ET Euroopa Liidu Teataja C 175/92

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Interneti edendamine: tegevuskava Interneti protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas””

KOM(2008) 313 lõplik

(2009/C 175/17)

27. mail 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Interneti edendamine: tegevuskava Interneti protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas””

KOM(2008) 313 lõplik.

Komitee juhatus tegi 8. juulil 2008 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 449 istungjärgul 3.–4. detsembril 2008 (3. detsembri istungil) pearaportööriks Thomas McDONOGH'i ja võttis ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Kokkuvõte

1.1 Komitee tervitab komisjoni teatist teemal „Tegevuskava Interneti protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas”. Komitee jagab komisjoni muret IPv6 Euroopas vastuvõtmise aeglase tempo suhtes ja nõustub, et on tungiv vajadus rakendada meetmeid Interneti protokolli järgmise versiooni laialdase kasutuselevõtu toetamiseks.

1.2 IPv6 aeglane rakendamine seab ohtu Lissaboni strateegia, mida rakendatakse algatuse i2010 raames (1). Interneti kasutamise ja uuendustegevuse majanduslik võimendav mõju on Euroopa konkurentsivõime jaoks ülitähtis. Nii nagu lairibaühenduse kättesaadavus, saab ka IPv6 kättesaadavus oluliseks liikumapanevaks jõuks Interneti-majandusele ning me uurime juba teisi piirkondi (nt IPv6 kasutamine Hiina järgmise põlvkonna Interneti projekti) (2) teostamiseks) IPv6 rakendamise osas. Me ei tohi IPv6 rakendamises oma suurematest kaubanduspartneritest veelgi rohkem maha jääda.

1.3 Komitee tervitab paljusid kõnealuses teatises sisalduvaid meetmeid, kuid julgustab komisjoni võtma kindlamat seisukohta seoses Euroopa Liidu juhtrolliga, mida tuleks etendada IPv6 kasutuselevõtu kiirendamiseks. Komitee usub, et ilma nimetatud juhtrollita jääb üleliia optimistlikuks komisjoni eesmärk, et aastaks 2010 on vähemalt 25 %-l Euroopa kasutajatest IPv6 Internetiga ühendamise võimalus.

1.4 Komitee leiab, et teatises ei pöörata piisavalt tähelepanu eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud teemadele, mis on päevakorrale tõusnud seoses IPv6 rakendamisega asjade Interneti (3) edendamiseks. Need teemad on Euroopa Liidu elanikele ülitähtsad ning neid tuleb põhjalikult käsitleda, et kaitsta kodanike õigusi ja lihtsustada IPv6 standardi vastuvõtmist.

1.5 Juba niigi tõsist geograafilise digitaalse lõhe probleemi Euroopas süvendaks üleminek IPv6-le veelgi, kui komisjon ei rakenda konkreetseid meetmeid selle probleemi lahendamiseks ja ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele erilise tähelepanu tagamiseks. On vaja üleeuroopalisi meetmeid, et kindlustada võimalikult kiiresti võrdsus kõigi liikmesriikide vahel IPv6 kättesaadavuse osas.

1.6 IPv6 toob endaga kaasa terve rea uusi veebipõhiseid tehnoloogiaid ja teenuseid, mis teevad elu kergemaks kõigil kodanikel, kuid eriti ebasoodsamas olukorras inimestel – eakatel, puuetega ja madalama haridusega inimestel. Komitee leiab, et IPv6 levik üle terve Euroopa Liidu nõuab tugevaid meetmeid valitsuste tasandil ning seda ei tohiks jätta kitsaste kommertshuvide kui madalaima ühise nimetaja hooleks.

1.7 Komitee juhib komisjoni tähelepanu EMSK varasematele arvamustele, mis sisaldavad märkusi Interneti kasutamise edendamise, andmekaitse probleemide, Interneti turvalisuse ja geograafilise digitaalse lõhe kohta (4).

1.8 Käesolevas arvamuses soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kommenteerida erilist tähelepanu vajavaid valdkondi ja anda mõningaid soovitusi.

2. Soovitused

2.1 Komisjon peaks tagama Euroopa Liidu tasandil tugeva juhtimise ja toetama IPv6 kiiret levikut üle kogu Euroopa Liidu.

2.2 See juhtimine peab põhinema selgel visioonil IPv6 põhjal toimiva veebikeskkonna tulevikust ja paljudest kasuteguritest, mida see endas kõigi sidusrühmade jaoks kätkeb.

