SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits”) väljendas 7. märtsi 2011. aasta kirjaga huvi liitumise vastu.

Šveits on täitnud liitumiskriteeriumid, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020) ettepaneku artiklis 7 ja nõukogu määruse (Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”) ettepaneku artiklis 5.

Šveits on olnud ELi teaduse ja tehnoloogia arendamise raamprogrammidega ühinenud liige alates 2004. aastast. Šveitsi liitumine ELi raamprogrammidega on olnud ELile kasulik, sest see on süvendanud teaduskoostööd Euroopa Liidu ja Šveitsi vastavate asutuste vahel eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, tervishoiu ja nanoteaduste valdkondades. Šveits on ka tegutsenud aktiivselt ja panustanud rahaliselt artikli 185 kohaste algatuste raames. Tänu väga headele tuumalõhustamise ja -sünteesiga tegelevatele laboritele ja asutustele on Šveitsil Euratomi teadusuuringute partnerina hiilgav maine ja positsioon.

Hiljuti liitus Šveits Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) vastavalt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud teadus- ja tehnikakoostöö lepingule.

Šveits on ainuke kolmas riik, kes on liitunud Euratomi kogu teadusuuringute programmiga. Šveits on olnud Euratomi tuumasünteesi alaste raamprogrammidega ühinenud liige juba alates 1979. aastast vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele 1978. aasta koostöölepingule juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas. Kõnealust lepingut pikendatakse vaikimisi vastavalt lepingu artikli 19 lõikele 2 kooskõlas Euratomi edasiste otsustega programmi kohta.

Šveitsi liitumist Euratomi tuumalõhustumisalaste raamprogrammide ja teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergia alase tegevusega reguleerib Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud teadus- ja tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga (2012–2013); leping jõustus 12. detsembril 2012 ja seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

Uus Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitav leping peaks koondama ja põhjalikult sätestama kõik tingimused, mille alusel toimub Šveitsi liitumine programmiga „Horisont 2020” ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga ning samuti Šveitsi osalemine ITER-projektis aastatel 2014–2020. Seega peaks uus leping olema jätkuks 1978. aastal sõlmitud tuumasünteesialasele koostöölepingule ning astuma selle asemele. Sellise lepingu sõlmimiseks on mitmeid põhjusi.

Praegune Šveitsi osalemist Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammides reguleeriv eraldi lepingute süsteem ei ole läbipaistev. Šveitsi liitumine Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammiga kahe eri lepingu alusel võib viia olukorrani, et Šveitsi osaleb vaid mõnes Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi osas.

1978. aasta tuumasünteesialases koostöölepingus kasutatud terminoloogia on vananenud ega vasta enam komisjoni poolt nõukogu määruse (Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”) ettepanekus pakutud rahastamisvahenditele.

Tuumasünteesialase koostöölepingu alusel saab Šveits Euratomi programmi kohase tuumasünteesialase tegevuse rahastamisel kasutada soodsamaid rahastamismudeleid kui need, mis on kehtestatud muude Euratomi programmi osade või ELi raamprogrammi puhul. Kõnealused soodusmehhanisme võivad EMP lepingu alusel kasutada EMP EFTA riigid ELi raamprogrammiga liitumisel. Šveits on aga otsustanud mitte olla EMP liige. Šveitsi rahalise panuse arvutamiseks tuumasünteesialase koostöölepinguga kehtestatud mudelit ei ole kunagi läbi vaadatud, lähtudes asjaolust, et lepingut pikendatakse vaikimisi Euratomi iga uue raamprogrammi jaoks. Seega tuleks tuumasünteesialase koostöölepinguga Šveitsi jaoks kehtestatud liitumistingimuste üle uuesti läbi rääkida.

Seepärast on selguse ja lihtsustamise huvides soovitav, et Šveitsi liitumist ELi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammide ja ITER-projektiga käsitletaks ühes ja ainsas kõikehõlmavas lepingus.

Uued läbirääkimised annavad võimaluse mitte üksnes kehtestada üksainus mudel/mehhanism Šveitsi poolt asjaomastesse programmidesse ja ITER-projekti tehtava rahalise panuse arvutamiseks, vaid ka luua uus mehhanism lepingu läbivaatamiseks pärast kolme aasta möödumist selle sõlmimisest; läbivaatamine peaks hõlmama ka programmidesse tehtud rahaliste panuste uut hindamist. Eesmärk on tulevikus lisada läbivaatamisklausel raamprogrammidega liitunud kõigi kolmandate riikide lepingutesse.

Uut lepingut ei sõlmita enne, kui on vastu võetud „Horisont 2020”, seda täiendav Euratomi teadus- ja koolitusprogramm ning rahastamisotsus ITER-projekti kohta aastateks 2014–2020. Uut lepingut peaks saama ajutiselt kohaldama hakata 1. jaanuarist 2014.

Läbirääkimiste tulemusel sündiva uue lepingu allkirjastamine sõltub siiski sellest, kui edukalt kulgevad arutelud mitmes ELi ja Šveitsi vahelistes üldistes suhetes veel lahendust ootavas küsimuses, eriti GNSSi (globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi) alase koostööleppe allkirjastamise osas Šveitsi poolt. Lisaks tuleks uues lepingus sätestada lepingu automaatse lõppemise võimalus, juhul kui lõpeb ELi ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumise leping ja kui Šveits ei esita teadet, mis on nõutav selleks, et jõustuks protokoll Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu laiendamise kohta Horvaatiale kuue kuu jooksul pärast Šveitsi siseriiklike menetluste lõpetamist.

Kuigi ELi ja Šveitsi vahelistes suhetes on veel muid lahendamata küsimusi, seostatakse automaatne lõppemine isikute vaba liikumise lepinguga ja seda Horvaatiale laiendava protokolliga, sest tegu on lepinguga, millel on kõige otsesem ja ulatuslikum mõju ELi liikmesriikide kodanikele.

2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Nõukogu otsuse soovitus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetel 3 ja 4 ning Euratomi asutamislepingu artiklil 101.