[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.12.2009

KOM(2009)695 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Erasmus Munduse programmi (2004–2008) järelhindamise aruanne

SISUKORD

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Erasmus Munduse programmi (2004–2008) järelhindamise aruanne 1

1. Sissejuhatus 3

2. Välishindamise taust 3

3. Välishindamine 4

3.1. Hindamise tingimused 4

3.2. Metoodika 4

3.3. Hindaja tähelepanekud 4

3.3.1. Erasmus Munduse kursuste kvaliteet 4

3.3.2. Erasmus Munduse programmis osalenud üliõpilaste ja teadlaste tase 5

3.3.3. Mõju Euroopa kõrghariduse pakkumisele 5

3.3.4. Mõju Euroopa kõrghariduse rahvusvahelisele nõudlusele 6

3.3.5. Mõju üliõpilastele ja teadlastele 6

3.3.6. Jätkusuutlikkus 6

3.3.7. Programmi struktuur 7

3.3.8. Programmi juhtimine 7

3.3.9. Programmi tõhusus 7

4. Välishindamise peamised soovitused ja komisjoni märkused 8

4.1. Tõhusus 8

4.2. Jätkusuutlikkus 9

4.3. Tõhusus – Programmi ülesehitus ja juhtimine 10

5. Komisjoni järeldused 10

Statistikat taotluste ja valikumenetluse kohta 11

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Erasmus Munduse programmi (2004–2008) järelhindamise aruanne

(EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne esitatakse 5. detsembri 2003. aasta otsuse 2317/2003/EÜ,[1] millega kehtestatakse Erasmus Munduse programm, artikli 12 alusel, milles on ette nähtud programmi järelhindamise aruande koostamine. Selles esitatakse komisjoni seisukoht programmi järelhindamise aruande peamiste järelduste ja soovituste kohta, millega saab tutvuda järgmisel veebiaadressil: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . Need järeldused ja soovitused põhinevad Erasmus Munduse programmis osalejatele ja peamistele sidusrühmadele esitatud põhjalikel küsimustikel.

2. Välishindamise taust

Erasmus Mundus 2004–2008 oli kõrghariduse valdkonnas rakendatav koostöö- ja liikuvusprogramm, mille sihiks oli tutvustada Euroopa Liitu kui õppevaldkonna tippkeskust kogu maailmas. Programmi eesmärk oli toetada kõrgekvaliteediliste Euroopa magistrikursuste arendamist ning parandada Euroopa kõrghariduse nähtavust ja atraktiivsust kolmandates riikides. Programmi strateegiline eesmärk oli parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist koostöös kolmandate riikidega.

Programmi konkreetsed eesmärgid olid järgmised: edendada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja tipptasemel pädevust; soodustada kolmandate riikide teise astme üliõpilaste ja teadlaste liikuvust Euroopa Liidu suunas; soosida liigendatud koostööd kolmandate riikide kõrgharidusasutustega ning parandada Euroopa Liidu kõrghariduse profiili, nähtavust ja kättesaadavust kogu maailmas.

2004.–2008. aasta programm hõlmas nelja tähtsamat meedet: Need olid järgmised: meede 1 – Erasmus Munduse magistrikursused, st integreeritud magistrikursused, mida pakub vähemalt kolm ülikooli kolmest erinevast Euroopa riigist; meede 2 – Erasmus Munduse stipendiumid kolmandate riikide üliõpilastele ja teadlastele; meede 3 – partnerluslepingud kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, sealhulgas ELi liikmesriikide üliõpilaste ja teadlaste kolmandatesse riikidesse suunduva liikuvuse edendamiseks antavad stipendiumid; meede 4 – projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse suurendamiseks kogu maailmas.

3. Välishindamine

3.1. Hindamise tingimused

Vastavalt komisjoniga sõlmitud raamlepingule[2] paluti äriühingul ECOTEC Research and Consulting Ltd läbi viia hindamine. Järelhindamisel vaadeldi ajavahemikku 2004–2008, mil toimus mitmeid konkursse programmi rakendamiseks. Erilist tähelepanu pöörati aastatel 2006–2007 toimunud programmi vahehindamise järgsele perioodile. Erasmus Munduse magistrikursuste, stipendiumide ja atraktiivsuse suurendamisega seotud projektid (meetmed 1, 2 ja 4) said alguse õppeaastal 2004/2005, partnerluslepingute sõlmimist (meede 3) alustati aga aasta hiljem, õppeaastal 2005/2006.

Hindamise peamine eesmärk oli hinnata programmi Erasmus Mundus mõju ning jõuda selgusele, mida võiks kogemusest õppida, et toetada järgmise programmi rakendamist. Hindamisel keskenduti programmi Erasmus Mundus tõhususele, ehk sellele, kui suures ulatuses on suudetud algselt püstitatud eesmärke täita. Lisaks lühi- ja pikaajalisele mõjule analüüsiti ka programmi mõju saavutamise tõhusust[3] ning seda, kui suures ulatuses on toetatud kursused jätkusuutlikud pikemas perspektiivis.

3.2. Metoodika

Metoodika hõlmas asjakohaste dokumentide analüüsi, Erasmus Mundus magistrikursuste, partnerluslepingute ja atraktiivsuse suurendamisega seotud projektides (meetmed 1, 3 ja 4) osalenud asutuste ning kolmandate riikide ja ELi üliõpilaste ja teadlaste küsitlemist; ning peamiste sidusrühmade, sealhulgas Erasmus Munduse riiklike ametiasutuste ja programmi kõigi nelja meetme rakendamises osalenute intervjueerimist. Kaheteist magistrikursuse kohta teostati kohapeal juhtumiuuringud. Kogutud tõendite triangulatsioon ja ristkontrollimine toimus kogu analüüsi jooksul.

3.3. Hindaja tähelepanekud

Erasmus Munduse järelhindamiseks kogutud tõendite põhjal võib öelda, et programm on olnud tõhus sätestatud eesmärkide saavutamisel ning loonud märkimisväärset lisaväärtust ühenduse tasandil. Erasmus Mundus on toonud kokku mitmeid parimaid ELi kõrgharidusasutusi, et pakkuda uusi ja innovaatilisi ühiseid magistrikursusi, mida ilma programmita ei oleks tõenäoliselt toimunud. Magistriprogramme pidasid kvaliteetseteks nii kõrgkoolide töötajad kui ka praegused ja endised Erasmus Munduse üliõpilased, keda hindamise ajal küsitleti. Programmid on üldiselt saanud rohkelt taotlusi kolmandate riikide üliõpilastelt.

3.3.1. Erasmus Munduse kursuste kvaliteet

Hindamisel kogutud tõendid näitavad, et programmi raames toetatud magistrikursused on olnud kõrge kvaliteediga. Osalenud asutuste ning nende töötajate kõrge tase on taganud kursuste akadeemilise kvaliteedi. Kuigi osalenud asutuste geograafiline jaotus oli üldiselt tasakaalus, olid uute liikmesriikide asutused proportsionaalselt alaesindatud.

Kursuste kõrge akadeemiline tase ja sisu olid koordinaatorite kõige tihedamini mainitud põhjused, mis andsid lisaväärtust võrreldes tavaliste (kodumaiste) magistrikursustega samas valdkonnas. Erasmus Munduse kursustega seotud liikuvus ja kultuuridevaheline kogemus oli koordinaatorite ja õppurite meelest samuti oluline osa lisaväärtusest.

Üliõpilased hindasid kõrgelt ka saadud tuge ja kõrgharidusasutuste tingimusi. Siiski nähtub hindamisest, et mõnel juhul saaks parandada erinevate osalevate asutuste õppekavade ühilduvust ja üliõpilastele pakutavaid haridusteid. Kursuste lõimimist aitaks lihtsustada struktuursemad formaadid, kus oleks rohkem tavakursusi ja vähem võimalusi spetsialiseerumiseks.

3.3.2. Erasmus Munduse programmis osalenud üliõpilaste ja teadlaste tase

Võtmata arvesse mõningaid erandeid, on Erasmus Munduse kursused meelitanud ligi rohkelt taotlejaid kolmandatest riikidest. Siiski on sageli olnud probleeme oodatava arvu ELi tudengite kaasamisega. Tihti oli selle põhjuseks kursuste maksumus (mis võis olla kõrgem kui „riiklikel” programmidel) ning stipendiumide puudumine ELi üliõpilastele 2004.–2008. aasta programmis.

Hindamisest selgus, et Erasmus Munduse programmi valituks osutunud üliõpilaste üldine akadeemiline tase on kõrge. 55 % online- küsitlusele vastanud koordinaatoritest ja partneritest märkis, et Erasmus Munduse üliõpilaste akadeemiline tase oli „märkimisväärselt kõrgem” keskmisest magistritaseme tudengist nende osakonnas.

Meetme 2 raames kasutatud lisarahastamine, et kaasata üliõpilasi teatavatest geograafilistest piirkondadest ja riikidest („Aknad”), ei olnud alati kooskõlas programmi peamise eesmärgiga, milleks on akadeemiline tipptase. Teatavatel juhtudel esineb tõendeid, et „Akendega” kaasnenud peamiselt geograafilise kriteeriumi tõttu osutusid valituks keskmisest madalama tasemega üliõpilased.

Hindamise andmetest selgub, et meetme 2 raames toetatud teadlaste üldine akadeemiline tase oli kõrge. Siiski olid üle 75 % toetatud teadlastest mehed. See tase on ebaproportsionaalne, isegi kui võtta arvesse akadeemiliste töötajate võimalikku soolist varieerumist erinevates teadusvaldkondades.

3.3.3. Mõju Euroopa kõrghariduse pakkumisele

Erasmus Mundus on lisanud olemasolevale ELi magistritasandi haridusele nii kvantiteeti kui ka kvaliteeti. Uued toetatud kursused on üldiselt lisandunud olemasolevale kõrghariduse pakkumisele, sest „kodumaised” kursused on paralleelselt säilinud. Programm on parandanud ka üldist kvaliteeti, luues selliseid uusi kvaliteetseid kursusi, mida enne programmi käivitamist pakuti harva.

Hindamisest selgub, et lisaks uute kursuste loomise otsesele mõjule on Erasmus Mundus ka kaudselt mõjutanud osalenud osakondi ja asutusi. Ühiskursuste loomine ja elluviimine on tugevdanud nii pakkumise poole Euroopa mõõdet (kuna erinevate riikide kõrgharidusasutused tegid koostööd) kui ka nõudluse poole rahvusvahelisemaks muutumist (asutused üritasid saada rohkem üliõpilasi välismaalt ning vastata nende vajadustele).

Hinnangus leiti, et Erasmus Mundus on üldiselt mõjutanud positiivselt ELi strateegilisi eesmärke kõrghariduse valdkonnas. Kursuste lõimitud ja riigiülene iseloom on sundinud osalenud asutusi otseselt tegelema Bologna protsessi rakendamisega, eelkõige Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemiga. Samuti on see tõstnud akadeemiliste ringkondade vastastikust teadlikkust teiste liikmesriikide kõrgharidussüsteemide omaduste ja funktsioneerimise kohta.

Mitmelt kursuselt saadud kogemus näitab, et ühised teaduskraadid (diplomid) on valdkond, kus oleks vaja kõrvaldada tõkked riikide õigusaktidest, mis ei võimalda ühiste kraadide tunnustamist. Ühiste kraadidega seotud ühine kvaliteedikontroll ja vastastikune tunnustamine on paranenud, mis tõenäoliselt aitab kaasa Euroopa kõrgharidusruumi edasisele arendamisele.

3.3.4. Mõju Euroopa kõrghariduse rahvusvahelisele nõudlusele

On tõendeid, et Erasmus Mundus on tõstnud kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste arvu osalevates osakondades ja asutustes. Siiski ei ole see tendents üleüldine ning on võimalik, et osa kolmandate riikide üliõpilastest, kes oleks tulnud Euroopasse niikuinii, on valinud Erasmus Munduse kursused. Ühegi uuritud juhtumi puhul ei olnud saada koondandmeid konkreetsetes asutustes õppivate kolmandate riikide üliõpilaste kohta, kuigi sellised andmed oleksid väga väärtuslikud hindamaks Erasmus Munduse taoliste programmide kvantitatiivset mõju.

Mitmed hindamise käigus küsitletud kursuste esindajad mainisid, et Erasmus Mundus on võimaldanud nende osakondadel üliõpilasi ligi meelitada suuremast arvust riikidest ning sellega on irdutud traditsioonilistest üliõpilaste saamise võimalustest.

3.3.5. Mõju üliõpilastele ja teadlastele

Lõpetajate uuring ( Graduate Impact Survey ) on näidanud, et Erasmus Munduse lõpetajad arvavad üldiselt, et nad on kursustelt saanud väärtuslikke ja asjakohaseid oskusi ja kogemusi. Kursused lõpetanud üliõpilaste pikemaajalist akadeemilist või tööalast karjääri ei ole praeguseks veel piisavalt uuritud, kuid üldiselt on tulemused positiivsed.

Meetmes 2 osalenud teadlaste vastused online -küsitlusele näitavad, et neil on õnnestunud oma (uurimistööga seotud) võrgustikke tugevdada ning omandada täiendavaid teadmisi kõrghariduse kohta ELis. Tundub, et programmis osalemise mõju osalejatele, vastuvõtvatele osakondadele ja kursustele on tugevam juhul, kui teadlased ise otseselt osalesid kursuste läbiviimises. See ei ole alati nii olnud.

3.3.6. Jätkusuutlikkus

Hindamine on näidanud, et enamik praegu Erasmus Munduses osalevatest koordinaatoritest ja partneritest ei usu, et nende osalusel toimunud kursused võiksid samamoodi jätkuda ilma ELi jätkuva rahastamiseta.

Euroopa toetuse saajate suust ei ole selline väide ehk üllatav, eriti riikide puhul, kus kõrgharidussüsteemi rahastamine on märkimisväärselt vähenenud. Erasmus Munduse jätkusuutlikkus eeldab pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski seda, et ELi rahastamine väheneb individuaalsete kursustega seotud stipendiumide puhul. Paljude Erasmus Munduse kursuste jätkumiseks on vaja leida muid võimalusi kui praegused.

Põhimõtteliselt peaksid rahvusvaheliselt kõrgel tasemel kursused tagama selle, et parimad kursused saavad endale kvaliteetseid, ise teenuse eest maksvaid üliõpilasi kolmandatest riikidest. Üheks põhjuseks on kindlasti see et kvaliteetse hariduse eest maksmine on EList väljaspool märksa levinum kui ELi sees. On tõenäoline, et Erasmus Munduse raames on toetatud mitmeid üliõpilasi, kes muidu ei oleks saanud endale Euroopas õppimist lubada, kuid sama tõenäoline on ka see, et programmiga on toetatud üliõpilasi, kes oleksid olnud võimelised maksma õpingute eest vähemalt osaliselt.

Kuigi üliõpilaste rahastamisallikate mitmekesistamine on juba kaasatud uude Erasmus Munduse programmi, tuleks hinnangu kohaselt kursuste korraldajatele selgitada, et vaja oleks suurendada omafinantseeringut ja leida alternatiivseid rahastamisallikaid.

3.3.7. Programmi struktuur

Hinnangus leiti, et meede 1 (magistrikursused) ja meede 2 (stipendiumid üliõpilastele) selgelt täiendasid teineteist ning olid koos tõhusad. Tõendid meetme 2 (stipendiumid teadlastele), meetme 3 (partnerlused) ja meetme 4 projektide tõhususe kohta olid vähem veenvad.

Ei olnud väga selgelt näha, et meetme 2 raames teadlaste rahastamine oleks mõjutanud kursuste kvaliteeti. Tundub, et rahastamine selle meetme raames on tõhusam juhul, kui teadlased palgatakse spetsiaalselt töötama vastava kursuse heaks (peamiselt õpetades).

Kuigi meede 3 on mitmel juhul andnud Erasmus Munduse kursustele väärtusliku lisamõõtme, on partnerlused siiski sageli olnud liialt vähe lõimitud nendega seotud kursustesse ning meetmes osalejaid on olnud oodatust vähem. Uues Erasmus Munduse programmis on selle küsimusega tegeldud ning kolmandate riikide asutused võivad nüüd samuti olla täieõiguslikud konsortsiumi partnerid.

Hindajad leiavad, et kuigi meetme 4 raames on toetatud mitmeid huvitavaid ja potentsiaalselt tõhusaid projekte, jagunes meetme rahastamine liialt erinevate eesmärkidega projektide vahel. Meede 4 oleks olnud tõhusam, kui ressurss oleks koondatud vähesemale arvule suurematele projektidele.

3.3.8. Programmi juhtimine

Hinnangu kohaselt oli Erasmus Munduse juhtimine asjakohane ja üldiselt tõhus. Programmist kasu saajad ei ole teatanud suurematest probleemidest programmi valiku- ja järelevalvemenetlustega. Siiski leiavad hindajad, et programmi järelevalveks vajalike koondandmete kvaliteeti saaks ilma erilise täiendava pingutusteta parandada. Eelkõige oleks vaja täielikumaid andmeid üliõpilaste arvu ja õpingute eduka lõpetamise protsendi kohta, sest need on lihtsad, kuid väärtuslikud „tulemuslikkuse” mõõdikud.

3.3.9. Programmi tõhusus

Hindajad leiavad, et programm on saavutanud üldiselt kõrge tõhususe taseme. Erasmus Munduse konsortsiumile kursuste juhtimiseks eraldatud võrdlemisi tagasihoidlikud summad on andnud tõhustava efekti, kuna nende rakendamiseks on eraldatud märkimisväärselt lisaressursse (eriti haldustöötajate aega).

Pidades silmas, et suur osa Erasmus Munduse individuaalsetel kursustel osalenud üliõpilastest sai täisstipendiumi, on tõenäoline, et üldist tõhusust saaks parandada, kui püütaks tagada seda, et rohkem üliõpilasi osaleks kursustel muude rahastamisallikate toel.

4. VÄLISHINDAMISE PEAMISED SOOVITUSED JA KOMISJONI MÄRKUSED

Hindaja peamised soovitused on esitatud paksus kirjas, komisjoni vastus aga kaldkirjas.

4.1. Tõhusus

Soovitus 1

Näitajaid, mis selgitavad uute liikmesriikide alaesindatust Erasmus Munduse programmis, oleks vaja täiendavalt uurida ning ELi pädevuse tasandil tuleks võtta selles valdkonnas meetmeid, et avastatud probleem lahendada.

Komisjon nõustub selle soovitusega. Suurendamaks programmis vähem esindatud ELi riikide osalemist, toetab komisjon meetme 3 raames projekti (mida koordineerib Slovakkia riiklik struktuur), mille eesmärk on jagada osalemise kohta teavet ning toetada potentsiaalseid osalejaid uutest liikmesriikidest. Selle projekti mõju on võimalik hinnata 2010. aasta suvel.

Soovitus 2

Erasmus Munduse kursuste jätkuvas järelevalves tuleks tähelepanu pöörata kursuste lõimimisele õppekavadesse ning pakutavatele õppesuundadele

Komisjon tervitab seda soovitust ning leiab, et sellega saab paremini rõhutada lõimimise tähtsust. Tulevikus palutakse taotlejail täpsemalt selgitada nende kursuste lõimitust ning ettepanekute hindajail palutakse eriti hoolikalt analüüsida lõimitust ja liikuvust.

Soovitus 3

Kuigi ELi üliõpilaste osakaalu suurendamiseks Erasmus Munduse kursustel on uude Erasmus Munduse programmi kaasatud stipendiumid ELi üliõpilastele, tuleks programmi rakendamise ajal tähelepanelikult jälgida ELi üliõpilaste tegelike taotluste arvu ja valituks osutunute määra.

Komisjon nõustub selle soovitusega ning kavatseb tähelepanelikult jälgida ELi üliõpilaste taotluste arvu ja valituks osutumise määra, nagu seda siiani on tehtud väljastpoolt ELi pärit üliõpilaste puhul. See teave on oluline, et muuta programmi rakendamine tulevikus võimalikult tõhusaks.

Soovitus 4

Uues Erasmus Munduse programmis palutakse konsortsiumidel pöörata suuremat tähelepanu sellele, et nende magistrikursuste raames toetust saanud teadlaste hulgas oleks suurem sugudevaheline võrdsus.

Komisjon nõustub põhimõtteliselt selle seisukohaga ning üritab tõsta programmis osalejate teadlikkust selles küsimuses.

Soovitus 5

Vaja on paremaid andmeid, et jälgida Erasmus Munduse mõju kolmandatest riikidest pärit kõrgetasemeliste üliõpilaste arvukusele. Osalevatel asutustel palutakse seetõttu esitada koondandmed osalevate kolmandate riikide üliõpilaste arvu kohta, et oleks võimalik Erasmus Munduse mõju sellest aspektist süsteemsemalt analüüsida.

Komisjon tervitab seda soovitust, sest selle abil saab kannustada osalevaid asutusi esitama ajakohasemat ja täpsemat statistilist teavet üliõpilaste arvu ja õppeedukuse kohta. Kõnealune teave tuleks esitada olemasoleva üliõpilaste andmebaasi kaudu (mida haldab täitevasutus) ning see andmebaas peaks olema võimalikult lihtsasti kasutatav.

Soovitus 6

Lõpetajate uuringut tuleks tulevatel aastatel jätkata, kasutades süsteemsemat, kuid lühemat küsimustikku, mis oleks spetsiaalselt koostatud, et mõõta pikaajalisemat mõju programmis osalevatele üliõpilastele.

Komisjon nõustub selle soovitusega. Lõpetajate uuring on peamine vahend, mille abil mõista ja tõlgendada programmi eelnevaid ja tulevasi suundumusi. Lõpetajate uuringu teostajaga käivad praegu arutelud, et leppida kokku tõhusamas küsimustikus üliõpilastele ja kursused lõpetanutele.

4.2. Jätkusuutlikkus

Soovitus 7

Erasmus Munduse kursuste jätkusuutlikkuse tagamiseks ning samal ajal ELi rahastamise mõju maksimeerimiseks tuleks lõpetada praegune olukord, mille puhul valdav enamik Erasmus Munduse kursustel osalevatest kolmandate riikide üliõpilastest saab täisstipendiumi. Olemasolevate kursuste korraldajaid tuleks kehutada liikuma mitmekesisema toetussüsteemi poole, et suuremat hulka üliõpilastest rahastataks muudest allikatest kui Erasmus Munduse stipendiumid.

Komisjon nõustub vajadusega tagada Erasmus Munduse kursuste jätkusuutlikkus ning on seda rõhutanud ka uue programmi esimeses konkursikutses. Komisjoni arvates on stipendiumide süsteemi tuleviku üle vaja veel aru pidada. Näiteks võib selle tulevikus eraldada toetustest, mida antakse kõrgetasemelistele kursustele, ning eraldada stipendiume selle alusel, kui palju üliõpilasi suudavad kursused hankida.

Soovitus 8

Erasmus Munduse programmi meede 3 peaks võtma strateegilisema hoiaku, nagu see oli eelmise programmi meetme 4 puhul. Rahastada tuleks kindlat arvu projekte selgelt määratletud prioriteetsetes valdkondades ning toetada tuleks klastrite tegevust. Erasmus Munduse kursuste (omarahastatavat) nõudlust oleks vaja suurendada, turundades kursusi tõhusamalt ja suunatumalt eelkõige kõrge ja keskmise elatustasemega kolmandate riikide ja Euroopa eliitkõrgharidusasutustes.

Komisjon jagab hindaja muret täpsema strateegilise lähenemisviisi puudumise üle meetme 3 erieesmärkide määratlemisel. Tänavu on komisjon otsustanud mitte esitada avatud konkursikutset ning algatada esmakordselt klastrite konkursikutse, et kasutada paremini ära meetme 4 projektide kogemust. Lisaks keskenduvad tulevased konkursikutsed kindlale arvule prioriteetsetele valdkondadele. Komisjon jätkab ka mõningate meetmete rahastamist Erasmus Munduse üleilmse edendusprojekti (Global Promotion Project) raames, et toetada Euroopa kõrghariduse propageerimist terves maailmas.

4.3. Tõhusus – Programmi ülesehitus ja juhtimine

Soovitus 9

Uue Eramus Munduse programmi raames tuleks nõuda, et külalisteadlased annaksid otsese panuse kursusesse, mille eest nad Erasmus Munduse toetust saavad, et tõsta kõnealuse kursuse taset.

Komisjon peab soovitust huvitavaks. Siiani on teadlaste stipendiume kasutatud peamiselt selleks, et võimaldada kursustega seotud õpetamis- või uurimistegevust. Otsene panus võib tähendada seda, et teadlased osalevad eelnevalt õppekava koostamisel. Teatavate kursuste puhul eeldatakse juba praegu otsest panust ning sellist head tava tuleks levitada ka teistele konsortsiumidele.

Soovitus 10

Erasmus Munduse kursuste vahe- ja lõpparuannete vormid tuleks läbi vaadata, et tagada täielike andmete kogumine üliõpilaste arvu (ELi ja kolmandate riikide üliõpilased) ja lõpetanute osakaalu kohta.

Nagu soovituse 5 puhul on komisjon nõus, et osalevaid asutusi tuleks kannustada esitama ajakohasemat ja täpsemat statistilist teavet üliõpilaste arvu ja õppeedukuse kohta. Eelkõige oleks vaja selgelt näidata lõpetanute osakaalu, mis võimaldaks läbipaistvamat analüüsi kursuse edukuse kohta.

5. KOMISJONI JÄRELDUSED

Komisjon jagab hindaja üldist hinnangut, mille kohaselt Erasmus Mundus on andnud olulise panuse Euroopa kõrgharidusele rahvusvahelise mõõtme andmisse. Programm on jätkuvalt asjakohane, kui pidada silmas väljakutseid, millega Euroopa kõrgharidusasutused praeguses ülemaailmses majandusolukorras silmitsi seisavad. Koordinaatorid, partnerid, üliõpilased ja teadlased suhtuvad programmi jätkuva entusiasmiga. Hindamise tulemused näitavad, et programm suudab täita seatud poliitilised ja tegevuseesmärgid ning asutamislepingu artikli 149 eesmärgid.

Erasmus Munduse magistrikursuste, neid korraldavate asutuste ning neil osalevate üliõpilaste ja teadlaste kvaliteet on ülimalt oluline, et tagada programmi areng ja toimimine ka tulevikus. Komisjon on rahul, et hindaja tähelepanekud olid selles osas positiivsed. Uue Erasmus Munduse programmi raames on komisjon pannud veelgi suuremat rõhku kvaliteedi tagamisele.

Uus programm on kavandatud nii, et vältida teatavaid struktuurilisi probleeme, mis esinesid 2004–2008. aasta programmi puhul. Näiteks pakutakse stipendiume ELi üliõpilastele ning võimaldatakse kolmandate riikide asutustel täieõiguslike partneritena ühisprogrammides osaleda. Komisjon võtab arvesse käesolevas hinnangus esitatud tähelepanekuid, mille alusel saab programmi paremaks muuta, ning arvestab neid 2009.–2013. aasta programmi järelejäänud aja jooksul.

STATISTIKAT TAOTLUSTE JA VALIKUMENETLUSE KOHTA

EL + EFTA/EMP riigid | Kõrgharidusasutuste osalemine EM taotluse esitanud EM magistrikursustes (1) | Kõrgharidusasutuste osalemine EM raames valituks osutunud EM magistrikursustes (1) | EM raames valituks osutunud EM magistrikursustes osalenud kõrgharidusasutused |

Austria | 32 | 7 | 4 |

Belgia | 133 | 21 | 7 |

Bulgaaria | 2 | 0 | 0 |

Küpros | 1 | 0 | 0 |

Tšehhi Vabariik | 56 | 9 | 4 |

Taani | 72 | 14 | 7 |

Eesti | 25 | 3 | 2 |

Soome | 59 | 11 | 5 |

Prantsusmaa | 465 | 65 | 49 |

Saksamaa | 320 | 54 | 33 |

Kreeka | 43 | 5 | 4 |

Ungari | 74 | 10 | 4 |

Iirimaa | 44 | 6 | 5 |

Itaalia | 361 | 44 | 26 |

Läti | 21 | 0 | 0 |

Leedu | 35 | 2 | 2 |

Luksemburg | 7 | 1 | 1 |

Malta | 17 | 1 | 1 |

Madalmaad | 162 | 29 | 14 |

Poola | 123 | 16 | 8 |

Portugal | 170 | 26 | 11 |

Rumeenia | 14 | 0 | 0 |

Slovakkia | 14 | 1 | 1 |

Sloveenia | 24 | 3 | 2 |

Hispaania | 464 | 62 | 27 |

Rootsi | 140 | 22 | 11 |

Ühendkuningriik | 257 | 42 | 28 |

Island | 5 | 0 | 0 |

Liechtenstein | 0 | 0 | 0 |

Norra | 63 | 14 | 9 |

Kokku | 3195 | 468 | 265 |

EL + EFTA/EMP riigid | Kõrgharidusasutuste osalemine EM taotluse esitanud EM meetme 4 projektides (1) | Kõrgharidusasutuste osalemine EM raames valituks osutunud EM meetme 4 projektides (1) | EM raames valituks osutunud EM meetme 4 projektides osalenud kõrgharidusasutused |

Austria | 41 | 8 | 6 |

Belgia | 84 | 18 | 16 |

Bulgaaria | 18 | 2 | 2 |

Küpros | 5 | 2 | 2 |

Tšehhi Vabariik | 27 | 4 | 3 |

Taani | 22 | 6 | 4 |

Eesti | 20 | 5 | 5 |

Soome | 53 | 17 | 12 |

Prantsusmaa | 135 | 26 | 20 |

Saksamaa | 108 | 16 | 10 |

Kreeka | 27 | 5 | 3 |

Ungari | 41 | 4 | 2 |

Iirimaa | 11 | 3 | 3 |

Itaalia | 144 | 15 | 12 |

Läti | 11 | 3 | 2 |

Leedu | 23 | 4 | 3 |

Luksemburg | 2 | 0 | 0 |

Malta | 9 | 3 | 1 |

Madalmaad | 73 | 14 | 9 |

Poola | 60 | 12 | 9 |

Portugal | 55 | 10 | 7 |

Rumeenia | 31 | 3 | 3 |

Slovakkia | 30 | 6 | 3 |

Sloveenia | 17 | 1 | 1 |

Hispaania | 133 | 32 | 18 |

Rootsi | 51 | 11 | 8 |

Ühendkuningriik | 99 | 22 | 15 |

Island | 2 | 2 | 1 |

Liechtenstein | 1 | 1 | 1 |

Norra | 24 | 11 | 9 |

Kokku | 1357 | 266 | 190 |

Üliõpilaste esitatud taotluste arv | Eraldatud Erasmus Munduse stipendiumid | „Akende“ kaudu eraldatud stipendiumid | Eraldatud stipendiumid kokku |

2004-05 | puudub | 140 | 0 | 140 |

2005-06 | 3030 | 455 | 353 | 808 |

2006-07 | 5500 | 741 | 636 | 1377 |

2007-08 | 12 766 | 1196 | 629 | 1825 |

2008-09 | 18 820 | 1957 | 74 | 2031 |

Kokku | 40 116 | 4489 | 1692 | 6181 |

[1] ELT L 345, 31.12.2003.

[2] Hindamise, hindamisega seotud teenuste ja mõjuhindamise tugiteenuste raamleping (EAC/03/06 – 1. uuendus).

[3] Kui suures ulatuses saavutati programmi mõju mõistlike kuludega.