ET Euroopa Liidu Teataja C 46/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 46/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BRUNA BÖNOR FRÅN ÖLAND”

EÜ nr: SE-PGI-0005-0692-03.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Bruna bönor från Öland”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Rootsi Kuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. – Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata või töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode koosneb „Bonita”, „Karin”, „Katja” ja „Stella I” sordi pruunide aedubade (Phaseolus vulgaris L.) kuivadest seemnetest.

Ubade maitset võib kirjeldada järgmiselt:

„Bonita” sordi oad on õrna ja kergelt magushapu lõhnaga. Nende maitse on mahe ja täidlane, meenutab kergelt keedetud kartulit ning tunda on tugevat oamaitset. Oad on tiheda tekstuuriga ja nõuavad mälumist. Oad võivad väga tõenäoliselt keetmisel puruneda. Neile on antud 8 palli 10-pallisel skaalal, kus 1 pall tähendab, et ükski uba ei kee puruks ja 10 palli tähendab, et kõik oad keevad puruks. „Bonita” sordi oad on küllaltki õrna helepruuni värvi ja on nelja sordi hulgas heleduselt teisel kohal.

„Karin” sordi oad on õrna ja kergelt magushapu lõhnaga. Neil on väga mahe, neutraalne ja tagasihoidlik maitse, mis meenutab kergelt keedetud kartulit. Nad on pehme tekstuuriga ja neid on kerge mäluda. Oad võivad väga tõenäoliselt keetmisel puruneda. Neile on antud 10 palli 10-pallisel skaalal. „Karin” sordi oad on õrna helepruuni värvi ja on neljast sordist kõige heledamad.

„Katja” sordi ubadel on õrn ja kergelt magushapu lõhn. Nad on väga tugeva oamaitsega, õrna ja täidlase koostisega ja kergelt hapuka maitsega. Oad on tiheda tekstuuriga ja nõuavad mälumist. „Katja” sordi oad tõenäoliselt keetmisel ei purune. Neile on antud 2 palli 10-pallisel skaalal. Oad on selget kastanpruuni värvi ja on neljast sordist kõige tugevama värvusega.

„Stella I” sordi oad on õrna ja kergelt magushapu lõhnaga. Nad on tugeva kreemja maitsega ning tunda on kerget keedukartuli ja oamaitset. Nad on pehme tekstuuriga ja nõuavad mõningat mälumist – rohkem kui „Karin” ja „Bonita” sordi oad, kuid märgatavalt vähem kui „Katja” sordi oad. On küllaltki võimalik, et oad keetmisel purunevad. Neile on antud 7 palli 10-pallisel skaalal. „Stella I” sordi oad on selget helepruuni värvi ja on nelja sordi hulgas värvuse tugevuse poolest teisel kohal.

Ubade värvus on ühtlaselt kollakaspruun ja varieerub rahvusvahelise värviskaala värvusest S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R värvuseni S 2060-Y30R.

Kõigi nelja sordi kuivade ubade toorvalgusisaldus on tavaliselt 19–21 %. Kaltsiumisisaldus on 0,08–0,12 %, fosforisisaldus 0,40–0,55 % ja magneesiumisisaldus 0,10–0,20 %.

Kõigi kirjeldatud sortide ubade seemned on lühikesed, munaja kujuga või piklikud, 1,5–2 korda laiusest pikemad ning ümarad. Nende pikkus on 8–15 mm.

Ubade veesisaldus peab olema vähemalt 9 %.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Teave ei ole vajalik

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Teave ei ole vajalik

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Ubade kasvatamine ning nende kuivatamine põllul vaaludes, rõuku panduna või kuivatites peab toimuma kirjeldatud geograafilises piirkonnas. Nimetatud meetoditel kuivatamine tähendab, et inimtegevus mõjutab ubade kvaliteeti ning seepärast on vaja häid praktilisi teadmisi sellise tegevuse mõjust vastava oapartii kvaliteedile.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Teave ei ole vajalik

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Teave ei ole vajalik

4. Geograafilise piirkonna lühikirjeldus:

„Bruna bönor från Öland” ubasid toodetakse Mörbylånga ja Borgholmi vallas Ölandi saarel, mis asub Läänemeres Rootsi maismaa idaranniku lähedal.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Ölandil on tavaliselt pehmed sügised ja talved. Suved on väga päikeselised, keskmise temperatuuriga 17 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 400–500 mm.

Ölandil on peamiselt liivane ja peenliivane muld, mis on eriti sobiv pruuni aedoa kasvatamiseks. Levinud on arusaam, et parima kvaliteediga oad kasvavad liivases mullas, kuna see on savist soojem ning selles säilib sügiseti vähem vett. Muldades, milles säilib sügiseti palju vett, on ubade seenhaiguste oht suurem, kuna saagikoristusajal puutuvad kaunad mõnikord maapinnaga kokku. Ubade kuivatamine põllul vaaludes, rõuku panduna või kuivatites tähendab, et inimtegevus mõjutab ubade kvaliteeti ning seepärast on vaja häid praktilisi teadmisi sellise tegevuse mõjust vastava oapartii kvaliteedile.

Põllumajanduskultuuride seemnete kasvatamist käsitlevas kirjanduses (Nilsson-Leissner; Weibull & Nordén, 1950) on märgitud, et pruuni aedoa kasvatamiseks on vaja kerget ja sooja mulda. Kõige paremad kasvutingimused on liivases mullas, millel on hea veeläbilaskvus, kõrge pH-väärtus, milles kasvavad head taimekultuurid ja puudub umbrohi. Samuti on märgitud, et pruun aeduba talub põuda, kuid on väga tundlik öökülma suhtes ning kõrge kvaliteedi saavutamiseks vajab ta küpsemise ajal kuiva ja sooja ilma.

Rootsis on vähe piirkondi, kus on sobivad kasvutingimused, st varase kevadega algav pikk kasvuperiood, vähesed sademed kasvuperioodil, pehme sügis ja palju päikeseküllaid tunde. Ölandi peetakse piirkonnaks, mis vastab neile tingimustele kõige paremini.

5.2. Toote eripära:

„Bruna bönor från Öland” ubadel on erinevalt väljaspool Rootsit kasvatatud pruunide ubade sortidest ühtlaselt jaotunud, ühtne ja selgelt kollakaspruun värvus, mis varieerub rahvusvahelise värviskaala värvusest S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R värvuseni S 2060-Y30R. Tavaline värvus oleneb osaliselt sordist ja osaliselt ubade ühtlasest kuivatamisest.

Kõigi kirjeldatud sortide ubade seemned on lühikesed, munaja kujuga või piklikud, 1,5–2 korda laiusest pikemad ning ümarad. Nende pikkus on 8–15 mm. Määratletud geograafilises piirkonnas ei kasvatata muid pruuni värvi ubasid.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Selleks et „Bruna bönor från Öland” oad saavutaksid iseloomuliku kuldpruuni värvi, on neile sügisel küpsemise ajal vaja päikest ning vihma ei tohiks palju sadada. Sagedased vihmaperioodid septembri esimesel poolel muudavad oad hallikamaks ja tumedamaks, vähendavad nende säilivust ning põhjustavad seenhaiguseid.

Rootsis on vähe piirkondi, kus on sobivad kasvutingimused, st varase kevadega algav pikk kasvuperiood, vähesed sademed kasvuperioodil, pehme ja vähese vihmasajuga sügis ning palju päikeseküllaid tunde. Ölandi peetakse piirkonnaks, mis vastab neile tingimustele kõige paremini.

Kõige kvaliteetsemate ubade saamiseks tuleb neid lisaks kuivatada põllul vaaludes, rõuku panduna või kuivatites. See tähendab, et inimtegevus mõjutab ubade kvaliteeti ning seepärast on kvaliteedi hindamiseks vaja häid praktilisi teadmisi. Põllul kuivatamise oskus on talunike seas põlvkonnalt põlvkonnale suuliselt edasi antav traditsioon. Ubasid võib vajaduse korral kaunviljade kuivatites edasi kuivatada.

On olemas kirjalikud andmed selle kohta, et pruuni aedoa kasvatamise pidev traditsioon ulatub aastani 1883. Eespool kirjeldatud sorte on Ölandil kasvatatud alates nende turule jõudmisest.

„Bruna bönor från Öland” ubasid hinnatakse kogu Rootsis kõrgelt. Seda illustreerib asjaolu, et Rootsi seemnekasvatajate liit on andnud „Bruna bönor från Öland” kasvatajatele nii üleriigilistel kui ka piirkondlikel näitustel mitmesuguseid auhindu. Ei ole andmeid selle kohta, et Rootsi seemnekasvatajate liit oleks auhinnanud mõne muu sordi pruune ube.

Rootsi seemnekasvatajate liit korraldas 1930.–1950. aastatel üleriigilisi seemnenäitusi, kus hinnati eri seemneid kogu riigist. Vendi Peterssone, Ölandi saarel Lilla Frö külas tegutsenud seemnekasvatajaid, auhinnati nende pruunide aedubade eest aastatel 1937, 1942 ja 1950.

Ölandil korraldatakse igal aastal saagikoristuspidu (tavaliselt septembri viimasel nädalavahetusel) ja pruuni aedoa päev („Bruna bönans dag”, septembri lõpupoole). Nende ürituste ajal korraldatakse pruunidest aedubadest väljapanekuid, neid tähistatakse ning külastajatele tutvustatakse uusi ubade valmistamise retsepte. Ölandi piirkondlike ja kohalike organisatsioonide eestvedamisel on juba ligikaudu kümme aastat kogutud pruuni aedoaga seotud retsepte.

„Bruna bönor från Öland” oad lisati 10. novembril 2006 ka Rootsi organisatsiooni „Slow Food Svenska Arkkommissionen” nimekirja riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil säilitamist väärivatest maitsetest.

Jaemüügis müüakse „Bruna bönor från Öland” ubasid vähemalt 10 % kallimalt kui muid ube (nt valged aedoad, borlotti oad ja harilikud oad). Rootsis ei kasvatata kaubanduslikus mahus peale pruuni aedoa ühtegi oasorti. Rootsi oakasvatajad saavad „Bruna bönor från Öland” ubade eest kuni 50 % kõrgemat hinda kui on sissetoodud ubadel, mis on sama kasutusotstarbega.

Kokkuvõtteks põhineb kaitstud geograafilise tähise taotlus nii asjaolul, et pruuni aedoa kasvatamiseks on vaja eriti soodsat kliimat, kui ka nende ubade heal mainel tarbijate hulgas.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.slv.se/upload/dokument/remisser/remisser_2007/Ansokan_Bruna_%20bonor_fran_%20Oland_webbversion.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.