Dokumentide väljaandmine on liikmesriikide vastutusalas. Koostamisel on biomeetriliste tunnuste korrektse registreerimise parima tava juhend, milles käsitletakse näokujutise ja sõrmejälgede biomeetriliste tunnuste registreerimist ning rõhutatakse just elava inimese näo registreerimise olulisust, et võidelda näosünteesi teel toime pandava identiteedipettusega. Samuti käsitletakse selles biomeetriliste andmete kvaliteeti ning tuuakse välja praktikas ette tulnud probleemid ja neist õpitu.Tööd toetab Euroopa Standardikomitee, kes koostab koos liikmesriikide ekspertidega artikli 6 kohases komitees biomeetriliste tunnuste registreerimise tehnilise standardi. Peale selle alustas eu-LISA ühtsete andmekvaliteedi näitajate ja kvaliteedi miinimumnõuete väljatöötamist biomeetriliste andmete korrektseks registreerimiseks ELi andmebaasides.

Europoli alusdokumentide käsiraamatus on loetelu liikmesriikide alusdokumentidest koos nende väljaandmise lühikirjelduse ja riiklike kontaktpunktidega. Käsiraamatu abil peaksid dokumente väljastavad asutused paremini ära tundma võltsitud dokumendid. Raamat ei ole veel päris valmis, aga selle vaheversioon on kättesaadav elektrooniliselt süsteemis FADO ja Europoli ekspertide platvormis õiguskaitsespetsialistide. Üheskoos jagavad need platvormid infot väga paljudele, sealhulgas õiguskaitseasutustele ja mõnele väljaandvale asutusele, nagu konsulaartöötajad, passi-ja immigratsiooniametid.

Järelmeetmena võttis nõukogu 18. detsembril 2017 vastu järeldused identiteedi haldamise kohta. Neis on prioriteediks seatud liikmesriikide jätkuv koostöö ja teabevahetus, et tavasid ühtsustada ja parandada riiklike identiteediandmete süsteemide terviklust, ent rõhutatakse ka vajadust usaldusväärse identiteeditaristu järele, et vähendada julgeolekuriske.

OSCE loendisse on kogutud ja selles hinnatakse OSCE (kuhu kuuluvad kõik ELi liikmesriigid) riikide erinevaid isikuandmete registreerimise tavasid ning selle abiga on hea suutlikkust suurendada. ELi ja OSCE hinnangute alusel saavad ELi liikmesriigid oma süsteeme võrrelda, tuvastada nende abil nõrgad kohad ja mõelda, kuidas teiste tavade eeskujul oma süsteemi paremaks muuta.

Peale selle esitati 16. novembril 2017 toimunud võltsitud dokumentide töörühma koosolekul eri vaatenurki isikuandmete registreerimisega seotud küsimustele: alates ICAO üleilmsest identiteeditõenditega seotud lähenemisviisist kuni OSCE piirkondliku lähenemisviisini, mis on kirjas 2017. aasta septembris avaldatud identiteedi haldamise heade tavade loendis „Compendium of Good Practices in Identity Management“. See sisaldas ka liikmesriikide tavasid ning projektide ORIGINS ja ARIES tulemusi.

Komisjon on soodustanud identiteedi haldamist käsitlevat arutelu ja hinnanud olukorda liikmesriikides. Nimelt esitati Malta eesistumisperioodil isikuandmete registreerimise küsimustik ja toetati samateemalise kohtumise korraldamist. Küsimustikus käsitleti eelkõige alusdokumente, biomeetriliste tunnuste kogumist rahvastikuregistri jaoks, nime muutmise korda ja teisi identiteediga seotud küsimusi. Hindamine toimus Eesti eesistumisperioodil ja näitas, et liikmesriikide tavad on selles valdkonnas erinevad. Liikmesriigid peaksid jätkama oma tavade jagamist ja hindama, kuidas saaks teiste liikmesriikide tavade alusel täiustada enda tavasid, eriti parandada alusdokumentide turvalisust ja kodanike isikuandmete registreerimist (nt veebis registreerimine, isikuandmete registreerimine täiskasvanueas ja biomeetriliste tunnuste kogumine rahvastikuregistri jaoks).

