I. SISSEJUHATUS

Julgeolek on meie kodanike peamine mure. Eurooplased eeldavad õigustatult, et nad on kaitstud. Liidul on oluline roll sisejulgeoleku tugevdamisel ja kodanike murede lahendamisel. 2018. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus rõhutas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, et vaid tugev ja ühtne Euroopa suudab kodanikke kaitsta nii sise- kui ka välisohtude, sealhulgas terrorismi eest. Viimastel aastatel on Euroopa julgeolekumaastik läbinud uuenduskuuri: vastu on võetud julgeolekuliidu uued õigusaktid ja poliitikaalgatused, suurendatud on liikmesriikide koostööd ja tugevdatud ELi ametite, eelkõige Europoli ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rolli. Lisaks kutsus president Juncker tegema jõupingutusi julgeolekuliidu loomise lõpuleviimiseks, et täita kodanike sisejulgeolekualased ootused.

2018. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus esitas komisjon hulga meetmeid, et tugevdada ELi julgeolekut ja välispiiride kaitset. Samuti esitas komisjon uued õigusnormid selle tagamiseks, et terroristliku sisu saaks kiiresti internetist eemaldada. Selleks nähakse ette selged ja sihipärased eeskirjad, et tõkestada internetipõhiste teenuste väärkasutamist terroristliku sisu levitamiseks, aga ka ranged kaitsemeetmed, et kaitsta avatud ja demokraatlikus ühiskonnas sõna- ja teabevabadust. Komisjon esitas meetmed, mis peaksid aitama tagada, et järgmise aasta Euroopa Parlamendi valimised toimuvad vabal, õiglasel ja turvalisel viisil, sealhulgas soovituse valimiskoostöö võrgustike, veebisisu läbipaistvuse, küberintsidentide eest kaitsmise ning väärinfo levitamise kampaaniate vastu võitlemise kohta. Et pidevalt muutuvate küberohtudega sammu pidada, tegi komisjon ettepaneku määruse kohta, mille alusel koondada küberturvalisuse tehnoloogia alaseid ressursse ja teadmisi, kasutades selleks küberturvalisuse pädevuskeskuste võrgustikku. Piiriülestele terroriähvardustele põhjaliku reageerimise osana esitas komisjon algatuse, et järk-järgult laiendada Euroopa Prokuratuuri volitusi, nii et tal oleks võimalik tegeleda ka terrorikuritegudega, mis hõlmavad mitut liikmesriiki. Komisjon on teinud ka ettepaneku tugevdada välispiiri kaitset, suurendades Euroopa piiri- ja rannikuvalve volitusi ja tegutsemissuutlikkust.

Komisjon tutvustas neid ettepanekuid 19.–20. septembril 2018 Salzburgis peetud juhtide kohtumisel, kus rõhutati vajadust keskenduda Euroopa lahendustele, et tugevdada liikmesriikide suutlikkust reageerida pidevatele ja muutuvatele ohtudele. Mida lähemale jõuavad Euroopa Parlamendi valimised, seda rohkem peame ära tegema meie ühise eesmärgi, st kõigi ELi kodanike turvalisuse nimel. Seepärast andsid Salzburgis peetud arutelud positiivse tõuke prioriteetsete seadusandlike algatuste vastuvõtmiseks enne mais 2019 toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, sealhulgas viimaste algatuste vastuvõtmiseks, mille komisjon esitas 2018. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus. Eelseisvad kuud on olulise tähtsusega, et jõuda menetluses olevate seadusandlike ettepanekute menetlemisega nii kaugele kui võimalik ja viia institutsioonidevahelised läbirääkimised lõpule praeguse Euroopa Parlamendi ametiaja jooksul.

Rohkem tuleb ära teha algatuste elluviimiseks julgeolekuliidus, et suurendada meie ühist julgeolekut ja vastupanuvõimet küberohtude eest, mis õõnestavad üleilmset eeskirjadel põhinevat süsteemi. 4. oktoobril 2018 tehti teatavaks, et Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon asukohaga Haagis oli aprillis 2018 sattunud Venemaa sõjalise luureteenistuse vaenuliku küberrünnaku sihtmärgiks. Selle rünnaku nurjas Madalmaade luureteenistus koostöös Ühendkuningriigiga. Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk, Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini olid tõsiselt mures Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni usaldusväärsuse kahjustamise katse pärast ja mõistsid sellise tegevuse hukka. Seega peab EL jätkama nii oma institutsioonide kui ka liikmesriikide asutuste, aga ka rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonide vastupanuvõime tugevdamist digitaalvaldkonnas. Siin tuleb veelgi rõhutada, kui tähtsad on julgeolekuliidu meetmed, mis toetavad liikmesriike, et seista vastu küberrünnakutele ja küberruumist tulenevatele ohtudele, hübriidohtudele ning keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaohtudele.

Käesolevas kuueteistkümnendas julgeolekuliidu eduaruandes esitatakse ülevaade asjade praegusest seisust. Erilist tähelepanu pööratakse komisjoni hiljutistele algatustele, mis esitati koos 2018. aasta kõnega olukorrast Euroopa Liidus, ja edusammudele, mis on tehtud pärast viimast, juunis 2018 esitatud aruannet, sealhulgas Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendi 14. detsembri 2017. aasta ühisdeklaratsioonis kokku lepitud seadusandlikele prioriteetidele (vt ka I lisas esitatud kõigi julgeolekuliidu algatuste loetelu).

II. SEADUSANDLIKE PRIORITEETIDE ELLUVIIMINE

Viimaste kuude jooksul on kokkuleppele jõutud mitme julgeolekuliidu seadusandliku prioriteedi osas: kaasseadusandjad jõudsid kokkuleppele ettepanekus luua ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), mis võimaldab teha viisavabalt ELi reisivate isikute reisieelset julgeoleku- ja ebaseadusliku rände kontrolli; kaasseadusandjad leppisid kokku, et tugevdavad Schengeni infosüsteemi, mis on kõige laialdasemalt kasutatav teabe vahetamise süsteem julgeoleku ja piirihalduse valdkonnas Euroopas; kaasseadusandjad jõudsid kokkuleppele eu-LISA (Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti) volituste tugevdamise ettepanekus; kaasseadusandjad leppisid kokku rangemates eeskirjades, millega kriminaliseeritakse rahapesu, ning nad võtsid viienda rahapesuvastase direktiiviga vastu uued meetmed, millega tugevdatakse ELi õigusnorme rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks. Nende meetmete puhul, mida ei ole veel vastu võetud, tuleks viimane etapp kiiresti ellu viia.

Paljude ettepanekute puhul ei ole kokkulepet veel saavutatud ja tuleb teha täiendavaid jõupingutusi.

1.Julgeoleku, piirivalve ja rände haldamise tugevamad ja arukamad infosüsteemid

Tagamaks, et liikmesriikide õiguskaitseametnikud ja piirivalvurid saaksid alati ja kõikjal täielikku, täpset ja usaldusväärset teavet, esitas komisjon detsembris 2017 seadusandlikud ettepanekud ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks julgeoleku, piiri- ja rändehalduse eesmärgil ning muutis neid ettepanekuid juunis 2018. Kavandatavad meetmed võimaldavad riigi ametiasutustel avastada mitut identiteeti ja võidelda identiteedipettuste vastu. Nõukogu sai läbirääkimisvolitused 14. juunil 2018 ja neid täiendati 12. septembril 2018 seoses kavandatud muudatustega. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) peaks lähipäevil hääletama oma läbirääkimisvolituste üle ja Euroopa Parlamendi täiskogu peaks volitused kinnitama 22. oktoobril 2018 algaval nädalal. Kõik kolm institutsiooni leppisid ühisdeklaratsioonis kokku, et tagavad koostalitlusvõimet käsitlevate kavandatud määruste vastuvõtmise enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Selle saavutamiseks tuleb kinni pidada kaasseadusandjate ette nähtud ambitsioonikast ajakavast.

Lõpusirgele on jõudnud läbirääkimised seadusandliku ettepaneku üle laiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi, et see hõlmaks ka kolmandate riikide kodanikke. See on veel üks teabevahetuse valdkonna seadusandlik prioriteet. Ettepanekuga nähakse ette keskse andmebaasi loomine, mis võimaldab kiiresti kontrollida, kas mõnel liikmesriigil on teavet kolmanda riigi kodaniku suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Lõpliku kokkuleppe saavutamine on käeulatuses ja järgmisel kolmepoolsel kohtumisel 17. oktoobril 2018 peaksid kaasseadusandjad jõudma kõnealust seadusandlikku algatust käsitlevate aruteludega lõpule kooskõlas ühisdeklaratsiooniga.

Seoses komisjoni ettepanekuga tugevdada Eurodaci, laiendades selle töövaldkonda nii, et see hõlmaks mitte ainult varjupaigataotlejate, vaid ka ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ebaseaduslikult ELi sisenevate kolmandate riikide kodanike tuvastamist, ei ole viimaste kuude jooksul läbirääkimistel edu saavutatud vaatamata sellele, et kaasseadusandjad saavutasid esialgse poliitilise kokkuleppe juunis 2018. Kaasseadusandjad peavad selle prioriteetse seadusandliku algatuse kiiresti vastu võtma, nagu lepiti kokku ühisdeklaratsioonis. See on ühest küljest vajalik selleks, et andmed ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ja ELi ebaseaduslikult sisenenud isikute kohta oleksid osa ELi infosüsteemide kavandatud koostalitusvõimest, ja teisest küljest selleks, et leida varjupaigareformi jaoks kiire lahendus. Ettepanek tugevdada Eurodaci on üks viiest kõige edasijõudnumast ettepanekust, mille eesmärk on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reform. Nagu teistegi edasijõudnud ettepanekute puhul peaksid kaasseadusandjad viima läbirääkimised lõpule enne 2018. aasta lõppu.

Lisaks on Euroopa Parlamendis ja nõukogus käimas töö mais 2018 esitatud seadusandliku ettepanekuga viisainfosüsteemi (VIS) tugevdamiseks. Ettepanekuga laiendatakse andmebaasi ulatust, et koguda andmeid pikaajalist riigis viibimist võimaldavate dokumentide ja nende omanike kohta, tugevdada andmebaasides tehtavaid kontrolle, et teha kindlaks võimalikud rände- ja julgeolekuriskid enne viisade või pikaajalist riigis viibimist võimaldavate dokumentide andmist, ning tugevdada kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise suutlikkust. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma oma läbirääkimisvolitused vastu 2018. aasta lõpuks ja alustama kolmepoolseid arutelusid hiljemalt 2019. aasta alguses, et kaasseadusandjad saaksid selles küsimuses jõuda lõplikule kokkuleppele Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja jooksul.

Et tagada tugevamad ja arukamad infosüsteemid julgeoleku, piiride ja rände haldamise valdkonnas, kutsub komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles: Ühisdeklaratsiooni prioriteedid: ·alustama oktoobris 2018 kolmepoolseid arutelusid koostalitlusvõimet käsitlevate seadusandlike ettepanekute üle ja saavutama kokkuleppe aasta lõpuks; ·jõudma oktoobris 2018 kokkuleppele seadusandliku ettepaneku üle laiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi, et see hõlmaks kolmandate riikide kodanikke; ·viima lõpule läbirääkimised Eurodaci käsitleva seadusandliku ettepaneku üle 2018. aasta lõpuks. Muud: ·võtma 2018. aasta lõpuks vastu volitused läbirääkimiste pidamiseks seadusandliku ettepaneku üle tugevdada viisainfosüsteemi.

2.Julgeoleku tugevdamine välispiiri parema haldamise kaudu

Sisejulgeolek sõltub välispiiride tugevamast kaitsest. Komisjon võttis 12. septembril 2018 seoses kõnega olukorrast Euroopa Liidus vastu seadusandlikud ettepanekud, et tugevdada Euroopa piiri- ja rannikuvalve ja Euroopa Liidu Varjupaigaameti volitusi ja tõhustada tagasisaatmisi. Nende ettepanekute näol on tegemist vajalike vahenditega, et paremini tagada rände tõhus haldamine välispiiril.

Komisjon tegi ettepaneku Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti muutmiseks, nähes talle ette oma operatiivharu: Euroopa piiri- ja rannikuvalve 10 000 operatiivtöötajast koosnev alaline korpus, millel on seoses kogu oma tegevusega täitevvolitused kuni aastani 2020, et pakkuda liikmesriikidele kohapeal tulemuslikult usaldusväärset ja hõlpsasti kättesaadavat tuge. Nõnda tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil on vajalik suutlikkus, sealhulgas oma varustus, et kaitsta ELi välispiiri, hoida ära teisest rännet ja tagada ebaseaduslike rändajate tulemuslik tagasisaatmine.

Ettepanekuga tugevdatakse ka koostööd kolmandate riikidega ja parandatakse veelgi ameti ja Europoli vahelist teabevahetust, sealhulgas võimalusi piiriülestes kuritegudes kahtlustatavate isikuandmete edastamiseks. See ettepanek on komisjoni jaoks selge prioriteet ja ta kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma kavandatud õigusaktid vastu Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiajal. Selleks peaksid mõlemad kaasseadusandjad võtma oma läbirääkimisvolitused vastu hiljemalt 2018. aasta lõpuks, et kolmepoolsete läbirääkimistega oleks võimalik alustada 2019. aasta alguses.