ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XXI lisa (Statistika), et inkorporeerida EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/792, mis käsitleb tarbijahindade harmoneeritud indekseid ja eluaseme hinnaindeksit ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95.

Määrusega (EL) 2016/792 luuakse ühine raamistik tarbijahindade harmoneeritud indeksite ja eluaseme hinnaindeksi väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil.

Liechtensteinis selliseid indekseid ei koostata, seetõttu taotleb riik kõnealuse määruse kohaldamisest vabastamist. Liechtenstein on EMP lepingu XXI lisa punktis 19a(f) sisalduvast kohandusest tulenevalt nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2494/95 kohasest andmete kogumisest praegu vabastatud. Seetõttu taotleb Liechtenstein kõnealuse vabastuse kohaldamise jätkamist määruse (EL) 2016/792 suhtes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP-EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõike 1 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XIII lisa „Transport“, et inkorporeerida EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP-EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus esitab koostöös komisjoniga nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“, et inkorporeerida EMP lepingusse määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõus tehtud kohandusi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikide (Norra, Island ja Liechtenstein) suhtes.

•Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele, mis toimub nende õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel, viiakse ellu vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus esitab koostöös komisjoniga nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Ravimiamet on kehtestatud määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis on asendatud määrusega (EÜ) nr 726/2004. Riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil toimunud kohtumisel liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel 29. oktoobril 1993 tehtud otsuse (Euroopa ühenduste teatud organite ja talituste ning Europoli asukoha kohta) artikli 1 kohaselt on Euroopa Ravimiameti asukoht Ühendkuningriigis Londonis.

29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 oma kavatsusest liidust lahkuda. 20. novembril 2017 valisid ülejäänud 27 liikmesriiki üldasjade nõukogu artikli 50 vormis toimunud kohtumisel Euroopa Ravimiameti uueks asukohaks Amsterdami (Madalmaad).

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kuna muudetava õigusakti aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikkel 114 ja artikli 168 lõike 4 punkt c, peab ka muutmisakt põhinema samal alusel.

•Vahendi valik

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 726/2004. Seepärast esitatakse muudatusettepanek muutmismääruse vormis.

•Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Ameti asukoha küsimus kuulub liidu ainupädevusse. Meede on proportsionaalne, arvestades kavandatava määruse otstarvet – kinnitada ameti uus asukoht määruses (EÜ) nr 726/2004.

4.MÕJU EELARVELE

Euroopa Ravimiameti asukoha muutmisel on mõju eelarvele, võttes eelkõige arvesse kulusid, mis on seotud senise Londonis paikneva asukoha rendilepingu ennetähtaegse lõpetamisega Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu, kolimise endaga seotud kulusid ning kulusid, mis tulenevad ameti sisseseadmisest uutes ruumides Amsterdamis. Nagu on ette nähtud nõukogu 22. mai 2017. aasta juhistes läbirääkimiste pidamiseks Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, peaks Ühendkuningriik täielikult katma väljaastumisprotsessiga seotud erikulud, nagu Ühendkuningriigis asuvate ametite ümberkolimise kulud.

Teatavate üleviimiskulude eelmaksed tuleb ehk teha ka ELi eelarvest, enne kui sõlmitakse finantsküsimuste kokkulepe. Sellega seoses hindab komisjon koostöös Euroopa Ravimiametiga võimalikke täiendavaid rahastamisvajadusi, mis tuleb suunata ELi eelarve kaudu. Vastavalt vajadusele esitab komisjon sellekohased ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2019. aasta ja vajadusel ka 2018. aasta eelarvemenetluse käigus. See puudutab näiteks kolimise endaga seotud kulusid. Lisaks esitatakse ameti uutes ruumides sisseseadmisega seotud kulud ühtlasi finantsmääruse artiklis 203 sätestatud kinnisvaraprojektide menetluse raames, mis eeldab, et enne kui sõlmitakse kinnisvaraprojektidega seotud lepingud, tuleb Euroopa Parlamendilt ja nõukogult saada heakskiit. Selle menetlusega alustatakse niipea kui võimalik (hiljemalt 2018. aasta algul).

.

2017/0328 (COD)
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) on asutatud määrusega (EL) nr 1093/2010. Nimetatud määruse artikli 7 kohaselt on EBA asukoht London, Ühendkuningriik.

29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust lahkuda.

20. novembril 2017 valisid ülejäänud 27 liikmesriiki üldasjade nõukogu artikli 50 vormis toimunud kohtumise kestel Euroopa Pangandusjärelevalve uueks asukohaks Pariisi Prantsusmaal.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kuna muudetava õigusakti alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikkel 114, peab ka muutmisakt põhinema samal alusel.

•Vahendi valik

Käesoleva ettepanekuga tahetakse muuta määrust (EL) nr 1093/2010. Seepärast esitatakse muudatusettepanek muutmismääruse vormis.

•Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Ameti asukoha küsimus kuulub liidu ainupädevusse. Meede on proportsionaalne, arvestades kavandatava määruse otstarvet – kinnitada ameti uus asukoht määruses (EL) nr 1093/2010.

3. MÕJU EELARVELE

Euroopa Pangandusjärelevalve üleviimisel on mõju eelarvele, pidades eelkõige silmas kulusid, mis on seotud senise rendilepingu ennetähtaegse lõpetamisega Londonis Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu, kulusid, mis on seotud kolimise endaga, ja kulusid, mis on seotud ameti sisseseadmisega uutes ruumides Pariisis. Nagu on ette nähtud nõukogu 22. mai 2017. aasta juhistes läbirääkimiste pidamiseks Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, peaks Ühendkuningriik täielikult katma oma liidust väljaastumisega seotud erikulud, nagu Ühendkuningriigis asuvate ametite mujale üleviimine.

Mõningate üleviimiskulude eelmaksed tuleb ehk teha ka ELi eelarvest, enne kui sõlmitakse finantsküsimuste kokkulepe. Sellega seoses hindab komisjon koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega võimalikke vajadusi täiendava rahastuse järele, mis tuleb teha kättesaadavaks ELi eelarve kaudu. Vastavalt vajadusele esitab komisjon sellekohased ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2019. aasta või ka 2018. aasta eelarvemenetluse käigus. See puudutab näiteks kolimise endaga seotud kulusid. Lisaks esitatakse ameti uutes ruumides sisseseadmisega seotud kulud ühtlasi finantsmääruse artiklis 203 sätestatud kinnisvaraprojektide menetluse raames, mis eeldab, et enne kui sõlmitakse kinnisvaraprojektidega seotud lepingud, tuleb Euroopa Parlamendilt ja nõukogult saada heakskiit. Selle menetlusega alustatakse niipea kui võimalik (hiljemalt 2018. aasta algul).

2017/0326 (COD)
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Riiklikes varudes on praegu ligikaudu 400 000 tonni lõssipulbrit. See kogus on kolmandik lõssipulbri kogu maailmakaubandusest 2017. aasta esimesel poolel. Kõnealuste varude olemasolu juba iseenesest mõjutab turgu.

Euroopa piimaturu vaatluskeskuse majandusnõukogu andmete kohaselt on rasva ja valgu hinnavahe suurem kui kunagi varem. Või/lõssipulbri kümne aasta keskmine hinnasuhe oli 1,4 (minimaalselt 0,8 ja maksimaalselt 1,7) ja alates maist 2016 on see kasvanud ja jõudnud praeguse 4/1 tasemeni. Arvestades enneolematut lõhet või ja lõssipulbri hindade vahel, toimub riiklik sekkumine olukorras, kus turvavõrgu vahendite kasutuselevõtuks puudub turuga seonduv põhjendus.

Vastavalt ühise turukorralduse määrusele algab kindlaksmääratud hinnaga riiklik sekkumine märtsis 2018 ja kestab kuni septembrini 2018, ning koguseline piirang on 109 000 tonni aastas.

Kuna turuekspertide sõnul on suur nõudlus piimarasva järele struktuurne nähtus, käsitletakse lõssipulbrit ka edaspidi de facto madalama väärtusega kõrvalsaadusena, kui uusi väljundeid ei leita. Sellise stsenaariumi korral võib alates märtsist saada reaalsuseks see, et riikliku sekkumise raames hakatakse ostma lõssipulbrit. Kui see peaks juhtuma, siis olukorras, kus piima tootjahinnad on rahuldaval tasemel, põhjustaks riigi sekkumine selge kõrvalekaldumise eesmärgist tagada põllumajandussektoris õiglane elatustase.

Seepärast tuleb leida lahendus, et vältida 2018. aastal kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri kokkuostu olukorras, kus selleks puudub turuga seonduv põhjendus. Seega peaks riikliku sekkumise piirmäär olema 2018. aastal null. See tooks kaasa hankemenetluse avamise alates 1. märtsist 2018, mil algab riiklik sekkumine, ning mille käigus peaks komisjon põllumajandusturgude ühise korralduse komitee hääletuse raames iga juhtumi puhul eraldi otsustama, milliseid koguseid tuleks millise kokkuostuhinnaga osta.

Selle tagamiseks, et käesoleva määrusega ette nähtud meetmel oleks vahetu mõju turule ja et turuosalisi teavitatakse õigeaegselt enne järgmise sekkumismeetme algust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.
SELETUSKIRI

Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus. Lepinguga on ette nähtud, et nõukogu peab vastu võtma tööhõivesuunised (artikkel 148) ning täpsustatud, et need peavad olema kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega (artikkel 121).

Majanduspoliitika üldsuunised jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal aastal. Need suunised võeti esimest korda ühisena (koondpakett) vastu 2010. aastal, et toetada strateegiat „Euroopa 2020“. Koondsuunised jäid samaks kuni 2014. aastani. Muudetud koondsuunised võeti vastu 2015. aastal. Lisaks liikmesriikide poliitika kooskõlastamise ulatuse ja suuna määramisele on suunised ka vastavate valdkondade riigipõhiste soovituste koostamise aluseks.

Praeguste koondsuunistega toetatakse strateegiat „Euroopa 2020“ lähtuvalt uuest majanduspoliitika suunast, mis põhineb investeeringutel, struktuurireformil ja eelarvepoliitikal. Selles raamistikus on koondsuuniste eesmärk toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta eesmärke.

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised esitatakse nõukogu otsusena liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta − koondsuuniste II osana. Liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid muudeti selliselt, et viia tekst kooskõlla Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, et parandada Euroopa konkurentsivõimet ning teha sellest parem koht investeerimiseks, töökohtade loomiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks.

Muudetud tööhõivesuunised on järgmised.

suunis 5: tööjõunõudluse suurendamine;

suunis 6: tööjõupakkumise parandamine: juurdepääs tööle, oskustele ja pädevustele;

suunis 7: tööjõuturgude toimimise ja sotsiaaldialoogi tõhususe parandamine;

suunis 8: kõigi võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine.

2017/0305 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Asjakohane riiklik poliitika eri valdkondades on integreerituma majandus- ja rahaliidu sujuvaks toimimiseks äärmiselt oluline. Paljude määrava tähtsusega poliitikavaldkondade eest vastutavad endiselt esmajärjekorras liikmesriigid ja seepärast on nende koordineerimine ja reformide järjestamine äärmiselt oluline, et maksimeerida nende tõhusust nii riiklikul kui ka ELi tasandil.

2020. aasta järgses mitmeaastases finantsraamistikus on komisjonil plaanis teha ettepanek uue reformide tugivahendi kohta, mis on mõeldud liikmesriikidele, kes võtavad kohustuse viia ellu reforme, mida on arutatud ELi tasandil ja milles on nn reformikohustuste raames kokku lepitud. Sellel vahendil saab olema oma eelarve, mis on eraldiseisev Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide omast ja täiendab seda. Struktuuri- ja investeerimisfondidele kehtestatud eeskirjad ja tingimused säilivad.

Euroopa poolaasta peaks jääma peamiseks vahendiks, mille abil sellistes poliitikavaldkondades liikuda suurema lähenemise ja tõhusama koordineerimise suunas. Uue vahendi eesmärk peaks olema toetada liikmesriike Euroopa poolaasta protsessi raames kindlaksmääratud struktuurireformide elluviimisel ja tagada, et liikmesriigid need reformid omaks võtaks.

Uue reformide tugivahendiga soovitakse toetada reforme mitmesugustes valdkondades. Tähelepanu keskmes peaksid olema reformid, mis aitavad kõige rohkem kaasa riikide majanduse vastupanuvõime suurendamisele ja millel on positiivne ülekanduv mõju teistele liikmesriikidele. Siia alla kuuluvad toote- ja tööturu reformid, maksureformid, kapitaliturgude arendamine, ettevõtluskeskkonna parandamise reformid ning investeeringud inimkapitali ja avaliku halduse reformid.

Komisjonil on plaanis testida selle reformide tugivahendi põhifunktsioone aastateks 2018–2020 planeeritud katseetapis, pakkudes liikmesriikidele võimalust kasutada praeguste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kõiki või osasid tulemusreservi vahendeid konkreetsete projektide asemel reformide toetamiseks. Seepärast teeb komisjon ettepaneku määrust (EL) nr 1303/2013 (ühissätete määrus) vastavalt muuta.

Meelde tuleks tuletada, et seos Euroopa poolaasta prioriteetide ja liidu eelarve vahel on juba programmitöö perioodiks 2014–2020 loodud, eelkõige seeläbi, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamiseks on kehtestatud eel- ja makromajanduslikud tingimused.

Tänases ettepanekus tugevdatakse seda seost veelgi, andes liikmesriikidele võimaluse kasutada ühtekuuluvuspoliitika jaoks ühissätete määruse artiklite 20–22 alusel moodustatud tulemusreservi vahendeid täies ulatuses või osaliselt struktuurireformide toetamiseks.

Toetatavad reformid määrataks kindlaks mitmeaastastes reformikohustuste pakettides, mis esitatakse riiklikes reformiprogrammides ja mida jälgitakse nende kaudu. Reformikohustused määraks kindlaks liikmesriik ise ja need hõlmaksid reformimeetmeid koos selgete vahe-eesmärkide ja eesmärkidega.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu XX lisa (Keskkond), et inkorporeerida sellesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes.

·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP-EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele toimub selle inkorporeerimise teel EMP lepingusse vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

·Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Euroopa välisteenistus esitab koostöös komisjoniga nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Euroopa välisteenistus loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

·Proportsionaalsus

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 59 on leping koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed;

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 55 on lepingu kohaldamisel „lepinguosalised“ ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu teises lisaprotokollis võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga;

VÕTTES ARVESSE, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;

VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et enne kui Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud protokolli jõustumiseks, kohaldavad nad protokolli ajutiselt,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:





ARTIKKEL 1

Horvaatia Vabariik võetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu osaliseks.

ARTIKKEL 2

1. Liit edastab pärast käesolevale protokollile allakirjutamist oma liikmesriikidele ja Mehhiko Ühendriikidele lepingu horvaadikeelse teksti.