Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kohta /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Üldine taust Teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 peamisi eesmärke on tugevdada Euroopa tööstust meetmete abil, mis toetavad teadusuuringuid ja innovatsiooni paljudes tööstussektorites. Eelkõige nähakse sellega ette avaliku ja erasektori partnerluse loomine, mis aitab lahendada mõned Euroopa põhiprobleemidest. ELi biotoorainel põhinevad tööstusharud võiksid anda olulise panuse strateegia „Euroopa 2020” ning selle juhtalgatuste „Innovaatiline liit”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” eesmärkide saavutamisse. Seda on tunnistatud mitmes hiljutises ELi poliitikaalgatuses, näiteks Euroopa innovatsioonipartnerluses „Põllumajanduse tootlikkus ja jätkusuutlikkus”,[1] aruka spetsialiseerumise strateegias liikmesriikide ja piirkondade jaoks[2] ning seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ettepanekus. 13. veebruaril 2012. aastal vastu võetud teatises, milles visandatakse Euroopa biomajanduse strateegia,[3] soovitatakse luua osana selle tegevuskavast biotoorainel põhinevate tööstusharude avaliku ja erasektori partnerlus. Komisjoni teatises, milles käsitletakse Euroopa tööstuse tugevdamist majanduse kasvuks ja taastumiseks,[4] rõhutatakse biotoorainel põhineva avaliku ja erasektori partnerluse loomise tähtsust ühise tehnoloogiaalgatuse vormis ELi tööstuspoliitika raames; see on kooskõlas ka komisjoni teatisega „Avaliku ja erasektori partnerlused Horisont 2020 raames: võimas vahend innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks Euroopas”[5]. Ka Regioonide Komitee on oma 2012. aasta novembri arvamuses Euroopa biomajanduse strateegia kohta[6] toonitanud, et bioressursipõhistel toodetel ja bioressursipõhisel ühiskonnal on Euroopas tähtis roll. Pidades silmas üldisemaid majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse küsimusi ning mõjusid tarbijatele, uurib komisjon praegu biokütuseid tarbija perspektiivist[7] osana laiemast kütuseturu toimimise uuringust. Biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse loomise põhjendused ja eesmärgid Biotoorainel põhinevad tööstusharud on sektor, mis kasutab taastuvaid bioloogilisi ressursse, et toota neist bioressursipõhiseid tooteid ja biokütuseid. Tavaliselt toimub tootmine biorafineerimistehastes ja tugineb sageli bioressursipõhistele protsessidele. Nendega luuakse uusi väärtusahelaid, ühendades varasemalt mitteseotud esmatootjad (ja nt orgaaniliste jäätmete käitlejad) ja tööstusharud ning avades seeläbi uusi võimalusi paljudele pikaajalistele turuosalistele. Järjest enam töötlevaid tööstusharusid, näiteks kemikaalide, biokütuste, tselluloosi ja paberi, suhkru ja tärklise tootjad, ning tehnoloogia pakkujaid (eriti tööstusliku biotehnoloogia ja inseneritöö alal) on huvitatud osalisest või täielikust üleminekust jätkusuutlikele taastuvatele biopõhistele ressurssidele ja/või toodetele. Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse keskmes on taimede mittesöödavate osade (nt puit, põllumajanduse ja metsanduse jäägid) ning biolagunevate jäätmete muundamine bioressursipõhisteks toodeteks ja biokütusteks. Taimede mittesöödavad osad, mida nimetatakse ka lignotselluloosiks, on tavaliselt heterogeensed ja sisaldavad mitmesuguseid kompleksseid biomolekule (st tselluloos, hemitselluloos ja ligniin). Lignotselluloosse materjali ümbertöötamiseks vajalikku tehnoloogiat peetakse praeguste taimede söödavate osade ümbertöötamise tehnoloogiatega võrreldes täiustatumaks ning see on alles arendamisjärgus. Seetõttu nimetatakse selle abil saadavaid tooteid ja sellest tulenevaid protsesse täiustatuks. Biotoorainel põhinevad tööstusharud on ELi biomajanduse nurgakivi majanduskasvu ja töökohtade loomisel. Kuigi bioressursipõhised tooted ja biokütused moodustavad praegu ainult ligikaudu 3 % Euroopa biomajanduse 2 triljoni euro suurusest aastakäibest ja 1 % selle 22 miljonist töökohast, oodatakse biotoorainel põhinevatelt tööstusharudelt[8] kiiremat ja olulisemat kasvu kui traditsioonilisematelt biomajanduse sektoritelt[9],[10]. Erinevate allikate hinnangutel leitakse, et: · biorafineerimistehaste kogu biomassi väärtusahela üldine tulupotentsiaal võiks 2020. aastaks ületada 200 miljardit eurot[11]; · bioressursipõhiste protsesside osa kogu kemikaalitootmises eraldivõetuna suureneb 2005. aasta vähem kui 2 %-lt 2025. aastaks tõenäoliselt 25%-le[12]; · ELi bioressursipõhiste keemiatoodete (sh bioplastik, biomäärdeained, biolahustid, biopindaktiivsed ained ja keemiatööstuse lähteained) maht kasvab kuni 2020. aastani 5,3 % aastas ning seega on selle valdkonna turu väärtus 40 miljardit eurot ja ainuüksi biokeemiatööstuses luuakse 90 000 töökohta[13]; · aastaks 2020 saaks konkurentsivõimeliste kuludega toota kuni 75 miljardit liitrit bioetanooli, mis tooks põllumajandussektorile umbes 15 miljardit eurot lisatulu[14]. Selle potentsiaali realiseerimiseks ning Euroopa biotoorainel põhinevate tööstusharude ja nende väärtusahelate konkurentsivõime tagamiseks ülemaailmsetel turgudel tuleb ületada mitu takistust: · biomassi lähteainet tuleb saada Euroopast, jätkusuutlikul viisil ja ilma soovimatute kahjulike tagajärgedeta, nagu bioloogilise mitmekesisuse kadumine, kaudne maakasutuse muutumine või kahjulik mõju toiduga kindlustatusele; · erinevad osalised, sealhulgas põllumajandusest ja metsandusest, tööstusest ning jäätmekäitlejate hulgast peavad hakkama tegema tervete väärtuseahelate ulatuses koostööd eesmärgiga suurendada ressursitõhusust, vähendades nende sektorite senist killustatust ja isoleeritust; · tuleb töötada välja uusi protsesse, et eraldada, eeltöödelda ja muundada seda lähteainet bioressursipõhisteks toodeteks ja biokütusteks. Samaaegselt tuleb jõulise ja mitmetahulise teadustöö abil välja töötada arvukaid täiesti erinevaid tehnoloogilisi võimalusi (nt ensüümipõhised ja termokeemilised protsessid), et suurendada protsesside tõhusust ja optimeerida tulu; · radikaalselt erinevate tehnoloogiliste valikuvõimaluste hindamiseks ja parimate valikute väljaselgitamiseks tuleb teha suuri investeeringuid tehnoloogia ja infrastruktuuri kasutusmastaabi suurendamisse. See tähendab olemasolevate biotoorainel põhinevate tööstusharude edasiarendamist (nt tselluloosi- ja paberivabrikud, biokütused, tärklis, keemiatööstus jmt) ning uute ja mastaabi suurendamist võimaldavate integreeritud biorafineerimismudelite väljatöötamist; · uute bioressursipõhiste toodete ning bioenergia/biokütuste edukaks kasutuselevõtuks oleks vaja töötada välja standardid ning märgistamis- ja sertifitseerimissüsteemid ning saavutada omaksvõtt tarbijate poolt. Toodete hinnad peaksid asjakohaselt kajastama välismõjusid ning tarbijatel peaks olema võimalik teha toodete vahel teadlikke valikuid, näiteks toodete eeliseid käsitlevate andmete alusel kogu nende olelustsükli kohta nö sünnist surmani. Biotoorainel põhineva tööstuse väärtusahelad (alates esmatootmisest, biorafineerimistehastest, tööstuslikest kasutajatest kuni kaubamärkideni) on keerukad ning seda on ka tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud probleemid, mis tuleb ületada, et kasutada ära nimetatud tööstuse sotsiaalmajanduslikud ja keskkonnaalased võimalused. Kindel strateegiline visioon, täpselt struktureeritud ja määratletud teadus- ja innovatsioonikava ning pikaajalised stabiilsed finantskohustused on ainus viis koondada ühte programmi eri pädevused kogu Euroopast, et saavutada vajalikud murrangud ning piisav kindlustunne ja kriitiline mass mahukate erainvesteeringute esilekutsumiseks. Kavandatava biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärgid on järgmised: · aidata kaasa ressursitõhusama ja jätkusuutlikuma vähese CO2-heitega majanduse saavutamisele ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamisele eriti maapiirkondades, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid täiustatud ja säästval viisil biomassi hankivate biorafineerimistehaste abil, ning eelkõige: · tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu ning mis asendavad vajaduse fossiilsete ressursside järele; · arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses alates biomassist kuni biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja kütuste tarbijateni, sealhulgas uute vastastikuste ühenduste loomise teel sektorite vahel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid; · luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning tõendavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega. Lähtumine varasematest kogemustest Euroopa Liit on rahastanud viimastel aastakümnetel väga erinevaid projekte, mis aitavad kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamisele. ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid (RP) katavad peaaegu 6 % kogu ELi teadusuuringute ja arendustegevuse investeeringutest ning 15 % avaliku sektori rahastatavatest teadusuuringutest ja arendustegevustest, mida rahastatakse piiriülese koostöö vormis. Seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” 2. teemavaldkonna „Toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia” raames rahastatakse praegu biotehnoloogia valdkonnas 100 projekti, kus ELi panus on ligikaudu 400 miljonit eurot. Biorafineerimistehaste multidistsiplinaarsust silmas pidades korraldas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat 2008. aastal biorafineerimistehaste ühise projektikonkursi, mis hõlmas programmi „Koostöö” nelja teemavaldkonda (2. teemavaldkond, 5. teemavaldkond, 4. teemavaldkond „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad” ning 6. teemavaldkond „Keskkond”). 2009. aastal valiti rahastamiseks kolm juhtivat koostööprojekti (BIOCORE, EUROBIOREF ja SUPRABIO), kus ELi panus kokku on ligikaudu 50 miljonit eurot. Eelmiste aastate kogemus kinnitab, et Euroopal on biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonnas tugev teadusbaas ning mõned edukad biorafineerimistehaste projektid nii ELi kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil. ELi ja piirkondlikul tasandil rakendatavad rahastamismehhanismid, eelkõige suured ja integreeritud biorafineerimistehaste projektid ning piirkondlikud biomajanduse klastrid, on samm õiges suunas: nende puhul kasutatakse väärtusahela põhist lähenemisviisi, mis hõlmab teadusuuringuid, tutvustus- ja kasutuselevõtutegevust ning soodustatakse piiriülest koostööd. Siiski ei ole nendega suudetud saavutada piisavat kriitilist massi, et lahendada killustumise probleem ja luua Euroopas biotoorainel põhinevate integreeritud tööstusharude väärtusahelaid. Kummagi rahastamismehhanismi mõju oleks võinud olla isegi parem, kui need oleksid olnud osa integreeritud pikaajalisest biotoorainel põhinevate tööstusharude strateegiast ning kui tutvustamist ja kasutuselevõttu oleks rohkem toetatud. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse ettevalmistamisel konsulteeriti paljude eri allikatega. · Kavandatava biotoorainel põhineva avaliku ja erasektori partnerluse teemaline avalik arutelu toimus 21. septembrist kuni 14. detsembrini 2012 ja sai 638 arvessevõetavat vastust. 64,6 % vastustest tuli erasektorist, 24,6 % akadeemilistest ringkondadest, 8,8 % avalikust sektorist ja 2 % vabaühendustelt. Vastajate seas olid 27st liikmesriigist esindatud 19 ning enim vastuseid tuli Poolast, millele järgnesid Madalmaad, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Belgia, Rootsi, Soome, Itaalia, Austria, Ühendkuningriik, Rumeenia, Tšehhi Vabariik, Portugal, Taani, Iirimaa, Ungari, Kreeka ja Slovakkia. Peaaegu kõik vastajad (94,3 %) pooldasid ELi sekkumist ning 86,9 % nägi avaliku ja erasektori partnerluses sobivaimat mehhanismi biotoorainel põhinevate tööstusharude teadus- ja innovatsioonitegevuste rakendamiseks Horisont 2020 raames ning leidis, et sellel oleks kasulikke sotsiaalmajanduslikke mõjusid. Teised peasõnumid olid vajadus tugevdada ELi innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning sõnastada biotoorainel põhinevate tööstusharude kohta selged sekkumiseesmärgid. Konsulteerimise tulemusi esitleti ja arutati 9. jaanuaril 2013. aastal Brüsselis toimunud huvirühmade üritusel, kus osales 162 inimest. Internetis toimunud avaliku arutelu täielik aruanne on osa mõjuhinnangust; selle trükiversioon avaldatakse kavakohaselt 2013. aasta juunis. · Mitu biomajanduse strateegia rakendamise raames korraldatud üritust võimaldasid luua mõjuhinnangu koostamise ajal korrapäraseid ja laiapõhjalisi kontakte huvirühmadega. Nende seas oli konverents „Biomajandusele suunatud partnerlus Euroopa piirkondades” 12. oktoobril 2012, mille korraldasid koostöös teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ja Regioonide Komitee. Konverentsi käigus anti teavet biotoorainel põhineva avaliku ja erasektori partnerluse potentsiaali kohta ning piirkondliku tegevuse näidete abil rõhutati biomajanduse partnerlusest saadavat võimalikku kasu. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat teavitas konverentsil osalenuid eraldi aruka spetsialiseerumise strateegiast, mis on osa ELi maaelu arengu poliitikast. Peadirektoraat soovitas võimaluse korral suunata investeeringuid biomajandusse. · Tutvuti mitme biomajanduse, bioressursipõhiste toodete ja biokütuste valdkonnas tehtud uurimistööga. · Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraati kutsuti eespool kirjeldatud teabe kogumisel ja mõjuhinnangu koostamisel abistama rühm, kuhu kuulusid kümme biotoorainel põhinevate tööstusharude eri aspektides asjatundlikku välisanalüütikut. Mõjuhinnang Kavandatavat määrust toetab komisjoni mõjuhinnang, mis on käesolevale ettepanekule lisatud. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatava meetme kokkuvõte Käesolev ettepanek käsitleb biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BPT ÜE) loomist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 alusel, et rakendada biotoorainel põhinevate tööstusharude ühist tehnoloogiaalgatust (BPT ÜTA). Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte tuleks asutada ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024. Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis. Ühisettevõtte asutavad EL, keda esindab Euroopa Komisjon, ning biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (BTK). BPT ÜE tegevusi rahastavad selle asutajad ühiselt. Komisjon ja BTK panustavad ühisettevõtte tegevuskuludesse võrdselt. BTK liikmeks olevad äriühingud rahastavad teadusuuringuid ja tutvustustegevust rahaliste ja mitterahaliste ressursside arvelt (personal, seadmed, kulumaterjalid jmt), ELi panus on rahalised vahendid. ELi vahendite ulatus varieerub kooskõlas Horisont 2020 reeglitega olenevalt käsitletava tegevuse liigist. BPT ÜE on avatud uutele liikmetele, tingimusel et nad panustavad eesmärkide saavutamisse vahendeid. Komisjon on õiguste ja häältega juhatuses esindatud nagu ka BTK liikmed. Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187. Kohaldatakse programmi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirju. Kõnealuse algatuse spetsiifilist operatiivset vajadust arvestades on aga vaja teha neist eeskirjadest erand. Praeguses etapis ei ole seda spetsiifilist erandit käesolevasse ettepanekusse siiski lisatud, et mitte pidurdada nende vastuvõtmiseks sobiva õigusliku aluse / sobivate menetlusviiside üle peetavaid institutsioonidevahelisi arutelusid, mis praegu seadusandliku töö kontekstist alles kestavad seoses komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse programmi Horisont 2020 osalemis- ning levitamiseeskirjad (COM(2011) 0810 - 2011/0399 (COD). Spetsiifiline erand lisatakse hilisemas etapis, lähtudes eespool nimetatud arutelude tulemusest. Erand võimaldab muude kui innovatsioonimeetmete puhul piirata toetuskõlblikkust sellistele üksustele nagu VKEd või kesk- ja kõrgkoolid, aidates samas saavutada erainvesteeringutele avalduva võimendava mõju optimaalse taseme. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Ettepanek seondub valdkonnaga, milles ELil ei ole ainupädevust, mistõttu kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet. Ettepaneku aluseks olevaid poliitilisi eesmärke saab saavutada ainult ELi meetme abil peamiselt järgmistel põhjustel: (1) Piiritletud suure teadus- ja innovatsioonialase väljakutse riikidevaheline ja keerukas olemus, mis nõuab üksteist täiendavate teadmiste ja finantsvahendite ühendamist sektorite ja riigipiiride üleselt. Ükski liikmesriik, äriühing ega huvirühm ei suuda probleemi iseseisvalt lahendada. (2) Kooskõlastamistöö ja selleks vajalikud vahendid on nii suuremahulised, et neid saab tõsiseltvõetavalt rakendada ainult Euroopa tasandil. (3) Arvestades samalaadseid võistlevaid algatusi, mis teistes juhtivates majandusriikides (USA, Brasiilia, Hiina, Kanada) juba tegutsevad või on käivitamisel, on ettevõtjate Euroopasse investeerima meelitamiseks piisav ainult suuremahuline Euroopa tasandil rakendatav meede. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesoleva määruse sätted selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Õigusakti valik Kavandatav määrus annab piisavalt hoogu avaliku- ja erasektori investeeringutele teadus- ja innovatsioonitegevusse, mille eesmärk on parandada Euroopa biotoorainel põhinevate tööstusharude konkurentsivõimet ja luua töökohti, seda eriti maapiirkondades. BPT ÜE suudab toetada erasektori ressursse ELi ressurssidega tasemel, mida ei saa saavutada traditsiooniliste meetmetega, millel jääb puudu strateegilisest pikaajalisest lähenemisviisist programmitööle ja rahastamisele. Ühisettevõtte tegevuse ajal toob iga ELi vahenditest pärinev euro kaasa 2,8 eurot erasektori vahendeid. 4. MÕJU EELARVELE Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kogueelarve on 2 000 miljonit eurot (hõlmates rahalist ja mitterahalist panust). Lisaks on tööstusharu võtnud kohustuse investeerida 1 800 miljonit eurot selle ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärke toetavate suurte juhtivate näidistehaste rajamisse. Euroopa Liidu (kaasa arvatud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon – EFTA) maksimaalne panus on 1 000 miljonit eurot,[15] mis makstakse Horisont 2020 eelarvest. EL ja biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium katavad BPT ÜE käigushoidmise kulud algusest peale võrdsetes osades. Halduskulud ei ületa ÜE kestuse vältel 60 miljonit eurot. BPT ÜE rakendatavaid ning Horisont 2020 raames kaasrahastamiseks abikõlblikke teadusuuringuid ja tutvustustegevusi rahastavad EL ja BTK ühiselt. 5. MITTEKOHUSTUSLIKUD ELEMENDID Ülevaatamine EL esitab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte saavutatud edusammude kohta igal aastal aruande ning teeb 31. detsembriks 2017 vahehindamise. ELi panuse rakendamise eelarve täitmise heakskiitmine on osa Euroopa Parlamendi poolt nõukogu soovituse põhjal antavast heakskiidust komisjoni tegevusele eelarve täitmisel, järgides aluslepingu artiklis 319 sätestatud menetlust. 2013/0241 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiget, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[16] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[17] ning arvestades järgmist: (1) Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[18]. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”,[19] määratleti konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020[20] aastateks 2014–2020) eesmärk on saavutada teadusuuringute ja innovatsiooni suuremat mõju, viies raamprogrammi Horisont 2020 ning erasektori rahalised vahendid kokku peamiste valdkondade avaliku ja erasektori partnerluses, milles teadusuuringud ja innovatsioon saavad aidata saavutada liidu üldisemad konkurentsivõimega seotud eesmärgid ning ületada ühiskondlikke probleeme. Liit võib sellistes partnerlussuhetes osaleda rahaliste toetuste või aluslepingu artikli 187 alusel otsuse 1982/2006/EÜ kohaselt asutatud ühisettevõtete vormis. (4) Kooskõlas nõukogu ... 2013. aasta otsusega (EL) nr .../2013, millega luuakse raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) rakendamise eriprogramm,[21] võib toetust raamprogrammi Horisont 2020 all asutatud ühisettevõtetele anda kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel. (5) Strateegias „Euroopa 2020”[22] rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on selle strateegia heaks kiitnud. (6) Biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (edaspidi „BTK”) on koostanud visioonidokumendi ning innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilise tegevuskava, võttes aluseks ulatusliku konsultatsiooni avaliku ja erasektori huvirühmadega. Innovatsiooni ja teadusuuringute strateegiline tegevuskava kirjeldab peamisi tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud probleeme, mis tuleb ületada, et kujundada Euroopas jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised biotoorainel põhinevad tööstusharud, ning määratleb ühise tehnoloogiaalgatuse „Biotoorainel põhinevad tööstusharud” elluviidavad tegevused teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu valdkondades. (7) BTK on mittetulunduslik organisatsioon, mis loodi esindama tööstusharu rühma, mis toetab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühist tehnoloogiaalgatust. Selle liikmed esindavad kogu biotoorainel põhinevat väärtusahelat ning nende seas on suurtööstused, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), piirkondlikud klastrid, Euroopa kutseühingud ning Euroopa tehnoloogiaplatvormid. BTK eesmärk on edendada Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude tehnoloogilist ja majanduslikku arengut. Liikmelisust võivad taotleda kõik biotoorainel põhinevasse väärtusahelasse kuuluvad huvitatud sidusrühmad. Konsortsium rakendab liikmelisuse suhtes avatuse ja läbipaistvuse üldpõhimõtteid, tagades ettevõtjate laialdase kaasamise. (8) Komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatis „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus”[23] ja eriti selle tegevuskava taotlevad avaliku ja erasektori partnerlust, mis toetaks jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste biotoorainel põhinevate tööstusharude ja väärtusahelate loomist Euroopas. Pidades silmas liikumist bensiini-järgse ühiskonna suunas, on teatise eesmärk parandada biomassi tootmise ja töötlemise sektorite integratsiooni, et viia omavahel kooskõlla toiduga kindlustatus ja loodusvarade vähesus ning keskkonnaeesmärgid biomassi kasutamisega tööstuslikul ja energia tootmise otstarbel. (9) Komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatis „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”[24] kinnitab biotoorainel põhinevate tööstusharude strateegilist tähtsust Euroopa tulevase konkurentsivõime seisukohast, mida näidatakse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatises „Juhtivate turgude algatus Euroopas”,[25] ning rõhutab vajadust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse järele. (10) Biotoorainel põhinevate tööstusharude ja nende väärtusahelate ees seisavad keerukad ja suured tehnoloogia- ja innovatsioonialased proovikivid. Vastse sektorina peavad biotoorainel põhinevad tööstusharud ületama tehnilise pädevuse hajutatuse ning tegelikku ressursside kättesaadavust käsitleva avaliku teabe vähesuse, et arendada jätkusuutikke ja konkurentsivõimelisi väärtusahelaid. Nende probleemide ületamiseks tuleb saavutada Euroopa tasandil kontsentreeritud ja sidusal viisil kriitiline mass, mis hõlmab tegevuse mastaapi, tippteadmisi ja innovatsioonipotentsiaali. (11) Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühine tehnoloogiaalgatus peaks leevendama erinevaid turutõrkeid, mis heidutavad investeerimast Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude teadus-, tutvustus- ja kasutuselevõtutegevusse enne konkurentsivõime saavutamist. Eelkõige peaks algatus tagama kindlate biomassitarnete olemasolu, võttes arvesse teisi võistlevaid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud nõudmisi, ning toetama täiustatud töötlemistehnoloogia, suuremahulise tutvustustegevuse ja poliitiliste meetmete arendamist, vähendades seeläbi erasektori teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute riski jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste bioressursipõhiste toodete ja biokütuste arendamisel. (12) Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on suurendada Euroopas investeeringuid jätkusuutlike biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamisse. See peaks tooma Euroopa kodanikele keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku kasu, suurendama Euroopa konkurentsivõimet ning aitama saavutada Euroopal võtmeroll täiustatud bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu alal. (13) Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid. (14) Liidu osaluse teevad vältimatuks biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse olulisus ja ulatus, mobiliseerimisele kuuluvate rahaliste ja tehniliste ressursside mastaap ning vajadus saavutada rahastamisvahendite tõhus koordineerimine ja sünergia. Seetõttu tuleks biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte”) asutada juriidilise isikuna. (15) BPT ühisettevõtte eesmärk tuleks saavutada teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse toetamise teel, kasutades avaliku ja erasektori ressursse. Selleks peaks BPT ühisettevõte korraldama projektikonkursse, et toetada teadus-, tutvustus- ja kasutuselevõtutegevust. (16) Mõju maksimeerimiseks peaks biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte arendama tihedat sünergiat teiste liidu programmidega sellistes valdkondades nagu haridus, keskkond, konkurentsivõime ja VKEd, ning ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja maaelu arengu poliitikaga, mis saavad aidata spetsiifiliselt tugevdada riikide ja piirkondade suutlikkust teadusuuringuteks ja innovatsiooniks arukate spetsialiseerumisstrateegiate kontekstis. (17) BPT ühisettevõtte asutajaliikmed peaksid olema liit ja BTK. (18) BPT ühisettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada BPT ühisettevõtte põhikirjas osana käesolevast määrusest. (19) BTK on väljendanud kirjalikult nõusolekut teha BPT ühisettevõtte valdkonnas teadusuuringuid, lähtudes täpselt avaliku ja erasektori partnerluse iseloomule kohandatud struktuurist. On asjakohane, et BTK liitub käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga, kirjutades alla kinnituskirjale. (20) Oma eesmärkide saavutamiseks peaks BPT ühisettevõte pakkuma rahalist tuge, eelkõige andes toetusi osalejatele, lähtudes avatud ja konkurentsipõhistest projektikonkurssidest. (21) Eraliikmete panus ei tohiks piirduda ainult BPT ühisettevõtte halduskuludega ning BPT ühisettevõttest toetatava teadus- ja innovatsioonitegevuse elluviimiseks nõutava kaasrahastamisega. (22) Nende panus peaks seonduma ka lisategevuse kava kohase eraliikmete lisategevusega; võimendavast mõjust korraliku ülevaate saamiseks peaks kõnealune lisategevus esindama üldisemat panustamist biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisesse tehnoloogiaalgatusse. (23) Osalus BPT ühisettevõtte poolt rahastatud kaudsetes meetmetes peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (2014–2020) Horisont 2020 osalemise ning levitamise eeskirjad[26]. (24) Liidu rahalist panust BPT ühisettevõttesse tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning asjakohaste eelarve kaudse täitmise eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[27]. (25) Käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid tuleks teha vähendatud halduskoormusega kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020]. (26) Liidu ja BPT ühisettevõtte teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutuste tegemise tsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, mille seas on rikkumiste ärahoidmine, avastamine ja uurimine, kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. (27) Komisjoni siseaudiitoril peaks BPT ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. (28) Kooskõlas aluslepingu artikli 287 lõikega 1 võib liidu loodud organi või asutuse asutamisakt välistada organi või asutuse kõigi tulude ja kulude raamatupidamiskontode kontrolli kontrollikoja poolt. Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikega 5 kontrollib määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 209 kohaste organite raamatupidamist sõltumatu auditeerimisasutus, kes peab esitama arvamuse muu hulgas raamatupidamise usaldusväärsuse ning selle aluseks olnud tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta. Raamatupidamise kontrolli dubleerimise vältimine õigustab seda, et BPT ühisettevõtte raamatupidamist ei peaks kontrollima kontrollikoda. (29) Et asutamist hõlbustada, peaks BPT ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest vastutama komisjon, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. (30) Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt ei saa BPT ühisettevõtte eesmärke tööstusharu teadusuuringute ja innovatsiooni tugevdamisel saavutada piisavalt hästi liikmesriigid ning seetõttu võib neid eesmärke – dubleerimise vältimise eesmärgil, kriitilist massi säilitades ning avalike vahendite optimaalset kasutamist tagades – saavutada paremini liit; käesolev määrus piirdub minimaalsega, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks, ega lähe selle otstarbe jaoks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Asutamine 1. Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte aluslepingu artikli 187 tähenduses (edaspidi „BPT ühisettevõte”) ajavahemikuks, mis kestab 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. 2. BPT ühisettevõttest saab asutus, kelle ülesanne on rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012[28] artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlust. 3. BPT ühisettevõttel on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle liikmesriigi seadustele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. 4. BPT ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis. 5. BPT ühisettevõtte põhikiri on sätestatud lisas. Artikkel 2 Eesmärgid BPT ühisettevõtte eesmärgid on järgmised: (a) aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega luuakse raamprogramm Horisont 2020) rakendamisele ning eelkõige nõukogu ... 2013. aasta otsuse nr .../2013/EL (millega luuakse eriprogramm Horisont 2020) rakendamisele; (b) aidata kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkidele saavutada ressursitõhusam ja jätkusuutlikum vähese CO2-heitega majandus ning suurendada majanduskasvu ja tööhõivet eriti maapiirkondades, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid täiustatud ja säästval viisil biomassi hankivate biorafineerimistehaste abil, ning eelkõige: (c) tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu ning mis vähendavad vajadust fossiilsete ressursside järele; (d) arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses alates biomassi tarnimisest kuni biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja kütuste tarbijateni, sealhulgas uute sektoritevaheliste vastastikuste ühenduste loomise teel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid; (e) luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning näitavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega. Artikkel 3 Liidu rahaline toetus 1. Liidu maksimaalne toetus, kaasa arvatud EFTA assigneeringud, BPT ühisettevõtte haldus- ja tegevuskulude katmiseks on 1 000 miljonit eurot. See toetus makstakse välja liidu üldeelarves raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammile eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti iv, artikli 60 ja artikli 61 asjakohaste sätetega kõnealuse määruse artiklis 209 osutatud asutustele. 2. Liidu rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse delegeerimislepinguga ja iga-aastaste vahendite ülekandmise lepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja BPT ühisettevõtte vahel. 3. Lõikes 2 osutatud delegeerimisleping käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikes 3, artiklis 60 ja artiklis 61 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 40 nimetatud aspekte ja muu hulgas järgmist: (a) BPT ühisettevõtte toetusele esitatavad nõuded seoses otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm] II lisas osutatud tulemusnäitajatega; (b) BPT ühisettevõtte toetusele esitatavad nõuded, pidades silmas otsuse .../EL [raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm] III lisas osutatud järelevalvet; (c) BPT ühisettevõtte toimimisega seotud spetsiifilised tulemusnäitajad; (d) nende andmete esitamise kord, mida on vaja tagamaks, et komisjon saab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi; (e) inimressursside kasutamine ja muutmine, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria alusel värbamine, ümberklassifitseerimine ning töötajate arvu muutmine. Artikkel 4 Muude liikmete kui liidu toetused 1. BPT ühisettevõtte muud liikmed peale liidu annavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel üksustel anda artiklis 1 nimetatud ajavahemiku jooksul toetust kokku vähemalt 2 800 miljoni euro ulatuses. 