Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Kontrollikojale - Aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) finantsjuhtimise kohta 2005. aastal {SEK(2006) 977} /* KOM/2006/0405 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel, 19.7.2006 KOM(2006) 405 lõplik KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE JA EUROOPA KONTROLLIKOJALE Aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) finantsjuhtimise kohta 2005. aastal {SEK(2006) 977} SISUKORD 1. Sissejuhatus 3 2. Eesmärkide saavutamine 2005. aastal 4 2.1. Programmide ja projektide kvaliteedi tõstmine 4 2.2. Programmide ja projektide kiirem elluviimine 6 2.3. Kõrgetasemeline kontroll 6 3. Finantsolukord, 6.–9. EAF – eraldatud, seotud, kulutatud ja kulutamata vahendid 2005. aasta lõpus (miljonit eurot, neto) 7 4. Sündmused, mis mõjutasid märkimisväärselt tegevust 2005. aastal 7 4.1. Ebaühtlane jaotumine 7 4.2. Stabex 7 4.3. Haldusteave 8 4.4. Õiguspiirangud kaasrahastamisele 8 4.5. Sisekontroll 8 4.6. Ressursid 9 1. Sissejuhatus Komisjoni aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) finantsjuhtimise kohta 2005. aastal vastab üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 96, 102 ja 135 nõuetele. Artikli 96 teises lõikes on sätestatud, et: „EAFi raamatupidamisaruandele lisatakse eelmise aasta finantsjuhtimise aruanne, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid: 1. eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt; 2. finantsolukorra ja sündmuste kohta, mis eelarveaastal on tegevust oluliselt mõjutanud. Euroopa Arengufond (EAF) rahastab EÜ koostööd: - Sahara-taguse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega Cotonou lepingus sätestatud AKV-EÜ partnerluse raames; - 20 ülemeremaa ja –territooriumiga (ÜMT), mis on põhiseaduslikult liikmesriikidega seotud[1]; ning - Euroopa Investeerimispanga (EIB) programmidega AKV riikides. ELi partnerlus AKV riikidega põhineb Cotonou lepingul. ELi ja AKV liikmesriigid kirjutasid lepingule alla 2000. aastal ning leppisid kokku selle ülevaatamises iga viie aasta järel kuni selle kehtivusaja lõppemiseni 2020. aastal. Esimest korda vaadati leping läbi 2005. aastal. ELi ja liikmesriikide ÜMTide partnerlust reguleeritakse ELi ministrite nõukogu eraldi otsusega[2]. Lisaks ei rahastata mõningaid komisjoni AKV arenguprogramme mitte Cotonou lepingu raames, vaid ELi üldeelarvest. Käesolev aruanne neid programme ei hõlma. Tegemist on: - komisjoni tegevusega Lõuna-Aafrikas; - temaatiliste eelarveridadega, mis käsitlevad toiduainetega kindlustatust, demokraatiat ja inimõigusi ning keskkonda; ning - eriraamistiku alusel banaanitootjatele pakutav toetus. Ka Euroopa Investeerimispank (EIB) rahastab tegevusi AKV riikides investeerimisrahastust ning omavahenditest. ELi arengupoliitika ja -programmide koostamise ja rakendamise eest AKV riikides ja ÜMTdes vastutab kaks komisjoni osakonda: - arengu peadirektoraat koostab strateegiaid ja programme koos AKV partneritega ja - EuropeAid viib programmide ja projektide kaudu strateegiad ellu. Üheksas Euroopa Arengufond hakkas kehtima 1. aprillil 2003, kui kõik liikmesriigid olid lepingu ratifitseerinud. Komisjon kandis üheksandasse Euroopa Arengufondi eelnevate arengufondidest ülejäänud vahendid. Üheksanda Euroopa Arengufondi kehtivusaeg lõppeb 2007. aasta detsembris. 2. Eesmärkide saavutamine 2005. aastal Komisjon seadis endale eesmärgid ja määratles tulemusnäitajad ja kvantifitseeritud eesmärgid, mille abil mõõta, kuidas 2005. aastal on paranenud EAFide: - programmide kvaliteet; - nende rakendamise kiirus ja tõhusus ning - kontrollisüsteemide toimimine. 2.1. Programmide ja projektide kvaliteedi tõstmine 2005. aastal tegi komisjon suuremaid jõupingutusi uute programmide kvaliteedi parandamiseks. Tehti ettepanek luua eksperdihinnanguid andev kvaliteedi tugirühm EuropeAidi, arengu peadirektoraadi ja vajadusel ka teiste peadirektoraatide ametnikest. Kvaliteedi tugirühm teostab hindamised enne, kui komisjon võtab vastu rahastamisotsuse – esmalt programmi koostamise ajal projektijuhtimise algetapis ning hilisemas tehnilise vormistamise etapis. 2005. aastal kvaliteedi tugirühma 35 kohtumise raames hinnatud programmide rahaline väärtus oli 3800 miljonit eurot. 2005. aastal suurendas komisjon Euroopa Arengufondi rahalist panust haridusse ja tervishoidu, infrastruktuuri ja eelarvetoetustesse, et aidata saavutada aastatuhande arengueesmärke. Lisaks eraldati Euroopa Arengufondi vahendeid muudele valdkondadele, kus aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on vaja teha jõupingutusi – demokraatia, õigusriik, avalik haldus ja põllumajandus. 2005. aastal eraldas komisjon EAFi vahenditest kõige suurema osa – 36% põhiliste sotsiaalteenuste, nagu haridus, tervishoid, puhas vesi ja elementaarne kanalisatsioon, osutamiseks. Need on aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt esmatähtsad. Suuruselt järgmise osa eraldas komisjon eelarve- ja maksebilansitoetusteks (arvud sisaldavad ka toiduainetega kindlustatust ja Stabexi-operatsioone) ning transpordile, sideteenustele ja energeetikale. Koos moodustasid need kolm valdkonda 84% Euroopa Arengufondi üldistest kulukohustustest. EAFi kulukohustused ja väljamaksed OECD arenguabikomitee liigituse kohaselt, 2005 (miljonites eurodes, bruto)[3] | Valdkond | Kulukohustused | Väljamaksed | miljonit eurot | % kogukohustustest | miljonit eurot | % kogumaksetest | Haridus, tervishoid, vesi, elementaarne kanalisatsioon | 1 252 | 36% | 711 | 29% | Eelarve- ja maksebilansitoetused[4] | 858 | 24% | 628 | 26% | Transport, sideteenused ja energeetika | 839 | 24% | 584 | 24% | Põllumajandus, kalandus, kaubandus, tööstus, turism | 194 | 6% | 214 | 9% | Keskkond, muud valdkondadevahelised küsimused | 164 | 5% | 72 | 3% | Muu, kaasa arvatud rekonstruktsioonitoetus | 205 | 5% | 248 | 9% | Vahesumma | 3 511 | 100% | 2 456 | 100% | AKV-ELi rahutagamisvahend[5] | 88 | Kokku | 3 511 | 2 544 | Üldised kulukohustused 2005. aastal (miljonit eurot, bruto) | Väljamaksed 2005. aastal (miljonit eurot, bruto) | [pic][pic] Abi jätkusuutlikkuse ja mõju parandamiseks jätkas komisjon üldeelarvetoetusteks nimetatavate makromajanduslike eelarvetoetuste andmist ning valdkondlikke toetusprogramme. Üldeelarvetoetuste ja valdkondlike toetusprogrammide osa EAFi kulukohustustes suurenes jätkuvalt, 2004. aastal oli see 18% ja 2005. aastal 32%. Komisjon kiitis heaks: - üldeelarvetoetused 13 riigis, kokku 705 miljonit eurot; - valdkondlikud toetusprogrammid 9 riigis, kokku 416 miljonit eurot. 