Eriaruanne Tehniline abi: milline 
                                              on selle panus 
põllumajandusse ja 
maaelu arengusse? ET 2015  nr 04
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2219-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/62462 QJ-AB-15-003-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2184-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/114639 QJ-AB-15-003-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2196-4 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/983709 QJ-AB-15-003-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Tehniline abi: milline 
on selle panus 
põllumajandusse ja 
maaelu arengusse?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 04
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju. Seejuures võetakse arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, 
tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusressursside säilitamise ja haldamise kuluvaldkondade eest vastutav I auditikoda, 
mille eesistuja on kontrollikoja liige Rasa Budbergytė. Auditit juhtis kontrollikoja liige Kersti Kaljulaid, teda toetasid üksuse 
juhataja Helder Faria Viegas, auditirühma juht Csaba Bartos, auditirühma juhi asetäitja Blanka Happach, audiitorid Maciej 
Szymura, Carlos Sanchez Rivero ja Roberto Resegotti ning toimetaja Tom Everett.
Vasakult paremale: B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, 
C. Sanchez Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–VII  Kokkuvõte
1–16  Sissejuhatus
1–4 Mis on tehniline abi?
5–10  Põllumajandusele ja maaelu arengule antava tehnilise abi lähiajalugu
11–13  Määrused ja eeskirjad
14–16  Eelarvestus ja kulutuste maht
17–23  Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis
17–19  Auditi ulatus ja eesmärgid
20–23  Auditi lähenemisviis
24–82  Tähelepanekud
24–51  Kuidas kulutatakse tehnilisele abile eraldatud vahendeid tegelikult?
26–28  Probleemid selgusega
29–35  Komisjon kasutab vahendeid üha enam halduskulude katteks
36–51  Liikmesriikides on rõhk palkadel
52–59  Kas kulud on rahastamiskõlblikud?
52-53  Komisjonis esines teatud formaalse rahastamiskõlbmatuse juhtumeid
54–59  Sagedasemad probleemid liikmesriikides
04 Sisukord
60–82  Kui sobiv on tulemusraamistik tehnilisele abile?
64–67  Puudulik kavandamine ja vajaduste hindamine
68–70  Eesmärgid ei vasta SMART‑kriteeriumidele
71–75  Piiratud järelevalve ja hindamine
76–78  Puuduliku tulemusraamistiku mõju
79–82  Võrgustike loomine: potentsiaal mõjusa tulemusraamistiku loomiseks
83–93  Järeldused ja soovitused
 Lisa.   Tehnilise abi finantsplaneering maaelu arengu valdkonnas perioodidel 2007–2013 ja 
2014–2020
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
EAFRD.  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
EAGF.  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond
EAGGF.  Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond, EAGFi ja EAFRD eelkäija (1962–2006)
Sapard.  Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm  – rahastamisvahend kanditaatriikide 
abistamisel vajaliku struktuurilise kohandamisega põllumajandussektoris ja maapiirkondades ühinemiseks 
ettevalmistamisel (2000–2006).
Ü PP.  Ühine põllumajanduspoliitika
06
 Kokkuvõte
I
Tehniline abi tähendab enamasti ekspertabi osutamist 
ja rahastamist, et toetada valitsusasutusi poliitika -
eesmärkidega seotud programmide elluviimisel. ELi 
põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas 
tähendab tehniline abi ühise põllumajanduspoliitika 
eri valdkondade (EAGF (I sammas) ja EAFRD (II sam -
mas)) rahastamist. Vahendid peaksid toetama haldus -
suutlikkuse parandamist ning kahe samba program -
mide komisjoni ja liikmesriikide poolset rakendamist.
II
Kontrollikoda auditeeris tehnilise abi vahendite 
kasutamist põllumajanduse ja maaelu arengu vald -
konnas ajavahemikul 2007–2013. 2013. aasta lõpuks 
olid komisjon ja liikmesriigid kasutanud ära poole selle 
poliitikavaldkonna tehnilise abi eelarvest, mille suurus 
on 1,8  miljardit  eurot. Ülejäänud poole kasutamiseks 
on aega 2015. aasta lõpuni.
III
Audit keskendus tehnilise abi haldamisele ja selle 
panusele peamiste poliitikaeesmärkide saavutamisel. 
Selleks uuriti, milliseid tegevusi toetati komisjonis ja 
liikmesriikides tehnilise abi vahenditest, kas deklaree -
ritud kulud olid rahastamiskõlblikud ning kas tehnilise 
abi tulemuslikkuse mõõtmise kord oli asjakohane ja 
mõjus.
IV
Kontrollikoda leidis, et komisjon ja liikmesriigid on 
kasutanud täiel määral ära selle valdkonna regula -
tiivset paindlikkust. Valikuvabadusega kaasnes aga 
vähene kontroll rahastamise eesmärkide ja kasutus -
viiside üle. Auditeeritud perioodil liiguti tehnilise abi 
määratlemisel suutlikkuse suurendamise põhiselt 
käsitlusviisilt tavaliste halduskulude (nagu palgad ja 
IT -hooldus) toetamise suunas. Tehnilise abi sellisel vii -
sil kasutamine seab kahtluse alla selle panuse üldiste 
programmieesmärkide saavutamisse.
07 Kokkuvõte
V
Komisjonipoolse tehnilisele abile mõeldud eba -
piisavalt normeeriva lähenemisviisi teine tagajärg on 
seotud rahastamiskõlblikkuse teemaga. Kuna haldus -
kulud jagatakse sageli I ja II samba vahel, võib tekkida 
segadusi konkreetsesse fondi õige summa eraldamisel. 
Peamiselt on see olnud probleemiks liikmesriikides, 
kus enamasti ei ole lubatud tehnilist abi I samba 
raames kaasrahastada. Asjaolu, et halduskulud on 
rahastamiskõlblikud ainult II samba raames, või tuleb 
need (komisjoni puhul) jagada kahe samba vahel, on 
toonud raha jagamise põhjendamiseks kaasa keerukad 
haldusmenetlused. Lisaks ei kohaldata neid menetlusi 
alati asjakohaselt.
VI
ÜPP vahendite kasutamist reguleerivad järelevalve- ja 
hindamisraamistiku abil kulude asjakohasuse tagami -
sega seotud nõuded. Tehniline abi arvati aga sellest 
raamistikust välja, kuna see on suuremalt jaolt suuna -
tud põhitegevusvälisele tegevusele. Sellest tulenevalt 
on läbipaistvus ja aruandekohustuse täitmine ohus -
tatud ning on võimatu kindlaks teha, kas tehnilise abi 
vahendeid kasutatakse mõjusalt ja tõhusalt. Samuti 
valitseb oht, et vahendite suunamine mujale kui 
peamiste rahastamiseesmärkidega seotud suutlikkuse 
suurendamise meetmetele karistab lõplikke toetuse -
saajaid, eelkõige ELi vaesemaid piirkondi (kaasrahasta -
mise struktuurist tulenevalt).
VII
Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et kuna põllu -
majanduse ja maaelu arengu valdkonnas puudub teh -
nilise abi kulude jaoks asjakohane tulemusraamistik, 
pole ei komisjon ega liikmesriigid suutelised näitama, 
kui hästi on tehniline abi aidanud kaasa ÜPP üldiste 
poliitikaeesmärkide saavutamisele.Kontrollikoda esitab seega järgmised soovitused:
 ο komisjon peaks selgitama tehnilise abi ulatust ja 
kasutamist liikmesriikides maaelu arengu vald -
konnas. Eelkõige peaks komisjon selgitama erine -
vust tegevus- ja suutlikkuse arendamise kulude- ja 
rahastamiskõlblike haldus- ja eelarvetoetuse 
kulude vahel, eriti palgaarvestuse puhul. Komisjon 
peaks tegema põhjalikku järelevalvet tehnilise abi 
liikmesriikidepoolse rakendamise üle;
 ο komisjon peaks võtma asjakohaseid meetmeid, 
tagamaks, et üldiseid halduskulusid, nagu regu -
laarsed IT -hoolduskulud, ei kaetaks tehnilise abi 
eelarveridadelt;
 ο tulevikus peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt 
maaelu arengu valdkonna haldus- ja eelarvetoetu -
se kulude eraldi esitamist, et oleks selgemini aru 
saada, et osa tehnilise abi vahenditest eraldatakse 
sellist liiki toetusteks;
 ο komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtestama 
tehnilise abi rahastamiseks asjakohase tulemus -
raamistiku. Eelkõige tuleb asjakohaselt hinnata 
komisjoni ja liikmesriikide tehnilise abi vajadusi 
ning tuleb luua mehhanism eesmärkide seadmi -
seks ja nende saavutamisel tehtud edusammude 
mõõtmiseks.
08
 Sissejuhatus
Mis on tehniline abi?
01 
Rahvusvahelises kontekstis määrat -
letakse tehnilist abi kui „oskusteabe 
vahendamist personali, koolituse, 
teadusuuringute või nendega seotud 
kulude näol”1. Üldiselt antakse tehnilist 
abi Majanduskoostöö ja Arengu Orga -
nisatsiooni (OECD), ÜRO või muude 
rahvusvaheliste organisatsioonide 
arenguabi raames kogemuste ja nõu -
annete kaudu, et aidata liikmesriike 
programmide rakendamisel.
02 
ELi puhul iseloomustab tehnilise 
abi meetmeid teadmiste jagamine 
arengu maadele ja muudele mitte -
liikmesriikidele antava välistoetuse 
raames. Komisjon annab tehnilist abi 
ka rahastamise kaudu. Selleks on kolm 
peamist kanalit:
 ο komisjon katab ühe või mitme eri 
poliitikasuunda hõlmavate vald -
kondade projektide ja programmi -
de haldamiseks loodud rakendus -
asutuse kulud;
 ο komisjon on pannud peadirekto -
raatidele paika tegevuseelarvest 
rahastatavad rubriigid2, et nad 
saaksid hallata ja koordineerida 
konkreetsete poliitikavaldkondade 
programme;
 ο komisjon kaasrahastab liikmesriiki -
depoolset tehnilise abi kasutamist 
ELi fondide raames (nagu EAFRD, 
EKF, Ühtekuuluvusfondi kulutused, 
ERF), et hõlbustada riiklike ja piir -
kondlike programmide ja meetme -
te rakendamist.03 
Käesolev auditiaruanne hõlmab 
nendest kahte viimast kuluvaldkonda, 
kirjeldades tehnilise abi vahendite 
kasutamist põllumajanduse ja maaelu 
arengu poliitikavaldkonnas.
04 
Tavaliselt on selliselt rahastatud 
kulukategooriateks uuringute ja 
hindamisaruannete ettevalmistamine, 
koosolekute ja seminaride korralda -
mine, koolitused ja välisekspertide 
teenused. Vahenditest võidakse siiski 
katta ka personalikulud, IT-arenduse 
ja hoolduse, teavitamis- ja avalikusta -
mistegevuse ning võrkude loomisega 
seotud kulud. Kulud peaksid olema 
programmipõhised ning aitama kaasa 
haldussuutlikkuse arendamise ja prog -
rammide rakendamise poliitikaees -
märkide täitmisele.1 OECD definition in DAC 
Statistical Reporting Directive, 
12 November 2010, 
paragraphs 47 to 48.
2 Kuna komisjon on ainus ELi 
institutsioon, millel on 
tegevuseelarve, vastutab 
komisjon ainuisikuliselt 
tehnilise abi rahastamise, 
rakendamise ja järelevalve 
eest ELi tasandil.
09 Sissejuhatus
Põllumajandusele ja 
maaelu arengule antava 
tehnilise abi lähiajalugu
05 
Põllumajanduses tehnilise abi kasuta -
mise eeskirjad ei ole ÜPP I samba (turu -
meetmed ja EAGFi kaudu eraldatavad 
otsetoetused) ja II samba (maaelu 
arengu toetus EAFRD kaudu) puhul 
ühesugused.
06 
Ajavahemikul 2000–2004 oli liikmes -
riikidele maaelu arengu vallas kätte -
saadav ainult Põllumajanduse Aren -
dus- ja Tagatisfondi (EAGGF) suuniste 
osakonna kaasrahastamine. Toetus -
määrad olid suhteliselt madalad  
(1% koguvahenditest) ning komisjon 
kontrollis põhjalikult seda, kuidas teh -
nilise abi toetusi kasutati.
07 
Programmitöö perioodil 2000–2006 
pakuti kümnele Kesk- ja Ida -Euroopa 
kandidaatriigile3 põllumajandusalast 
tehnilist abi Sapardi raames. Tegemist 
oli ühega kolmest struktuuriprogram -
mist (teised kaks olid Phare ja ISPA), 
mis oli suunatud institutsioonilise, 
transpordi-, keskkonna- ja põllumajan -
dusalase suutlikkuse suurendamisele, 
et valmistada haldusasutused ette 
ELiga ühinemiseks. Kolmel program -
mil olid ühised eeskirjad tehnilise abi 
rakendamise ja rahastamiskõlblikkuse 
kohta. Sapardi puhul kattis EL komis -
joni algatusel kõikides riikides kantud 
tehnilise abi kulud, mis moodustasid 
iga-aastasest toetusest keskmiselt 3%.08 
Alates aastast 2004 said kaheksa sel 
aastal ELiga ühinenud Sapardi riiki toe -
tust uute üleminekumeetmete raames, 
sh täiendav tehniline abi EAGGFi taga -
tiste osast, et aidata riikidel suurenda -
da haldussuutlikkust maaelu arengu 
programmide tõhusaks haldamiseks.
09 
Perioodi 2007–2013 puhul, millele 
käesolev aruanne peamiselt kesken -
dub, katkestati seos struktuurifondide 
vahenditega ning põllumajanduse ja 
maaelu arengu toetamiseks eraldatud 
vahendeid (sh ka tehnilise abi kompo -
nent) käsitleti eraldi, järgides vastava 
poliitikavaldkonna õigusakte. Kuigi see 
ei tähendanud olulisi eeskirjamuutusi 
I samba jaoks, muutus tehnilise abi 
kasutamine II samba raames märki -
misväärselt. Kohaldatavaid õigusakte 
kirjeldatakse järgmises osas.
10 
Üks tehnilise abi kavandamise oluline 
element, mis võeti kasutusele perioo -
diks 2007–2013, oli maaelu arengu 
võrgustike edendamise nõue, seda nii 
kohalikul4 kui ka üleliidulisel5 tasandil. 
Kuigi võrgustike loomisele kulus vaid 
väike osa EAFRD poolt tehnilisele abile 
eraldatud vahenditest, oli tegu olulise 
lisaga, sest selle abil loodi üleliiduline  
raamistik, mis hõlmas suurt hulka po -
tentsiaalseid partnereid.3 Kõik 2004. ja 2007. aastal 
ühinenud riigid, v.a Küpros ja 
Malta.
4 Riiklike maaelu arengu 
võrgustike kaudu.
5 Euroopa maaelu arengu 
võrgustiku kaudu.
10 Sissejuhatus
Määrused ja eeskirjad
11 
Perioodil 2007–2013 esinesid peamised 
viited põllumajandusele ja maaelu 
arengule antavale tehnilisele abile 
enam kui ühes ELi määruses6. I samba 
raames võimaldati liikmesriikidele 
eraldatava tehnilise abi puhul kaas -
rahastamist vaid mõne kava7 puhul, 
mis kokku moodustasid EAGFi eel -
arvest alla 5%. Lisaks sätestati ÜPP 
rahastamismääruse artiklis 13 sel -
gesõnaliselt, et „... fondiga ei kaeta 
liikmes  riikide ja EAGFi toetusesaajate 
haldus- ja personalikulusid”. Nendele 
piirangutele vastupidiselt ei määratud 
I samba raames kindlaks maksimum -
summat, mida komisjon võis kasutada 
tehnilise abi rahastamiseks.
12 
Maaelu arengu valdkonnas võimalda -
sid eeskirjad komisjonil kasutada kuni 
0,25% EAFRD iga -aastasest eraldisest 
tehnilise abi meetmete toetamiseks. 
Need hõlmasid „ettevalmistus-, seire-, 
haldus-, hindamis-, auditeerimis- ja 
kontrollimeetmeid”8. Liikmesriigid 
vastutasid ise oma tehnilise abi eelarve 
eest, mis moodustas maksimaalselt 
4% igale maaelu arengu programmile 
eraldatud kogusummast, ning va -
hendid tuli kulutada „programmitoe -
tuse ettevalmistus-, juhtimis-, seire-, 
hindamis-, teavitamis- ja kontrollimis-
tegevustele”9. Nende piirangute 
raames olid komisjonil ja liikmesriiki -
del vabad käed määramaks, kui palju 
eraldada tehnilisele abile ning milliseid 
projekte/tegevusi rahastada.13 
Komisjon ei ole käesoleval programmi -
töö perioodil (2014–2020) tehnilise 
abi rahastamise põhimõtteid oluliselt 
muutnud, ei maaelu arengu ega põllu -
majanduse valdkonnas üldiselt. Nii 
komisjoni kui ka liikmesriikide tehnilise 
abi andmiseks kavandatud kulutuste 
maht peaks kavakohaselt suurenema 
(vt lisa).6 Perioodi 2007–2013  
peamised sätted olid 
põllumajanduspoliitika 
rahastamist käsitleva nõukogu 
21. juuni 2005. aasta määruse 
(EÜ) nr 1290/2005 (ÜPP 
rahastamismäärus) artikkel 5 
(ELT L 209, 11.8.2005, lk 1), 
nõukogu 20. septembri  
2005. aasta määruse (EÜ)  
nr 1698/2005 Maaelu  
Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta (EAFRD 
määrus) artikkel 66 (ELT L 277, 
21.10.2005, lk 1); ning 
komisjoni 15. detsembri  
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1794/2006, milles 
sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
(Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad 
(EAFRD toetuse 
rakendusmäärus), artiklid 40 ja 
41a (ELT L 368, 23.12.2006, 
lk 15). Nagu 2002. aasta 
finantsmäärus (nõukogu 
määrus nr 1605/2002), on 
need tekstid nüüdseks 
kehtetuks tunnistatud ja 
asendatud uutega.
7 Nagu veinitööstuse ja 
mesindusalased meetmed, 
koolidele puuvilja jagamise 
kava ning POSEI kava 
äärepoolseimatele 
piirkondadele.
8 EAFRD määruse artikli 66 
lõige 1.
9 EAFRD määruse artikli 66 
lõige 2.
11 Sissejuhatus
Eelarvestus ja kulutuste 
maht
14 
ELi eelarve jaotises 5 („Põllumajandus 
ja maaelu areng”) on tehnilise abi  
assigneeringud esitatud nii tegevus-10 
kui ka haldusrubriikides11.
15 
Tabel  annab ülevaate tehnilise abi 
rahastamisest ajavahemikul 2007–2013 
põllumajanduse ja maaelu arengu 
valdkonnas.16 
Programmitöö perioodi lõpuks ei 
olnud komisjon veel oma I ja II samba 
tehnilise abi vahendeid ära kasutanud. 
II samba raames eraldatud summa oli 
0,19% EAFRD kogueelarvest, mis on 
oluliselt vähem kui lubatud ülemmäär, 
ning 2013. aasta lõpuks oli sellest eral -
disest ära kasutatud vaid ligi veerand. 
Olukord on sarnane ka liikmesriikides, 
kus keskmine II samba raames kavan -
datud summa oli alla 1,9% maaelu 
arengu kogueelarvest. Sellest summast 
oli 2013. aasta lõpuks kasutatud ära ligi 
0,8%, mis on jällegi oluliselt madalam 
kui ülemmäär (4% kogueelarvest). 
Kuna aga raamatupidamisarvestusse 
võib lisada kuni 2015. aastani tehtud 
kulud („n+2” reegel), võib eelarve lõp -
lik täitmismäär olla oluliselt kõrgem.10 Peatükid 05 02 ja 05 03 I samba 
erikavade puhul; peatükk 05 04 
II samba puhul. Mõned 
tehnilise abi kulutuste 
elemendid on lisatud ka 
peatükki 05 08, millesse on 
koondatud ÜPP üldised 
poliitikakujundamise 
meetmed – st meetmed, mis 
ulatuvad konkreetsest 
programmivaldkonnast 
kaugemale.
11 Artikkel 05 01 04 (toetuskulud). 
Kuigi need on liigitatud 
haldusassigneeringuteks, 
kaetakse need kulud selle 
programmi tegevuskuludest, 
mida need toetavad. Oluline on 
see, et kulud peavad olema 
selgelt seotud kas EAGFi või 
EAFRDga. Käesoleva auditi 
puhul on asjakohane ka teine 
osa peatüki 05 01 (haldus)
kuludest. See on seotud 
„Muude halduskuludega” 
(eelarvepunkt 05 01 02 11), seda 
rubriiki kasutatakse selliste 
tegevuste rahastamiseks, mis 
muidu on küll tehnilise abiga 
väga sarnased, kuid ei ole 
programmipõhised ja seega 
määruste kohaselt ei 
kvalifitseeru.
Ülevaade tehnilise abi kulutustest I ja II samba raamesTabel(miljonites eurodes) 
Poliitikavaldkond Kava Toetusesaaja Ülemmäär (%)Tehnilise abi eelarve 
kavandamine 
(kulukohustused) 
perioodil 2007–2013 Eelarve täitmine 
2007–2013
Põllumajandus ja 
maaelu arengI sammasKomisjon ei kohaldata 73,5 54,4
Liikmesriik ei kohaldata Konsolideeritud andmed ei ole saadaval
II sammasKomisjon 240,6 (0,25%) 188,0 47,9
Liikmesriik 3849,5 (4%) 1513,0 788,4
Põllumajandus ja maaelu areng kokku 1774,5 890,8
Märkus:  kõik arvud on ümardatud.
Allikas:  kontrollikoda ELi üldeelarve ja komisjoni esitatud andmete alusel.
12
 Auditi ulatus, eesmärgid 
ja lähenemisviis
Auditi ulatus ja eesmärgid
17 
Kontrollikoda auditeeris tehnilise abi 
vahendite kasutamist põllumajanduse 
ja maaelu arengu valdkonnas prog -
rammitöö perioodil 2007–2013. Auditi 
käigus kontrolliti rahastamise korrekt -
sust, mõjusust ja tõhusust komisjonis 
ja liikmesriikides.
18 
Audititeema valiti osaliselt tehnilise abi 
mitmekesisuse tõttu. Kuna tegemist 
on valdkonnaülese kuluvaldkonnaga, 
kajastatakse seda mitmes eelarverub -
riigis (vt punkt 14) ning lisaks puudus 
kohaldatavates õigusaktides ühene ja 
selge tehnilise abi määratlus.
19 
Auditi eesmärk oli hinnata, kui edukalt 
on tehnilist abi hallatud ning kas see 
aitas kaasa põllumajanduse ja maaelu 
arengu poliitika põhieesmärkide saa -
vutamisele. Eelkõige kontrolliti auditi 
käigus järgmist:
 ο milliseid tegevusi tehnilise  
abi vahenditest rahastati 
(vt punktid 24–51);
 ο kas tehnilise abi raames deklareeri -
tud kulud olid rahastamiskõlblikud 
(punktid 52–59);
 ο kas tehnilise abi tulemuslikkuse 
mõõtmise kord oli asjakohane ja 
mõjus (punktid 60–82).Auditi lähenemisviis
20 
Peamiselt hõlmas audititöö komisjoni 
põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadi ning põllumajanduse 
ja maaelu arengu valdkonnas tehnilist 
abi kasutava viie liikmesriigi (Itaa -
lia, Leedu, Ungari, Austria ja Poola) 
külastusi. Need riigid valiti seetõttu, et 
koos kasutasid nad ära üle 50% kõigist 
auditeeritud perioodi tehnilise abi 
vahenditest.
21 
Kontrollikoja leidude aluseks on 
auditi külastuste käigus saadud teave 
ning andmed, mis saadi 27 liikmesriigi 
piirkondlikes ja riiklikes korraldusasu -
tustes läbi viidud uuringu käigus. 
92 korraldus  asutusest vastasid uurin -
gule 50, kuigi kõik vastused ei olnud 
põhjalikud. Kokku saadi uuringu ja 
külastuste abil teavet ligi 76% tehnilise 
abi vahendite kohta, mis olid kavan -
datud maaelu arengu valdkonna jaoks 
2013. aasta lõpu seisuga.
22 
Viies valitud liikmesriigis külastasid au -
diitorid peamisi tehnilise abi vahendite 
saajaid  – põllumajandusministeeriume, 
makseasutusi ja muid maaelu arengu 
meetmete elluviimise eest vastutavaid 
asutusi. Kohtuti ka sidusrühmadega, 
nagu põllumajandustootjate ühen -
duste esindajad, põllumajandus  kojad, 
vabaühendused ja muud riiklike maa -
eluvõrgustike liikmed. Audiitorid vaa -
tasid läbi ka põllumajanduse ja maaelu 
peadirektoraadi 20 projekti, mis said 
toetust tehnilise abi eelarvest, ning  
91 projekti viies liikmesriigis.
13 Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis
23 
Artikli 13 alusel, mis keelab EAGFist 
halduskulude hüvitamise (vt punkt 11),  
ja kuna väheste lubatud I samba teh -
nilise abi juhtumite kohta puudusid 
konsolideeritud andmed, keskendus 
audit liikmesriikides maaelu arengu 
(II sammas) kulutustele. Tehnilise abi 
rahastamine ELi kandidaatriikides jäi 
selleks kasutatud summade väiksuse  
tõttu auditi ulatusest välja (vaid 
0,3 miljonit eurot terve programmitöö 
perioodi kohta).
14
 Tähelepanekud
Kuidas kulutatakse 
tehnilisele abile eraldatud 
vahendeid tegelikult?
24 
Enne aastat 2007 kasutati ÜPP raames 
eraldatud tehnilise abi vahendeid 
suutlikkuse arendamise meetmete 
jaoks, ning liikmesriikide halduskulud 
toetamisele ei kuulunud12. Praegu on 
tehnilise abi toetuse ulatus piisavalt 
paindlik, et katta mitmesugused hal -
dussuutlikkuse arendamise vajadused. 
Paindlikkuse tagamine ei tähenda aga 
seda, et peaks unustatama tehnilise 
abi traditsioonilise tähenduse, või sel -
le, kuidas vahendeid praktikas tuleks 
kasutada. Lisandväärtuse tagamiseks 
ei tohiks tehnilise abi vahenditest katta 
halduskulusid, mis tekiksid nagunii 
piirkondlikes või ELi haldusasutustes 
riiklike toetuskavade igapäevasel 
haldamisel.
25 
Seega ei keela kehtivad eeskirjad 
üldiselt kasutada tehnilise abi toetust 
halduskulude rahastamiseks, kuid 
kontrollikoda on seisukohal, et selline 
kasutamine peaks olema täiel määral 
põhjendatud ja läbipaistev. Eelnevat 
arvestades kontrollis kontrollikoda, 
kuidas tehnilise abi toetus jagati ning 
kas selle kasutamine oli selgelt paika 
pandud, nii et see tagaks toetatud 
tegevuste lisandväärtuse.Probleemid selgusega
26 
Tehniline abi on ELi õigusaktides amet -
likult määratletud vaid üldeelarvest 
rahastatavate riigihangete konteks -
tis kui „[---] programmi või meetme 
rakendamiseks vajalikku toetus- ja 
suutlikkuse suurendamise tegevust, 
eelkõige ettevalmistavat, haldus-, 
järelevalve-, hindamis-, auditi- ja 
kontrollitegevust.”13 Enne aastat 2013 
puudus tehnilise abi määratlus finants -
määruses ning seda ei olnud ka üheski 
määrustes, mis moodustasid perioodil 
2007–2013 ÜPP õigusliku aluse.
27 
Auditeeritud perioodil kirjendati 
tehnilist abi „muude finantsvahendite” 
osana „ühise põllumajanduspoliitika, 
sealhulgas maaelu arengu rakenda -
miseks vajalikest tegevustest, mis on 
seotud ettevalmistuse, seire, haldus -
alase ja tehnilise abi, hindamise, auditi 
ja kontrolliga” (ÜPP rahastamismääruse 
artikkel 5)14. Loetelu puhul tuleb ära 
märkida „suutlikkuse parandamise” 
puudumine. Definitsioon esineb veel 
kaks korda (mõlemal puhul väikeste 
erinevustega) EAFRD määruse artiklis 
66 seoses maaelu arengu tehnilise abi -
ga, mida annavad vastavalt komisjon 
ja liikmesriigid (vt punkt 12). Nendes 
määratlustes esineb üldine mõiste 
„haldustoetus” või „haldamine”, mis 
võimaldab vajadusel kasutada tehnilist 
abi ka halduskulude katmiseks. Kui on 
olemas seos programmiga, on vastu -
tavatel ametiasutustel sisuliselt luba 
kasutada tehnilise abi vahendeid nii, 
nagu nad parimaks peavad.12 Nõukogu 17. mai 1999. 
aasta aasta määruse (EÜ) 
nr 1258/1999 ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise kohta (ELT L 160, 
11.8.2005, lk 103) (mis  
2006. aasta lõpus täies mahus 
kehtetuks tunnistati) artikli 1 
lõikes 4 sätestati: „[EAGFF] ei 
kata halduskulude ja 
personaliga seotud kulutusi, 
mida kannavad liikmesriigid ja 
abi saajad.”
13 Komisjoni delegeeritud  
29. ok  toobri 2012. aasta 
määruse (EL) nr 1268/2012, mis 
käsitleb Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju 
(ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), 
artikli 121 lõige 7.
14 Sõnastus, mida on kasutatud 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta määruses (EL) 
nr 1306/2013, ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire 
kohta ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused (EMÜ) 
nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) 
nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, 
(EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) 
nr 485/2008 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 549), on selgem, 
kuid sisuliselt samasugune.
15 Tähelepanekud
28 
Selge ja piirava määratluse puudumine 
takistab sihtväärtuste ja mõõdetavate 
eesmärkide seadmist ning vähendab 
seega aruandekohustuse täitmist. 
Tegevus - ja halduskulude vahelise 
piiri ähmastamine kahjustab ka eel -
arve läbi paistvust. Valikuvabadusega 
kaasnes vähene kontroll rahastamise 
eesmärkide ja kasutusviiside üle.
Komisjon kasutab vahen ‑
deid üha enam halduskulude 
katteks
29 
Määrustes ei ole komisjonile kehtesta -
tud ülemmäära tehnilise abi vahendite 
kasutamiseks I samba raames. II samba 
puhul on olemasoleva summa ülempii -
riks määratud 0,25% EAFRD kogueral -
disest ning selle võib kulutada mitme -
sugustele tegevustele, mis on seotud 
maaelu arengu tegevustega (siia 
kuulub ka „haldustugi”). EAFRD mää -
ruses ei ole need tegevused täpsemalt 
määratletud, kui välja arvata nõue luua 
Euroopa maaelu arengu võrgustik.30 
Komisjon ei ole ÜPP rahastamismääru -
ses ja EAFRD määrustes esitatud mää -
ratlusi täpsustanud ega ole koostanud 
terviklikke suuniseid põhitegevustele 
antava tehnilise abi olemuse kohta. 
Ainsad sellekohased parameetrid on 
pandud paika seoses riigihangete 
ning IT- ja auditikulude rahastamisega. 
Kesktasandil on vastutavad komisjoni 
talitused koostanud üldised eeskirjad 
(vademeekum) ÜPP kulude finants -
juhtimise kohta, kuid seal ei ole I ja  
II samba tehnilise abi rahastamiskõlb -
like kulude ja üldiste halduskulude 
erinevus selgelt välja toodud.
31 
Suurim osa komisjonisisesest tehnilise  
abi eraldisest perioodil 2007–2013 
kulutati põhitegevusele või suutlikkuse 
arendamisele (peamiselt rubriikides 
nagu võrkude rajamine, väliskonsultan -
did, hindamine ja IT). Aastal 2007 oli 
kulukohustuste kogusumma 12,78  mil -
jonit eurot, aastal 2013 oli see summa 
71% suurem (21,9 miljonit eurot). Samal 
ajal muutus tehnilist abi saavate eri 
tegevusvaldkondade vaheline tasa -
kaal. Hindamiste ja konsultatsioonide 
eelarved jäid absoluutarvudes suhteli -
selt stabiilseks, kuid IT -le ja võrgustike 
rajamisele kulutati oluliselt rohkem. 
Nende kuluvaldkondade suhteline osa -
kaal aastatel 2007 ja 2013 on esitatud 
joonisel 1 .
16 Tähelepanekud Joonis 1Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007 . ja 2013. aasta tehnilise abi 
toetuse kasutamist (võetud kulukohustused) võrdlevad diagrammid
Allikas: Euroopa Kontrollikoda põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksikasjalike eelarveandmete alusel.2007Hindamised ja uuringud, 32%
2013IT-hooldus/arendus, 39%Muu, 2%
Välispersonal ja eksperdid, 16% Hindamised ja uuringud, 15%
Võrgustike edendamine , 28%IT-hooldus/arendus, 28%Muu, 6%
Välispersonal ja eksperdid, 18%
Võrgustike edendamine, 16%
17 Tähelepanekud
32 
Konkreetsete eesmärkide saavuta -
miseks mõeldud IT süsteemide kasu -
tuselevõttu ja arendamist on lihtne 
liigitada suutlikkuse arendamisega 
seotud tehnilise abi alla, kuid IT -hool -
dusega seotud tavakulusid mitte. Selle 
põhjuseks on asjaolu, et IT -hooldus on 
vajalik halduskulu, mitte programmi -
põhine vahend, ning sellisena rahastati 
seda varem eranditult halduseelarvest. 
