(9)Rumeenia ametiasutused on kinnitanud, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

(4)9. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused läbivaadatud taotluse, nagu nad olid varem teatanud, ja uue taotluse kohaselt on otsene kahju 327,7 miljonit eurot. See summa moodustab 2,07% piirkonna SKPst ja seega ületab nõutud künnist 1,5 % piirkondlikust SKPst (s.o kirdepiirkonna puhul 238 miljonit eurot).

(3)Taotluse esitamisel lähtuti piirkondliku looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 3. 7. septembril esitatud algses taotluses hindasid Rumeenia ametiasutused otsese kogukahju 196,8 miljonile eurole. Kuna see summa moodustab 1,24 % mõjutatud NUTS 2 tasandi kirdepiirkonna SKPst, ei vastanud algne taotlus ELSFi kasutuselevõtmist käsitleva määruse olulistele tingimustele ja seetõttu ei oleks olnud selle alusel õigust ELSFist vahendeid saada.

(7)Itaalia hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks üle 1 700 miljoni euro ning esitas meetmete kulud operatsiooni laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 810 miljoni euro) on kaitsetaristu kindlustamise kulud. Suuruselt teine osa on taristu taastamise kulud üle 478 miljoni euro väärtuses.

(3)Taotluse esitamisel lähtuti suure looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 2. Itaalia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 6,6 miljardit eurot (ajakohastatud summa). See summa moodustab üle 192 % Itaalia suhtes kohaldatavast künnisest 3,4 miljardit eurot.

Alates 2018. aasta oktoobrist kuni novembri alguseni kannatas enamik Itaalia piirkondi alates Alpide piirkonnast põhjas kuni Sitsiiliani korduvalt tugeva vihmasaju ja tuule all, mille tõttu tekkisid üleujutused ja maalihked – see oli viimaste aastate kõige laastavam sügishooaeg mitmete hukkunute ja ulatusliku füüsilise kahjuga.

(3)Austria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 326,2 miljonit eurot. Kõnealune summa on oluliselt väiksem kui Austria suhtes 2018. aasta puhul kohaldatav suure looduskatastroofi künnis 2,1 miljardit eurot. Samuti jääb see allapoole piirkondliku katastroofi künnist (1,5 % piirkonna SKPst), kaalutuna mõjutatud piirkondades tekkinud kahju osakaalu alusel. Seega ei ole määruse kohaselt tegemist ei suure looduskatastroofi ega piirkondliku looduskatastroofiga. Kuid kuna katastroof tulenes samadest ilmastikutingimustest, mis põhjustasid ka suure looduskatastroofi Itaalias, esitasid Austria ametiasutused taotluse määruse artikli 2 lõikega 4 ette nähtud naaberriigi sätte alusel, mille kohaselt võib ELSFilt abi saada ka selline rahastamiskõlblik riik, mis on kannatanud naabruses asuvas rahastamiskõlblikus riigis toimunud suureks looduskatastroofiks kvalifitseeruva katastroofi tõttu.

(4)Austria ametiasutused esitasid üksikasjaliku kirjelduse katastroofi mõju kohta. Kõige suurem kahju tekkis Austria kõige lõunapoolseimal Kärnteni liidumaal ja sellega külgnevas Ida-Tiiroli provintsis, mis on mõlemad Itaalia piiri ääres asuvad Alpide piirkonnad. Varajane üleujutustest hoiatamise süsteem, elanikkonnale antud hoiatused ja elanikkonnakaitsejõudude kiire sekkumine aitasid vältida vigastusi ja surmasid. Mitu asulat evakueeriti ettevaatusabinõuna. Tihe vihmasadu ja tormid tuule kiirusega kuni 130 km/h põhjustasid siiski hoonete üleujutusi, märkimisväärset kahju metsadele ning maalihete tõttu tekkinud häireid maanteedel ja elektrikatkestusi. Mitme päeva jooksul tegutses üle 7 000 hädaabitöötaja, sh sõjavägi ja viis helikopterit.

(5)Austria hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 214,5 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud operatsiooni laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 85 miljoni euro) on kaitsetaristu kindlustamise kulud (jõgede mulded). Suuruselt teine osa (üle 72 miljoni euro) on pinnase erosiooni vältimise meetmete kulud.

(6)Austria ametiasutused ei taotlenud ettemaksu.

(7)Austria ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

(8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Austria ametiasutused märkisid oma taotluses, et nad kavatsevad kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava Austria maaelu arengu programmi vahendeid kaitsemetsade taastamiseks.

(9)Austria ei taotlenud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi käivitamist.

(10)Mis puutub looduskatastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust.

2.5.Kokkuvõte

Eespool esitatud põhjustel vastavad katastroofid, mida kirjeldatakse Rumeenia, Itaalia ja Austria esitatud taotlustes, määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks.

3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2019. aastal

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus kuni 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord.

Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem on suurte looduskatastroofide korral fondi vahendite eraldamisel lähtutud järgmistest määradest: 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ja 6 % kahju sellest osast, mis künnist ületab. Piirkondlike katastroofide ja naaberriigi kriteeriumile vastavate katastroofide puhul on määr 2,5 %.

Toetus ei tohi ületada rahastamiskõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Rumeenia, Itaalia ja Austria taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt:

Liikmesriik Katastroofi liik Otsene kogukahju (miljonites eurodes) Suure looduskatastroofi künnis (miljonites eurodes) Alla künnise jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes) Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) Kavanda-tava abi kogusumma (eurodes) Tehtud ettemaksed (eurodes) RUMEENIA Piirkondlik (artikli 2 lõige 3) 327,692 986,378 8 192 300 – 8 192 300 0 ITAALIA Riiklik (artikli 2 lõige 2) 6 630,276 3 446,057 86 151 425 191 053 170 277 204 595 0 AUSTRIA Naaberriik (artikli 2 lõige 4) 326,196 2 118,701 8 154 899 – 8 154 899 0 KOKKU 293 551 794 0

Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2019. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 851 082 072 eurot, mis koosnes 2019. aasta eraldisest 585 829 691 eurot ja 2018. eraldise kasutamata jäänud osast 265 252 381 eurot, mis kanti üle 2019. aastasse.

Summa, mille saab praeguse seisuga 2019. aastal kasutusele võtta, on 704 624 649 eurot. See saadi, lahutades 2019. aasta alguses kasutada olnud ELSFi vahenditest (851 082 072 eurot) 146 457 423 eurot ehk summa, mis tuleb kinni pidada, et täita mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 1 kohane kohustus säilitada kuni 2019. aasta 1. oktoobrini 25 % 2019. aasta kogueraldistest.