KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

artiklite 13, 18 ja 45 läbivaatamise kohta seoses Euroopa Pangandusjärelevalve volitustega täita õiguslikult siduvat vahendajarolli, et võtta arvesse finantsteenuste valdkonna õigusega seotud tulevasi suundumusi

Sissejuhatus

Euroopa Komisjon on vastavalt krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistiku loomise direktiivi 2014/59/EL („pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv“) artiklile 129 ja pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega (EBA) nõupidamist koostanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva aruande, mis käsitleb artiklite 13 (konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava), 18 (kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud: konsolideerimisgrupi kohtlemine) ja 45 (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuded) kohaldamise läbivaatamist seoses Euroopa Pangandusjärelevalve volitustega täita õiguslikult siduvat vahendajarolli, et võtta arvesse finantsteenuste valdkonna õigusega seotud tulevasi suundumusi.

Sätted

Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklid 13, 18 ja 45 järgivad üldpõhimõtet, et konsolideerimisgruppide kohta peaksid asjaomastes valdkondades kriisilahendusasutused tegema otsused ühiselt. Kõigis kolmes sättes on sellealase kokkuleppe saavutamiseks ette nähtud neljakuuline tähtaeg. Artiklites 13 ja 18 on sätestatud, et selle aja jooksul võib teha EBA-le ülesandeks abistada asutusi vastavalt konsolideerimisgruppide kriisilahenduskavade või kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude suhtes ühisotsusele jõudmisel, kui mõni kriisilahendusasutus seda taotleb. Lisaks nähakse nendes kolmes sättes ette, et ühisotsuse puudumisel võib iga kriisilahendusasutus pärast neljakuulise tähtaja lõppu (mis loetakse EBA määruse artikli 19 lõike 2 kohaseks lepitusperioodiks) suunata küsimuse edasi EBA-le ja paluda sel teha õiguslikult siduv vahendusotsus vastavalt EBA määruse artiklile 19. Sel juhul läheb küsimuse lahendamise kohustus algul vastutanud kriisilahendusasutuselt üle EBA-le. Määruse artikli 19 lõikes 3 on ette nähtud, et EBA teeb otsuse ühe kuu jooksul. EBA otsus on asjaomastele kriisilahendusasutustele õiguslikult siduv.

Järgmises tabelis võrreldakse EBA õiguslikult mittesiduvaid ja siduvaid vahendusvolitusi ning tuuakse välja vastavate sätete sisu.

Artiklid Õiguslikult mittesiduva vahendamise volitused

(EBA määruse artikli 31 punkt c) Õiguslikult siduva vahendamise volitused

(EBA määruse artikli 19 lõige 3) Konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavad

(artikkel 13) Kriisilahendusasutuse taotlusel võib EBA osutada lepitusperioodil abi ühisotsusele jõudmiseks (lõige 4).

(erand: kui otsus võib minna vastuollu liikmesriigi eelarvepädevusega (lõige 9)) Kui kriisilahendusasutus suunab otsuse pärast lepitusperioodi lõppu edasi EBA-le

- konsolideerimisgrupi tasandil (lõige 5)

- tütarettevõtja tasandil (lõige 6) Konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud

(artikkel 18) Kriisilahendusasutuse taotlusel võib EBA osutada lepitusperioodil abi ühisotsusele jõudmiseks (lõige 5). Kui kriisilahendusasutus suunab konsolideerimisgrupi tasandi (lõige 6) või tütarettevõtja tasandi (lõige 7) otsuse pärast lepitusperioodi lõppu edasi EBA-le ja meetmed on seotud - õigusliku või tegevusstruktuuri muutmisega - emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja loomisega - eraldi finantsvaldusettevõtja loomisega tütarettevõtja juhtimiseks Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuded

(artikkel 45) Kui kriisilahendusasutus suunab konsolideerimisgrupi tasandi (lõige 9) või tütarettevõtja tasandi (lõige 10) otsuse pärast lepitusperioodi lõppu edasi EBA-le

Täpsemalt on pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 13 lõikes 4 sätestatud, et konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava üle otsustavad konsolideerimisgrupi tasandi asutus ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused ühiselt. Selles protsessis võib abi saamiseks nõu pidada ka EBAga. Kui kriisilahenduskava kohta pole ühisotsust tehtud nelja kuu jooksul alates teabe esitamisest, teeb konsolideerimisgrupi tasandi asutus oma otsuse konsolideerimisgrupi tasandil ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused teevad oma otsused individuaalsel tasandil (vastavalt lõiked 5 ja 6). Kui mõni kriisilahendusasutus suunab küsimuse selle neljakuulise perioodi jooksul edasi EBA-le, lükkab konsolideerimisgrupi tasandi asutus või tütarettevõtja eest vastutav kriisilahendusasutus oma otsuse tegemise edasi ja ootab ära EBA tehtava otsuse. EBA teeb oma otsuse ühe kuu jooksul ning see on asjaomasele asutusele kohustuslik ja seda peavad kohaldama ka teised asjaga seotud kriisilahendusasutused.

Kui konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus tuvastab kriisilahenduskõlblikkust pärssivaid asjaolusid, peatub konsolideerimisgrupi kriisilahenduskava koostamise tähtaja kulgemine. Sel juhul peab krediidiasutus esitama kriisilahendusasutusele nelja kuu jooksul ettepaneku võimalike meetmete kohta oluliste pärssivate asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks. Kriisilahendusasutus hindab ettepandud meetmete tulemuslikkust.

Kui kriisilahendusasutus leiab, et ettepandud meetmed ei võimalda kõnesolevaid pärssivaid asjaolusid tulemuslikult vähendada või kõrvaldada, nõuab ta krediidiasutuselt alternatiivsete meetmete võtmist. Konsolideerimisgrupi kontekstis peab konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklile 18 koostöös konsolideeritud järelevalvet tegeva asutuse ja EBAga koostama aruande nimetatud pärssivate asjaoludega tegelemise meetmete kohta.

Liidus tegutsev emaettevõtja võib nelja kuu jooksul pärast aruande saamist esitada oma tähelepanekud.

Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused peavad nelja kuu jooksul alates emaettevõtjalt tähelepanekute saamisest või nende esitamise tähtaja lõppemisest tegema ühisotsuse, milles määratletakse olulised pärssivad asjaolud ja nende ületamise meetmed, olles enne pidanud nõu pädeva asutuse ja asjaomaste filiaalide jurisdiktsioonide kriisilahendusasutustega ning võtnud arvesse liidus tegutseva emaettevõtja võimalikke tähelepanekuid. Vastavalt artikli 18 lõikele 5 võib pidada nõu EBAga, et ta aitaks ühisotsusele jõuda. Kui kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude aruande kohta pole ühisotsust tehtud, teeb konsolideerimisgrupi tasandi asutus oma otsuse konsolideerimisgrupi tasandil ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused teevad oma otsused individuaalsel tasandil. Siiski võib EBA-lt selle nelja kuu jooksul taotleda siduvat vahendamist seoses õigusliku või tegevusstruktuuri olulise muutmise meetmetega, valdusettevõtja loomisega või krediidiasutuse juhtimiseks valdusettevõtja loomisega. Kui mõni kriisilahendusasutus suunab küsimuse selle neljakuulise perioodi jooksul edasi EBA-le, lükkab konsolideerimisgrupi tasandi asutus või tütarettevõtja eest vastutav kriisilahendusasutus oma otsuste tegemise edasi ja ootab ära EBA tehtava otsuse. EBA teeb oma siduva otsuse ühe kuu jooksul.

Vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 45 lõikele 9, mis käsitleb omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamist, teevad konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus ja tütarettevõtjate eest individuaalsel alusel vastutavad kriisilahendusasutused kõik endast oleneva, et jõuda konsolideeritud tasandil kohaldatava miinimumnõude suuruse suhtes ühisotsusele. Kui asjaomased kriisilahendusasutused pole konsolideerimisgrupi tasandil miinimumnõude kohta ühisotsust teinud, teeb otsuse konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus, võttes nõuetekohaselt arvesse tütarettevõtjate suhtes asjakohaste kriisilahendusasutuste tehtud hindamist. Kui tütarettevõtjate tasandil ei ole ühisotsust tehtud, teevad otsuse vastavad tütarettevõtjate kriisilahendusasutused, võttes nõuetekohaselt arvesse konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse seisukohti ja reservatsioone. Kui mõni kriisilahendusasutus suunab küsimuse neljakuulise perioodi jooksul edasi EBA-le, lükkab konsolideerimisgrupi tasandi asutus või vastavalt konkreetse tütarettevõtja eest vastutav kriisilahendusasutus oma otsuste tegemise edasi ja ootab ära EBA ühe kuu jooksul tehtava otsuse, mis on seejärel asjaomastele kriisilahendusasutustele õiguslikult siduv. Otsus vaadatakse regulaarselt läbi ja vajaduse korral ka ajakohastatakse.

EBA vahendusvolituste kohaldamise kogemused

Alates selle loomisest määrusega (EL) nr 1093/2010 on EBA saanud üheksa vahendamistaotlust, sealhulgas kolm taotlust õiguslikult siduvaks ja kuus taotlust õiguslikult mittesiduvaks vahendamiseks. Neist üheksast juhtumist kahe puhul oli EBA-le esitatud vahendustaotluse alus pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv, mis jõustus 1. jaanuaril 2015. Kõik senised (õiguslikult siduvad ja mittesiduvad) vahendamismenetlused on lõppenud asjaomaste poolte kokkuleppega, mille sõlmimiseks on EBA andnud suuniseid ning osutanud abi. Seetõttu pole seni tekkinud vajadust jõuda otsuseni õiguslikult siduva vahendamise teel.

Nende juhtumitega saadud (kuigi piiratud) kogemused näivad osutavat, et vahendusmenetlus võib olla tulemuslik vahend, millega motiveerida pädevaid asutusi ühisotsusteni jõudma, kuna EBA-l õnnestus lahendada erimeelsused lepitusetapis (või õiguslikult mittesiduva vahendamisega).

Ühisotsusteni oluliste pärssivate asjaoludega tegelemise või nende kõrvaldamise meetmete ega omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohta siiski ei jõutud.