Otsuse nr 3/2016 artikli 2 lõike 1 kohaselt peaks EAK haldusnõukogu määrama enne likvideerimisfaasi lõppu (31. detsember 2016) kuraatori, et tagada passiivse faasi rakendamine alates 1. jaanuarist 2017 nelja aasta jooksul või kuni EAK on täitnud kõik oma kohustused ja realiseerinud kogu oma vara, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Seejärel allkirjastas komisjon 21. detsembril 2016 kuraatoriga teenuslepingu esialgseks nelja-aastaseks rakendusperioodiks.

Passiivne faas, mida haldab kuraator, hõlmab muu hulgas haldusülesandeid, sealhulgas EAK arhiivide pidamine, mis tahes haldusalaste formaalsuste täitmine ja kohtuvaidluste haldamine, mida ei olnud võimalik likvideerimisfaasi käigus lahendada. Passiivne faas algas likvideerimisfaasile järgneval päeval, s.o 1. jaanuaril 2017. Otsuse nr 3/2016 põhjenduste järgi oleks passiivne faas AKV-ELi suursaadikute komitee kava kohaselt pidanud kestma kas neli aastat või kuni EAK on täitnud kõik oma kohustused ja realiseerinud kogu oma vara, olenevalt sellest, kumb saabub varem.

Suursaadikute komitee töökorra artikli 1 kohaselt tuleb komitee kokku korrapäraselt, eelkõige ministrite nõukogu istungite ettevalmistamiseks, ja siis, kui see osutub lepinguosalise taotlusel vajalikuks. Suursaadikute komitee töökorra artiklis 5 on ette nähtud ka kirjalik menetlus.

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht seoses suursaadikute komitee otsuse kavandatud vastuvõtmisega, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2016, et kuraator saaks tagada ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) passiivse faasi rakendamise, kuni EAK on täitnud kõik oma kohustused ja realiseerinud kogu oma vara.

Seetõttu peab AKV-ELi suursaadikute komitee võtma vastu otsuse nr 3/2016 artikli 2 lõike 1 muudatuse, et kuraator saaks tagada EAK passiivse faasi rakendamise, kuni EAK on täitnud kõik oma kohustused ja realiseerinud kogu oma vara. Sellega tagatakse kuraatori juhtimise all toimuva passiivse faasi rakendamise nõuetekohane lõpetamine. AKV riikide organisatsiooni suursaadikute komitee liikmed teatasid 2021. aasta jaanuaris, et on sellise muudatusega nõus.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon teeb ettepaneku, et liit nõustuks otsuse nr 3/2016 artikli 2 lõike 1 kavandatud muudatusega. Liidu kavandatav seisukoht tuleb vastu võtta AKV-ELi suursaadikute komitee istungil või vajaduse korral kirjaliku menetluse teel.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

AKV-ELi suursaadikute komitee on lepinguga, nimelt Cotonou partnerluslepinguga ettenähtud organ.

Käesolev õigusakt, mis AKV-ELi suursaadikute komiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega õigusakt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Cotonou lepingu artiklitega 15 ja 16. Cotonou lepingu artikli 15 lõike 3 kohaselt võib ministrite nõukogu võtta vastu otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad, samas kui Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt võib ministrite nõukogu delegeerida volitused suursaadikute komiteele. Suursaadikute komitee on loodud Cotonou lepingu artikli 16 alusel. Cotonou lepingu artikli 16 lõike 2 kohaselt võib suursaadikute komitee võtta ministrite nõukogu poolt talle antud volituste piires vastu lepinguosalistele siduvaid otsuseid või neid muuta.

Euroopa Liit on koos oma liikmesriikidega Cotonou lepingu osaline ja seega on suursaadikute komitee kavandatav otsus tema jaoks siduv.

Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Nõukogu otsuse materiaalõiguslik alus peaks olema sama, mis nõukogu 4. juuli 2016. aasta otsuse (EL) 2016/1098 (seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi partnerluslepingu III lisa läbivaatamisega) vastuvõtmisel, st ELi toimimise lepingu artikli 209 lõige 2.

4.3.Kokkuvõte