„Alanud kümnend on kliima- ja elurikkuse kriisi vastu võitlemisel otsustav. Üheksa eurooplast kümnest on nõus, et tuleb võtta meetmeid, et vähendada meie heitkoguseid ja muuta Euroopa Liit 2050. aastaks kliimaneutraalseks. EL on seadnud ambitsioonikad eesmärgid ja komisjoni ettepanekud näitavad teed nende saavutamiseks. Keskkonnahoidliku ja tervisliku tuleviku tagamine kõigi jaoks nõuab märkimisväärseid jõupingutusi igas sektoris ja igas liikmesriigis. Euroopa üleminek saab olema õiglane, roheline ja konkurentsivõimet suurendav.“

Euroopa rohelise kokkuleppe valdkonna juhtiv asepresident Frans Timmermans





1.ELi RAHVUSVAHELISTE KOHUSTUSTE TÄITMINE

EL ületas 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi, kui COVID-19 pandeemia tulemusel registreeriti 2020. aastal heite rekordiline vähenemine.

2020. aastal vähenes ELi 27 liikmesriigi liidusisene kasvuhoonegaaside (KHG) heide, sealhulgas rahvusvahelise lennunduse heide, 1990. aasta tasemega võrreldes 31 % ja jõudis 30 aasta madalaimale tasemele. Kui võtta arvesse ka maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (LULUCF) tulenevat heidet ja selle sidumist, vähenes netoheide 34 %. Seega on EL oluliselt ületanud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohast eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes 20 %. Tänu viimase kümne aasta jooksul CO2 heite vähendamiseks järjepanu tehtud jõupingutustele jõuti kõnealuse eesmärgini juba enne COVID-19 pandeemia algust. Alates ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kasutuselevõtmisest 2005. aastal on HKSi kuuluvate sektorite (elektritootmine, suurem osa tööstuslikust tootmisest ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) sisesed lennud) heide vähenenud ligikaudu 43 %. See on aidanud märkimisväärselt kaasa ELi 2020. aasta üldeesmärgi saavutamisele. ELi HKSi mittekuuluvates sektorites (nt HKSiga hõlmamata tööstus, transport, hooned, põllumajandus ja jäätmed) oli heide 16 % väiksem kui 2005. aastal, mis tähendab, et jõupingutuste jagamist käsitlevate õigusaktidega hõlmatud sektoritele 2020. aastaks seatud eesmärk (–10 %) on samuti ületatud. Kyoto protokolli kohase esialgse modelleeritud arvestuse kohaselt vähenes LULUCFi sektorist tulenev aastane arvestuslik netokreedit aastatel 2013–2019.

Kogu ELi SKP on alates 1990. aastast suurenenud rohkem kui 50 %, samal ajal kui majanduse kasvuhoonegaaside heitemahukus väljendatuna heitkoguste ja SKP suhtarvuna vähenes 2020. aastaks tasemeni 271 g CO2(e)/EUR2015, mis on 1990. aasta tasemest üle poole madalam. See näitab, et CO2 heite vähendamine ja majanduskasv võivad käia käsikäes, nagu on välja toodud ELi uues majanduskasvu strateegias, Euroopa rohelises kokkuleppes.

Võrreldes 2019. aasta tasemega vähenes kasvuhoonegaaside heide 2020. aastal peaaegu 10 %; see pretsedenditult suur ajutine heite vähenemine oli tingitud pandeemiast. ELi HKSi kaasatud paiksete käitiste heitkogused vähenesid lausa 11,4 % ja HKSiga hõlmamata heitkogused 5,6 %. Lennundussektoris vähenes rekordiliselt nii EMP-siseste lendude heide (–63,5 %) kui ka üldiselt rahvusvahelisest lennundusest pärit heide (–54 %). Hiljutine uuring näitas siiski, et kliimasoojenemist soodustavast lennunduse mõjust üle poole (66 %) moodustab muu kui CO2 heide (2018. aastal). Seetõttu on vaja arutada, kuidas kõige paremini tegeleda CO2ga mitteseotud mõjudega, et aidata kaasa ELi kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe täitmisele, täiendades juba rakendatavaid kliimameetmeid.

Kuigi meretransport on üks kõige energiatõhusamaid transpordiliike, tekitas see aastatel 2018–2019 ligikaudu 3–4 % ELi kogu CO2 heitest, kusjuures ligikaudu 60 % heitest oli esitatud andmete kohaselt seotud väljaspool EMPd asuvatesse sadamatesse suunduvate või neist väljuvate sõitudega. 2020. aastal mõjutas pandeemia rängalt ka seda sektorit (aastavõrdluses vähenes CO2 heide 15 %). Senistest saavutustest hoolimata on väga oluline meeles pidada, et majanduse kiire taastumine võib taas põhjustada heitkoguste järsu ja kiire suurenemise, kui stimuleerivate meetmete abil ei soodustata rohepööret. Võttes arvesse kliimamuutuste enneolematut mõju, peame tegutsema kiiremini kui kunagi varem, et tagada keskkonnahoidlik, õiglane ja jõukas tulevik.

Joonis 1. ELi 27 liikmesriigi kasvuhoonegaaside koguheide (sh rahvusvaheline lennundus) ja kogusidumine aastatel 1990–2020, eesmärgid, mudelipõhine prognoositud heide ja sidumine aastatel 2020–2050

Oluline edasiminek Euroopa kliimameetmete rakendamisel

Kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega seadis EL 2019. aasta detsembris eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. EL võttis vastu ka Euroopa rohelise kokkuleppe, s.o liidu keskkonnasäästlikule majandusele õiglase ülemineku valdkondadeülese tegevuskava, milles digitehnoloogial on kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel üha olulisem roll. Pärast seda, kui komisjon oli avaldanud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava, milles pakuti välja tasakaalustatum tee kliimaneutraalsuse saavutamiseks, kiitis Euroopa Ülemkogu 2020. aasta detsembris heaks ambitsioonikama eesmärgi vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % (varasema 40 % asemel). Selle tulemusena teatasid EL ja selle liikmesriigid 2020. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panused. 2021. aasta oktoobriks esitasid 20 liikmesriiki ELile oma pikaajalised strateegiad, kuid liikmesriike kutsutakse üles kaaluma strateegiate ajakohastamist ja võimaluse korral nende ambitsioonikuse suurendamist.