ET Euroopa Liidu Teataja C 35/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 35/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SUSKA SECHLOŃSKA”

EÜ nr: PL-PGI-005-600-23.04.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Suska sechlońska”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetus „Suska sechlońska” tuleneb kohalikust murdekeelest. Suska tähendab kuivatatud puuvilja, st kuivatatud ja suitsutatud ploomi. Omadussõna sechlońska tuleneb Laskowa valla kohanimest Sechna, kust kuivatamise traditsioon on alguse saanud.

„Suska sechlońska” on kuivatatud ja suitsutatud kivita või kiviga ploom.

Selle suurus sõltub kasutatud ploomisordi suurusest ning jääb vahemikku 1,5–4,5 cm, ühes kilos on 44–99 ploomi. Toote kuju sõltub kuivatamiseks ettenähtud puuviljade sordist ning võib varieeruda lapikust piklikuni. „Suska sechlońska” on vetruva mahlaka viljalihaga, kortsulise ja kleepuva kestaga, värvuselt sinakast mustani. Maitselt on see magusavõitu, suitsuse järelmaitse ja lõhnaga. Valmistoote veesisaldus müügihetkel on 24–42 %.

3.3. Tooraine (ainult töödeldud toodete puhul):

„Suska sechlońska” tootmiseks kasutatakse ainult Prunus domestica L. ssp. domestica ja sellest aretatud sortide „Promis”, „Tolar”, „Nektawit”, „Valjevka” ja „Stanley” vilju. Nende sortide viljadel on kuivatamiseks ja suitsutamiseks sobivad omadused, sealhulgas kõrge suhkrusisaldus ning suhteliselt madal veesisaldus.

Vili peab olema terve, ilma mädaplekkide ja mehaaniliste vigastusteta ning ilma putukate, lestade või muude kahjurite tekitatud nähtavate kahjustusteta. Kasutatav vili peab olema ilma mis tahes kahjustuseta, mustuseta või tundmatute organismideta, mis muudaks viljad tarbimiskõlbmatuks.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kuivatamiseks kasutatavad kuivatid peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas ning kogu kuivatus- ja suitsutamisprotsess peab samuti toimuma seal. Tootmisel kasutatav puit ja toormaterjal võivad olla pärit väljastpoolt määratletud piirkonda. Vaigurikka puidu kasutamine on keelatud. Kogu kuivatus- ja suitsutamisprotsess viiakse läbi kõnealusele piirkonnale omastes erilistes puuviljakuivatites.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Suska sechlońska” tootmise geograafiline piirkond hõlmab 239,55 km2 ning see asub Väike-Poola vojevoodkonna nelja valla: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna ja Żegocina piires. Nimi sechlońska tuleneb Laskowa valla Sechna küla nimest ning seda kasutatakse kogu geograafilises piirkonnas, kus toodetakse ploomi „Suska sechlońska”.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Punktis 4 määratletud geograafiline piirkond asub üle 300 meetri kõrgusel merepinnast. Piirkonna maastik on väga mitmekesine, enamiku nõlvade kalle on 5° kuni 25°.

Kohalike elanike kavandatud ja ehitatud puuviljakuivatid sobivad stiililt kohaliku maastikuga ja moodustavad selle lahutamatu osa. Piirkonnas, mis hõlmab nelja nimetatud valda, on koguni 677 sellist kuivatit. See on selge tunnus toote väga tihedast seosest geograafilise piirkonnaga. Kuivatite arv on üks aspekte, mille poolest kõnealune piirkond eristub naaberpiirkondadest.

Kuivatid koosnevad tellistest alusest, mis ümbritseb kollet, ja kaetud kambrist, milles on puust rest. Kambri keskmine laius on umbes 2 meetrit ja pikkus 3,5 meetri ringis. Kamber on keskelt poolitatud puidust barjääriga. Rest, mis koosneb üksteise kõrval asetsevatest oksakohtadeta puuvarbadest laiusega 4 cm, kõrgusega 3 cm ja pikkusega umbes 1 meeter, moodustab kambri alumise poole. Puuvarvad on paigutatud ühetasasele pinnale. Need on paigutatud nii, et oleks tagatud suitsu ja sooja õhu ringkäik umbes 180 cm kõrgusel maapinnast. Kamber suletakse puidust ustega, mille kaudu täidetakse puuviljakuivatit ploomidega ja mis aitavad hoida sooja ning kaitsta ebasoodsate ilmastikutingimuste eest. Iga kambri all paikneb ahi. Ehitist kaitseb viilkatus. Puuviljakuivatitel on tavaliselt kaks kuni kolm kambrit. Siiski on võimalik leida ka kuivateid, millel on ainult üks kamber või isegi kuni viis kambrit.

Temperatuur kuivatis hoitakse toote „Suska sechlońska” valmistamise ajal vahemikus 45–60 °C.

Ploomid, mis lähevad kuivatamisele ja suitsutamisele, laotakse restidele 30–50 cm paksuste kihtidena. Tootjad keeravad kuivatatavate ploomide massi kord päevas spetsiaalse kühvli abil ringi. Protsess kestab 4–6 päeva olenevalt ploomikihi paksusest. Selline ploomide kuivatamise ja suitsutamise meetod on välja töötatud tänu kohalike tootjate ainulaadsetele oskustele ning seda kasutatakse üksnes „suska sechlońska” tootmiseks määratletud geograafilises piirkonnas.

5.2. Toote eripära:

„Suska sechlońska” tootmiseks on vajalik nii kuivatamine kui ka suitsutamine. Kuivatamisel ja suitsutamisel ei kasutata kuivatites kuuma suitsu, mis eristab toodet „Suska sechlońska” tavalistest ploomidest, mida kuivatatakse kuuma õhu käes. Suitsutamise jooksul kaotab ploom kudedest vett ning imab endasse suitsu, millel on ka antiseptilised omadused. Kudede veesisalduse vähenemine suitsutamisel ja suitsu antiseptilised omadused takistavad mädanemist soodustavate bakterite arenemist, pikendades seega toote kasutusiga. Suits annab tootele ainulaadse värvi, lõhna ja maitse.

Kuna ploome kuivatatakse 30–50 cm kihtidena ja keeratakse ümber üks kord päevas, katab kuivatamise jooksul ploomidest nõrguv mahl kuivatatud puuviljad, andes neile magusa järelmaitse. Sel viisil toodetud ploome „Suska sechlońska” iseloomustab tuntav magus maitse koos märgatava suitsuse järelmaitse ja lõhnaga ning sügavsinine kuni must kleepuv kest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Seos „Suska sechlońska” ja piirkonna vahel põhineb toote mainel, mille on loonud selle pikaajaline tootmine ning kohalike tootjate ainulaadsed oskused.

„Suska sechlońska” kõrge kvaliteet tuleneb kohalike tootjate ainulaadsetest oskustest ja nende kasutatavatest traditsioonilistest tootmismeetoditest. Kuivatite kuju ja kuivatamismeetod kajastavad kohalike tootjate oskusteavet ning erinevad tunduvalt tootmisviisidest, mida kasutatakse nii Poola muudes piirkondades kui ka naaberpiirkondades. Kuivatite ehitusviis tagab sooja õhu ja suitsu üheaegse ringlemise, mis ühtaegu nii kuivatab kui ka suitsutab ploome.

Seos „Suska sechlońska” ja geograafilise piirkonna vahel kajastub ka külanimes Sechna, mis on tuletatud vanapoola sõnast sechnie, mis tähendab kuivatamist. See näitab toote ainulaadsust ja tootmismeetodi sügavalt juurdunud traditsiooni punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas.

Legendi kohaselt sai ploomide kuivatamise ajalugu alguse kohalikult vaimulikult, kes levitas ploomide kuivatamise kommet oma kihelkonnas. „Suska sechlońska” tootmise pikast traditsioonist annab tunnistust Jan Ligęza 1905. aastal ilmunud töö pealkirjaga „Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego” (Poola Kunstide ja Teaduste Akadeemia etnograafiakomisjoni töö nr 9). Traditsioon on säilinud nüüdisajani ning tootmismeetod jäänud praktiliselt samaks. Kõige vanem kuivati, mis küll enam ei tööta, on üle 100 aasta vana. Kohalike tootjate kavandatud erilised kuivatid, mis on praegugi veel kasutusel, annavad tunnistust sellest, et vana tootmisviis on säilinud. Need kuivatid sobivad suurepäraselt piirkonna maastikku.

Kuivatamine ja suitsutamine on olnud nii populaarne, et sellest on kirjutatud kõnealust traditsiooni ülistavaid laule ja luuletusi. See vana laul on üks taolistest näidetest:

„… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą …”

(Oh Sechna, suitsust mustunud Sechna, kui ei oleks puuviljakuivateid, siis oleksid sa pealinn …)

„Suska sechlońska” mainest annavad tunnistust ka auhinnad ja kiitused, mida see on võitnud mitmesugustel võistlustel: kiituskiri võistluselt Nasze Kulinarne Dziedzictwo 2000. aastal, auhind Poola parima piirkondliku toote võistluselt Perła 2004, esimene auhind 2006. aasta küsitlusel Małopolski Smak.

Dobrocieszis alates aastast 2001 korraldatav ploomifestival (Święto Suszonej Śliwki), kus võib näha ploome väga mitmesuguses esituses, annab samuti tunnistust toote heast mainest, selle seosest piirkonnaga ja ploomide kuivatamise traditsioonist. „Suska sechlońska” mainet kinnitab ka kohalike ametiasutuste poolt kavandatud „ploomi turismitee”, kaart, millele on märgitud talumajapidamised, kus on ploomiaiad ja kuivatid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0