2.2. Programmide ja projektide kiirem elluviimine 2005. aastal jätkas komisjon programmide kiiremat elluviimist. See peegeldus selgesti kulukohustustes ja väljamaksetes. EAFi tulemusnäitajad 2001–2005 (miljonit eurot, bruto)[6] | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Üldised kulukohustused | 1 927 | 2 125 | 3 769 | 2 648 | 3 511 | Individuaalsed kulukohustused | 2 488 | 2 436 | 3 062 | 3 038 | 3 057 | Väljamaksed | 1 779 | 1 922 | 2 345 | 2 464 | 2 544 | 2005. aastal õnnestus komisjonil suurendada üldisi kulukohustusi võrreldes 2004. aastaga 33%. Heakskiidetud tehingute maht kasvas pidevalt ja kvaliteeti aitas tagada kvaliteedi tugirühm. Pärast programmile vahendite eraldamist (üldised kulukohustused) peab komisjon alla kirjutama lepingud (individuaalsed kulukohustused) üksusega, kes selle ellu viib (valitsus, ettevõtted, valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid), ning seejärel neile väljamaksed tegema. 2005. aastal oli komisjoni individuaalsete kulukohustuste tase (3057 miljonit eurot) kõigi aegade teisel tasemel ja väljamaksete tase (2544 miljonit eurot) oli rekordiline. 2.3. Kõrgetasemeline kontroll EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus[7]. Usaldusväärse finantsjuhtimise ja asjakohase aruandekohustuse tagab komisjon vastutuse jagamise kaudu. Iga programmi eest vastutavad kindlad inimesed; teised inimesed kontrollivad programmi rahastamist ja tagavad, et see vastaks määrusele. Finantsmääruse kohaselt on vastutus fondi juhtimise eest jagatud eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja vahel: - eelarvevahendite käsutaja täidab oma ülesandeid määruse 2. jaotise alusel; - peaarvepidaja on komisjoni eelarveosakonna ametnik, kes tegutseb määruse 3. jaotise eeskirjade kohaselt. EAFil on ka oma raamatupidamissüsteem, mida komisjon hetkel ajakohastab, minnes üle tekkepõhisele raamistikule (ABAC). EuropeAid on teinud edusamme seoses oma peamiste sisekontrollieesmärkidega, mis on seotud arhiveerimise ja Stabexiga. EAFi programmide eest vastutav direktoraat võttis edukalt kasutusele uued arhiveerimissüsteemid nii finants- kui muudele toimikutele. 3. Finantsolukord, 6.–9. EAF – eraldatud, seotud, kulutatud ja kulutamata vahendid 2005. aasta lõpus (miljonit eurot, neto) Alltoodud tabelis on esitatud AKV riikides ja ÜMTdel teostatud programmidele ja Euroopa Investeerimispanga investeerimisrahastule eraldatud vahendid. Investeerimisrahastu 9. EAFist pärinevad vahendid on esitatud eraldi Euroopa Investeerimispanga finantsaruannetes. AKV riikidele (EAFi poolt) eraldatud vahendid[8] | Seotud vahendid | Kulutatud vahendid | Ülejäänud vahendid/kulukohustused | 6.–8. | 9. | 6.–9.kokku | Sidumata vahendid | Kulutamata kulukohustused | Kulutamata vahendid kokku | a | b | c (a+b) | d | e | f (c-d) | g (d-e) | h (f+g) | 29 512 | 14 943 | 44 455 | 38 727 | 28 403 | 5 728 | 10 324 | 16 052 | 4. SÜNDMUSED, MIS MÕJUTASID MÄRKIMISVÄÄRSELT TEGEVUST 2005. AASTAL 4.1. Ebaühtlane jaotumine 2005. aastal oli jätkuvalt probleemiks üldiste kulukohustuste ebaühtlane jaotumine aasta lõikes. Septembri lõpuks oli komisjon sidunud 38% 2005. aasta kogusummadest, kuid eesmärk oli 55%. Seetõttu jälgib EuropeAid nüüd projektide elluviimist varasemast rangemalt ning kasutab kvaliteedi tugirühma, tagamaks lisaks kvaliteedi toetamisele ka tähtaegadest kinnipidamist. 4.2. Stabex 2005. aastal hakkas komisjon tegelema Stabexi pooleliolevate probleemidega[9], kuid tulemusi võib oodata alles 2006. ja 2007. aastal. Komisjon lahendas õiguslikke ja eelarvelisi küsimusi, et tasumata Stabexi kulukohustused saaks ellu viia. Komisjon kavatseb eraldada kõik Stabexi kasutamata vahendid vastastikuste kohustuste raamistiku kaudu abisaavatele riikidele. Eesmärgiks on seatud järgmised tähtajad: - vastastikuste kohustuste raamistiku heakskiitmine – 2007. aasta lõpp - lepingute sõlmimine – 2008. aasta lõpp - väljamaksed – 2010. aasta lõpp. Stabexi vahendite kontrollimiseks peab komisjon eraldi arvestust. Komisjon kannab Stabexi vahendid põhikontolt komisjoni peaarvepidaja hallatavatele tagatiskontodele Euroopas. Kui nõutavad tingimused on täidetud, kannab komisjon vahendid nn kahe valdajaga kontodele, mida haldavad abisaava riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja ja komisjoni delegatsiooni juht ühiselt. Komisjon peab eriti tähtsaks kahe valdajaga Stabexi kontodega seotud aruandlust. 2005. aastal meenutas komisjon riiklikele eelarvevahendite käsutajatele, et Cotonou lepingu kohaselt peavad nad Stabexi kohta korrapäraselt aru andma. Lisaks määras komisjon ka Stabexi üldkoordinaatori ja kavatseb 2007. aasta märtsiks luua andmebaasi Stabexi kontode paremaks jälgimiseks. Lisaks peavad delegatsioonid lisama Stabexi kontode olukorda käsitleva aruande oma kaks korda aastas esitatavasse välisabi korraldamise aruandesse. Alltoodud lisa 7 sisaldab aruannet Stabexi kahe valdajaga kontode saldode ja tehingute kohta alates 31. detsembrist 2005 ning selles on nimetatud veel esitamata aruanded. 4.3. Haldusteave Komisjoni haldusteabe korraldamise vahendid – CRIS ja OLAS – ei sisalda veel teavet, mis on vajalik kiirete ja täpsete EAFi prognooside tegemiseks ja EAFi tulemusnäitajate jälgimiseks ja aruannetes esitamiseks. Osaliselt on see tingitud puudulikust andmete sisestamisest. Komisjon püüab asendada OLASi CRIS-EDFiga ja juurutada uut raamatupidamissüsteemi ABAC. Tõhustatakse ka CRIS-EDFi alast väljaõpet. 4.4. Õiguspiirangud kaasrahastamisele EAFi finantsmäärusega on osalemist kaasrahastamisoperatsioonides piiratud, seega toetab komisjon jätkuvalt ettepanekut finantsmääruse ja 9. EAFi sisekokkuleppe kiireks muutmiseks. 4.5. Sisekontroll 2005. aastal andis EuropeAid vastutuse järelkontrollide eest üle oma piirkondlikele direktoraatidele. AKV direktoraat võttis selle ülesande täitmiseks 2005. aasta septembris tööle uued töötajad. Direktoraat teostas ka üksikasjaliku riskianalüüsi ja rakendas representatiivse valimi moodustamise metoodikat. Sellele tuginedes koostas direktoraat oma 2005. aastal teostatud tehingute järelkontrolli tegevuskava ja seadis eesmärgiks vaadata 2005. aasta jaanuarist septembri lõpuni tehtud tehingutest läbi 3%. Käesoleva aruande esitamise ajal oli selle tegevuskava rakendamine edenenud järgmiselt: 2005. aasta jaanuarist septembrini sooritatud tehingute järelkontroll 2006. aasta mai seisuga | Tehingute arv | % kõigist 2005. a. jaan—sept. sooritatud tehingutest | 2005. a. jaan—sept. sooritatud tehingute koguarv | 19 500 | 100% | Tehingud, mida on kavas kontrollida | 590 | 3% | Tehingud, mis on juba kontrollitud või mida hetkel kontrollitakse | 307 | 1.5% | Direktoraat ei suutnud oma 2005. aastaks seatud 3%list eesmärki täita, sest tegevuskava käivitamine võttis kavandatust kauem aega. Käesoleva aruande esitamise ajaks (2006. aasta mai) oli direktoraat järelkontrollinud 52% 2005. aasta tehingutest, mida analüüsida kavatseti. EuropeAid kasutab oma 2004. ja 2005. aasta järelkontrollide teostamise kogemusi, et välja töötada 2006. aasta tegevuskava, mis on uuenduslik kahes valdkonnas: - iga tehingu suhtes rakendatavate kontrollide ulatus ning - järelkontrollitavate tehingute osakaal. 4.6. Ressursid EAFi vahendite haldamisel kasutab komisjoni nii EuropeAidi peakorteri kui ka delegatsioonide töötajaid. Pärast organisatsioonisiseseid ümberkorraldusi 2005. aasta märtsis on EuropeAid tegutsenud suutlikkuse piiril. 2005. aasta lõpus oli töötajaid 194. Lisaks toimusid ajavahemikul märtsist kuni aasta lõpuni mitmed muudatused EAFi juhtimise eest vastutavate keskastme juhtide seas. Selle tulemusel pidi komisjon tegelema mõne asjaga eelisjärjekorras ja see tõi kaasa teatavaid puudujääke mujal, näiteks: - sise- ja välisveebisaitide ajakohastamises; - Stabexi programmide jälgimises ning - järelkontrollide teostamises. EAFi vahendite haldamine sõltub ka teiste EuropeAidi direktoraatide ressurssidest, näiteks: - aitab tegevuste kvaliteeditoe direktoraat programme ette valmistada, jälgida ja hinnata; - kaks direktoraati pakuvad EuropeAidi tegevusele üldisemat toetust ja ressursse. Alltoodud tehnilise lisa punktis 8 on põhjalikumalt tutvustatud AKV riikide delegatsioonide ressursside olukorda pärast seda, kui EuropeAid on rakendamisvastutuse üleandmise lõpule viinud. EuropeAidi ressursside kasutamise intensiivsust saab hästi mõõta jälgides, kui palju EuropeAidil on keskmiselt töötajaid iga hallatava 10 miljoni euro kohta. Kuna halduspersonali üldarvu täpne määratlemine on raske, ei saa EAFide puhul täpset suhet anda. Kuid ajavahemikul 2004–2005 langes kogusuhtarv 6% ehk 4,8%lt 4,5%le. 2006. aastal kasutab komisjon töötajaid võimalikult tõhusalt ja seab prioriteedid kindlalt paika. [1] EÜ asutamislepingu II lisas on nimetatud 21 ülemeremaad ja –territooriumi. Komisjonil on otsesed suhted neist 20ga, sest ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitlev otsus ei kehti Bermuda suhtes (viimase taotlusel). [2] EÜT L 314, 30. november 2001. [3] OECD arenguabikomiteele antakse aru brutosummade alusel. Andmed EAFi netovahendite kohta on esitatud käesoleva aruande tehnilise lisa punktis 6.1. [4] OECD arenguabikomitee valdkonnamääratluste kohaselt hõlmab see valdkond lisaks eelarve- ja maksebilansitoetustele ka teatud tüüpi toiduainetega kindlustatust ja Stabexi-operatsioone. [5] Rahutagamisvahendi rahastamist ei peeta OECD arenguabikomitee määratluste kohaselt ametlikuks arenguabiks. [6] Nende arvude puhul on arvestatud teatavate Stabexi operatsioonide ümberklassifitseerimist, mida üksikasjalikult selgitati EAFi 2004. aasta finanstjuhtimisaruandes. Ülemises tabelis näidatud väljamaksed sisaldavad 4 miljoni euro suuruses summas ülekandeid Stabexi vahenditest, kuigi need ülekanded toimusid tegelikult 2002. ja 2003. aastal. [7] Kättesaadav: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_083/l_08320030401en00010031.pdf [8] Sealhulgas ülekanded eelnevatest EAFidest 9. EAFi. [9] Stabex on Lomé konventsiooniga (artiklid 186–212) asutatud rahastamisvahend, mille eesmärk on tasakaalustada ebastabiilsust seoses AKV-riikide ekspordituludega. Cotonou lepingu kohaselt asendati Stabex uue vahendiga, mida nimetatakse Flexiks.