2. Lõikes 1 osutatud toetus koosneb järgmisest: (a) Lisas sätestatud põhikirja punkti 12 lõikes 2 ja punkti 12 lõike 3 alapunktides b ja c kehtestatud toetused BPT ühisettevõttesse. (b) Vähemalt 1 800 miljoni euro ulatuses muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste poolt artiklis 1 osutatud ajavahemiku jooksul panustatud mitterahalisi toetuseid, mis moodustuvad kuludest, mis neil on tekkinud väljaspool BPT ühisettevõtte töökava selliste täiendavate meetmete võtmisel, mis aitavad kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele. Neid kulusid võib toetada muudest liidu rahastamisprogrammidest kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Sellistel juhtudel ei asenda liidu rahastamine muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste mitterahalisi toetusi. Punktis b osutatud kulude jaoks ei anta BPT ühisettevõtte poolset rahalist toetust. Vastav tegevus määratakse kindlaks aasta lisategevuste kavas, milles näidatakse nende toetuste hinnanguline väärtus. 3. BPT ühisettevõtte muud liikmed peale liidu annavad iga aasta 31. jaanuariks BPT ühisettevõtte juhatusele aru igal eelneval eelarveaastal lõike 2 kohaselt antud toetuse väärtusest. 4. Lõike 2 punktis b ning I lisas sätestatud põhikirja punkti 12 lõike 3 alapunktis c osutatud toetuse väärtuse hindamiseks määratakse kindlaks kulud, lähtudes asjaomaste üksuste tavapärastest kuluarvestustavadest, üksuse asukohariigis kohaldatavatest raamatupidamisstandarditest ning kohaldatavatest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest. Kulusid tõendab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Toetuse väärtuse hindamist kontrollib BPT ühisettevõte. Kahtluse korral võib BPT ühisettevõte seda auditeerida. 5. Komisjon võib liidu rahalise toetuse BPT ühisettevõttele lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt vähendada või algatada lisas sätestatud põhikirja punkti 20 lõikes 2 osutatud lõpetamismenetluse, kui ühisettevõtte liikmed või nende koosseisu kuuluvad üksused ei anna lõikes 2 osutatud toetust või annavad seda ainult osaliselt või liiga hilja. Artikkel 5 Finantseeskirjad BPT ühisettevõte võtab vastu oma eriotstarbelised finantseeskirjad kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 209 ning määrusega (EL) nr … [delegeeritud määrus, milles käsitletakse näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel]. Artikkel 6 Töötajad 1. BPT ühisettevõtte töötajate suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[29] kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ning kõnealuste personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastuvõetud eeskirju. 2. Juhatus kasutab BPT ühisettevõtte töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades ametisse nimetavale asutusele ning muude teenistujate teenistustingimustes teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused”). Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse tegevdirektorile asjaomase ametisse nimetava asutuse volitused ja määratletakse tingimused, mille alusel saab kõnealust volituste delegeerimist peatada. Tegevdirektor on volitatud nimetatud volitusi edasi delegeerima. Kui seda nõuavad erandlikud asjaolud, võib juhatus otsusega ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja viimase poolt edasi delegeeritud volitused ning rakendada neid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või muule ühisettevõtte töötajale kui tegevdirektor. 3. Juhatus võtab vastu asjakohased personalieeskirjade ning muude teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110. 4. Töötajate koosseis määratakse kindlaks BPT ühisettevõtte ametikohtade loetelus, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega. 5. BPT ühisettevõtte personal koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest. 6. Kõik personalikulud kannab BPT ühisettevõte. Artikkel 7 Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid 1. BPT ühisettevõte võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole ühisettevõte. Riikide lähetatud ekspertide arv täistööaja ekvivalentides väljendatuna lisatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 4 kohasele teabele töötajate kohta kooskõlas aastaeelarvega. 2. Juhatus võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse riikide ekspertide BPT ühisettevõttesse lähetamise ja praktikantide kasutamise eeskirjad. Artikkel 8 Privileegid ja immuniteedid BPT ühisettevõte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse liidu privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 9 BPT ühisettevõtte vastutus 1. BPT ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete, otsuste ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab BPT ühisettevõte kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki BPT ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse BPT ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse BPT ühisettevõtte vahenditest. 4. BPT ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest. Artikkel 10 Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus 1. Euroopa Kohtul on pädevus aluslepingus sätestatud tingimustel ja järgmistel juhtudel: (a) käesoleva määruse reguleerimisesemega seotud liikmetevaheliste vaidluste lahendamine; (b) tulenevalt BPT ühisettevõtte kokkulepetes, otsustes ja lepingutes sisalduvatest vahekohtuklauslitest; (c) BPT ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine; (d) mis tahes vaidlustes BPT ühisettevõtte ja tema teenistujate vahel, lähtudes ametnike personalieeskirjades ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud tingimustest. 2. Käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse BPT ühisettevõtte asukohariigi õigust. Artikkel 11 Hindamine 1. Komisjon korraldab 31. detsembriks 2017 BPT ühisettevõtte vahehindamise. Komisjon edastab selle järeldused ja oma tähelepanekud 30. juuniks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2. Lõikes 1 osutatud vahehindamise järelduste alusel võib komisjon tegutseda artikli 4 lõike 5 kohaselt või astuda muid vajalikke samme. 3. Kuue kuu jooksul pärast BPT ühisettevõtte lõpetamist, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast lisas sätestatud põhikirja punktis 20 osutatud lõpetamismenetluse algatamist korraldab komisjon BPT ühisettevõtte lõpphindamise. Kõnealuse lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 12 Eelarve täitmise heakskiitmine 1. Eelarve täitmise heakskiitmine seoses liidu toetusega BPT ühisettevõttele on osa Euroopa Parlamendi poolt nõukogu soovituse põhjal antavast heakskiidust komisjoni tegevusele eelarve täitmisel, järgides aluslepingu artiklis 319 sätestatud menetlust. 2. BPT ühisettevõte teeb institutsioonidega eelarve täitmise heakskiitmise menetluse käigus täielikku koostööd ning annab kogu vajaliku lisateabe. Seoses sellega võidakse ühisettevõttelt paluda, et ta saadaks kohtumistele asjaomaste institutsioonide või asutustega oma esindaja ning et ta abistaks komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajat. Artikkel 13 Järelauditid 1. Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid teeb BPT ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) nr ... [raamprogramm Horisont 2020] artikliga 23 osana raamprogrammi Horisont 2020 kaudsetest meetmetest. 2. Ühtluse tagamiseks võib lõikes 1 osutatud auditeid teha komisjon. Artikkel 14 Liikmete finantshuvide kaitse 1. Ilma et see piiraks lisas sätestatud põhikirja punkti 16 lõike 4 kohaldamist, võimaldab BPT ühisettevõte komisjoni töötajatele ja teistele komisjoni poolt volitatud isikutele, samuti kontrollikojale juurdepääsu oma valdustesse ning kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele, mida on vaja nende auditite tegemiseks. 2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi, kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[30] ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest),[31] et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve seoses käesoleva määruse alusel rahastatava kokkuleppe, otsuse või lepinguga. 3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, peavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud, kokkulepped ja otsused hõlmama sätteid, mis annavad komisjonile, BPT ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge volituse nende vastavate pädevuste kohaselt selliseid auditeid ja uurimisi teha. 4. BPT ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise. 5. BPT ühisettevõte ühineb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust[32]. BPT ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi tehtavate sisejuurdluste hõlbustamiseks. Artikkel 15 Konfidentsiaalsus Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, tagab BPT ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada ühisettevõtte liikmete või selle tegevuses osalejate huve. Artikkel 16 Läbipaistvus 1. BPT ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele[33]. 2. BPT ühisettevõtte juhatus võib võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra. 3. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, võib BPT ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste kohta esitada ombudsmanile kaebuse vastavalt aluslepingu artiklis 228 sätestatud tingimustele. Artikkel 17 Osalemise ja levitamise eeskirjad BPT ühisettevõtte rahastatavate meetmete suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr ... [programmi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad]. Nimetatud määruse kohaselt käsitatakse BPT ühisettevõtet rahastava asutusena ning asutusena, kes toetab rahaliselt kaudseid meetmeid kooskõlas lisas sätestatud põhikirja punktiga 1. Artikkel 18 Asukohariigi toetus BPT ühisettevõte ja tema asukohariik võivad sõlmida halduslepingu, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning kõnealuse riigi poolt BPT ühisettevõttele antavat muud toetust. Artikkel 19 Esialgsed meetmed 1. Komisjon vastutab BPT ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni BPT ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon teeb kooskõlas liidu õigusega kõik vajalikud toimingud, tehes koostöös teiste liikmetega ning kaasates BPT ühisettevõtte pädevaid organeid. 2. Selleks (a) võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub pärast lisa punkti 8 kohast ametissenimetamist juhatuse poolt täitma oma ülesandeid, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja tegevdirektorile seatud ülesandeid täitma ühe komisjoni ametniku, keda võib abistada piiratud arv komisjoni ametnikke; (b) teostab ametisse nimetava asutuse volitusi erandina käesoleva määruse artikli 6 lõikest 2 ajutine direktor; (c) võib komisjon ajutiselt ametisse nimetada piiratud arvu oma ametnikke. 3. Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide BPT ühisettevõtte aastaeelarves ettenähtud assigneeringutega kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib kinnitada kokkuleppeid, otsuseid ja lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast BPT ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist. 4. Ajutine tegevdirektor määrab ühisel kokkuleppel BPT ühisettevõtte tegevdirektoriga ning juhatuse heakskiidul kuupäeva, millest alates BPT ühisettevõttel on olemas suutlikkus oma eelarve täitmiseks. Alates sellest päevast hoidub komisjon BPT ühisettevõtte tegevusega seotud kohustuste võtmisest ja maksete tegemisest. Artikkel 20 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel president LISA BPT ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI 1. Ülesanded BPT ühisettevõte täidab järgmisi ülesandeid: (a) tagab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse loomise ja jätkusuutliku haldamise; (b) mobiliseerib vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; (c) loob liidu, ettevõtjate ja teiste huvirühmade vahel tiheda ja pikaajalise koostöö ning arendab seda edasi; (d) tagab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse tõhususe; (e) saavutab pikaajalise programmiga tööleasumiseks vajaliku teadustöö kriitilise massi; (f) jälgib BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme; (g) toetab rahaliselt, peamiselt toetusi andes, kaudseid teadus- ja innovatsioonimeetmeid; (h) teavitamis-, suhtlus-, ellurakendamis- ja levitamistegevus, kohaldades mutatis mutandis määruse (EL) nr .../2013 [raamprogramm Horisont 2020] artikli 22 sätteid; (i) mis tahes muud käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ülesanded. 2. Liikmed 1. BPT ühisettevõtte liikmed on: (a) Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, (b) pärast käesoleva põhikirja vastuvõtmist kinnituskirja alusel biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium Aisbl (edaspidi „BTK”), vastavalt Belgia õigusele asutatud mittetulundusühing (registreerimisnumber: 0521-857-822), mille alaline asukoht on Belgias Brüsselis. 3. Liikmestaatuse muutmine 1. BPT ühisettevõtte liikmeks saamist võib taotleda iga liikmesriigis või raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud riigis otseselt või kaudselt teadusuuringuid ja innovatsiooni toetav juriidiline isik, tingimusel et ta panustab punktis 12 osutatud vahenditesse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks ning nõustub BPT ühisettevõtte põhikirjaga. 2. Kõik uued BPT ühisettevõtte liikmeks saamise taotlused esitatakse juhatusele koos ettepanekuga kohandada punktis 5 sätestatud juhatuse koosseisu. 3. Juhatus hindab taotlust, võttes arvesse taotleja olulisust ja potentsiaalset lisaväärtust BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamise seisukohast. Seejärel teeb juhatus taotluse kohta otsuse. 4. Iga liige võib oma liikmelisuse BPT ühisettevõttes lõpetada. Lõpetamine jõustub ja muutub tagasipööramatuks kuus kuud pärast teiste liikmete teavitamist. Sellest hetkest vabastatakse endine liige kõigist kohustustest peale nende, mille BPT ühisettevõte kiitis heaks või võttis enne liikmelisuse lõpetamist. 5. BPT ühisettevõtte liikmestaatust ei saa ilma juhatuse eelneva nõusolekuta kolmandale isikule üle anda. 6. BPT ühisettevõte avaldab oma veebisaidil kohe pärast käesoleva punkti kohast liikmelisuse muutust BPT ühisettevõtte liikmete ajakohastatud nimekirja koos vastava muutuse jõustumise kuupäevaga. 4. BPT ühisettevõtte korraldus 1. BPT ühisettevõtte organid on: (a) juhatus; (b) tegevdirektor; (c) teaduskomitee; (d) riikide esindajate rühm. 2. Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on BPT ühisettevõtte nõuandvad organid. 5. Juhatuse koosseis 1. Juhatusse kuuluvad: – viis komisjoni esindajat; – viis eraliikmete esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtja esindaja. 6. Juhatuse toimimine 1. Komisjonile kuulub 50 % hääleõigustest. Komisjoni hääl on jagamatu. Eraliikmetel on võrdne arv hääli. Liikmed teevad oma parima konsensuse saavutamiseks. Konsensuse puudumisel teeb juhatus otsuseid vähemalt 75 % enamusega kõigist häältest, kaasa arvatud puuduvate isikute hääled. 2. Juhatus valib oma esimehe kaheks aastaks. 3. Juhatus peab korralisi koosolekuid kaks korda aastas. Juhatus võib pidada erakorralisi koosolekuid komisjoni või eraliikmete esindajate enamuse nõudmisel või esimehe nõudmisel. Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees ning need toimuvad tavaliselt BPT ühisettevõtte asukohas. Tegevdirektoril on õigus aruteludes osaleda, kuid tal ei ole hääleõigust. Riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana. Juhatus võib kutsuda juhtumipõhiselt oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid ja kodanikuühiskonna esindajaid. Liikmete esindajad ei vastuta esindaja rollis juhatuse liikmena võetud meetmete eest isiklikult. Juhatus võtab vastu oma töökorra. 7. Juhatuse ülesanded 1. Juhatus vastutab üldiselt BPT ühisettevõtte strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet selle tegevuse elluviimise üle. 2. Eelkõige täidab juhatus järgmisi ülesandeid: (a) hindab, kiidab heaks või lükkab tagasi punkti 3 kohaseid liikmeks saamise taotlusi; (b) otsustab oma kohuseid mittetäitva liikme liikmelisuse lõpetamise BPT ühisettevõttes; (c) võtab kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5 vastu BPT ühisettevõtte finantseeskirjad; (d) võtab vastu BPT ühisettevõtte aastaeelarve, kaasa arvatud ametikohtade loetelu, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuse ja palgaastme kaupa ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides; (e) kasutab töötajate suhtes ametisse nimetava asutuse volitusi kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 2; (f) nimetab ametisse ja vabastab ametist tegevdirektori, pikendab tema ametiaega ning annab talle suuniseid ja jälgib tema tulemuslikkust; (g) kiidab tegevdirektori soovituse põhjal heaks punkti 9 lõikes 5 osutatud programmibüroo organisatsioonilise struktuuri; (h) võtab vastu aasta töökava ja vastavad kuluprognoosid, mille kohta teeb ettepaneku tegevdirektor, olles konsulteerinud teaduskomiteega ja riikide esindajate rühmaga; (i) kiidab heaks käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud aasta lisategevuste kava, lähtudes eraliikmete ettepanekust ning olles vajaduse korral konsulteerinud ajutise nõuanderühmaga; (j) kiidab heaks raamatupidamise aastaaruande; (k) kiidab heaks aasta tegevusaruande, sealhulgas vastavad kulutused; (l) korraldab vajaduse korral BPT ühisettevõtte siseauditi alase suutlikkuse loomise; (m) kiidab heaks konkursikutsed ning vajaduse korral seonduvad eeskirjad osalemise, hindamise, valimise, toetuste määramise ja läbivaatamise menetluste kohta; (n) kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete loetelu; (o) kehtestab tegevdirektori ettepanekul BPT ühisettevõtte teavituspõhimõtted; (p) kehtestab vajadusel rakenduseeskirjad kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3; (q) kehtestab vajaduse korral eeskirjad riikide ekspertide lähetamise kohta BPT ühisettevõttesse ning praktikantide kasutamise kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7; (r) asutab vajaduse korral lisaks BPT ühisettevõtte organitele nõuandvad rühmad; (s) esitab vajaduse korral komisjonile kõik taotlused käesoleva määruse muutmiseks, mille kohta on teinud ettepaneku BPT ühisettevõtte mis tahes liige; (t) vastutab kõigi BPT ühisettevõtte organitele spetsiifiliselt määramata ülesannete eest, mida ta võib mõnele neist organitest määrata. 8. Tegevdirektori ametissenimetamine, ametist vabastamine ja ametiaja pikendamine 1. Tegevdirektori nimetab ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Komisjon liidab valikumenetlusega vajaduse korral BPT ühisettevõtte teiste liikmete esindatuse. Eelkõige tagatakse BPT ühisettevõtte teiste liikmete sobiv esindatus valikumenetluse eelvaliku etapis. Selleks nimetavad eraliikmed ühisel kokkuleppel juhatuse nimel esindaja ja vaatleja. 2. Tegevdirektor on töötaja ning ta võetakse tööle BPT ühisettevõtte ajutise teenistujana liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab BPT ühisettevõtet juhatuse esimees. 3. Tegevdirektori ametiaeg on kolm aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon, kaasates vastavalt vajadusele eraliikmeid, tegevdirektori tulemuslikkust ning BPT ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja väljakutseid. 4. Juhatus, toimides komisjoni ettepaneku alusel ja võttes arvesse lõikes 3 osutatud hindamist, võib pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni neljaks aastaks. 5. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei tohi edaspidi üldperioodi lõpul sama ametikoha valikumenetluses osaleda. 6. Tegevdirektori võib ametist vabastada üksnes otsusega, mille juhatus on teinud komisjoni ettepanekul, kes on kaasanud vastavalt vajadusele eraliikmeid. 9. Tegevdirektori ülesanded 1. Tegevdirektor on peamine täitevjuht, kes vastutab BPT ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest kooskõlas juhatuse otsustega. 2. Tegevdirektor on BPT ühisettevõtte seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele. 3. Tegevdirektor täidab BPT ühisettevõtte eelarvet. 4. Eelkõige täidab tegevdirektor sõltumatult järgmisi ülesandeid: (a) valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks aastaeelarve projekti, kaasa arvatud vastava ametikohtade loetelu, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv iga palgaastme ja tegevusüksuse kohta ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides; (b) valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks iga-aastase töökava koos vastava kuluprognoosiga; (c) esitab juhatusele vastuvõtmiseks raamatupidamise aastaaruande; (d) valmistab ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks aasta tegevusaruande, sealhulgas vastavad kulutused; (e) esitab juhatusele vastuvõtmiseks rahastamiseks valitud meetmete loetelu; (f) allkirjastab üksikuid kokkuleppeid või otsuseid; (g) allkirjastab hankelepinguid; (h) rakendab BPT ühisettevõtte suhtluspõhimõtteid; (i) korraldab ja suunab BPT ühisettevõtte toiminguid ja töötajaid ning teeb nende üle järelevalvet juhatuse poolse delegeerimise piires, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2; (j) kehtestab tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ning tagab selle toimimise ja annab selle olulisest muutmisest juhatusele teada; (k) tagab riskihindamise ja riskijuhtimise toimimise; (l) võtab kõik vajalikud meetmed hindamaks BPT ühisettevõtte edenemist oma eesmärkide suunas; (m) täidab kõiki muid tegevdirektorile usaldatud või juhatuse poolt delegeeritud ülesandeid. 5. Tegevdirektor loob programmibüroo kõigi käesolevast määrusest tulenevate tugiülesannete täitmiseks tegevdirektori vastutusel. Programmibüroo koosneb BPT ühisettevõtte töötajatest ja täidab eelkõige järgmisi ülesandeid: (a) pakub tuge sobiva raamatupidamissüsteemi loomisel ja haldamisel kooskõlas BPT ühisettevõtte finantseeskirjadega; (b) korraldab aasta töökavas ettenähtud konkursse ning haldab kokkuleppeid või otsuseid, kaasa arvatud nende kooskõlastamist; (c) annab liikmetele ja teistele BPT ühisettevõtte organitele igasugust asjakohast teavet ja tuge, mida nad oma ülesannete täitmiseks vajavad, vastates ka nende konkreetsetele taotlustele; (d) toimib BPT ühisettevõtte organite sekretariaadina ning toetab kõiki juhatuse loodud nõuanderühmi. 10. Teaduskomitee 1. Teaduskomitee koosneb kuni kümnest liikmest. Komitee valib oma liikmete hulgast endale esimehe. 2. Liikmeskond peab peegeldama kogu maailmas tunnustatud akadeemiliste ringkondade, tööstusharu, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, mittetulundusühingute ja regulatiivorganite ekspertide tasakaalustatud esindatust. Teaduskomitee liikmetel kollektiivselt peavad olema vajalikud teaduslikud pädevused ja tehnikavaldkonda hõlmav asjatundlikkus, mida on vaja teadusuuringutel põhinevate soovituste andmiseks BPT ühisettevõttele. 3. Juhatus sätestab teaduskomitee koosseisu kriteeriumid ja valikuprotsessi ning nimetab selle liikmed. Juhatus võtab arvesse BPT riikide esindajate rühma pakutavaid võimalikke kandidaate. 4. Teaduskomitee täidab järgmisi ülesandeid: (a) annab nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal; (b) annab nõu aasta tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste teemal. 5. Teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Koosolekuid kutsub kokku komitee esimees. 6. Teaduskomitee võib esimehe nõusolekul kutsuda koosolekul osalema teisi isikuid. 7. Teaduskomitee võtab vastu oma töökorra. 11. Riikide esindajate rühm 1. BPT riikide esindajate rühmas osaleb üks esindaja igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud riigist. Rühm valib oma liikmete hulgast endale esimehe. 2. Riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Koosolekud kutsub kokku esimees. Koosolekutel osalevad tegevdirektor ja juhatuse esimees või nende esindajad. Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid, kodanikuühiskonna või VKEde ühenduste esindajaid. 3. Eelkõige vaatab riikide esindajate rühm läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes: (a) BPT ühisettevõtte programmitöö edenemine ja eesmärkide saavutamine; (b) strateegilise suunitluse ajakohastamine; (c) seosed raamprogrammiga Horisont 2020; (d) aasta töökavad; (e) VKEde kaasamine. 4. Riikide esindajate rühm annab BPT ühisettevõttele teavet ja tegutseb ühisettevõtte kontaktina ka järgmistes küsimustes: (a) asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade määratlemine, kaasa arvatud asjassepuutuvate tehnoloogiate kasutuselevõtt; (b) teabeleviürituste osas riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks. (c) kasutuselevõtu meetmete osas riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad erimeetmed seoses biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatusega. 5. Riikide esindajate rühm võib esitada BPT ühisettevõttele omal algatusel soovitusi tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes, eelkõige juhul, kui need mõjutavad riiklikke või piirkondlikke huvisid. BPT ühisettevõte teavitab riikide esindajate rühma järelmeetmetest, mis ta on võtnud vastuseks rühma soovitustele. 6. Riikide esindajate rühm võtab vastu oma töökorra. 12. Rahastamisallikad 1. BPT ühisettevõtet rahastavad ühiselt liit ja muud liikmed peale liidu või nende koosseisu kuuluvad üksused osamaksetena makstavate rahaliste toetuste ning nende poolt kaudsete, BPT ühisettevõtte poolt mittehüvitatavate meetmete rakendamisel tehtud kulude vormis. 2. BPT ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 60 miljonit eurot ning tuleb katta rahaliste maksetega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning ülejäänud liikmete (peale liidu) vahel. Kui osa halduskulude katteks tehtud sissemaksest jääb kasutamata, võib teha selle kättesaadavaks BPT ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks. 3. BPT ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: (a) liidu rahaline toetus; (b) muude liikmete kui liidu rahaline toetus; (c) muude liikmete kui liidu ning nende koosseisu kuuluvate üksuste mitterahalised toetused, mis koosnevad nende poolt kaudsete meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha BPT ühisettevõtte poolne toetus ja muud liidu toetused nende kulude katmiseks. 4. Muude liikmete kui liidu rahaline panus lõike 3 alapunktis b osutatud tegevuskuludesse on käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud perioodi vältel vähemalt 182,5 miljonit eurot. 5. BPT ühisettevõtte eelarvesse kantavad ressursid koosnevad järgmistest panustest: (a) liikmete rahalised sissemaksed halduskulude katteks; (b) liikmete rahalised sissemaksed tegevuskulude katteks; (c) kõik BPT ühisettevõtte loodud tulud; (d) muud rahalised sissemaksed, ressursid ja tulud. BPT ühisettevõttele selle liikmete poolt tehtud sissemaksetelt saadud intressi loetakse ühisettevõtte tuluks. 6. Kõik BPT ühisettevõtte ressursid ja tegevused on pühendatud käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkidele. 7. BPT ühisettevõte hoiab kõiki tema poolt loodud või talle üle kantud varasid käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmise nimel. 8. Kuludest ülejäävaid tulusid ei maksta BPT ühisettevõtte liikmetele, välja arvatud BPT ühisettevõtte tegevuse lõpetamise korral punkti 20 kohaselt. 13. Finantskohustused BPT ühisettevõtte finantskohustused ei ületa ühisettevõttele kättesaadavate või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste ressursside summat. 14. Eelarveaasta Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini. 15. Tegevuse ja finantsplaneerimine 1. Tegevdirektor esitab juhatusele vastuvõtmiseks aastase töökava projekti, mis sisaldab teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse, haldustegevuse ja vastavate kuluprognooside üksikasjalikku kava tulevaks aastaks. Töökava projekt sisaldab ka punkti 12 lõike 3 alapunkti c kohaselt tehtavate panuste eeldatavat väärtust. 2. Iga konkreetse aasta töökava võetakse vastu eelmise aasta lõpuks. Aasta töökava tehakse avalikult kättesaadavaks. 3. Tegevdirektor koostab igaks aastaks aastaeelarve projekti ning esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks. 4. Iga konkreetse aasta eelarve võtab juhatus vastu eelmise aasta lõpuks. 5. Aastaeelarve võetakse vastu selleks, et võtta arvesse liidu toetuse summat, mis on sätestatud liidu eelarves. 16. Tegevus- ja finantsaruandlus 1. Tegevdirektor annab igal aastal BPT ühisettevõtte juhatusele aru oma ülesannete täitmisest kooskõlas finantseeskirjadega. Iga aasta 15. veebruariks esitab tegevdirektor juhatusele heakskiitmiseks aasta tegevusaruande BPT ühisettevõttes eelmisel kalendriaastal eelkõige töökavaga seoses tehtud edusammudest. Kõnealune aruanne sisaldab muu hulgas teavet järgmise kohta: (a) ellu viidud teadusuuringud, innovatsioon ja muud võetud meetmed ning vastavad kulutused; (b) esitatud meetmed, kaasa arvatud jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa; (c) rahastamiseks valitud meetmed, kaasa arvatud jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa, näidates ka BPT ühisettevõtte toetust üksikutele osalejatele ja meetmetele. 2. Kui juhatus on aastaaruande heaks kiitnud, tehakse see üldsusele kättesaadavaks. 3. BPT ühisettevõte esitab igal aastal komisjonile määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 kohase aruande. 4. BPT ühisettevõtte raamatupidamise aruannet kontrollib sõltumatu auditeerimisasutus, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5. BPT ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet ei kontrolli kontrollikoda. 17. Siseaudit Komisjoni siseaudiitoril on BPT ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. 18. Liikmete vastutus ja kindlustus 1. Liikmete rahaline vastutus BPT ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt juba halduskulude jaoks tehtud sissemaksega. 2. BPT ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda. 19. Huvide konflikt 1. BPT ühisettevõte, tema organid ja töötajad väldivad oma tegevuses mis tahes huvide konflikti. 2. BPT ühisettevõtte juhatus võib võtta vastu liikmete, organite ja töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad huvide konfliktide vältimiseks ja haldamiseks. Kõnealustes eeskirjades sätestatakse huvide konfliktide vältimine juhatuses tegutsevate liikmete esindajate puhul. 20. Lõpetamine 1. BPT ühisettevõte lõpetatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõpus. 2. Lõpetamismenetlus käivitub automaatselt, kui komisjon või kõik eraliikmed astuvad BPT ühisettevõttest välja. 3. BPT ühisettevõtte lõpetamise menetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid. 4. Kui BPT ühisettevõte lõpetatakse, kasutatakse kõiki selle varasid selle kohustuste ning lõpetamisega seotud kulutuste katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt tegevuse lõpetamise ajal veel alles olevate liikmete vahel, arvestades nende poolt BPT ühisettevõttele antud rahalise toetuse osatähtsust. Sellisel moel liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi liidu eelarvesse. 5. Kõigi BPT ühisettevõtte poolt sõlmitud kokkulepete või vastu võetud otsuste, samuti BPT ühisettevõtte kestusest kauem kestvate hankelepingute sobiva haldamise tagamiseks kehtestatakse spetsiaalne menetlus. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu määrus biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kohta. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[34] Poliitikavaldkond: teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020. Tegevus: ühiskonnaprobleemid „Toiduga kindlustatus, jätkusuutlik põllumajandus, merendus ja merendusuuringud ning biomajandus” ja tööstusvaldkonna juhtalgatus „Peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad (BIOKET)” 1.3. Ettepaneku/algatuse liik X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[35] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Luua BPT ühisettevõte kui komisjoni ja tööstusharu vaheline uus avaliku ja erasektori partnerluse kava teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks. Korraldada projektikonkursse ning hinnata ja valida projekte, milles tööstusharu kaasrahastab väljavalitud teadusuuringute koostööprojekte liikmesriigis või Horisont 2020-ga liitunud riigis koos akadeemilise kogukonnaga, VKEde ja teiste partneritega, keda toetatakse BPT ühisettevõtte pakutavatest vahenditest; 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile (a) tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu ning mis vähendavad vajadust fossiilsete ressursside järele; (b) arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses alates biomassi tarnimisest kuni biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja kütuste tarbijateni, sealhulgas uute sektoritevaheliste vastastikuste ühenduste loomise teel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid; (c) luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning näitavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile (a) teha järelevalvet ja rakendada järelmeetmeid BPT ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud projektide rahaliste ja teaduslike aspektide suhtes; (b) korraldada BPT ühisettevõtte toiminguteks vajalikke hankekonkursse; (c) kehtestada ja rakendada kõiki BPT ühisettevõtte menetlusi; (d) korraldada BPT ühisettevõtte levitamistegevust; (e) korraldada BPT ühisettevõttega seotud muud tegevust. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Teadusuuringutesse tehtavate erainvesteeringute oluline kasv, täpsemalt: – viis uut keemiatööstuse lähteainet aastaks 2020 – viiskümmend uut bioressursipõhist materjali aastaks 2020 – viis juhtivat biorafineerimistehast aastaks 2020 Lühem turulejõudmise aeg, täpsemalt: – kolmkümmend uut tarbekaupa aastaks 2020 – kümme uut bioressursipõhist väärtusahelat aastaks 2020 – VKEde laialdane osalus 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. BPT ühisettevõtte rakendamise jälgimiseks luuakse hulk kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemusnäitajaid (peamised tulemuslikkuse näitajad). Nende põhiliste tulemuslikkuse näitajatega mõõdetakse ühisettevõtte mõju ELi konkurentsivõimele ning bioressursipõhiste ja taastuvate allikate tööstusharude teadusuuringute keskkonnale. Kvantitatiivseid näitajaid mõõdetakse laiaulatuslikult võrdleval ja süstemaatilisel viisil, kvalitatiivne lähenemisviis hõlmab aga juhtumiuuringuid ja tehnilisi auditeid. Peamiseid tulemuslikkuse näitajaid tuleks hinnata, võttes aluseks ühisettevõtte käivitamisele eelnevate aastate olukorra, et hinnata selle täiendavusega seotud mõjusid kogu kestuse vältel. Ühisettevõtte edenemist jälgitakse pidevalt objektiivselt kontrollitavate näitajate alusel. See hõlmab järgmist: – avaliku (EÜ ja muu) ja erasektori vahendite järelevalve; – täiendavuse järelhindamine; – projektide valimine ja vahendite eraldamine; – tehniline järelevalve täpselt määratletud spetsiifiliste programmi vahe-eesmärkide suhtes; – ajakavast kinnipidamine; – turu hõivamise kvantitatiivne järelevalve sihtsektorites; – VKEde osaluse määr ja uuematest liikmesriikidest osalemise määr; – jätkusuutlikkuse näitajad. Poole kestuse ajal hindavad ühisettevõtet komisjoni nimel sõltumatud eksperdid. See hindamine hõlmab ühisettevõtte kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, andes vajaduse korral soovitusi programmi ümberkohandamiseks ja väljumisstrateegia kaalumiseks. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Luua ühisettevõte kui komisjoni ja tööstusharu vaheline uus avaliku ja erasektori partnerluse struktuur teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks. Korraldada projektikonkursse, hinnata ja valida projekte, milles tööstusharu ettevõtjad kaasrahastaksid väljavalitud teadusuuringute koostööprojekte. Teostada järelevalvet ja rakendada järelmeetmeid BPT ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud projektide rahaliste ja teaduslike aspektide suhtes. Kehtestada ja rakendada kõiki BPT ühisettevõtte menetlusi, kaasa arvatud finantsauditeerimist. Korraldada BPT ühisettevõtte levitamis- ja teavitamistegevust. Korraldada BPT ühisettevõttega seotud muud tegevust. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus ELi tasandil kooskõlastatud lähenemine on tähtis ka biotoorainel põhinevate tööstusharude arengule, kuna nende väärtusahelate tekitamine nõuab tugeva põllumajandus- ja metsandussektoriga valdkondade huvirühmade kokkuviimist tugeva tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga huvirühmadega. Need ei pruugi asuda samas piirkonnas või liikmesriigis, mis võib niigi keeruka stsenaariumi veel keerukamaks muuta. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Paljudes liikmesriikide või piirkondade väiksemahulistes algatustes on leitud, et biomajanduse edukas areng sõltub väga suurel määral tõhusast riikideülesest koostööst. Seda peegeldab ka järjest suurem hulk riiklike ja piirkondlike biomajandusklastrite koostööprojekte, näiteks IAR ja Wagralim või CLIB2021 ja BE-BASIC. Kuigi need piirkondade ja klastrite vahelised koostööprojektid paistavad esmapilgul paljulubavad, mõjutavad neid sageli rahastamistaseme ja finantseeskirjade erinevused. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste toetamise suunitluste osas võib kokkulangevusi olla nii Horisont 2020-s kui ka struktuurifondides, eriti innovatsiooni valdkonnas. Arvesse tuleb võtta erinevaid uusi õigusraamistikke, programmitöö mehhanisme ning osalemisega seotud lähenemisviise. Sünergia Horisont 2020 raames meetmete rahastamise ning liikmesriikide ja piirkondade vahendite vahel võib olla võimalik. Avaliku ja erasektori partnerlus kui peamine teadus- ja innovatsioonitegevuse ühendamise võimalus aruka spetsialiseerumise strateegia raames korraldatud piirkondlike klastritega võib olla kasulik kõnealuste rahastamisallikate kombineerimiseks ja meetme tõhususe suurendamiseks. Selleks et pääseda kasutuselevõtmisel ligi uutele finantsinstrumentidele, näiteks EIB riskijagamise rahastamise vahendile (RSFF), võib arvestada ka sünergiaid. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01/01/2014–31/12/2024 X Finantsmõju avaldub kulukohustuste assigneeringute osas ajavahemikul 01/01/2014–31/12/2020 X Finantsmõju avaldub maksete assigneeringute osas ajavahemikul 01/01/2014–31/12/2024 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[36] ¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt: ¨ täitevametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: X Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustada); ¨ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); X raammääruse artiklis 209 osutatud organitele; ¨ avalik-õiguslikele asutustele; ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. BPT ühisettevõtte üle teostatakse järelevalvet vahekontaktisikute kaudu ning põhikirja punktides 6 ja 16 sätestatud viisil. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Sisekontrolli raamistik Komisjon tagab edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja abil, et biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse ühisettevõtte (edaspidi „BPT ÜTA ÜE”) suhtes kohaldatavad eeskirjad on kooskõlas finantsmääruse artiklitega 60 ja 61. BPT ÜTA ÜE järelevalve kord, sealhulgas juhatuse liikmelisus, ning aruandluse kord tagavad, et komisjoni talitused saavad täita aruandlusnõudeid nii kolleegiumi kui ka eelarvepädeva institutsiooni ees. BPT ÜTA ÜE sisekontrolli raamistiku aluseks on: - selliste sisekontrollistandardite rakendamine, mis pakuvad vähemalt komisjoni standarditega võrdväärset garantiid; - menetlused parimate projektide väljavalimiseks sõltumatu hindamise teel ning nende viimiseks õigusaktide kujule; - projektide ja lepingute haldus iga projekti kogu olelustsükli vältel; - kõigi nõuete eelkontrollid, kaasa arvatud auditisertifikaatide küsimine ning kuluarvestusmeetodite eelnev sertifitseerimine; - nõuete valimi järelauditid osana Horisont 2020 järelaudititest; - projektide tulemuste teaduslik hindamine. BPT ÜTA ÜE olemusliku huvide konflikti tõrjumiseks on kehtestatud mitmesuguseid meetmeid, eelkõige komisjoni ja tööstusharu partnerite võrdne hääleõigus juhatuses, direktori valimine juhatuses komisjoni ettepaneku põhjal, töötajate sõltumatus, sõltumatute ekspertide hindamised avalikustatud valikukriteeriumide alusel koos apellatsioonimehhanismide ning kõigi huvide täieliku deklareerimisega. Eetiliste ja organisatsiooniliste väärtuste kehtestamine on ÜTA ÜE üks peamisi rolle ning selle üle teostab järelevalvet komisjon. 2.2.2. Kontrolliga kaasnevad kulud ja sellest saadav kasu Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. Lisaks sellele võib juhatus vajaduse korral korraldada ühisettevõtte siseauditi alase suutlikkuse loomise. BPT ÜTA ÜE tegevdirektor on edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana kohustatud kehtestama kulutõhusa sisekontrolli- ja juhtimissüsteemi. Ta peab andma vastuvõetud sisekontrolli raamistiku kohta komisjonile aru. Komisjon jälgib nõuetele mittevastavuse riski aruandlussüsteemi kaudu, mille ta välja töötab, ning jälgides BPT ÜTA ÜE-st ELi vahendite saajate järelkontrollide tulemusi osana kogu Horisont 2020 hõlmavatest järelkontrollidest. Kehtestatavas kontrollisüsteemis tuleb võtta arvesse ELi vahendite saajate ning seadusandliku võimu seas levinud kindlat arvamust, et 2 % suuruse veapiiri saavutamiseks vajalik kontrollikoormus on muutunud liiga suureks. Sellega kaasneb oht, et väheneb liidu teadusuuringute programmi ligitõmbavus ning et seeläbi avaldub kahjulik mõju liidu teadusuuringutele ja innovatsioonile. 4. veebruari 2011. aasta Euroopa Ülemkogul järeldati, et „on ülimalt oluline lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisele suunatud ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist parimate teadlaste ja kõige innovaatilisemate ettevõtete poolt – selleks on eelkõige vaja, et asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue tasakaalu leidmises usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise vahel” (vt EUCO/2/1/11 REV1, Brüssel, 8. märts 2011). Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (P7_TA(2010)0401) teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta väljendatakse selgesõnaliselt muret teadusuuringute rahastamisega seotud vigade suure riski üle ning „muret selle üle, et praeguses süsteemis ning seitsmenda raamprogrammi juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu kontrollile, mis toob kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem huvipakkuvad teadusliku töö väljavaated”, ning märgitakse „murega, et praegune juhtimissüsteem on „riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle asemel et seda kontrollida”. Seepärast on huvirühmad ja institutsioonid ühel meelel, et lisaks veapiirile on vaja võtta arvesse veel paljusid eri eesmärke ja huve, eriti teaduspoliitika edusamme, rahvusvahelist konkurentsivõimet ja teaduse tipptaset. Samal ajal on selge, et eelarvet tuleb hallata tõhusalt ja tulemuslikult ning vältida pettusi ja raiskamist. Nagu eespool öeldud, jälgib komisjon nõuetele mittevastavuse riski aruandlussüsteemi kaudu, mille ta kehtestab, ning jälgides BPT ÜTA ÜE-st ELi vahendite saajate järelkontrollide tulemusi osana kogu Horisont 2020 hõlmavatest järelkontrollidest. 2.2.3. Eeskirjade täitmata jätmise riski eeldatav tase Nagu komisjon Horisont 2020 finantsselgituses avaldas, on lõppeesmärk saavutada jääkviga alla 2 % kogukuludest programmi kehtivusaja jooksul, ning selleks on kehtestatud rida lihtsustamismeetmeid. Samal ajal on vaja silmas pidada ka muid eespool nimetatud eesmärke ja kontrollikulusid. Kuna BPT ÜTA ÜE-s osalemise eeskirjad on põhimõtteliselt samad kui need, mida komisjon kasutab, ning abisaajate hulgal on komisjoniga samalaadne riskiprofiil, võib eeldada, et veamäär tuleb sarnane sellega, mille komisjon kehtestas Horisont 2020 jaoks, st et tagatakse põhjendatud kindlustunne, et mitmeaastase kuluperioodi jooksul on veariski määr aastas vahemikus 2–5 %, ning et lõppeesmärk on pärast kõikide auditite ning parandus- ja tagasinõudmismeetmete finantsmõju arvessevõtmist saavutada mitmeaastaste programmide kehtivusaja lõpuks jääkviga, mis on võimalikult 2 % lähedal. Üksikasjalik teave osalejatega seotud eeldatava veamäära kohta on Horisont 2020 finantsselgituses. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Komisjon tagab, et BPT ÜTA ÜE kohaldab kõigis haldusprotsessi etappides pettuse vastu võitlemise menetlusi. Horisont 2020 kohta esitatud ettepanekutes on käsitletud pettuse vastu kindlustamist ning nende mõju on hinnatud. Üldiselt peaks kavandatavatel meetmetel olema pettustevastasele võitlusele kasulik mõju, eriti tänu sellele, et on pööratud suuremat tähelepanu riskipõhisele auditile ning tugevdatud teaduslikku hindamist ja kontrolli. Komisjon tagab asjakohaste meetmete kehtestamise kindlustamaks, et käesoleva määruse kohaste meetmete rahastamisel kaitstakse liidu finantshuve, kohaldades ennetavaid pettuse-, korruptsiooni- ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaseid meetmeid, kasutades selleks tõhusaid kontrolle ning nõudes valesti makstud vahendid rikkumiste avastamise korral tagasi ja rakendades vastavalt vajadusele tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi. Komisjon tagab, et BPT ÜTA ÜE teeb pettuste ja rikkumiste küsimuses komisjoni talitustega tihedalt koostööd. Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide ja kohapealsete kontrollide abil kõiki toetustesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on programmi raames liidu vahendeid vastu võtnud. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi kõnealuse rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtetes kooskõlas määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et teha kindlaks, kas liidu rahastamisega seotud toetuste andmise kokkulepete, otsuste või lepingutega seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Rahaline osalus Rubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || JAH Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte kulukohustuste ja maksete assigneeringute aastaeelarvet rahastatakse ridadest: - 08.020201 Juhtpositsioon nanotehnoloogiate, täiustatud materjalide, biotehnoloogia ning täiustatud tootmise ja töötlemise alal: 15% - 08.020302 Toiduga kindlustatuse parandamine, jätkusuutliku põllumajanduse arendamine, merendus ja merendusuuringud ning biomajandus: 85 % Aastased rahalised maksed eelarverea kohta on näidatud järgnevas tabelis: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || kokku 08.020201 Juhtpositsioon nanotehnoloogiate, täiustatud materjalide, biotehnoloogia ning täiustatud tootmise ja töötlemise alal: || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Toiduga kindlustatuse parandamine, jätkusuutliku põllumajanduse arendamine, merendus ja merendusuuringud ning biomajandus: || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 Kokku || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Rubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Eelarverida: 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) BPT ühisettevõte || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2024 || KOKKU Jaotis 1 – Personalikulud || Kulukohustused || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 Maksed || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 Jaotis 2 – Infrastruktuuri- ja tegevuskulud || Kulukohustused || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 Maksed || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,292 || 1,068 || 12,368 Jaotis 3 – Tegevuskulud || Kulukohustused || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,000 || 153,000 || 0 || 980,000 Maksed || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 BPT ühisettevõtte assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000 Maksed || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000 Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte põhineb kulude jagamisel ettevõtjatega. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || Halduskulud || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021–2024 || KOKKU Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat || ||  Personalikulud || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1a assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aastad 2021–2024 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1 002,917 Maksed || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917 3.2.2. Hinnanguline mõju BPT ÜE assigneeringutele ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020–2024 || KOKKU || || || || Väljundi liik[37] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || ERIEESMÄRK nr 1[38] Suurendada kasutusmastaapi ja valideerida tutvustusmastaabis täiesti uusi keemiatööstuse lähteaineid || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund: viis uut keemia-tööstuse lähteainet || Lähteained || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 Erieesmärk nr 1 kokku || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 ERIEESMÄRK nr 2 Töötada välja uusi bioressursipõhiseid materjale || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund: viis uut bioressursipõhist materjali || Materjalid || 2,500 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 Erieesmärk nr 2 kokku || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 ERIEESMÄRK nr 3 Esitleda uusi turulähedasi tarbekaupu || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund: kolmkümmend uut tarbekaupa || Kaubad || 2,500 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 Erieesmärk nr 3 kokku || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 ERIEESMÄRK nr 4 Rajada juhtivaid biorafineerimistehaseid || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund: viis juhtivat biorafineerimistehast || rafineerimistehased || 25,000 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || Erieesmärk nr 4 kokku || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || ERIEESMÄRK nr 5 Luua uusi bioressursipõhiseid väärtusahelaid || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund: kümme uut bioressursipõhist väärtusahelat || Bioressursipõhised väärtusahelad || 4,000 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || Erieesmärk nr 5 kokku || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || 67,500 || 217,500 || 178,000 || 153,500 || 157,000 || 158,500 || 230,500 || 1 162,500 || ELi osalus tegevuskuludes on kokku 980 miljonit eurot. 3.2.3. Hinnanguline mõju inimressursile 3.2.3.1. BPT ühisettevõtte ülevaade ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Töötajate arv (inimesi täisööaja ekvivalentides)[39] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024* Ametnikud (AD palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Ametnikud (AST palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Lepingulised töötajad || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 Ajutised töötajad || || || || || || || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || || || || || KOKKU || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 *Juhul kui ÜTAd ei pikendata, vähendatakse töötajate arvu selle järkjärgulise lõpetamise perioodil (pärast 2020. aastat) sellele vastavalt, võttes arvesse rahalisi kohustusi. Käesolevas tabelis on esitatud maksimumstsenaarium. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024 Ametnikud (AD palgaastmed) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Ametnikud (AST palgaastmed) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Lepingulised töötajad || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031 Ajutised töötajad || || || || || || || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || || || || || KOKKU || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557 3.2.3.2. Haldusala peadirektoraadi (teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus) hinnanguline personalivajadus - Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus arvudes || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020*  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[40] XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 aa[41] || - peakorteris[42] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 *Töötajate arv pärast 2020. aastat otsustatakse hilisemas etapis. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6 Koosseisuväline personal || Ei kohaldata Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos. BPT ÜE hinnanguline personalivajadus[43] ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: a. 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku assigneeringutest rahastatav hinnanguline personalivajadus Hinnanguline väärtus arvudes || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020*  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ajutised töötajad) || || || || || || || 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA || || || || || || || Ametnikud (AD palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Ametnikud (AST palgaastmed) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[44] 08 02 07 32 – Ühiskonnaprobleemid – BPT ÜTA || || || || || || || Ajutised töötajad || || || || || || || Lepingulised töötajad || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 Riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || Renditud tööjõud || || || || || || || KOKKU || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * Ajavahemiku 2021–2024 kohta vt tabel 3.2.3.1 Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6 Koosseisuväline personal || Nagu kirjeldatud BPT ühisettevõtte põhikirja punktides 4 ja 6 Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa 3. jaos. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga (MFR 2014–2020). ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[45]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aastad 2020–2024 || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus – rahaline panus halduskuludesse || 1,955 || 2,096 || 2,243 || 2,453 || 2,621 || 2,527 || 6,105 || 20,000 Täpsustage kaasrahastav asutus – rahaline panus tegevuskuludesse* || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 77,500 || 182,500 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 19,455 || 19,596 || 19,743 || 19,953 || 20,121 || 20,027 || 83,605 || 202,500 Rahalised osalused peavad sisaldama vähemalt 182,5 miljonit eurot tööstusharult tegevuskuludeks. Muude liikmete kui liidu kogupanus on sätestatud BPT ühisettevõtet käsitleva nõukogu määruse artiklis 4. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] COM(2012) 79. [2] Regionaalpoliitika peadirektoraat (2012) – Aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu ühendamine aruka spetsialiseerumise kaudu: praktilised juhised ERFi korraldusasutustele. [3] COM(2012) 60. [4] COM(2012) 582. [5] COM(2013) […]. [6] CDR1112–2012. [7] Uuringus (see avaldatakse 2013. aasta lõpuks) tahetakse teada, kas tarbijad saavad teha teadlikke valikuid, uurides teabe arusaadavust tarbijate jaoks ning läbipaistvust. Uuringu abil loodetakse anda soovitusi kütuse tankimiskohas tähistamise parandamise ja ühtlustamise kohta kõigis ELi liikmesriikides. Uuringus käsitletakse ka eri liiki kütuste ja jaemüüjate kättesaadavuse ning jaehindadega seotud küsimusi. [8] COM(2012) 60 ja SWD(2012) 11. [9] OECD(2009). Biomajandus aastani 2030: poliitilise tegevuskava kujundamine. [10] Festel, G. (2011), ettekanne 4. iga-aastasel Euroopa tööstusliku biotehnoloogia ja biopõhise majanduse foorumil, Amsterdam, 20. oktoober 2011. [11] WEF (2010), The future of Industrial Biorefineries (Tööstuslike biorafineerimistehaste tulevik). [12] OECD(2009). Biomajandus aastani 2030: poliitilise tegevuskava kujundamine. [13] COM(2012) 582. [14] Bloomberg New Energy Finance (2010), Next-g