EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.11.2018 COM(2018) 755 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2017. aasta järelevalvearuanne struktuurireformi tugiprogrammi rakendamise kohta {SWD(2018) 465 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2017. aasta järelevalvearuanne struktuurireformi tugiprogrammi rakendamise kohta SISSEJUHATUS Alates 2017. aastast on Euroopa Komisjon hallanud eriotstarbelist programmi, mille esialgne eelarve oli 142,8 miljonit eurot (mida suurendati määruse (EL) 2017/825 muutmisega 222,8 miljoni euroni) ning mille eesmärk on toetada liikmesriike institutsiooniliste ja haldusreformide ning majanduskasvu soodustavate reformide kavandamisel ja elluviimisel; see on struktuurireformi tugiprogramm. Struktuurireformid on olemuselt keerukad protsessid, mille kavandamiseks ja elluviimiseks on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Mõnes liikmesriigis pole suutlikkus struktuurireformide algatamiseks ja elluviimiseks sageli piisav, et tulla toime haldus-, majandus- ja sotsiaalprobleemidega, mis selliste reformidega kaasnevad. Seega on struktuurireformi tugiprogrammi eesmärk aidata liikmesriike nende probleemide lahendamisel ning suurendada nende suutlikkust valmistada ette ja viia ellu institutsioonilisi ja haldusreforme ning majanduskasvu soodustavaid reforme, aidates seeläbi kaasa institutsioonide, juhtimisprotsesside ja avaliku halduse tugevdamisele ning majandus- ja sotsiaalsektori tulemuste ja vastupanuvõime parandamisele. Eesmärk on edendada ühtekuuluvust, konkurentsivõimet, tootlikkust, jätkusuutlikku kasvu, töökohtade loomist ja investeerimist. PROGRAMMI RAKENDAMINE 2017. AASTAL 2017. aastal viidi esimest korda struktuurireformi tugiprogrammi raames tegevusi ellu. Juba programmi esimeses voorus ületas liikmesriikide nõudlus olemasolevat eelarvet märkimisväärselt. 16 liikmesriiki esitasid 271 toetustaotlust, millega taotletav hinnanguline summa oli ligi neli korda suurem kui struktuurireformi tugiprogrammi 22,5 miljoni euro suurune 2017. aasta eelarve. Et valida välja liikmesriikide taotlused, mille alusel 2017. aastal struktuurireformi tugiprogrammi raames rahalisi vahendeid eraldatakse, hindas komisjon taotlusi struktuurireformi tugiprogrammi määruses kehtestatud põhimõtete ja kriteeriumide põhjal. Selle tulemusel valiti rahastamiseks 159 taotlust 16 liikmesriigist. Valitud taotlused jagunesid peamiste poliitikavaldkondade kaupa järgmiselt: ·29 % tööturu, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalpoliitika valdkonnas; ·28 % majanduskasvu ja ettevõtluskeskkonna valdkonnas; ·18 % tuluhalduse ja avaliku sektori finantsjuhtimise valdkonnas; ·16 % seoses finantsteenustega ja rahastamisvõimalustega ning ·9 % seoses juhtimise ja avaliku haldusega. Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega peeti rahastamisel esmatähtsaks taotlusi, mis võimaldasid kiiresti toetust anda ja reforme kiiresti kohapeal ellu viia, ning taotlusi, mis hõlmasid kindlaksmääratud eesmärke ja silmapaistvaid prognoositavaid tulemusi kohapeal.

Ligi 90 % taotlustest, mis 2017. aastal rahastamiseks välja valiti, on otseselt seotud ELi strateegiliste prioriteetidega. Vastavalt konkreetsetele asjaoludele, mille korral taotlusi võib struktuurireformi tugiprogrammi määruse (artikli 7 lõike 3) kohaselt esitada, jagunesid valitud taotlused järgmiselt: ·51 % valitud taotlustest oli seotud reformide elluviimisega, et reageerida Euroopa poolaasta protsessi raames esile toodud probleemidele (riigipõhised soovitused, riigiaruanded); ·27 % valitud taotlustest oli seotud liidu strateegiliste prioriteetide rakendamisega (kapitaliturgude liit, energialiit ja kliima jne); ·7 % valitud taotlustest oli seotud liidu õiguse rakendamisega ning ·4 % valitud taotlustest oli seotud ELi makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimisega. Kuigi käesoleva aruande eesmärk pole hinnata toetusmeetmete tegelikku mõju, võib öelda, et juba 14 kuud pärast rahastamiseks valitud toetusmeetmete rakendamisega alustamist oli programm hakanud andma oodatud tulemusi – olgu need strateegilise ja õigusnõustamise, uuringute, koolituste, seminaride, soovituste, tegevuskavade jne vormis. 31. oktoobriks 2018 oli 12 % reformide tugiprojektidest juba ellu viidud (lõpetatud), 82 % rakendamisega oli kohapeal alustatud ja 6 % puhul tegeleti ettevalmistamisega. 2017. aastal rakendatud toetusmeetmete eesmärgid on eelkõige: ·riiklike maksuametite toimimise parandamine (11 %); ·riiklike ja piiriüleste kapitaliturgude arengu edendamine (9 %); ·tervishoiusüsteemide juurdepääsetavuse, tõhususe ja vastupanuvõime parandamine (9 %); ·energiaraamistike reformimine, sealhulgas üleminek vähese CO2-heitega majandusele, energiatõhususe ja taastuvenergia edendamine (6 %); ·haridus- ja koolituskavade tugevdamine (5 %) ning ·avaliku sektori tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine (5 %).



PROGRAMMI EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEL TEHTUD EDUSAMMUD Programmi rakendamine kulgeb kavakohaselt ka selle üldeesmärgi saavutamise seisukohast . Toetusmeetmeid rakendatakse nendes poliitikavaldkondades, kus institutsioonilised, haldus- ja/või struktuurireformid on kavandatud ja/või kus liikmesriigid peaksid reforme ellu viima, ka antud toetuse abil. Täpsemalt aitavad kõik struktuurireformi tugiprogrammi 2017. aasta voorus valitud toetusmeetmed rakendada institutsioonilisi, haldus- ja struktuurireforme, mida liikmesriigid viivad ellu eri majandus- ja sotsiaalvaldkondades ning millega reageeritakse majandus- ja sotsiaalprobleemidele. Üldiselt on struktuurireformi tugiprogrammi rakendamise esimene aasta näidanud, et struktuurireformi tugiprogramm võib aidata märkimisväärselt kaasa liikmesriikide ametiasutuste jõupingutustele, et tuvastada ja kõrvaldada teatavaid struktuurilisi puudujääke, mis takistavad reformide kavandamist ja elluviimist. Näiteks on programm aidanud üle vaadata praegused õigusloomemenetlused, tuvastada puudujääke ja teha soovitusi parandusteks. Samuti on programm osutunud oluliseks vahendiks, mis aitab suurendada liikmesriikide suutlikkust teha kindlaks tõhusamad protsessid ja metoodikad (tervishoiusüsteemi tõhususe parandamine) ja/või liikuda tõhusama personalihalduse suunas (eri liikmesriikide kohtunike vaheline kogemuste vahetamine, et jagada taotleva riigiga oma riigisiseseid tavasid).