Registreerimine on liikmesriikide vastutusalas. Nõukogu rõhutab 27. märtsi 2017. aasta järeldustes, kui tähtsad on pettuste vältimiseks turvalisemad alusdokumendid, mida kasutatakse isiku tõendamiseks, ning 18. detsembri 2017. aasta järeldustes vajadust toetada olulisimaid kolmandaid riike biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtul rahvastikuregistris.

Isikuandmete registreerimine või tõendamine on protsess, mille käigus tehakse isikuandmed kindlaks alusdokumentide (nt sünnitunnistuse) põhjal, et isik oleks see, kes ta väidab enda olevat (õiguspärasus, autentsus ja elusolek).

Dokumentide väljastamise parima tava ja nõukogu 2005. aastal vastu võetud väljastamise menetluste turvalisuse miinimumnõuetega seotud järelduste rakendamisega seoses koostas Bulgaaria oma eesistumisperioodil küsimustiku väljastamist käsitlevate menetluste kohta, millest selgus, et neid nõudeid täidavad üldjoontes kõik liikmesriigid.

Artikli 6 kohaselt loodud komitee viisa- ja elamisloa allrühmas jõuti tehniliste arutelude käigus kokkuleppele anda kõigile dokumenditoodetele enne tootmisruumist lahkumist ainulaadne tunnusnumber. See võimaldab sisestada asjaomastesse süsteemidesse kaotatud või varastatud dokumendiosade tunnused ja väheneb ka üldine dokumenditoorikute vargus.

IV. DOKUMENTIDE VALMISTAMINE

Dokumentide valmistamine on turvaliste, standardsete ja üleilmselt koostalitlusvõimeliste dokumentide väljatöötamine ja tootmine. ICAO kehtestab üleilmselt koostalitlusvõimeliste reisidokumentide nõuded (elektrooniliste) masinloetavate reisidokumentide spetsifikatsioonides.

Komisjoni ülesandeks on ELi kodanikele ja liikmesriikide territooriumil elavatele kolmanda riigi kodanikele väljastatavate reisidokumentide turvanõuete ja biomeetriliste tunnuste sätestamine. Tähtis tulemus selles valdkonnas on komisjoni 2017. aastal vastu võetud ettepanekud turvalisema ühtse vormi kohta viisade ja kolmanda riigi kodanike elamislubade jaoks. Komisjon on ühtse viisavormi tehnilist kirjeldust käsitleva rakendusotsuse juba vastu võtnud ja elamislubade oma on kavandatud 2018. aasta lõppu.

Samamoodi tähtis oli Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilise abi taastamine, et kontrollida, kas liikmesriigid kasutavad passide, elamislubade ja ühtse vormi puhul ELi õigusaktides nõutud füüsilisi ja elektroonilisi tunnuseid õigesti. Kontrollimine peaks täielikult lõpule jõudma 2019. aasta esimeses kvartalis, aga aprillis esitati vahearuanne, mis näitab häid edusamme. Kui kontrollimine on läbi, hindab komisjon, kas kehtestatud nõuetele mittevastavuste korral on vaja midagi ette võtta. Peale selle korraldas komisjon 2017. aasta septembris Teadusuuringute Ühiskeskuse ruumides biomeetriliste passide ja elamislubade koostalitlusvõime kontrolli. Selle käigus hinnati reisidokumentide vastavust üleilmsetele koostalitlusnõuetele liikmesriikides ja veel mõnes ICAO lepinguosalises riigis.

Komisjon võttis 17. aprillil 2018 vastu seadusandliku algatuse liidu kodanike isikutunnistuste ning vaba liikumise õigust kasutavatele liidu kodanikele ja nende kolmanda riigi kodanikest pereliikmetele väljastatavate elamislubade turvalisuse suurendamise kohta . Ettepanekuga tahetakse lihtsustada kodanike vaba liikumise õiguse kasutamist ja muuta sellised dokumendid üldiselt turvalisemaks. Komisjon pakkus välja isikutunnistuste ja nende turvalisuse miinimumnõuded, liikuvate ELi kodanike elamislubadele kantava miinimumteabe ja kolmanda riigi kodanikest pereliikmete elamisloakaartide täieliku ühtlustamise. Ettepaneku kohaselt kaotatakse järk-järgult aga kiiresti uutele nõuetele mittevastavad kaardid, et dokumendid kiiresti turvaliseks muuta. Ettepanekut arutavad praegu kaasseadusandjad ja see tahetakse vastu võtta käesoleval õigusloomeperioodil.

Peale selle lubas komisjon 2017. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta uurida võimalusi ajakohastada tagasipöördumistunnistusi käsitlevaid õigusnorme (sh ELi ühtse vormi turvaelemente). 31. mail 2018 võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse uus tugevdatud turvaelementidega ELi tagasipöördumistunnistus, . Ettepanek on praegu nõukogu ja parlamendi käes.

Komisjon uuris kohaliku piiriliikluse lubade väljajätmise küsimust ETIASistning hindas turvariski. Jõuti järeldusele, et määrust (EÜ) nr 1931/2006 muuta vaja ei ole, sest selles on juba sätestatud, et kohaliku piiriliikluse lubade turvaelemendid viiakse määruse (EÜ) nr 1030/2002 alusel automaatselt kooskõlla nõuetega kolmanda riigi kodanike elamislubades tehtava mis tahes ajakohastamisega . Sellega seoses tuleb märkida, et kolmanda riigi kodanike elamislubade turvaelemente ajakohastati hiljuti määrusega (EL) 2017/1954.

V. DOKUMENTIDE KONTROLLIMINE

Dokumendikontroll hõlmab protsesse, mille eesmärk on reisidokumentide tõhus ja turvaline lugemine ja kontrollimine. Samuti hõlmab see protsesse, mis võimaldab dokumente ja nende omanikke kontrolltoimingute käigus kiiresti, turvaliselt ja usaldusväärselt olemasolevate asjaomaste andmetega siduda. Peale selle hõlmab see koolitust ja andmete hindamise mehhanisme, mis võimaldavad süsteemide (dokumendilugerid, andmebaasid, seadmed jms) korrektset kasutamist ja aitavad teha teadlikke otsuseid.

Selles valdkonnas oli suureks sammuks edasi komisjoni 21. detsembri 2016. aasta ettepanek muuta Schengeni infosüsteemi õiguslikku alust. Sellega taheti muuta süsteemi funktsioone, muu hulgas võimaldada liikmesriikidel sisestada sinna võltsitud reisidokumente, ja teha sõrmejäljefunktsioon kohustuslikuks, kui isikut ei saa kuidagi teisiti tuvastada. Poliitiline kokkulepe on saavutatud ja ettepaneku vastuvõtmine on kavandatud 2018. aasta lõppu. 5. märtsil 2018 võtsid eu-LISA ja liikmesriigid edukalt kasutusele sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS), mis võimaldab sõrmejälgede otsimist Schengeni infosüsteemi (SIS) kesktasandil. SIS AFIS on esimene üleeuroopaline keskne sõrmejälgede andmebaas ja suur verstapost ELi turvalisuses, sest selle abil saab tuvastada kurjategijaid, kes kasutavad mitut või valeidentiteeti. Seitse liikmesriiki on sõrmejälgede otseotsingu SISis juba kasutusele võtnud ja 2018. aasta lõpuks peaks selliste riikide arv jõudma juba ligi 20ni. Samuti on eu-LISA teinud teostatavusuuringu, mis võimaldab ristkontrollida biomeetrilisi tunnuseid kõigis selle IT-süsteemides. Seda võetakse süsteemi järgmistel uuendamistel arvesse.

SISi-VISi komitee on arutanud, kuidas korraldada varastatud, kaotatud, seadusevastaselt omandatud ja kehtetuks tunnistatud dokumentide äravõtmist. Komisjon ajakohastas Schengeni infosüsteemi kasutamise soovituste ja parima tava kataloogi, kus on suunisena kirjas soovituslikud dokumentide äravõtmise kriteeriumid, et liikmesriigid toimiksid ühtmoodi.

Seoses kolmandates riikides välja antud varastatud ja kaotatud reisidokumentide (SLTD) andmete regulaarse sisestamisega Interpoli andmebaasidesse, kui riigid seda ise teha ei saa, rahastab komisjon projekte , mis annavad abi Interpoli töövahendite (sh SLTD) kasutuselevõtuks mitmes Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides. Selle pideva töö käigus paraneb kolmandate riikide võime sisestada ise andmed SLTDsse.

