ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2009 
SEK(2009) 972 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Nõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb  komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse 
energeetika infrastruktuuri investeerimispro jektidest ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
{KOM(2009) 361} 
{SEK(2009) 971}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
1.1. Milles seisneb probleem? 
 Käsitlemist vajav probleem on kooskõlastatud andmete ja teabe puudumine  
investeerimisprojektide kohta (nende erinevates etappi des) ning sellest johtuvad 
puudujäägid . Andmed, mis tahes allikast need ka ei pärineks, ei ole alati 
täielikud, usaldusväärsed ega vajaliku analüüsi tarbeks kohased. Näiteks 
EUROSTATi andmed käsitlevad juba toiminud arenguid, samas kui investeerimisprojektide puhul on vaja tulevikku suunatud andmeid/teavet. 
Nõukogu määrus (EÜ) nr 736/96 p eaks põhimõtteliselt võimaldama 
investeerimisprojektide jälgimist ELi tasandil. Komisjoni tuleb kord aastas teavitada suurematest investeerimisprojektidest või olulisematest investeerimisprojekte mõjutavatest  otsustest nafta-, maagaasi- ja 
elektrisektorites. Kõnealust määrust ei  kohaldata aga enam järjepidevalt ning 
samuti ei vasta see tänase päeva üles annetele energeetika valdkonnas. Rohkem 
horisontaalseid õigusakte ELi  tasandil aga ei ole. 
 Asjakohaste andmeteta ei ole komisjonil võimalik: 
– analüüsida ELi energeetika infrastr uktuuri võimalikku arengut, tuvastada 
võimalikke puudujääke ega prognoosida ener giavarustuse seisu edaspidi;  
– anda hinnangut ELi energiapoliitik ale ega toetada poliitika kujundamist 
ametlike andmetega; 
– aidata kaasa ELi energiasüsteemi tõenäolise arengu läbipaistvuse 
suurendamisele. 
 
ET 3   ET  Investeerimisprojektide kohta andmete es itamist (st teabe andmist) ja nende 
järelevalvet (st analüüsi) ning ELi ener giasüsteemi arengut peetakse oluliseks 
eriti praegusel ajal. Kuigi märkimisväärsed investeeringud ELi energeetika infrastruktuuri on otsustava tähtsuse ga, kaasneb investeerimisprojektide 
elluviimisega suurel määral ebakindl ust, mida süvendab veelgi praegune 
majandus- ja finantskriis. Nagu märgit akse 2008. aastal vastu võetud teises 
strateegilises energiaülevaates, on ne id investeeringuid vaja tulevase 
energiavajaduse rahuldamiseks, ülemineku edendamiseks vähem CO
2-heiteid 
tekitavale majandusele ning suurem a energiajulgeoleku tagamiseks 
kriisiolukordades, samuti siseturu tõhusaks toimimiseks. 
1.2. Keda probleem kõige rohkem puudutab  ning miks on riiklik sekkumine 
vajalik? 
 ELi institutsioonidel ei ole ELi energee tika infrastruktuuri arengu kohta piisavalt 
asjakohaseid ja kooskõlastatud andmeid, et hinnata pakkumise ja nõudluse 
strateegilist tasa kaalu. ELi energiasüsteemi eeldatava arengu ebapiisav 
läbipaistvus mõjutab suure tõen äosusega kõnealust tööstusharu. 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
 ELi institutsioonid on kiitnud heaks uue poliitika ning kehtestanud 
õigusraamistiku, mille kohaselt maja ndusettevõtjatel tuleb langetada 
investeerimisega seotud otsuseid. Niisiis on aruandlus ja järelevalve (st analüüs) investeerimisprojektide edenemisega se otud andmete puhul vajalik. Et nii ELi 
kui ka piirkondlik mõõde nihkuvad üha r ohkem esiplaanile ning energiasektorid 
on üha enam omavahel seotud ja integreeri tud, on oht, et riigi- või sektoripõhine 
teave muutub mitteküllaldaseks. 
3. EL
I ALGATUSE EESMÄRGID : 
 Nõukogu määruse (EÜ) nr 736/96 läbivaat amise üldeesmärk on kujundada tõhus 
ja tulemuslik aruandluse ja järeleva lve raamistik, st koguda asjakohaseid 
andmeid ELi energeetika infrastruktuur i investeeringute kohta ning kehtestada 
mehhanism andmete analüüsitulemuste jagamiseks liikmesriikide ja sidusrühmadega.  
4. V
ÕIMALIKUD POLIITIKAVALIKUD  
 On kaalutud nelja võimalust: 
– 0-variant – Status quo  – Energeetika infrastruktuuri arengu 
järelevalve olemasolevate aruandlusnõuete alusel  Selle variandi puhul 
esitataks andmed ja teave ELi  energeetika infrastruktuuri 
investeerimisprojektide kohta kas ol emasoleva ELi aruandlussüsteemi 
vahendusel ja/või komisjon ostaks need. 
 
ET 4   ET – 1. variant – nõukogu määruse nr  736/96 kehtetuks tunnistamine  
Võrreldes status quo  valimisega tunnistataks selle variandi puhul kehtetuks 
nõukogu määrus nr 736/96 selle ebapiisava rakendamise ja kasvava ebakõla 
tõttu ELi uue energiasüsteemiga. Ee ldades, et pikemas perspektiivis 
pakkumine ja nõudlus turgudel tasaka alustub, asendataks korrapärane 
järelevalve konkreetsete juht ude uuringutega, juhul kui teatavad poliitilised 
otsused nõuaksid energeetikaga seot ud investeerimisprojektide analüüsi.   
– 2. variant – Energeetika infrastrukt uuri arengu järelevalve täiendava 
aruandlusega Töötataks välja täiust atud ja ajakohastatud 
aruandlusmehhanism: andmetele es itatavad nõuded kajastavad ELi 
energiasüsteemi arengut ning andmet e kvaliteedile esitatakse karmimaid 
nõudeid. Aruandluskohustus viiakse kooskõlla viimaste seadusmuudatustega (nt aruandlus iga kahe aasta tagant , kolmanda siseturupaketi kohane 
järelevalve) ning seda lih tsustatakse. Liikmesriig id võib kõnealuse määruse 
kohasest aruandlusest vabastada, juhul  kui nad esitavad samaväärseid 
andmeid muul viisil (nt teatavate ke htivate õigusaktide kohaselt), samuti võib 
ettevõtted vabastada teabe edastamisest , juhul kui liikmesriigid otsustavad 
vajaliku teabe muul viisil esitada. Lisa ks aruandlusele sätestatakse andmete 
analüüsimine komisjoni poolt ning  kogutud andmete võimalikult suur 
läbipaistvus, välja arvatud tundlik äriteave. 
– 3. variant – Energeetika infrastr uktuuri arengu järelevalve uue 
iseseisva aruandlusega Erinevalt 2. variandist kehtestataks selle valikuga 
täiesti iseseisev integreeritud aruandlus- ja järelevalvesüsteem. Liikmesriigid on kohustatud komisjonile teatama kõi k eelnevalt kontrol litud nõutud 
andmed sõltumata muudest ELi tasandil olemas olevatest teavitamis- või järelevalvemehhanismidest.  
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Täiustatud ja tõhustatud aruandlussüsteem parandab andmete kättesaadavust ning 
komisjonile edastatavate andmete ja teabe kvaliteeti lühiajalises  perspektiivis. See 
võimaldab ka olukorra korrapärast analüüsimis t ja läbipaistvuse s uurendamist. Keskpikas 
ja pikas perspektiivis oskavad investor id üldjuhul hinnata ELi-ülese ühtlustatud 
lähenemisviisi olemasolu ja ELi energi asüsteemi võimaliku arengu ülevaadet, mis 
põhineb täpsel ja asjakohasel teabel, eriti juhu l, kui see näitab ära investeerimisprojektide 
takistused, nagu ülemäära keerukas loamenetlu s või laenuraha vähesus. Vallates rohkem 
ja kvaliteetsemat teavet, saab komis jon edendada ka parimaid tavasid. 
2. ja 3. võimalikku poliitikav alikut peetakse asjakohas emateks. Nende puhul oleks 
tagatud kasulik raamistik valitsusasutuste ja sidusrühmade vahelistele aruteludele, mille käigus analüüsitakse investeerimisproj ektide tulevasi suundumusi ja kogetud 
investeerimistakistusi. 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 736/96 läbivaatam isest tuleneva aruandluse maksimaalne 
halduskulu (k.a ettevõtted, 27 liikmesriik i ja komisjon) hinnatakse umbes poolele 
miljonile eurole. Seda maksimaalset kulu aga tegelikult ei teki, sest mitmeid andmeid 
koguvad liikmesriigid muude õigusaktide alusel. 
 
ET 5   ET 6. VARIANTIDE VÕRDLUS  
Tõhususe, tulemuslikkuse ja sidususe kriteer iume arvestades tundub  2. variant valikute 
hulgast kõige soodsam ning on kõige paremini kooskõlas nõukogu määruse 736/96 
läbivaatamisega seatud eesmärkidele. Sellega kehtestatakse integree ritud ja ajakohastatud 
raamistik, milles ühitatakse aruandlus ja järelevalve ELi tasandil. See võimaldab 
kasutada kontrollitud andmeid, mis suuren daks andmete kasutamiskõlblikkust ja 
võrreldavust. Et selle valiku puhul arvestat akse olemasolevate aruandluskohustustega, 
mis ei pruugi olla ebaolulin e, välditakse seega dubleerimis t ning viiakse tööstusharu ja 
liikmesriikide halduskoormus miinimumini. See valik on proportsionaalne. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Uue aruandlus- ja järeleva lvemehhanismi mõju üle otsu statakse aruandluskohustust 
järgivate liikmesriikide arvu ning kogutud an dmete kvaliteedi, terviklikkuse ja 
asjakohasuse alusel. Samuti jälgitakse si dusrühmade ja huvitatud poolte aktiivsust 
järelevalvemehhanismiga seoses (huvi anal üüsiaruannete vastu, os alemine koosolekutel) 
ning tulemuste kasutamist ELi institutsiooni de ja muude huvitatud osaliste poolt.