KOMISJONI ARUANNE 30. AASTAARUANNE ELi ÕIGUSE KOHALDAMISE JÄRELEVALVE KOHTA (2012) /* COM/2013/0726 final */





KOMISJONI ARUANNE 30. AASTAARUANNE ELi ÕIGUSE KOHALDAMISE JÄRELEVALVE KOHTA (2012) Sissejuhatus Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi õiguse tulemuslik kohaldamine hädavajalik. Kui liikmesriigid vastutavad direktiivide õigeaegse ja täpse ülevõtmise ning kogu acquis'[1] õige kohaldamise ja rakendamise eest, siis komisjon peab seirama liikmesriikide pingutusi ja tagama nende õigusaktide vastavuse ELi õigusele. Komisjonil on lai valik vahendeid hindamaks, kas ELi poliitikat rakendatakse õigesti. Ta toetub ka kodanikelt, ettevõtjatelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt ja muudelt sidusrühmadelt laekuvale teabele võimalike probleemide kohta ELi õiguse kohaldamisel. Paljude nende probleemide puhul teeb komisjon tihedat koostööd liikmesriikidega tulemusliku ja rahuldava lahenduse leidmiseks, võtmata formaalseid õiguslikke meetmeid. Kui nimetatud koostöö ei anna soovitud tulemusi ja kui liikmesriigid ei täida oma ELi õigusest tulenevaid kohustusi, algatab komisjon (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258[2]) ametliku rikkumismenetluse. Kui juhtumid antakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõikele 2 varasema kohtuotsuse täitmatajätmise eest või vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõikele 3 direktiivide ülevõtmisega viivitamise eest arutamiseks Euroopa Kohtule, võib komisjon teha karistusettepaneku, mille üle otsustab kohus. 30. aastaaruandes ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta vaadeldakse ELi õiguse kohaldamise põhiaspektide tulemuslikkust ja juhitakse tähelepanu strateegilistele teemadele. Käesolevale aruandele on lisatud talituste töödokument, milles analüüsitakse ELi õiguse kohaldamise edukust ja esinevaid raskusi liikmesriikide ja teemavaldkondade kaupa. 1. Direktiivide ülevõtmine 1.1. Ülevaade 2012. aastal ülevõtmisel tehtud tööst Viivituste vähendamine ülevõtmisel on komisjoni prioriteet.[3] Kui liikmesriigid ei võta direktiive õigeaegselt üle, teeb komisjon ettepaneku määrata neile trahve Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõikes 3 kehtestatud karistuste erikorra alusel (täpsemalt punktis 1.2 allpool). 2012. aastal tuli üle võtta vähem direktiive (56) kui varasematel aastatel (2011. aastal 131 ja 2010. aastal 111). Seega vähenes 2012. aastal võrreldes varasemate aastatega ka hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste arv (447 hilinemist 2012. aastal võrreldes 1185ga 2011. aastal ja 855ga 2010. aastal). 2012. aasta lõpuks oli lahendamata 418 hilinemisjuhtumit, mis on 45 % vähem kui 763 juhtumit 2011. aasta lõpul. Järgmises tabelis on esitatud põhinäitajad[4] komisjoni poolt 2012. aastal hilinenud ülevõtmise tõttu algatatud rikkumismenetluste kohta : Järgmises tabelis on esitatud hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumised liikmesriigiti:[5] Neli poliitikavaldkonda, kus algatati 2012. aastal enim rikkumismenetlusi, olid transport (115 menetlust), tervise- ja tarbijaküsimused (108), keskkond (63) ning siseturg ja teenused (53). Mõne direktiivi puhul algatati hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetlused rohkem kui kahe kolmandiku liikmesriikide suhtes. Näiteks algatas komisjon menetluse 24 liikmesriigi vastu seoses hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi hilinenud ülevõtmisega.[6] Samuti viivitas 23 liikmesriiki nn I koonddirektiivi[7] ülevõtmisega, 20 menetlust algatati seoses intelligentseid transpordisüsteeme maanteetranspordis käsitleva direktiiviga[8] ning seoses direktiiviga inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade muutmise kohta[9] algatati 19 menetlust. Peale selle sai 18 liikmesriiki ametliku teatise seoses nn prospektidirektiivi muudatuste hilise ülevõtmisega.[10] 1.2. Kohtusse andmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 ja artikli 260 lõike 3 alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 kohaselt võib komisjon juhul, kui ta annab hilinenud ülevõtmise juhtumi kohtusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel, määrata kindlaks rahalised karistused ilma esimest kohtuotsust ära ootamata.[11] Selle Lissaboni lepingus tehtud uuenduse eesmärk on pakkuda liikmesriikidele suuremat stiimulit võtta direktiive üle seadusandja kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Komisjon andis 2012. aastal mitu hilinenud ülevõtmisjuhtumit kohtusse koos taotlusega kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 alusel rahalisi karistusi. 2012. aastal tehti 35 sellekohast otsust, mis hõlmasid kahteteist liikmesriiki: Poola (10 juhtumit), Sloveenia (5), Madalmaad, Soome (kumbki 4), Belgia, Küpros (kumbki 3), Saksamaa, Bulgaaria, Slovakkia, Luksemburg, Portugal ja Ungari (kõigil üks). Ettepandud igapäevane karistusmakse ulatus 5 909,40 eurost 315 036,54 euroni. Põhisummana maksmist ei taotletud. Komisjoni talituste töödokumendis (I osa), kus kirjeldatakse liikmesriikide rikkumiskäitumist, on nende juhtumite kohta esitatud üksikasjalikumat teavet. 2. ELi õiguse nõuetele mittevastav ülevõtmine ja puudulik kohaldamine Kui komisjon viib aluslepingute täitmise järelevalvajana ELi õiguse rikkumiste avastamiseks ise läbi uurimisi (punkt 2.1.2), siis kodanikud, ettevõtjad ja sidusrühmade organisatsioonid aitavad järelevalvele olulisel määral kaasa, teatades liikmesriikide ametiasutustes ELi õiguse ülevõtmisel ja/või kohaldamisel esinevatest puudujääkidest (vt punkt 2.1.1). Rikkumiste avastamise järel käsitletakse neid komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vaheliste arutelude käigus, et neid parandada, kasutades selleks katseprojekti „EU Pilot” platvormi (punkt 2.1.3). 2.1. Probleemide avastamine ja mitteametlikud lahendused 2.1.1. Kaebused Kodanikud, ettevõtjad ja valitsusvälised või muud organisatsioonid esitavad sageli komisjonile kaebusi. Komisjon kehtestas oma kaebuste käsitlemise eeskirjad 2002. aastal avaldatud teatises. ELi õiguse kohaldamise kohta kaebuste esitajatega peetava kirjavahetuse nõuetekohase registreerimise ja käsitlemise meetodite täiustamine ja laiendamine, Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumine ja vajadus teatava keelelise selgituse järele nõudis eeskirjade ajakohastamist. Nimetatud teatist uuendati 2012. aasta juunis.[12] Uuenduses jäetakse alles olemasolev kaebuste käsitlemise raamistik. Selles kinnitatakse veel kord haldusmeetmeid, mida komisjon peab kaebuste käsitlemisel järgima, sh iga laekunud kaebuse nõuetekohane registreerimine, vastuvõtuteatise saatmine, kaebuse esitaja teavitamine komisjoni sammudest tema kaebuse edasisel käsitlemisel ning kaebuse esitaja teavitamine enne toimiku sulgemist. Allpool esitatud tabelis on 2012. aastal kodanikelt laekunud kaebuste peamised andmed[13]: 3141 uut kaebust – kolm liikmesriiki, kelle suhtes on esitatud kõige rohkem kaebusi, on Itaalia (438 kaebust), Hispaania (306) ja Prantsusmaa (242). Sarnaselt 2011. aastaga teatasid kodanikud, ettevõtjad ja organisatsioonid puudujääkidest eelkõige seoses keskkonna, õigusküsimuste ning siseturu ja teenustega (vastavalt 588, 491 ja 462 kaebust). 2859 menetletud kaebust – pärast esialgse hinnangu andmist rohkem kui 2800 kaebusele, mis 2012. aastal esitati, alustas komisjon asjaomase liikmesriigiga kahepoolseid läbirääkimisi 621 kaebuse puhul, et selgitada välja, kas ELi eeskirju on rikutud.[14] Kaebused, millele järgnesid kahepoolsed arutelud, olid kõige sagedamini seotud keskkonna, siseturu ja teenuste ning maksunduse ja tolliliiduga (vastavalt 131, 130 ja 92 EU Piloti raames avatud toimikut). Ka Euroopa Parlamendile kodanikelt laekuvad petitsioonid ning parlamendi liikmete küsimused võivad jätta mulje puudujääkidest ELi õiguse kohaldamises liikmesriikides. Kõige sagedamini on need olnud seotud keskkonnaküsimustega. Seoses sellega on komisjon saatnud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel kaks ametlikku teatist (Ühendkuningriigile ja Kreekale) ja algatanud lisaks 22 uurimist EU Piloti raames. Komisjon sai Euroopa Parlamendilt seitse petitsiooni regionaalpoliitika ning neli avaldust tervise- ja tarbijaküsimuste kohta. Kaks EU Piloti toimikut on avatud parlamendi kirjalike küsimuste peale põllumajanduse, kaks siseturu ja kolm transpordi valdkonnas. Üksikasjalikumat teavet petitsioonide ja kirjalike küsimuste kohta komisjoni talituste töödokumendis (II osa, leheküljed, millel käsitletakse keskkonna, põllumajanduse, siseturu ja teenuste, transpordi, õigus-, põhiõiguste ja kodakondsuse, regionaalpoliitika ning tervise- ja tarbijaküsimusi). 2.1.2. Komisjoni algatatud juhtumid Ka komisjoni enda leiud paljastavad võimalikke ELi õiguse rikkumisi. Sarnaselt kaebustele alustab komisjon ELi õigusele vastava lahenduse leidmiseks kõigepealt asjaomase liikmesriigiga kahepoolseid läbirääkimisi. 2012. aastal algatati 791 uurimist. Keskkond, siseturg ja teenused ning transport on kolm peamist poliitikavaldkonda, kus tehti kindlaks kõige rohkem potentsiaalseid rikkumisi (vastavalt 386, 196 ja 164 uut toimikut). Liikmesriikidest olid sagedamini esindatud Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia (vastavalt 112, 110 ja 107 uut toimikut). 2.1.3. Partnerlus liikmesriikidega: EU Pilot EU Pilot on komisjoni algatus, mille eesmärk on vastata küsimustele ja leida lahendusi ELi õiguse kohaldamisega seotud probleemidele. Algatust toetab veebipõhine andmebaas ja teabeedastusvahend. EU Pilot annab võimaluse lahendada küsimusi enne ametliku rikkumismenetluse algatamist. Võttes arvesse, et juhtumid tuleks üldjuhul lahendada 20 nädalaga, hõlbustab EU Piloti dialoog probleemide kiiret lahendamist kodanike ja ettevõtjate huvides ning ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmise saavutamist. EU Piloti järkjärguline kasutuselevõtmine liikmesriikides lõppes 2012. aasta juunis, kui selle võtsid kasutusele kaks viimast liikmesriiki: Luksemburg ja Malta. Seega osalevad EU Pilotis nüüd kõik liikmesriigid. Järgmises tabelis on esitatud EU Piloti põhinäitajad 2012. aastal:[15] 1405 uut toimikut 2012. aasta jooksul – siia kuuluvad 621 komisjoni kinnitatud kaebust ja 784 uut komisjoni enda algatatud juhtumit. 2012. aastal suleti 1175 toimikut – 2012. aastal avatud 1175st EU Piloti toimikust sulges komisjon 803, kuna liikmesriigid esitasid rahuldava selgituse. See on liikmesriikide jaoks 68,34 % juhtumite lahendamise määr (4,16 % langus võrreldes 2011. aasta määraga 72,5 %).[16] 1326 toimikut jäi pooleli – 2012. aasta lõpu seisuga käsitles suurem osa EU Piloti toimikutest Itaaliat (135), Hispaaniat (107) ja Kreekat (82). Poliitikavaldkondade jaotus kujunes järgmiselt: esikohal oli endiselt keskkond 400 poolelioleva toimikuga, seejärel siseturg ja teenused (176) ning õigusküsimused ja põhiõigused (125). Komisjon sulges 2012. aastal 334 EU Piloti toimikut, algatades ametlikud rikkumismenetlused. Lahendused leiti 84 juhtumile keskkonna, 42 juhtumile maksunduse ja tolliliidu ning 42 juhtumile transpordi valdkonnas. Itaalia, Prantsusmaa ja Hispaania puhul esines sellist üleminekut rikkumismenetlusele kõige sagedamini (vastavalt 29, 28 ja 26 toimikut). 2012. aastal algatas komisjon otse vaid kaks rikkumismenetlust, saates Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohase ametliku teatise, kasutamata EU Pilotit.[17] 2.2. Rikkumismenetlused Kui liikmesriik ei lahenda väidetavat ELi õiguse rikkumist, algatab komisjon rikkumismenetluse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel[18] ning võib anda vaidluse Euroopa Liidu Kohtusse (edaspidi „kohus”). 2012. aasta lõpus algatati 1343 rikkumismenetlust.[19] Rikkumismenetluste arv on pidevalt vähenenud – 2009. aastal oli neid peaaegu 2900, 2010. aastal 2100 ning 2011. aastal 1775. Järgmistel joonistel on esitatud rikkumisjuhtude ja hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste jagunemine liikmesriikide ja poliitikavaldkondade kaupa: * LTIs: Hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumised Ametliku menetluse ajal jätkuvad arutelud liikmesriigi ja komisjoni vahel, et ühtlustada liikmesriikide õigusakte või nende kohaldamist ELi õigusaktidega. Statistikast võib leida kinnitust liikmesriikide suurte pingutuste kohta, et lahendada rikkumised ilma kohtumenetluseta.[20] 2012. aastal: · lõpetas komisjon 661 rikkumismenetlust pärast märgukirja saatmist; · 359 juhtumit lahendati pärast põhjendatud arvamuse saatmist liikmesriikidele ning · 42 rikkumismenetlust lõpetati (või võeti kohtust tagasi) pärast komisjoni otsust asi kohtusse anda. Kokku lõpetati 1062 rikkumismenetlust, kuna asjaomased liikmesriigid tõendasid oma õigusaktide vastavust ELi õigusele. 2012. aastal tegi kohus 46 otsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258, millest 42 otsust (91 %) tehti komisjoni kasuks. Kohus tegi enamiku otsuseid Belgia (6, millest üks liikmesriigi kasuks), Portugali (5/0), Madalmaade (4/1) ja Prantsusmaa (4/0) suhtes. Kolm poliitikavaldkonda, milles 2012. tehti enim kohtuotsuseid, olid keskkond (16), maksundus ja tolliliit (11) ning siseturg ja teenused (6). Ehkki liikmesriigid võtavad sageli vajalikke meetmeid kohtu otsuste õigeaegseks täitmiseks, oli komisjonil 2012. aasta lõpu seisuga pooleli 128 rikkumismenetlust, sest tal ei olnud kinnitusi, kas asjaomased liikmesriigid olid täitnud kohtu otsuseid, mis olid tehtud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258. Enamik neist juhtudest olid seotud riikidest Portugali (14), Kreeka (13) ja Hispaaniaga (12) ning poliitikavaldkondadest keskkonna (54), siseturu ja teenuste (17) ning maksunduse ja tolliliiduga (16). 128 juhtumist 11 oli antud kohtusse juba teist korda. Kolm kohtuotsust tehti eelmisel aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 2 alusel, kaks Iirimaa[21] ja üks Hispaania[22] suhtes. Põhimõtteliselt võidakse rikkumise toime pannud liikmesriigile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 2 alusel määrata põhisumma ja/või igapäevane karistusmakse. Põhisumma tuleb liikmesriigil kohe tasuda, kuid igapäevaseid karistusmakseid tehakse seni, kuni saavad täidetud kohtu esimene ja teine otsus. 3. Tegevuspõhimõtete kujundamine 3.1. ELi õigusloome kvaliteet Euroopa seadusandjad peavad hoolikalt vältima tarbetut halduskoormust ja bürokraatiat. 2012. aasta lõpul avaldatud teatisega[23] käivitas komisjon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT), tugevdades oma aruka reguleerimise vahendeid ja juhtimist. See hõlmab järgmist: · laiendatud abi liikmesriikidele ELi direktiivide (k.a rakenduskavade) ülevõtmisel; · riiklike rakenduseeskirjade süsteemsem riskipõhine vastavushindamine ning · mehhanismid probleemide kiireks lahendamiseks enne (EU Pilotiga tagatud) ametlike õigusmeetmete võtmist. 3.2. Ühtse turu parem juhtimine Alates 2001. aastast on Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid leppinud kokku paljudes eesmärkides, mille liikmesriigid peaksid saavutama, et parandada ELi ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise tulemusi. Siseturgu käsitlevates tulemustabelites hinnatakse regulaarselt liikmesriikide tulemusi siseturuga seotud eesmärkide saavutamisel.[24] Olulisi samme on astutud ühtse turu juhtimise alal. Põhilised ELi ühtset turgu käsitlevad õigusaktid on loetletud 2012. aasta juunis vastu võetud, ühtse turu juhtimist käsitleva teatise lisas.[25] Selleks et kiirendada liikmesriikide eeskirjadega täieliku vastavuse saavutamist, määras komisjon kindlaks uued eesmärgid põhiliste ELi ühtset turgu käsitlevate õigusaktide nõuete rikkumiste käsitlemiseks: · „Nulltolerants” (0 %) põhiliste ELi ühtset turgu käsitlevate õigusaktide õigeaegse ja õige ülevõtmise hälvete suhtes. See eesmärk on rangem kui ELi ühtset turgu käsitlevates õigusaktides kokku lepitud üldine 1 % ülevõtmispuudujääk; · rikkumismenetluste kestuse lühendamine 18 kuule ning · kohtu otsuste täielik täitmine 12 kuu jooksul. Komisjon on kindlaks määranud rikkumismenetlused, mis hõlmavad põhilisi ELi ühtset turgu käsitlevaid õigusakte, ning on keskendanud oma jõupingutused nende õigusaktide täielikule rakendamisele. Peale selle innustatakse teatises liikmesriike esitama põhiliste ELi ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendusmeetmete projektid ja selgitavad dokumendid (vt punkt 3.3). 3.3. Selgitavad dokumendid liikmesriikide poolt üle võetud direktiivide kohta 2011. aasta aruandes[26] kirjeldati ELi institutsioonide vahel poliitiliste ühisdeklaratsioonide kujul kokku lepitud lahendust, mille kohaselt liikmesriikide ametiasutused esitavad asjaomase direktiivi ülevõtmismeetmete kohta [27] selgitavad dokumendid. Liikmesriike kutsutakse üles selgitama, kuidas nende riiklikud ülevõtmiseeskirjad on kooskõlas mitmetes direktiivides sätestatud eesmärkidega. Näitena võiks tuua järgmised direktiivid: · energiatõhususe direktiiv;[28] · direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta[29] ning · Direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta.[30] Nagu poliitilistes ühisdeklaratsioonides kokku lepitud, esitab komisjon 1. novembriks 2013 aruande nende õigusaktide rakendamise kohta. 4. Kokkuvõte Liikmesriikide ees seisavad ELi õigusega vastavuse saavuutamisel jätkuvalt probleemid. 2012. aasta jooksul vähenes hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste arv märkimisväärselt, jagunedes liikmesriigiti proportsionaalselt . Eriti on paranenud ülevõtmise tulemused Madalmaades ja Rootsis, kuid liikmesriikide üldine järjestus hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste osas ei muutunud. Hoolimata positiivsest tendentsist on ikka veel vaja üle võtta ja rakendada hulk direktiive. Seepärast kutsutakse liikmesriike üles jätkama jõupingutusi ELi õiguse nõuetekohaseks ülevõtmiseks. Liikmesriigid on näidanud valmisolekut lahendada probleemid enne ametlike meetmete võtmist. Pärast Malta ja Luksemburgi ühinemist osalevad kõik 27 liikmesriiki EU Pilotis, komisjoni hallatavas internetipõhises platvormis, mis on mõeldud probleemide kiireks lahendamiseks. Seisukohtade vahetamine EU Pilotis võimaldas 2012. aastal lahendada peaaegu 1200 võimalikku rikkumisjuhtumit. Lisaks ametlike rikkumismenetluste arvu vähenemisele oli vähem ka juhtumeid, mille komisjon pidi kohtusse andma. Liikmesriikide üldine järjestus rikkumiste koguarvu alusel ei muutunud oluliselt: kõige rohkem ja kõige vähem rikkumismenetlusi oli nendel liikmesriikidel, kelle tulemused olid samasugused ka eelnenud aastal. Poliitikavaldkondadeks, kus komisjon algatas enim rikkumismenetlusi, olid endiselt keskkond, transport, maksundus ja siseturg. Seda üldist suundumust võib osaliselt selgitada liikmesriikide ja komisjoni eduka koostööga. Juhtudel, kui komisjon algatas ametlikud menetlused, on liikmesriigid teinud täiendavaid pingutusi ELi õigusega vastavuse saavutamiseks. Komisjon aluslepingute täitmise järelevalvajana jätkab ELi õiguse kohaldamise aktiivset seiret. Nõuetekohane kohaldamine on õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse vältimatu komponent. [1] 2012. aasta lõpul koosnes ELi acquis 9576 määrusest (2011. aastal ligikaudu 8900) ja 1989 direktiivist (2011. aastal ligikaudu 1900), millele lisandub esmane õigus (aluslepingud). [2] Teadmiseks, et rikkumismenetlust saab algatada ka ELi õigusaktide teiste sätete alusel, näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 106 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 või 102. [3] Komisjoni teatis „Tulemuslik Euroopa – Ühenduse õiguse kohaldamine”, KOM(2007) 502 (lõplik), lk 9. [4] 2011. aasta pooleliolevatest menetlustest ja 2012. aasta uute menetluste summast (763+447=1210) on lõpetatud menetluste arv maha arvatud (1210-792=418). [5] Alltoodud tabelis on esitatud pooleliolevate hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumiste arv seisuga 31. detsember 2012, olenemata menetluse algatamise aastast. Võrdluseks, komisjoni talituste töödokumendi I osa liikmesriikide lehekülgedel esitatud osas ”Direktiivide ülevõtmine” on näidatud, kui palju uusi rikkumismenetlusi algatati liikmesriikide vastu seoses hilinenud ülevõtmisega 2012. aastal. [6] Direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse mitmeid direktiive seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7. juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega [9] Direktiiv 2010/84/EL, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta [10] Direktiiv 2010/73/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele [11] Komisjoni teatis – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamine [12] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine”, COM(2012) 154 final [13] 2011. aastal laekunud lahendamata kaebuste ja 2012. aasta uute kaebuste summast (2234+3141=5375) on maha arvatud menetletud kaebused (5375-2859=2516). [14] Ülejäänud kaebusi edasi ei menetletud, kuna leiti, et ELi õigust ei ole rikutud või komisjonil puudub selleks pädevus või teadet ei saa käsitleda kaebusena. Samuti tuleb märkida, et kiireloomuliste ja erakorraliste juhtumite puhul võib komisjon otsustada saata liikmesriigile märgukirja (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 258) ilma eelneva kahepoolse aruteluta. [15] 2011. aastal avatud EU Piloti toimikute ja 2012. aastal avatud EU Piloti toimikute summast (1096+1405=2501) on maha arvatud menetletud toimikud (2501-1175=1326). [16] Komisjoni aruanne – 29. aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011), COM(2012) 714 final, lk 8. [17] Mõlemad juhtumid olid seotud Ungari meetmetega. Üksikasju leiate komisjoni talituste töödokumendi I osa liikmesriikide leheküljelt. [18] Või Euroopa Liidu toimimise lepingu muu sätte alusel, vt joonealune märkus 2. [19] Siia kuuluvad kõik menetlused, mille puhul on liikmesriigid saanud vähemalt komisjonilt märgukirja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel. [20] Järgnevad näitajad on arvutatud kõigi rikkumisjuhtude kohta sõltumata päritolust (s.o kaebus, komisjoni oma algatus või direktiivide hilinenud ülevõtmine liikmesriikides). [21] Komisjon vs. Iirimaa, kohtuasjad C-374/11 (põhisumma: 2 000 000 eurot; igapäevane makse: 12 000 eurot päevas) ja C-279/11 (põhisumma: 1 500 000 eurot) [22] Komisjon vs. Hispaania, C-610/10 (põhisumma: 20 000 000 eurot; igapäevane makse: 50 000 eurot päevas kuni kohtu otsuse täitmiseni) [23] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi õigusloome kvaliteet”, COM(2012) 746 final (12. detsember 2012) [24] Siseturgu käsitlevates tulemustabelites leiab nii andmeid ajaloolise arengu kohta kui ka täpseid sihtmäärasid. [25] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu parem juhtimine”, COM(2012) 259 [26] Komisjoni aruanne – 29. aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011), COM(2012) 714 final, lk 12. [27] Selgitavad dokumendid peavad näitama seost siseriiklike ülevõtmiseeskirjade ja asjaomase direktiivi konkreetsete sätete vahel. Need võivad olla koostatud vastavustabelina. [28] Direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ [29] direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta [30] Direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta