SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon teeb ettepaneku kasutada täielikult ära ELi eelarve võimalused, et kaasata investeeringuid ja jaotada oluline osa rahalisest toetusest majandustegevuse taastamise esimestel otsustava tähtsusega aastatel. Ettepanekud tuginevad kolmele sambale:

·mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 ülemmäärade suurendamine, et COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks oleks võimalik võtta kohe meetmeid nii liidus ja kui väljaspool seda;

·eriolukorra erakorralise meetmena Euroopa Liidu taasterahastu, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 122 ja mille rahastamine põhineb omavahendite otsuse ettepanekus esitatud volitusel. Vahendid võimaldavad rakendada kiiret mõju avaldavaid meetmeid, et kriisile reageerimiseks kaitsta elatusvahendeid, parandada ennetamist ja tugevdada vastupidavust ja taastumist;

·tugevdatud mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027.

Sellega seoses teeb komisjon ettepaneku tegeleda negatiivsete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega, mida COVID-19 pandeemia on avaldanud liidu töötajatele, leibkondadele ja ettevõtjatele. Paljudel Euroopa ettevõtjatel on juba kriisi tõttu maksevõime raskused ning probleemid süvenevad, kui majandusele ja ühiskonnale kehtestatud piirangud jätkuvad ja suhtlemisdistantsi hoidmise nõuded mõjutavad jätkuvalt paljude sektorite äritegevust. Raskused võivad kesta veel kaua pärast praeguste liikumispiirangute tühistamist ja süvendada olemasolevaid majanduslikke erinevusi liikmesriikide vahel ja nende sees.

COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust tulenevat kapitalivajadust on keeruline arvudes täpselt väljendada. Ettevõtjaid käsitlevatest andmetest tuletatud komisjoni hinnangute kohaselt võib see vajadus kevadprognoosi lähtestsenaariumi realiseerumise korral olla 2020. aastal ligikaudu 720 miljardit eurot. Kui liikumispiirangud kehtivad kevadprognoosis eeldatust kauem või need tuleb puhangu kordumise korral taaskehtestada, suureneb kapitalivajadus märkimisväärselt. Stressistsenaariumi järgi prognoositakse 2020. aasta SKP kasvuks –15,5 % ja selle materialiseerumisel võib otsene mõju 27 ELi liikmesriigi kõigi (börsil noteeritud ja noteerimata) äriühingute omakapitalile olla kuni 1,2 triljonit eurot. Kui kapitali puudujäägi probleemiga ei tegeleta, võib see tuua kaasa pikemaajalise investeeringute vähenemise ja tööpuuduse suurenemise. Kapitalipuudujääkide mõju on eri sektorites, piirkondades, tööstuse ökosüsteemides ja liikmesriikides erinev, mille tõttu tekivad erinevused ühtsel turul. Üldjuhul tugineb enamik Euroopa tööstuse ökosüsteemidest keerukatele tarneahelatele, mis on ühtsel turul eri liikmesriikide vahel hajutatud .

Sellele lisandub asjaolu, et liikmesriikide suutlikkus anda riigiabi on väga erinev.

Käesolevas ettepanekus pakutakse välja ajutine omakapitalipõhine rahastamisvahend. Maksevõime toetamise komponendi raames kestab investeerimisperiood investeeringute komitee ja EIP/EIFi juhtorganite antavate heakskiitude puhul üldjoontes 2024. aasta lõpuni ning toimingute allkirjastamiseks 2026. aasta lõpuni. Ettepaneku raames toetatakse neid ettevõtjaid, kellel on elujõuline ärimudel, kuid kelle maksevõime on COVID-19 kriisi tõttu piiratud. Eesmärk on aidata neil see raske periood üle elada, et nad suudaksid oma tegevusega uuesti alustada, kui selleks on õige aeg.

Ettepaneku eesmärk on ka tasakaalustada eeldatavaid moonutusi ühtsel turul, arvestades, et teatavatel liikmesriikidel ei pruugi olla piisavaid eelarvevahendeid abi vajavate ettevõtjate asjakohaseks toetamiseks. Seetõttu võib riiklike maksevõime toetusmeetmete kättesaadavus ettevõtjatele liikmesriigiti väga palju erineda ja põhjustada ebavõrdsust. Lisaks on suur tõenäosus, et COVID-19 mõju püsib kaua ning seepärast võib see suutmatus aidata elujõulisi äriühinguid põhjustada süsteemseid moonutusi, mis loovad uusi või kinnistavad juba olemasolevaid erinevusi. Arvestades, kui tihedalt on Euroopa riikide majandused omavahel seotud, avaldaks majanduslangus ühes ELi osas negatiivset ülekanduvat mõju piiriülestele tarneahelatele ja kogu ELi majandusele. Samal põhjusel oleks aga ühes ELi osas antaval toetusel piiriülestele tarneahelatele ja kogu ELi majandusele positiivne ülekanduv mõju.

Et COVID-19 tõttu on majandus jahtunud ja riikide rahandus surve all, on tähtis kaasata ka erasektori ressursse, et toetada võimalikult palju liidu elujõuliste ettevõtjate maksevõimet.

Nimetatud eesmärkide täitmiseks antakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) käsitleva määruse alusel Euroopa Investeerimispangale (EIP) liidu tagatis. Luuakse EFSI kolmas komponent, s.o maksevõime toetamise komponent, et kaasata erakapitali toetuskõlblike ettevõtjate maksevõime toetamiseks. EIP grupp kasutab ELi tagatist, et investeerida peamiselt vahendajate kaudu või vähendada erainvestorite riski kõlblikesse ettevõtjatesse investeerimisel, kaasates seeläbi erasektori vahendeid nende toetamisse. Selleks investeerib EIP grupp aktsiafondidesse, eriotstarbelistesse vahenditesse, investeerimisplatvormidesse, liikmesriikide tugipankadesse või finantseerimisasutustesse, annab neile tagatisi või rahastab neid või kasutab selleks vajaduse korral otseinvesteeringuid või muud asjakohast viisi.

Käesolev ettepanek on osa komisjoni väljakuulutatud majanduse taastamise üldalgatusest. On tähtis, et selline rahastamisvahend loodaks võimalikult kiiresti 2020. aastal, hiljemalt 2020. aasta oktoobri alguseks, ja et selle saab 2021. aastal täies mahus kiiresti kasutusele võtta.

Maksevõime toetamise rahastamisvahend on kättesaadav kõigile liikmesriikidele ja kõigile EFSI määrusega hõlmatud sektoritele. Eriti keskendutakse nendele liikmesriikidele, kelle majandust COVID-19 pandeemia mõju on enim kahjustanud ja/või kus riikliku maksevõime toetuse kättesaadavus on piiratum. Eesmärk on aidata taastada ettevõtjate elujõulisust ja kasutada ära nende kasvupotentsiaal, aidates seejuures saavutada liidu prioriteete, nagu üleminek rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale või piiriülese tegevuse toetamine liidus ning liidu sotsiaalse mõõtme ja ühtsuse tugevdamine. Toetus on kättesaadav määruse kõigi eesmärkide täitmiseks.

Rahastamisvahendi kasutuselevõtmisele kaasa aitamiseks võivad liikmesriigid i) luua riiklikud eriotstarbelised vahendid, mis võivad taotleda toetust maksevõime toetamise komponendist; ii) lisaks EIP grupi tagatisele või investeeringule investeerida kooskõlas riigiabi eeskirjadega fondidesse või eriotstarbelistesse vahenditesse kas otse või liikmesriigi tugipanga või finantseerimisasutuse kaudu ning iii) aidata luua aktsiafonde või eriotstarbelisi vahendeid koostöös institutsionaalsete investoritega.

Komisjon peaks saama osaleda Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalikus kapitali suurendamises (ühes või mitmes voorus), mis on tähtis majanduse taastamise toetamisel tagatiste andmise, väärtpaberistamise ja omakapitaliinvesteeringute toetamise kaudu kogu liidus. Sellel eesmärgil tuleks eraldada kehtivas läbivaadatud mitmeaastases finantsraamistikus kuni 500 000 000 euro suurune rahastamispakett, et liit, mida esindab komisjon, säilitaks oma osa EIFi kapitalis.

EFSI juhtimisstruktuur jääb kehtima ja kohaldub kolmandale komponendile. Maksevõime toetamise komponendi raames kiidab investeeringute komitee heaks iga EIP rahastamis- või investeerimistoimingu, st komitee otsustab, kas ELi tagatis antakse fondi, eriotstarbelise vahendi, liikmesriigi tugipanga või finantseerimisasutuse või muu vahendi rahastamiseks, tagamiseks või sellesse investeerimiseks. EIFi tehtavate toimingute puhul konsulteeritakse investeeringute komiteega finantstoodete osas, mille juhatus ja tegevdirektor on heaks kiitnud ja mille alusel teeb EIF erinevaid toiminguid. Vahendatud toetust saava ettevõtja valimise otsuse teeb fondi- või vahendijuht kooskõlas EFSI määruses sätestatud kriteeriumide ja EIPga allkirjastatud asjakohase lepingulise korraga. EIP rahastamis- või investeerimistoimingute valdkonnas võib investeeringute komitee ka jätta endale õiguse kiita heaks alltoiminguid kooskõlas EFSI määrusega. Liikmesriigid ei osale ELi tagatise andmise üle otsustamises. Kui esildatud InvestEU määruse alusel loodav investeeringute komitee alustab tööd, võtab see üle EFSI määruse alusel loodud investeeringute komitee ülesanded.