ET

Brüssel 17.3.2010

KOM(2010)103 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta

SEK(2010)331

1. Sissejuhatus

Tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistik kehtestati 1999. aastal selleks, et aidata kõnealustel tarnijatel kohaneda muutuva rahvusvahelise konkurentsiga. Raamistiku kehtivusaeg lõppes 2008. aasta detsembris. Raamistik oli suunatud 12 tavapärasele banaane tarnivale riigile: Belize, Kamerun, Roheneemesaared, Côte d'Ivoire, Dominica, Grenada, Jamaica, Madagaskar, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Somaalia ning Suriname. Kokku eraldati eriraamistiku raames toetuseid 376 miljoni euro ulatuses.

Toetuse eesmärgiks oli kas tavapäraste banaanitootjate konkurentsivõime parandamine või kui see ei olnud enam teostatav, siis majanduse mitmekesistamise toetamine. Eesmärgid kavandati saavutada projektide kaudu, mis olid suunatud:

· tootlikkuse suurendamisele,

· kvaliteedi parandamisele,

· tootmise ja turustamise ELi kvaliteedistandarditega vastavusse viimisele,

· selliste tootjaorganisatsioonide asutamisele, mille eesmärk on parandada toodete turustamist ja arendada keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid, sealhulgas õiglast banaanikaubandust;

· selliste turustusstrateegiate välja töötamisele, mis vastavad ELi banaanituru ühisele korraldusele,

· tootjate toetamisele, et arendada keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid, sealhulgas õiglast kaubandust,

· mitmekesistamise toetamisele, kui banaanisektori konkurentsivõime ei ole püsiv.

Iga-aastaste riigipõhiste toetussummade aluseks oli konkurentsivõime erinevus võrreldes kolmandate riikide tarnijatega. Samuti arvestati banaanitootmise olulisust iga AKV riigi majanduse seisukohast [1]. Aastaeelarve on järk-järgult vähenenud 1999. aasta 44,5 miljonilt eurolt 29,2 miljonile eurole 2008. aastal. Kuni 2003. aastani oli jaotusmeetodi aluseks eesmärk anda rohkem toetust riikidele, kelle konkurentsierinevus on suurem. Alates 2004. aastast makstakse vähenduskoefitsiendi alusel hüvitist riikidele, kelle konkurentsivõime on kasvanud.

2. Õiguslik alus

22. aprillil 1999 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 856/1999, millega nähakse ette tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistik [2]. 22. juulil 1999 võttis komisjon vastu määruse nr 1609/1999, [3] millega nähakse ette eelnimetatud toetuse andmise rakenduseeskirjad.

2007. aastal oli eelarverea suurus 28,67 miljonit eurot ja 2008. aastal 29,226 miljonit eurot. Komisjoni otsused, millega määrati kindlaks riikidele antavad summad, võeti vastu 23. aprillil 2007 [4] ja 21. aprillil 2008 [5].

Nõukogu määruse artiklis 9 täpsustatakse, et „komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2000 ning sellest alates iga kahe aasta järel aruande käesoleva määruse toimimise kohta, millele vajaduse korral lisatakse ettepanekud.” Käesolev aruanne hõlmab aastaid 2007 ja 2008 [6] ning sellele on lisatud komisjoni talituste töödokument.

3. Teave turu kohta

Euroopa Liit on maailma suurim banaanide tarbija ja importija. Võrreldes 2007. aastaga tarbiti 2008. aastal ELis 5 416 449 tonni banaane (+3,5 %), millest 4 848 889 tonni (+3,7 %) imporditi kolmandatest riikidest ja kohapeal toodeti 567 560 tonni (+2,3 %). USA importis 2008. aastal 3 976 146 tonni banaane (import vähenes võrreldes eelmise aastaga 0,7 %). Peaaegu kogu USA banaaniimport oli Kesk- ja Lõuna-Ameerika päritolu (AKV päritolu banaanid moodustasid 0,003 % USA koguimpordist).

ELi banaaniturgu varustavad peamiselt enamsoodustusrežiimi alla kuuluvad riigid (peamiselt Kesk- ja Lõuna-Ameerika riigid), Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid ning kohalikud tootjad.

2008. aastal moodustasid enamsoodustusrežiimi raames imporditud banaanid 72,5 % ELis tarbitud banaanidest, AKV banaanid moodustasid turust 17 % ja kohalik toodang 10,5 %. Enamsoodustusrežiimi raames olid peamised tarnijad Ecuador, Colombia ja Costa Rica vastavalt 1 328 033, 1 278 133 ja 893 395 tonniga. Samal aastal olid peamised AKV tarnijad Kamerun, Côte d'Ivoire ja Dominikaani Vabariik, kes eksportisid vastavalt 279 530, 216 583 ja 170 396 tonni.

Roheneemesaared, Grenada, Madagaskar ja Somaalia enam ELi banaane ei ekspordi.

