(2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Belgia kohta. Selles hinnati Belgia edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja see sisaldas vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Belgias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Lisaks nõrgale ekspordile esineb suur valitsemissektori võlakoormus, mis võib tulevikus riske tekitada. Hiljutised arengud osutavad siiski konkurentsi suurenemisele. Parandusmeetmed, mis hõlmasid palkade kärpimist ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamisi, on aeglustanud tööjõukulude kasvu. Valitsemissektori võlg ei vähene, kuid riskid näivad lühikeses perspektiivis olevat piiratud.

(4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös aastateks 2014–2020. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)2016. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul 2015. ja 2016. aastal ning 2016. aastal võetud erakorralistel turvameetmetel on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2015. aastal 0,03 %ni SKPst, samas kui 2016. aasta lisanduv mõju on pagulastega seotud kulude puhul hinnanguliselt 0,17 % SKPst ja turvameetmete puhul 0,12 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldaksid põhimõtteliselt arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool, samuti terrorismiohu tõsidus on ebatavalised asjaolud, nende mõju Belgia riigi rahandusele on märkimisväärne ning võimaldades kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgi saavutamisest, ei seataks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Seepärast on nõutavat kohandust keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2015. aastaks vähendatud, et võtta arvesse pagulastega seotud lisakulusid. Lõplik hinnang 2016. aasta kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, koostatakse 2017. aasta kevadel, lähtudes Belgia ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

(6)Belgia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. Komisjon esitas 18. mail 2016 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3 aruande, kuna võis eeldada, et Belgia ei tee piisavaid edusamme võlareeglist kinnipidamiseks 2015. aastal. Analüüsi põhjal järeldati, et võlakriteerium tuleks lugeda täidetuks. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni –2,6 %-lt SKPst 2015. aastal –0,2 %-le SKPst 2019. aastal. Keskpika perioodi läbivaadatud eelarve-eesmärk – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon – on kavas saavutada 2018. aastaks. Ometi viitab ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon, et 2018. aastal on struktuurne puudujääk 0,4 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2016. aastal haripunkti tasemel 106,2 % SKPst ja vähenema 2019. aastaks 99,6 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2016. ja 2017. aastal kokku kaldutakse märkimisväärselt kõrvale soovitatud kohandamisest. Kui jätta hinnangust välja pagulaste erakorralise sissevoolu ja erakorraliste turvameetmete mõju eelarvele, ei ole prognoositud kõrvalekaldumine 2016. aastal enam märkimisväärne. Samas ei suuda Belgia eeldatavasti 2016. aastal järgida võlareegliga seotud üleminekukorda ja 2017. aastal, pärast üleminekuperioodi lõppu, saavutada võla vähendamise sihttaset. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Belgia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb Belgial võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

(7)Lisaks nõrgale ekspordile ja konkurentsivõimele esineb suur valitsemissektori võlakoormus. Välismajanduse tulemused on alates 2000. aastast halvenenud, mida tõendab ülemaailmse turuosa vähenemine, ja seda raskendab asjaolu, et eksport on peamiselt suunatud vähem dünaamilistele turgudele. Kuigi turuosa negatiivne suundumus on viimastel aastatel peatunud, on kumuleerunud kahjum endiselt märkimisväärne. Riigi ekspordivõimekust kahjustab ka turusegmentide spetsialiseerumine ja suurem hinnakonkurents. Seda on vägagi keeruline ühildada riigi suurte tööjõukuludega. Tööjõu ühikukulu on jõudsalt kasvanud madala tootlikkuse tulemusel ja eeskätt kiire palgatõusu tõttu. Viimane on tingitud palgakujundussüsteemi teatavatest erijoontest. Ühest küljest on reaalpalkade kasvumarginaalid seatud korduvalt liiga kõrgele. Teisest küljest ületas inflatsioon korduvalt ootusi ja inflatsiooni naaberriikides. Baasinflatsioonimäärade struktuursed erinevused Belgia ja naaberriikide vahel on põhjustatud peamiselt kiiremast teenusehindade kasvust ja jaeturu kesisest toimimisest. Selline inflatsioon kandus palkade automaatse indekseerimise üldise tava kaudu üle palkade kasvule. Üheskoos on need tegurid vähendanud tugevasti koordineeritud palgakujundussüsteemi tulemuslikkust. Selleks et peatada konkurentsivõime nõrgenemine ning selle negatiivne mõju ekspordile ja tööhõivele, on Belgia ametiasutused viimastel aastatel sekkunud palgakujundusprotsessi. On kehtestatud palkade kärpemeetmed, sealhulgas piirangud reaalpalkade kasvule ja palkade indekseerimissüsteemi tühistamine. Lisaks on vähendatud sotsiaalkindlustusmakseid. Kuid jätkusuutliku korrigeerimise tagamiseks on vaja palgakujundusraamistiku struktuurireforme, mis oleksid kooskõlas nõukogu viimaste aastate soovitustega. Kuigi valitsusel on kavas vaadata läbi Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité (1996. aasta seadus), millega nähakse sotsiaalpartneritele ette palganormi kehtestamine iga kahe aasta järel, on seni tehtud edusammud väikesed. Ametlikuma seose tagamine palkade ja tootlikkuse vahel aitaks säilitada tootlikkuse hiljutist tõusu ja hoida ära varasemate probleemide kordumise.

(8)Teatavaid edusamme on tehtud tööturu üldise toimimise osas. On võetud meetmeid töötamise stiimulite suurendamiseks, et vähendada maksukiilu ja muuta töötushüvitiste süsteemi. Konkreetsete elanikkonnarühmade vahel valitsevate suurte tööhõiveerinevuste tulemuseks on endiselt tööjõu pidev alarakendamine, eelkõige madala kvalifikatsiooniga inimeste, noorte, eakamate ja sisserändajataustaga inimeste seas. Lisaks toovad piirmaksumäärad tööturule sisenemisel või taassisenemisel kaasa tööturult eemale jäämise ja madala palga lõksu teise sissetuleku teenijate ja teatavate leibkonnatüüpide jaoks, nt üksikud inimesed ja üksikvanemad. Seepärast on oluline viimistleda ja rakendada poliitikat, mis soodustab üleminekut tööturult eemalolemiselt või tööpuuduselt tööhõivele. Sotsiaalmajanduslikust taustast tingitud hariduslik ebavõrdsus on ELis kõrgeimate seas; nõrgad haridustulemused on osaliselt seletatavad sisserändajataustaga või madala kvalifikatsiooniga noorte puhul täheldatud mahajäämusega. Praegu teostatavate haridusreformide peaeesmärk on lahendada haridussüsteemist varakult lahkunud noorte, alushariduse ja lastehoiuga seotud probleemid. Reformidega loodetakse suurendada ka kutsehariduse kvaliteeti ja tähtsust. Need reformid võiksid lihtsustada sujuvamat üleminekut teadmistepõhisele ja teenusekesksemale majandusele ning vähendada oskuste mittevastavust nõudlusele ja püsivat tööjõupuudust teatavatel kutsealadel. Lisaks nõuavad vanemaealiste töötajate tööturu vähene aktiivsus ja madal tööhõivemäär poliitikat, mis edendaks aktiivsena vananemist ja toetaks tööturu nõudlust vanemaealiste töötajate järele. Samuti võiksid olla põhjendatud täiendavad maksumeetmed tööle asumise hõlbustamiseks.

(9)Ka on veel märkimisväärselt arenguruumi, et parandada välise konkurentsivõime seda osa, mis ei ole seotud kuludega. Selleks et säilitada ja parandada heaolu, tuleb panna suuremat rõhku tootlikkuse kasvule ja investeeringutele teadmistepõhisesse kapitali. See eeldab pidevat pürgimist väärtusahelas kõrgemal asuvate toodete ja nendega seotud teenuste poole, parandades innovatsioonitulemusi ja kasutades teadus- ja arendustegevuse tulemusi. Hoolimata kvaliteetsest avaliku sektori teadussüsteemist on Belgias suhteliselt vähe kiirestikasvavaid ettevõtteid innovaatilistes sektorites. Lisaks kahjustab ettevõtluskliimat haldus- ja regulatiivne koormus, mis pärsib ettevõtete loomist ja laienemist. Osalusega seotud nõuded ning hääleõiguse, õigusliku vormi ja multidistsiplinaarse tegevusega seotud piirangud pidurdavad äriteenuste turu dünaamikat. Tegevuspiirangutel ja jaemüüjate suhtes kehtivatel asutamispiirangutel on samasugune mõju jaemüügisektorile. Peale selle esineb puudusi õigussüsteemi tõhususe valdkonnas, millele lisandub info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aeglane levik. Üheskoos loovad need tegurid erainvesteeringutele märkimisväärseid tõkkeid. Nõuetele mittevastav taristu ja pikaajalised kitsaskohad vähendavad tootlikkuse kasvu ja investeeringuid. Kõige pakilisem vajadus investeeringute järele on transpordivõrgustikus. Tänu Belgia geograafilisele asukohale ja rahvusvaheliste organisatsioonide kohalolule on riigil õnnestunud ligi meelitada mitmeid jaotus- ja logistikakeskusi ning mitmesuguste ettevõtete rahvusvahelisi peakontoreid. Siiski on tipptunni liiklusummikud kasvav probleem, mis kahjustab riigi ligitõmbavust välisinvestorite jaoks ning tekitab suuri majanduslikke ja keskkonnakulusid. Belgia ei saavuta tõenäoliselt oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 2020. aasta eesmärki ja kannatab tõsiste õhusaaste probleemide all. Võttes arvesse majandustegevuse suurt kontsentreeritust pealinna ja sadamate ümbruses, on kõige kiireloomulisemad probleemid raudtee- ja maanteetranspordi põhitaristu ajakohastamine ning puuduvate ühenduste loomine peamiste majanduskeskuste vahel. Samal ajal on oluline tegeleda tipptunni liiklusummikutega, tõhustades avalikke transporditeenuseid, optimeerides liikluskorraldust ning kõrvaldades turumoonutused ja negatiivsed maksusoodustused, nagu ametiautode sooduskohtlemine.

(10)Samuti on probleeme omamaise elektritootmise piisavusega ja energiavarustuse kindlusega üldiselt. Korduvatest katkestustest häiritud Belgia vananevad tuumarajatised on muutunud ebausaldusväärseteks energiaallikateks, samas kui tuumarajatiste järkjärgulise sulgemise ajakava korduv muutmine on tekitanud olukorra, mis ei soosi pikaajalisi investeerimisotsuseid. See omakorda on tinginud suurema impordi ja kahjustab energiavarustuse kindlust üha enam. Kuigi lühiajalise varustuskindluse riskid on väiksemad, on vajadus pikaajaliste investeeringute järele endiselt märkimisväärne. Lisaks uuele olulisele omamaisele tootmissuutlikkusele ja järjest parematele energiaühendustele on vaja arukaid võrke, et arendada välja nõudluse juhtimine. Võttes arvesse energiasektori suurtele projektidele kulunud märkimisväärset aega ja suurt vajadust asendusvõimsuse järele järgmisel kümnendil, on vaja kiirelt tegutseda, eelkõige tagada sobiv õigusraamistik, mis võimaldab edendada tootmisvõimsust.

(11)Belgia on teinud mõningaid edusamme maksusüsteemi reformimisel, eelkõige nihutades makse tööjõult muudele maksubaasidele, mis järk-järgult vähendab tööjõu maksukiilu. Üksikisiku tulumaksu ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine aitavad samuti lõhet vähendada. Sellest hoolimata on maksusüsteem jätkuvalt keeruline, lisaks kahjustavad maksubaasi konkreetsed erandid, vähendamised ja vähendatud maksumäärad. Mõnel juhul on tegemist maksutulu vähenemise, majanduslike moonutuste ja suure halduskoormusega. Samuti ei näi maksukoormuse nihutamine olevat eelarve seisukohast neutraalne. Maksusüsteemi ülesehitust saaks tunduvalt parandada, laiendades maksubaasi ning võimaldades madalamaid maksumäärasid ja tekitades vähem moonutusi. Rohkesti on maksukoormuse nihutamise potentsiaali ka seoses keskkonnamaksuga, võttes aluseks muu hulgas ametiautode sooduskohtlemise ja kütuseostukaardid, mis suurendavad saastet, ummikuid ja kasvuhoonegaaside heiteid.

(12)Viimastel aastatel on Belgia teinud olulisi edusamme pensionisüsteemi reformimisel. Vastavalt 10. augusti 2015. aasta seadusele pensioniea tõstmise kohta kehtestati ennetähtaegselt pensionile jäämise tingimustega ja toitjakaotuspensionide vanuse alampiiriga uus vanuse alampiir ja tööstaaži kriteeriumid tavapensionide puhul. Kuid isegi pärast hiljutisi reforme on pensionikulude osatähtsuse kavandatud suurenemine endiselt märkimisväärne. Varasemate soovituste kohaselt vähendaks pensioniea automaatne sidumine oodatava eluea muutumisega keskpikas ja pikemas perspektiivis jätkusuutlikkuse riske. Sellega seoses on valitsus teatanud oma kavatsusest võtta kasutusele punktisüsteemil põhinev pensionisüsteem, mida saaks automaatselt kohandada, et võtta arvesse demograafilisi suundumusi. Neid probleeme jälgitakse Euroopa poolaasta raames hoolega ka edaspidi.

(13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Belgia majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Belgiale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

(14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

SOOVITAB Belgial võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

1.Saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Kasutada juhuslikke tulusid, et kiirendada valitsemissektori võla vähendamist. Leppida kokku teostatavas eelarve-eesmärkide jaotuses kõigi valitsemissektori tasandite vahel. Lihtsustada maksusüsteemi ja kõrvaldada moonutavad maksukulud.

2.Konsulteerides sotsiaalpartneritega, teostada konkurentsivõimet ja tööhõivet käsitleva 1996. aasta seaduse kavandatud läbivaatamine. Tagada palkade areng kooskõlas tootlikkusega. Tagada tööturu aktiviseerimispoliitika tõhusus. Jätkata kutseharidus- ja -koolitusreforme ning pakkuda täiendõpet, eelkõige sisserändajataustaga inimestele.

3.Edendada innovatsioonisuutlikkust, eelkõige soodustada investeeringuid teadmistepõhisesse kapitali. Suurendada äriteenuste sektori ja jaemüügisektori konkurentsivõimet, kõrvaldades põhjendamatud asutamis- ja tegevuspiirangud. Kõrvaldada transporditaristu investeeringute ja energiatootmise suutlikkuse probleemid.

Brüssel,