Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 42/06)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet Sèvre et Maine“

Viitenumber: PDO-FR-A0494-AM01

Teate kuupäev: 14.11.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Täiendavad geograafilised tähised

Päritolunimetuse Muscadet Sèvre et Maine jaoks on tunnustatud nelja uut täiendavat geograafilist tähist, need on: „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ ja „Mouzillon - Tillières“ (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punkt g).

Nende muudatuste tõttu on tootespetsifikaadi I peatükis muudetud järgmisi punkte (milles käsitletakse päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ täiendavaid geograafilisi tähiseid ning nelja uut täiendavat geograafilist tähist, millega võetakse üle olemasolevate täiendavate geograafiliste tähiste erisätted):

— II punkti alapunkt 2, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid;

— IV punkti alapunkti 1 alapunkt b, milles käsitletakse geograafilist piirkonda;

— IV punkti alapunkti 2 alapunkt b, milles käsitletakse piiritletud maatüki;

— IV punkti alapunkti 3 alapunkt b, milles käsitletakse vahetus läheduses asuvat piirkonda;

— VI punkti alapunkti 1 alapunkti b, milles käsitletakse lõikamise eeskirju;

— VI punkti alapunkti 1 alapunkti d, milles käsitletakse maatüki maksimaalset koormust;

— VII punkti alapunkti 2 alapunkti a, milles käsitletakse viinamarjade suhkrusisaldust;

— VII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse minimaalset naturaalset alkoholisisaldust;

— VIII punkti alapunkti 1, milles käsitletakse saagikust;

— VIII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse vanust, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma;

— IX punkti alapunkti 2 alapunkte b ja c, milles käsitletakse settel kääritamist;

— IX punkti alapunkti 3 alapunkti d, milles käsitletakse villimist veinivalmistusruumides;

— IX punkti alapunkti 5, milles käsitletakse tarbijaturule laskmise kuupäeva;

— XII punkti alapunkti 2 alapunkti c, milles käsitletakse aastakäigu märkimist.

Nende muudatuste tõttu on tootespetsifikaadi II peatükis muudetud järgmisi punkte (milles käsitletakse päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ täiendavaid geograafilisi tähiseid ning nelja uut täiendavat geograafilist tähist, millega võetakse üle olemasolevate täiendavate geograafiliste tähiste erisätted):

— I punkti alapunkti 1, milles käsitletakse maatüki jaotamise deklaratsiooni;

— I punkti alapunkti 2, milles käsitletakse nõudeavaldust;

— I punkti alapunkti 4 alapunkti b, milles käsitletakse pakendamisdeklaratsiooni.

Neljal asjaomasel täiendaval geograafilisel tähisel on konkreetne territoorium:

— „Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket;

— „Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena;

— „Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine;

— „Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote.

Koonddokumenti on vastavalt muudetud.

2. Geograafiline piirkond

Päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ geograafilise piirkonna ülevaatamine toob kaasa järgmised muudatused:

— lisatakse kaks kommuuni (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) ning kuue kommuuni osad (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas;

— jäetakse välja ühe kommuuni osa (Le Loroux-Bottereau) kuna veinipiirkonda kitsendatakse aladele, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud.

Lisaks on tehtud järgmised redaktsioonilised muudatused: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi neid osi, milles käsitletakse geograafilist piirkonda ja seost päritolukohaga.

3. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „19. mai 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“ ning sõnade „10. veebruar 2011“ järele sõnad „ja 3. mai 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäevad, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote jaoks viinamarjade tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on pärast kommuunide liitmist ja geograafilise piirkonna läbivaatamist ajakohastatud. Päritolunimetusega seotud veinivalmistuspiirkonna üldist ulatust ei muudeta.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

5. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Clisson“, „Gorges“, „Goulaine“, „Monnières – Saint-Fiacre“, „Mouzillon – Tillières“ ja „Le Pallet“ veinide tootmiseks ette nähtud viinapuude kõigi ridade vahel hoitakse külvatud või isekülvanud taimkate kontrolli all mehhaaniliste või füüsiliste vahenditega.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatus kajastab seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Taimkatte mehaanilise kontrollimise soodustamise abil vähendatakse keemiliste herbitsiidide kasutamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Transport

VII punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine alapunkt: „b) - Saagi transportimise erisätted

Täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Clisson“, „Gorges“, „Goulaine“, „Monnières – Saint-Fiacre“, „Mouzillon – Tillières“ ja „Le Pallet“ veinide tootmiseks ette nähtud saaki kaitstakse selle saagikoristuskohast pressimiskohta transportimisel vihma eest ning selle kokkuvajumise vältimiseks tohib ühte konteinerisse laadida maksimaalselt 8 000 kg viinamarju.8 000 kg viinamarju.“

Viinamarjade kaalu piiramine konteinerites võimaldab vähendada viinamarjade riknemist transportimisel, et tagada täiendavate geograafiliste tähiste maksimaalne kvaliteet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veinivalmistustavad

IX punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine lause: „Veinid on villimise hetkel või nende esmakordsel väljaviimisel veinivalmistusruumidest endiselt vähesel käärimissettel.“

Veini vähesel käärimissettel hoidmine võimaldab tuua tootesse kõik ümarat maitset toetavad omadused. See võimaldab esile tõsta ja nähtavamaks muuta Muscadet’ eri nimetusi.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

8. Termiline töötlemine

Kaotatakse keeld töödelda veini termiliselt temperatuuril üle 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda keeruliste aastakäikude tagajärgedega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse (Goût Moisi Terreux). Veinivirde soojendamise tehnika, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, ei nõrgesta veini iseloomu ega lahjenda veini nii palju kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Asjaomane keeld kehtib ka seitsme täiendava geograafilise tähise korral.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

9. Pakendamine

Märget sur lie (settel hoitud) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märkega sur lie (settel hoitud) veinide villimise perioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria turustusperioodi, ilma et see muudaks seejuures märkele omase õrna pärlendusega kaasnevat ümarust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Seos piirkonnaga

Seos on üle vaadatud, et lisada sinna viited neljale uuele täiendavale geograafilisele tähisele.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

12. Märgistus

XII punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine:

„b) – Täiendavad geograafilised tähised peavad olema etiketil märgitud kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale. Nende kirjutamiseks kasutatavad tähed on sama suured (kõrguses, laiuses ja paksuses) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

„d) – Täiendava geograafilise tähiseta veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.“

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

13. Deklareerimiskohustused

Nõudeavalduse esitamise viimane kuupäev viiakse 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Tehingueelsest deklaratsioonist saab lähetuseelne deklaratsioon.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14. Taganemine

Taganemisdeklaratsiooni esitamise korda täpsustatakse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15. Register

Andmete säilitamise osas on tehtud redaktsioonilisi muudatusi.

— II peatüki II punkti alapunktis 2: — alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni nõudeavalduse esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“; — alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“; — alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kontrollitud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Muscadet Sèvre et Maine

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Veinidel on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti; — fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on kolm grammi liitri kohta; — maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; — maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti. Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on valged, kuivad ja vaiksed. Nende maitses valitseb ümaruse ja värskuse peen tasakaal ning nende mitmekülgses lõhnabuketis domineerivad puuvilja- ja lillearoomid. Pikaajaline kääritamine muudab need mõnikord hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.6 500 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset;

— ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine toimub enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu vähesel käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Veinid on pakendamise hetkel või nende esmakordsel väljaviimisel veinivalmistusruumidest vähesel käärimissettel.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirkond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komitee kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (osaliselt), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (ainult La Chapelle-Basse-Meri delegeeritud kommuuni territoorium), Gétigné (osaliselt), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (osaliselt), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (osaliselt), Vallet, Vertou;

— Maine-et-Loire’i departemang: ainult järgmiste Sèvremoine’i delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières.

— Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt).

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Melon B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet Sèvre et Maine“ viinamarjaistandusi iseloomustab kaljune maastik, mis on seotud eriti tiheda jõgede võrgustikuga. Veinikasvatusalad täidavad nõlvu ja kujundavad maastikke Nantes’i linnast idas Loire’i jõe ja Goulaine’i soo kohal kõrguvatel nõlvadel ning sellest veel lõuna pool asuvate Sèvre’i, Maine’i ja nende lisajõgede kallastel. See territoorium asub kontrollitud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna keskel ja hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemange.

Piirkonna kliimat mõjutab tugevalt Atlandi ookeani lähedus, millest tulenevad ka mõned kliima eripärad. Nii on talvised temperatuurid üldiselt väga mahedad ja eriti mõõdukad on need põhjas Loire’i jõe ja Goulaine’i soo ümber, kus asub täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ piirkond, samuti on temperatuurid mõõdukad piirkonna lääneosas, kus asub täiendava geograafilise tähise „Château-Thébaud“ territoorium, kus ookeani mõju on suurem. Temperatuurid on veidi madalamad kaguosas, kust saadakse täiendavate geograafiliste tähistega „Mouzillon – Tillières“, „Gorges“ ja „Clisson“ veine ning mis on Loire’i jõest ja Goulaine’i soost kaugemal. Suved on üldiselt ookeanituulte mõjul jahedad, väheste sademetega ja väga päikesepaistelised.

Geograafilise piirkonna geoloogilises struktuuris on näha palju erinevaid paleosoikumi aegkonna jooksul tekkinud kivimeid:

— põhjas ja kirdes domineerib vilgukivi, mis väljendub Goulaine’i soo alal roheliste kivisoontega vahelduvas gneissis, mis on täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ ala moodustav moondekivimite kooslus;

— idas asub suur gabromassiiv, mis moodustab täiendava geograafilise tähise „Gorges“ piirkonna geoloogilise struktuuri ja mis kulgeb mööda Sanguèze’i jõe äärt, kus asub täiendava geograafilise tähise „Mouzillon – Tillières“ piirkond;

— geograafilise piirkonna lääneosa aluspõhi koosneb peamiselt ortogneissist ning vähehappelisest gneissist ja granodioriidist, mis moodustavad täiendava geograafilise tähise „Château-Thébaud“ piirkonna aluskorra;

— geograafilise piirkonna keskosas asuv täiendava geograafilise tähise „Le Pallet“ piirkond asetseb sektoris, kus kivimid on vähe muundunud ja tugevalt mõranenud, samas kui gneiss, millel asub täiendava geograafilise tähise „Monnières – Saint-Fiacre“ veinivalmistuspiirkond, on sageli rohkem muundunud;

— lõunas isoleerib lõhe jämedateralise graniidi massiivi, mis on iseloomulik täiendava geograafilise tähise „Clisson“ geograafilisele piirkonnale.

Kohati katavad paleosoikumist pärinevat aluskorda suurema või väiksema kivisisaldusega liivsavi setted.

Vaatamata oma mitmekülgsusele, on formatsioonidest enamasti kujunenud välja hea läbilaskevõimega liivased ja kivised pruunmullad, mis on gabrost aluspinnasel mõnikord savirikkad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid mäenõlvasid, mille pinnas on terve, ei ole väga sügav ja on mõõdukalt viljakas, sellel on hea soojenemisvõime ja piiratud veemahutavuse võime.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

VI sajandil Vertou kloostri asutanud munk Saint Martin on esimene, kes Sèvre’i ja Maine’i nõlvadel viinamarjakasvatusega tegelema hakkab. Viinamarjakasvatuse areng jätkus kahe jõe laevatataval osal kogu keskaja vältel, mis võimaldas eriti varakult areneda täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Monnières – Saint-Fiacre“ ja „Le Pallet“ viinamarjaistandustel. XVI sajandist istutati Nantes’is aset leidva rahvusvahelise kaubanduse survel piirkonda alaliselt viinamarjasort ’Melon B’. Nimetus „Muscadet“ ilmus esimest korda 1635. aastal Gorges’is säilinud üürilepingul. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba peaaegu kaks kolmandikku Monnières’i piirkonna maadest, mis on märk sellest, et piirkond spetsialiseerus viinamarjakasvatusele.

Pärast Vendée sõdade (1793–1794) ajal toimunud rüüstamist ja seejärel viinapuutäi tekitatud kahjustusi, võeti viinamarjakasvatuses kasutusele uued tehnikad, näiteks ridadena istutamine ja Guyot’ lõikus. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: kasvatatakse ainult viinamarjasorti ’Melon B’, hoitakse suurt istutustihedust, kontrollitakse viinapuude koormust ja piiratakse nende saagikust ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmist silmas pidades, võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilised tehnilised lahendused, nn Nantes’i meetodi, mille raames hoitakse veini transfeermeetodit kasutamata vähesel käärimissettel vähemalt ühe talve jooksul. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist, meetod võimaldab lisaks säilitada alkoholkäärimisel tekkinud aroome kuni kevadeni ja hiljemgi. Käärimise jooksul rikastuvad veinid samuti kolmanda taseme aroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist ’Melon B’ tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need suhkrutega seotud aglükoonidest moodustunud molekulid on selles olekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinides puuviljaaroome esiletõstva ainena. Ettevõtjad on omandanud erioskused, et kaitsta veine vaadis igasuguse oksüdatsiooni eest ning villida need hoolikalt pudelisse, et lõhnade vabanemine toimuks võimalikult pika aja jooksul ja et veinid muutuksid komplekssemaks. Neid tavasid kohandatakse mõnikord keskkonnavariatsioonidega, näiteks väga küpsete viinamarjade korjamine täiendavate geograafiliste tähiste „Clisson“, „Monnières – Saint-Fiacre“ ja „Mouzillon – Tillières“ korral, virdes orgaaniliste hapete kõrge taseme hoidmine täiendavate geograafiliste tähiste „Gorges“ ja „Château-Thébaud“ korral, varaküps saak täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ korral või veinide pikaajaline kääritamine käärimissettel parimate aastakäikude korral. Täiendava geograafilise tähisega veine hoitakse kuni villimiseni nende käärimissettel. Need villitakse pudelisse otse veinivalmistusruumides, et vähendada oksüdeerumise ohtu ja aroomide kadu.

La Haie-Fouassière’i kommuuni ja seda ümbritsevate alade tootjad soovisid säilitada veinide kvaliteeti ja tuntust ning said 1925. aastal kohtu kaudu õiguse deklareerida oma veine nimetuse „Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine“ all. Kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ tunnustati 1936. aastal. Traditsioonilist märget sur lie (settel hoitud) käsitlevad eeskirjad määratleti 1977. aastal ning alates 1994. aastast on see tähendanud, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul samades veinivalmistusruumides, et piirata transfeermeetodi kasutamist ja veinide ümbervalamist.

Seega oli geograafiline piirkond sellest hetkest alates vägagi veinivalmistusele spetsialiseerunud ja mitmete kommuunide territoorium oli suures osas pühendatud ainult viinamarjasordile ’Melon B’. 2016. aastal kasvatas 8 000 hektari suurusel alal viinamarju umbes 600 tootjat, kusjuures kontrollitud päritolunimetust 8 000 hektari suurusel alal viinamarju umbes 600 tootjat, kusjuures kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ kandvad veinid moodustasid kõigist Nantes’i viinamarjaistandustest kaitstud päritolunimega turustatud veinidest peaaegu 70 %. Enam kui pooled nimetatud veinidest kannavad märget sur lie (settel hoitud).

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ kandvad veinid on kuivad, valged ja vaiksed. Nende maitses valitseb ümaruse ja värskuse peen tasakaal ning nende mitmekülgses lõhnabuketis domineerivad puuvilja- ja lillearoomid. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega sur lie (settel hoitud) veinid kipuvad üldiselt olema suus pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ning need võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt pärlendada. Veini värskuse, rikkaliku aroomi ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidi säilitamiseks kaitstakse veine kääritamise jooksul oksüdeerumise eest. Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende pakendamisel tuleb olla eriti hoolikas.

Pikaajaline kääritamine muudab veinid mõnikord hästi laagerduvaks, näiteks on see nii järgmiste täiendavat geograafilist tähist kandvate veinide korral:

— „Château-Thébaud“, mida iseloomustab tavaliselt peen ja elegantne bukett, kus varieeruvad puuviljade, lillede ja maitsetaimede aroomid, mis väljenduvad veini soolases, värskes ja õrnas maitses;

— „Clisson“, mille veine iseloomustab üldiselt väga kontsentreeritud maitse ja intensiivne aroom, mis on eelkõige puuviljaline (küpsed puuviljad, keedetud puuviljad);

— „Gorges“, mille veinid eristuvad kõige sagedamini võimsa happelise ja mõru maitse ning mineraalse ja mentoolise lõhna poolest;

— „Goulaine“, mille veinidel on tavaliselt intensiivne bukett, kus domineerivad värskete puuviljade, küpsete puuviljade, kuivatatud puuviljade ja lillede aroom ning mida eristab tasakaalustatus, ümarus, õrn mõrudus ja sametine, suus kaua püsiv tekstuur;

— „Mouzillon – Tillières“, mille noorena villitud veinide aroom on sageli intensiivne, lillehõnguline, tsitruseline, maitsetaimede lõhnaga, vürtsikas ja mineraalne ning mille kontsentreeritud struktuuriga maitset toetavad mõrud lõpunoodid ja õrn kootavus;

— „Monnières – Saint-Fiacre“, mille veine eristab sageli nende tugev küpsete puuviljade või suhkrustatud puuviljade aroom, milles leidub palsami noote, ning mille maitse on küps ja ulatuslik ja mille kreemikust tasakaalustab hästi õrn mõrudus;

— „Le Pallet“, mille veine eristab sageli nende pehme tasakaalustatud maitse ja nende ääretult õrn lõhnabukett, kus domineerivad lillelõhnad.

Selleks, et säilitada kääritamisel saavutatud häid omadusi ning vältida oksüdeerumist ja aroomide kadumist, villitakse nende täiendavate geograafiliste tähistega veinid pudelitesse otse veinivalmistusruumides.

Põhjuslikud seosed

Geograafilise piirkonna mullad, mis on saanud oma jämeda tekstuuri iidsetest kivimitest, tagavad viinamarjade kasvutsükli varajase alguse ja piiravad nende jõulisust. Pehmed talved rõhutavad seda varajast algust veelgi ning suvine päikesepaiste ja meretuuled kaitsevad taimi kahjustuste eest. Selline pinnas tagab viinamarjadele mõõduka ja regulaarse veega varustatuse ning tänu pinnase piiratud veevarudele ja murenenud pinnasele saavad viinapuud juured sügavale ajada, mis kindlustab marjade sobiva küpsusastme. Sajandite jooksul hakati sellistes oludes eelistama varaküpset viinamarjasorti ’Melon B’, eriti kuna geograafilise piirkonna mõõdukad suvised temperatuurid on ideaalsed sellest õrnast valgest viinamarjasordist valmistatud veinides väljenduva värskuse ja aroomide säilitamiseks.

Geograafilise piirkonna pikk veinivalmistamise ajalugu, piirkonna varajane spetsialiseerumine ja piirkonnale iseloomulik viinapuude tihedus on juba pikka aega soodustanud tavade omavahelist jagamist. Soovides kaitsta oma toodete ehtsust, said tootjad 1936. aastal kontrollitud päritolunimetusele tunnustuse. Kontrollitud päritolunimetuste tunnustamine sai alguse 1920ndatel ja see oli üks kõige esimesi päritolunimetusi, mida Prantsusmaal tunnustati.

Oskusteave võimaldas tootjatel tootmist kontrollida ning korjata täiesti terveid ja küpseid viinamarju. Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid kääritatakse kuni pakendamiseni transfeermeetodit kasutamata koos vähese käärimissettega. Tänu sellele, et geograafilises piirkonnas on talvised temperatuurid mõõdukad, mis soodustab toitainevahetust settega, muutuvad veinid käärimise jooksul järjest paremaks ning on maitselt rikkalikumad alates järgmisest kevadest. Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja osad aroomid arenevad pärast pakendamist edasi. Selline oskusteave, mis on loodusliku keskkonna ja viinamarjasordi ’Melon B’ pakutavatele võimalustele hästi kohandatud, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel täielikult veinis väljenduda.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kontrollitud päritolunimetusega veinid, millel on märge sur lie (settel hoitud), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn pärlendus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid otse veinivalmistusruumides. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks. Kivimite ja nendest tekkinud muldade mitmekesisus, topograafilised erinevused ja kliimanüansid, mis on seotud viinamarjaistanduste kaugusega veekogudest, selgitavad osaliselt veinide kompleksset aroomi. Loodusliku keskkonna erinevuste ärakasutamine ja ranged veinivalmistustavad on võimaldanud teha kindlaks eripärad ja edendada järgmisi täiendavaid geograafilisi tähiseid, mis on kontrollitud päritolunimetuse lipulaevaks:

— „Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket;

— „Clisson“– veinidele annavad rikkaliku maitse ja neile iseloomuliku puuviljaaroomi suhteliselt hilise soojenemisega kliima, graniidist kujunenud mitte väga sügav liivane pinnas, Sèvre’i või Maine’i kallastel asuvad järsud nõlvad ja veinivalmistustavad, mis on orienteeritud suure küpsusastme saavutamisele ja pikale kääritamisele vähesel käärimissettel;

— „Gorges“ – gabro muundumisel tekkinud savine pinnas ja võrdlemisi hilise soojenemisega kohalik kliima koos veinivalmistustavadega, kus viinamarjad korjatakse ära enne täieliku küpsuse saavutamist ja veine kääritatakse pikalt vähesel käärimissättel redutseerivates tingimustes, annavad veinidele nende elava maitse ja väga värske mineraalse lõhna;

— „Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena;

— „Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine;

— „Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote.

— „Le Pallet“ – pikaajaline veinivalmistamise traditsioon ja tootjate ühtekuuluvus on võimaldanud tekkida oskusteabel, kus kasutatakse võimalikult hästi ära kiviselt ja murenenud pinnaselt täisküpsetena korjatud viinamarjade potentsiaali, mis annab veinidele harmoonilise maitse ja peene lillearoomi.

Ettevõtjad on õppinud säilitama nende laagerdatud veinide lõhnaomadusi, minimeerides villimisel igasuguse kokkupuute õhuhapnikuga. Selle eesmärgi saavutamiseks ja kohalike tavade kohaselt villitakse need veinid pudelitesse otse veinivalmistusruumides.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget sur lie (settel hoitud), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn pärlendus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega sur lie (settel hoitud) veinid pudelitesse veinivalmistusruumides saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist.

Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende pakendamisel tuleb olla eriti hoolikas.

Veinid on pakendamise hetkel või esmakordsel veinivalmistusruumidest väljaviimisel endiselt vähesel käärimissettel.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget sur lie kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või nende osade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult Barbechat’ delegeeritud kommuuni territoorium), Frossay, Geneston, Gétigné (osaliselt), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (ainult La Chapelle-Saint-Sauveuri ja Varades’i delegeeritud kommuunide territoorium), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné ja Saint-Germain-sur-Moine).

— Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt), Saint-Philbert-de-Bouaine.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke sur lie (settel hoitud), kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis geograafilise tähise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Clisson“, „Gorges“, „Le Pallet“, „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ või „Mouzillon - Tillières“, kui veinid vastavad tootespetsifikaadis nende täiendavate geograafiliste tähiste kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Märke sur lie (settel hoitud) ja geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on sama suured või väiksemad (kõrguselt, laiuselt ja paksuselt) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega sur lie või täiendava geograafilise tähisega „Clisson“, „Gorges“ või „Le Pallet“ tähistatud veinidele märgitakse aastakäik.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Täiendavad geograafilised tähised peavad olema etiketil märgitud kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale. Nende kirjutamiseks kasutatavad tähed on sama suured (kõrguses, laiuses ja paksuses) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

Täiendava geograafilise tähiseta veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.