ET Euroopa Liidu Teataja C 265/6

Mitte-horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle

(2008/C 265/07)

I. SISSEJUHATUS

1. Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) (edaspidi „ühinemismäärus”)) artiklis 2 on sätestatud, et komisjon peab hindama ühinemismääruse reguleerimisalasse kuuluvaid koondumisi, et selgitada välja nende kokkusobivus ühisturuga. Sel eesmärgil peab komisjon vastavalt artikli 2 lõigetele 2 ja 3 hindama, kas koondumine takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas eelkõige turgu valitseva seisundi tekitamise või tugevnemise tulemusel.

2. Käesolevas teatises antakse suunised selle kohta, kuidas komisjon hindab koondumisi (2), kus asjaomased ettevõtjad tegelevad erinevatel asjaomastel turgudel (3). Käesolevas dokumendis nimetatakse selliseid koondumisi mittehorisontaalseteks ühinemisteks.

3. Mittehorisontaalseid ühinemisi on kahte liiki: vertikaalsed ühinemised ja konglomeraatsed ühinemised.

4. Vertikaalsetel ühinemistel osalevad turustusahela eri tasanditel tegutsevad äriühingud. Näiteks kui teatava toote valmistaja (edaspidi „kaubaturu eelmise tasandi äriühing”, varustav äriühing) ühineb ühe oma turustajaga (edaspidi „kaubaturu järgmise tasandi äriühing”, turustav äriühing), nimetatakse seda vertikaalseks ühinemiseks (4).

5. Konglomeraatsed ühinemised on ühinemised ettevõtjate vahel, kelle suhe ei ole ei horisontaalne (konkurendid samal asjaomasel turul) ega vertikaalne (tarnijad või kliendid) (5). Käesolevate suuniste keskmes on selliste äriühingute ühinemised, kes tegutsevad lähedalt seotud turgudel (näiteks üksteist täiendavate toodete või samasse tooteritta kuuluvate toodete tarnijate ühinemised).

6. Horisontaalseid ühinemisi käsitlevas teatises juba esitatud üldsuunised on asjakohased ka mitte-horisontaalsete ühinemiste puhul. Käesoleva dokumendi eesmärk on keskenduda konkurentsiaspektidele, mis on olulised mitte-horisontaalsete ühinemiste korral. Peale selle sätestatakse käesolevas dokumendis selles kontekstis komisjoni rakendatav turuosade ja koondumiskünniste käsitus.

7. Praktikas võivad ühinemised kaasa tuua nii horisontaalseid kui ka mitte-horisontaalseid mõjusid. Selline olukord võib tekkida näiteks juhul, kui ühinevad ettevõtjad ei ole mitte ainult vertikaalses või konglomeraatses suhtes, vaid on ka ühel või mitmel asjaomasel turul üksteise tegelikud või potentsiaalsed konkurendid (6). Sellistel juhtudel hindab komisjon horisontaalseid, vertikaalseid ja/või konglomeraatseid suhteid vastavalt asjaomastes teatistes sätestatud suunistele (7).

8. Käesolevas teatises sätestatud suunised toetuvad komisjoni kogemustele horisontaalsete ühinemiste hindamisel vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4064/89 alates selle jõustumisest 21. septembril 1990 ja vastavalt praegu jõus olevale ühinemismäärusele, samuti Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu lahenditele. Komisjon kohaldab, arendab ja täiustab käesolevas teatises esitatud põhimõtteid üksikjuhtumite puhul. Komisjon võib käesoleva teatise edaspidiseid suundumusi silmas pidades aeg-ajalt üle vaadata.

9. Komisjonipoolne ühinemismääruse tõlgendus mitte-horisontaalsete ühinemiste osas ei mõjuta tõlgendust, mille võib anda Euroopa Kohus või Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus.

II. ÜLEVAADE

10. Tõhus konkurents on tarbijatele kasulik, tuues kaasa madalad hinnad, kvaliteetsed tooted, kaupade ja teenuste suure valiku ning uuendused. Ühinemiste kontrollimise kaudu takistab komisjon ühinemisi, mis võiksid äriühingute turuvõimu oluliselt suurendades tarbijad nendest soodustustest tõenäoliselt ilma jätta. „Turuvõimu suurenemine” tähendab käesoleval juhul ühe või mitme äriühingu võimet tõsta kasumlikult hindu, vähendada kaupade ja teenuste tootmist, valikut või kvaliteeti, vähendada uuendusi või avaldada konkurentsiparameetritele muul viisil negatiivset mõju (8).

11. Mitte-horisontaalsete ühinemiste puhul on tõhusa konkurentsi oluline takistamine horisontaalsete ühinemistega võrreldes üldiselt vähem tõenäoline.

12. Esiteks ei põhjusta vertikaalsed ja konglomeraatsed ühinemised erinevalt horisontaalsetest ühinevate äriühingute vahelise otsese konkurentsi kadumist asjaomasel turul (9). Seega puudub vertikaalsete ja konglomeraatsete ühinemiste korral horisontaalsete ühinemiste konkurentsivastase mõju peamine allikas.

13. Teiseks loovad vertikaalsed ja konglomeraatsed ühinemised olulisi võimalusi tõhususe kasvuks. Üks vertikaalsete ühinemiste ja mõne konglomeraatse ühinemise omadus on, et asjaomaste äriühingute tegevused ja/või tooted täiendavad üksteist (10). Üksteist täiendavate tegevuste või toodete integreerimine ühe äriühingu piires võib tõhusust oluliselt suurendada ja toetada konkurentsi. Vertikaalse suhte korral näiteks toob kõnealuse täiendamise tulemusel toimuv juurdehindluse vähenemine kaubaturu järgmisel tasandil kaasa nõudluse suurenemise ka kaubaturu eelmisel tasandil. Osa sellest nõudluse suurenemisest tulenevast kasust saavad varustavad tarnijad. Integreeritud äriühing võtab seda kasu arvesse. Seega võib vertikaalne integratsioon luua suurema stiimuli püüda alandada hindu ja suurendada toodangut, kuna integreeritud äriühingul on võimalik saada suurem osa kaasnevast kasust. Sageli nimetatakse seda topeltjuurdehindluste arvessevõtmiseks. Samamoodi võivad ka teised ühel tasandil müügi suurendamiseks tehtavad pingutused (teeninduse parandamine või uuendamise kiirendamine) tuua rohkem kasu integreeritud äriühingule, mis võtab arvesse ka teistel tasanditel saadava kasu.

14. Integratsioon võib vähendada ka tehingukulusid ning võimaldada paremat koordineerimist toodete disainimisel, tootmisprotsessi organiseerimisel ja toodete müügi viisi osas. Samamoodi võivad ühinemised, mis hõlmavad üldiselt samale klientide rühmale müüdavasse tootevalikusse kuuluvaid tooteid (üksteist täiendavaid või mitte), tuua kasu kliendile, näiteks anda võimaluse osta tooteid ühest kohast.

15. Tuleb siiski ette olukordi, kus mitte-horisontaalsed ühinemised võivad märkimisväärselt takistada tõhusat konkurentsi eelkõige turgu valitseva seisundi tekke või tugevdamise tulemusel. Peamiselt on see nii seetõttu, et mitte-horisontaalne ühinemine võib muuta ühinevate äriühingute ja nende konkurentide suutlikkust ja stiimulit konkureerida viisil, mis tekitab nende klientidele kahju.

16. Konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab tarbija mõiste vahe- ja lõpptarbijaid (11). Kui vahetarbijad on ühinevate poolte tegelikud või potentsiaalsed konkurendid, keskendub komisjon ühinemise mõjule klientidele, kellele ühinemisel tekkinud üksus ja sellised konkurendid müüvad. Fakt, et ühinemine mõjutab konkurente, ei ole iseenesest probleem. Oluline on mõju tõhusale konkurentsile, mitte pelk mõju mõnel turustusahela tasandil tegutsevatele konkurentidele (12). Muret konkurentsi pärast ei saa tekitada iseenesest asjaolu, et konkurendid võivad saada kahju ühinemisega kaasnevast tõhususe kasvust.

17. Mitte-horisontaalsed ühinemised võivad tõhusat konkurentsi märkimisväärselt takistada kahel peamisel viisil: kooskõlastamata mõju ja kooskõlastatud mõju (13).

18. Kooskõlastamata mõjud võivad põhimõtteliselt ilmneda siis, kui mitte-horisontaalne ühinemine toob kaasa sulgemise. Käesolevas dokumendis kasutatakse terminit „sulgemine” juhtude kirjeldamiseks, mil ühinemise tulemusel kitseneb või kaob tegelike või potentsiaalsete konkurentide juurdepääs tarnetele või turgudele, mis vähendab nende äriühingute suutlikkust ja/või stiimulit konkureerida. Niisuguse sulgemise tulemusel võivad ühinevad äriühingud — ja võib-olla ka mõned nende konkurendid — olla võimelised tõstma kasumlikult klientidelt küsitavaid hindu (14). Sellised juhud takistavad märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ning seetõttu nimetatakse neid „konkurentsivastasteks sulgemisteks”.

19. Kooskõlastatud mõjud tekivad, kui ühinemine muudab konkurentsi laadi selliselt, et äriühingud, kes varem oma tegevust ei kooskõlastanud, võivad nüüd oluliselt suurema tõenäosusega kooskõlastada oma tegevust, et tõsta hindu või kahjustada tõhusat konkurentsi muul viisil. Samuti võib ühinemine muuta kooskõlastamise lihtsamaks, stabiilsemaks ja tulemuslikumaks oma tegevust enne ühinemist kooskõlastanud äriühingute jaoks.

20. Hinnates ühinemise mõju konkurentsile, võrdleb komisjon teatatud ühinemisest tulenevaid konkurentsitingimusi tingimustega, mis oleksid kehtinud ilma ühinemiseta (15). Enamikul juhtudel on ühinemise ajal eksisteerinud konkurentsitingimused ühinemise mõju hindamise asjaomaseks võrdlusaluseks. Teatavatel asjaoludel võtab komisjon siiski arvesse edaspidiseid prognoositavaid turumuutusi. Komisjon võib asjaomase võrdlusaluse otsimisel võtta eelkõige arvesse äriühingute tõenäolist turuletulekut või turult lahkumist juhul, kui ühinemist ei oleks toimunud. Komisjon võib arvestada ka eeldatavatest õigusaktide muudatustest tulenevat turu edasist arengut (16).

21. Hindamisel kaalub komisjon nii ühinemisest tulenevat konkurentsivastast mõju kui ka võimalikke tarbijatele kasutoovast tõendatud tõhususe kasvust tulenevat konkurentsi toetavat mõju (17). Komisjon uurib erinevaid põhjuste ja tagajärgede ahelaid, et teha kindlaks, milline neist on kõige tõenäolisem. Mida kohesem ja otsesem on ühinemisest tulenev eeldatav konkurentsivastane mõju, seda suurema tõenäosusega tõstatab komisjon konkurentsiprobleemi. Samamoodi on vastavalt sellele, mida kohesem ja otsesem on ühinemise konkurentsi toetav mõju, tõenäolisem, et see mõju tasakaalustab komisjoni arvates konkurentsivastase mõju.

22. Käesolevas dokumendis kirjeldatakse peamisi konkurentsi kahjustamise stsenaariume ja tõhususe kasvu allikaid vertikaalsete ühinemiste ja seejärel konglomeraatsete ühinemiste puhul.

III. TURUOSA JA KOONDUMISASTMED

23. Mitte-horisontaalsed ühinemised ei ohusta tõhusat konkurentsi, kui ühinemisel tekkinud üksusel ei ole vähemalt ühel asjaomasel turul olulisel määral turuvõimu (mis ei tähenda tingimata valitsevat positsiooni). Komisjon uurib seda küsimust enne, kui hakkab hindama ühinemise mõju konkurentsile.

24. Turuosad ja koondumisastmed on esimesed kasulikud näitajad nii ühinevate poolte kui ka nende konkurentide turuvõimu ja konkurentsialase tähtsuse kohta (18).

25. Mitte-horisontaalses ühinemises, olgu see kooskõlastatud või kooskõlastamata iseloomuga, ei näe komisjon tõenäoliselt probleemi, kui ühinemisjärgse uue ettevõtte turuosa on igal asjaomasel turul alla 30 % (19) ning kui ühinemisjärgne HHI (Herfindahli-Hirschmani indeks) on alla 2000.

26. Praktikas komisjon niisuguseid ühinemisi põhjalikult ei uuri, v.a erandjuhtudel, näiteks ühe või mitme järgmise teguri esinemisel: a) ühinemisel osaleb äriühing, mis tõenäoliselt laieneb lähitulevikus oluliselt näiteks hiljutiste uuenduste tõttu; b) turuosaliste vahel on märkimisväärne ristosalus või ristjuhtimine; c) üks ühinevatest äriühingutest on äriühing, kes väga tõenäoliselt eirab kooskõlastatud käitumisreegleid; d) turul esineb märke varasematest või olemasolevatest kokkulepetest või nende sõlmimise hõlbustamisest.

27. Komisjon kasutab konkurentsiprobleemide puudumise esialgsete näitajatena ülalnimetatud turuosa ja HHI-piirmäärasid. Need piirmäärad ei loo siiski õiguslikku eeldust. Komisjon on arvamusel, et kõnealuses kontekstis on vähem kohane esitleda turuosa ja koondumistasemeid, millest kõrgemal tasemel peetaks konkurentsiprobleemide tekkimist tõenäoliseks, kuna olulise turujõu olemasolu vähemalt ühel asjaomasel turul peetakse küll konkurentsi kahjustamiseks vajalikuks, kuid mitte piisavaks tingimuseks (20).

IV. VERTIKAALSED ÜHINEMISED

28. Käesolevas jaos sätestatakse komisjoni analüüsimise raamistik vertikaalsete ühinemiste puhul. Hindamisel kaalub komisjon nii vertikaalsest ühinemisest tulenevat võimalikku konkurentsi takistavat mõju kui ka võimalikke poolte tõendatud tõhususe kasvust tulenevat konkurentsi toetavat mõju.

A. Kooskõlastamata mõju: sulgemine

29. Öeldakse, et ühinemine toob kaasa sulgemise, kui ühinemise tulemusel kitseneb või kaob tegelike või potentsiaalsete konkurentide juurdepääs tarnetele või turgudele, mis vähendab nende äriühingute suutlikkust ja/või stiimulit konkureerida. Niisugune sulgemine võib heidutada konkurentide turule sisenemist või laienemist või ärgitada neid turult lahkuma. Seega võib teha järelduse sulgemise kohta isegi siis, kui konkurente, kelle juurdepääsu on takistatud, ei sunnita turult väljuma: piisab sellest, et nad jäävad ebasoodsamasse olukorda ning konkureerivad selle tagajärjel vähem tõhusalt. Niisugust sulgemist peetakse konkurentsivastaseks, kui ühinevad äriühingud — ja võib-olla ka mõned nende konkurendid — on selle tulemusel võimelised tõstma kasumlikult klientidelt küsitavaid hindu (21).

30. Eristada saab kahte sulgemise vormi. Esimese puhul suurendab ühinemine tõenäoliselt kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kulusid, piirates nende juurdepääsu tähtsale sisendile (sisendi turu sulgemine). Teise puhul suletakse ühinemisega tõenäoliselt turg kaubaturu eelmise tasandi konkurentide jaoks, piirates nende juurdepääsu piisavale kliendibaasile (tarbijaturu sulgemine) (22).

1. Tootmissisendituru sulgemine

31. Tootmissisendituru sulgemisega on tegu juhul, kui uus üksus piiraks pärast ühinemist tõenäoliselt juurdepääsu toodetele või teenustele, mida ta ilma ühinemiseta oleks tarninud, tõstes seeläbi oma kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kulusid sellega, et muudab tarnimise ühinemiseta kehtivate hindade ja tingimustega sarnaste hindade ja tingimustega nende jaoks keerulisemaks. Selle tulemusel võib ühinemisel tekkinud üksus tõsta kasumlikult klientidelt küsitavat hinda, mis takistab oluliselt tõhusat konkurentsi. Nagu eespool märgitud, ei ole selleks, et sisendituru sulgemine põhjustaks tarbijatele kahju, vaja, et ühinemisel tekkinud üksuse konkurendid sunnitaks turult lahkuma. Oluline on, kas sisendi hinnatõus tooks kaasa kõrgemad tarbijahinnad. Ühinemisest tulenev tõhususe kasv võib siiski tuua kaasa ühinemisel tekkinud üksuse poolse hindade vähendamise, nii et tõenäoline kogumõju tarbijatele on neutraalne või positiivne. Joonisel 1 on see mehhanism esitatud graafiliselt. Joonis 1 Sisendituru sulgemine

32. Hinnates konkurentsivastase sisendituru sulgemise stsenaariumi tõenäosust, uurib komisjon kõigepealt, kas ühinemisel tekkinud üksus oleks pärast ühinemist võimeline sulgema oluliselt juurdepääsu tootmissisenditele, teiseks, kas tal oleks ajendit seda teha, ning kolmandaks, kas sulgemine avaldaks konkurentsile järgnevatel kaubaturgudel märkimisväärset kahjulikku mõju (23). Praktikas uuritakse neid tegureid sageli koos, kuna need on tihedalt põimunud.

A. Suutlikkus sisenditurgu sulgeda (24)

33. Sisendituru sulgemine võib toimuda eri viisil. Ühinemisel tekkinud üksus võib otsustada oma tegelike või potentsiaalsete konkurentidega vertikaalselt seotud turul tehinguid mitte teha. Teise võimalusena võib ühinemisel tekkinud äriühing konkurentidele tarnides otsustada piirata tarneid ja/või tõsta küsitavat hinda ja/või muuta tarnetingimused muul viisil ebasoodsamaks, kui need oleksid olnud ilma ühinemiseta (25). Veel võib ühinemisel tekkinud üksus valida uues äriühingus spetsiifilise tehnoloogia, mis ei ühildu konkureerivate äriühingute valitud tehnoloogiatega (26). Sulgemist võib esineda ka vähem märgataval kujul, näiteks tarnitava tootmissisendi kvaliteedi halvenemise näol (27). Komisjon võib kaaluda oma hindamise käigus mitmeid võimalikke alternatiivseid või üksteist täiendavaid strateegiaid.

34. Sisendituru sulgemine võib tekitada konkurentsiprobleeme ainult juhul, kui see mõjutab tootmisahela järgmise etapi toote jaoks olulist sisendit (28). Nii on see näiteks juhul, kui asjaomane tootmissisend on tootmisahela järgmise etapi toote hinna suhtes oluline kulutegur. Olenemata maksumusest võib sisend olla tähtis ka muudel põhjustel. Näiteks võib sisend olla otsustava tähtsusega tooteosa, ilma milleta ei saa tootmisahela järgmise etapi toodet valmistada või turul tõhusalt müüa (29) või see võib olla toodete diferentseerimise oluline alus (30). Samuti võib alternatiivsetele sisenditele ülemineku maksumus olla suhteliselt suur.

35. Selleks et sisendituru sulgemine oleks probleem, peab ühinemisel tekkival vertikaalselt integreeritud äriühingul olema eelneval kaubaturul oluline turujõud. Ainult sellistes oludes võib eeldada, et ühinenud äriühingul on oluline mõju eelneval kaubaturul valitsevatele konkurentsitingimustele ja seetõttu potentsiaalselt ka järgneva kaubaturu hindadele ja tarnetingimustele.

36. Ühinemisel tekkinud üksus oleks võimeline sulgema turgu järgneval kaubaturul tegutsevate konkurentide jaoks üksnes juhul, kui ta saaks enda tootmisahela eelneva etapi toodetele või teenustele juurdepääsu vähendamise kaudu mõjutada negatiivselt tootmissisendite kättesaadavust järgneval kaubaturul hinna ja kvaliteedi osas. Nii võib see olla juhul, kui ülejäänud kaubaturu eelmise tasandi tarnijad on vähem tõhusad, pakuvad vähem eelistatud alternatiive või ei suuda vastata tarnete piiramisele toodangu mahu suurendamisega näiteks piiratud võimsuse või üldisemalt negatiivse mastaabiefekti tõttu (31). Samuti võib kaubaturu järgmise tasandi konkurentide suutlikkust omada piisavat juurdepääsu tootmissisenditele piirata ühinemisel tekkinud üksuse ja sõltumatute tootmissisendi tarnijate vaheliste ainuõiguslike lepingute olemasolu.

37. Tehes kindlaks, millises ulatuses võib sisendituru sulgemine esineda, tuleb võtta arvesse, et ühinemisel tekkinud üksuse otsus toetuda sisendi saamiseks enda kaubaturu eelmise tasandi allüksuse tarnetele võib ka vabastada teiste tootmissisendi tarnijate tootmisvõimsust, kellelt kaubaturu järgmise tasandi allüksus varem ostis. Tegelikult võib ühinemine lihtsalt ümber kujundada konkureerivate äriühingute ostutavad.

38. Kui sisendituru konkurents on oligopoolne, vähendab ühinemisel tekkinud üksuse otsus piirata juurdepääsu enda tootmissisendile teiste sisenditarnijate suhtes avaldatavat konkurentsisurvet, mis võib viimastele anda võimaluse tõsta mitteintegreeritud kaubaturu järgmise tasandi konkurentidelt küsitavat sisendihinda. Sisuliselt võib sisendituru sulgemine ühinemisel tekkinud üksuse poolt viia tema kaubaturu järgmise tasandi konkurendid kokku suurenenud turuvõimuga vertikaalselt integreerimata tarnijatega (32). Selline kolmandate poolte turuvõimu kasv on seda suurem, mida väiksemad on ühinemisel tekkinud üksuse ja teiste kaubaturu eelmise tasandi tarnijate toodete vahelised erinevused ning mida kontsentreeritum on eelnev turg. Tootmissisendi hinna tõstmise katse võib siiski nurjuda, kui sõltumatud sisenditarnijad vastavad oma toodete nõudluse vähenemisele (ühinemisel tekkinud üksuse kaubaturu järgmise tasandi allüksuse või kaubaturu järgmise tasandi sõltumatute äriühingute poolt) agressiivsema hinnakujundusega (33).

39. Hindamisel kaalub komisjon saadaoleva teabe alusel, kas on olemas tõhusaid ja piisavalt kiireid vastustrateegiaid, mida konkureerivad äriühingud tõenäoliselt rakendaksid. Selliseks vastustrateegiaks võib olla tootmisprotsessi muutmine selliselt, et see sõltuks vähem asjaomasest tootmissisendist, või uute tarnijate eelnevale kaubaturule tuleku toetamine.

B. Stiimul sulgeda sisenditurg

40. Stiimul sulgeda turg sõltub sellest, millisel määral see oleks kasumlik. Vertikaalselt integreeritud äriühing võtab arvesse seda, kuidas tema sisendite tarnimine kaubaturu järgmise tasandi konkurentidele mõjutab nii tema kaubaturu eelmise tasandi allüksuse kasumit kui ka tema kaubaturu järgmise tasandi allüksuse kasumit. Sisuliselt on ühinemisel tekkinud üksuse jaoks kaalukausil kasumi kaotus eelneval kaubaturul, mis tuleneb tootmissisendi müügi vähenemisest (tegelikele või potentsiaalsetele) konkurentidele ning kasumi suurenemine lühiajalises või pikemas perspektiivis, mis tuleneb kas müügi laiendamisest järgneval kaubaturul või suutlikkusest tõsta tarbijatelt küsitavaid hindu.

41. Tõenäoliselt oleneb see tasakaal ühinemisel tekkinud üksuse kasumi tasemest eelneval ja järgneval kaubaturul (34). Muude tegurite samaks jäädes on tootmissisendi müügi piirangust tulenev kahju seda väiksem, mida väiksemad on eelneva kaubaturu tegevuse marginaalid. Samamoodi on konkurentide arvel, kellele sisenditurg suleti, kasvatatud turuosast saadav kasumi kasv seda suurem, mida suuremad on järgneva kaubaturu tegevuse marginaalid (35).

42. Stiimul tõsta ühinenud äriühingu konkurentide kulusid sõltub veel sellest, millises ulatuses järgneva kaubaturu nõudlus tõenäoliselt suunatakse mujale konkurentidelt, kelle juurdepääsu piiratakse, ning sellest, kui suure osa sellest ümbersuunatud nõudlusest suudab endale saada integreeritud äriühingu kaubaturu järgmise tasandi allüksus (36). Üldjuhul on see osa seda suurem, mida vähem on ühinemisel tekkinud üksuse tootmisvõimsus piiratud võrreldes kaubaturu järgmise tasandi konkurentidega, kellele sisenditurgu ei suleta, ning mida rohkem on ühinemisel tekkinud üksuse ja konkurentide, kellele sisenditurg suletakse, tooted üksteist asendavad. Mõju järgneva kaubaturu nõudlusele on suurem ka siis, kui mõjutatav sisend moodustab olulise osa kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kuludest või kui mõjutatav sisend on tootmisahela järgmise etapi toote otsustava tähtsusega komponent (37).

43. Stiimul sulgeda tegelike või potentsiaalsete konkurentide jaoks sisenditurg võib sõltuda ka sellest, millises ulatuses võib integreeritud äriühingu kaubaturu järgmise tasandi allüksus oodata kasusaamist konkurentide kulude tõstmise strateegia tulemusel tõusvatest hindadest järgneval kaubaturul (38). Mida suurem on ühinemisel tekkinud üksuse turuosa järgneval kaubaturul, seda suurem on müügibaas, mille marginaalide tõstmisest võib kasu saada (39).

44. Eelneva kaubaturu monopolistil, kes juba oskab vertikaalselt seotud turgudelt kogu saadaoleva kasumi välja võtta, ei pruugi olla mingit ajendit sulgeda oma konkurentide jaoks tootmissisenditurg pärast vertikaalset ühinemist. Oskust tarbijatelt olemasolevat kasumit endale saada ei ole väga suure turuosa vahetu tagajärg (40). Sellise järelduse tegemiseks oleks vaja tegelike ja tulevaste monopolisti tegevust mõjutavate piirangute põhjalikumat analüüsi. Kui kogu saadaolevat kasumit ei suudeta kätte saada, võib vertikaalne ühinemine — isegi kui selles osaleb eelneva kaubaturu monopolist — anda ühinenud üksusele stiimuli suurendada kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kulusid ning vähendada seega konkurentsisurvet, mida need ühinemisel tekkinud üksusele järgneval kaubaturul avaldavad.

45. Ühinemisel tekkinud äriühingu tõenäolisi stiimuleid hinnates võib komisjon võtta arvesse mitmesuguseid tegureid, näiteks ühinemisel tekkinud üksuse omandistruktuuri (41), turul eelnevalt kasutatud strateegiaid (42) või selliste strateegiliste sisedokumentide sisu nagu äriplaan.

46. Juhul kui sisendituru sulgemise üheks olemuslikuks etapiks on konkreetse käitumisviisi järgimine ühinemisel tekkinud üksuse poolt, uurib komisjon täiendavalt nii stiimuleid selliselt käituda kui ka tegureid, mis võiksid neid stiimuleid vähendada või need isegi kõrvaldada, sealhulgas võimalust, et selline käitumine on ebaseaduslik. Käitumine võib olla ebaseaduslik muu hulgas ELi või liikmesriigi konkurentsieeskirjade või valdkondlike eeskirjade tõttu. Kõnealune hindamine ei nõua siiski kohaldatavate eri õigussüsteemide ning nende raames rakendatavate jõustamispõhimõtete ammendavat ja detailset uurimist (43). Peale selle võib käitumise seadusvastasus olla ühinemisel tekkinud üksuse jaoks tõenäoline asjaomast käitumist takistavate stiimulite allikas ainult teatavatel asjaoludel. Eelkõige kaalub komisjon kokkuvõtva analüüsi alusel: i) kui tõenäoline on, et see käitumine oleks selgelt või suure tõenäosusega ühenduse õiguse kohaselt ebaseaduslik (44); ii) kui tõenäoline on, et see ebaseaduslik käitumine avastataks (45), ning iii) karistusi, mida saaks rakendada.

C. Tõhusale konkurentsile avalduv tõenäoline kogumõju

47. Üldiselt tekitab ühinemine sisendituru sulgemisest tulenevaid konkurentsiprobleeme, kui see tooks kaasa hinnatõusu järgneval kaubaturul ning takistaks seeläbi märkimisväärselt tõhusat konkurentsi.

48. Esiteks võib konkurentsivastane sulgemine esineda, kui vertikaalne ühinemine võimaldab ühinevatel pooltel suurendada kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kulusid, põhjustades seega viimaste müügihindade tõusu. Selleks et kahjustada oluliselt tõhusat konkurentsi, on tavaliselt vaja, et äriühingud, kelle juurdepääsu sisenditurule piirataks, mängiksid järgneva kaubaturu konkurentsis tähtsat rolli. Mida suurem on selliste konkurentide osakaal järgneval kaubaturul, seda suurema tõenäosusega võib eeldada, et ühinemine toob kaasa olulise hinnatõusu järgneval kaubaturul ning takistab seal seega oluliselt tõhusat konkurentsi (46). Mõni konkreetne äriühing võib hoolimata suhteliselt väikesest turuosast võrreldes teiste turuosalistega mängida konkurentsis olulist rolli (47) näiteks seetõttu, et ta on vertikaalselt ühinenud äriühingute lähedane konkurent või seetõttu, et ta on eriti agressiivne konkurent.

49. Teiseks võidakse oluliselt kahjustada tõhusat konkurentsi, kui potentsiaalsetele konkurentidele tehakse turule sisenemisel takistusi (48). Vertikaalne ühinemine võib ära hoida potentsiaalse konkurentsi järgneval kaubaturul, kui ühinemisel tekkinud üksus ei tarniks potentsiaalsetele järgnevale kaubaturule sisenejatele või tarniks neile ebasoodsamatel tingimustel kui ilma ühinemiseta. Pelk tõenäosus, et ühinemisel tekkinud üksus sulgeb pärast ühinemist sisendituru, võib potentsiaalseid sisenejaid eemale peletada (49). Turule sisenemisel takistuste tegemine võib oluliselt takistada tõhusat konkurentsi järgneval kaubaturul eelkõige juhul, kui sisendituru sulgemine tähendaks potentsiaalsete konkurentide jaoks vajadust siseneda nii järgnevale kui ka eelnevale kaubaturule, et ühel neist tõhusalt konkureerida. Turuletuleku raskuse probleem on eriti oluline tööstusharudes, mis on konkurentsile avanemas või millelt seda lähitulevikus oodatakse (50).

50. Kui järgnevale kaubaturule jääb alles piisavalt toimivaid konkurente, kelle kulud tõenäoliselt ei kasva näiteks seetõttu, et nad on ise vertikaalselt integreeritud (51) või et nad suudavad lülituda ümber sobivatele alternatiivsetele sisenditele, siis nende äriühingute poolne konkurents võib olla ühinemisel tekkinud üksusele piisavalt piiravaks teguriks ning seega hoida ära toodanguhindade tõusu ühinemiseelsest tasemest kõrgemale.

51. Järgneval kaubaturul valitsevale konkurentsile avalduvat mõju hinnates tuleb arvesse võtta ka tasakaalustavaid tegureid, nagu ostja võimu olemasolu (52) või tõenäosus, et eelnevale kaubaturule sisenemine säilitaks tõhusa konkurentsi (53).

52. Konkurentsile avalduvat mõju tuleb hinnata ka ühinevate poolte tõendatud tõhususe kasvu silmas pidades (54). Komisjon võib otsustada, et seoses ühinemisega kaasneva tõhususe kasvuga ei ole põhjust kuulutada ühinemine vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 3 ühisturuga kokkusobimatuks. See kehtib juhul, kui komisjonil on võimalus järeldada piisava tõendusmaterjali põhjal, et ühinemisega kaasnenud tõhususe kasv suurendab tõenäoliselt ühinemisel tekkinud üksuse võimalusi ja ajendit tegutseda tarbijate huvides konkurentsi edendavalt, tasakaalustades seeläbi negatiivset mõju konkurentsile, mida ühinemine oleks vastasel juhul kaasa toonud.

53. Hinnates mittehorisontaalse ühinemise puhul tõhususe kasvu, rakendab komisjon horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VII jaos juba kehtestatud põhimõtteid. Eelkõige peab tõhususe kasv selleks, et komisjon sellekohaseid väiteid oma ühinemise hindamises arvesse võtaks, olema tarbijate huvides, ühinemispõhine ja kontrollitav. Need tingimused on kumulatiivsed (55).

54. Vertikaalsed ühinemised võivad hõlmata mõnda spetsiifilist tõhususe kasvu allikat, mille loetelu ei ole ammendav.

55. Eelkõige võimaldab vertikaalne ühinemine ühinemisel tekkinud üksusel võtta arvesse varem eksisteerinud topeltjuurdehindlusi, mis tulenesid sellest, et enne ühinemist määras kumbki pool oma hinnad üksteisest sõltumatult (56). Olenevalt turutingimustest võib kogujuurdehindluse vähendamine (võrreldes olukorraga, kui eri tasandite hinnakujundusotsuseid ei ühtlustata) võimaldada vertikaalselt ühinenud äriühingutel suurendada kasumlikult toodangut järgneval kaubaturul (57).

56. Lisaks võib vertikaalne ühinemine võimaldada pooltel koordineerida paremini tootmis- ja turustamisprotsessi ning tuua seega kaasa väiksemad laokulud.

57. Vertikaalne ühinemine võib kaasa tuua poolte stiimulite ühtlustumise seoses uutesse toodetesse, uutesse tootmisprotsessidesse ja toodete turundusse tehtavate investeeringutega. Näiteks kui enne ühinemist oleks kaubaturu järgmise tasandi turustaja suhtunud vastumeelselt investeerimisse kaubaturu eelmise tasandi ettevõtja toodete reklaamimisse ja nendest kliente teavitamisse, kui selline investeering oleks olnud ka teiste kaubaturu järgmise tasandi äriühingute huvides, siis ühinemisel tekkinud üksuses võivad sellised probleemid väheneda.

2. Kliendituru sulgemine

58. Klienditurg võidakse sulgeda, kui tarnija integreerub tähtsa järgneva kaubaturu kliendiga (58). Selle järgneval kaubaturul kohaloleku tõttu võib ühinemisel tekkinud üksus sulgeda oma eelneva kaubaturu (tootmissisendituru) tegelikele või potentsiaalsetele konkurentidele juurdepääsu piisavale kliendibaasile ning vähendada nende võimet ja stiimulit konkureerida. See võib omakorda suurendada kaubaturu järgmise tasandi konkurentide kulusid, muutes ühinemiseta kehtivate hindade ja tingimustega sarnaste hindade ja tingimustega sisenditarnete saamise neile keerulisemaks. See võib anda ühinemisel tekkinud üksusele võimaluse tõsta järgneval kaubaturul kasumlikult hindu. Ühinemisest tulenev tõhususe kasv võib siiski kaasa tuua hindade alandamise ühinemisel tekkinud üksuse poolt, nii et kokkuvõttes tarbijatele negatiivset mõju ei avaldata. Seega ei ole selleks, et kliendituru sulgemine põhjustaks tarbijatele kahju, vaja, et ühinenud äriühingute konkurendid sunnitakse turult lahkuma. Oluline on, kas kõrgem sisendihind tooks kaasa kõrgemad tarbijahinnad. Joonisel 2 on see mehhanism esitatud graafiliselt. Joonis 2 Kliendituru sulgemine

59. Hinnates konkurentsivastase kliendituru sulgemise stsenaariumi tõenäosust uurib komisjon kõigepealt, kas ühinemisel tekkinud üksus oleks pärast ühinemist võimeline sulgema juurdepääsu järgnevale kaubaturule, vähendades enda oste kaubaturu eelmise tasandi konkurentidelt, teiseks, kas tal oleks stiimulit vähendada oste eelneval kaubaturul ning kolmandaks, kas sulgemine avaldaks järgneval kaubaturul valitsevale konkurentsile olulist kahjulikku mõju (59).

A. Suutlikkus sulgeda juurdepääs järgnevatele kaubaturgudele

60. Vertikaalne ühinemine võib mõjutada kaubaturu eelmise tasandi konkurente, suurendades nende järgneva kaubaturu klientidele juurdepääsu kulusid või piirates nende juurdepääsu olulisele kliendibaasile. Kliendituru sulgemine võib toimuda eri viisil. Näiteks võib ühinenud üksus otsustada hankida kõik vajalikud kaubad või teenused enda kaubaturu eelmise tasandi allüksuselt ja lõpetada selle tagajärjel ostmise enda kaubaturu eelmise tasandi konkurentidelt. Samuti võib ta vähendada ostusid enda kaubaturu eelmise tasandi konkurentidelt või osta neilt ilma ühinemiseta kehtivatest tingimustest vähem soodsatel tingimustel (60).

61. Kaaludes, kas ühinemisel tekkinud üksus suudaks piirata juurdepääsu järgnevatele kaubaturgudele, uurib komisjon, kas järgneval kaubaturul on kaubaturu eelmise tasandi (tegelike ja potentsiaalsete) konkurentide jaoks nende toodangu müügiks piisavalt majanduslikke alternatiive (61). Et kliendituru sulgemine oleks probleem, peab vertikaalsel ühinemisel osalema äriühing, kes on järgneval kaubaturul olulist turuvõimu omav tähtis klient (62). Vastupidisel juhul, kui praegu või tulevikus on olemas piisavalt suur kliendibaas, mis pöördub tõenäoliselt sõltumatute tarnijate poole, ei tõstata komisjon tõenäoliselt sel alusel konkurentsiprobleemi (63).

62. Kliendituru sulgemine võib kaasa tuua kõrgemad sisendihinnad eelkõige olulise mastaabi- või mitmekülgsussäästu olemasolul sisenditurul või kui nõudlust iseloomustab võrguefekt (64). Peamiselt sellistes oludes on võimalik kahjustada kaubaturu eelmise tasandi konkurentide (tegelike või potentsiaalsete) konkurentsivõimet.

63. Näiteks võib kliendituru sulgemine kaasa tuua kõrgema sisendihinna, kui olemasolevad kaubaturu eelmise tasandi konkurendid tegutsevad enda minimaalse tõhusa mahu keskmist kulu minimeeriva koguse juures või selle lähedal. Sedavõrd kui kliendituru sulgemine ja sellele vastav toodangu vähenemine suurendab kaubaturu eelmise tasandi konkurentide muutuvaid tootmiskulusid, võib see kaasa tuua järgneval kaubaturul tegutsevatelt klientidelt küsitavate hindade tõusu.

64. Mastaabi- või mitmekülgsussäästu olemasolu korral võib kliendituru sulgemine muuta ka eelnevale kaubaturule sisenemise võimalike uute tulijate jaoks mitteatraktiivseks, vähendades oluliselt nende tulu saamise väljavaateid. Kui kliendituru sulgemine toob tegelikult kaasa turuletuleku ärahoidmise, võivad sisendihinnad jääda kõrgemale tasemele kui see muidu oleks olnud, suurendades seega ühinenud äriühingu kaubaturu järgmise tasandi konkurentide sisenditarnete maksumust.

65. Kui kliendituru sulgemine mõjutab peamiselt kaubaturu eelmise tasandi konkurentide tuluvoogusid, võib see vähendada oluliselt nende suutlikkust ja stiimulit investeerida kulude vähendamisse, uurimis- ja arendustegevusse ning tootekvaliteeti (65). See võib vähendada nende suutlikkust pikka aega konkureerida ning võib-olla põhjustada isegi nende turult lahkumise.

66. Komisjon võib võtta hindamisel arvesse tootmissisendi eri kasutusaladele vastavate erinevate turgude olemasolu. Kui oluline osa järgnevast kaubaturust on suletud, ei pruugi kaubaturu eelmise tasandi tarnija saavutada tõhusat tootmismahtu ning võib tegutseda suuremate kuludega ka teis(t)el turul (turgudel). Kui tarnija aga leiab oma sisendile teisi kasutusi või teiseseid turge, kandmata oluliselt suuremaid kulusid, võib ta tegutseda jätkuvalt tõhusalt.

67. Hindamisel kaalub komisjon saadaoleva teabe alusel, kas on olemas tõhusaid ja piisavalt kiireid ning aja jooksul elujõulisi vastustrateegiaid, mida konkureerivad äriühingud tõenäoliselt rakendaksid. Selliseks vastustrateegiaks võib olla kaubaturu eelmise tasandi konkurentide otsus kujundada hindu agressiivsemalt, et säilitada müügimahtusid järgneval kaubaturul ning leevendada seeläbi kliendituru sulgemisega kaasnevat mõju (66).

B. Stiimul sulgeda juurdepääs järgnevatele kaubaturgudele

68. Stiimul sulgeda turg sõltub sellest, millisel määral see oleks kasumlik. Ühinemisel tekkinud üksuse jaoks on kaalukausil kaubaturu eelmise tasandi konkurentidelt toodete hankimise lõpetamisega seotud võimalikud kulud ja sellisest käitumisest saadav võimalik kasu tulenevalt näiteks sellest, et see võimaldaks ühinemisel tekkinud üksusel eelnevatel või järgnevatel kaubaturgudel hindu tõsta.

69. Kaubaturu eelmise tasandi konkureerivatelt tarnijatelt tehtavate ostude vähendamisega seotud kulud on suuremad, kui ühinenud äriühingu kaubaturu eelmise tasandi allüksus on vähem tõhus neist tarnijatest, kelle jaoks turud suleti. Samuti on need kulud kõrgemad, kui ühinenud äriühingu kaubaturu eelmise tasandi allüksuse tootmisvõimsus on piiratud või kui konkurentide tooted on diferentseeritusest tulenevalt atraktiivsemad.

70. Stiimul sulgeda klienditurgu sõltub veel sellest, mil määral saaks ühinemisel tekkinud üksuse kaubaturu eelmise tasandi üksus kasu konkurentidele turu sulgemisest tulenevatest võimalikest kõrgematest hindadest eelneval kaubaturul. Samuti on stiimul klienditurgusid sulgeda seda suurem, mida rohkem kasu võib oodata sellest strateegiast tulenevatest kõrgematest järgneva kaubaturu hindadest ühinenud äriühingu kaubaturu järgmise tasandi allüksus. Mida suuremad on ühinemisel tekkinud üksuse järgneva kaubaturu tegevuste turuosad, seda suurem on müügibaas, millelt võetavatest suurematest marginaalidest võiks kasu saada (67).

71. Juhul kui kliendituru sulgemise üheks olemuslikuks etapiks on konkreetse käitumisviisi järgimine ühinemisel tekkinud üksuse poolt, uurib komisjon täiendavalt nii stiimuleid selliselt käituda kui ka tegureid, mis tõenäoliselt neid stiimuleid vähendavad või need isegi kõrvaldavad, sealhulgas võimalust, et selline käitumine on ebaseaduslik (68).

C. Tõhusale konkurentsile avalduv tõenäoline kogumõju

72. Kliendituru sulgemine kaubaturu eelmise tasandi konkurentide jaoks võib avaldada negatiivset mõju järgnevale kaubaturule ning kahjustada tarbijaid. Takistades selliste konkurentide (tootmisahela järgmise etapi) toodete juurdepääsu olulisele kliendibaasile, võib ühinemine vähendada nende suutlikkust konkureerida lähitulevikus. Selle tagajärjel seatakse kaubaturu järgmise tasandi konkurendid tõenäoliselt ebasoodsasse konkurentsiolukorda, näiteks sisendihinna tõusu tõttu. See võib omakorda anda ühinemisel tekkinud üksusele võimaluse tõsta kasumlikult hindu või vähendada toodangu kogumahtu järgneval kaubaturul.

73. Tarbijatele avalduva negatiivse mõju realiseerumine võib võtta aega, kui kliendituru sulgemine mõjutab peamiselt kaubaturu eelmise tasandi konkurentide tuluvoogusid, vähendades nende stiimulit investeerida kulude vähendamisse, tootekvaliteeti või muusse konkureerimiseks olulisse, et jääda konkurentsivõimeliseks.

74. Ühinemine võib tõhusat konkurentsi eelneval kaubaturul oluliselt takistada ainult siis, kui vertikaalsest ühinemisest tulenev tulude vähenemine mõjutab piisavalt suurt osa eelneva kaubaturu toodangut. Kui eelnevale kaubaturule jääb alles konkurente, kelle tulusid ei mõjutata, võib nendepoolne konkurents olla piisav, et hoida ära hindade tõus eelneval kaubaturul ja seega ka järgneval kaubaturul. Selleks et need kaubaturu eelmise tasandi äriühingud, kellele klienditurgu ei suleta, pakuksid piisavat konkurentsi, on vaja, et nende laienemist ei takistaks näiteks tootmisvõimsuse piiratus või toodete diferentseeritus (69). Kui konkurentsi vähenemine eelneval kaubaturul mõjutab olulist osa järgneva kaubaturu toodangust, siis nagu ka sisendituru sulgemise puhul, toob ühinemine tõenäoliselt kaasa olulise hinnatõusu järgneval turul ja takistab seega oluliselt tõhusat konkurentsi (70).

75. Tõhusat konkurentsi eelneval kaubaturul võib oluliselt takistada ka potentsiaalsete konkurentide turuletulekule takistuste tegemine. Eelkõige võib see toimuda juhul, kui kliendituru sulgemise tagajärjel tekiks potentsiaalsetel konkurentidel vajadus siseneda nii järgnevale kui ka eelnevale kaubaturule, et ühel neist tõhusalt konkureerida. Sellisel juhul võivad kliendituru ja sisendituru sulgemine olla sama strateegia osad. Turuletulekule takistuste seadmise probleem on eriti oluline tööstusharudes, mis on konkurentsile avanemas või millelt seda lähitulevikus oodatakse (71).

76. Konkurentsile avaldatavat mõju hinnates tuleb arvesse võtta tasakaalustavaid tegureid, nagu tasakaalustava ostja võimu olemasolu (72) või tõenäosus, et turuletulek säilitaks tõhusa konkurentsi eelneval või järgneval kaubaturul (73).

77. Konkurentsile avalduvat mõju tuleb hinnata ka ühinevate poolte tõendatud tõhususe kasvu silmas pidades (74).

B. Muud kooskõlastamata mõjud

78. Ühinemisel tekkinud üksus võib vertikaalse integreerumise kaudu saada juurdepääsu ärisaladustele seoses konkurentide tegevusega eelneval või järgneval kaubaturul (75). Näiteks võib äriühing, saades kaubaturu järgmise tasandi konkurendi tarnijaks, saada otsustava tähtsusega teavet, mis võimaldab tal kujundada järgneval kaubaturul hindu klientide kahjuks vähem agressiivselt (76). Samuti võib ta seada konkurendid ebasoodsasse konkurentsiolukorda, veendes neid mitte turule sisenema või laienema.

C. Kooskõlastatud mõjud

79. Nagu horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise IV jaos on märgitud, võib ühinemine muuta konkurentsi nii, et äriühingud, kes varem oma tegevust ei kooskõlastanud, teevad seda nüüd ja tõstavad hindu või kahjustavad konkurentsi muul viisil märksa tõenäolisemalt. Ühinemine võib muuta kooskõlastamise hõlpsamaks, stabiilsemaks või tõhusamaks ka nende äriühingute jaoks, kes kooskõlastasid oma tegevust juba enne ühinemist (77).

80. Tegevuse kooskõlastamine turul võib toimuda, kui konkurendid suudavad kokkulepet sõlmimata või kooskõlastatult tegutsemata asutamislepingu artikli 81 tähenduses määrata kindlaks ja järgida ühiseid eesmärke, vältides tavapärase vastastikuse konkurentsisurve avaldamist kooskõlastatud kaudsete ähvarduste süsteemi abil. Normaalsetes konkurentsioludes on igal äriühingul pidev stiimul konkureerida. See stiimul on lõppkokkuvõttes põhjus, mis hoiab hinnad madalal ning hoiab ära äriühingute ühise kasumite maksimeerimise. Kooskõlastatud tegevus on kõrvalekalle normaalsetest konkurentsitingimustest selle poolest, et äriühingutel on võimalik hoida hindu kõrgemal tasemest, mille annaks sõltumatu lühiajalise kasumi maksimeerimine. Äriühingud hoiduvad kooskõlastatult oma konkurentide küsitavate kõrgete hindade allalöömisest, kuna ootavad, et selline käitumine ohustaks kooskõlastamist tulevikus. Kooskõlastatud mõju tekkimiseks peab kasum, mida äriühingud võiksid lühikeses perspektiivis agressiivselt konkureerides („kõrvale kaldudes”) teenida, olema väiksem eeldatavast tulu vähenemisest, mille selline tegevus põhjustaks pikas perspektiivis, kuna see tooks eeldatavasti kaasa konkurentide agressiivse reaktsiooni („karistus”).

81. Kooskõlastamist esineb kõige tõenäolisemalt turgudel, kus on suhteliselt lihtne kooskõlastamise tingimustes ühisele seisukohale jõuda. Lisaks sellele on pidevaks kooskõlastamiseks vaja vastata kolmele tingimusele. Esiteks peavad kooskõlastavad äriühingud suutma piisaval määral jälgida, kas kooskõlastamise tingimustest peetakse kinni. Teiseks, kooskõlastamise distsipliin nõuab teatavat usaldusväärset hoiatusmehhanismi, mida tingimustest kõrvalekaldumise tuvastamise korral rakendada. Kolmandaks, selliste kolmandate isikute reageeringud, nagu kooskõlastavas tegevuses mitteosalevad olemasolevad ja tulevased konkurendid ning kliendid, ei tohiks kooskõlastamise eeldatavaid tulemusi ohtu seada (78).

Kooskõlastamise tingimuste kokkuleppimine

82. Vertikaalne ühinemine võib teha kooskõlastamise tingimuste suhtes ühisele seisukohale jõudmise kaubaturu eelmise või järgmise tasandi äriühingute jaoks lihtsamaks (79).

83. Kui näiteks vertikaalne ühinemine toob kaasa turu sulgemise, on selle tulemuseks turul tegutsevate tõhusate konkurentide arvu vähenemine (80). Üldjuhul teeb osaliste arvu vähenemine kooskõlastamise ülejäänud turuosaliste jaoks lihtsamaks.

84. Samuti võivad vertikaalsed ühinemised suurendada turul tegutsevate äriühingute vahelist sümmeetriat (81). See võib suurendada kooskõlastamise tõenäosust, hõlbustades kooskõlastamise tingimustes ühisele seisukohale jõudmist. Samamoodi võib vertikaalne integratsioon suurendada ka turu läbipaistvust, muutes kooskõlastamise ülejäänud turuosaliste jaoks lihtsamaks.

85. Ühinemine võib põhjustada ka sõltumatu turuosalise kõrvaldamise. Sõltumatu turuosaline on tarnija, kes omadel põhjustel ei soovi kooskõlastamise tulemust aktsepteerida ning säilitab seetõttu agressiivse konkurentsi. Sõltumatu turuosalise vertikaalne integreerimine võib muuta tema stiimuleid sedavõrd, et kooskõlastamist enam ei väldita.

Järelevalve kõrvalekaldumiste avastamiseks

86. Vertikaalne integreerumine võib hõlbustada kooskõlastamist seeläbi, et konkurente käsitlevale konfidentsiaalsele teabele juurdepääsu või hinnakujunduse jälgimise lihtsustumise kaudu suureneb turu läbipaistvus äriühingute vahel. Sellised probleemid võivad tekkida näiteks juhul, kui hindade läbipaistvus on järgneval kaubaturul suurem kui eelneval kaubaturul. Nii võib see olla, kui lõpptarbijatelt küsitavad hinnad on avalikud, kuid vaheturul toimuvad tehingud konfidentsiaalsed. Vertikaalne integreerumine võib anda eelneva kaubaturu tootjatele kontrolli lõplike hindade üle ning seega võimaluse jälgida kõrvalekaldumisi tulemuslikumalt.

87. Kui vertikaalne ühinemine toob kaasa turu sulgemise, võib see põhjustada ka tõhusate konkurentide arvu vähenemise turul. Turuosaliste arvu vähenemine võib lihtsustada üksteise turukäitumise jälgimist.

Hoiatusmehhanismid

88. Vertikaalsed ühinemised võivad mõjutada oma tegevust kooskõlastavate äriühingute stiimuleid kooskõlastatud tingimusi järgida. Näiteks võivad vertikaalselt integreerunud äriühingul olla head võimalused karistada tõhusamalt tingimustest kõrvale kalduda otsustavaid konkurente, kuna ta on neile kas otsustava tähtsusega klient või tarnija (82).

Kolmandate isikute reageeringud

89. Vertikaalsed ühinemised võivad vähendada väliste poolte võimalusi kooskõlastamist destabiliseerida, takistades turuletulekut või piirates muul viisil kooskõlastamises mitteosalevate poolte suutlikkust konkureerida.

90. Vertikaalne ühinemine võib hõlmata ka segava ostja kõrvaldamist turult. Kui kaubaturu eelmise tasandi äriühingud peavad mõnele konkreetsele ostjale müümist piisavalt oluliseks, võib see ahvatleda neid kalduma oma äri kindlustamiseks kooskõlastamise tingimustest kõrvale. Samamoodi võib ka suur ostja suuta ahvatleda kooskõlastatult tegutsevaid äriühinguid tingimustest kõrvale kalduma, koondades suure osa oma nõudlusest ühele tarnijale või pakkudes pikaajalisi lepinguid. Sellise ostja omandamine võib suurendada kooskõlastamise ohtu turul.

V. KONGLOMERAATSED ÜHINEMISED

91. Konglomeraatsed ühinemised on ühinemised äriühingute vahel, kelle omavaheline suhe ei ole puhtalt horisontaalne (konkurentidena samal asjaomasel turul) ega vertikaalne (tarnija ja kliendina). Praktikas keskendutakse lähedaselt seotud turgudel tegutsevate äriühingute ühinemistele (83) (näiteks üksteist täiendavate toodete tarnijate või üldiselt samade klientide poolt samal lõppotstarbel ostetavate toodete hulka kuuluvate toodete tarnijate ühinemised).

92. Kuigi mööndakse, et konglomeraatsed ühinemised ei too enamikul juhtudel kaasa konkurentsiprobleeme, võidakse teatavatel juhtudel konkurentsi kahjustada. Hindamisel kaalub komisjon nii konglomeraatsest ühinemisest tulenevat konkurentsivastast mõju kui ka võimalikku ühinevate poolte tõendatud tõhususe kasvust tulenevat konkurentsi toetavat mõju.

A. Kooskõlastamata mõjud: sulgemine

93. Konglomeraatsete ühinemiste puhul on peamine probleem turu sulgemine. Seotud turgudel müüdavate toodete kombineerimine võib anda ühinemisel tekkinud üksusele võime ja stiimuli kanda (84) tugev turuseisund ühel turul seos- või komplektmüügi või muu välistava tava abil teisele (85). Seosmüük ja komplektmüük on iseenesest levinud tavad, millel konkurentsivastaseid tagajärgi tavaliselt ei ole. Äriühingud rakendavad seos- ja komplektmüüki, et pakkuda klientidele kulutõhusalt paremaid tooteid ja pakkumisi. Teatavates oludes võivad need tavad siiski vähendada tegelike või potentsiaalsete konkurentide suutlikkust või stiimulit konkureerida. See võib vähendada ühinemisel tekkinud üksusele mõjuvat konkurentsisurvet, võimaldades tal hindu tõsta.

94. Hinnates sellise stsenaariumi tõenäosust, uurib komisjon kõigepealt, kas ühinemisel tekkinud üksus suudaks oma konkurentidele turu sulgeda, teiseks, kas tal oleks selleks majanduslik stiimul ja kolmandaks, kas sulgemisstrateegia avaldaks konkurentsile olulist negatiivset mõju, tekitades seeläbi klientidele kahju (86). Praktikas uuritakse neid tegureid sageli koos, kuna need on omavahel tihedalt seotud.

A. Suutlikkus turgu sulgeda

95. Vahetuim võte, millega ühinemisel tekkinud üksus võib suuta kasutada oma turuvõimu ühel turul sulgemaks turu teisel turul tegutsevate konkurentide jaoks, on seada müügile tingimused, mis seovad eri turgudel müüdavaid tooteid. Kõige otsesemad viisid selleks on seos- ja komplektmüük.

96. Sõna „komplektmüük” viitab tavaliselt ühinenud üksuse viisile pakkuda tooteid ja kujundada nende hindu. Seoses sellega võib eristada puhaskomplektmüüki ja segakomplektmüüki. Puhaskomplektmüügi puhul müüakse tooteid koos ainult fikseeritud proportsioonides. Segakomplektmüügi puhul on tooted saadaval ka eraldi, kuid eraldi müügi korral küsitavate hindade kogusumma on kõrgem kui komplekti hind (87). Segakomplektmüügi vormiks võib pidada ka mahahindlust, kui selle tingimuseks on teiste toodete ostmine.

97. „Seosmüük” viitab tavaliselt olukordadele, kus kliendilt, kes ostab ühe toote (siduv toode), nõutakse ka teise toote (seotud toode) ostmist samalt tootjalt. Sidumine võib toimuda tehniliselt või lepingu alusel. Tehniline sidumine esineb näiteks siis, kui siduv toode on välja töötatud nii, et see toimib ainult koos seotud tootega (ja mitte konkurentide pakutavate alternatiividega). Lepinguline sidumine seisneb ostja poolt siduva toote ostmisel antavas lubaduses osta ainult seotud toodet (ja mitte konkurentide pakutavaid alternatiive).

98. Et teha kindlaks, kas üks kirjeldatud viisidest ühendada eraldi turgudel pakutavate toodete müüki on ühinemisel tekkinud üksuse jaoks kasutatav, võivad olulised olla toodete spetsiifiliste omadused. Näiteks puhaskomplektmüügi võimalikkus on väga ebatõenäoline, kui tooteid ei osteta ühel ja samal ajal või samade klientide poolt (88). Samamoodi on ka tehniline sidumine võimalik ainult teatavates tööstusharudes.

99. Et sulgeda konkurentide juurdepääs turule, peab uuel üksusel olema ühel asjaomasest turgudest oluline turuvõim, mis ei tähenda tingimata valitsevat seisundit. Komplekt- või seosmüügist võib eeldada olulist mõju ainult juhul, kui kliendid peavad vähemalt ühte ühinevate poolte toodet eriti tähtsaks ja kui sellel on näiteks toodete erinevuse (89) või konkurentide piiratud tootmisvõimsuse tõttu vähe asjakohaseid sobivaid asendustooteid.

100. Selleks et turule juurdepääsu sulgemine oleks potentsiaalne probleem, peab asjaomastel üksiktoodetel olema ka suur ühine kliendibaas. Mida rohkem kalduvad kliendid ostma mõlemat toodet (ainult ühe ostmise asemel), seda rohkem võib komplekt- või seosmüük mõjutada üksiktoodete nõudlust. Selline ostukäitumise vastavus on suurema tõenäosusega olulisem, kui asjaomased tooted täiendavad üksteist.

101. Üldiselt tulevad komplekt- ja seosmüügi avaldatavad turu sulgemise mõjud tõenäoliselt rohkem esile tööstusharudes, kus esineb mastaabisäästu ja kus igal ajahetkel avalduval nõudlusel on dünaamiline mõju turu tulevastele tarnetingimustele. Juhul kui üksteist täiendavate toodete tarnijal on turuvõim ühe toote (toode A) suhtes, võib tema otsus kasutada komplekt- või seosmüüki tuua kaasa täiendava toote (toode B) integreerimata tarnijate müügi vähenemise. Kui avalduvad ka välised võrguefektid (90), vähendab see oluliselt nende konkurentide võimalusi kasvatada toote B müüki tulevikus. Teise võimalusena võib ühinemisel tekkinud üksuse otsus kasutada komplektmüüki peletada eemale täiendava toote turule tulemist kaaluvaid potentsiaalseid uusi sisenejaid. Võimalikke toote A turule sisenejaid võib omakorda eemale peletada see, et turul on saadaval vähe täiendavaid tooteid, millega oma toodet ühendada.

102. Samuti võib märkida, et turu sulgemise võimalused kalduvad olema väiksemad, kui ühinevad pooled ei saa võtta kohustust teha oma seos- või komplektmüügistrateegia püsivaks, kasutades näiteks tehnilist sidumist või komplektmüüki, mida muuta on kulukas.

103. Hindamisel kaalub komisjon saadaoleva teabe alusel, kas on olemas tõhusaid ja piisavalt kiireid vastustrateegiaid, mida konkureerivad äriühingud tõenäoliselt rakendaksid. Üks näide sellisest vastustrateegiast on, kui üksiktoodet müüvad äriühingud saavad komplektmüügistrateegiast võitu, kombineerides endi pakkumisi, et muuta need klientidele atraktiivsemaks (91). Komplektmüügist tuleneva turu sulgemise tõenäosus on väiksem ka juhul, kui mõni turul tegutsev äriühing ostaks komplektis tooteid ja müüks neid kasumlikult edasi eraldi. Lisaks võivad konkurendid otsustada kasutada turuosa hoidmiseks agressiivsemat hinnakujundust, leevendades sellega turu sulgemise mõju (92).

104. Klientidel võib olla tugev stiimul osta asjaomaseid tooteid pigem ühest kohast (universaalne juurdepääs), kui paljudelt tarnijatelt näiteks seetõttu, et nii hoitakse kokku tehingukulusid. Fakt, et ühinemisel tekkinud üksus omandab laia valiku tooteid, ei tekita iseenesest konkurentsiprobleemi (93).

B. Stiimul sulgeda turg

105. Stiimul sulgeda komplekt- või seosmüügi abil konkurentide juurdepääs turule sõltub sellest, millisel määral oleks see strateegia kasumlik. Ühinemisel tekkinud üksuse jaoks on kaalukausil oma toodete komplektis või seotult müümisest tulenevad võimalikud kulud ning asjaomas(t)el turul (turgudel) turuosa laiendamisest saadav võimalik kasu või — vastavalt olukorrale — suutlikkus sel turul (neil turgudel) tõsta hindu tänu oma turuvõimule.

106. Puhaskomplektmüük ja seosmüük võivad tekitada kahju ühinenud äriühingule endale. Kui näiteks oluline arv kliente ei ole huvitatud komplekti ostmisest, vaid eelistavad osta ainult ühte toodet (näiteks seda, mida kasutati mõjutamiseks), võib selle toote müük (komplektis) oluliselt väheneda. Mõjutamiseks kasutatava tootega kauplemine võib tuua kahju ka juhul, kui kliendid, kes enne ühinemist kasutasid seda ühineva poole toodet koos teise äriühingu tootega, otsustavad osta konkurentide pakutavaid komplekte või üldse mitte midagi osta (94).

107. Seega võib siinkohal olla asjakohale hinnata eri toodete suhtelist väärtust. Näiteks on ebatõenäoline, et ühinemisel tekkinud üksus oleks valmis kaotama müüki ühel väga kasumlikul turul, et saada turuosa teisel, suhteliselt väikese käibe ja tagasihoidliku kasumiga turul.

108. Otsus kasutada komplekt- või seosmüüki võib siiski kasumit ka suurendada, kasvatades turuvõimu seotud toodete turul, kaitstes turuvõimu siduva toote turul või nende kahe kombinatsioonis (vaata jagu C).

109. Ühinenud äriühingu tõenäolisi stiimuleid hinnates võib komisjon võtta arvesse teisigi tegureid, nagu ühinemisel tekkinud üksuse omandistruktuuri (95), turul eelnevalt kasutatud strateegiaid või strateegiliste sisedokumentide, näiteks äriplaanide sisu.

110. Juhul kui turu sulgemise üheks olemuslikuks etapiks on konkreetse käitumisviisi järgimine ühinemisel tekkinud üksuse poolt, uurib komisjon täiendavalt nii stiimuleid sel viisil käituda kui ka tegureid, mis tõenäoliselt neid stiimuleid vähendavad või need isegi kõrvaldavad, sealhulgas võimalust, et selline käitumine on ebaseaduslik (96).

C. Hindadele ja valikuvõimalustele avalduv tõenäoline kogumõju

111. Komplekt- või seosmüügi tulemusel võivad turul tegutsevate ühte tootekomponenti pakkuvate konkurentide müügiväljavaated oluliselt halveneda. Konkurentide müügi vähenemine ei ole iseenesest probleem. Teatavates tööstusharudes võib see vähenemine, kui see on piisavalt oluline, vähendada konkurentide suutlikkust ja stiimulit konkureerida. See võib anda ühinemisel tekkinud üksusele võimaluse pärast turuvõimu suurendada (seotud või komplekti moodustava toote turul) ja/või seda hoida (siduva või mõjutava toote turul).

112. Eelkõige võib turu sulgemine ära hoida potentsiaalsete konkurentide turuletuleku. See käitumine võib avaldada niisugust mõju konkreetsel turul, viies võimalike konkurentide müügiväljavaated sel turul allapoole minimaalset elujõulist taset. Üksteist täiendavate toodete puhul võib komplekt- või seosmüügi teel saavutatav turuletuleku takistamine ühel turul anda ühinemisel tekkinud üksusele võimaluse takistada sisenemist ka teisele turule, juhul kui komplekt- või seosmüük sunnib potentsiaalseid konkurente sisenema pigem mõlemale tooteturule ühel ja samal ajal kui sisenema ainult ühele neist või mõlemale, kuid eri aegadel. Viimane võib avaldada olulist mõju eelkõige neis tööstusharudes, kus igal ajahetkel avalduval nõudlusel on dünaamiline mõju turu tulevastele tarnetingimustele.

113. Ühinemine võib tõhusat konkurentsi oluliselt takistada ainult siis, kui ühinemisest tulenev sulgemine mõjutab piisavalt suurt osa turutoodangust. Kui kummalegi turule jääb tulemuslikke üksiktoodete pakkujaid, ei põhjusta konglomeraatne ühinemine tõenäoliselt konkurentsi halvenemist. Sama kehtib juhul, kui üksiktoodete pakkujaid jääb alles vähe, kuid neil on võime ja stiimul suurendada toodangut.

114. Konkurentsile avaldatavat mõju hinnates tuleb arvesse võtta ka tasakaalustavaid tegureid, nagu tasakaalustava ostja võimu olemasolu (97) või tõenäosus, et turule sisenemine säilitaks tõhusa konkurentsi eelneval või järgneval kaubaturul (98).

115. Konkurentsile avalduvat mõju tuleb hinnata ka ühinevate poolte tõendatud tõhususe kasvu silmas pidades (99).

116. Paljud seoses vertikaalsete ühinemistega kirjeldatud tõhususe kasvu võimalused võivad asjakohaste erinevustega eksisteerida ka üksteist täiendavaid tooteid mõjutavate konglomeraatsete ühinemiste puhul.

117. Nimelt ei võta üksteist täiendavate toodete tootjad sõltumatult hindu määrates arvesse enda toote hinnalanguse positiivset mõju teise toote müügile. Olenevalt turutingimustest võib ühinenud äriühing selle mõju ära kasutada ja tal võib olla teatav stiimul vähendada marginaale, juhul kui see annab tulemuseks suurema kogukasumi (seda stiimulit nimetatakse tihti „Cournot' efektiks”). Enamikul juhtudel kasutab ühinenud äriühing selle efekti maksimaalselt ära segakomplektmüügi abil, s.t seades hinnalanguse tingimuseks mõlema toote ostmise ühinemisel tekkinud üksuselt (100).

118. Konglomeraatsetele ühinemistele on eriomane see, et need võivad anda kulude kokkuhoidu mitmekesisussäästu näol (kas tootmise või tarbija poolel), luues olemusliku eelise toodete pakkumisele pigem koos kui eraldi (101). Näiteks võib teatavate komponentide turustamine olla tõhusam komplektis kui eraldi. Kliendi jaoks võib lisaväärtusi luua üksteist täiendavate komponentide parem ühilduvus ja paremini tagatud kvaliteet. Selline mitmekesisussääst on siiski vajalik, kuid mitte piisav tingimus komplekt- või seosmüügi õigustamiseks tõhususe kasvu alusel. Mitmekesisussäästu saab tõepoolest sageli realiseerida ilma, et oleks vaja rakendada tehnilist või lepingulist komplektmüüki.

B. Kooskõlastatud mõjud

119. Teatavates oludes võivad konglomeraatsed ühinemised hõlbustada turgudel konkurentsivastast kooskõlastamist isegi siis, kui puudub kokkulepe või kooskõlastatud tegevus asutamislepingu artikli 81 tähenduses. Horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise IV jaos kehtestatud raamistik on kohaldatav ka käesolevas kontekstis. Kooskõlastamist esineb tõenäolisemalt turgudel, kus selle tingimusi on suhteliselt lihtne kindlaks teha ja kus selline kooskõlastamine on jätkusuutlik.

120. Üks mõju, mida konglomeraatne ühinemine võib asjaomasel turul kooskõlastatud tulemuse tõenäosusele avaldada, on tõhusate konkurentide arvu vähendamine sel määral, et vaikiv koostöö muutub reaalseks võimaluseks. Konkurendid võivad ka juhul, kui neid ei tõrjuta turult välja, leida endid haavatavamas olukorras. Selle tagajärjel võivad konkurendid, kelle turule juurdepääsu piiratakse, eelistada olukorda mitte vaidlustada ning tegutseda selle asemel kõrgema hinnataseme kaitsvates tingimustes.

121. Lisaks võib konglomeraatne ühinemine suurendada mitut turgu hõlmava konkurentsi ulatust ja tähtsust. Konkureeriv tegevus mitmel turul võib suurendada distsiplineerivate mehhanismide ulatust ja tulemuslikkust kooskõlastamise tingimuste järgimise tagamisel.

(1) Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(2) Ühinemismääruses kasutatav termin „koondumine” hõlmab eri liiki tehinguid, nagu ühinemised, omandamised, ülevõtmised ja teatavat liiki ühisettevõtted. Kui ei ole teisiti täpsustatud, kasutatakse käesoleva dokumendi ülejäänud osas terminit „ühinemine”„koondumise” sünonüümina ning seega hõlmab see kõiki loetletud tehinguliike.

(3) Suunised samal asjaomasel turul tegelikeks või potentsiaalseteks konkurentideks olevate ettevõtjatega seotud ühinemiste hindamise kohta on esitatud komisjoni teatises „Horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle” (ELT C 31, 5.2.2004, lk 5) (edaspidi „Teatis horisontaalsete ühinemiste kohta”).

(4) Termineid „kaubaturu järgmise tasandi” ja „kaubaturu eelmise tasandi” kasutatakse käesolevas dokumendis kirjeldamaks ühinevate üksuste omavahelist (potentsiaalset) kaubandussuhet. Üldiselt on kaubandussuhe see, milles „kaubaturu järgmise tasandi äriühing” ostab „kaubaturu eelmise tasandi äriühingu” toodangut ja kasutab seda sisendina oma toodangu valmistamiseks, mille ta müüb omakorda oma klientidele. Esimesena nimetatud tehingute turgu nimetatakse vaheturuks (eelnev kaubaturg). Teisena nimetatud turgu nimetatakse järgnevaks kaubaturuks.

(5) Konglomeraatsete ja horisontaalsete ühinemiste erinevus võib olla vaevu hoomatav, näiteks juhul, kui konglomeraatne ühinemine seondub üksteise nõrkadeks asendajateks olevate toodetega. Sama kehtib ka konglomeraatsete ja vertikaalsete ühinemiste eristamise kohta. Mõned äriühingud näiteks võivad tarnida tooteid, milles sisendid on juba integreeritud (vertikaalne suhe), samal ajal kui teised tootjad jätavad sisendite valimise ja kokkupanemise klientidele (konglomeraatne suhe).

(6) Näiteks teatavatel turgudel on kaubaturu eelmise tasandi või järgmise tasandi äriühingud sageli heas positsioonis potentsiaalsed sisenejad. Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004) seoses elektri- ja gaasisektoriga. Sama võib kehtida üksteist täiendavate toodete valmistajate kohta. Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2416 — TetraLaval/Sidel (2001) vedelike pakendamise sektoris.

(7) Suunised potentsiaalse konkurendiga ühinemise hindamiseks on antud horisontaalseid ühinemisi käsitlevas teatises, eelkõige selle punktides 58 kuni 60.

(8) Käesolevas dokumendis kasutatakse hinnatõusu mõistet sageli tingliku nimetusena viitamaks neile viisidele, kuidas ühinemine võib kahjustada konkurentsi. Kõnealune mõiste hõlmab ka olukordi, kus näiteks hinnad on langenud vähem või tõenäoliselt langevad vähem, kui nad oleksid ilma ühinemiseta langenud, ja kus hinnad on tõusnud või tõenäoliselt tõusevad rohkem, kui nad oleksid ilma ühinemiseta tõusnud.

(9) Niisugune vahetu konkurentsi kadumine võib siiski aset leida, kui üks ühinevatest äriühingutest on potentsiaalne konkurent turul, kus tegutseb teine ühinev äriühing. Vaata punkti 7.

(10) Käesolevas dokumendis nimetatakse tooteid või teenuseid „üksteist täiendavateks” (või „majanduslikeks täienditeks”), kui need on kliendi jaoks koos kasutatuna või tarbituna rohkem väärt kui eraldi kasutatuna või tarbituna. Ka kaubaturu eelmise tasandi ja järgmise tasandi tegevuste vahelist ühinemist võib näha lõpptootes kasutatavate täiendite ühendamisena. Näiteks tootmisel ja turustamisel on toote turuleviimisel teineteist täiendav roll.

(11) Vaata ühinemismääruse artikli 2 lõike 1 punkti ja komisjoni teatise „Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise suunised” punkti 84 (ELT C 101, 27.4.2004, lk 97).

(12) Sellise lähenemise üheks näiteks on konkurentsijuhtum nr COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005), milles komisjon hindas tehingu mõju kahele turule, kus müüdi üksteist täiendavaid tooteid — elektriraudteesõidukeid ja raudteesõidukite elektrilisi veosüsteeme, mis kokku moodustavad täieliku raudteesõiduki. Kuigi ühinemine vähendas väidetavalt elektriliste veosüsteemide sõltumatut pakkumist, olnuks siiski mitu integreeritud pakkujat, kes suudavad tarnida raudteesõidukeid. Seetõttu järeldas komisjon, et isegi kui ühinemine mõjuks negatiivselt elektriraudteesõidukite sõltumatutele pakkujatele, „jääks alles piisav konkurents asjaomasel raudteesõidukite järgneval kaubaturul”.

(13) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise II jagu.

(14) Sõna „hinnatõus” tähendust vaata joonealusest märkusest punkti 8.

(15) Analoogia põhjal, sellise ühinemise puhul, mis on teostatud ilma sellest teatamata, hindaks komisjon ühinemist neid konkurentsitingimusi silmas pidades, mis oleksid valitsenud ilma ühinemiseta.

(16) See võib olla eriti asjakohane juhtudel, kui tulevikus oodatakse tõhusa konkurentsi teket turu avanemise tulemusel. Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005) punkte 457 kuni 463.

(17) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VII jagu tõhususe kasvu kohta.

(18) Vaata ka horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise III jagu. Turuosade arvutamisel on kriitilise tähtsusega turu mõiste määratlus (vaata komisjoni teatist asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (EÜT C 372, 9.12.1997)). Eriti hoolikalt tuleb uurida olukordi, kus vertikaalselt integreeritud äriühingud tarnivad üksteisele tooteid.

(19) Analoogiliselt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes antud soovitustega. Kui ühinemisel tekkinud üksuse turuosa oleks ühel turul pisut üle 30 % piirmäära, kuid teistel, seotud turgudel, oluliselt alla selle, on konkurentsiprobleemid vähem tõenäolised.

(20) Vaata jagusid IV ja V.

(21) Sõna „hinnatõus” tähendust vaata joonealusest märkusest punktist 8. „Tarbija” tähendust vaata punktist 16.

(22) Vaata ühinemismääruse artikli 2 lõike 1 punkti b, milles viidatakse vastavalt „juurdepääsule varudele” ja „juurdepääsule (…) turgudele”.

(23) Vaata näiteks konkurentsijuhtumeid nr COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics, COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, COMP/M.4389 — WLR/BST, COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space ja Telespazio, COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, ja COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace.

(24) Terminit „tootmissisend” kasutatakse siin üldnimetusena ja see võib hõlmata ka teenuseid, juurdepääsu infrastruktuurile ja juurdepääsu intellektuaalse omandi õigustele.

(25) Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.1693 — Alcoa/Reynolds (2000) ja konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio punkte 257–260.

(26) Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2861 — Siemens/Drägerwerk/JV (2003) ja konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3998 Axalto punkti 75.

(27) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare punkte 127–130.

(28) Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.3868 Dong/Elsam/Energi E2, konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4094 Ineos/BP Dormagen punkte 183–184 ning konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4561, GE/Smiths Aerospace punkte 48–50.

(29) Näiteks võib mootori käivitit pidada mootori otsustava tähtsusega osaks (kohtuasi T-210/01, General Electric vs. komisjon (2005), EKL II-000); vaata ka näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3410 — Total/GDF punkte 53–54 ja 60–61.

(30) Personaalarvuteid müüakse näiteks konkreetse viitega neis kasutatava mikroprotsessori tüübile.

(31) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4494 Evraz/Highveld punkte 92 ning 97–112.

(32) Konkurentsipiirangu kõrvaldamise mõju analüüs on sarnane kooskõlastamata mõjude analüüsiga horisontaalsete ühinemiste puhul (vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise IV jagu).

(33) Selles mõttes võib tähtis olla ka eelneva kaubaturu tarnijate ja järgneval kaubaturul tegutsevate sõltumatute äriühingute vaheliste tarnelepingute iseloom. Kui neis lepingutes kasutatakse näiteks fikseeritud tasu ja ühiku tarnehinda ühendavat hinnasüsteemi, võib järgneval kaubaturul tegutsevate konkurentide piirkuludele avaldatav mõju olla väiksem kui siis, kui lepingud sisaldaksid ainult ühiku tarnehindu.

(34) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics punkte 56–62 ja konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel punkte 33–38.

(35) Tuleb arvestada, et ühinemise tulemusel võivad eelneva ja järgneva kaubaturu tegevuste marginaalid muutuda. See võib mõjutada ühinemisel tekkinud üksuse stiimulit turgu sulgeda.

(36) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3943 — Saint-Gobain/BPB (2005) punkti 78. Komisjon märkis, et oleks väga ebatõenäoline, et Ühendkuningriigi peamine kuivkrohvplaadi tarnija BPB vähendaks tarneid konkureerivatele turustajatele osaliselt seetõttu, et Saint-Gobain'i turustamisvõimsuse laiendamine oli keeruline.

(37) Vastupidisel juhul, kui sisend moodustab vaid väikese osa tootmisahela järgmise etapi toote kuludest ega ole otsustava tähtsusega komponent, ei pruugi ka suur eelneva kaubaturu osa anda ühinemisel tekkinud üksusele stiimulit oma kaubaturu järgmise tasandi konkurentide juurdepääsu sulgeda, kuna müüki suunataks ainult vähesel määral, kui üldse, integreeritud äriühingu kaubaturu järgmise tasandi allüksusele. Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2738 GEES/Unison; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4561, GE/Smiths Aerospace punkte 60–62.

(38) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare punkte 131–132.

(39) Tuleb märkida, et mida vähem saab ühinemisel tekkinud üksus suunata oma strateegia konkreetsele järgnevale kaubaturule, seda väiksema tõenäosusega tõstab ta enda tarnitava tootmissisendi hindu, kuna teistel järgnevatel kaubaturgudel peaks ta kandma alternatiivkulusid. Seoses sellega võib arvesse võtta, millises ulatuses suudab ühinemisel tekkinud üksus rakendada hinnadiskrimineerimist mitme järgneva kaubaturu ja/või abiteenuste turu puhul (näiteks tagavaraosade puhul).

(40) Üks olukord, kus see nii ei pruugi olla, on siis, kui monopolistil on nii-öelda kohustusega seotud probleem, mida ta ei saa lahendada. Näiteks võib kaubaturu järgmise tasandi ostja olla valmis maksma eelneva kaubaturu monopolistile kõrget hinda, kui viimane ei müü seejärel konkurendile lisakoguseid. Kuid kui ühe kaubaturu järgmise tasandi äriühinguga on tarnetingimused fikseeritud, võib kaubaturu eelmise tasandi tarnijal olla stiimul suurendada oma tarneid teistele kaubaturu järgmise tasandi äriühingutele, muutes seeläbi esimese ostu mittetulutoovaks. Kuna kaubaturu järgmise tasandi äriühingud näevad sellist oportunistlikku käitumist ette, ei saa kaubaturu eelmise tasandi tarnija oma turuvõimu täielikult ära kasutada. Vertikaalne integratsioon võib taastada kaubaturu eelmise tasandi tarnija suutlikkuse võtta kohustust mitte laiendada oma tootmissisendi müüki, kuna see kahjustaks tema enda kaubaturu järgmise tasandi allüksusi. Olukord, kus monopolist ei saa realiseerida kõiki võimalikke monopoolse seisundi eeliseid, võib tekkida ka siis, kui äriühingul ei ole võimalik oma klientidele kehtestatavaid hindu diferentseerida.

(41) Näiteks juhtudel, kui kaubaturu eelmise tasandi äriühingu üle rakendavad ühiskontrolli kaks äriühingut ja ainult üks neist tegutseb järgneval kaubaturul, võib järgneval kaubaturul mittetegutseva äriühingu huvi tootmissisendi müügist loobumise suhtes olla väike. Sellistel juhtudel on stiimul sulgeda juurdepääs väiksem kui siis, kui kaubaturu eelmise tasandi äriühingut kontrollib täielikult äriühing, kes tegutseb järgneval kaubaturul. Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004) ning konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio punkte 121 ja 268.

(42) Asjaolu, et minevikus on ühinemisel tekkinud üksusega sarnase turupositsiooniga konkurent sisenditarned lõpetanud, võib näidata, et selline käitumine on äriliselt ratsionaalne (vaata näiteks juhtumi nr COMP/M.3225 — Alcan/Pechiney (2004), punkti 40).

(43) Kohtuasi C-12/03 P, komisjon vs. Tetra Laval BV, ECR I-000, punktid 74–76. Kohtuasi T-210/01, General Electric vs. komisjon (2005), EKL II-000, punkt 73.

(44) Kohtuasi T-210/01, General Electric vs. komisjon (2005), EKL II-000, eriti punktides 74–75 ja 311–312.

(45) Näiteks juhtumis nr COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), punktides 433 ja 443–446 pidas komisjon tähtsaks asjaolu, et Ungari riiklik gaasisektorit reguleeriv asutus on näidanud, et mitmes olukorras — kuigi tal on õigus turuosalisi kontrollida ning sundida neid diskrimineerimisest hoiduma — ei suudaks ta saada ettevõtjate ärikäitumise kohta piisavalt teavet. Vaata ka konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004) punkti 424.

(46) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4494 Evraz/Highveld punkte 97–112.

(47) Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004).

(48) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4180 Gaz de France/Suez punkte 876–931 ja konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel punkte 33–38.

(49) Vaata konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005) punkti 662 ja järgnevaid.

(50) Vaata punkti 20. Tähtis on, et turu avamise eesmärgil rakendatavad regulatiivmeetmed ei muutuks kasutuks seeläbi, et olemasolevad vertikaalselt seotud äriühingud ühinevad, sulgedes turu või kõrvaldades üksteist potentsiaalsete sisenejatena.

(51) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005) punkti 164.

(52) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise V jagu tasakaalustava ostja võimu kohta.

(53) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VI jagu turuletuleku kohta.

(54) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VII jagu tõhususe kasvu kohta.

(55) Täpsemalt vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise punkte 79 kuni 88.

(56) Vaata punkti 13.

(57) On siiski oluline mõista, et topeltjuurdehindluse probleemi enne ühinemist alati ei esine või ei ole see oluline, näiteks seetõttu, et ühinevad pooled olid juba sõlminud juurdehindlust kõrvaldavaid mahupõhiseid allahindlusi ettenägeva hinnamehhanismiga tarnelepingu. Topeltjuurdehindluste kõrvaldamisega seotud tõhususe kasv ei pruugi seega alati tuleneda ühinemisest, kuna vertikaalse koostöö või vertikaalsete lepingutega võidakse ka ilma ühinemiseta saavutada samasugust kasu väiksema konkurentsivastase mõjuga. Lisaks ei pruugi ühinemine topeltjuurdehindlust täielikult kõrvaldada, kui tootmissisendi tarnimist piirab võimsuspiirang ja kui sisendil on samavõrra tulutoov alternatiivne kasutusvõimalus. Sellistes oludes tähendab sisendi ettevõttesisene kasutus vertikaalselt integreeritud äriühingu jaoks alternatiivkulu: suurema koguse sisendi sisekasutus kasvatamaks toodangut järgneval kaubaturul tähendab väiksema koguse müümist alternatiivsel turul. Selle tagajärjel on stiimul kasutada tootmissisendit ise ja suurendada toodangut järgneval kaubaturul väiksem kui alternatiivkulu puudumisel.

(58) Vaata terminite „järgnev” ja „eelnev” määratlusi joonealusest märkusest 4.

(59) Vaata näiteks konkurentsijuhtumit nr COMP/M.4389 — WLR/BST.

(60) Näiteks turustamist hõlmavatel juhtumitel võib väheneda tõenäosus, et ühinemisel tekkinud üksus tagab juurdepääsu oma müügikanalitele samadel tingimustel kui ilma ühinemiseta.

(61) Integreeritud äriühingu kaotamine kliendina on tavaliselt vähem oluline, kui selle äriühingu ühinemiseelne ost integreerimata äriühingutelt moodustas neile kättesaadavast müügibaasist väikese osa. Sellisel juhul on suurema tõenäosusega olemas piisavalt alternatiivseid kliente. Ühinemisel tekkinud üksuse ja teiste kaubaturu järgmise tasandi äriühingute vaheliste eksklusiivlepingute olemasolu võib piirata kaubaturu eelmise tasandi konkurentide suutlikkust saavutada piisavat müügimahtu.

(62) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002) punkte 54–57.

(63) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.81 — VIAG/Continental Can (1991), punkti 51 ja konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4389 — WLR/BST punkte 33–35.

(64) Mastaabi- või mitmekesisussääst on olemas, kui tootmise mastaabi või mitmekesisuse suurendamine toob kaasa keskmise ühikukulu vähenemise. Võrguefekt avaldub, kui toote väärtus kliendi jaoks suureneb sama toodet kasutavate teiste klientide arvu suurenedes. Selle näiteks on sidevahendid, spetsiifilised tarkvaraprogrammid, standardimist nõudvad tooted ning ostjaid ja müüjaid kokku toovad platvormid.

(65) Sisenditarnija, kelle juurdepääs tähtsale kliendile suletakse, võib eelistada jääda turult eemale, kui ta ei suuda pärast investeerimist saavutada teatavat minimaalset elujõulist turuosa. See minimaalne elujõuline turuosa võidakse siiski saavutada juhul, kui potentsiaalsel turuletulijal on juurdepääs suuremale kliendibaasile, sealhulgas klientidele teistel asjaomastel turgudel. Vaata konkurentsijuhtumit nr COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000); konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2978 — Lagardère/Natexis/VUP (2003).

(66) Näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000) punktis 100 leiti mitme teise teguri kõrval, et tegevusega seotud kõrgeid püsikulusid arvestades püüaksid konkureerivad satelliitide kanderakettide tarnijad, juhul kui nad muutuksid ühinemisel tekkinud üksusega võrreldes kulutustes vähem konkurentsivõimeliseks, pigem alandada hindu, et päästa tootmismahtu ja katta vähemalt osa püsikuludest, kui nõustuksid kaotama lepingu ja kandma suuremat kahju. Seetõttu oleks tõenäolisem mõju pigem suurem hinnakonkurents kui turu monopoliseerumine.

(67) Kui vertikaalselt integreerunud äriühing tarnib osaliselt sisendeid kaubaturu järgmise tasandi konkurentidele, võib ta saada kasu võimalusest laiendada müüki või — vastavalt olukorrale — tõsta sisendihinda.

(68) Neid stiimuleid analüüsitakse vastavalt punktis 46 kirjeldatule.

(69) Selliste kooskõlastamata mõjude analüüs sarnaneb horisontaalsete ühinemiste kooskõlastamata mõjude analüüsiga (vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise IV jagu).

(70) Vaata käesoleva teatise punkte 47–50.

(71) Tähtis on, et turu avamise eesmärgil rakendatavad regulatiivmeetmed ei muutuks kasutuks seeläbi, et olemasolevad vertikaalselt seotud äriühingud ühinevad, sulgedes turu või kõrvaldades üksteist potentsiaalsete sisenejatena.

(72) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise V jagu tasakaalustava ostja võimu kohta.

(73) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VI jagu turuletuleku kohta.

(74) Tõhususe kasvu hindamise kohta vertikaalsete ühinemiste puhul vaata V jao A osa punkti 1.

(75) Vaata konkurentsijuhtumit nr COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000); konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2510 — Cendant/Galileo punkti 37; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2738 — Gees/Unison punkti 21; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2925 — Charterhouse/CDC/Telediffusion de France punkte 37–38; konkurentsijuhtumit nr COMP/M.3440 — EDP/ENL/GDP (2004).

(76) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002) punkti 56; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004) punkte 368–379; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005) punkte 159–164.

(77) Vaata konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3101 — Accor/Hilton/Six Continents punkte 23–28.

(78) Vaata kohtuasja T-342/99, Airtours vs. komisjon (2002) EKL II-2585, punkt 62.

(79) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3314 — Air Liquide/Messer Targets punkte 91–100.

(80) Komisjon peaks näitama sulgemist vastavalt käesoleva jao A osale.

(81) Vaata konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2389 — Shell/DEA; konkurentsijuhtumit nr COMP/M.2533 — BP/EON. Teise võimalusena võib vertikaalne ühinemine ka turul tegutsevate äriühingute vahelist sümmeetriat vähendada, muutes kooskõlastamise keerulisemaks.

(82) Näiteks juhtumis, mis hiljem tagasi lükati (konkurentsijuhtum nr COMP/M.2322 — CRH/Addtek (2001)), osales ühinemisel kaubaturu eelmise tasandi valitsevas seisundis tsemendi tarnija ning kaubaturu järgmise tasandi taribetoontoodete valmistaja, kes mõlemad tegutsesid Soomes. Komisjon võttis oma haldusmenetluses esialgu seisukoha, et uus üksus suudaks kaubaturu järgmise tasandi konkurente distsiplineerida, toetudes asjaolule, et need oleksid tema tsemenditarnetest üsna sõltuvad. Selle tulemusel suudaks kaubaturu järgmise tasandi ettevõtja tõsta oma taribetoontoodete hindu, tagades samal ajal, et konkurendid järgivad neid hinnatõuse ja vältides seda, et need võtaksid kasutusele Baltimaadest ja Venemaalt imporditud tsemendi.

(83) Vaata ka vormi CO IV jao punkti 6.3 alapunktis c.

(84) Tunnustatud „turuvõimu ülekandmise” määratlust ei ole, kuid neutraalses tähenduses viitab see suutlikkusele tõsta ühel turul („seotud turul” või „komplekteeritud turul”) müüdava toote hinda tänu tugevale seisundile sellise toote turul, millega see on seotud või moodustab komplekti (siduv turg või mõjutav turg).

(85) Neid mõisteid määratletakse täpsemalt allpool.

(86) Vaata kohtuasja T-210/01, General Electric vs. komisjon (2005), EKL II-000 punkte 327, 362–363, 405; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004) punkti 37 ning konkurentsijuhtumi nr COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace punkte 116–126.

(87) Sega- ja puhaskomplektmüügi vahel ei saa igakord teha selget vahet. Kui üksikpakkumiste eest küsitavad hinnad on kõrged, võib segakomplektmüük olla lähedal puhaskomplektmüügile.

(88) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004) punkti 35.

(89) Näiteks margitoodete puhul nimetatakse eriti tähtsaid tooteid vahel „kohustuslikuks varuks”. Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005) punkti 110.

(90) Kui toode on seotud väliste võrguefektidega, tähendab see, et kliendid ja tootjad saavad kasu asjaolust, et samu tooteid kasutavad ka teised kliendid ja tootjad. Selliste toodete näidete seas on sidevahendid, spetsiifilised tarkvaraprogrammid, standardimist nõudvad tooted ning ostjaid ja müüjaid kokku toovad platvormid.

(91) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004) punkti 39.

(92) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000) punkti 100; konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004) punkti 39. Kaasnev tulude vähenemine võib teatavates oludes avaldada siiski mõju konkurentide suutlikkusele konkureerida. Vaata jagu C.

(93) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.2608 — INA/FAG punkti 34.

(94) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004) punkti 59.

(95) Näiteks juhul kui ühel turul tegutseva äriühingu üle rakendavad ühiskontrolli kaks äriühingut ja ainult üks neist tegutseb naaberturul, võib viimasel turul mittetegutseva äriühingu huvi esimesena nimetatud turul müügist loobumise suhtes olla väike. Vaata näiteks kohtuasja T-210/01, General Electric vs. komisjon (2005), EKL II-000, punkti 385 ja konkurentsijuhtumi nr COMP M.4561, GE/Smiths Aerospace punkti 119.

(96) Neid stiimuleid analüüsitakse vastavalt punktis 46 kirjeldatule.

(97) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise V jagu tasakaalustava ostja võimu kohta.

(98) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005) punkti 131. Vaata ka horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VI jagu turuletuleku kohta.

(99) Vaata horisontaalseid ühinemisi käsitleva teatise VII jagu tõhususe kasvu kohta.

(100) On siiski tähtis mõista, et topeltjuurdehindluse probleemi enne ühinemist alati ei esine või ei ole see siis oluline. Seoses segakomplektmüügiga tuleb märkida ka, et kuigi ühinemisel tekkinud üksusel võib olla stiimul vähendada komplekti hinda, on mõju üksiktoodete hindadele vähem selge. Ühinemisel tekkinud üksuse stiimul tõsta enda üksiktoodete hindu võib tuleneda asjaolust, et ta loodab müüa nende asemel rohkem komplekteeritud tooteid. Ühinemisel tekkinud üksuse komplektidena ja üksikult müüdavate toodete (kui neid on) hinnad sõltuvad ka turul tegutsevate konkurentide reageeringust.

(101) Vaata näiteks konkurentsijuhtumi nr COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005) punkti 131.