4. ELi kaubanduskorraldus

Alates 1. jaanuarist 2006 kohaldab EL banaanide impordi suhtes uut enamsoodustusrežiimi 176 eurot tonni kohta, mis on kooskõlas ELi kohustusega minna varasemalt kvoodisüsteemilt üle üksnes tariifidel põhinevale süsteemile. Uue süsteemi mõju impordile jälgiva statistika kohaselt jäävad turulepääsu tingimused samaks, kuid import suureneb.

Kõnealusel perioodil võimaldati vähim arenenud riikidest pärit banaanidele algatuse „Kõik peale relvade” raames tolli- ja kvoodivaba juurdepääsu ELi turule Sama soodustus kehtib alates 1. jaanuarist 2008 banaanide suhtes, mis pärinevad sellistest AKV riikidest, kes on sõlminud lepingud, millega kinnitatakse või mille tulemusena kinnitatakse majanduspartnerluslepingud. Kõik 2007. aastal banaane eksportinud AKV riigid, kes ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, kirjutasid alla või sõlmisid ajutise või täieliku majanduspartnerluslepingu.

5. Rahastamisotsused

5.1. 2007. aasta eelarverida

Pärast rahastamisettepanekute heakskiitmist kirjutati 2008. aasta alguses alla 12 rahastamisotsusele kogusummas 28,67 miljonit eurot (tabel 1).

Umbes 42 % vahenditest on ette nähtud banaaniekspordi sektori konkurentsivõime parandamiseks neljas toetust saavas riigis ning 58 % vahenditest on ette nähtud majanduse mitmekesistamiseks kaheksas toetust saavas riigis (diagrammid 1 ja 2).

5.2. 2008. aasta eelarverida

Pärast rahastamisettepanekute heakskiitmist kirjutati 2009. aasta alguses alla 12 rahastamisotsusele kogusummas 29,23 miljonit eurot (tabel 1).

Tabel 1: Banaanide eelarverida 21 06 05 (ex B7-8710) |

1999 – 2008 |

| | | | | | | | | | | |

Kariibi mere piirkonna riigid | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Kokku |

Belize | 3 100 000 | 3 100 000 | 3 450 000 | 3 500 000 | 3 200 000 | 2 930 000 | 2 490 000 | 2 110 000 | 1 800 000 | 2 039 000 | 27 719 000 |

Jamaica | 5 300 000 | 5 300 000 | 5 000 000 | 4 700 000 | 4 400 000 | 4 830 000 | 4 110 000 | 3 .490 000 | 2 970 000 | 2 525 000 | 42 625 000 |

Dominica | 6 500 000 | 6 500 000 | 6 700 000 | 6 400 000 | 5 900 000 | 5 300 000 | 4 510 000 | 3 830 000 | 3 260 000 | 3 603 000 | 52 503 000 |

Saint Lucia | 8 500 000 | 8 875 000 | 9 200 000 | 8 800 000 | 8 000 000 | 7 260 000 | 6 170 000 | 5 410 000 | 4 600 000 | 4 808 000 | 71 623 000 |

Saint Vincent | 6 100 000 | 6 450 000 | 6 400 000 | 6 100 000 | 5 600 000 | 5 330 000 | 4 530 000 | 3 850 000 | 3 270 000 | 3 463 000 | 51 093 000 |

Grenada | 1 000 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 5 500 000 |

Suriname | 3 100 000 | 2 700 000 | 2 700 000 | 2 500 000 | 2 200 000 | 2 310 000 | 1 960 000 | 1 670 000 | 1 420 000 | 1 207 000 | 21 767 000 |

Vahesumma | 33 600 000 | 33 425 000 | 33 950 000 | 32 500 000 | 29 800 000 | 28 460 000 | 24 270 000 | 20 860 000 | 17 820 000 | 18 145 000 | 272 830 000 |

Aafrika riigid | | | | | | | | | | | |

Kamerun | 6 200 000 | 5 700 000 | 5 600 000 | 5 100 000 | 4 500 000 | 4 380 000 | 3 720 000 | 3 210 000 | 4 260 000 | 4 607 000 | 47 277 000 |

Côte d'Ivoire | 4 700 000 | 4 350 000 | 2 850 000 | 2 600 000 | 2 100 000 | 1 380 000 | 3 750 000 | 4 120 000 | 4 310 000 | 4 386 000 | 34 546 000 |

Somaalia | - | - | 600 000 | 2 800 000 | 2 600000 | 2 070 000 | 1 760 000 | 1 500 000 | 1 280 000 | 1 088 000 | 13 698 000 |

Roheneemesaared | - | 600 000 | - | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 4 100 000 |

Madagaskar | - | - | - | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 3 500 000 |

Vahesumma | 10 900 000 | 10 650 000 | 9 050 000 | 11 500 000 | 10 200 000 | 8 830 000 | 10 230 000 | 9 830 000 | 10 850 000 | 11 081 000 | 103 121 000 |

| | | | | | | | | | | |

KÕIK KOGUSUMMA | 44 500 000 | 44 075 000 | 43 000 000 | 44 000 000 | 40 000 000 | 37 290 000 | 34 500 000 | 30 690 000 | 28 670 000 | 29 226 000 | 375 951 000 |

Umbes 37 %ga vahenditest rahastatakse tegevusi, millega parandatakse banaanekspordi sektori konkurentsivõimet kolmes toetust saavas AKV riigis. Umbes 63 % vahenditest on ette nähtud majanduse mitmekesistamiseks ülejäänutes toetust saavates riikides (diagramm 1).