2.3 Komisjon peaks tegema tihedamat koostööd Interneti organisatsioonidega, tagamaks integreeritud lähenemine Euroopa tasandil juhtimisele, mida pakutakse tööstusele IPv6 kiireks rakendamiseks.

2.4 Üle terve Euroopa Liidu tuleks pakkuda koolitus- ja haridusprogramme, et tagada maksimaalne arusaamisne IPv6 tehnoloogiast ning suutlikkus seda edukalt vastu võtta.

2.5 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (5) tuleks kasutada seoses IPv4-lt IPv6-le ülemikuga tekkivate kulude katmiseks väiksematele Interneti-teenuse ja infosisu pakkujatele.

2.6 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi tuleks samuti kasutada selleks, et innustada rakenduste ja teenuste arengut, mis soodustavad uue standardi kasutuselevõttu.

2.7 Et tasakaalustada Interneti-teenuse pakkujaks oleva ettevõtte osanike ja kodanike huve, peaksid suured Interneti-teenuse pakkujad olema kohustatud tagama Euroopa Liidu tasandil juhtrolli IPv6 rakendamises kõikjal Euroopa Liidus. Interneti-teenuse pakkujate litsentside uuendamine peaks olema seotud kohustusega pakkuda aastaks 2010 piiranguteta IPv6 ühendust ja tegeleda ulatuslike kasutajakoolitustega IPv6 rakendamise alal.

2.8 Komisjon peaks suunama keskendunud jõupingutusi Euroopa Liidu tasandil ja tegelema globaalselt tõsiste eraelu puutumatuse ja andmekaitse probleemidega, mis tekivad seoses IPv6 kasutuselevõtuga.

2.9 Komitee soovitab potentsiaalse probleemi lahendamiseks seoses geograafilise digitaalse lõhega nende vahel, kellel on juurdepääs IPv6-le ning kellel seda ei ole, kasutada siseriiklike lairibastrateegiate (6) mehhanisme või mõnda sarnast vahendit. Peale selle tuleks IPv6 leviku tagamiseks kasutada võimalusel Euroopa Regionaalarengu Fondi.

3. Taustteave

3.1 Ülevaade tegevuskavast

Tegevuskavas, mille koostamise eesmärk oli toetada Interneti protokolli järgmise versiooni (IPv6) laiaulatuslikku rakendamist aastaks 2010, märgitakse, et:

— IPv6 kiire rakendamine on vajalik, sest praegu kasutusel oleva Interneti protokolli neljanda versiooni IP-aadresside kogum hakkab ammenduma;

— IPv6 on Interneti protokollil põhinevate teenuste ja rakenduste uuendamiseks sobiv platvorm ning on eluliselt vajalik, et Euroopa püsiks tehnoloogiapõhise majanduskasvu osas esirinnas.

3.2 Interneti protokoll

Interneti protokoll (IP) annab igale Internetti ühendatavale seadmele või infotootele numbri, s.o aadressi, mille abil see saab suhelda muude seadmetega. Praegu kasutatav versioon IPv4 pakub rohkem kui 4 miljardit sellist aadressi, (7). kuid Interneti jätkuva kasvuga sammu pidamiseks sellest ei piisa.

Ajakohastatud protokolli IPv6 on üheksakümnendate aastate lõpust alates hakatud järk-järgult kasutusele võtma, (8) kuid selle rakendamine on väga aeglane – IPv6 side moodustab imeväikse protsendi (>1 %) kogu Interneti sidest (9).

Prognoositakse, et IPv4 aadresside kogum ammendub millalgi ajavahemikus 2010–2012 (10). Kui IPv4 aadresside probleemile sobivat lahendust ei leita, hakkab see piirama Interneti kasvu ja IP-põhiste võrkude uuendusvõimet.

3.3 Vajadus Ipv6 järele

IPv6 pakub aadressiruumi probleemile pikaajalist lahendust. IPv6 protokollis määratletud aadresside arv on hiigelsuur (3,4 x1038).

IPv6 võimaldab igal kodanikul, igal võrguoperaatoril ja igal organisatsioonil maailmas omada nii palju IP-aadresse, kui tal on vaja iga mõeldava seadme või infotoote ühendamiseks otse ülemaailmse Internetiga. Nagu ütles ilmekalt volinik Reding: „Kui Euroopa kodanikud tahavad kasutada selliseid uusimaid Interneti-seadmeid nagu RFID-kiipe poodides, tehastes ja lennujaamades, energiat säästvaid arukaid kütte- ja valgustussüsteeme ning sõidukitesse sisseehitatud võrke ja navigatsioonisüsteeme, seisamegi juba silmitsi IP-aadresside nõudluse tuhandekordse kasvuga … (11)”.

Komisjoni rahastatud uurimus (12) tõendas selle potentsiaali olemasolu mitmete turusektorite jaoks, näiteks koduvõrgud, ehitushaldus, mobiilside, kaitse- ja julgeolekusektor ning autotööstus.

3.4 IPv6 ja rahvusvaheline konkurentsivõime

Muud piirkonnad, eriti Aasia, on juba ilmutanud suurt huvi IPv6 vastu.

3.5 Üleminek IPv6-le

Kasutatakse üleminekuperioodi (eeldatavasti kestab see üle 20 aasta), mil IPv4 ja IPv6 eksisteerivad koos samades seadmetes ja nende ülekanded toimuvad samade võrgulinkide kaudu. Üleminekuperioodi jooksul kasutatakse kalleid kopeerimismehhanisme, et toime tulla varasema sõltuvusega IPv4-st: kattetehnoloogiad nagu duaalne pinu ja tunneldamine ning hädapärased lahendused nagu NAT-meetod (Network Address Translation) ja IPv4 aadresside oksjonid.

3.6 Sidusrühmad:

IPv6 kasutuselevõtt eeldab paljude osalejate tähelepanu üle terve maailma:

— Interneti organisatsioonid (nagu ICANN, piirkondlikud Interneti-registrid (RIR) ja IETF), mis peavad juhtima ühiseid IPv6 ressursse ja teenuseid.

— Interneti-teenuse pakkujad (ISP) peavad hakkama edaspidi oma klientidele pakkuma IPv6-ühenduvust ja IPv6-põhiseid teenuseid.

— Infrastruktuuri müüjad peavad hakkama integreerima IPv6 võimalusi oma toodetesse.

— Sisu ja teenuste (veebisaitide, kiirsõnumivahetuse, e-posti) pakkujad peavad aktiveerima IPv6 oma serverites.

— Äri- ja tarbijarakenduste müüjad peavad tagama oma lahenduste ühitatavuse IPv6-ga ning töötama välja teenuseid, mis võimaldaksid kasu saada IPv6 eriomadustest.

— Lõppkasutajad (tarbijad, äriühingud, akadeemiline sektor ja riiklikud haldusasutused) peaksid ostma IPv6-ga ühilduvaid tooteid ja teenuseid ning muutma oma kohtvõrgud IPv6-ga kokkusobivaks.

3.7 IPv6 rakendamise kulud

Praktiliselt võimatu on usaldusväärselt hinnata, kui suured on IPv6 ülemaailmse kasutuselevõtuga seotud kulud. Uute sidusrühmade IPv6-ga hõlmamine aitab kulusid kontrolli all hoida.

3.8 Vajadus Euroopa tasandi poliitika järele

Enamik sidusrühmi ei taju veel otseselt IPv6 kasutuselevõtmisest saadavat kasu. Kasutegurid ilmnevad pikemas perspektiivis ja seetõttu on paljud sidusrühmad äraootaval seisukohal.

Tagajärjeks ongi viivitus IPv6 laiaulatuslikus kasutuselevõtus, juhul kui kohe ei rakendata positiivseid meetmeid „… kuid see asetaks Euroopa uusima Interneti-tehnoloogia kasutamisel kehvale positsioonile ja võiks tekitada kriisi, kui vana süsteemi aadressid otsa saavad… (13)” Asjakohased poliitikameetmed Euroopa Liidu tasandil võiksid turgu ergutada, julgustades inimesi ja organisatsioone edasi liikuma.

3.9 Komisjoni kavandatavad meetmed

3.9.1 IPv6 laialdane rakendamine Euroopas aastaks 2010

3.9.2 Parandada IPv6 juurdepääsu sisule, teenustele ja rakendustele

— Liikmesriigid peaksid toetama seda, et IPv6 oleks kasutatav avaliku sektori veebisaitidel ja e-valitsuse teenuste puhul.

— Tööstuse sidusrühmad peaksid seadmete või rakenduste väljatöötamise esmase platvormina (nt sensorid, kaamerad jms) kaaluma IPv6-t

— On vaja rahalist abi standardimise toetuse meetmeteks, et parandada võrkude ühilduvust.