Kuigi komisjonile kättesaadav teave 
ei võimalda selgelt eristada IT -hool -
dust ja IT -arendust, on selgeid märke 
sellest, et üha rohkem rahastatakse 
tehnilise abi toetusest põhitegevusega 
mitteseotud IT kulusid. Seda küsimust 
käsitletakse allpool.33 
Viimastel aastatel on esiteks vähene -
nud „muude halduskulude” osakaal 
(halduskulud, mis ei ole programmi -
põhised ja mida ei saa seega rahastada 
tehnilise abi eelarverealt). Komisjon 
on tervikuna järk -järgult vähendanud 
iga-aastaseid „muude halduskulude” 
kulukohustusi: 2007. aastal moodusta -
sid need veidi alla 180 miljoni euro ja 
2013. aastal alla 145 miljoni euro. Kok -
ku  on summa vähenenud 20%. Nagu 
näidatud joonisel 2 , oli põllumajan -
duse ja maaelu arengu puhul langus 
veelgi järsem. Samas tasakaalustas 
seda kõnealusel perioodil tehnilise 
abi kogukulude suurenemine (EAGF 
ja EAFRD, põhitegevusega seotud ja 
mitteseotud kulud), mis olid 2007. aas -
tal „muude halduskuludega” peaaegu 
võrdsed ning 2013. aastaks olid kasva -
nud peaaegu kolmekordseks.Joonis 2Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehnilise abi kulude vastupidine 
suundumus võrreldes muude halduskuludega
Allikas: Euroopa kontrollikoda perioodi 2007–2013 üldeelarvete andmete alusel.(miljonites eurodes)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Muud halduskulud kokku 
(eelarvepunkt 05 01 02 11)Põhitegevusega seotud ja 
mitteseotud tehnilise abi kulud
18 Tähelepanekud
34 
Teiseks otsustas komisjon alates 
2014. aastast rahastada oma põlluma -
janduse ja maaelu arengu valdkonna 
IT-süsteemi täielikult tehnilise abi 
vahenditest, märkides eesmärgiks 
„halduseelarve kasutamise pideva vä -
hendamise”15. Kuna IT -hooldus ei kuulu 
põhitegevuse hulka ega ole prog -
rammipõhine, tähendab otsus sisuli -
selt ametlikku tunnistust, et üldiseid 
halduskulusid võib rahastada tehnilise 
abi vahenditest.
35 
IT-hoolduse ja muude oluliste kulude 
määramine eelarverubriikidesse, mis 
ei kajasta nende tegelikku olemust, 
ähmastab haldus- ja tegevuskulude 
vahelist piiri, ning see omakorda mõ -
jub negatiivselt eelarvedistsipliinile. 
Komisjoni puhul on see vähendanud 
tehnilise abi kulutuste olemuse ja kasu 
läbipaistvust ning aidanud kaasa näili -
se säästu tekkimisele.
Liikmesriikides on rõhk 
palkadel
36 
Maaelu arengu valdkonnas olid enne 
2006. aastat Sapardi ja EAGGFi kaudu 
kättesaadavaks tehtud tehnilise abi 
vahendid suunatud riigi ametiasutus -
te suutlikkuse arendamisele. Toetuse 
põhimõte oli see, et riigisisese suut -
likkuse arendamine võimaldab tulevi -
kus rahastamist vähendada. Perioodil 
2007–2013 suurendati aga rahastamise 
kogumahtu, liikmesriigid said suurema 
õiguse oma tehnilise abi kulutuste üle 
otsustamisel ning eeskirjad muudeti 
leebemaks, mis võimaldas rahasta -
da ka varem rahastamiskõlbmatuks 
loetud kulusid (nagu jooksvad haldus -
kulud ja palgad). Selle tulemusel 
kasutati olemasolevaid vahendeid 
2000. aastate algusega võrreldes väga 
erinevalt.37 
Ka komisjonisiseselt on paindlikku 
olukorda maksimaalselt ära kasutatud: 
liikmesriigi kulude osas komisjon pea -
aegu ei sekku. Sellekohaseid suuniseid 
on komisjon pakkunud vähe või üldse 
mitte, ning on seeläbi julgustanud liik -
mesriike kasutama tehnilise abi kaasra -
hastamist mitmesuguste põhitegevu -
sega mitteseotud kulude katmiseks.
38 
II samba (EAFRD) raames võivad 
liikmes  riigid kasutada tehnilise abi 
vajaduste katmiseks kuni 4% program -
mile eraldatud vahenditest. Teatud 
liikmesriigid otsustasid perioodil 
2007–2013 kasutada maksimaalsest 
protsendist ära märkimisväärse osa. 
Taani, Eesti, Ungari, Leedu, Läti ja Malta 
seadsid eesmärgiks peaaegu maksi -
mummäära ning ka Rootsis ületab see 
3%. Kõikide liikmesriikide üksikasjali -
kud andmed on esitatud lisas , kus on 
ka näidatud, et perioodil 2014–2020 on 
suurem osa liikmesriike suurendanud 
tehnilisele abile mõeldud eraldisi (mõ -
ned neist ka olulisel määral).15 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi  
2013. aasta infotehnoloogia 
üldkava, lk 12.
19 Tähelepanekud
39 
Joonisel 3  on esitatud auditi käigus 
külastatud liikmesriikide eelarvekavad 
maaelu arengu programmide kolme 
kõige sagedasema kulukategooria koh -
ta, mis vastavad EAFRD määruses ära 
toodud tegevustele16.
40 
Eelkõige pakub huvi kategooria „Ette -
valmistus, haldamine, järelevalve, 
hindamine ja kontroll”. See hõlmab 
mitmesuguseid halduskulusid, pea -
miselt palku. Nii liikmesriikides kui ka 
komisjonis sageneb tendents katta 
seadusliku võimaluse olemasolu korral 
personali ja halduskulud alternatiivse -
test allikatest.41 
Viiest liikmesriigist neli teatasid, et 
halduskulud moodustavad nende 
tehnilise abi tegelikest kuludest kõige 
suurema osa. Leedus moodustasid hal -
duskulud perioodil 2007–2013 tehnilise 
abi kogukuludest 51%, Poolas ja Unga -
ris oli vastav arv 60% ning Austrias vei -
di alla 95%. Itaalias olid mitu tehnilist 
abi haldavat asutust avaliku sektori vä -
liskonsultandid ning halduskulud (mis 
hõlmavad ka IT -kulusid ning tehnilise 
ja halduspersonali kulusid) lisati sageli 
„suutlikkuse parandamise” kategoo -
riasse. Halduskulude osakaal on seega 
kõrge kõikjal, isegi liikmesriikides, kus 
tehniline abi määr kogurahastamisest 
on suhteliselt madal  – halduskulude 
osakaal Poolas (kus tehnilise abi moo -
dustas 1,49% kogurahastamisest) on 
suurem kui Ungaris (3,49%).16 Artikli 66 lõiked 2 ja 3.Joonis 3Tehnilisele abile kavandatud kulutused viies liikmesriigis perioodil 2007–2013 
(EAFRD kaasrahastamine)
1 Teavitus- ja avalikustamistegevuse kohta liikmesriigi tasandil puuduvad konsolideeritud andmed.
Allikas:  liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmid ja andmed.Riiklik maaeluvõrgustik
Teave ja avalikustamine
Ettevalmistus, juhtimine, 
järelevalve, hindamine ja kontroll
Austria
1Ungari Itaalia1Leedu Poola(miljonites eurodes)250
200
150
100
50
0
20 Tähelepanekud
42 
Joonisel 4  on esitatud ülevaade EAFRD 
tegelikest kulutustest külastatud 
viies liikmesriigis ning lisaks muudes 
küsitlusele vastanud liikmesriikides17. 
Joonisel on näidatud samad peamised 
tegevusrühmad nagu joonisel 3 , kuid 
kategooria „Ettevalmistus, haldamine, 
järelevalve, hindamine ja kontroll” on 
jagatud kaheks osaks. See võimaldab 
täpsemini mõista halduskulude osa, mis siin hõlmab personali palkasid 
ning sellega seotud kulusid, kontori -
kulusid ja muid jooksvaid kulusid, kuid 
ei hõlma hindamis-, koolitus- ja IT -ku-
lusid. Sarnased kulud võivad esineda 
ka osana „teabe ja avalikustamise” ja 
„riikliku maaeluvõrgustiku” kuludest, 
viimasel juhul on ülemmääraks 25% 
rahastamisest18.Joonis 4Tehnilise abi kulutused liikmesriikides kategooriate kaupa (2007–2013, EAFRD 
kaasrahastamine)
Märkus:  Hispaanias, Saksamaal ja Itaalias on kasutusel piirkondlike maaelu arengu programmide süsteem ning nende riikide arvnäitajad ekstra -
poleeritakse küsitlusele vastanud piirkondade esitatud andmete alusel. Kõikidel juhtudel loeti katvus piisavalt esinduslikuks (Hispaania 95%, 
Saksamaa 85%, Itaalia 77%).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Poola
Itaalia
Ungari
Rumeenia
Hispaania
Saksamaa
Austria
Portugal
Leedu
Rootsi
Prantsusmaa
Kreeka
Bulgaaria 
Eesti
Taani
Tšehhi Vabariik
Madalmaad
Iirimaa
Ettevalmistamine, juhtimine, järelevalve, hindamine ja kontroll: halduskulud
Ettevalmistamine, juhtimine, järelevalve, hindamine ja kontroll: halduskulud: suutlikkuse suurendamine
Teave ja avalikustamine
Riiklik maaeluvõrgustik
Veel kulutamata tehnilise abi eelarve(million euro)17 Bulgaaria ja Rumeenia ei 
vastanud küsimustikule, kuid 
vajalik teave oli olemas nende 
maaelu arenguprogrammides 
ning komisjoni esitatud 
kulude jaotuses.
18 Määruse (EÜ) nr 1974/2006 
artikli 41 lõige 2.
21 Tähelepanekud
43 
Uuringu tulemused kinnitavad seda, 
mida leiti ka viies auditeeritud liikmes -
riigis: tehnilise abi rahastamiskõlblikku -
se kriteeriume paika pannes tõlgen -
dasid pädevad asutused õigusaktide 
sätteid väga paindlikult.
44 
Tehnilise abi väga lai tõlgendamine ei 
ole omane ainult põllumajanduse ja 
maaelu arengu valdkonnale, vaid ka 
muudele ELi rahastamisvaldkondadele. 
Komisjoni hiljutises aruandes19 palkade 
rahastamise kohta struktuurifondidest 
järeldatakse, et „… kõik liikmesriigid 
on kasutanud tehnilist abi personaliku -
lude rahastamiseks. Täpsemalt öeldes 
kasutab suurem osa liikmesriike tehni -
lise abi vahendeid peamiselt palkade 
kaasrahastamiseks.”20
45 
Juba perioodi alguses moodustasid 
palgad suure osa EAFRDst liikmesriiki -
dele eraldatud tehnilise abi toetusest, 
ning mitmel juhul suurenes palkade 
osakaal hiljem veelgi. Poolas tõusid 
näiteks halduskulude assigneeringud 
(peamiselt personalikulud) 2013. aastal 
järsult, kui need toodi üle teavitus- ja 
maaeluvõrgustike tegevustest.  
2009. aasta keskpaigaks lisati Leedus 
maaelu arengu programmide rakenda -
misega vaid osaliselt hõivatud töötaja -
te palgad tehnilise abi eraldisse, mille 
ilmne eesmärk oli vähendada koor -
must riigieelarvele. Kui 2008. aastal 
ei olnud osalise ajaga töötajaid üldse, 
siis 2012. aasta lõpuks tegeles pea 75% 
sellisel viisil rahastatud personalist 
ka muude, maaelu arengu program -
miga mitteseotud ülesannetega. Kui 
tehnilise abi vahendeid kasutatakse 
juba palgal olevate töötajate palkade 
rahastamiseks, on sisuliselt tegemist 
eelarvetoetusega. See tekitab problee -
me, mida käsitletakse allpool.Tehnilise abi rahastamise 
alternatiivkulu
46 
Võttes arvesse tehnilise abi mõiste 
laialivalguvat määratlust ning ÜPP 
vahendite haldamisega seotud kulusid 
(vt 1. selgitus ), ei ole sugugi üllatav, 
et nii liikmesriigid kui ka komisjon 
katavad oma tehnilise abi kulutus -
tega üha sagedamini halduskulusid, 
mis üksnes toetavad maaelu arengu 
kulutusi või kuuluvad põhitegevusega 
mitteseotud eelarvesse. Probleem on 
selles, et selliste kulude tasuvust on 
raske hinnata, samuti on raske näidata, 
et tehnilise abi sellisel viisil kasutamine 
aitab kasulikult ja tõhusalt suurendada 
maaelu arengu toetuse üldassigneerin -
gute mõju.
47 
Mida suurem on tehnilise abi meet -
metele eraldatud vahendite osakaal 
liikmesriigile eraldatud EAFRD üldi -
sest toetusest, seda vähem raha jääb 
maaelu arengu põhimeetmetele, mis 
tooksid põllumajandustootjatele ja 
maapiirkondadele rohkem otsest kasu. 
Kui tehniline abi ei tähenda enamat kui 
eelarvetoetust, kannavad need kulud 
sisuliselt lõplikud toetusesaajad.19 „Metis GmbH, Co -financing 
salaries, bonuses, top -ups 
from Structural Funds during 
the 2007-2013 period”, 
Euroopa Liidu Väljaannete 
Talitus, Luxembourg, 2014.
20 Samas, lk 67.
22 Tähelepanekud
48 
Erinevaid kaasrahastamismäärasid 
arvesse võttes on risk teatud mõttes 
suurem nende toetusesaajate puhul, 
kes vajavad rohkem ELi toetust. Pe -
rioodil 2007–2013 oli EAFRD kaasrahas -
tamise ülemmääraks 50% Austrias ja 
Põhja -Itaalias, kuid lähenemispiirkon -
dades, mis hõlmavad Poolat, Ungarit 
ja Leedut, oli see 75%. Võimalus saada 
kaasrahastamist vahekorras 3:1 annab 
liikmesriigile täiendava motivatsiooni 
kulutamiseks, ent osa potentsiaalsest 
kasust jääb saamata, kui märkimis -
väärne osa kaasrahastamisest suuna -
takse põhitegevusega mitteseotud 
eesmärkidele.49 
ELi vahendite sellise kasutamise puhul 
suunatakse märkimisväärsed summad 
(kuigi protsendina väljendatuna võib 
tegu olla väikeste numbritega) kõrvale 
rahastamise peamistelt eesmärkidelt. 
Halduskulude tehnilise abi vahendi -
test katmise võimaldamine põhjustab 
huvide konflikti nii komisjoni kui ka 
liikmesriikide puhul. ÜPP juhtidena 
otsustavad nad, kui palju eri meetme -
tele (sh tehnilisele abile) kulutada, et 
saavutada kuludele vastav tulu. Samal 
ajal on nad halduskulude katmiseks ka -
sutatud tehnilise abi toetuse saajatena 
motiveeritud maksimeerima eraldisi, 
millest kaetakse programmide vaja -
likke halduskulusid.
Tehniline abi ja programmide halduskulud
Nii EAGFi kui ka EAFRD rakendamine hõlmab teatud halduskoormust. ELi tasandil pidi komisjon fonde luues ja 
hallates looma Euroopa maaelu arengu võrgustiku, mis on selgelt seotud tehnilise abi kuludega.
Liikmesriikides oli riiklike ja/või piirkondlike ametiasutuste ülesandeks mitmesuguste meetmete elluviimine, 
mis võib luua vajaduse uute haldusstruktuuride järele. ÜPPd hõlmavad peamised õigusaktid sätestavad, et 
ametiasutused peavad tegema kõik, mis nende võimuses, et kaitsta liidu finantshuve. Selleks on EAFRD mää -
ruses välja toodud kohustuslikud meetmed, mis on esitatud juhtimist ja kontrolli, teavitamist ja avalikustamist 
ning järelevalvet ja hindamist käsitlevates jagudes. Koos kohaliku arengu strateegiate ning kohalike tegevus -
rühmade ja riiklike maaelu arengu võrgustikega seotud nõuetega tekitasid nimetatud meetmed liikmesriikide -
le toetuste andmisel märkimisväärseid kulusid (vt allpool toodud näited).