5.3. Programmi eesmärgid

5.3.1. Reageerimisstrateegiad 1999–2008

Esialgne banaanitööstuse toetamise strateegia oli suunatud konkurentsivõime parandamisele enamikus riikides ning põllumajanduse mitmekesistamisele Roheneemesaartel, Madagaskaril ja Somaalias. St Vincenti puhul hõlmas strateegia mõlemat eesmärki.

(...PICT...)

Strateegiaid ajakohastati 2002. aasta paiku, millega Tuulepealsete saarte eesmärk nihkus majanduse mitmekesistamisele.

Nii Belize´i kui ka Jamaica puhul eraldati läbivaadatud strateegia raames rohkem vahendeid maaelu arengule, et seeläbi edendada põllumajanduse mitmekesistamist, kuna vähenenud eksport (Jamaica) ning suurem tootlikkus ja tõhusus (Belize) vähendasid nõudlust oskusteta tööjõu järele ning jätsid väiksemad banaanitootjad eksporditurgudelt kõrvale.

(...PICT...)

5.3.2. Konkurentsivõime parandamine

Projektid banaanieksportijate konkurentsivõime parandamiseks jätkusid aastatel 2005–2008 kolmes riigis. Aastatel 2007–2008 eraldas Belize mitmekesistamisele rohkem vahendeid. Jamaica kasutas konkurentsivõime parandamiseks ainult piiratud määral vahendeid, kuigi riiki tabasid mõlemal aastal suured orkaanid.

Kõnealuse eesmärgi raames toetatavad meetmed on järgmised:

· Istanduste uuendamine Belize´is, Kamerunis, Jamaical ja Surinames.

· Investeeringute tegemine EurepGAP ja/või ISO 14001 kvaliteedisertifikaatide [7] saamiseks või pikendamiseks Belize´is, Kamerunis, Côte d'Ivoire´is, Jamaical ja Surinames.

· Käitlemine, pakkimine ja säilitamine Kamerunis, Côte d'Ivoire´is ja Surinames.

· Belize´i, Kameruni ja Côte d'Ivoire´i istanduste sotsiaalne infrastruktuur ja istandustööliste heaks väikeste sotsiaalprojektide elluviimine.

· Tehniline abi Kamerunis, Côte d'Ivoire´is ja Jamaical ning institutsionaalne toetus Belize´ile ja Jamaicale.

Konkurentsivõime toetamisega seotud programmid moodustasid peaaegu 48 % ajavahemiku 1999–2008 kogueraldistest. 2007. ja 2008. aastal langes nende osakaal vastavalt 42 %le ja 37 %le

Neli riiki, kes jätkuvalt toetavad kõnealust eesmärki (Belize, Kamerun, Côte d'Ivoire ja Suriname) on ELi eksporditavate banaanide kogust ajavahemikus 2006–2008 säilitanud või suurendanud.

Jamaica eksporti mõjutas 2007–2008 toimunud orkaanidest tulenev kahju: 2006. aastal eksporditi 32 000 tonni, 2007. aastal 18 000 tonni ja 2008. aastal 0 tonni.

(...PICT...)

5.3.3. Mitmekesistamine

Mitmekesistamise toetamise valis 2007. aastal kaheksa riiki ja 2008. aastal 9 riiki. Ajavahemikul 1990ndate algusest kuni 2002. aastani Roheneemesaared, Dominica, Grenada, Madagaskar, Somaalia, St Lucia ja St Vincent kas peatasid oma banaaniekspordi või vähenes see märkimisväärselt. Dominica, St Lucia ja St Vincent on suutnud alates 2003. aastast hoida eksporti madalamal tasemel (umbes 20–33 % 1993. aasta tasemest). Belize ja Jamaica asusid 2007. ja 2008. aastal majanduse mitmekesistamise teele (diagramm 6).

2007.–2008. aasta programm hõlmab:

· investeeringuid turismi, et pakkuda banaanikasvatajatele ja Kariibi mere idaosa riikide töölistele alternatiivseid töökohti,

· põllumajanduse mitmekesistamiseks kohalikule turule orienteeritud aianduse arendamist Madagaskaril ja turismivaldkonnale ning kohalikele turgudele suunatud aianduse arendamist Kariibi mere idaosa riikides ja Jamaical ning institutsionaalset toetust põllumajanduse laiendamise tõhustamiseks,

· Kariibi mere idaosa riikide turismi ja/või erasektori tugevdamist,

· maaelu arendamist, sealhulgas investeeringute tegemist kohaliku tähtsusega niisutussüsteemidesse Belize´is, Roheneemesaartel, Jamaical ja Somaalias.

· tehnilise ja institutsionaalse toetuse andmist kõigis üheksas riigis.

6. Rakendamine

6.1. Üldteave

Kuigi raamistiku kehtivus lõppes 2008. aasta detsembris, jätkuvad käimasolevad programmid veel mõne aasta.

Programme rakendatakse tsentraliseeritult (Grenada, Suriname, Kamerun ja Somaalia) ning osaliselt detsentraliseeritult (Belize, Jamaica, Dominica, St Lucia, St Vincent, Roheneemesaared, Côte d'Ivoire ja Madagaskar).

6.2. Kulukohustused

Kokkuvõtlikult on programmide rakendamine pärast 2007. aastat kiiresti hoogustunud, sellele on kaasa aidanud võetud meetmed. Nii 2007. kui ka 2008. aasta kulukohustused ja väljamaksed olid märkimisväärselt suuremad kui eraldatud vahendid (diagramm 4 ja tabel 1), mis vähendas oluliselt viivitusi.

(...PICT...)

2008. aasta lõpu seisuga on lepingutega seotud kulukohustusi 73 % võrreldes 48 % 2006. aasta lõpus (tabel 3). Rahastamisotsuse tegemise ja enamiku vahendite kavandatud lepinguga sidumise vaheline aeg on keskmiselt kaks aastat. Tehakse jõupingutusi, et 2007. ja 2008. aastal eraldatud vahendite puhul vähendada ajalist viivitust maksimaalselt 18 kuuni. Eesmärk on siduda enamus vahendeid 2010. aastal, välja arvatud järelhindamisteks ja audititeks eraldatud vahendid.

2008. aasta lõpus oli lepingutega sidumata kulukohustused [8] kokku 27 % võrreldes 52 % 2006. aasta lõpus.

Tabel 3. Eraldatud vahendid aastate kaupa | | | | |

Kõik riigid | Aasta | Eraldatud vahendid (eurodes) | Kulukohustused (eurodes) | Maksed (eurodes) | Lepingutega sidumata kulukohustused (eurodes) | Lepingutega sidumata kulukohustused (%) | Täitmata kulukohustused (eurodes) | Täitmata kulukohustused (%) |

| 1999 | 44 500 000.00 | 43 475 608.78 | 42 095 728.17 | 1 024 391.22 | 2 % | 2 404 271.83 | 5 % |

| 2000 | 44 075 000.00 | 39 934 158.83 | 33 462 635.64 | 4 140 841.17 | 9 % | 10 612 364.36 | 24 % |

| 2001 | 43 000 000.00 | 40 483 859.31 | 34 977 171.91 | 2 516 140.69 | 6 % | 8 022 828.09 | 19 % |

| 2002 | 44 000 000.00 | 36 181 040.48 | 22 480 047.18 | 7 818 959.52 | 18 % | 21 519 952.82 | 49 % |

| 2003 | 40 000 000.00 | 37 249 522.44 | 23 573 857.92 | 2 750 477.56 | 7 % | 16 426 142.08 | 41 % |

| 2004 | 37 290 000.00 | 35 385 028.32 | 20 854 670.49 | 1 904 971.68 | 5 % | 16 435 329.51 | 44 % |

| 2005 | 34 500 000.00 | 32 725 797.76 | 12 574 525.20 | 1 774 202.24 | 5 % | 21 925 474.80 | 64 % |

| 2006 | 30 690 000.00 | 13 496 220.72 | 4 420 564.68 | 17 193 779.28 | 56 % | 26 269 435.32 | 86 % |

| 2007 | 28 670 000.00 | 2 089 406.00 | 711 961.00 | 26 580 594.00 | 93 % | 27 958 039.00 | 98 % |

| 2008 | 29 226 000.00 | 0.00 | 0.00 | 29 226 000.00 | 100 % | 29 226 000.00 | 100 % |

Vahesumma | | 375 951 000.00 | 281 020 642.64 | 195 151 162.19 | 94 930 357.36 | 25 % | 180 799 837.81 | 48 % |

| Uuringud | 900 000.00 | 695 731.50 | 635 195.31 | 204 268.50 | 23 % | 264 804.69 | 29 % |

Kokku | | 376 851 000.00 | 281 716 374.14 | 195 786 357.50 | 95 134 625.86 | 25 % | 181 064 642.50 | 48 % |

6.3. Väljamaksed

2008. aasta lõpus oli väljamakseid tehtud 52 % ulatuses, mis on võrreldes 2006. aasta lõpu seisuga (35 %) märkimisväärselt parem tulemus (tabel 3).

(...PICT...)

Väljamaksed on pärast 2005. aastat suurenenud, olles 2008. aastal 46 miljonit eurot, mis on rohkem kui kaks korda rohkem kui 2006. aastal. Programmide rakendamisega seotud viivitusi on märkimisväärselt vähendatud. Maksed ja väljamaksmata osa [9] võrdub kulukohustustega.

Prognoositakse, et väljamaksed ulatuvad 2009. ja 2010. aastal 60 miljoni euroni. Ülejäänud vahendid tuleks välja maksta aastatel 2011–2012, välja arvatud järelhindamisteks ja audititeks eraldatud vahendid.

(...PICT...)

2008. aasta lõpus oli täitmata kulukohustusi [10] kokku 48 % võrreldes 65 %ga 2006. aasta lõpus.

6.4. Edusammud riigi tasandil

Konkurentsivõime parandamisele keskendunud AKV riigid (Belize, Jamaica, Suriname, Kamerun ja Côte d'Ivoire) rakendasid oma programme kiiremini ning seetõttu olid nende lepingutega sidumata kulukohustuste (19 %–24 %) ja täitmata kulukohustuste määrad (35 %–56 %) madalamal tasemel (tabel 4).

Majanduse mitmekesistamisele keskendunud AKV riigid (Dominica, Grenada, St Lucia, St Vincent, Roheneemesaared, Madagaskar ja Somaalia) on suutnud rakendamist pärast 2006. aastat hoogustada. Siiski on nende lepingutega sidumata kulukohustuste (19 %–74 %) ja täitmata kulukohustuste määrade (32 %–81 %) erinevused suuremad ning kõrgemad kui lepingutega sidumata kulukohustuste (25,3 %) ja täitmata kulukohustuste määrade (48,1 %) üldised keskmised näitajad.

Tabel 4. Eraldatud vahendid riikide kaupa |

| Eraldatud vahendid (eurodes) | Kulukohustused (eurodes) | Maksed (eurodes) | Lepingutega sidumata kulukohustused (eurodes) | Lepingutega sidumata kulukohustused (%) | Täitmata kulukohustused (eurodes) | Täitmata kulukohustused (%) |

Belize | 27 719 000 00 | 21 749 415.38 | 15 959 198.62 | 5 969 584.62 | 22 % | 11 759 801.38 | 42 % |

Jamaica | 42 625 000.00 | 34 656 171.84 | 27 664 349.83 | 7 968 828.16 | 19 % | 14 960 650.17 | 35 % |

Dominica | 52 503 000.00 | 39 472 434.09 | 22 441 384.45 | 13 030 565.91 | 25 % | 30 061 615.55 | 57 % |

Saint Lucia | 71 623 000.00 | 50 239 673.65 | 33 004 820.80 | 21 383 326.35 | 30 % | 38 618 179.20 | 54 % |

Saint Vincent | 51 093 000.00 | 41 290 569.20 | 23 600 296.00 | 9 802 430.80 | 19 % | 27 492 704.00 | 54 % |

Grenada | 5 500 000.00 | 3 887 119.97 | 3 224 044.47 | 1 612 880.03 | 29 % | 2 275 955.53 | 41 % |

Suriname | 21 767 000.00 | 16 315 936.67 | 12 176 565.69 | 5 451 063.33 | 25 % | 9 590 434.31 | 44 % |

Vahesumma, Kariibi mere piirkond | 272 830 000.00 | 207 611 320.80 | 138 070 659.86 | 65 218 679.20 | 23,9 % | 134 759 340.14 | 49,4 % |

Kamerun | 47 277 000.00 | 35 349 181.62 | 29 869 122.30 | 11 927 818.38 | 25 % | 17 407 877.70 | 37 % |

Côte d'Ivoire | 34 546 000.00 | 22 655 888.96 | 15 333 367.71 | 11 890 111.04 | 34 % | 19 212 632.29 | 56 % |

Somaalia | 13 698 000.00 | 12 350 524.26 | 9 301 680.17 | 1 347 475.74 | 10 % | 4 396 319.83 | 32 % |

Roheneemesaared | 4 100 000.00 | 1 053 727.00 | 776 332.15 | 3 046 273.00 | 74 % | 3 323 667.85 | 81 % |

Madagaskar | 3 500 000.00 | 2 000 000.00 | 1 800 000.00 | 1 500 000.00 | 43 % | 1 700 000.00 | 49 % |

Vahesumma, Aafrika | 103 121 000.00 | 73 409 321.84 | 57 080 502.33 | 29 711 678.16 | 28,8 % | 46 040 497.67 | 44,6 % |

| | | | | | | |

KOGUSUMMA | 375 951 000.00 | 281 020 642.64 | 195 151 162.19 | 94 930 357.36 | 25,3 % | 180 799 837.81 | 48,1 % |

7. Mõju hindamine

7.1. Üldine teave

2008. aastal tellitud ja 2009. aasta esimeses kvartalis teostatud välishinnang hõlmas lähetusi kaheksasse riiki (Belize, Kamerun, Côte d'Ivoire, Dominica, Jamaica, St Lucia, St Vincent ja Suriname). Üldiselt kehtivad Kariibi mere idaosa riike käsitlevad tähelepanekud ka nende nelja riigi kohta, kuhu lähetust ei saadetud.

Käimasolevaid programme hinnati järgmistest asjaoludest lähtuvalt:

· eesmärkide olulisus ja kehtivus,

· keskmise tähtajaga reageerimisstrateegiate kehtivus riigiti,

· eriraamistiku tõhusus ja tulemuslikkus,

· kavandatud meetmete tulemused ja mõju banaane eksportivate tootjate konkurentsivõimele,

· kavandatud mitmekesistamismeetmete tulemused ja mõju (endistele) banaanikasvatajatele ning banaanisektoris hõivatud (endistele) töötajatele,

· programmide jätkusuutlikkus.

7.2. Riigipõhiste strateegiate olulisus

Konkurentsivõimet tõhustavad strateegiad on tõendanud oma olulisust ning olid selged ja teostatavad riikides, 1) kes väljendasid kõnealusele eesmärgile suurt pühendumust, 2) kellel olid soodsad põllumajanduslikud omadused, 3) kellel juba olid kõrgelt arenenud kaubanduslikel alustel ülesehitatud sektorid ning 4) kes suutsid tõsta banaanisektori tehnoloogilist ja kaubanduslikku taset (Belize, Kamerun, Côte d'Ivoire, Suriname ja esialgselt ka Jamaica). Nende eriraamistiku programmides tõsteti esikohale tootlikkuse suurendamist, tootekvaliteedi parandamist ning keskkonnasõbralikkust, koolitust, nišiturundust jne. Nende strateegiates võeti arvesse ka muutuvaid turutingimusi ja vajadusi.

(...PICT...)

Majanduse eduka mitmekesistamise aluseks on makro-, meso- ja mikromajanduse tasandi algatuste ühitamine. Riikide majanduse mitmekesistamise kavad olid ebamäärased, mitut valdkonda hõlmavad ning neil olid erinevad prioriteedid ja ajakavad, kasuks oleks tulnud selgemate suuniste olemasolu.

Mitmekesistamisega seoses tuvastati hindamise käigus, et:

· kavandati/rakendati liiga palju projekte ja programme (nt oli St Lucias 2008. aastal pooleli 64 meedet 69 miljoni euro väärtuses),

· programmid olid suunatud liiga paljudele valdkondadele, nt turism, erasektori arendamine ja põllumajanduse arendamine, mistõttu oli märkimisväärse mõju saavutamine piiratud.

7.3. Mõju

Banaanitööstus moodustab Belize´i, Kameruni, Côte d'Ivoire´i, Dominica, Jamaica, Suriname, Saint Lucia ja Saint Vincenti majandusest väga tähtsa osa. Dominica, St Lucia ja St Vincenti puhul kujutas banaanieksport 2006. aastal vastavalt 18,1 %, 19,7 % ja 22,3 % kõnealuste riikide koguekspordist (ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon 2008). Võrdluseks moodustasid Kameruni ja Côte d'Ivoire´i ekspordist banaanid vastavalt 9 % ja 7 %.

Eriraamistiku programmidega on edukalt kaasa aidatud Belize´i, Kameruni, Côte d'Ivoire´i ja Suriname konkurentsivõime parandamisele, pakkudes neile liberaalsemas keskkonnas paremaid ellujäämisväljavaateid.

Kariibi mere piirkonna tavapäraste tarnijate osakaal AKV banaanide impordist langes 1992. aasta 52,3 %-lt 13 %-le 2008. aastal. Samal ajal kasvas Aafrika osa AKV banaanide koguimpordist 37,4 %-lt 1992. aastal 59 %-le 2008. aastal ning Dominikaani Vabariigi (ei saa eriraamistiku raames toetust) ja Belize´i ekspordi osa AKV banaanide koguimpordist kasvas 10 %-lt 1992. aastal 28 %-le 2008. aastal.

Suriname on olnud väga edukas. Samuti tänu eriraamistiku toetusele suudeti anda riigi tööstusele uus hingamine ja muuta see tõhusaks eksportijaks. Suriname oli ajavahemikus 2006–2008 ainuke AKV tootja, kelle eksport kasvas.

Hindamisaruande kohaselt võib eeldada, et meetmed on lühikese ja keskmise tähtaja jooksul jätkusuutlikud. Belize´i, Kameruni, Côte d'Ivoire´i ja Suriname konkurentsivõime säilimine erineva tariifisüsteemi raames oleneb peaaegu täielikult nende suutlikkusest suurendada tootlikkust pärast 2009. aastat.

Praegu ei ole veel võimalik kindlalt väita, milline on eriraamistiku mõju majanduslikule stabiilsusele ning mitmekesistamisele, kuna ainult 50 % assigneeringutest on 2008. aasta lõpu seisuga välja makstud. Samuti on suuremad mitmekesistamisega seotud investeeringud suunatud füüsilist infrastruktuuri hõlmavatesse meetmetesse (teed, ehitised jne), mille puhul kulub tõhusa kasutamise saavutamiseni märkimisväärselt palju aega.

Mõju ei ole võimalik kindlaks määrata, kuna 1) muutuste tõttu EÜ finantseeskirjades on aeglustunud väljamaksete tegemine ja pikendatud on umbes poolte aastate 2003–2005 eriraamistiku meetmete kehtivusaega, 2) teatavate riikide (nagu Kamerun ja Côte d'Ivoire) objektiivselt kontrollitavad näitajad ei olnud piisavalt pädevalt välja arvutatud ning neid ei saanud mõju hindamisel kasutada ning 3) puudusid järelevalve- ja andmekogumissüsteemid, et koguda prognoositavate ja/või tegelike tulemuste kohta kumulatiivset teavet, nt Belize´is.

Sellegipoolest keskenduvad Kariibi mere idaosa riigid eriraamistiku raames saadud toetuse tulemusena majanduse eduka mitmekesistamise eeldustele. Üleminek banaaniekspordile rajatud majandusmudelilt muudele võimalustele on lisatud kõnealuste riikide arengukavadesse.

Keskendumine olulise infrastruktuuri tugevdamisele (Saint Vincent ja Dominica), põllumajandushariduse taseme parandamisele (Belize), erasektori arendamisele (Saint Vincent ja Saint Lucia), info- ja sidetehnoloogiahariduse lisamisele kooliprogrammi, turismi üldplaneeringu koostamisele ning sotsiaaltoetussüsteemidele toovad lõppkokkuvõttes kaasa positiivsed tulemused. Majandust mitmekesistavad riigid on nüüd palju pühendunumad suutlikkuse arendamisele, et viia mitmekesistamine jätkusuutlikule alusele.

Eriraamistiku programmidel oli positiivne mõju sihtgrupiks olnud elanikkonnale ja kogukondadele, nendest rahastati konkreetseid sotsiaalseid investeeringuid (nt sotsiaalinvesteeringute fondid, maaelu arengukavad, haridus ja tervishoid).

Konkurentsivõime parandamisele keskendunud riikides on banaanisektor praeguseks turutingimuste ning ELi keskkonnanõuete ja -standarditega rohkem kooskõlla viidud. Turu poolt dikteeritud tootmisnormide (nt EurepGAP ja ISO 14001) abil on parandatud töötingimusi põllumajandusettevõtetes, tõhustatud mullakaitse võimalusi ning vähendatud negatiivseid keskkonnamõjusid. Euroopas tunnustatava sertifikaadi saamiseks pidid tootjad kasutama sisendeid ratsionaalsemalt ja vähendama agrokemikaalide, pakkematerjalide, masinate ning elektrienergia üldist kasutamist.

Mitmekesistamisega seotud algatuste jätkusuutlikkus sõltub valitsuste otsustavusest lisada kõnealused meetmed iga-aastastesse eelarveeraldistesse ja kulukavadesse. Hindamise käigus tuvastati, et mitmekesistamisele keskendunud riigid kasutavad eriraamistiku vahendeid riikliku suutlikkuse tekitamisele, et tegeleda majanduse mitmekesistamise laiemate ja pikaajalisemate väljakutsete ja eesmärkidega.

8. Järeldused ja soovitused

Komisjon tegi jõupingutusi programmi rakendamise kiirendamiseks, tegemata samas järeleandmisi kvaliteedis, viis lõpule vajalikud kohandused käimasolevates eriraamistiku projektides ning vaatas läbi / kavandas projektid, mis kiideti heaks aastatel 2006–2008. Eriraamistiku programmidest tehtud tegelikud väljamaksed suurenesid 21 miljonilt eurolt 2006. aastal 46 miljonile eurole 2008. aastal. Väljamaksed kõigist programmidest viiakse lõpule 2012. aastaks (välja arvatud järelhindamisteks ja audititeks eraldatud vahendid).

Komisjoni talituste töödokument hõlmab 2006. aasta järelevalve ja mõju hindamise aruandes (COGEA 2006) esitatud soovituste ja võetud meetmete ülevaadet. 2008. aasta järelevalve ja mõju hindamise aruandes (HTSPE, 2009 ) hõlmatud 8 riigi puhul tuvastati edasiminekut nii konkurentsivõime kui ka mitmekesistamisega seotud küsimustes.

Teatavad edusammud konkurentsivõime ja suurema mitmekesisuse saavutamisel

Programmid aitasid märkimisväärselt kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

(1) Paranenud konkurentsivõime Belize´is, Kamerunis, Côte d'Ivoire´is ja Surinames, kuigi toetusega ei olnud võimalik hüvitada 2005., 2007. ja 2008. aastal orkaanide tekitatud kahju Jamaical.

(2) Paranenud suutlikkus majanduse edukal mitmekesistamisel Kariibi mere idaosa riikides ja põllumajanduslikul mitmekesistamisel (kus seda jälgiti) Somaalias, Roheneemesaartel ja Madagaskaril, kuigi kogumõju ei ole veel võimalik hinnata.

Konkurentsivõime parandamisele keskendunud riikides on banaanisektor praeguseks turutingimuste ning ELi keskkonnanõuete ja -standarditega rohkem kooskõlla viidud, millega on loodud alus jätkusuutlikule ettevõtluse arendamisele.

Eelmises aruandes esitatud soovituste rakendamise tulemusena on Belize´is, Jamaical ja Tuulepealsetel saartel märkimisväärselt paranenud rakendamise õigeaegsus ja kvaliteet. Kõnealune asjaolu ei olnud nii oluline Kameruni ja Côte d'Ivoire´i puhul, kes said kasutada mitmekesisemaid rahastamisallikaid ja ei olnud seega toetustest niivõrd sõltuvad.

Riikides, kus prioriteediks seati mitmekesistamine, kannatas tõhusus eesmärgi puudumise all, tehti palju väikesemahulisi investeeringuid keskmiselt summas 1–1,5 miljonit eurot, millel oli ainult piiratud mõju. Peale selle ei ole erinevad algatused omavahel ulatuslikult ja tugevalt seotud.

Välishinnangus soovitati, et mitmekesistamisele pühendunud AKV riigid peaksid eriraamistiku raames saadavad toetused majanduse makrotasandil mitmekesistamise valguses läbi vaatama. Läbivaatamine peaks hõlmama selliste programmide ühtsuse hindamist ning lihtsustama iga riigi mitmekesistamisstrateegia koostamist/täiustamist, seades prioriteedid, mis hõlmavad toetuseks vajalikku kvantiteeti ja rahastamisallikaid ning põhitegevuste institutsionaliseerimist.

Mitmekesistamisprogrammide järelevalve ning mõju hindamise parandamiseks soovitati ka ajakohastada ja parandada loogilisi raamistikke ning nende kasutamist programmijuhtimisvahendina, tagamaks seda, et rakendusasutused oleksid oma olukorrast teadlikud ning töötaksid loodetud tulemuste saavutamise suunas ning mõõdaksid aktiivselt kokkulepitud näitajaid.

AKV banaanide ekspordi jätkusuutlikkus endiselt habras

Jätkusuutliku konkurentsivõime väljavaated sõltuvad suures osas 1) käimasolevate kaubandusläbirääkimiste tulemustest ja 2) riikide suutlikkusest suurendada ka edaspidi tootlikkust ning vähendada kulusid.

Teatavate riikide valitud strateegiate abi ei ole olnud võimalik realistlikult hinnata rahvusvahelisel turul valitsevast olukorrast tekkinud väljakutseid ning WTOga peetavatest läbirääkimistest ning käimasolevatest kahepoolsetest läbirääkimistest tulenevaid võimalikke mõjusid. Tulemusi on võimalik saavutada juhul, kui riigid 1) väljendavad otsusekindlust kohaneda rahvusvaheliste arengutega, 2) neil on soodsad põllumajanduslikud omadused ja 3) neil juba on kõrgelt arenenud kaubanduslikel alustel ülesehitatud sektorid.

Probleemid ei ole banaane eksportivate riikide jaoks kadunud. Kõnealused riigid peavad need probleemid lahendama ühiselt ja rahvusvahelise abiga. Rahvusvaheline üldsus ja sealhulgas EL on pööranud suuremat tähelepanu arengumaade toetamisele, aidates neil suurendada kogu nende majanduse konkurentsivõimet ning aidates paremini ära kasutada rahvusvahelisi kaubandusvõimalusi. ELi kaubandusabistrateegia ei keskendu ainult üksikutele sektoritele. Üheks edusaavutamise eelduseks on koostada ja ajakohastada mitmeid sidusrühmi hõlmavaid kaubanduse arendamise strateegiaid ning integreeruda rahvusvahelisse kaubandussüsteemi.

Eriraamistiku rakendamine kümne aasta vältel võimaldas abi saavatel riikidel teha strateegilisi kavasid ning eriraamistik jääb kasulikuks võrdluspunktiks ka tulevastele meetmetele.

[1] Metoodikat on üksikasjalikult selgitatud komisjoni 2. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1609/1999 (EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14).

[2] EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2.

[3] EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14.

[4] Komisjoni otsus C/2007/1744.

[5] Komisjoni otsus C/2008/1424.

[6] Eelmine aruanne hõlmas aastaid 2005 ja 2006. KOM(2006) 806 (lõplik).

[7] Kvaliteedistandarditele vastavust nõuavad suuremad Euroopa edasimüüjad.

[8] Lepinguga sidumata kulukohustus väljendab protsenti vahenditest, mis on eraldatud sellisele projektile, millele ei ole määratud töid, tarneid, teenuseid, toetuslepinguid ega programmi eelarvestusi.

[9] Väljamaksmata osa väljendab protsenti vahenditest, mis on eraldatud või lepingutega seotud, kuid mida ei ole veel tasutud või välja makstud.

[10] Täitmata kulukohustused väljendavad protsentides vahendeid, mis on eraldatud programmidele, mille eest ei ole veel tasutud või mille eest ei ole väljamakseid tehtud. See hõlmab ka olemasolevate rakenduslepingute väljamaksmata osa.

--------------------------------------------------