SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ühtne turg on üks Euroopa suurimaid saavutusi ja sellel on Euroopa Liidu majanduses keskne koht. Ühtne turg võimaldab inimestel, kaupadel, teenustel ja kapitalil vabamalt liikuda, luues kodanikele, töötajatele, tarbijatele ja ettevõtjatele uusi võimalusi, mis omakorda toovad kaasa uued töökohad ja Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu. Euroopa Ülemkogu on korduvalt kinnitanud vajadust viia lõpule ühtse turu väljakujundamine.

Sügavama ja õiglasema siseturu saavutamine kuulub koos digitaalse ühtse turu arendamisega Junckeri juhitud komisjoni kümne põhiprioriteedi hulka. Käesolev algatus, millega saavutatakse komisjoni poolt 2016. aasta novembris vastu võetud ühtse turu strateegias sätestatud põhimeede, paigutub kõnealuste prioriteetsete valdkondade ristumiskohta. Algatuse eesmärk on kasutada täiel määral ära uute digitaalsete vahendite pakutavaid eeliseid, aitamaks ettevõtjatel haarata kinni võimalustest, 500 miljoni kodanikuga turg pakub mis tahes ELi liikmesriigis reisimiseks, töötamiseks ja õppimiseks.

Oluliste takistustega seisavad silmitsi nii kodanikud kui ka ettevõtjad, kes on huvitatud teise ELi riiki kolimisest, seal toodete müümisest või teenuste osutamisest. Nende jaoks, kes soovivad kasutada ühtse turu eeliseid, on äärmiselt oluline internetist asjakohase, täpse ja kergestimõistetava teabe leidmine, nagu ka juurdepääs veebipõhistele haldusmenetlustele ja nende läbimine veebi teel. Kui see on praegu üldse võimalik, on see sageli keeruline, ajamahukas ja kulukas.

Kodanikud ja ettevõtjad peavad teise liikmesriiki reisides, seal töötades, elades või ettevõtlusega tegeledes järgima alati liikmesriigi eeskirju. Tagamaks, et nad järgivad asjaomaseid õigusnorme on seega oluline teavitada neid kohaldatavatest õigusnormidest, et neil oleks võimalik leida vastavad abiteenused ja neil ei tuleks riiklike haldusasutustega suhtlemiselette tarbetuid takistusi.

Isegi kui veebipõhised menetlused on kodanikele oma koduriigis kättesaadavad, ei pruugi need sageli olla hõlpsalt kättesaadavad teiste ELi liikmesriikide kodanikele.

Üldisemas plaanis võib avatud, tõhus ja kaasav avalik haldus, mis on võtnud sihiks kaugeleulatuva e-valitsuse strateegia ning pakub piirideta, personaalseid, kasutajasõbralikke, algusest lõpuni digitaalseid avaliku sektori teenuseid, olla ülimalt kasulik kõigile eurooplastele. See mõjutab olulisel määral kodanike elu ja ettevõtjate tegevust nii koduriigis kui ka piiriüleselt. Samas ei saa kodanikud ja ettevõtjad siiski veel täit kasu digitaalsetest teenustest, mis peaksid olema sujuvalt kättesaadavad kogu ELis. Digitehnoloogia kasutamine avaliku halduse ajakohastamise lahutamatu osana võib kaasa tuua suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu Euroopa kodanikele ja kogu ühiskonnale.

Valitsemissektori digitaalne ümberkujundamine on ühtse turu edu üks peamisi komponente.

Ühtne digivärav vastab nendele vajadustele. See tagab ELis liikuvuse õigust kasutavatele ELi kodanikele ja ettevõtjatele keskse juurdepääsu kogu vajalikule teabele. Samuti tagab see mittediskrimineerival viisil täieliku juurdepääsu veebipõhistele menetlustele (kui menetlus on kättesaadav konkreetse liikmesriigi kodanikule, peab see olema juurdepääsetav ka teistest liikmesriikidest pärit kasutajatele). Lisaks kohustab see liikmesriike looma täieliku veebipõhise juurdepääsu olulisimatele ja enim kasutatavatele menetlustele. Lisaks annab see liikmesriikidele tugeva stiimuli rakendada kaugeleulatuvaid piiriüleseid ja riiklikke e-valitsuse strateegiaid, et ELi kodanikud ja ettevõtjad saaksid tehnoloogia arengust täit kasu.

Digiteerimine on tõepoolest märkimisväärselt suurendanud võimalusi lühendada teabe saamise ja haldusmenetluste läbimise aega ning vähendada nende tegevuste kulukust. Tänapäeval ootavad kodanikud ja ettevõtjad haldusasutustelt samasuguste kasutajasõbralike ja intuitiivsete veebipõhiste lahenduste pakkumist, mis eksisteerivad erasektoriga tehtavate tehingute puhul.

Kiiremad, odavamad ja kasutajakesksemad digitaalsed avalikud teenused aitavad parandada konkurentsivõimet ning muudavad ELi atraktiivsemaks kohaks, kus elada ja töötada ning kuhu investeerida. Internetist asjakohase, täpse ja kergestimõistetava teabe leidmine ning võimalus pääseda haldusmenetlustele juurde ja neid läbida veebi teel on ääretult oluline nii individuaalsetele kodanikele kui ka ettevõtjatele.

Ettevõtted eraldavad tavaliselt suure osa inimressursist sellele, et olla kursis nende tegevuse suhtes kohaldatavate õigusnormide ja vajalike menetlustega. Suurettevõtted võivad teabe kogumiseks ja asjakohaste menetluste läbimiseks palgata eraldi töötajad. VKEde ja idufirmade jaoks võib see kujutada olulist takistust. Hiljutises uuringus on kokku arvutatud, et ettevõtjad säästaksid aastas 170 miljonit eurot, kui kaheksa peamist menetlust oleksid täies mahus veebis kättesaadavad, sealhulgas piiriüleste kasutajate jaoks. Hiljutise uuringu raames arvutati kokku, et kui kvaliteetne ja kergesti juurdepääsetav teave oleks veebis kättesaadav, võiksid ettevõtjad, kes kavatsevad alustada piiriülest tegevust, hoida üheksa ettevõtlusega seotud valdkonna kohta infot otsides aastas kokku 11–55 miljardit eurot. 28 liikmesriigist koosneval ühtsel turul suurenevad teabe kogumise kulud järsult ning see mõjutab ebaproportsionaalselt väiksemaid ettevõtjaid, vähendades sageli nende valmidust uurida võimalusi väljaspool koduriiki.

Ka kodanike jaoks muutub piiriüleses kontekstis keerukamaks täpse ja ajakohase teabe saamine selliste praktiliste küsimuste kohta, nagu kuidas registreeruda elanikuks, tagada oma kvalifikatsiooni tunnustamine, panna lapsed kooli kirja, registreerida oma auto, saada pensioni jne.

Ühtlasi ootavad ettevõtjad ja kodanikud täpset, täielikku ja ajakohast teavet ning neil on õigus seda saada. Selleks, et vastustest oleks tõesti kasu, peavad need olema õigeaegsed ja kasutatavad. Piiriülese tegevuse puhul on lisaks eriti oluline teabe kättesaadavus eri keeltes.

Selge ja igakülgse teabe leidmine kohaldatavate nõuete kohta on üksnes esimene samm. Nõuete järgimine eeldab haldusmenetluste läbimist. Olulisemate menetluste digiteerimine vähendab nõuete täitmisega seotud kulusid ja suurendab kohaldatavatele õigusnormidele vastavuse määra.

Kõrvaldada tuleb konkreetsed praktilised takistused, millest Euroopa kodanikud ja ettevõtjad on teada andnud seoses veebipõhistele menetlustele ja teabele teisest liikmesriigist juurdepääsemisega . Nimetada võib näiteks seda, et teave ja vormid on olemas vaid ühes keeles, vormidel kasutatakse välju, millele saab sisestada andmeid vaid oma riigi kohta, aktsepteeritakse üksnes riiklikke identifitseerimisvahendeid ning tasusid või hüvitisi saab maksta üksnes riigisiseste maksesüsteemide kaudu.

Üheks oluliseks ja sagedasti välja toodud komistuskiviks on menetluse käigus vajalike tõendite piiriülene edastamine. Liikmesriigid nõuavad sageli tõestatud (tõlgitud) ja kinnitatud dokumente või andmeid, eelkõige välisriigi taotlejatelt. Mõned liikmesriigid on oma riigi sees juba rakendanud ühekordsuse põhimõttega kooskõlas olevaid lahendusi, mille puhul vahetatakse süsteemi sees andmeid riiklike baasregistrite vahel, kuid digiteerimisprotsess ei ole veel lõppenud. Lisaks ei ole selline andmevahetus veel võimalik piiriüleselt.