ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 12.12.2011 
SEK(2011) 1551 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,_millega muudetakse 
direktiivi 2003/98/EÜ avalik u sektori valduses oleva te abe taaskasutamise kohta 
{KOM(2011) 877 lõplik} 
{SEK(2011) 1552 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. REGULEERIMISALA JA TAUST  
1.1. Reguleerimisala 
Käesolevas mõjuhinnangus keskendutakse selle le, kas avaliku sektori teabe turul toimunud 
arengute põhjal oleks vaja muuta direktiivi 2003/ 98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe 
taaskasutamise kohta) sätteid. Nimetatud direktiivis on sätestatud põhitingimused avaliku sektori teabe taaskasutamiseks kogu ELis.  Komisjon on võtnud arvesse taaskasutamise 
turgudel toimunud muutusi,  sealhulgas osutatud direktiivi ga kaasnevaid muudatusi, ning on 
hinnanud, kas on veel takistusi, millised need on ja kuidas neid kõige paremini kõrvaldada.  
1.2. Taust 
Avaliku sektori teabe taaskasutamist kä sitlev direktiiv võeti vastu 17. novembril 2003. 
Direktiiviga kehtestatud õigusraamistiku eesmär k on vabastada valitsuse valduses olevate 
andmete majanduslik potentsiaal, tehes andmed  innovatsiooni edendamiseks kättesaadavaks 
ärilisel ja mitteärilisel eesmärgil. 
 
Avaliku sektori teabe taaskasutamist käsitlev  direktiiv on osa nii Euroopa digitaalarengu 
tegevuskavast kui ka Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiast
1. Direktiivi läbivaatamine on üks digi taalarengu tegevuskava põhimeetmetest 
(1c). Nüüdseks on laialdaselt tunnistatud av atud andmete, sealhulgas valitsusandmete 
ressursside majanduslikku tähtsust. Näiteks on ajakirja The Economist 2010. aasta aruande 
kohaselt andmed muutunud kapitali ja tö öjõuga peaaegu võrdseks majanduslikuks 
tootmissisendiks2 ning aruandes „Digital Britain  Final Report” sedastatakse, et andmed on 
innovatsiooni tooraine ja teadmi stel põhineva majanduse vereringe3. Kuid lisaks 
majanduskasvu soodustava innovatsiooni ja loovuse edendamisele suurendavad avatud 
avalikud andmed ka valitsuste läbi paistvust, vastutust ja tõhusust. 
Hiljutise uuringu kohaselt oli ELi avaliku sektori teabe koguturg 2008. aastal 28 miljardit 
eurot,4 kuid üldine majanduslik kasu, mida annab av aliku sektori teabe suurem avatus hõlpsa 
juurdepääsu võimaldamise kaudu, on EL-27 riik ides ligikaudu 40 miljardit eurot aastas. 
Avaliku sektori teabe kasutamisest saadav  otsene ja kaudne majanduslik kogutulu EL-27 
riikide majanduses oleks ligikaudu 140 miljardit eurot aastas,5 mis tõendab selgelt, et avaliku 
sektori teabe laialdasemast taaskasutamisest saaks märkimisväärset majanduslikku kasu. Probleem on kehtestada turu jaoks optimaalne õigusraamistik, millega hõlbustatakse ja edendatakse avalike andmete tegelikku taaskasutamist ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel.  
Direktiivi artikliga 13 nähti et te direktiivi kohaldamise läbi vaatamine enne 1. juulit 2008. 
Komisjon korraldas läbivaatamise ja aval das selle tulemused teatises KOM(2009) 212
6. Ta 
leidis, et tehtud edusammudele vaatamata on pa ljud takistused säilinud, nimelt avaliku sektori 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economi st.com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Ülevaade avaliku sektori teabe taaskasutamist ja sellega seotud turuarenguid käsitlevatest uuringutest, 
G. Vickery, august 2011. 
5 Ülevaade avaliku sektori teabe taaskasutamist ja sellega seotud turuarenguid käsitlevatest uuringutest, 
G. Vickery, juuli 2011 , avaldatakse lähiajal. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:EN:PDF. 
 
ET 2   ET asutuste püüdlused maksimeerida kulude hüvitamist, hoolimata üldistest majanduskasudest, 
avaliku ja erasektori vahelised ebaõiglase d konkurentsitavad ning avaliku sektori asutuste 
võimetus näha majanduslikku potentsiaali. Ko misjon jõudis järeldusele, et täiendav 
läbivaatamine peaks toimuma 2012. aastal, kui on rohkem tõendeid dire ktiivi mõjude ja 
rakendamise kohta. 
Direktiivi läbivaatamise kohta peeti 9. septembrist kuni 30. novembrini 2010 laiaulatuslikku 
avalikku arutelu, mille käigus saadi 598 vastus t kõikidelt huvitatud isikutelt, sealhulgas 
valitsused, avaliku sektori infosisu omajad (ka sektoritest, mis on praegu reguleerimisalast 
välja jäetud), ärilised ja m itteärilised taaskasu tajad, eksperdid, akadeemikud ning kodanikud. 
Arutelule saadud vastustest nähtub, et kui gi eelmise läbivaatusega võrreldes on 
taaskasutamine paljudes liik mesriikides edasi arenenud, vajab avaliku sektori teabe 
taaskasutamise võimaluste maksimaalne ärakasut amine veel palju tööd. Eelkõige nõudsid nii 
avaliku sektori asutused kui ka taaskasutajad selgitusi ja  suuniseid tasu võtmise ja 
litsentsimispõhimõtete ning andmevormingute kohta. Lisaks pooldas avaliku sektori teabe omajatest rohkem taaskasutajaid direktiivi muut mist nii, et kogu juurdepääsetav teave oleks 
taaskasutatav, võetakse täiendavaid meetmeid  avalike andmeressursside avamiseks ning 
võetakse kasutusele taaskasutamist hõlbusta vad praktilised meetmed (kättesaadavate 
dokumentide sisuloetelu d, litsentsi saamise tingimuste lihts ustamine või nendest loobumine 
ning piirkulu tasumine). 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Ettevõtja, kes soovib välja töötada kaubandus likku võrgutoodet, mis põhineb kõikide ELi 
liikmesriikide avalikel andmetel, seisab silmitsi järgmiste probleemidega.  
2.1. Puudulik selgus ja läbipaistvus 
• Taaskasutamist pärsivad jätkuvalt puudulik teave tegelikult kättesaadavate andmete 
kohta ning piiravad või ebaselged taas kasutamise tingimused, sealhulgas teabe 
maksustamist käsitlevad tingimused. 
• Puudub piisav kindlus selle kohta, et a ndmekogum kuulub taaskasutamise alla, kuna 
osa avaliku sektori asutusi toetub taaskasutamise piiramiseks liigselt „avalik-
õigusliku ülesande” määratlusele. 
• VKEde jaoks on avaliku sektori teabe taaskasutamise loa saamise protsess 
tõenäoliselt liiga keeruline ning nad pane vad oma toote riiulile, kuna neil puuduvad 
ressursid protsessi lõpuleviimiseks. 
2.2. Suletud andmeressursid 
• Praegu jäävad direktiivi reguleerimi salast välja avalik-õiguslike 
ringhäälinguorganisats ioonide, haridus- ja teadusas utuste ning ku ltuuriasutuste 
kogutud või toodetud andmed. Osade nime tatud asutuste andmed, eelkõige 
kultuurivaldkonna avalik materjal, on taas kasutatav, kuigi reguleerimata tingimuste 
alusel, mistõttu tuleb erandite tegemise  aluste kohta teha uus tasuvusanalüüs. 
 
ET 3   ET 2.3. Ülemäärased tasud ja võrdsete võimaluste puudumine 
• Taaskasutajad kurdavad, et kõrged tasud pärsivad taaskasutamist, eelkõige VKEde 
puhul.  
• Avaliku sektori asutused paigutavad kulusid sageli ebaotstarbekalt töötlemata ja 
töödeldud teavet käsitlevate tegevuste vahel ega suuda tagada, et töötlemata teabest 
töödeldud teabetooteid valmistavatelt ette võtjatelt võetavad ta sud oleksid kooskõlas 
asutusesiseselt võe tavate tasudega. 
• Osa avaliku sektori asutusi ühendavad om a avalik-õiguslike ülesannete täitmise 
kaubanduslike tulude suurendamise tegevustega , mis ei ole iseenesest avaliku sektori 
teavet käsitleva direktiiviga keelatud. M õned avaliku sektori asutused kehtestavad 
konkurentsivastased tasu võtmise ja litsentsimistingimused, võideldes erasektoriga enda kogutud ja/või toodetud avaliku sektor i teabel põhinevate t oodete ja teenuste 
turgudel. 
2.4. Liikmesriikide ebajär jekindel lähenemisviis 
• Direktiivi rakendamine ja kohaldamine ning avaliku sektori teabe taaskasutamise 
edusammud on olnud ebaühtlane kogu ELis. 
• Avaliku sektori teabe taaskasutamise poliitika rakendamise erinev kiirus eri 
liikmesriikides tekitab siseturu veelgi suurema killustumise ohu, mis on kahjulik nii 
ettevõtjatele, ta rbijatele kui ka kodanikele. 
2.5. Taaskasutamist käsitlevate sätete puudulik jõustamine 
• Kuigi liikmesriikidel on toimivad ül dised õiguskaitsesüsteemid, on üksnes osa 
liikmesriike näinud ette, et teatavad ame tiasutused võtavad vastu kaebusi avaliku 
sektori teabe taaskasutamist käsitlevaid  eeskirju rikkunud avalike ametiasutuste 
kohta. 
• Enamiku liikmesriikide taaskasutajad seisavad silmitsi tülikate ja aeganõudvate 
protsessidega, mis ei sobi nende kaebus te käsitlemiseks. Tõhusa õiguskaitsesüsteemi 
puudumine teatavates liikmesriikides (otsus e tegemise aeg, asutuste tegelik pädevus) 
toob kaasa teatavate turgude vajakajäämis i, mis mõjutavad negatiivselt konkurentsi 
ja innovatsiooni ning ühtlasi ka tarbija heaolu.  
3. EL
I MEETMETE ALUS , ELI LISANDVÄÄRTUS JA SUBSIDIAARSUS  
Avaliku sektori teavet käsitlev direktiiv võe ti vastu ELi toimimise lepingu artikli 114 põhjal 
(ELi lepingu artikkel 95), kuna selle sisu hõlmab teenuste vaba ringlemist ja siseturu 
nõuetekohast toimimist. Seepärast tuleks kõne alust direktiivi muuta samadel alustel. 
Avatud andmete, eelkõige valitsusandmete ma janduslikku tähtsust tunnustatakse nüüd üha 
laialdasemalt uute teabeteenus te ja -toodete alusena. Kuigi avaliku sektori teabe 
taaskasutamise põhiraamistikku on ELi tasandil ühtlustatud, on teatavad probleemid siiski 
alles. 
 
ET 4   ET Esiteks on direktiivi eesmärk leevendada siseturu killustatust ja edendada avaliku sektori 
teabel põhinevaid piiriüleseid tooteid ja teenuseid, kuna avalik u sektori teavet  käsitlevate 
siseriiklike õigusaktide lahknevus ed võivad pärssida avaliku sektori teabe taaskasutamise 
siseturu sujuvat toimimist. 
ELi tasandil vajatakse meetmeid muu hulgas di rektiivi reguleerimisala muutmisena, et oleks 
võimalik tagada, et kultuuriasutu ste valduses olev avalik mate rjal tehakse taaskasutamiseks 
järjepidevalt kättesaadavaks kogu ELis, mitte ainult üksikutes liikmesriikides. 
Teiseks on direktiiviga kehtestatud õigusraamistiku eesmärk tagada tingimused, millega 
maksimeeritakse avalike andmeressursside taaskasutamise võimalikku kasu Euroopas. 
Avaliku sektori teabel põhinevate  tegevuste arenedes ei vast a osa kehtivatest sisulistest 
eeskirjadest siiski kõnealusele eesmärgile. Näite ks peetakse kehtivat tasu võtmise süsteemi 
avalike andmete taaskasutamisel põhinevate te gevuste edendamisel ebap iisavaks. Lisaks on 
paljud liikmesriigid läinud üle piir kulu tasumise süsteemile, samas kui teised järgivad endiselt 
kulude katmise süsteemi. Üksnes ELi tasandi siduvate ühtlustamismeetmetega võidakse tagada, et tasu võtmist käsitlev vaikimisi ees kiri ja sellega seotud erandid on sarnased kogu 
ELis, et edendada taaskasutamistegevusi. 
4. P
OLIITILISED EESMÄRGID  
Avaliku sektori teave on oluline algmaterjal digitaalse infosisuga  seotud toodetele ja 
teenustele, kuid selle suurt pote ntsiaali ei ole seni kasutatud. Se lle ELi meetme üldeesmärk on 
aidata kaasa majanduskasvule ja töökohtade lo omisele, parandades avaliku sektori teabe 
kasutamise tingimusi ja hõlbusta des avaliku sektori teabe taaska sutamise siseturgude edasist 
arengut. Lisaks on mõjutab avaliku sektori teabe taaskasutamise võimalus positiivselt 
valitsuste läbipaistvust, tõhusust ja vast utusvõimet ning suurendab kodanike volitusi. 
Üldeesmärk on täielikult kooskõlas ELi tasandi horisontaalsete strateegiatega, eelkõige 
komisjoni 3. märtsil 2010 käivitatud Euroopa  2020. aasta strateegiaga, mille eesmärk on 
muuta Euroopa „aruka, jätkusuu tliku ja kaasava majandusega liiduks, kus on kõrge tööhõive, 
tootlikkuse ja sotsiaalse  ühtekuuluvuse tase”. 
Nimetatud üldeesmärk on jagatud konkreetseteks eesmärkideks, mis on: (1) ära hoida konkurentsimoonutusi ELi turul:  võrdsed võimalused taaskasutajatele 
ja turgu valitsevatele „segatunnustega” aval iku sektori asutustele, kes tegelevad 
äritegevusega;  
(2) edendada avaliku sektori teabel põhine vate piiriüleste toodete ja teenuste 
digitaalse infosisu turgu:  selleks et soodustada avaliku sektori teabe taaskasutamise 
kaudu majanduskasvu ja töökohtade loomist, tuleb täita mitu tingimust, mis on 
seotud andmete taaskasutamisega avaliku sekt ori teabe kasutamisel nii ärilistel kui ka 
mitteärilistel eesmärkidel;  
(3) soodustada avaliku sektori teabe piiriülest kasutamist: avaliku sektori teabe 
taaskasutamisele ei teki tõelist õitsvat si seturgu, kui ei kõrval data taaskasutamise 
õiguslikke ja praktili si tõkkeid kogu ELis. 
 
ET 5   ET 5. POLIITIKAVALIKUD  
Mõju hindamise aruandes (4. ja 5. peatükk) uuritakse jä rgmisi poliitikavalikui d: i) direktiivi ei 
muudeta (lähtestsenaarium), ii) direktiivi keht etuks tunnistamine, iii) mittesiduvad meetmed, 
iv) õigusaktide muudatused, ning v) lahenduspake tt, mis sisaldab mittesiduvaid meetmeid ja 
õigusaktide muudatusi. 
Poliitika muutmata jätmine: direkt iivi ei muudeta (lähtestsenaarium)  
2009. aastal pärast direktiivi esimest läbivaatamis t jõudis komisjon järeldusele, et direktiivi 
rakendamise edenemine oli ebaühtlane, ning te gi kindlaks mitu alle sjäänud tõket. Kuna 
direktiivi mõju ja kohaldamise kohta ei olnud piisavalt tõendeid, otsustas komisjon direktiivi 2012. aastaks uuesti läbi vaadata, et kaaluda, kas õigusakte on vaja muuta, võttes arvesse 
liikmesriikides samal ajal tehtud edusamme. Valik, mille raames poliitikat ei muudeta, 
tähendab avaliku sektori teabe taaskasutamise seisukohast, et kohaldatakse jätkuvalt direktiivi kehtivaid sätteid ja riik likke ülevõtmisvahendeid. 
ELi kehtivate meetmete katkestami ne: avaliku sektori teabe taaska sutamist käsitl eva direktiivi 
kehtetuks tunnistamine  
Avaliku sektori teabe taaskasu tamist käsitlevas direktiivis  on sätestatud põhitingimused 
avaliku sektori teabe taaskasutamisele kogu ELis ning see on muutnud liikmesriikide 
poliitilisi strateegiaid ja õigusakte. Ilma dire ktiivita oleks liikmesriikidel vabadus tunnistada 
kehtetuks või muuta avaliku sektori teabe taaskasutamist käsitlevaid siseriiklikke 
rakendusakte. Nimetatud poliitikavalikug a kõrvaldataks tegelikult kõik õiguslikud 
kohustused, mida direktiivi ja ülev õtmisvahendid praegu sisaldavad. 
Mittesiduvad meetmed 
Kõnealuste vahendite, st komisjoni suuniste või soovitustega antakse lisateavet ja/või 
tõlgendusi avaliku sektori teabe taaskasutamist käsitleva direktiivi teatavate sätete kohta.  
Arutelu käigus tegid kõikid e kategooriate vastaj ad ettepaneku võtta vastu mittesiduvad 
meetmed litsentsimismudelite, tehniliste vormi ngute ja hinnaarvutuste (sealhulgas piirkulu 
arvutamise) jaoks. Vastajad soovisid üldjuhu l ka rohkem teadlikkuse tõstmise meetmeid 
(parimate tavade, eksperdihinnangute ja kogemuste vahetamine). 
Õigusaktide muudatused 
Nimetatud poliitikavalikuga muudetakse direktiivi sisu, st selle sätetega  ettenähtud õigusi ja 
kohustusi. Selliste õiguslike valikute hulka kuuluvad: i) direktiivi reguleerimisala 
laiendamine, et hõlmata ka praegu väljajäetud sektorid; ii) eeskirja kehtestamine piirkulul 
põhineva tasu võtmise jaoks ja selle eeskirja võimalikud erandid;  iii) üldpõhimõtte muutmine, 
et teha kättesaadavad dokumendi d taaskasutatavaks; iv) kehtes tada kohustus avaldada andmed 
masinloetavas vormingus; v) kohus tus määrata sõltumatu reguleeriv asutus; vi) tasu võtmise 
nõuete täitmist käsitleva tõendamiskohustuse ümberpööramine; vii) nõue, mille kohaselt tuleb „avalik-õigusliku ülesande” ulatus kindlaks määrata üksnes seadusandlike vahenditega. 
Lahenduspakett 
Poliitikavalik, mis ühendab taaskasutamist käsitleva raamistiku sisulised muudatused 
(õigusaktide muudatusi käsitl ev poliitikavalik) ja lisasu unised põhimõtete kohta, mida 
 
ET 6   ET riiklikud ametiasutused peavad järgima, kui nad rakendavad suuniseid riiklikul tasandil 
(mittesiduvaid meetmeid käsi tlev poliitikavalik).  
6. POLIITIKAVALIKUTE JA NENDE MÕJUDE VÕRDLUS  
1. poliitikavalik  (praeguse olukorra säilimine) suure ndaks eri lähenemisviiside tõenäosust 
riikide tasandil, tekitades õiguslikku ebakindlust ja m oonutades konkurentsitingimusi 
siseturul. 
2. poliitikavalik  (direktiivi kehtetu ks tunnistamine ) kõrvaldaks avaliku sektori teabe 
taaskasutamist käsitlevate ELi tasandi eeski rjade loodud turvaabinõu, mis suurendaks veelgi 
õiguslikku ebakindlust ja riikide lähenemisviis ide erinevust ning kahjus taks seega konkurentsi 
ja avaliku sektori teabe taaskasutamise sisetur gu. Direktiivi kehtetuks tunnistamine on ühtlasi 
täielikult vastuolus asjaomaste andmetele juur depääsu ja nende taaskasutatavust käsitlevate 
ELi ja riikide tasandi algatustega.  
3. poliitikavalik  (mittesiduvad meetmed ) eraldivõetuna hõlbustaks avaliku sektori teabe 
taaskasutamist käsitlevas direktiivis sätestat ud litsentsimise ja tasu võtmise eeskirjade 
kohaldamist, kuid suurendaks tõenäosust, et riikide tasandi lähene misviisid erinevad 
üksteisest, mis omakorda tekitab õiguslikku ebakindlust ja moonutab  konkurentsitingimusi 
siseturul. 
4. poliitikavalik  (õigusaktide muudatused ) looks taaskasutamist s oodustava õigusraamistiku: 
see laiendaks direktiivi regulee rimisala, hõlmates ka kultuurimaterjali, kehtestaks ELi tasandi 
juriidilist jõudu omava õiguse avaliku sektori andmete taas kasutamiseks, alandaks avaliku 
sektori teabe taaskasutamise hindu ning tõhus taks õiguskaitsesüsteemi taaskasutamist 
käsitleva õiguse jõustamiseks.  
5. poliitikavalikul  (mittesiduvaid meetmeid ja õigusaktide muudatusi sisaldav 
lahenduspakett ) on samad eelised nagu 4. poliitikavalikul, kuid lisaks hõlbustab see avaliku 
sektori teabe taaskasutamist käsitlevas direktiivis sätestatud litsentsimise ja tasu võtmise eeskirjade kohaldamist. Seega tagab nimetatud po liitikavalik riikide taaskasutamist käsitlevate 
regulatiivsete lähenemisviiside lähenemise kogu si seturul, suurendades sellega õiguskindlust, 
lisades stiimuleid ja kõrvaldades avaliku se ktori teabe taaskasutamise takistusi.  
Eri poliitikavalikute võrdlusest nähtub, et siser iiklikke tingimusi ja rakenduskulusid arvesse 
võttes pakub 5. poliitikavalik  (mittesiduvaid meetmeid ja õi gusaktide muudatusi sisaldav 
lahenduspakett ) parimat tasakaalu avaliku sektori t eabe taaskasutamise, ühtlustamise ja 
õiguskindluse edendamisel. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude peamine näitaja on avaliku 
sektori teabe taaskasutamist käsitleva direktii vi nõuetekohane ülevõtmine ja kohaldamine.  
Avaliku sektori teabe taaskasutamise ja selleg a seotud poliitiliste strateegiate elluviimisel 
kogu ELis tehtud edusamme mõõdetaks e ühtlasi vastavalt näitajate le, mida võidakse täiustada 
koostöös liikmesriikidega (nagu on kava ndatud e-valitsuse tegevuskavas 2011–2015). 
 
ET 7   ET Komisjon kogub andmeid liikmesriikide arua ndekohustuse, sidusrühmadelt korrapäraste 
dialoogide käigus saadud teabe ja sõltumatute uuringute kaudu. 
Komisjon vaatab läbi direktiivi kohaldamise ni ng teavitab tulemustest Euroopa Parlamenti ja 
nõukogu kolm aastat pärast kuupäeva, mil direkt iiv on siseriiklikku õigusesse üle võetud.