Oma 2013. aasta tegevusaruandes tegi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kokkuvõtte liikmes -
riikide aruandlusest I ja II samba tõendatud maksete kontrollimiseks tehtud kogukuludest21. I samba puhul 
moodustasid kontrolliasutuste kulud (sh palgad, koolitus, hooldus- ja ehituskulud) ligikaudu 5,13% EAGFi 
meetmete kogukuludest. I samba puhul ei ole liikmesriikidele tehnilise abi jaoks peaaegu mingeid vahen -
deid eraldatud, nii et seda summat ei saa EL kaasrahastada. II samba puhul oli liikmesriikide aruannete alusel 
arvutatud vastav määr 8,13%. Selliste tingimuste puhul on suur motivatsioon tehniline abi maksimaalselt ära 
kasutada ning sellepärast võtavad teatud liikmesriigid oma eelarve koostamisel aluseks tehnilise abi ülem -
määra (4%).
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf1. selgitus
23 Tähelepanekud
50 
Liikmesriikide otsustusõigus on suu -
renenud ning praegused tehnilise abi 
eeskirjad on tugevdanud nende sõltu -
vust ELi vahenditest, mida üha enam 
kasutatakse valdkondades, millel ei ole 
otsest mõju suutlikkuse parandamisele 
ja arendamisele. Auditi ajal väljendasid 
Poola ja Leedu ametiasutused rahul -
olematust reeglite ebatäpsuse suhtes 
ning soovisid saada komisjonilt pare -
maid suuniseid tehnilise abi tõhusa -
maks ja mõjusamaks kasutamiseks.
51 
Praegu kasutatakse tehnilise abi 
vahendeid väga sageli halduskulude 
katmiseks ja see suundumus näib 
püsivat ka perioodil 2014–2020. Viiest 
külastatud liikmesriigist neli selgita -
sid, et nende jaoks on tehniline abi 
endiselt vahend, mille abil rahastada 
maaelu arengu programmide põhilist 
rakendusstruktuuri22. Lisaks moo -
dustab tehniline abi nüüd ka üldiselt 
kogukuludest suurema osa. Nagu lisas  
näidatud, on tehnilisele abile eraldatud 
kogusumma (1,9  miljardit  eurot) 24% 
suurem, kuigi maaelu arengu valdkon -
na kogueelarve kõikidele liikmesriiki -
dele on uuel perioodil väiksem.Kas kulud on 
rahastamiskõlblikud?
Komisjonis esines teatud 
formaalse rahastamis ‑
kõlbmatuse juhtumeid
52 
Komisjonis vaatas kontrollikoda läbi 
20 põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadi poolt auditiperioodil 
ellu viidud projekti kõikidest tehnili -
se abi valdkondadest. Nelja projekti 
puhul leiti eeskirjade eiramisi, mis olid 
põhjustatud sellest, et EAGFi põhitege -
vusega mitteseotud eelarvet kasutati 
ebakorrektselt. Kolm projekti neljast 
(51 500 eurot 40 sülearvuti ostmiseks, 
10 000 eurot arvutitarkvara litsentside 
ostmiseks ja 13 800  eurot tulemüüri  
hoolduslepinguks) kaasrahastati 
ainult EAGFist, kuigi neid oleks saanud 
rahastada ka II samba raames. Kuna 
põhitegevusega mitteseotud kulud 
peavad tehnilise abi toetuse saamiseks 
olema programmipõhised, oleks need 
kulud tulnud jagada proportsionaal -
selt EAGFi ja EAFRD eelarvete vahel. 
Neljas artikkel oli OECD -le makstud 
278 000 euro suurune tehnilise abi 
toetus, mis rahastati samuti EAGFi 
eelarvest, kuigi eelnevad sama toetus -
lepingu alusel tehtud maksed rahastati 
(õigesti) ÜPP üldise koordineerimise 
peatükist.
53 
20 projektiga seotud hankemenetluse  
puhul ei esinenud üheski nõuete 
täitmatajätmisega seotud probleeme. 
Menetlused olid eeskirjadele vasta -
valt valitud ja välja kuulutatud ning 
rakendatud nii, nagu õigusaktides ette 
nähtud.22 Erandiks on Ungari, kes on 
otsustanud perioodi 
2014–2020 tehnilise abi 
vahenditest rahastada vaid 
riikliku maaeluvõrgustiku 
toimimist ja sellega seotud 
tegevusi (kogumääras 2,4%). 
Kõik muud maaelu arengu 
rahastamisvajadused kaetakse 
riigieelarvest.
24 Tähelepanekud
Sagedasemad probleemid 
liikmesriikides
54 
Auditi käigus leiti viies auditeeritud 
liikmesriigis II samba puhul mitu tehni -
lise abi eeskirjadevastase rahastamise 
juhtumit. Kontrollitud 91-st tehnilise 
abi projektist leiti eeskirjadevasta -
seid või osaliselt eeskirjadevastaseid 
kulusid 35 projekti puhul. Peamised 
probleemid olid seotud vahendite 
kasutamisega tegevuste puhul, mis ja -
gunesid kahe samba vahel (ega olnud 
seega täies ulatuses toetuskõlblikud), 
või lepingute sõlmimise ja hangetega. 
Mõne projekti puhul esinesid mõle -
mad probleemid korraga.
Mõne liikmesriigi tegevused ei 
kuulu ainult II samba alla
55 
Nagu juba märgitud, keelab ÜPP 
rahastamismääruse artikkel 13 selge -
sõnaliselt haldus- ja personalikulude 
rahastamise EAGFi vahenditest  
(I sammas). Liikmesriikides leiti aga, et 
auditeeritud projektidest 25 sisaldasid 
II samba raames tehtud tehnilise abi 
makseid halduskulude katmiseks, mis 
tegelikult tekkisid seoses I sambaga 
või tegevustega, mis ei olnud EAFRDga 
seotud. Sellise olukorra tekkimise oht 
on eriti suur juhul, kui ostud või pro -
jektid puudutavad nii I kui ka II sam -
mast. Sellistel juhtudel on osa kuludest 
loomulikult rahastamiskõlbmatu ning 
seda ei tohiks kaasrahastada.56 
2. selgituses  näidatakse, et esineb 
eeskirjadevastaselt tehtud kulude 
oht, sest arvepidamine on puudulik, 
kasutatakse koefitsiente või muid 
haldusmenetlusi, mis on seotud üleliia 
keeruka ja sageli ka ebavajaliku vahe -
tegemisega kahe väga sarnase vald -
konna kulude vahel. Kui kõik muu on 
sarnane, siis ei ole selge, miks haldus- 
ja personalikulude hüvitamine peaks 
olema keelatud I samba raames, aga  
II samba raames mitte.
25 Tähelepanekud
Rahastamiskõlbmatuse risk, kui kulud tuleb jagada I sambaga
Suurem osa kulude jagamisega seotud näiteid hõlmab nii maaelu arengu programmidega seotud kui ka 
nendega mitteseotud personali palkade maksmist, eelkõige juhtudel, mil ei olnud piisavalt tõendeid II samba 
alusel makstud palkade osakaalu põhjendamiseks. Leedus ei suudetud tõendada, et maaelu arengu program -
midega seotud kohustuste täitmise kulude arvestamise koefitsient oli korrektne ning seega ei olnud võimalik 
kuludeklaratsioonide rahastamiskõlblikkust kontrollida. Ungaris pidid rahastamiskõlblikud olema üksnes 
perioodi 2007–2013 maaelu arengu programmi tegevustega seotud olevate ametnike palgakulud. Mõned 
tehnilise abiga tegelevad töötajad aga töötasid osakondades, mille tavaülesanded jäid maaelu arenguprog -
rammidest väljapoole (ministeeriumide sekretariaadid, finants- ja õigusüksused), ning seega puudus kindlus, 
et nad tegelevad täistööajaga maaelu arengu programmidega. Sarnaseid juhtumeid leiti ka Poolas ja Austrias.
Veel üks valdkond, kus I ja II samba vahel kulusid jagatakse, on IT -varustuse või tarkvara ostmine või hooldus. 
Poolas kasutati maaelu arengu tegevustest IT-hoolduskulude osakaalu välja arvutamiseks koefitsienti, mis 
oli juba nelja aasta eest aegunud. Itaalias ei olnud selge, kas põllumajandusministeeriumi ostetud ja EAFRD 
vahenditest rahastatud videokonverentsitehnika oli mõeldud ainult II samba tegevuste raames kasutamiseks.
Jagamisega on seotud ka nõuetele vastavuse kontrollide valdkond23 – kui siin toetuse liikide vahel selget 
vahet ei tehta, võib EAGFi raames rakendatud meede saada toetust, mis on mõeldud EAFRDst rahastatud te -
gevustele. Austrias vastavuskontrollide kulude jagamisel kasutatud koefitsienti ei ajakohastatud iga -aastaselt 
(kulud jagati ühtse pindalatoetuse väljamaksetaotluste (rahastamiskõlbmatud) ning maaelu arengu raames 
esitatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse väljamaksetaotluste (rahastamiskõlblikud) vahel). Aastal 2011 
tehti selle tulemusel EAFRDst algselt enammakseid 15 600  euro ulatuses.
23 „Nõuetele vastavus” tähendab, et I samba raames otsetoetusi saavad põllumajandusettevõtjad peaksid vastama peamistele keskkonda, 
toiduohutust, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu käsitlevatele standarditele. See kehtib ka suurema osa II samba raames tehtud 
keskkonnamaksete kohta.2. selgitus
26 Tähelepanekud
Hanke‑eeskirjade eiramised
57 
Auditi käigus tuli liikmesriikides ilmsiks 
probleeme lepingute sõlmimise ja 
hankemenetlustega (mis mõjutasid 
51st auditeeritud hankemenetlusest 
17, peamiselt teavitamis- ja avalikusta -
mismeetmete valdkonnas). Probleemid 
hõlmasid konkureerivate pakkumuste 
asemel otseläbirääkimiste pidamist, 
hangete direktiivi24 läbipaistvuse, 
võrdse kohtlemise ja mittediskriminee -
rimise nõuete rikkumist, ning mõnel 
juhul ka vastavate riiklike eeskirjade 
rikkumist. Väära menetluse kasutamine 
ei tähenda ainult ELi ja/või riigi õiguse 
rikkumist, vaid takistab avatud turu 
eeskirjade järgimist, diskrimineerib tei -
si potentsiaalseid töövõtjaid ning võib 
põhjustada suuremaid kulusid.24 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 31. märtsi  
2004. aasta direktiiv 2004/18/
EÜ ehitustööde 
riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja 
teenuste riigihankelepingute 
sõlmimise korra 
kooskõlastamise kohta 
(ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
Näiteid hanke‑eeskirjade eiramisest
Väära menetluse kasutamine
Itaalias osteti kahel korral reisiteenuseid (väärtusega 170 000 ja 130 000 eurot) otseste läbirääkimiste alusel, 
rikkudes seega riigi eeskirju, milles on sätestatud, et üle 40 000 euro suuruste lepingute puhul tuleb korralda -
da avalik hankemenetlus.
Poolas kasutati põhjendamatult läbirääkimistega menetlust, et sõlmida leping (hotelli-, toitlustus-, konve -
rentsi- ja koolitusteenus) riigi haldusalas oleva asutusega ning varem kasutatud töövõtjaga (valitsusasutusele 
osutatud IT -teenused).
Lepingute ülemäära kõrge hind
Ungaris sõlmiti 2008. aastal keerukas raamleping ürituste korraldajaga ühikuhindade alusel, mis oleksid ka 
kuus aastat hiljem olnud liiga kõrged. Seetõttu lõpetati see liiga kõrgete hindadega leping ettenähtust kaks 
aastat varem.
Tehnilised kirjeldused takistavad läbipaistvust ning võrdset kohtlemist
Itaalias leiti auditi käigus riigihankemenetlusi, mille puhul oli antud liiga vähe või ebatäpset teavet tehniliste 
nõuete kohta, mida edukaks tunnistamise otsuse tegemisel arvestatakse. Seetõttu oli pädevatel, kuid kogene -
matutel pakkujatel keeruline pakkumusi õigesti sõnastada, samuti muutis see keeruliseks pakkumuste suhte -
liste eeliste hindamise ning lõpliku edukaks tunnistamise otsuse põhjendamise.3. selgitus
27 Tähelepanekud
25 Komisjoni 17. juuli 2014. aasta 
rakendusmääruse (EL) 
nr 809/2014, millega 
kehtestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1306/2013 
rakenduseeskirjad seoses 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemi, maaelu 
arengu meetmete ja nõuetele 
vastavusega, artiklis 62 
(ELT L 227, 31.7.2014, lk 69) 
paigutatakse liikmesriikide 
tehnilise abi kulud haldus- ja 
kohapealsete kontrollide ja 
aruandluse kohta käivate 
üldiste nõuete alla. Samuti 
rõhutatakse seal sõltumatust, 
sätestades, et 
kontrolliasutused peavad 
olema funktsionaalselt 
sõltumatud maksete tegemise 
eest vastutavatest asutustest.
26 Täpsed, mõõdetavad, 
saavutatavad, asjakohased ja 
ajaliselt piiritletud.
27 Selle lõigu põhimõtted ja 
eeskirjad põhinevad  
2002. aasta finantsmääruse 
artiklil 27.
28 Vt finantsmääruse artikli 53 
punkt b.Kontrollisüsteemide puudulik 
rakendamine
58 
Olenemata punkti 56 kommentaari -
dest leidis kontrollikoda, et liikmes -
riikide kontrollisüsteemid, mille abil 
kindlaks teha, kas kulud määrati  
II samba raames õigesti, ei toimi korra -
likult. Mitmel juhul kasutasid liikmes -
riigid konkreetseid koefitsiente või 
muid kalkulatsioone, et teha kindlaks 
kulude jagunemine EAGFi ja EAFRD 
vahel, kuid valemeid ei kohaldatud 
süstemaatiliselt või ajakohastati neid 
ebaregulaarselt. Kontrollide käigus 
ei olnud neid puudusi aga avastatud. 
Seoses sellega on julgustav märkida, 
et alates auditist on komisjon eeskir -
jad liikmesriikidepoolse tehnilise abi 
toetuste kulude kontrollimise kohta25 
rangemaks muutnud.
59 
Kõik projektid, mille puhul kontrolli -
koda leidis hanke -eeskirjade eiramisi, 
olid juba läbinud vastavate riiklike 
ametiasutuste tehtud halduskontrollid. 
Nende kontrollide käigus kontrollikoja 
avastatud vead ilmsiks ei tulnud ja 
seega loeti kontrollid ebamõjusaks. 
Kuna on vaja meetmeid liikmesriikide 
tehnilise abi haldus- ja kontrollisüstee -
mide tõhususe parandamiseks, on ko -
misjon teatanud, et koostab perioodiks 
2014–2020 riigihangete suuniseid.Kui sobiv on 
tulemusraamistik 
tehnilisele abile?
60 
Finantsmääruse preambulis nimetatak -
se säästlikkust, tõhusust ja mõjusust 
usaldusväärse finantsjuhtimise kesk -
seteks põhimõteteks eelarve kõikides 
kuluvaldkondades. Nende põhimõtete 
järgimiseks peavad iga tegevusvald -
konna jaoks olema seatud SMART -ees-
märgid26, mille täitmist tuleb kontrolli -
da tulemusnäitajate abil ning koostada 
selle alusel iga -aastased tegevusaru -
anded. Institutsioonid (antud juhul 
komisjon) peavad tegema ka eel- ja 
järelhindamisi27.
61 
Eelarve täitmisel koostöös liikmes -
riikidega delegeeritakse eelnimetatud 
ülesanded liikmesriikidele, kes vastuta -
vad selle eest, et vahendeid kasutatak -
se vastavalt kohaldatavatele eeskirja -
dele ja põhimõtetele28.
62 
ÜPP rahastamise kasutamist regu -
leerivad rangelt kulude asjakohasuse 
tagamisega seotud nõuded. Auditist 
selgus, et sageli ei kasuta rakendus -
asutused neid eeskirju tehnilise abi 
kontrollimisel. Siiski, nagu näidatud  
4. selgituses , kehtivad finantsmääru -
ses esitatud kohustused nii tehnilisele 
abile kui ka põllumajanduse ja maaelu 
arengu poliitikavaldkonna tegevusele.
28 Tähelepanekud
63 
Kuigi tehniline abi moodustab kogu -
kuludest väikese osa, on see siiski 
programmitöö perioodi arvestades 
oluline summa ja selle kasutusest tuleb 
asjakohaselt aru anda. Vaatamata ko -
misjoni ja liikmesriikide kinnitusele, et 
nende tehnilise abi toetus põhitegevu -
sega mitteseotud kulude katmiseks on 
nii vajalik kui ka proportsionaalne ning 
aitab kaasa programmi eesmärkide 
saavutamisele, ei ole enamasti olemas 
tulemusraamistikku, mis näitaks, et 
see nii ka on. Valdkonda iseloomustab 
ebapiisav mitmeaastane kavandamine,  
asjakohase vajaduste hindamise 
puudumine, ebatäpsed eesmärgid 
(mis seega ei vasta SMART -kriteeriumi -
dele) ning tehnilise abi programmide 
tulemuspõhise järelevalve ja hindami -
se puudumine (selle asemel on kõige 
suurem kaal finantsaspektidel).Kas tehniline abi on tegevus või lihtsalt vahend?
Auditi käigus leiti, et üldiselt käsitlevad vastutavad asutused tehnilist abi kui tegelikule rahastamistegevuse -
le antavat haldustuge, olles seisukohal, et tehnilisele abile ei kehti tulemuslikkust puudutavad regulatiivsed 
nõuded. Austria jaoks on tehniline abi lihtsalt vahend maaelu arengu programmi rakendamiseks ning selle 
mõjususe ainus mõõdupuu on programmi edu. Seoses sellega ei saa tehnilist abi kavandada ja sellele ei saa 
määrata eesmärke ega näitajaid, mis kuuluvad pigem põhitegevuse juurde29, mille rakendamisele aitab see 
kaasa. Komisjoni puhul oleks tehnilise abi eraldi konsolideeritud tegevusena esitamisel keeruline hinnata 
seda, milline on olnud abi panus iga maaelu arengu valdkonna puhul.
Selline loogika, mis näitab tehnilise abi toetust passiivsena ja mitte osana toimivast tulemusraamistikust, on 
vastuolus määrustega. EAFRD määruse artiklis 66 nimetatakse tehnilist abi nii tegevuseks kui ka meetmeks, 
ning artikli 2 punktis d määratletakse meede kui „telje rakendamisele kaasaaitavate tegevuste kogum”. Lisaks, 
arvestades tehnilise abi toetusele eraldatud vahendite mahtu, eelkõige liikmesriikides (üle 1,5  miljardi  euro), 
on väga oluline teada, et vahendeid hallatakse usaldusväärselt ning need aitavad kaasa programmi raken -
damisele. Kõige paremini aitab seda saavutada vahendite õige kavandamine, järelevalve ning konkreetsete 
mõjude hindamine.
29 Nagu kirjeldatud EAFRD määruse IV jaotise I peatükis. Tehnilist abi käsitletakse IV jaotise II peatükis.4. selgitus
29 Tähelepanekud
Puudulik kavandamine ja 
vajaduste hindamine
64 
Selleks, et eesmärgid asjakohaselt 
välja töötada ja püstitada, on oluline 
teha esialgne vajaduste hindamine 
ning koostada plaanid nii keskmi -
ses kui ka pikas perspektiivis. See 
on ka osa EAFRD määruses esitatud 
eelhindamismenetlusest30.
65 
Komisjonis on tehnilise abi haldustoe -
tusena käsitlemise tulemuseks see, et 
seda peetakse enamasti iga -aastaseks 
kuluks. Pea kõikides tegevusvaldkon -
dades (erandiks on uuringud ja hinda -
mised ning Euroopa maaelu arengu 
võrgustik) puudus perioodi esialgne 
vajaduste hindamine ning vahendite 
kasutamise mitmeaastane kava. See 
tähendab, et mõnel juhul uuendati 
eelarveeraldisi järgmiseks aastaks ilma 
kontrollimata, kas eelnevatel aastatel 
väljendatud (lühiajaline) vajadus on 
endiselt jõus. Lisaks võib rakendamine 
ilma asjakohase vajaduste hindamiseta 
muutuda juhuslikuks ja laialivalguvaks.
66 
EAFRD määrus nõuab liikmesriikidelt 
maaelu arengu programmide eelhin -
damist, sest „eelhindamisel tehakse 
kindlaks keskmise ja pikema tähtaja va -
jadused, saavutatavad eesmärgid, eel -
datavad tulemused, kvantifitseeritud 
sihid eeskätt lähteolukorraga seotud 
mõju osas, ühenduse lisandväärtus, 
ühenduse prioriteetide arvessevõtmi -
se määr, varasemast programmitööst 
saadud õppetunnid ning rakendamise, 
seire, hindamise ja finantsjuhtimise 
korra kvaliteet.”3167 
Nagu komisjon, jätsid ka viis liikmes -
riiki tehnilise abi enamasti oma mitme -
aastasest maaelu arengu vajaduste 
hindamisest välja. Selle poliitika 
peamisteks tagajärgedeks oli ebasta -
biilne tehnilise abi eelarve, mida saab 
haldusmäärusega muuta. Isegi Poolas, 
kus maaelu arengu programmi ühe osa 
puhul koostati tehnilise abi vajaduste 
hindamine, oli algne eelarve vajalikust 
märgatavalt väiksemaks hinnatud. 
Kuna komisjon selle rubriigi kulude 
liikmesriigipoolsesse haldamisse ei 
sekku, kiideti vastavad programmi -
muudatused tingimusteta heaks.30 Artikkel 85.
31 Artikkel 85.
30 Tähelepanekud
Eesmärgid ei vasta 
SMART‑kriteeriumidele
68 
SMART -eesmärkide ülesanne on suu -
nata vahendid täpsemalt ning saavuta -
da eesmärgid tõhusamalt. SMART -kri-
teeriumidele vastavad eesmärgid 
tagavad ka selgema raamistiku järele -
valveks ja tulemuste hindamiseks.
69 
Kuna kavandamine ja vajaduste hinda -
mine oli puudulik, ei suutnud komis -
jon ka tehnilise abi rahastamiseks 
SMART -eesmärke koostada. Tehniline 
abi ei ole välja toodud põllumajanduse  
ja maaelu arengu peadirektoraadi 
üksikasjalikes iga -aastastes juhti -
miskavades, milles võetakse kokku 
peadirektoraadi eesmärgid ja näitajad 
eelolevaks aastaks  – kuigi kavades 
sisalduvad tehnilise abi vahenditest 
toetatavad projektid ja meetmed. Sa -
muti ei sisalda peadirektoraadi koosta -
tud põhitegevuse rahastamisotsused 
SMART -eesmärke või näitajaid tehnilise 
abi projektidele, mida käsitletakse 
samamoodi nagu komisjoni üldiseid 
halduskulusid. Ainsaks erandiks on 
hindamiste ja uuringute valdkond, 
kus, nagu juba märgitud, kasutatakse 
mitmeaastast kavandamist ning mille 
puhul on olemas SMART -eesmärgid, 
mis sisalduvad vastavate määruste 
nõuetes.70 
Liikmesriikides ei võetud kuigi palju 
meetmeid tehnilise abi konkreetsete 
eesmärkide koostamiseks. Mitmeaas -
tase kavandamise puudumine tehnilise 
abi tundlikes valdkondades (nagu 
riikliku maaeluvõrgustiku teavitus- ja 
kommunikatsioonimeetmed) takis -
tas läbipaistvust ning eesmärkide 
määratlemist. Ka ei olnud abi sellest, 
et ei tehtud selget vahet tehnilise 
abi valdkondade vahel, ega tehnilise 
abi valdkondade ja muude sarnaste 
tegevuste vahel, mis ei olnud seotud 
EAFRD eesmärkidega. Viiest külastatud 
liikmesriigist tegi ainult Itaalia enamat, 
kui üldmääruste nõuetes sätestatud. 
Sellegipoolest olid ka Itaalia eesmärgid 
kvantifitseerimata ning neil puudus 
kindlaksmääratud tähtaeg.
Näiteid ebatäpselt sõnastatud eesmärkidest liikmesriikide programmitöö 
dokumentides
Leedu eesmärgid sisaldasid järgnevat: „... tagada programmi asjakohane ettevalmistus, tõhus rakendamine  
ja hindamine [---], et tagada teabe asjakohane esitlusviis ja avalikustamine [---] ning tagada teabe 
kättesaadavus”.
Poola eesmärgid piirdusid sisuliselt EAFRD määruse artiklites 66 ja 68 esitatud tegevuste loetlemisega. Seega 
olid need küll regulatiivsete nõuetega kooskõlas, ent ei sisaldanud tehnilise abi toel saavutatavaid eeldatud 
tulemusi ja mõjusid ega käsitlenud ka seda, kuidas tehnilise abi tulemuslikkust kavatsetakse mõõta.5. selgitus
31 Tähelepanekud
Piiratud järelevalve ja 
hindamine
71 
Finantsmääruses esitatakse komis -
joni järelevalve- ja hindamistegevu -
sele teatud nõuded. Komisjon peab 
esitama eelarvepädevale institut -
sioonile aastaaruande eesmärkide 
saavutamisest, võrreldes eesmärke 
tulemusnäitajatega32.
72 
Maaelu arengu puhul33 hõlmasid pe -
rioodi 2007–2013 käsitlevad põhipunk -
tid komisjoni ja liikmesriikide vahelise 
ühise seire- ja hindamisraamistiku 
olemasolu, mis sisaldaks piiratud arvul 
kõikidele maaelu arengu programmi -
dele ühiseid näitajaid. Iga liikmesriik 
pidi kehtestama ka täiendavad näita -
jad, mis võimaldaksid kõikides raken -
damisetappides mõõta riigi maaelu 
arengu programmi edusamme, tõhu -
sust ja mõjusust. Komisjonile tuli esi -
tada iga -aastane eduaruanne ning ka 
programmi kvaliteedi, tõhususe ja mõ -
jususe eel-, vahe- ja järelhindamised.
73 
Loodi nõuetele vastav ühine seire- ja 
hindamisraamistik. Vastavalt seisu -
kohale, et tehnilise abi puhul tulemus -
nõuded ei kehti, ei mainitud seda ei 
ühise seire- ja hindamisraamistiku 
üldsuunistes ega meetmete ja ühiste 
näitajate kirjelduses.74 
Seega on komisjonis tehnilise abi 
toetuse järelevalve ja hindamine sama 
piiratud kui selle kavandamine. Puu -
duvad kriteeriumid, mis seoksid selle 
programmi üldtulemustega. Samas 
keskendutakse liialt finantsaspektidele 
ning muudele puhtalt haldusega seo -
tud aspektidele, nagu kulude ülem -
määrast kinnipidamine ja lepingute 
täitmise tähtajad.
75 
Olukord on samasugune ka liikmes -
riikides – põhjuseks taas kord see, et 
tehniline abi ei sisaldu ühises seire- ja 
hindamisraamistikus. Komisjonipool -
ne järelevalve liikmesriikide maaelu 
arengu programmide üle piirdub eel -
arve rakendamise ja 4-protsendilisest 
ülemmäärast kinnipidamise kontrolli -
misega. Liikmesriikide enda peamine 
järelevalve  vahend on iga -aastane 
eduaruanne maaelu arengu program -
mi täitmise kohta, kuid kontrollitud 
kuuest maaelu arengu programmist 
kolme iga -aastased eduaruanded ei 
sisaldanud tehnilise abi hindamist. 
Kui selline hindamine ka tehti, piir -
dus järelevalve ulatus tulemus- ja 
mõjunäitajate ning selgete suuniste 
puudumise tõttu toetuse kasutamise 
finantsaspektidega.32 Finantsmääruse artikli 27 
lõige 3.
33 EAFRD määruse artiklid 77 ja 
78.
32 Tähelepanekud
Puuduliku tulemusraamis ‑
tiku mõju
76 
Komisjon kui ELi eelarve täitmise eest 
vastutav asutus peab tagama EAFRD 
usaldusväärse finantsjuhtimise. See 
ülesanne hõlmab ka rangete suuniste 
koostamist tehnilise abi toetuse tõhu -
saks ja mõjusaks kasutamiseks. Kuna 
aga komisjon ei määratle oma tehnilise 
abi alaseid vajadusi osana tulemusraa -
mistikust ega nõua seda ka liikmesrii -
kidelt, puudub komisjonil vahend teh -
nilise abi vahendite kaudu saavutatud 
üldise mõju hindamiseks, ning seega 
ei saa ka vahendeid suunata sinna, kus 
neist kõige enam kasu oleks.
77 
Tulemusraamistiku alusel oleks ka hea 
leida tehnilise abi lahendusi EAFRD 
rakendamise puhul tekkida võivatele 
probleemidele. Kui komisjon kutsus 
aastatel 2011 ja 2012 kõiki liikmesriike 
üles töötama välja tegevuskavad maa -
elu arengu valdkonna vastuvõetama -
tult kõrge veamäära vähendamiseks, 
jäeti kasutamata võimalus kasutada 
tehnilist abi vahendina parandusmeet -
mete hõlbustamiseks ja toetamiseks.78 
Need finantsmääruses nõutavad 
kavandamise, järelevalve ja hinda -
mise elemendid, mis on komisjonis 
ja liikmesriikides paigas, hõlmavad 
pigem põhitegevust kui halduskulusid, 
mis praegu moodustavad tehnilise abi 
eelarvetest kõige suurema osa. Selle 
peamiseks põhjuseks on asjaolu, et on 
väga keeruline kavandada ja hinnata 
näiteks seda, millist osa mängivad 
palgakulud programmi üldises tule -
muslikkuses. Seda tüüpi kulud on te -
gevuskuludest palju vähem koos  kõlas 
vajadusega näidata usaldusväärse 
finantsjuhtimise põhimõtte järgimist.
Võrgustike loomine: potent ‑
siaal mõjusa tulemusraamis ‑
tiku loomiseks
79 
Euroopa maaelu arengu võrgustik34 on 
ainus tehnilise abi osa, mille komisjon 
on ELi põllumajanduse ja maaelu aren -
gu õigusaktides selgelt määratlenud. 
Euroopa maaelu arengu võrgustikul 
on selged eesmärgid, mis on seotud 
maaelu arengu tegevuse ja suutlikkuse 
ühtlustamise ja tugevdamisega terves 
liidus.
80 
Euroopa maaelu arengu võrgustiku üks 
ülesanne on toetada riiklikke maaelu 
arengu võrgustikke liikmesriikides, 
mida rahastatakse samuti tehnilise abi 
vahenditest35. Vajalikele haldusstruk -
tuuridele seati absoluutseks ülem -
piiriks 25% iga riigi maaelu arengu 
võrgustikule eraldatud vahenditest36, 
ülejäänud summa tuli kulutada tege -
vuskavale, mis sisaldas konkreetseid 
teabealaseid ning suutlikkuse suuren -
damisega seotud meetmeid37.34 Loodud vastavalt EAFRD 
määruse artiklile 67.
35 Vastavalt EAFRD määruse 
artiklile 68.
36 Määruse (EÜ) nr 1974/2006 
artikli 41 lõige 2.
37 „[---] vähemalt heade 
üleantavate tavade 
identifitseerimist ja analüüsi 
ning neid käsitleva teabe 
andmist, võrgustiku juhtimist, 
kogemuste ja oskusteabe 
vahetuse korraldust ning 
kohalike tegevusrühmade 
kujunemisprotsessis nende 
koolitusprogrammide 
ettevalmistamist ja tehnilist 
abi territooriumisisesele ja 
riikidevahelisele koostööle.”
33 Tähelepanekud
81 
Nii Euroopa maaelu arengu võrgustike  
kui ka riigi võrgustike puhul seati 
õigusaktides täpsemaid suuniseid 
tehnilise abi vahendite kasutamiseks, 
tehes selget vahet, mis on põhitegevus 
ja mis ei ole. Suurem osa võrgustikega  
seotud kuludest on teoreetiliselt 
kooskõlas tulemusraamistikuga, mis 
peaks muutma kergemaks tehnilise 
abi meetmete sidususe tagamise selles 
valdkonnas, ning lihtsustama hinda -
mist ja kontrolli vastavalt usaldusväär -
se finantsjuhtimise üldpõhimõtetele.82 
Võrgustikega seotud tegevusi ise -
loomustas aga sageli samasugune 
ebatäielik kavandamine, järelevalve 
ja hindamine, kui tehnilise abi puhul 
maaelu arengu valdkonnas terviku -
na. Üldiselt on nende mõju keeruline 
hinnata  – erandiks on vaid Itaalia riiklik 
maaelu arengu võrgustik (vt 6. selgi -
tus), mis on mitmes mõttes tehnilise 
abi kavandamise ja toimimise vallas 
eeskujuks.
Itaalia riiklik maaelu arengu võrgustik38 kui näide toimivast tulemusraamistikust
Auditiga leiti, et Itaalia maaelu arengu võrgustik on enamasti saavutanud oma peamised tegevuseesmärgid 
(parandanud juhtimist, suurendanud juhtkonna ja haldussuutlikkust, jaganud oskusteavet ning häid tava -
sid) ning on pakkunud mõjusat koordineerimist ja tuge Itaalia piirkondlikele maaelu arengu programmidele 
(andmete ühtlustamise ja konsultatsioonide abil), edendades samal ajal ka riigiülest koostööd. Riiklikul maaelu 
arengu võrgustikul on populaarne veebisait ning korraldatakse mitmesuguseid algatusi ja üritusi. Kommuni -
katsioonitegevus on ulatuslik (sh ka veebikogukond noortele põllumajandustootjatele ning kooliprojektid). 
Heade tavade kindlaks tegemiseks ja edendamiseks korraldatakse noortele põllumajandustootjatele video -
konkursse, ning võitjate tööd laaditakse üles võrgustiku veebisaidile.
Maaelu arengu võrgustiku saavutused ja edu sidusrühmade hulgas on osaliselt saavutatud tegevusväljundite 
üksikasjaliku kavandamisega. Seejärel kontrollitakse võrgustikku ning hinnatakse seda, kasutades näitajaid, 
millel on sihtväärtused. Väljundinäitajad (nagu peetud koosolekud, avaldatud suunised) on seotud programmi 
konkreetsete meetmetega, samas kui tulemusnäitajad (klientide rahulolu määr, hea tava levitamine) ja mõju -
näitajad (juhtimises osalevate oluliste osapoolte arv, avalikkuse arvamus maaelu arengu poliitika nähtavusest) 
on pandud paika võrgustiku jaoks tervikuna.
Riikliku maaelu arengu võrgustiku programmi puhul arvestatakse ka tehnilise abi rahastamise eelhindamisi 
ja käimasolevaid hindamisi. Itaalia ametiasutused võtsid arvesse 2010. aastal sõltumatu vahehindaja poolt 
esitatud kõiki soovitusi, mis käsitlesid vajadust kõikide tehnilise abi meetmete jaoks ühise näitajate raamistiku 
järele, et parandada järelevalve kvaliteeti.
38 Itaalia on üks vähestest liikmesriikidest, kus on kasutusel piirkondlikud maaelu arengu programmid. See tähendab, et maaelu arengu võrgustikud on 
ühtlasi ka koordineerimis- ja toetusasutused kõikidele piirkondadele maaelu arengu poliitika kõikides valdkondades, mitte ei ole ainult tehnilise abi 
meede. Seega kehtivad võrgustiku kohta ka ühtse järelevalve- ja hindamisraamistiku nõuded, nagu siis, kui on tegemist maaelu arengu riikliku 
programmiga.6. selgitus
34
 Järeldused  
ja soovitused
83 
Kokkuvõttes järeldab kontrollikoda, et 
kuna põllumajanduse ja maaelu aren -
gu valdkonnas puudub tehnilise abi 
kulude asjakohane tulemusraamistik, 
pole ei komisjon ega liikmesriigid suu -
telised näitama, kuidas on tehniline abi 
aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitika -
eesmärkide saavutamisele.
84 
Vaatamata asjaolule, et tegemist on 
suurte summadega, ei ole tehniline 
abi õigusraamistikus selgelt määrat -
letud ning eeskirjad selle kasutamise 
kohta on ebaselged. Audit näitas, 
et komisjon ja liikmesriigid on seda 
olukorda täiel määral ära kasutanud. 
Valikuvabadus on aga kaasa toonud 
vähese kontrolli (punkt 28). Komisjon 
ei ole koostanud terviklikke suuniseid 
tehnilise abi rahastamiseks ei asutuse -
siseselt ega liikmesriikide jaoks (punk -
tid 30 ja 37).
85 
Komisjonis on tegevuskulude ja üldiste 
halduskulude vaheline piir ähmane. 
Eel kõige IT -hooldusega seotud kulutu -
sed moodustavad tehnilise abi eelar -
vest aina suurema osa (punktid 32–35). 
Samas teatasid viiest liikmesriigist neli, 
et halduskulud moodustavad nende 
tehnilise abi tegelikest kuludest kõige 
suurema osa (peamiselt palgakulud). 
Olukorras, kus asjaomased töötajad 
peaksid igal juhul poliitika ellu viima, 
on tehnilise abi sellisel moel kasuta -
misel sisuliselt tegemist eelarvetoetu -
sega. Nüüdseks on mitmes ELi poliiti -
kavaldkonnas saanud tavaks rahastada 
palgakulud tehnilise abi vahenditest 
(punktid 39–45).86 
Puudub selge vahe tegevus- ja haldus -
kulude vahel ega ole selge, milliseid 
tegevusi peaks tehnilise abi vahen -
ditest rahastama. Seetõttu väheneb 
eelarve läbipaistvus ning on keeruline 
kindlaks teha, kuidas vahendid kuluta -
takse (punktid 26–28).
87 
Auditiga leiti, et komisjonis esineb for -
maalset rahastamiskõlbmatust, kuna 
kulud ei ole eelarves õigesti kirjenda -
tud (punkt 52) Peamised probleemid 
liikmesriikides olid seotud vahendite 
kasutamisega tegevuste puhul, mis 
jagunesid kahe samba vahel (ega 
olnud seega täies ulatuses rahasta -
miskõlblikud) või puudutasid han -
keid (punktid 54–59). Sellegipoolest 
järeldab kontrollikoda, et suurem osa 
tehnilise abi kuludest vastab praegus -
tele paindlikele rahastamiskõlblikkuse 
kriteeriumidele.
88 
Kontrollikoda leidis, et tegelikkuses 
on halduskulud (nagu palgad ja IT) 
seotud ÜPP mõlema sambaga. Asjaolu, 
et need on rahastamiskõlblikud ainult 
II samba puhul (liikmesriikides), või 
proportsionaalselt nii I kui ka II samba 
raames (komisjonis) tekitab vajaduse 
keerukate menetluste järele, et põh -
jendada seda, kuidas raha jagatakse.
35 Järeldused ja soovitused 
89 
Halduskulude kontekstis on tasuvust 
siiski olemuslikult raske hinnata. Kuigi 
selliste kulude katmine tehnilise abi 
vahenditest aitab tõenäoliselt mingil 
määral kaasa ÜPP poliitikaeesmärkide 
saavutamisele, on peaaegu võimatu 
seda panust usaldusväärselt hinnata, 
ning eelkõige on keeruline näidata, 
et selline viis tehnilise abi vahendeid 
kulutada on kulutasuvam kui raha suu -
namine otse ÜPP kesksetele meetme -
tele (punktid 46–48).
90 
Võimalus katta halduskulud tehnilise 
abi vahenditest põhjustab lisaks nii 
komisjoni kui ka liikmesriikide puhul 
huvide konflikti. ÜPP haldajatena 
otsustavad nad, kui palju eri meetme -
tele (sh tehnilisele abile) kulutada, et 
saavutada kuludele vastav tulu. Samal 
ajal on nad halduskulude katmiseks 
makstud tehnilise abi toetuse saaja -
tena motiveeritud maksimeerima 
eraldisi, millest kaetakse programmide 
vajalikke halduskulusid (punkt 49).
1. soovitus
Komisjon peaks selgitama tehnilise abi 
ulatust ja kasutamist. Eelkõige peaks 
komisjon selgitama tegevus- ja suut -
likkuse arendamise kulude ning rahas -
tamiskõlblike haldus- ja eelarvetoetuse 
kulude erinevust (eriti palgaarvestuse 
puhul).
Selline selgitus aitaks parandada 
vahendite kasutamise läbipaistvust. 
Komisjon peaks tegema põhjalikku 
järelevalvet tehnilise abi liikmesriikide -
poolse rakendamise üle.2. soovitus
Komisjon peaks võtma asjakohaseid 
meetmeid, tagamaks, et üldiseid hal -
duskulusid, nagu IT -hoolduskulud, ei 
kaetaks tehnilise abi eelarveridadelt.
3. soovitus
Tulevikus peaks komisjon nõudma liik -
mesriikidelt maaelu arengu valdkonna 
haldus- ja eelarvetoetuse kulude eraldi 
esitamist, et oleks selgemini aru saada, 
et osa tehnilise abi vahenditest eralda -
takse sellist liiki toetusteks.
91 
Kontrollikoda leidis, et ei komisjonil 
ega liikmesriikidel ole asjakohast 
tulemusraamistikku, mille abil näidata 
tehnilise abi vahendite vajalikkust ja 
mõjusust. Tehniline abi oli perioodi 
2007–2013 eeskirjades ebatäpselt sä -
testatud ning see võimaldas korraldus-
asutustel see usaldusväärse finants -
juhtimise oluline aspekt tähelepanu alt 
välja jätta. Kuna suurem osa tehnilisest 
abist ei ole suunatud põhitegevusele, 
peetakse seda enamasti iga -aastaseks 
kuluks ning seda ei esitatud ühises 
järelevalve- ja hindamisraamistikus.  
Sellest tulenevalt iseloomustab teh -
nilist abi ebapiisav mitmeaastane ka -
vandamine ning vajaduste asjakohase 
hindamise puudumine, mis põhjustab 
ebatäpseid eesmärke ning tulemus-
põhise järelevalve ja hindamise puudu -
mist (punktid 60–75).
36 Järeldused ja soovitused 
92 
Kuna aga komisjon ei määratle oma 
tehnilise abi alaseid vajadusi osana 
tulemusraamistikust ega nõua seda ka 
liikmesriikidelt, puudub komisjonil va -
hend tehnilise abi vahendite abil saa -
vutatud üldise mõju hindamiseks ning 
seega ei saa ka vahendeid suunata 
sinna, kus neist oleks kõige enam kasu. 
Tehnilise abi vahendite potentsiaalne 
mõjusus on seega oluliselt väiksem 
(punktid 76–78).
93 
Kontrollikoda leidis, et võrgustikega 
seotud kord võimaldas tulemusraa -
mistiku elemente paremini ühtlustada, 
sest olid olemas täpsemad suunised 
tehnilise abi vahendite kasutamise 
kohta ning tehti selget vahet põhi -
tegevuse ja muude tegevuste vahel, 
lisaks oli seatud ülempiir liikmesriikide 
halduskuludele (punktid 79–82).4. soovitus
Komisjon ja liikmesriigid peaksid keh -
testama tehnilise abi rahastamisele  
asjakohase tulemusraamistiku. Eel -
kõige tuleb asjakohaselt hinnata 
komisjoni ja liikmesriikide tehnilise abi 
vajadusi ning luua mehhanism eesmär -
kide seadmiseks ja nende saavutamisel 
tehtud edusammude mõõtmiseks. 
See aitab parandada aruandlust ning 
võimaldab suurendada ka kulutuste 
mõjusust ja tõhusust.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva 
aruande vastu 11. märtsi 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Lisa LisaTehnilise abi finantsplaneering maaelu arengu valdkonnas perioodidel 2007–2013 ja 
2014–2020 põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi andmete alusel
Liikmesriik2007–2013 2014–2020Muutused perioo -
dist 2007–2013 kuni 
perioodini 2014–2020 
(2007–2013 = 100%)
Esialgne 
finantskava: 
maaelu areng  
(eurodes)Esialgne 
finantskava: 
tehniline abi  
(eurodes)Tehni -
lise abi 
osakaal 
maaelu 
arengusEsialgne 
finantskava: 
maaelu areng     
(eurodes)Esialgne 
finantskava: 
tehniline abi  
(eurodes)Tehni -
lise abi 
osakaal 
maaelu 
arengusMuutus 
maaelu 
arengu 
kavanda -
misesMuutus 
tehnilise 
abi kavan -
damises
Belgia1487 484 306 5 653 734 1,16% 647 797 759 7 614 324 1,18% 132,89% 134,68%
Bulgaaria12 642 248 596 39 545 031 1,50% 2 338 783 966 54 500 000 2,33% 88,51% 137, 8 2 %
Tšehhi Vabariik12 857 506 354 13 514 430 0,47% 2 281 445 107 22 500 000 0,99% 79,84% 166,49%
Taani2577 918 796 23 100 024 4,00% 629 400 690 25 175 839 4,00% 108,91% 108,99%
Saksamaa19 078 378 263 92 685 319 1,02% 8 768 178 051 199 667 445 2,28% 96,58% 215,43%
Eesti 723 736 855 28 586 354 3,95% 823 341 558 28 083 108 3,41% 113,76% 98,24%
Iirimaa12 494 540 590 2 160 000 0,09% 2 190 000 000 3 180 000 0,15% 87,79% 147, 2 2 %
Kreeka13 906 228 424 45 000 000 1,15% 4 223 960 793 79 723 255 1,89% 108,13% 17 7,16%
Hispaania18 049 474 764 101 591 356 1,26% 8 214 328 821 118 952 677 1,45% 102,05% 117 ,09%
Prantsusmaa17 584 497 109 49 972 316 0,66% 11 353 567 383 127 974 320 1,13% 149,69% 256,09%
Itaalia18 985 781 883 191 256 136 2,13% 10 384 714 084 260 147 585 2,51% 115,57% 136,02%
Küpros1164 563 574 2 913 089 1,77% 132 214 377 2 381 377 1,80% 80,34% 81,75%
Läti 1 054 373 504 41 644 500 3,95% 1 074 576 782 42 983 070 4,00% 101,92% 103,21%
Leedu 1 765 794 093 67 996 680 3,85% 1 613 088 240 57 323 530 3,55% 91,35% 84,30%
Luksemburg194 957 826 – 0,00% 100 574 600 1 058 045 1,05% 105,92% ei kohaldata
Ungari13 860 091 392 152 233 735 3,94% 3 430 667 653 74 055 333 2,16% 88,88% 48,65%
Malta177 653 355 3 063 355 3,94% 97 326 898 3 893 076 4,00% 125,34% 127 ,09%
Madalmaad2593 197 167 3 251 167 0,55% 607 305 360 21 695 360 3,57% 102,38% 6 67, 31%
Austria 4 025 575 992 87 807 211 2,18% 3 937 551 997 114 181 478 2,90% 97, 81% 130,04%
Poola2 13 398 928 156 199 950 000 1,49% 8 598 280 814 132 527 195 1,54% 64,17% 66,28%
Portugal1 4 056 570 600 86 483 763 2,13% 4 057 788 354 77 095 212 1,90% 100,03% 89,14%
Rumeenia1 8 124 198 745 100 895 834 1,24% 8 015 663 402 178 367 919 2,23% 98,66% 176,78%
Sloveenia 915 992 729 12 922 668 1,41% 837 849 803 24 946 000 2,98% 91,47% 193,04%
Slovakkia2 1 996 908 078 42 238 362 2,12% 1 545 272 844 59 291 790 3,84% 7 7, 3 8 % 140,37%
Soome 2 155 018 907 23 082 183 1,07% 2 380 408 388 29 874 500 1,26% 110,46% 129,43%
Rootsi11 953 061 954 64 188 151 3,29% 1 763 315 250 63 410 453 3,60% 90,28% 98,79%
Ühendkunigriik14 612 120 420 31 294 724 0,68% 5 190 459 683 67 171 685 1,29% 112,54% 214,64%
Kogusumma/kesk -
mine liikmesriikide 
kaupa396 236 802 432  1 513 030 122 1,57% 95 237 862 657  1 877 774 575 1,97% 98,96% 124,11%
1  Perioodiks 2014–2020 ei olnud maaelu arengu programm(id) veel komisjoni poolt heaks kiidetud või olid ainult osaliselt heaks kiidetud  
(2015. aasta veebruari lõpu seisuga).
2 Perioodiks 2014–2020 ei olnud paindlikkust (I samba ülekanded) veel kaasatud.
3  Välja arvatud Horvaatia, mis ühines ELiga aastal 2013 ning seega ei olnud riigil perioodil 2007–2013 EAFRDi kulusid; perioodiks 2014–2020 on 
Horvaatia kavandatud EAFRD eelarve 2,026 miljardit eurot, sh 55 miljonit eurot tehnilisele abile.
38
VI
Liikmesriikidel on kohustus esitada iga -aastases 
arenguaruandes teave programmi rakendamise kva -
liteedi ja tulemuslikkuse kohta, sealhulgas tehnilise 
abi kasutamise kohta (määruse (EL) nr 1974/2006 
VII lisa).
Tehnilise abiga seotud kulud aitavad muuta prog -
rammide rakendamise sujuvamaks ja see on oma -
korda kasulik toetusesaajatele.
VII
Tehniline abi aitab kaasa maaelu arengu prog -
rammide rakendamisele, seirele, kontrollile ja 
hindamisele. Ainult maaelu arengu programmide 
järelhindamiste kokkuvõtte abil on võimalik tõen -
dada tehnilise abi panust ÜPP üldiste eesmärkide 
saavutamisse.
Seadusandja otsustas võimaldada liikmesriikidele 
paindlikkust tehnilise abi vahendite kasutamisel.
VII Esimene soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja töötab välja 
täiendavad suunised selle kohta.
VII Teine soovitus
Komisjon ei saa nõustuda selle soovitusega. Komis -
jon leiab, et IT -hooldus on süsteemide ajakohasta -
mise ja arendusega seotud põhitegevus. Kooskõlas 
komisjoni poolt 16. mail 2014 välja antud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide eelarvesuunis -
tega programmide jaoks, mille puhul toimub 
eel arve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses 
operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehni -
lise abiga IT- ja auditikulude puhul, tuleks igat liiki 
IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud 
IT-arenduse või IT -hooldusega) alati kajastada 
samal eelarvereal kui nende vastavaid IT -arendu -
sega seotud kulusid. See lähenemisviis tugevdab 
eelarvedistsipliini ja järjepidevust kõigis komisjoni 
eelarve valdkondades, kus eelarve täitmine toimub 
koostöös liikmesriikidega.
VII Kolmas soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.Kokkuvõte
IV
Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 
artikkel 5 sisaldab ühtset selget õiguslikku viidet nii 
EAGFile kui ka EAFRD -le komisjoni tasandil ja/või 
tema nimel.
Uue programmitöö perioodi puhul on tehniline abi 
liikmesriikide tasandil määratletud määruse (EL) 
nr 1303/2013 artiklis 59.
Regulatiivsest paindlikkusest tulenevat valikuvaba -
dust on vaja, et tulla toime paljude eri vajadustega, 
mis riiklikel ja piirkondlikel ametiasutustel tekivad. 
Suutlikkuse suurendamine on tihedalt seotud teata -
vat liiki kuludega (nt halduskulud või IT -vahendid). 
Tehnilise abi kaudu rahastatavad kulud on otseselt 
seotud maaelu arengu programmide ettevalmista -
mise, rakendamise ja hindamisega.
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on komis -
jon esitanud liikmesriikidele ulatuslikud suunised 
ja ametnikele poliitikapõhimõtted, et ühtlustada 
lähenemisviise uute maaelu arengu programmide 
läbirääkimistel.
V
Liikmesriigid peavad tagama, et kõik maaelu arengu 
meetmed, mida nad kavatsevad rakendada, on 
tõendatavad ja kontrollitavad. Selleks määravad liik -
mesriigid kindlaks kontrolli korra, mis annab piisava 
kinnituse selle kohta, et abikõlblikkuse kriteeriumid 
ja muud kohustused on täidetud (määruse (EÜ) 
nr 1974/2006 artikkel 48).
Programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatakse 
tehnilise abi suhtes halduskontrolle ja kohapealseid 
kontrolle (määruse (EL) nr 809/2014 artikkel 62), mis 
suurendab kindlust kulude rahastamiskõlblikkuse 
kohta.
Tehnilise abi kulud peavad olema jälgitavad ja 
sellest rahastatud vahendid peaksid olema tuvas -
tatavad usaldusväärsete arvestustavade abil. Sama 
põhimõtet kohaldatakse ka muude kulude, toetuse -
saajate ja tegevuste suhtes, mida võib rahastada 
muudest ELi fondidest või avalikest vahenditest 
üldiselt.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 39
II samba puhul ei ole kavandatud tehnilise abi 
vahendite kasutamise maht veel täpselt teada, sest 
liikmesriigid võivad esitada kuludeklaratsioone 
kogu 2015. aasta jooksul. Liikmesriigiti on suuri eri -
nevusi selles, kui suure osa maaelu arengu eraldis -
test kavatsevad nad kasutada tehnilise abi jaoks.
Tähelepanekud
24
I samba puhul ei rahastata EAGFi raames liikmesrii -
kide halduskulusid. Rahastamiskõlblikud on raken -
dusfondide või -kavade toetusesaajate halduskulud 
ning need võib lisada liikmesriikide deklaratsiooni -
desse vastavalt delegeeritud määrustele, mille 
komisjon on võtnud vastu uue ÜTK määruse (mää -
rus (EL) nr 1308/2013) alusel.
25
Komisjon nõustub, et oluline on, et kui tehnilise abi 
toetust kasutatakse halduskulude rahastamiseks, 
oleks see põhjendatud ja läbipaistev. Program -
mide ja seega maaelu arengu poliitika usaldus -
väärne rakendamine eeldab hästi varustatud 
haldusaparaati.
26
Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 
artikkel 5 sisaldab ühtset selget õiguslikku viidet nii 
EAGFile kui ka EAFRD -le komisjoni tasandil ja/või 
tema nimel.
Uue programmitöö perioodi puhul on tehniline abi 
liikmesriikide tasandil määratletud määruse (EL) 
nr 1303/2013 artiklis 59.
27
Kuigi artikkel 5 ei sisalda terminit „suutlikkuse 
suurendamine”, suureneb kõigi loetletud tegevuste 
tulemusena komisjoni ja liikmesriikide talituste ÜPP 
eeskirjade õigusliku ja korrapärase rakendamise 
suutlikkus.Komisjon nõuab keskpikas perspektiivis praeguste 
aruandlussüsteemide raames üksikasjalikumat 
teavet, et parandada seiret tehnilise abi eelar -
vest tehtavate kulude liikide üle (st haldus- ja 
tegevuskulud).
VII Neljas soovitus
Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon ärgitab 
liikmesriike kasutama tehnilise abi kulude seireks 
asjakohaseid näitajaid, kuigi seda ei muudeta 
kohustuslikuks.
Sissejuhatus
13
Tehnilise abi kulutuste mahu kavandamisel lähtu -
takse asjaomastest kindlaks tehtud vajadustest. 
Näiteks määruse (EL) nr 1305/2014 artikli 8 lõike 1 
punkti c alapunktiga vi on kehtestatud korraldus -
asutustele nõue tagada õiguslike nõuete ja inno -
vatsiooniga seotud meetmete alal piisava nõusta -
mispädevuse olemasolu; see asjaolu võis tingida 
vastava täiendava tehnilise abi vajaduse.
Komisjon on ühtlustanud tehnilist abi käsitlevat 
lähenemisviisi kõigi Euroopa struktuuri- ja investee -
rimisfondide puhul, luues ühtsed õigussätted, mida 
kohaldatakse kõigi suhtes. Kõnealuse sättega (mää -
ruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 59) laiendatakse veidi 
rahastamiskõlblike kulude ulatust, hõlmates teabe -
vahetuse, võrgustikutöö, kaebuste lahendamise 
ja audititegevuse, mida eelmises maaelu arengu 
õigusraamistikus esitatud tehnilise abi määratlus ei 
sisaldanud.
16
I samba puhul tuleb kõik kulukohustused täita 
asjaomase eelarveaasta jooksul, ja kui jätta kõrvale 
harvad juhud, mil järgmisse eelarveaastasse üle -
kandmine on lubatud, kaotavad need kehtivuse 
asjaomase aasta lõpus. Makseid võib siiski teha 
rohkema kui ühe eelarveaasta jooksul.
Komisjoni vastus 40
31
Komisjoni raamatupidamisarvestussüsteemide 
kohaselt oli 2013. aastal kulukohustuste väärtus 
21 879,114 eurot. Komisjon on tugevdanud võrgus -
tikutöö tegevusi ja seda eelkõige seoses Euroopa 
innovatsioonipartnerlusega programmitöö perioodi 
2007–2013 lõpus. Võrgustikutöö tegevused olid 
kesksel kohal ka uue programmitöö perioodi 
ettevalmistamisel. Kokkuvõttes on võrgustikutöö 
oluline tulemustele suunatud tegevus, mis toetab 
poliitika põhimõtteid. IT -süsteemide puhul töötati 
perioodiks 2014–2020 ettevalmistumisel välja uusi 
ja arenenumaid IT -vahendeid (nt RDIS2, SFC) pea -
miselt alates 2012. aastast ja seepärast on seotud 
kulud märkimisväärselt suuremad kui 2007. aastal. 
Vt lisaks vastused punktidele 32–35.
Komisjoni ühine vastus punktidele 
32–35
Komisjoni vastutavad talitused on rahastanud 
IT-kulusid mitmest eelarveartiklist, võttes aluseks 
asjaomase kulutuse ja tegevuse vahelise seose.
IT-kulude rahastamiseks kasutatavad eelarveartiklid 
hõlmavad ÜPP tegevuste toetuskulude mitteope -
ratiivset tehnilist abi (EAGF ja EAFRD olid eraldi 
rahastatud artikli 05 01 04 kaudu) ning operatiivset 
tehnilist abi, mis on otseselt seotud operatiivsete 
ÜPP programmide ja tegevuste rakendamisega 
(EAGFi rahastati artikli 05 08 09 kaudu ja EAFRDd 
punkti 05 04 05 02 alt).
IT haldussüsteemide arendamise ja hoolduse on 
üha enam enda ülesandeks võtnud komisjoni 
horisontaalsed talitused. Siiski on komisjonile 
jäänud vastutus ÜPPd teenindavate IT -süsteemide 
eest. Eespool nimetatud eelarveartiklid katavad 
nii asjaomaste IT -süsteemide väljatöötamise kui ka 
nende hooldamise kulusid. Viimati nimetatud kulud 
hõlmavad nii nende süsteemide edasist arendamist 
vastavalt vajadusele (edasiarendamisega seotud 
hooldus) kui ka nende korrigeerivat hooldust ja 
toimimist.28
Seadusandja otsustas määruste vastuvõtmisel 
valida seoses tehnilise abi kasutamisega liikmes -
riikide poolt paindliku ja laiahaardelise lähene -
misviisi. Komisjon ei või sekkuda selliste sätete 
kohaldamisse, eriti kui on leitud, et kulud on 
rahastamiskõlblikud.
Sellest olenemata on komisjon käimasolevaks 
programmitöö perioodiks andnud liikmesriikidele 
konkreetsed suunised ning esitanud ametnikele 
poliitikapõhimõtted ja soovituslikud näitajad.
Tehnilisest abist toetatavad halduskulud peavad 
olema selgelt seotud programmi rakendamisega. 
Paindlikkus tehnilise abi vahendite kasutamisel 
kindlaksmääratud ülemmäärade piirides ei tähenda, 
et sellega kaasneb vähene kontroll. Kui eelarve 
täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, peaksid 
liikmesriigid tagama, et ELi eelarve kasutamisel 
järgitakse säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse 
põhimõtteid (finantsmääruse (EL) nr 966/2012 artik -
kel 30).
Tehnilise abi kuludest toetatakse liikmesriikide 
riikliku maaeluvõrgustiku tegevusi, mis on õigus -
raamistikus (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 68) 
ning maaelu arengu programmides selgelt määrat -
letud ja sätestatud.
30
Komisjoni arvates peaks tehnilise abi „määratluse” 
ja „olemuse” kindlaks määrama seadusandja. 
Otsest eelarve täitmist käsitlevate üldiste eeskirjade 
(vademeekum) eesmärk on anda suuniseid eelarve 
täitmise suhtes kasutatava valideerimise, finants -
ahelate, protsesside ja menetluste kohta ning mitte 
näha ette eeskirju eelarveeraldiste jaotamiseks 
rubriikide vahel.
Komisjoni vastus 41
Lisaks mõjutas auditeeritud perioodi sügav majan -
duskriis ja seda eelkõige teatavates liikmesriikides, 
kus riiklikud ametiasutused kogesid märkimisväärseid 
kärpeid ja vahendite nappust. Poliitika usaldusväärse 
rakendamise tagamiseks ja suureneva veamäära 
taseme vähendamiseks taotlesid sellised ametiasu -
tused ELi -poolset rahastamist tehnilise abi toetuse 
kaudu.
43
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 lõikes 2 on 
sätestatud, et „... liikmesriikide algatusel võib EAFRD 
iga maaelu arengu programmi puhul finantseerida 
tegevusi, mis on seotud programmi abi ettevalmis -
tamise, juhtimise, seire, hindamise, teavitamise ja 
kontrolliga. Nendele tegevustele võib iga programmi 
jaoks ettenähtud kogusummast kasutada kuni 4%.” 
Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 3 kohaselt 
kehtestavad riigi ametiasutused teatavate maaelu 
arengu meetmete jaoks abikõlblikkuse eeskirjad 
vastavalt määrusega (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud 
eritingimustele.
45
Komisjon leiab, et assigneeringute ümberjaotamine 
juhtimisele parandab abitaotluste töötlemist ja või -
maldab pakkuda maaelu arengu programmidest toe -
tuse saajatele paremat nõustamisteenust, eelkõige 
seoses komplekssete investeerimismeetmetega, 
parandades seega programmi üldist rakendamist.
46
Tehnilist abi kasutatakse osaliselt maaelu arengu 
programmide üldiseks juhtimiseks ja seda peavad 
otsuste tegijad poliitika rakendamise jaoks vajalikuks 
toeks. Seepärast tuleks selle hindamisel võtta arvesse 
maaelu arengu programmide tulemusnäitajaid.
47
Tehnilist abi kasutatakse suuresti selleks, et vähen -
dada toetusesaajate halduskoormust, parandada 
nende teadlikkust, suurendada teabe andmist prog -
rammi rakendamise kohta ning kasutada täielikult 
ära IT -vahendite ja e -halduse võimalusi. Seepärast on 
tehnilise abi kuludel positiivne mõju toetusesaaja -
tele isegi siis, kui tehniline abi suunatakse osaliselt 
eelarvetoetuseks.Komisjon on andnud programmide jaoks, mille 
puhul toimub eelarve täitmine koostöös liikmesrii -
kidega, välja suunised, milles antakse vajalikud juht -
nöörid selle kohta, millist liiki eelarverida kasutada 
IT-kulude (ja auditikulude) korral, et tagada piisav 
järjepidevus IT -kulude eelarvestamisel. Kõnealuseid 
suuniseid tuleks järgida kõigi IT -kulude puhul sõl -
tumata sellest, kas need on seotud IT -arenduse või 
IT-hooldusega, ning hoolduskulud tuleks alati katta 
samalt eelarverealt kui vastavad IT -arenduse kulud. 
See lähenemisviis tugevdab eelarvedistsipliini ja 
ühtlustamist kõigis peadirektoraatides, kus eelarve 
täitmine toimub koostöös liikmesriikidega.
36
Vt komisjoni vastus punktile 28.
37
Vt komisjoni vastus punktile 28.
38
Tehnilise abi kasutamise keskmine näitaja program -
mitöö perioodi 2007–2013 puhul (1,57%) ja hinnan -
guline näitaja programmitöö perioodi 2014–2020 
puhul (1,97%) osutavad, et liikmesriigid kasutavad 
tehnilist abi tagasihoidlikult ja et vahendeid kasu -
tatakse ainult maaelu arengu programmide raken -
damisega seotud vajalike tegevuste rahastamiseks. 
Lisaks oli perioodil 2007–2013 kasutatud tegelik 
kogusumma (31. oktoobri 2014. aasta seisuga) ainult 
70% lisas esitatud kavandatud summadest. Seega 
kasutati perioodi 2007–2013 täidetud eelarvest 
tegelikult ainult 1,16% tehniliseks abiks.
Vt ka komisjoni vastus punktile 13.
Komisjoni ühine vastus punktidele 40 
ja 41
Usaldusväärne finantsjuhtimine ja ambitsioonikad 
poliitikaeesmärgid maaelu arengu poliitika valdkon -
nas eeldavad liikmesriikide suuremat haldussuutlik -
kust. Nõuetekohase rakendamise tagamiseks nähti 
liikmesriikide haldussuutlikkuse säilitamiseks ette 
rohkem vahendeid.
Komisjoni vastus 42
50
Komisjon on esitanud maaelu arengu komitee 
raames liikmesriikidele programmitöö perioodiks 
2014–2020 suunised tehnilise abi kasutamise kohta.
51
Lisas esitatud tabel põhineb liikmesriikide esitatud 
maaelu arengu programmide kavadel, millest ena -
miku üle käivad alles arutelud.
Vt ka komisjoni vastus punktile 13.
54
Komisjon teostab liikmesriikides auditeid, et kont -
rollida tehnilise abi kulusid. Komisjoni ja kontrolli -
koja teatatud vigade suhtes võetakse järelmeetmeid 
ja tehakse ettepanek finantskorrektsioonideks.
Programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamis -
tikku on tugevdatud. Liikmesriikidele esitatud 
suunisdokument sisaldab järgmist soovitust: 
„Toetusesaajate halduskulud, mida rahastatakse 
tehnilisest abist, sealhulgas personalikulud, tuleks 
selgelt kindlaks määrata (halduskulu liik ja selle 
määramise kriteeriumid). Lisaks, kui toetusesaajad 
kasutavad ka teisi fonde (st Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfonde või EAGFi), tuleb tagada tehnili -
sest abist rahastatud halduskulude kontrollitavus ja 
mõõdetavus”.
55
Liikmesriike teavitatakse, et tehniline abi peab 
olema seotud üksnes maaelu arengu program -
midega ning tõestatud peab olema I ja II samba 
haldus- ja personalikulude selge eraldatus.
Vt ka vastus punktile 54.48
Majanduslikult nõrgemate liikmesriikide ametiasu -
tused vajavad rohkem toetust, et täita ELi ees prog -
rammi rakendamisega seotud kohustused. Neid 
kulutusi on vaja programmi rakendamisega seotud 
haldusressursside rahastamiseks.
