Kommenteeritud kokkuvõte

Euroopa roheliste võlakirjade kohta tehtud seadusandliku ettepaneku mõjuhinnang

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

(1) Kuigi roheliste võlakirjade puhul kasutatakse laialdaselt turu standardeid, võib investoritel olla ikkagi kulukas ja keeruline välja selgitada võlakirjadel põhinevate investeeringute positiivset keskkonnamõju ja võrrelda erinevaid rohelisi võlakirju. (2) Keskkonnasäästliku majandustegevuse ühtse määratluse puudumine tekitab emitentide jaoks ebakindlust selles, millist majandustegevust võib pidada tõeliselt keskkonnasäästlikuks, ning neil võivad tekkida maineriskid, sest mõnes sektoris võidakse neid süüdistada rohepesus. (3) Turutavade killustatus võib tekitada emitentidele lisakulusid. Need kolm probleemi on seotud 1) ühtse ja selge keskkonnahoidlike projektide ja roheliste võlakirjade määratluse puudumisega ning 2) välise hindamise turu mitmekesisuse, läbipaistmatuse ja tajutavate või tegelike huvikonfliktidega seotud probleemidega. Sellised probleemid toovad esile rohepesust tuleneva tulevase turuhäire riski ning võivad viia selleni, et olulise kliima- ja keskkonnamõjuga projektidesse ei suunata piisavalt investeeringuid, mis aga takistab ELi keskkonnaeesmärkide saavutamist.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Eesmärk on kasutada paremini ära ühtse turgu potentsiaali, et aidata saavutada ELi kliima- ja keskkonnaeesmärke, soodustades kvaliteetsete roheliste võlakirjade turu edasi arendamist, häirides seejuures võimalikult vähe olemasolevate roheliste võlakirjade turgude toimimist. Selleks kehtestataks uus vabatahtlik kvaliteetsete roheliste võlakirjade standard, mis 1) parandab investorite võimalusi selliseid võlakirju välja selgitada ja usaldada ning 2) lihtsustab selliste võlakirjade emiteerimist, selgitades keskkonnasäästlikkusega seotud mõisteid, ühtlustades välise hindamise tavasid ja vähendades emitentide võimalikke maineriske.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Roheliste võlakirjade turg on olemuselt rahvusvaheline, sest turuosalised kauplevad ja ostavad välise hindamise teenuseid üle riigipiiride. ELi tasandi meetmega hoitakse ära Euroopa roheliste võlakirjade ja nendega seotud välise hindamise teenuste turu killustumine ning aidatakse kaasa nendel turgudel osalejate jaoks võrdsete võimaluste loomisele. Seoseid teiste ELi tasandi õigusaktidega on palju, üks neist on taksonoomiamäärus .

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant?

Mõjuhinnangus vaadeldakse lähtestsenaariumiga võrreldes mitmeid erinevaid variante kolmest poliitilisest aspektist: 1)roheliste võlakirjade emitentide jaoks mõeldud standardi kohaldamisala: 1) roheliste võlakirjade emitentidel on vabadus valida, kas järgida standardit või mitte, või 2) kõik ELis emiteeritud või ELis tegutseva emitendi emiteeritud rohelised võlakirjad peavad järgima tulevast standardit; 2)EuGB nõuetele vastavate roheliste võlakirjade väliste hindajate käsitlemine õigusaktides: 1) ESMA-le tehakse ülesandeks EuGB-de välistele hindajatele loa andmine, järelevalve ja nõuded on piiratud ning 2) sama mis 1, aga rangema õigusraamistiku alusel; 3)võimalik paindlikkus EuGB-d kasutada soovivate valitsemissektori esindajate jaoks (võrreldes teiste emitentidega): 1) paindlikkus puudub; 2) paindlikkus hõlmab võlakirjadega seotud nõudeid või 3) paindlikkus hõlmab nii võlakirjadega seotud nõudeid kui ka ELi taksonoomiamäärust. Eri variantide analüüsi alusel on soovitatav 1.kehtestada EuGB-de määrus vabatahtliku standardina, mis on kooskõlas turu parimate tavade ja ELi taksonoomiamäärusega; 2.teha ESMA-le ülesandeks EuGB-de välistele hindajatele loa andmine ja piiratud järelevalve ning 3.võimaldada valitsemissektorist pärit emitentidele paindlikkust võlakirjadega seotud nõuete aga mitte ELi taksonoomiamääruse puhul.

Kes millist varianti toetab?

Mõjuhinnangut toetab 2020. aastal toimunud kahel veebikonsultatsioonil saadud tagasiside (ELi roheliste võlakirjade standardi teemaline konsultantsioon, kus saadi 167 vastust, ja uuendatud kestliku rahanduse strateegia teemaline avalikkusega konsulteerimine, kus saadi 648 vastust). -Valdav osa sidusrühmadest pooldas kestliku rahanduse tehniliste ekspertide rühma väljapakutud vabatahtlikku ELi roheliste võlakirjade standardit. -Valdav osa vastajatest pooldas ESMA järelevalve all olevate väliste hindajate jaoks mõeldud õiguskorda, kusjuures paljud soovisid seda näha proportsionaalsena, mis tähendab, et enamik sidusrühmi pooldaks pigem leebemat või sihipärasemat järelevalvet. -Valitsemissektorist pärit roheliste võlakirjade emitendid ELis jagunesid taksonoomiaga seotud paindlikkuse küsimuses pooleks, aga pooldasid väga põhimõtteühtluse säilimist nende ja äriühingust emitentide jaoks.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi eelised?

Eelistatud variant põhineb turu parimatel aruandluse ja välise hindamise tavadel ning kooskõlal ELi taksonoomiaga. See teeks EuGB-de määruse läbipaistvuse ja keskkonnaalase tõsiseltvõetavuse seisukohast tähtsaimaks standardiks, mis oleks kooskõlas eesmärgiga arendada välja ja toetada parema kvaliteediga roheliste võlakirjade turgu. Kavandatud vabatahtlik standard koos leebe järelevalvega tagaks eesmärkide täitmise kõige kulutõhusamal ja tulemuslikumal moel. Vabatahtlik standard meeldiks kvaliteetsete roheliste võlakirjade emitentidele, kellest paljud avaldasid EuGB-de algatusele toetust, sest see võimaldaks neil selgemini teavitada investoreid ja teisi oma keskkonnasäästlikkusest ja sellega seoses võetud kohustustest. Ühtlasi ei kahjustaks see olemasolevaid roheliste võlakirjade turge, mis võivad vabalt edasi tegutseda. Väliste hindajate leebem sihipärane järelevalve suurendaks välise hindamise läbipaistvust emitentide ja investorite jaoks, ühtlustaks eri lähenemisviiside teatavaid tahke rohkem ning käsitleks huvide konflikti küsimusi, ilma et see pelutaks olemasolevaid teenusepakkujaid EuGB-de hindajatena tegutsemast. Üldiselt annaks standard selged usalduseelised, mis võivad saada ka kulusid kompenseerivateks hinnaeelisteks ja ajendada nii võlakirjade emitente seda rohkem kasutama. Samuti võivad emitendid tahta näidata, et standardit järgides on nende keskkonnahoidlikkuse lubadused paremad. Investoritele oleks olemas roheliste võlakirjade segment, mis tagab turu usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja võrreldavuse. Algatus laiendaks investorite valikuvõimalusi.

Millised on eelistatud poliitikavariandi kulud?

Algatus nõuaks nii ESMA-lt kui ka seda järgima nõustuvatelt välistelt hindajatelt vähe investeeringuid. ESMA-l võivad tekkida ühekordsed kulud ja minimaalsed jooksevkulud (lisatööjõud, koolitus ja IT-arenduskulud). Väliste hindajate jaoks võivad standardi järgimisega kaasneda lisakulud. Järelevalvetasud peaksid esialgu olema turu väiksuse tõttu minimaalsed. Hindajatel tekiksid mõned otsesed nõuete täitmise ja õigusnõustamisega seotud kulud ning ESMA-lt loa saamisega seotud korralduslikud kulud. Standard oleks emitentidele täielikult vabatahtlik. Võimalikud standardi kasutamise kulud on peamiselt sellised, mida välised hindajad võivad edasi anda, ja taksonoomia järgimise kulud. Ent taksonoomia järgimisega seotud kulud tekivad ka muude algatuste (nt äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv ) kohaselt, mis tähendab, et osa neist kuludest n-ö tasaarvestataks.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Standard oleks VKEdest emitentidele vabatahtlik. EuGB-de määruse eesmärk on ka piirata muudest turu standarditest tingitud kulude kasvu (sh võimalike VKEdest emitentide jaoks). Emissiooni mahust ja sagedusest olenevalt võivad need kulud olla VKEde jaoks ikkagi suhteliselt suuremad kui suurtel emitentidel. Raamistiku eesmärk on meelitada kaasa lööma ka väiksemaid väliseid hindajaid, kuna piiratakse regulatiivsete nõuete ja vajalike korralduslike muudatuste ulatust. Suurematel hindajatel võib siiski olla väiksemate turuosaliste ees kulueeliseid, mis on suuresti tingitud nende reguleeritusest muude õigusraamistike alusel. Lõppkokkuvõttes on kulude kasv väike ega tohiks kahjustada väiksemate hindajate konkurentsivõimet.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Õigusaktid kohalduks otse ega nõuaks riikide valitsustelt kuigi palju rakendamist. Ka eelistataval ESMA järelevalvel oleks riikide eelarvetele minimaalne mõju.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Algatus võimaldab leida turult üles kvaliteetsed rohelised võlakirjad. Läbipaistvuse paranemisega peaks paranema ka turu tõhusus ja kvaliteetsematesse keskkonnahoidlikesse projektidesse ja varadesse peaks minema rohkem investeeringuid, eriti kestliku rahanduse laiema tegevuskava muudest osadest tulenevate uute avalikustamisnõuete tõttu. Need asjaolud peaksid aitama Euroopa majandusel muutuda CO2-neutraalseks ning minna kiiremini üle vähem saastavatele tehnoloogiatele ja tootmisprotsessidele.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?