Lühikokkuvõte Sloveenia kohtusüsteemi iseloomustab kohtute haldamise nõukoja ja kõrgeima kohtu oluline roll kohtunike ametisse nimetamisel, karjääris ja kohtute juhtimisel ning kohtuasjade haldamise info- ja sidetehnoloogia vahendite kõrge tase. Piisavate ressursside tagamine kohtute haldamise nõukojale ja riigiprokuratuurile on nende eneseregulatsiooni asutuste sõltumatu ja tulemusliku toimimise oluline tingimus. Konstitutsioonikohtu eelseisev otsus parlamendi uurimismenetluste seaduse põhiseaduslikkuse kohta võib anda suuniseid kohtunike ja prokuröride sõltumatuse ja autonoomia kaitsmiseks. Kuigi riigiprokuratuur suurendas oma tõhusust, esineb majandus- ja finantskuritegude eest süüdistuse esitamisel endiselt probleeme. Ehkki kohtuasjade kuhjumine vähenes jätkuvalt ega ole süsteemne probleem, on rahapesujuhtumite kohtumenetluste kestus endiselt lahendamist vajav küsimus. Üldjoontes on Sloveenial korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik olemas. Praktikas järgitakse hästi avalikule teabele juurdepääsu, avaliku konsulteerimise ning õigusloomeprotsessi läbipaistvuse terviklikku poliitikat. Sloveenial on ka autonoomne ja sõltumatu korruptsioonivastase võitluse asutus – korruptsiooni ennetamise komisjon, kes teeb järelevalvet korruptsiooni ennetamise ja avaliku võimu usaldusväärsuse üle. Komisjoni inim- ja rahalised ressursid on piiratud ning see tekitab muret. Lisaks valmistab jätkuvalt muret komisjoni suutlikkus ning lõhe õigusaktide ja praktika vahel, eriti seoses Sloveenia kõige olulisema korruptsioonivastase õigusakti, ametialase aususe ja korruptsiooni ennetamise seaduse rakendamisega. Kuigi meediat reguleeriva asutuse – sidevõrkude ja -teenuste ameti – sõltumatus on tagatud seadusega, töötab amet oma pädevust arvestades väheste ressurssidega, mis mõjutab tema tõhusust. Praegune meediaomandi deklareerimise süsteem muudab teatava teabe avalikult kättesaadavaks ja tagab sellega omandilise kuuluvuse osalise läbipaistvuse, kuid see ei laiene tegelikele tulusaajatele. Meediavaldkonda käsitlevate eeskirjade puudumine huvide konfliktide vältimiseks sektoris mõjutab negatiivselt meedia mitmekesisust Sloveenias nii riigi kui ka piirkonna tasandil. Laiema üldsuse ja ajakirjanike jaoks võib avalikule teabele juurdepääsu saamine olla pikk protsess. Lisaks hirmutava mõjuga kohtuprotsessidele on murettekitav ajakirjanike ahistamine internetis ja nende ähvardamine ning puudub kriminaalõiguse süsteemi reaktsioon. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi toetatakse muu hulgas üldsuse ja muude sidusrühmadega konsulteerimiseks hästi väljatöötatud veebipõhiste vahendite kaudu, mille juures on abiks inimõiguste ombudsman ja sõltumatu võrdõigusvolinik. Siiski on konsultatsiooniperiood sageli lühike ja sõltumatute asutuste seisukohta ei võeta alati arvesse. Konstitutsioonikohus võib teha põhiseaduslikkuse järelkontrolli. Samas on konstitutsioonikohtu menetlused sissetulevate põhiseaduslikkust käsitlevate kaebuste arvu suurenemise ja kohtuasjade suurema kuhjumise tõttu pikenenud, mis võib mõjutada konstitutsioonikohtu tõhusat toimimist. Esitatud on riiklik strateegia valitsusväliste organisatsioonide toetamise parandamiseks 2023. aastaks.

I.Kohtusüsteem

Sloveenia kohtusüsteem on kolmeastmeline: esimese kohtuastme moodustavad kohalikud ja piirkondlikud kohtud (lahendavad tsiviil- ja kaubandusasju), töökohtud (neist üks tegeleb ka sotsiaalkindlustusjuhtumitega) ning esimese astme halduskohus (kõrgema kohtu staatusega; selliseid kohtuid on kokku kuuskümmend), teises astmes on neli kõrgemat kohut (lahendavad esimese astme kohtute otsuste peale esitatud apellatsioonkaebusi) ja kolmandas astmes kõrgeim kohus (lahendab kõrgemate kohtute ja halduskohtu otsuste peale esitatud apellatsioonkaebusi). Põhiseadusega on ette nähtud kohtute haldamise nõukoda, sui generis organ, mis asub väljaspool riigivõimu kolme haru ja mille ülesanne on kaitsta kohtusüsteemi sõltumatust ning edendada ja tagada selle vastutus, tulemuslikkus ja töö kvaliteet . Kohtunikukandidaadid valib kohtute haldamise nõukoda ja seejärel esitatakse nad ametisse nimetamiseks Sloveenia Riigikogule (Državni zbor – parlamendi esimene koda) . Kui kohtute haldamise nõukoda valib kandidaadi, kes on juba kohtunikuks valitud, edutab nõukoda ise kandidaadi uuele ametikohale kohtusüsteemis. Riigiprokuratuur on sõltumatu asutus, kuid ka täitevvõimu osa, samas kui peamised riigiprokuröride karjääri ja riigiprokuratuuri toimimisega seotud volitused on riigiprokuratuuri nõukogul ja peaprokuröril. Riigiprokuratuuri nõukogu on sõltumatu riigiasutus, mis täidab riigiprokuratuuri iseregulatsiooni ülesandeid ning osaleb süüdistusprotsessi ühetaolisuse ja riigiprokuröride sõltumatuse tagamises. Sloveenia advokatuur on kohtusüsteemi osa ning see on autonoomne ja sõltumatu organ.

Sõltumatus

Parlamendi uurimiskomisjon avas 2019. aasta alguses uurimismenetluse prokuröride ja kohtunike tegevuse uurimiseks konkreetsetes kriminaalasjades. Konstitutsioonikohus aga peatas hiljem parlamendi uurimismenetluste seaduse kohaldamise, sest konkreetsete kohtuasjade selline parlamendipoolne uurimine ohustas kohtunike ja prokuröride sõltumatust. Uurimiskomisjoni asutas Sloveenia Riigikogu Sloveenia Riiginõukogu (Državni svet – parlamendi teine koda) taotlusel . Konstitutsioonikohus, kellele kohtute haldamise nõukoda ja riigiprokuratuur juhtumi edastasid, peatas parlamendi uurimismenetluste seaduse kohaldamise nii kohtunike kui ka riigiprokuröride osas, kuni ta kontrollib seaduse vastavust põhiseadusele . Konstitutsioonikohus peatas ka parlamendi selle seaduse kohaldamise, millega loodi uurimiskomisjon. Kohtute haldamise nõukoda märkis, et parlamendiuurimise ulatus, nagu see on määratletud parlamendi seaduses, millega selline uurimine kehtestatakse, ei hõlma kohtusüsteemi toimimist tervikuna, vaid on pigem suunatud konkreetsetele lõplikele kohtuotsustele ja üksikutele kohtunikele. Konstitutsioonikohus juhtis oma otsuses ajutiste meetmete kohta tähelepanu piisavate mehhanismide puudumisele seaduses, et kaitsta kohtunikke ja riigiprokuröre nende „poliitilist vastutust“ käsitlevate parlamentaarsete uurimiste eest. Konstitutsioonikohus rõhutas ka seda, et on olemas oht, et selline uurimine riivab kohtunike ja prokuröride sõltumatust, mis „võib avaldada pöördumatut mõju“ nii kohtusüsteemi sõltumatusele kui ka riigiprokuratuuri sõltumatusele ja autonoomiale. Konstitutsioonikohus ei ole veel sisulist lõplikku otsust teinud.

Kohtute tajutav sõltumatuse tase on viimastel aastatel pidevalt paranenud, kuid jääb madalaks kuni keskmiseks. Üldsuse jaoks on kohtute tajutav sõltumatuse tase keskmine (42 % jaoks võrdlemisi või väga kõrge) ning ettevõtjate seas on see endiselt madal (36 %), kuigi mõlemas uuringus on see pidevalt paranenud, näidates positiivset suundumust . Peamine põhjus, miks ettevõtjad märkisid, et tajuvad kohtute ja kohtunike vähest sõltumatust, on valitsuse ja poliitikute sekkumise või surve tajumine, millele järgneb väikese vahega majanduslike või muude spetsiifiliste huvide esindajate sekkumise või surve tajumine, mõlemad näitajad on ELi võrdluses suurimate hulgas . Kõrgeim kohus tellis uuringu põhjuste kohta, miks tajutakse kohtunike ja kohtute sõltumatust väikesena ning miks on usaldus kohtusüsteemi vastu vähene, mis võib aidata leida parandamisvõimalusi. Vähese usalduse põhjuste hulgas, mis tehti kindlaks sihtuuringute ja sidusrühmade seminaride kaudu, kus osalesid menetlusosalised, õigusala töötajad, kohtutöötajaid ja üldsus, olid teadmiste ja teabe puudumine kohtusüsteemi kohta, korralduslikud ja teavitusprobleemid ning kohtumajades orienteerumise probleemid. Nende tulemuste alusel rakendasid kõrgeim kohus ja muud organid arvukalt meetmeid, alates koolitusest kuni menetlusosalistele paremate teabevahendite pakkumiseni, kui nad on kohtusse jõudnud; meetmete eesmärk on parandada usaldust kohtusüsteemi vastu ja suurendada kohtute tajutavat sõltumatust .

Kvaliteet

Kohtusüsteemi digitaliseerimine kohtuasjade haldamiseks on hästi edenenud ning kohtute ja menetluspoolte vahelise elektroonilise teabevahetuse parandamiseks käib edasine arendustöö. Juhtumikorralduse info- ja sidetehnoloogia on arenenud . Kõigist kohtute haldussüsteemidest pärinevad andmed on standarditud, integreeritud (kasutades andmelao töövahendeid) ja tsentraliseeritud ning neid kasutatakse halduse ja statistika eesmärkidel. IT-poliitika ja strateegiad koostab, kooskõlastab ja neid juhib kõrgeim kohus. Samas on elektrooniline teabevahetus kohtute ja menetluspoolte vahel endiselt vähem arenenud. Näiteks ei ole alati võimalik kohtuasja elektrooniliselt algatada, kohtukutseid elektrooniliselt vastu võtta või menetluse etappe veebis jälgida . Elektrooniline teabevahetus on juba arenenud teatud valdkondades, näiteks vaidlustamata võlgade sissenõudmisel, mida haldab spetsiaalne organisatsiooniline üksus Ljubljana esimese astme kohtu (COVL) juures, kus kohtuasja toimikud on olemas ainult elektroonilises vormis, samuti maksejõuetuse korral, ning kinnistusametis. Elektrooniliste sidevahendite täiustamine muudes valdkondades, eelkõige tsiviil-, kriminaal- ja väärteomenetlustes, on olnud kõrgeima kohtu prioriteetne valdkond alates 2019. aastast. Käivitatud on e-toimikute, e-avalduste, kohtudokumentide digitaalse kättetoimetamise, kohtulõivude veebipõhise tasumise ja muude digitaalsete vahendite väljatöötamise projekt .

Õigusemõistmise kvaliteedi edasiseks parandamiseks kasutatakse kõrgeima kohtu tehtud menetlusosaliste uuringu tulemusi. Kõrgeim kohus tellis uuringu (vt eespool), mis hõlmas menetlusosaliste ja teiste sidusrühmade ülevaateid. Kohtute töö kvaliteedi parandamiseks ja kohtute vastu usalduse suurendamiseks asutas kõrgeim kohus spetsiaalse projektirühma. Muu hulgas korraldas rühm küsitlusi kohtunike ja kohtutöötajate seas, seminare peamiste osalejatega, vestlusi ja asutusesiseseid vaatlusi. Selle põhjal töötas kõrgeim kohus välja käsiraamatud uutele kohtunikele, eri õigusvaldkondade menetlusjuhendid, kohtutöötajate koolituse ja üldsusele mõeldud teabematerjalid, näiteks brošüürid, videod ja veebisaidi, sealhulgas kohtumenetluste kohta . Projekt pälvis rahvusvahelist tunnustust .

Ülemkohtul on kohtutele vahendite eraldamisel tähtis roll. Kohtuasjade haldamise kõrgetasemelised IKT-vahendid järgivad üksikasjalikke andmeid konkreetsete kohtute tasandil. See võimaldab kohtute esimeestel, kohtute juhtkondadel ja kõrgeimal kohtul eraldada inim- ja rahalisi ressursse kohtute tulemuslikkuse võrdlusandmete põhjal . Kohtute esimehed esitavad igal aastal kõrgeimale kohtule ettepanekud ressursside kohta. Seejärel analüüsib kõrgeim kohus tulemuslikkuse andmeid, võrdleb iga kohtu töökoormust ja esitab analüüsi ressursse käsitleval arutelul kohtute esimeestele. Seejärel jõutakse ressursside jaotamise suhtes kompromissile, võttes arvesse kohtute võrdlusandmeid.

Hoolimata olukorra mõningasest paranemisest on kohtute haldamise nõukojal ja riigiprokuratuuri nõukogul ressurssidega probleeme. Kohtute haldamise nõukoda on hakanud tegema aktiivsemaid jõupingutusi õigusemõistmise kvaliteedi parandamiseks, eelkõige seoses oma rolliga kohtunike hindamisel, distsiplinaarmenetlustes, ning kohtunike tasustamise parandamisel . Hoolimata sellest, et kohtute haldamise nõukojale on viimastel aastatel eraldatud lisavahendeid, töötab ta nõukoja erinevaid volitusi ja mittespetsialistidest liikmeid arvestades siiski suhteliselt väikese arvu töötajatega . Sidusrühmade sõnul vajavad need jõupingutused lisavahendeid, et suurendada kohtute haldamise nõukoja haldussuutlikkust, sealhulgas kohtunike valimise protsessi, eelkõige otsuste põhjendamise parandamiseks. Riigiprokuratuuri nõukogul napib endiselt inimressursse ja rahalisi vahendeid, mis tähendab, et ta ei saa töötada riigiprokuratuuri töö üldise kvaliteedi parandamise nimel. Tema rolli prokuröride valimise protsessi parandamisel pärsib ka töötajate puudus.

Käivad konsultatsioonid kohtuvõrgustiku reformi lõpuleviimiseks. Viimastel kümnenditel on kohtuvõrgustik (milles määratletakse kohtute asukoht ja jurisdiktsioon) kõikunud üheainsa ja mitme esimese astme kohtu vahel (piirkondlik ja kohalik tasand). Praegu on kohtusüsteemis 55 esimese astme kohut, mille hulgas 44 kohalikku kohut käsitlevad väikese (rahalise) väärtusega tsiviilasju ja muid kui tsiviilasju ning 11 piirkondlikku kohut käsitlevad juriidiliste isikute suure väärtusega tsiviil- ja kaubandusasju. Juba ammu on kindlaks tehtud, et kohtute tulemuslikkust mõjutavad esimese astme tsiviil- ja kaubandusasjade kohtud. Osalise lahendusena viidi 2009. ja 2015. aasta reformidega kohalikud kohtud piirkondlike kohtute tugevama kontrolli alla, et ühtlustada töökoormust ja vähendada jurisdiktsioonikonflikte . Kohtuasjade haldamise kõrgetasemelised IKT-süsteemid ja kõrgeima kohtu kogemused ressursside haldamisel võimaldaksid luua linnapiirkondadesse suuremaid kohtuid . Justiitsministeeriumi konsultatsioonid kohtutega uue muudetud kohtuvõrgustiku üle on jätkunud 2019. aastal, kuid valitsus peab õigusakti eelnõu veel viimistlema.

Esimese astme kohtu otsuste avaldamine on endiselt piiratud, eelkõige tsiviil- ja kaubandusasjades. Kuigi enamik kõrgeima kohtu ja kõrgemate kohtute otsuseid avaldatakse veebis, on otsuste avaldamine endiselt vähene . Lisaks on võrdlemisi vähene avaldatud kohtuotsuste masinloetavus, mis võimaldaks välja töötada tehisintellekti lahendustel põhinevaid teenuseid ja tooteid menetlusosaliste jaoks . Justiitsministeeriumi juhitud esimese astme kohtu otsuste veebipõhise kättesaadavuse parandamise projekt on peatatud kohtuotsuste automaatse anonüümseks muutmisega seotud probleemide tõttu. Praegu uuritakse koos teadlastega uut meetodit.

Tõhusus