— 7. raamprogrammiga rahastatavaid uurimisprojekte tuleb ergutada võimaluse korral IPv6-d kasutama

3.9.3 Luua IPv6-ga ühenduvuse ja IPv6-toodete nõudlus riigihanke kaudu

— Liikmesriigid peaksid tegema ettevalmistusi IPv6 kasutuselevõtuks oma võrkudes

3.9.4 IPv6 kasutuselevõtu õigeaegse ettevalmistamise tagamine

— Teadlikkuse tõstmise kampaaniaid eri kasutajarühmadele

— Kasutuselevõtu praktiliste kogemuste levitamiseks erimeetmete toetamine (7. raamprogrammi kohaselt)

— Interneti-teenuse pakkujate julgustamine pakkuma oma klientidele täielikku ühenduvust IPv6-ga 2010. aastaks

3.9.5 Turvalisuse ja eraelu puutumatuse tagamine

— Komisjon jälgib IPv6 laiaulatusliku rakendamise mõju eraelu puutumatusele ja turvalisusele, kasutades selleks eeskätt konsulteerimist sidusrühmadega, nagu andme- ja õiguskaitseasutused.

On väljendatud ka kõhklusi seoses eraelu puutumatuse tagamisega IPv6 puhul, eeskätt on seda teinud artikli 29 andmekaitse töörühm (14).

3.10 Tegevuskava elluviimine

— Tegevuskava kavatsetakse ellu viia järgmise kolme aasta jooksul.

— Komisjon jätkab Interneti organisatsioonide tegevuse jälgimist ja annab vajadusel omapoolse panuse aruteludesse.

— Komisjon teavitab saavutatud edust korrapäraselt kõrgetasemelist i2010 eksperdirühma.

4. Üldmärkused

4.1 Üleminek IPv6-le on eluliselt vajalik, kuna praeguse IP standardi – IPv4 – aadresside kogum hakkab ammenduma: prognoositakse, et IPv4 aadresside kogum ammendub enne 2012. aastat. Kui IPv6 kasutuselevõtu tempot ei kiirendata oluliselt, siis aeglustub Interneti kasv dramaatiliselt ja vananenud IPv4 suurendab Interneti kasutamise kulusid. Selle viivituse hind oleks igasuguse Interneti-kaubanduse suuremad kulud, aeglasem IP-alane uuendustegevus ja aeglasem majanduskasv.

4.2 Teatises märgitakse, et edusammud standardi suunas on olnud aeglased, kuna IPv6 kasutuselevõttu ei juhi üks konkreetne asutus. Komitee tunnustab seda, et eri riigid ja sidusrühmad on läbi viinud IPv6 leviku programme riiklikul tasandil, kuid komitee pole rahul toetusega, mis IPv6 kasutuselevõtule on osaks saanud Euroopa Liidu tasandil.

Komiteele valmistab muret see, et IPv6 kasutuselevõtt on seatud liiga suurde sõltuvusse kommertshuvidest, eriti Interneti-teenuse pakkujate hvidest. See on haledalt läbi kukkunud. IPv6 kasutuselevõtuga viivitamisel on liiga suured majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, et jätta see kitsaste kommertshuvide hooleks – IPv6 rakendamine on valitsuste ülesanne. Komisjon peaks praegu taotlema Euroopa Liidule suuremat juhtrolli, mida toetaksid sobivad poliitika- ja toetusvahendid, ja asuma seda rolli kiiresti teostama.

4.3 Tõhusate meetmete puudumine IPv6 rakendamisel seab ohtu Lissaboni strateegia, mida rakendatakse algatuse i2010 raames (1). Interneti kasutamise ja uuendustegevuse majanduslik võimendav mõju on Euroopa konkurentsivõime jaoks ülitähtis, me ei tohi IPv6 rakendamises oma suurematest kaubanduspartneritest veelgi rohkem maha jääda. Kuigi mõned Euroopa Liidu liikmesriigid on teinud konkreetseid jõupingutusi tagamaks, et nende riik oleks IPv6 rakendamiseks valmis, on Euroopa Liit kui regioon teiste regioonidega võrreldes IPv6 leviku poolest siiski maha jäänud.

4.4 „Interneti valitsemise” egiidi all peaks komisjon juhtima keskendunud jõupingutusi Euroopa Liidu tasandil ja tegelema globaalselt tõsiste eraelu puutumatuse ja andmekaitse probleemidega, mis tekivad seoses IPv6 kasutuselevõtuga. IPv6 kombineerituna tehnoloogiatega, nagu raadiosageduse kindlaksmääramise vahendid (RFID), võimaldab miljardeid objekte koondada asjade Interneti võrku, mis tõstatab tõsiseid ja keerukaid probleeme seoses eraelu puutumatuse ja turvalisusega.

Komitee märgib, et komisjon esitab 2009. aasta algul ettepanekud elutähtsa infrastruktuuri kaitse kohta, et aidata meil toime tulla Interneti turvalisuse probleemidega (15). Komitee soovitab seetõttu, et kõnealused ettepanekud peaksid sisaldama tugevaid skeeme tegelemaks uute väljakutsetega, mis tulenevad IPv6 rakendamisest.

4.5 Me jääme ootama komisjoni soovitust eraelu puutumatuse aspektide kohta seoses raadiosagedustuvastamise seadmete ja asjade Interneti haldamisega (16). Uus IPv6 protokoll lihtsustab ühenduvuse tohutut laienemist, mille käigus miljardid igapäevased esemed (autod, riided, tööriistad jne) võivad ühenduda Internetti oma ainulaadse IP aadressiga. Volinik Reding on öelnud „…me peame käsitlema neid ohte, kui asjade Internetilt oodatakse majanduskasvu täieliku potentsiaali realiseerimist. Eelkõige peame me tegelema kodanike muredega, kui me ei taha kohata nende tõrjuvat suhtumist neisse uutesse tehnoloogiatesse …” (15).

4.6 Komisjon peaks IPv6 kiireks levikuks üle kogu Euroopa Liidu tagama tugeva juhtimise Euroopa Liidu tasandil. See juhtimine peab põhinema selgel visioonil IPv6 põhjal toimiva veebikeskkonna – asjade Interneti, „ümbritseva intellekti” (17) jms – tulevikust ja paljudest kasuteguritest, mida see kõigi sidusrühmade jaoks endas kätkeb.

4.7 Kõnealust visiooni tuleb levitada mitmesuguste kanalite kaudu, suunates sobivaid sõnumeid konkreetsetele sihtrühmadele (Interneti-teenuse pakkujad, infosisu pakkujad, tarberakenduste müüjad ja lõpptarbijad) üle-euroopalise teabekampaania raames.

4.8 IPv6 kasutuselevõttu lihtsustaksid suuresti haridus- ja koolitusprogrammid. Tehnoloogia on võrreldes IPv4-ga palju täiuslikum, kuid nõuab korralikuks rakendamiseks head koolitust. Komisjon, liikmesriikide valitsused, Interneti-teenuse pakkujad ja teised juhtorganid peaksid tagama, et IPv6 alased koolitus- ja haridusprogrammid oleksid hõlpsasti kättesaadavad kõigile kasutajate sihtrühmadele.

4.9 Komisjon peaks tegema tihedamat koostööd Interneti organisatsioonidega – Interneti Nimede ja Numbrite Korporatsioon (ICANN), Réseaux IP Européens (RIPE), piirkondlikud Interneti-registrid (RIR), Interneti-ehituse töökond (IETF) jt –, tagamaks integreeritud lähenemine Euroopa tasandil juhtimisele, mida pakutakse IT-valdkonnale IPv6 kiireks rakendamiseks.

4.10 Interneti-teenuse pakkujate roll on määrava tähtsusega IPv6 levikul ja rakendamisel. Interneti-teenuse pakkujad, kes tegelevad ka mobiilside ja tavatelefoniside pakkumisega, on aga siiski IPv6 ja sellega Euroopa Liidu teabevahetuses kaasneva revolutsiooni suhtes tõrksalt meelestatud, kuna see kujutab endast ohtu nende praegustele tuluallikatele (IP-kõned — VoIP). Sellest hoolimata ei tohiks Interneti-teenuse pakkujate kitsastel ärihuvidel lasta kahjustada kõigi ELi kodanike huve. Suuri Interneti-teenuse pakkujaid tuleks sanktsioonide, trahvide ja lubade andmise eeskirjade abil kohustada võtma ELi tasandil juhtrolli IPv6 rakendamisel üle terve Euroopa Liidu. Neil on mõjuvõim ja ressursid, et anda suur panus probleemi lahendamisse.

4.11 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (5) tuleks kasutada seoses Interneti protokolli neljandalt kuuendale versioonile ülemikuga tekkivate kulude katmiseks väiksematele Interneti-teenuse pakkujatele ja infosisu pakkujatele. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi tuleks samuti kasutada selleks, et innustada rakenduste ja teenuste arengut, mis soodustavad uue standardi kasutuselevõttu.

4.12 Komitee leiab, et teatises ei pöörata piisavalt tähelepanu eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud teemadele, mis on päevakorrale tõusnud seoses IPv6 rakendamisega. Need teemad on Euroopa Liidu elanikele ülitähtsad ning neid tuleb põhjalikult käsitleda, et kaitsta kodanike õigusi, luua usaldust ja lihtsustada IPv6 standardi vastuvõtmist.

4.13 Kui komisjon ei rakenda konkreetseid meetmeid, siis süvendab üleminek IPv6-le veelgi geograafilise digitaalse lõhe (18) probleemi Euroopas. Mõned liikmesriigid teostavad riiklikul tasandil programme tagamaks, et nende Interneti-kasutajad on suutelised minema aastaks 2010 üle IPv6-le. On vaja üle-euroopalisi meetmeid, et tagada võimalikult kiiresti võrdsus kõigi liikmesriikide vahel IPv6 kättesaadavuse osas.

4.14 Komitee soovitab potentsiaalse probleemi lahendamiseks seoses geograafilise digitaalse lõhega nende vahel, kellel on juurdepääs IPv6-le ning kellel seda ei ole, kasutada siseriiklike lairibastrateegiate mehhanisme (6) või mõnd sarnast vahendit. Peale selle tuleks IPv6 leviku tagamiseks kasutada võimalusel Euroopa Regionaalarengu Fondi.

Brüssel, 3. detsember 2008. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretär Martin WESTLAKE

(1) KOM(2005) 229 (lõplik) „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”.

(2) http://www.ipv6.com/articles/general/IPv6-Olympics-2008.htm

(3) Vt arvamused CESE „Raadiosagedustuvastus (RFID)”ELT C 256, 27.10.2007 ja CESE „Asjade internet”, ELT C 77, 31.3.2009, lk 60.

(4) Vt nt arvamus CESE „Infoühiskond/arvutikuritegevus”EÜT C 311, 7.11.2001, lk 12; „Võrk ja teabeturve”EÜT C 48, 21.2.2002, lk 33, „Interneti turvalisem kasutamine”ELT C 157, 28.6.2005, lk 136; „E-kaubandus/Go Digital”ELT C 108, 30.4.2004, lk 23; „Turvalise infoühiskonna strateegia”ELT C 97, 28.4.2007, lk 21 jne.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013).

(6) „Euroopa ühendamine suurel kiirusel: siseriiklikud lairibastrateegiad”, KOM(2004) 369.

(7) IPv4 määratluse allikas: RFC 791, 1981. RFC tähendab kommentaarinõudeid („Request For Comments”). Vt Interneti-ehituse töökond (IETF); http://www.ietf.org.

(8) RFC 2460, 1998. http://www.ietf.org/html.charters/OLD/ipv6-charter.html ja http://www.ietf.org/html.charters/6man-charter.html.

(9) „Tracking the Ipv6 Migration” uuringu lõpparuanne, koostaja Arbor Networks http://www.arbornetworks.com/en/ipv6-report.html.

(10) http://www.potaroo.net/tools/ipv4/index.html, http://www.tndh.net/~tony/ietf/ipv4-pool-combined-view.pdf.

Varasem prognoos, milles on kirjeldatud analüüsi tausta: http://www.cisco.com/web/about/ac123/ac147/archived_issues/ipj_8–3/ipv4.html.

(11) IP/08/803 Brussels 27/5/2008.

(12) „IPv6 mõju vertikaalsetele turgudele”, 2007. aasta oktoober (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ipv6/docs/short-report_en.pdf).

(13) IP/08/803 Brussels 27.5.2008.

(14) Arvamus 2/2002 unikaalsete identifikaatorite kasutamise kohta telekommunikatsiooni terminaliseadmetes: IPV6 näide. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2002/wp58_en.pdf.

(15) Kõne /08/336, 17.6.2008„Globaalse Internetimajanduse võimaluste kasutamine”, OECD ministrite kohtumine „Interneti-majanduse tulevik”, Soul, Korea, 17.–18. juuni 2008.

(16) http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_of_Things and http://www.itu.int/osg/spu/publications/internetofthings/InternetofThings_summary.pdf.

(17) http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_intelligence.

(18) KOM(2003) 65, KOM(2003) 673, KOM(2004) 61, KOM(2004) 369, KOM(2004) 380.