Peale selle kontrollitakse kõiki välispiiri ületavaid reisijaid alates 7. aprillist 2017 süsteemselt kõigis asjaomastes andmebaasides. SISist ja Interpoli SLTDst kontrollimine on kohustuslik. Koos sellega, et komisjon täiustab SLTDsse, SISi ja teistesse dokumentide andmebaasidesse sisestatavat infot, parandab ta ka dokumentide turvalisust.

Eelmainitud nõukogu 27. märtsi 2017. aasta järeldustes rõhutati samuti vajadust jõuda kiiremini sertide jagamiseni, et kontrollida sõrmejälgi ühtsete kontaktpunktide kaudu ja autentida kiibi andmeid koondloetelu alusel.

Seoses reisidokumentide elektrooniliseks autentimiseks vajalike sertide loeteluga avaldas komisjon 20. detsembril 2016. aastal esimese Schengeni katse-koondloetelu ning käivitas 2017. aasta esimesel poolaastal piirikontrolli katseprojekti Norra ja Portugaliga . Samuti jätkub ühenduse võtmine kolmandate riikidega, et saada nende passiserdid. Komisjon alustas tööd ametliku koondloetelu loomiseks ja ajakohastamiseks. See allkirjastatakse ELi reisiloa riikliku allakirjastamise sertimiskeskuse (CSCA) võtmega, mille jaoks on luba saadud. Komisjon kaalub, kas on vaja õigusakti koondloetelu kohta, mis võimaldaks otsustada, millal saab loetellu lisada kolmanda riigi serdi.

Seoses biomeetriliste rakenduste kasutamisega dokumentide turvalisuse tagamiseks ja sertide jagamisega võimaldavad liikmesriikide ühtsed kontaktpunktid automaatset ja turvalist kahepoolset sertifikaadivahetust, mis on vajalik reisidokumentides sisalduvate sõrmejälgede lugemiseks. Komisjon jälgib iga kuu liikmesriikide katseetapis olevate ühtsete kontaktpunktide muutumist täistoimivaks. Praegu suudab kümme liikmesriiki ja Schengeni lepinguga ühinenud riiki täiel määral jagada omavahel serte ja kontrollida operatsioonisüsteemides kodanike dokumentides olevaid sõrmejälgi ning 21 riigi süsteemid on veel katsejärgus. Komisjon ärgitab liikmesriike tagama kiiremas korras kehtivate sertide jagamine.

Seoses meetmega tagada parem pääs asjaomastesse infosüsteemidesse kutsutakse määruse (EL) 2017/458 (Schengeni piirieeskirjade muutmine) põhjenduses 6 liikmesriike üles hoolitsema selle eest, et piirivalveametnikel oleks piiriületuspunktis pääs asjaomastesse andmebaasidesse. Peale selle on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (EBCGA) määruse artikli 40 lõikes 8 sätestatud, et vastuvõttev liikmesriik volitab EBCGA rühmade liikmeid kasutama üleeuroopalisi andmebaase, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. EBCGA-le pääsu andmise sätted on ka praegu arutlusel olevates seadusandlikes ettepanekutes viisainfosüsteemi muutmise ning SISi piirikontrolli ja politseikoostöö eeskirjade kohta. Peale selle lisas komisjon politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi 2017. aasta tööprogrammi otsetoetuse Interpolile, et viia selle tehnoloogia mitmesse liikmesriiki, kes saaks siis rohkem kasutada SLTDd ja teisi Interpoli andmebaase, ning vaid liikmesriikide jaoks mõeldud taotlusvoor SLTD ja teiste Interpoli andmebaaside kasutamise suurendamiseks ELi välispiiripunktides.

Käimas on kontrollisüsteemide nõuete tehnilise aruande koostamine. Selle toetamiseks töötab EBCGA välja dokumendikontrolli süsteemide toimimise kontrollimise ja hindamise metoodikat. Töö algas 2018. aasta aprillis ning see hõlmab katsetamist reaalsetes piirikontrolli olukordades aasta kolmandas kvartalis ja lõpparuannet aasta lõpus. Dokumendikontrolli süsteemide toimimise hindamise metoodika tulemuste alusel koostab artikli 6 kohaselt loodud komitee tehniline allrühm tehnilise aruande kontrollisüsteemide kohta. Edenemine oleneb paljuski EBCGA eelmainitud toimimishindamise tulemustest ja liikmesriikide panusest.