Poola puhul on tehnilise abi kulutused protsen -
tuaalselt suhteliselt väikesed.
49
Tehnilise abiga toetatakse poliitika põhieesmärkide 
täitmist, mida sellise rahastamise puudumise korral 
ei saavutataks. Seepärast on komisjon arvamusel, 
et tehnilise abi kulud ei juhi poliitikaeesmärkidelt 
märkimisväärseid vahendeid kõrvale, vaid hoopis 
tugevdavad liikmesriikides rakendamise korda.
Perioodil 2007–2013 kulutati tehnilisele abile ainult 
1,16% kuludest (võimalik ülemmäär on 4%). See 
suhteliselt väike protsent maaelu arengu kuludest 
ei näita mingit soovi maksimeerida eraldisi, millest 
kaetakse liikmesriikide halduskulusid.
1. selgitus
Võttes arvesse, et tehnilise abi eelarvest rahasta -
takse mõningaid programmi rakendamisega seotud 
üldkulusid, on selliste kulude osakaal poliitika 
kogueelarvest väga väike (st 1,16%).
Komisjon on arvamusel, et kuigi liikmesriikides ei 
tohiks kontrollide kulud suureneda, tuleks rõhku 
panna kontrollide kvaliteedi ja tõhususe paranda -
mise vajadusele.
Juhtimist, kontrolli, teavet, avalikustamist, võrgus -
tikega seotud seiret ja hindamist käsitlevad kohus -
tused on vajalikud poliitika elluviimiseks ja nende 
kulusid tuleks kaasrahastada EAFRDst.
Komisjoni vastus 43
Teatava kindluse seoses eeskirjade ning eelkõige 
konkurentsi- ja hanke -eeskirjade järgimisega 
on andnud Itaalia korraldusasutus iga -aastases 
arenguaruandes.
Määruse (EL) nr 1305/2013 artikliga 62 laiendati 
valdkondi, kus sõltumatu ekspert peaks arvutusi 
tegema ja kinnitama. See hõlmab ka kõiki tegevusi, 
mille puhul kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalusi.
62
Programmitöö perioodil 2014–2020 toimub riiklike 
maaeluvõrgustike seire kolme konkreetse tulemus -
näitaja alusel (määruse (EL) nr 808/2014 IV lisa). Teh -
nilise abi raames rahastatavate muude tegevuste 
puhul sisaldab liikmesriikidele esitatud suunisdoku -
ment järgmist soovitust: „ELi fondide usaldusväärse 
finantsjuhtimise üldpõhimõtete järgimiseks peaks 
tehnilise abi kulud põhinema SMART -tegevusees -
märkidel (finantsmääruse (EL) nr 966/2012 artikkel 
30), mille aluseks on nõuetekohane vajaduste 
hindamine. Tulemusi tuleks jälgida ja hinnata tule -
musnäitajate alusel. Liikmesriike kutsutakse üles 
kehtestama tehnilise abi jaoks täiendavaid spetsiifi -
lisi näitajaid.”
4. selgitus
Maaelu arengu programme rakendatakse meet -
mete kaudu, mis eeldavad programmide üldiseks 
usaldusväärseks rakendamiseks toetust tehnilise 
abi vormis. Seega leiab komisjon, et meetmed on 
poliitikavahendid ja tehniline abi on valdkonna -
ülene tegevus, millega toetatakse maaelu arengu 
programmide tulemuslikku juhtimist. 2. selgitus
Leedu ametiasutuste sõnul kinnitab ministeerium 
korrapäraselt nende töötajate ajakohastatud nime -
kirjad, kes on määratud osaliselt töötama maaelu 
arengu programmidega; lisatud on ka konkreetne 
protsent nende tööajast. Makseasutuses on keh -
testatud personali jaoks tööaeg proportsionaalselt, 
võttes arvesse asutuse hallatavaid eri fonde, antud 
ülesandeid ja funktsioone, heaks kiidetud tegevus -
kavasid, kavandatud projektikonkursse ja nende 
töötlemist, kohapealseid kontrolle jne.
Ungari puhul tuletas komisjon Ungari ametiasutus -
tele 19. detsembril 2014 meelde, et esitada tuleb 
tehnilise abi toetusesaajate nimekiri programmitöö 
perioodi 2014–2020 kohta. Lisaks, kui toetusesaajad 
kasutavad ka teisi fonde (st Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfonde või EAGFi), tuleb tagada rahasta -
tud halduskulude kontrollitavus ja mõõdetavus.
Austria puhul teatati ametiasutustele 2014.–2020. 
aasta programmi läbirääkimiste ajal, et tehniline abi 
peab olema seotud üksnes maaelu arengu prog -
rammidega ning tõestatud peab olema I ja II samba 
haldus- ja personalikulude selge eraldatus.
Poola puhul olid koefitsiendid hinnangulised ja 
põhinesid eeldusel, et I ja II samba osakaal aja jook -
sul tõenäoliselt ei muutu.
Tuleb märkida, et komisjon võtab oma auditites 
arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. Vt ka vastus 
punktile 55.
56
Vt komisjoni vastus punktile 54.
3. selgitus
Komisjon on korduvalt rõhutanud hanke -eeskirjade 
järgimise tähtsust kahepoolsetel kohtumistel ja eri 
dokumentides, mida on jagatud korraldusasutus -
tega vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 82 
lõike 2 punktile f.
Komisjoni vastus 44
Lisaks näitab Poola näide võimalikke raskusi tehni -
lise abi vajaduste kohta eraldi pikaajalise hinnangu 
koostamisel.
69
Komisjon ei seadnud eraldi eesmärke kõigi tehnilise 
abi projektide jaoks, sest ei pidanud seda vajali -
kuks, kulutõhusaks või proportsionaalseks. Siiski on 
komisjon vajaduse korral arendanud mitmeaastast 
kavandamist ja seadnud seotud vahe -eesmärgid 
(hindamine, IT -arenduse kava jne).
73
Tehnilist abi ei mainitud eraldi ühise seire- ja hinda -
misraamistiku üldsuunistes, sest tulemusnõudeid 
käsitletakse ja hinnatakse kaudselt nende meet -
mete tulemustes, millele need kaasa aitavad.
Ühise seire- ja hindamisraamistikuga nähti ette 
maaelu arengu programmide selliste lisanäitajate 
kasutamine (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 81 
lõige 2), mille määravad kindlaks liikmesriigid, et 
saaks seirata ja hinnata maaelu arengu program -
mide eripära. Sellega nähti ette ka ühtsed hinda -
misküsimused tehnilise abi kohta, mida hinnatakse 
vahe- ja järelhindamiste käigus.
75
Võttes arvesse tehnilise abiga kaetavate vajaduste 
mitmekesisust, eeldaks tehnilise abi hindamise eral -
damine maaelu arengu programmide nende ele -
mentide hindamisest, millele abi aitab kaasa, väga 
suurt ja kulukat raamistikku suhteliselt väiksemahu -
liste kulude jaoks. Määruse (EÜ) nr 1974/2006 VII lisa 
kohaselt peaks iga -aastane arenguaruanne sisal -
dama teavet meetmete kohta, mille korraldusasutus 
ja seirekomisjon on võtnud programmi rakendamise 
kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks, sealhulgas tehni -
lise abi kasutamise kohta. Maaelu arengu program -
mide hindamine (sh tulemus- ja mõjuhinnangud) 
tuleks teha vahe- ja järelhindamiste käigus.Kavatsust käsitada tehnilist abi meetmetest eraldi 
tõendab selgelt asjaolu, et need on sätestatud 
maaelu arengut käsitleva õigusakti eri peatükkides. 
Näiteks määruse (EL) nr 1305/2013 puhul: III jaotise 
I peatükis kirjeldatakse meetmeid, II peatükis kir -
jeldatakse mitut meedet reguleerivaid ühissätteid 
ning III peatükis kirjeldatakse tehnilist abi ja võr -
gustikutööd. Tehniline abi on meetmetest selgelt 
eraldatud. See eraldamine ei tähenda siiski, et 
tehnilist abi ei seirata või ei hinnata. Maaelu arengu 
programme kavandatakse, jälgitakse ja hinnatakse 
nõuetekohaselt ning tehnilise abi mõju aitab kaasa 
maaelu arengu programmide usaldusväärsele 
rakendamisele ja tulemuslikule eemärkide saavuta -
misele üldiselt.
Austria puhul oli asjaolu, et makseasutus rahastas 
halduskulusid, kooskõlas asjaomaste ELi õigusakti -
dega ja seega komisjoni poolt heaks kiidetud.
63
Kuna järelevalve- ja hindamisraamistikuga hinna -
takse maaelu arengu programmide üldiseid tule -
musi, kajastuks need suuremad (mitteoperatiivsed) 
kulud, mis ei aita kaasa programmi eesmärkide saa -
vutamisele, kehvemates üldtulemustes. Seepärast 
leiab komisjon, et tehnilise abi panust on hindami -
sel kaudselt arvesse võetud.
64
Eesmärgid on nõuetekohaselt kindlaks määratud 
maaelu arengu programmide tasandil.
Vt ka komisjoni vastus punktile 62.
67
Liikmesriikidelt nõutakse selle hindamist, kuidas 
saab maaelu arengu programmides arvesse võtta 
keskpika ja pika perspektiivi vajadusi tervikuna.
Liikmesriigid peavad programmide muudatusi 
nõuetekohaselt põhjendama ja kui muudetakse 
tehnilise abi kulusid, siis esitama konkreetse 
põhjenduse.
Komisjoni vastus 45
84
Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 
artikkel 5 sisaldab ühtset selget õiguslikku viidet nii 
EAGFile kui ka EAFRD -le komisjoni tasandil ja/või 
tema nimel.
Uue programmitöö perioodi puhul on tehniline abi 
liikmesriikide tasandil määratletud määruse (EL) 
nr 1303/2013 artiklis 59.
Regulatiivsest paindlikkusest tulenevat valikuvaba -
dust on vaja, et tulla toime paljude eri vajadustega, 
mis riiklikel ja piirkondlikel ametiasutustel teki -
vad. Maaelu arengu programmide usaldusväärne 
rakendamine on tugevalt seotud selliste vajalike 
kuludega nagu IT -vahendite halduskulud. Tehnilise 
abi kaudu rahastatavad kulud on otseselt seotud 
maaelu arengu programmide ettevalmistamise, 
rakendamise ja hindamisega.
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on komis -
jon esitanud liikmesriikidele ulatuslikud suunised 
ja ametnikele poliitikapõhimõtted, et ühtlustada 
maaelu arengu uute programmide läbirääkimistel 
lähenemisviise.
85
Kooskõlas komisjoni poolt välja antud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide eelarvesuunis -
tega programmide jaoks, mille puhul toimub 
eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses 
operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehni -
lise abiga IT- ja auditikulude puhul, tuleks kõiki liiki 
IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud 
IT-arenduse või IT -hooldusega) alati kajastada 
samal eelarvereal kui nende vastavaid IT -arendu -
sega seotud kulusid. See lähenemisviis tugevdab 
eelarvedistsipliini ja järjepidevust kõigis komisjoni 
eelarve valdkondades, kus eelarve täitmine toimub 
koostöös liikmesriikidega. Liikmesriikide algatusel 
on palgakulud tehnilise abina rahastamiskõlblikud 
kulud, kui selleks makstud vahendid on otseselt 
seotud maaelu arengu programmi rakendamisega. 
Seoses sellega sisaldab liikmesriikidele tehnilise abi 
kohta perioodiks 2014–2020 esitatud suunisdoku -
ment konkreetset teavet selle kohta, kuidas jaotada 
ja rahastada personalikulusid.76
Tulenevalt maaelu arengu programmide ja neis 
hõlmatud vajaduste suurest arvust on leitud, et 
liikmesriigid on sobivamad hindama, kus ja mis 
vormis on kõige enam vaja toetust, nagu see on 
määratletud õigusaktides. Liikmesriigid otsustavad 
vahendite suunamise vajaduste hindamise alusel 
ja vahendid eraldatakse konkreetsetele valdkon -
dadele, mida peetakse olulisteks. Nagu arvudest 
nähtub, on need valdkonnad liikmesriigiti väga 
erinevad.
77
Liikmesriigid on nimelt suurendanud koostööd 
makseasutuste vahel, et hinnata ja kõrvaldada 
rakendamisega seotud olemasolevad puudused, 
mis põhjustavad kõrgeid veamäärasid. Sellist koos -
tööd saab rahastada tehnilise abi vahenditest.
78
Vt komisjoni vastus punktile 75.
82
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on 
maa  elu võrgustike üldkogu üks komisjoni raken -
dusotsuse nr 825/2014 artikli 3 punkti d alusel 
kehtestatud ülesanne tagada ENRD ja EIP võrgus -
tike tegevuse asjakohane järelevalve ja hindamine. 
Sama otsuse artikli 8 punktiga c nähakse ette ENRD 
ja EIP võrgustike tegevuse tõhususe ja tulemus-
likkuse korrapärane hindamine.
Järeldused ja soovitused
83
Tehniline abi aitab kaasa maaelu arengu prog -
rammide rakendamisele, seirele, kontrollile ja 
hindamisele. Ainult maaelu arengu programmide 
järelhindamiste kokkuvõtte abil on võimalik tõen -
dada tehnilise abi panust ÜPP üldiste eesmärkide 
saavutamisse.
Seadusandja otsustas võimaldada liikmesriikidele 
paindlikkust tehnilise abi vahendite kasutamisel.
Komisjoni vastus 46
91
Kuna tehniline abi on valdkonnaülene toetav 
tegevus, on selle kulude järelevalve ja hindamine 
hõlmatud programmide kui terviku järelevalves ja 
hindamises.
Tehnilise abi suhtes rakendatakse konkreetseid 
finantstulemusnäitajaid.
92
Vahendi võimalik tulemuslikkus ei sõltu selle mõju 
hindamise süsteemi olemasolust.
4. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon julgustab liikmesriike kasutama tehnilise 
abi kulude seireks asjakohaseid näitajaid, kuigi seda 
ei muudeta kohustuslikuks.86
Komisjon kutsub liikmesriike üles tagama, et toe -
tusesaajate halduskulud (sh personalikulud), mida 
rahastatakse tehnilisest abist, oleksid selgelt kind -
laks määratud. Lisaks, kui toetusesaajad kasutavad 
ka teisi fonde (st Euroopa struktuuri- ja investee -
rimisfonde või EAGFi), tuleb tagada tehnilise abi 
kaudu rahastatud halduskulude kontrollitavus ja 
mõõdetavus1.
1. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja töötab välja 
täiendavad suunised selle kohta.
2. soovitus
Komisjon ei saa nõustuda selle soovitusega. Komis -
jon leiab, et IT -hooldus on süsteemide ajakohasta -
mise ja arendusega seotud põhitegevus. Kooskõlas 
komisjoni poolt 16. mail 2014 välja antud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide eelarvesuu -
nistega programmide jaoks, mille puhul toimub 
eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, seoses 
operatiivse ja mitteoperatiivse (haldamine) tehni -
lise abiga IT- ja auditikulude puhul, tuleks kõiki liiki 
IT-kulusid (sõltumata sellest, kas need on seotud 
IT-arenduse või IT -hooldusega) alati kajastada 
samal eelarvereal kui nende vastavaid IT -arendu -
sega seotud kulusid. See lähenemisviis tugevdab 
eelarvedistsipliini ja järjepidevust kõigis komisjoni 
eelarve valdkondades, kus eelarve täitmine toimub 
koostöös liikmesriikidega.
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon nõuab keskpikas perspektiivis praeguste 
aruandlussüsteemide raames üksikasjalikumat 
teavet, et parandada seiret tehnilise abi eelar -
vest tehtavate kulude liikide üle (st haldus- ja 
tegevuskulud).
1 Tehnilise abi suunisdokument 2014–2020 („Technical Assistance  
Guidance Fiche 2014-2020”)
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu).
Tehniline abi tähendab enamasti ekspertabi osutamist ja 
rahastamist, et toetada valitsusasutusi poliitika elluviimisel. 
Kontrollikoda auditeeris tehnilise abi vahendite kasutamist 
põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas ajavahemikul 
2007–2013. Kontrollikoda leidis, et tehnilise abi 
määratlemisel on liigutud suutlikkuse suurendamise 
põhiselt käsitlusviisilt tavaliste halduskulude toetamise 
suunas. Sel põhjusel, ning kuna tehnilise abi kulude jaoks 
puudub asjakohane tulemusraamistik, pole ei komisjon ega 
liikmesriigid suutelised näitama, kui hästi on tehniline abi 
aidanud kaasa ÜPP üldiste poliitikaeesmärkide 
saavutamisele.
EUROOPA
KONTROLLIKODA