) 193 192 Töötajate arv seisuga 31. detsember (58) 774 771 Allikas: ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

ARVAMUS 3.5.3. Kontrollikoda auditeeris: a) ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (59) ja eelarve täitmise aruannetest (60)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, b) raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta 3.5.4. Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus Tulud Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.5.5. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Maksed Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta 3.5.6. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

3.5.7. Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

3.5.8. ELi asutuste käesoleva aasta auditi käigus analüüsis kontrollikoda nende raamatupidamiskeskkondi, sealhulgas peaarvepidajate hierarhilist positsiooni ja sõltumatust. Ameti peaarvepidaja allub finantsosakonna juhatajale. Kontrollikoda on seisukohal, et ameti peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus).

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

3.5.9. Raamlepingud on tarnijatega sõlmitud lepingud, milles fikseeritakse nende kehtivusajal tehtavate ostude tingimused. Amet otsustas kasutada kuni 22 miljoni euro eest IT-teenuste hankimiseks kolme tarnijaga sõlmitud astmelisi raamlepinguid. Nimetatud menetluse kohaselt koostatakse konkurentsipõhise menetluse alusel tarnijate paremusjärjestus, mida tuleb iga ostu tegemisel järgida. Raamlepingu tingimused ei olnud aga küllalt üksikasjalikud, et tagada õiglast konkurentsi ja õigustada seda, et kõik tulevased ostud põhinevad tarnijate paremusjärjestusel. Finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt ( 61 ) tuleks sellises olukorras korraldada konkreetsete ostude tegemiseks valitud tarnijate vahel konkurentsipõhine menetlus.

3.5.10. ad hoc rahastamisotsusega. Korraldati hange ja allkirjastati üks IT-raamleping summas 15 miljonit eurot, kuigi rahastamisotsus oli tehtud üksnes 5 miljoni eurose summa jaoks. Vastavalt ameti finantsmäärusele ( 62 ) peab hanked heaks kiitma ameti haldusnõukogu kas ameti aasta tööprogrammis võirahastamisotsusega. Korraldati hange ja allkirjastati üks IT-raamleping summas 15 miljonit eurot, kuigi rahastamisotsus oli tehtud üksnes 5 miljoni eurose summa jaoks.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

3.5.11. 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja asutuse (EASA kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu IT-riist- ja tarkvara soetamiseks ning hoolduseks ja toeks (IT-teenused). Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja IT-teenuste osutamiseks sobivate tarnijate vahel. Kuigi enamik neist teenustest koos hindadega fikseeriti konkurentsipõhise hankemenetluse abil sõlmitud raamlepingus, võimaldab leping hankida ka selles konkreetselt mainimata IT-teenuseid. Üks auditeeritud makse (ligikaudu 300 000 eurot) puudutas IT-teenuseid, mida amet oli töövõtja kaudu hankinud ilma konkurentsipõhise menetluseta. Aastal 2017 tehti raamlepingupartnerist töövõtjale makseid summas 2 miljonit eurot.

3.5.12. Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil, mis suurendaks läbipaistvust ja annaks üldsusele võimaluse näha eri Euroopa institutsioonide ja asutuste töökuulutusi ühes kohas koos.

3.5.13. Euroopa Liidu Teatajas (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste puhul kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakenduse, kuid mitte e-arveid. Asutused peaksid vastavalt oma raamfinantsmäärusele võtma hankemenetlustes (e-hangetes) osalevate kolmandate isikutega toimuvaks elektrooniliseks teabevahetuseks ja andmete säilitamiseks kasutusele ühtse lahenduse ( 63 ) ( 64 ) . Kuna sama nõue kehtib kõigi ELi institutsioonide kohta, töötab komisjon praegu välja terviklikku IT-lahendust, mis hõlmab riigihankemenetluste kõiki etappe. Komisjon võttis 2010. aastal kasutusele rakenduse arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse hanketeadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks(e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste puhul kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakenduse, kuid mitte e-arveid.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

3.5.14. 2017. aastal valmis komisjoni siseauditi talitusel auditiaruanne lennundusohutuse Euroopa tegevuskava koostamise kohta EASAs ( 65 ) . Amet koostas tegevuskava potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

3.5.15. Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas .

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Aasta Kontrollikoja tähelepanekud Parandusmeetmete võtmise seis (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) 2016 Kuigi 2016. aasta lennundustööstuse rahastatud tegevuse tulemuseks oli 7,6 miljoni euro suurune eelarvepuudujääk, varieeruvad eelarve tulemused aastate kaupa (66) ning ametil on tekkinud 52 miljoni euro suurune ülejääk selle kategooria tegevustest. Ameti asutamismääruses sätestatakse, et lennundustööstuse teenustasud peaksid katma ameti asjaomase sertifitseerimistegevusega seotud kulud. Määruses puuduvad aga sätted kumuleerunud ülejäägi kohta. Pooleli 2016 Ajavahemikul 2014–2016 kulutas amet 9,4 miljonit eurot (2016. aastal 4,4 miljonit eurot) oma kumuleerunud ülejäägist ameti uue hoone remondi (ja sinna kolimise) kulude rahastamiseks (12,4 miljonit eurot). Komisjon eraldas ELi eelarvest selleks otstarbeks 3 miljonit eurot. Rahastamise jagunemine lennundustööstuse ja liidu vahel on kooskõlas ameti kasutatava standardse kulude jaotamise metoodikaga ning selle tulemusena rahastati need tööd peamiselt tööstuse teenustasudest. Ei kohaldata

AMETI VASTUS

3.5.8. Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Amet on arutanud seda teemat asutuste võrgustiku foorumis, et uurida võimalusi ja jõuda ühisele seisukohale. Amet rakendab kokkulepitud ühist lähenemisviisi ja käsitab peaarvepidaja rolli alati selgelt eraldi kõigist tegevusfunktsioonidest, samuti arvestab amet haldusnõukogu kaasamisega ametikoha pikendamis- ja hindamistsüklisse.

3.5.9. Menetluseks valmistudes koostas amet turuprospekti, milles järeldati, et peamised IT-teenuste pakkujad toetavad kõiki selle menetluse raames nõutud teenuseid. Seepärast järeldas amet, et mitme tarnijaga raamleping koos hankekonkursi uuesti alustamisega oleksid väga halduskeerukad. Seda peeti võimaliku kasuga võrreldes ebaproportsionaalseks. Lähtudes senistest suurhangete menetlustest ja kontrollikoja kommentaarist, pöörab amet edaspidi suuremat tähelepanu hankekonkursside taasavamisele, et tagada tugevam konkurents.

3.5.10. Raamlepingu eesmärk on toetada uudse projekti (Data4Safety) teostatavusuuringuid ja algetappi. Projekti rahastust ja struktuuri on arendatud mitmete osalistega mitu kuud. Lepingu maht oli 15 miljonit eurot, kuid lõpuks ulatusid rahalised kohustused siiski 4 miljoni euroni. See välistas võimaluse teha sellest summast suuremaid makseid.

3.5.11. Kasutades kehtivat institutsioonidevahelist raamlepingut, pidas amet lähenemisviisi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega kooskõlas olevaks. Märgitud juhtumi puhul käsitati 24 816,60 euro suurust tasu ostu mahtu ja vajalikku tööpanust arvestades piisavana. Vahend oli raamlepingus ette nähtud ning amet kasutas seda lepingus kirjeldatud viisil.

3.5.12. 2015. aastal otsustas ameti haldusnõukogu (otsus nr 08–2015), et EASA töötajate värbamise ja valimise menetlustes kasutatav töökeel on inglise keel. Otsusest on teatatud EPSO-le, kes ei nõustu selle alusel tegema erandit oma eeskirjadest avaldada vabade ametikohtade teated kõikides keeltes. See otsus ei ole proportsionaalne ameti vajadustega. Asutuste võrgustik lõi hiljuti internetiplatvormi, mis võimaldab asutustel avaldada oma vabade ametikohtade teated suuremale üldsusele. EASA avaldab uuel platvormil regulaarselt väliste vabade töökohtade teateid.

3.5.13. Nagu kontrollikoda märkis, rakendati eelmisel aastal hankemenetluste protseduurides elektroonilise esitamise vahendit. Seoses e-arvetega on 2017. aastal valminud tegevuse kirjeldus ning otsitakse ameti ressursside ja prioriteetide piiridesse jäävat IT-lahendust.

3.6. EUROOPA PANGANDUSJÄRELEVALVE (EBA)

SISSEJUHATUS

3.6.1. Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 ( 67 ) . Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete j