–olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 % ning

Hispaania ametiasutused on taotlenud, et seda meedet kohaldataks harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikide 99 tootekategooria suhtes vastavalt kombineeritud nomenklatuuri neljale numbrile. Komisjon nõustub I lisas esitatud loeteluga, kuna need tootekategooriad vastavad abikõlblikkuse kriteeriumidele.

Läbivaadatud korras on kavandatud uus meetod maksustamise erikorraga toetatavate toodete kindlaksmääramiseks. Praeguse lähenemisviisi asemel, mille puhul on iga konkreetne toode otsuses selgelt kindlaks määratud (koodidega alates 4-kohalistest CN-koodidest kuni 10-kohaliste TARICi koodideni), on kavandatud otsuses nimetatud ainult abikõlblikud tootekategooriad (4-kohaline CN-kood) ning riikide ametiasutused täpsustavad konkreetsed tooted (8-kohaline või kõrgema astme CN-kood) oma õigus- ja haldusraamistikes.

Seepärast nähakse käesoleva ettepanekuga ette AIEMi õigusraamistiku kehtestamine ajavahemikuks 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2027 ning kehtiva korra muutmine, et see oleks paindlikum ja läbipaistvam.

Komisjon algatas seoses otsuse nr 377/2014/EL kohaldamisaja pikendamise taotlusega välisuuringu, et hinnata praegust korda ja võimalike variantide, sealhulgas käesoleva ettepaneku aluseks oleva poliitikavariandi potentsiaalset mõju pärast 2020. aastat. Komisjon leiab selle uuringu põhjal, et taotletud pikendamine on põhjendatud, kui kehtivasse korda tehakse mõned muudatused.

Kõnealuse meetme eesmärk on hüvitada Kanaari saarte tootjatele püsivad piirangud, mis on seotud eraldatuse, tooraine- ja energiasõltuvuse, varude kogumise kohustuse, kohaliku turu väiksuse ja vähese ekspordiga. Nende piirangute koosmõju suurendab kohalike toodete tootmiskulusid ja seega ka omahinda, nii et erimeetmete puudumisel oleksid kohalikud tootjad vähem konkurentsivõimelised kui Mandri-Euroopa tootjad, isegi kui võtta arvesse kaupade transpordikulu Kanaari saartele. See raskendaks kohaliku tootmise püsimajäämist. Erimeetmete eesmärk on tugevdada kohalikku tööstust, hüvitades sellele lisakulud ja luues seega võrdsed võimalused.

AIEM-maks on kaudne riigimaks, millega maksustatakse Kanaari saartel ühes etapis kaubatarned. Otsusega nr 377/2014/EL hõlmatud erimeetmed tekitavad diferentseeritud maksustamise vormi, mis loob eelised teatavate toodete tootmiseks kohapeal. See maksusoodustus kujutab endast riigiabi, mida Hispaania ametiasutused annavad praegu üldise grupierandi määruse regionaalabi käsitleva jao alusel.

Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, mida kohaldatakse ELi äärepoolseimate piirkondade, sealhulgas Kanaari saarte suhtes, ei ole põhimõtteliselt võimalik erinevalt maksustada kohalikke tooteid ja Hispaaniast või teistest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349 võimaldab võtta vastu erimeetmed ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes, kuna selles tunnistatakse, et nendes piirkondades on tingimused, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut ning mõjutavad majanduslikku ja ühiskondlikku olukorda.

Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud muudatused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et lahendada vaatlusalused probleemid ning sel moel saavutada aluslepingu eesmärk tagada siseturu nõuetekohane ja tulemuslik toimimine.

Üksnes nõukogul on volitus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu erimeetmeid ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes, et muuta aluslepingute, kaasa arvatud ühise poliitika kohaldamist nendes piirkondades tulenevalt seal valitsevatest püsivatest ebasoodsatest tingimustest, mis mõjutavad nende ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda. See kehtib ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 110 erandite lubamise kohta. Nõukogu otsuse ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349. See artikkel võimaldab nõukogul vastu võtta erisätteid, millega muudetakse aluslepingute kohaldamist ELi äärepoolseimate piirkondade suhtes.

Ettepanek on kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga, mille kohaselt kavatseb komisjon luua süvendatud ja õiglasema ühtse turu, millest saavad kasu kõik sidusrühmad. Üks kavandatud meetme eesmärk on vähendada äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate lisakulusid, mis takistavad nende täielikku osalemist ühtsel turul. Piiratud tootmismahu ja AIEM-maksu piiratud kohaldamisala (üksnes Kanaari saared) tõttu ei ole ette näha negatiivset mõju ühtse turu sujuvale toimimisele.

Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk toetada Hispaania äärepoolseimat piirkonda tuginemisel tema ressurssidele, et võimaldada majanduskasvu ja töökohtade loomist kohalikus sektoris. Ettepanek täiendab kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI), mille eesmärk on toetada primaarsektorit ja toorainete tootmist, samuti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) ning Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) spetsiaalsete lisaeraldiste rahastamist.

2017. aasta teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ on märgitud, et äärepoolseimad piirkonnad seisavad endiselt silmitsi tõsiste probleemidega, millest paljud on püsivad. Teatises tutvustatakse komisjoni lähenemisviisi kõnealuste piirkondade toetamisel, mis näeb ette tuginemist nende ainulaadsetele ressurssidele ning majanduskasvu ja töökohtade loomist võimaldavate uute sektorite kindlakstegemist.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on ka vähendada sagedasest ümberhindamisest tulenevat koormust ning suurendada järelevalve- ja hindamistegevuse kasulikkust ja tõhusust. Seepärast nähakse sellega ette ühtlustatud näitajatel põhinev aruandluse standardstruktuur; need näitajad on ühised kõikidele ELi äärepoolseimatele piirkondadele, mille suhtes kohaldatakse maksustamise erikorda.

See toodete loetelu ja lubatud maksimaalne maksumäära erinevus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärgiga võtta vastu erimeetmed, et võtta arvesse Kanaari saarte kui ELi äärepoolseima piirkonna eripära, moonutamata samal ajal konkurentsi viisil, mis võiks kahjustada siseturgu.

Läbivaadatud korra eesmärk on lihtsustada erineva maksumäära kehtestamise korraldust, asendades praegused neli toodete loetelu ühe loeteluga, kusjuures kõigi uue otsuse I lisas loetletud toodete puhul on suurimaks lubatud erinevuseks ühtne lubatud maksimummäär 15 %.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

AIEMi korra kohaldamisala vastab rahuldavalt asjaomaste ettevõtjate vajadustele. AIEMi erikorra eesmärk on toetada kohalikke tooteid, vähendades kohalike toodete ja väljaspool saari toodetud kaupade konkurentsilõhet, mida põhjustavad Kanaari saari mõjutavatest püsivatest piirangutest tulenevad täiendavad tootmiskulud. AIEMi korra raames hüvitatakse ainult osa hinnangulistest lisakuludest. Vähendatud maksumäär puudutab keskmiselt umbes veerandit lisakuludest, kuid rahalises mõttes moodustab koguhüvitis – mida mõõdetakse võrdluses kogu impordilt sissenõutava maksuga – ainult 14 % kõigist lisakuludest. Selles mõttes leevendab AIEM-maks eeskätt Kanaari saarte kohaliku tööstuse langust, selle asemel et täielikult toetada arengut ja majanduskasvu. Välisuuringu kvantitatiivse andmeanalüüsi tulemused näitavad, et AIEM-maksu toeta oleks kohalike tootmissektorite tulemuslikkus olnud oluliselt halvem. Umbes kolmandiku AIEM-maksuga toetatud toodete väärtusest (umbes 570 miljonit eurot) tegi teoreetiliselt võimalikuks maksumäära erinevuse mehhanism, millel oli positiivne mõju tööhõivele – mis on alates 2014. aastast kasvanud AIEM-maksuga sektorites ligi 2 000 ühiku võrra – ja tegutsevate ettevõtjate arvule, mis on samal ajavahemikul suurenenud ligikaudu 300 ühiku võrra. Investeeringute koguväärtusele ja tootmise mitmekesistamisele avalduva kasu kohta tõendid puuduvad. Erikorra tulemused tõhususe seisukohast on üldiselt positiivsed: meetme „kulu“ (saamata jäänud maksutulu) ja tänu sellele saavutatava võimaliku täiendava kohaliku toodangu suhe on peaaegu 1:3.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Kehtiva korra analüüsi toetava välisuuringu raames küsitleti kokku ligikaudu 120 sidusrühma. Intervjuude programmis osalesid asjaomased komisjoni talitused ja Hispaania esindajad. Konsulteerimisel pöörati tähelepanu sellele, et tagada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas nii kohalike tootmissektorite (st erikorrast kasusaajate) kui ka nendest otseselt või kaudselt mõjutatud kaubandus- ja teenindussektorite esindajate asjakohane kaetus ja nendevaheline tasakaal.

•Mõjuhinnang

Käesolev algatus on ette valmistatud kaheosalisena: praeguse korra järelhindamine, millele järgnes tulevikku suunatud hindamine. Hinnang kehtiva korra jätkamise ja võimaliku muutmise potentsiaalse mõju kohta on esitatud analüüsidokumendis, sealhulgas hindamist sisaldavas lisas. See dokument põhineb välisuuringul ja liikmesriigi esitatud teabel.

4.MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord