EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 29.9.2011 
SEK(2011) 1099 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega kehtestatakse põhilised ohutusnorm id kaitseks ioniseerivast kiirgusest 
tulenevate ohtude eest 
{KOM(2011) 593 lõplik} 
{SEK(2011) 1098 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. Probleemi määratlemine 
1.1. Sissejuhatus 
Kokkupuude ioniseeriva kiirgusega kahjustab tervist. Tavaolukorras on doosid väga madalad, 
mistõttu puudub kliiniliselt tuvastatav toime kudede le, kuid võimalik on hilistoime, eriti vähki 
haigestumine. Oletatakse, et iga kokkupuude, ol enemata suurusest, võib hilisemas elus 
vähktõbe põhjustada. Seetõttu tuleks kiir guskaitse puhul kasutada rahvusvahelise 
kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) juba aastakümne te eest välja töötatud lähenemisviisi.  
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus  (1957) tunnistatakse tervise ja keskkonna 
kaitsmise vajadust ning neid küsimusi käsitletak se asutamislepingu III peatüki („Tervisekaitse 
ja ohutus”) erisätetes. Euratomi asutamislepi ngu artikliga 31 nähakse ette ühtsete põhiliste 
ohutusnormide kehtestamine.  
Euratomi asutamislepingu artikliga 31 sätestatak se ka nimetatud ohutusnormide kehtestamise 
kord, kusjuures eriti on rõhutat ud, et komisjon peab küsima eksperdirühma („artikli 31 
ekspertidelt”) arvamust. Üldiselt teevad komisj oni teenistused ja eksp erdid uute õigusaktide 
ettevalmistamisel koostööd.  
Ühenduse õigusaktides on alati järgitud rahvusvahe lise kiirguskaitsekomis joni soovitusi. See 
tunnustatud teadusorganisatsioon andis hiljuti välja kaitsesüsteemi käsitleva uue juhendi 
(väljaanne nr 103, 2007), mille koostamise l on arvesse võetud kõige värskemaid 
teadusandmeid kiirgusega kaasnevate ohtude kohta ning milles kirjeldatakse kiirguskaitsesüsteemi.  
1.2. Probleemi määratlemine 
Praegune töötajate ja muu elanikkonna ioniseer iva kiirguse toime eest kaitsmise süsteem ei 
vasta kõige värskematele teadusandmetele eg a sotsiaalsele ja te hnilisele arengule.  
Täpsemalt öeldes tähendab see, et: 
– teaduses viimasel ajal toimunud areng ei  kajastu töötajate ja muu elanikkonna 
tervisekaitses; 
– NORM-tööstusharude töötajate ning teatavate kutsealade esindajate (nt välistöötajate 
ja sekkuvaid protseduure läbiviivate radioloogid e) kaitse on ebapiisav; 
– tehnika viimased edusammud ei kaja stu patsientide ja muu elanikkonna 
tervisekaitses, 
– elanikkonna kaitse looduslike kiir gusallikate eest on ebapiisav; 
– rahvusvahelistest soovitustest hoolimata ei ole põhjalikult käsitl etud ioniseerivast 
kiirgusest tulenevaid ohtusid el ustikuliikidele või kogu keskkonnale;  
– kehtiv kiirguskaitsealane õigus raamistik on liiga keeruline. 
Komisjon vaatas seda arvestades põhjalikult lä bi ühenduse kiirguskaitsealased õigusaktid ja 
palus „artikli 31 eksper tidelt” juhiseid kõnealuse valdkonn a kohta. 2010. aasta  veebruaris 
 
ET 3   ET avaldas eksperdirühm oma arvamuse ühendus e õigusaktide võimali ku läbivaatamise kohta 
direktiivi eelnõu vormis.  
2. Subsidiaarsus 
Euratomi asutamislepingu artikli 2 punkti b kohaselt „ [...] peab ühendus [...] kehtestama 
ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu elanikk onna tervise kaitseks ning tagama, et neid 
järgitaks”. Sellele vastavalt de klareerivad liikmesriigid asutamislepingu preambulis, et nad on 
„otsustanud luua vajalikud tingimused võimsa t uumatööstuse arenguks”, ja ka seda, et nad 
tegutsevad, „püüdes luua vajalikud ohutustingimused, et kõrvaldada elanikkonna elu ja tervist 
ohustavad tegurid”. Euratomi volitatakse „keh testama ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu 
elanikkonna tervise kaitseks ning tagama, et ne id järgitaks”. Seega tunnustatakse Euratomi 
asutamislepingus selgesõnaliselt Euroopa Aa tomienergiaühenduse pä devust tervisekaitse 
valdkonna ioniseeriva kiirguse va stase kaitse reguleerimisel. 
Euratomi asutamislepingu artiklite  30 ja 31 alusel Euratomile antud seadusandlik ainupädevus 
ei nõua põhimõtteliselt subsidiaarsuse põhimõ tte kohaldamist. Teisalt nõutakse nimetatud 
artiklites komisjonilt, et see taotleks oma seadusandlike ettepanekute kohta arvamust teadus- ja tehnikakomitee määratud eksperdirühma lt, kelle liikmed tegutsevad ühenduse huvisid 
kaitsvate sõltumatute ekspertidena.  
3. Peamised poliitikaeesmärgid 
Algatuse üldine eesmärk on töötajate, elanike ja patsientide kõrgetasemelise kaitse tagamine 
ioniseerivast kiirgusest tule nevate tervisekahjustuste eest ning keskkonna kaitsmine. 
Selle üldise eesmärgi põhjal saab sõnastada neli konkreetset eesmärki:  
1. muuta õigusaktide sisu  selliselt, et see oleks kooskõl as kõige värskemate teaduslike 
andmete ja praktiliste kogemustega;  
2. selgitada nõudeid ja tagada  Euroopa õiguse sidusus; 
3. tagada sidusus rahvusvaheliste normide ja soovitustega,  
4. hõlmata kõik kiiritusolukorrad ja kiirituse liigid. 
4. Poliitikavõimalused 
Kindlakstehtud probleemsete valdkondade jaok s pakutud lahenduste põhjaliku analüüsiga 
ning nende hindamisega ka lihtsustamise ulatuse, ajakohastamise ja õigusaktide 
reguleerimisala seisukohalt va liti edasiseks hindamiseks välja järgmised võimalused:  
Võimalus 1: kehtivate õigusaktid e säilitamine praegusel kujul. 
Võimalus 2: põhiliste ohutusnormide direktiiv i ja meditsiinidirekt iivi läbivaatamine. 
Võimalus 3: põhiliste ohutusnormi de direktiivi ja meditsiinid irektiivi läbivaatamine ja 
konsolideerimine ning välistöötajate direktiivi , avaliku teabe direktiivi ja kõrgaktiivsete 
kinniste kiirgusallikate direktiivi lõimimine. 
 
ET 4   ET Võimalus 4: põhiliste ohutusnormide direktiivi läbivaatamine ja reguleerimisala laiendamine 
kokkupuutele loodusliku kiirgusega kodus. 
Võimalus 5: põhiliste ohutusnormide direktiivi läbivaatamine ja reguleerimisala laiendamine 
elustikuliikidele.  
Võimalus 6: põhiliste ohutusnormi de direktiivi ja meditsiinid irektiivi läbivaatamine ja 
konsolideerimine ning välistöötajate direktiivi , avaliku teabe direktiivi ja kõrgaktiivsete 
kinniste kiirgusallikate direktiivi lõimimin e ning reguleerimisala laiendamine elanike 
kokkupuutele loodusliku kiirgusega ning elustikuliikide kaitsele. 
5. Mõju hindamine 
5.1. Võimalus 1: kehtivate õigusaktid e säilitamine praegusel kujul 
On ilmne, et selle võimaluse kasu tamise korral ei ole käesoleva algatuse erieesmärkide täielik 
saavutamine võimalik. 1996. aastal vastuvõetud põhiliste ohutusnormide direktiiv tagas 
töötajate ja elanike piisava ka itse, 1997. aastal vastuvõetud medits iinidirektiiv oli patsientide 
kaitse tagamise nurgakiviks. Pärast nende õi gusaktide vastuvõtmist on teadus ja ühiskond 
siiski edasi arenenud ning praktilised kogemu sed on näidanud, et teatavaid nõudeid on vaja 
ajakohastada, sest kehtivad õigusaktid hakkavad tehnilisele arengule jalgu jääma ning 
ühiskonnas on tekkinud uued ootused looduslike ja tehislike kiir gusallikate sidusa haldamise 
ning keskkonnakaitse suhtes.  
Kõnealuse võimalusega seoses analüüsiti ka võimalust täita tekkinud tühik rahvusvaheliste 
põhiliste ohutusnormide abil. Rahvusvaheli stel põhilistel ohutusnormidel on aga hoopis 
teistsugune eesmärk: need ei ole siduvad ning k una neid kohaldavad ka arengumaad, siis on 
nõudmised madalamad. Asutamislepinguga sätest atud ühenduse kohustust est tulenevalt peab 
vastav uus riiklik seadus põhi nema ühenduse õigusaktidel. 
5.2. Võimalus 2: peamiste puudutatud direktiivide muutmine 
Selle võimaluse puhul muudetakse kahte põhilist õigusakti eraldi, võttes aluseks praktilised 
kogemused ja uued arengud. Tehtavad muudatused aitaksid lahendada enamiku tuvastatud 
probleemidest: 
A) põhiliste ohutusnormide direktiivis: 
– rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uue dooside hindamise metoodika kasutuselevõtt 
ning silmaläätse suhtes kohaldatava organidoosi piirmäära vähendamine; 
– sidus lähenemisviis looduslikult esinevaid radioaktiivseid materjale töötlevate 
tööstusharude ( naturally occurring radioactive material , NORM-tööstusharud) 
juhtimisele; 
– ohutaset arvestav lähenemisviis regulatiiv sele kontrollile, mis on kooskõlas sellise 
järelevalve tõhususega, sealhulgas ühtsed vabastamistasemed (nt dekomisjoneeritud 
tuumarajatiste demonteerimisest saadavate materjalide jaoks);  
B) meditsiinidirektiivis: 
 
ET 5   ET – patsientide kaitset ning riskih indamist, teatamist ja õnnetusj uhtumite tagajärjel kiirgusega 
kokkupuutumisele reageerimist (eelkõige seoses  kiiritusraviga) käsitlevate nõuete 
karmistamine; 
– uus lähenemisviis „ kohtumeditsiinilise ekspertiisi toimingutega seotud kiiritusele”  
võimaldab laialdasemalt kasutada julgestusa laseid läbivaatusseadmeid ja põhiliste 
ohutusnormide direktiivi kohase lt loetakse see nüüd elani kukiirituse alla kuuluvaks. 
Eespool nimetatud muudatustel oleks ol uline mõju järgmistele valdkondadele: 
• majanduslik mõju:  kuigi praeguses etapis ei ole võimalik kvantitatiivset 
majandushinnangut koostada, on liikmesr iikide nõuete ühtlustamine NORM-
tööstusharude jaoks kasulik. Lisaks võib üh tsete vabastamistasemete kasutuselevõtt 
vähendada oluliselt tuumarajat iste demonteerimise kulusid; 
• sotsiaalne ja tervisemõju:  sotsiaalne mõju on seotud NOR M-tööstusharude töötajatele 
piisava kaitse pakkumisega. Te rvisemõju on kõige märgatavam  meditsiinikiirituse puhul, 
eriti vajalik on sagedaste kompuutertomogr aafia protseduuride ärajätmine noortel 
patsientidel, sest need suur endavad vähki haigestumust tu levikus. Teatavate kutsealade 
esindajate (nt kardioloogid) jaoks on kasu lik silmaläätse doosi piirmäära vähendamine, 
sest see aitab vältida kiirgus est põhjustatud läätsekae teket; 
• regulatiivne koormus:  kuna kiirguskaitse kulude ja tu lude vahelise õige tasakaalu 
kindlustamisel on olulise tähtsusega kaitse optimeerimise põhimõte, mille kohaselt peavad 
doosid olema sotsiaalseid ja majanduslikke te gureid arvesse võttes „nii madalad kui see 
on mõistlik ja võimalik” ( as low as reasonably achievable  – ALARA), suurendab uus 
„ohutaset arvestav lähenemisviis” regulat iivse järelevalve tõhusust ja vähendab 
tööstusharude halduskulusid. 
5.3. Võimalus 3: põhiliste ohutusnormide direkt iivi ja meditsiinidirektiivi läbivaatamine 
ja konsolideerimine ning välistöötajate di rektiivi, avaliku t eabe direktiivi ja 
kõrgaktiivsete kinniste kiirgus allikate direktiivi lõimimine 
Selle võimaluse kasutamisel vaadatakse läbi põhiliste ohutusnormide direktiiv ja laiendatakse 
selle nõudeid meditsiinikiiritusele, avalikule teab ele, välistöötajate ki irgusega kokkupuutele ja 
kõrgaktiivsetele kinnistele kiirgusallikatele. Selle poliitikavõimaluse rakendamisel liidetakse põhiliste ohutusnormide direktiiv 96/29 ja se llega seotud õigusaktid. Selle võimaluse puhul 
kasutatakse muid kui seadusandlikke meet meid, et lahendada probleemid, mis on seotud 
kaitsega looduslike kiirgusallikate eest ja ionis eerivast kiirgusest elustikuliikidele tulenevate 
ohtudega. Lisaks võimalusest 2 tulenevatele muud atustele hõlmab see võimalus veel järgmisi 
parandusi: 
• kõrgaktiivsete kinniste k iirgusallikate määratluse ühtlustamine ra hvusvaheliste 
normidega; 
• konkreetsete nõuete kehtestamine välistöötajat e kaitseks ning tööandj ate ja ettevõtjate 
kohustuste selgesõnaline määratlemine välistöötajate kiirgusega kokkupuutumist 
põhjustavate tegevuste puhul; 
 
ET 6   ET • avalikkuse teavitamist enne hädaolukorra tekkimist ja selle ajal käsitlevate nõuete 
lisamine avariikiirituse olukordade ohjamise  üldisele läbivaadatud raamistikule.  
Viie direktiivi liitm ine on suur edasiminek ühenduse õigusaktide sidususe suurendamisel. 
Põhiliste ohutusnormide direktiivi reguleerimisala laiendamise tõttu muutub ka selle ülesehitus, mis parandab veelgi teksti selg ust ja tagab nõuete pa rema täitmise. Kuigi 
võimaluse 3 kasutamisel säilitatakse võima luse 2 rakendamisest saadav majanduslik, 
sotsiaalne ja tervisealane kasu ja suure ndatakse nende aspektide teatavat mõju (nt 
välistöötajate parem kaitse ja suurem liikuvus),  tuleneb võimaluse 3 peamine kasu siiski 
ühenduse õigusaktide lihtsustamisest ja sellel e vastava regulatiivkoormuse vähendamisest 
niihästi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise l kui ka praktilise s tegevuses. Juhendis 
siseruumides radooniga kokkupuutumise ohu vähendami st käsitlevate riiklike tegevuskavade 
koostamise kohta juhitakse taas liikmesriikide tähelepanu kõnealusele probleemile ja selle 
lahendamise võimalikele viisidele. Kuid s ee meede loob lisandväärtust üksnes siis, kui 
liikmesriigid neile pakutud nõuandeid ka järgivad, mida siduvate nõuete puudumise korral tõenäoliselt aga ei tehta. 
5.4. Võimalus 4: põhiliste ohutusnor mide direktiivi läbivaatamin e ja selle reguleerimisala 
laiendamine kokkupuutele loodusliku kiirgusega kodus  
Rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uued s oovitused siseruumide radoonisisalduse ja 
ehitusmaterjalidest tuleneva väliskiirituse viitetasemete määratlemise kohta  võimaldavad 
sidusamalt ohjata kokkupuuteid l ooduslike kiirgusallikatega. 
Nagu Rahvusvaheline Terviseorganisatsioon on rõhutanud, on siduvate nõuete kehtestamine 
elamute õhus sisalduva radooni koh ta väga oluline. Liikmesriik idelt nõutakse igakülgse ja 
läbipaistva radooni tegevuskava kehtestamist , milles on arvesse võet ud riigi vajadusi ja 
erinevate piirkondade geoloogilisi  tunnuseid. Riikliku tegevuskava rakendamise ja jõustamise 
eest vastutab liikmesriik. 
Ehitusmaterjalidele esitatavate nõuete ühtlustamin e võimaldab jätkata ehit ustoodete direktiivi 
(nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ) koha st standardimist. Kuid see põhjustab tööstussektorile ka 
kulusid. Samal ajal kui tarbijad ja ehitustegev usega seotud kutsealad saavad kasu materjalide 
seirest ja märgistamisest, kahaneb töös tussektori halduskoormus miinimumini tänu 
viitetasemete  nõuetekohasele valikule ja probleemse te materjalitüüpide loeteludele.  
5.5. Võimalus 5: põhiliste ohutusnor mide direktiivi läbivaatamin e ja selle reguleerimisala 
laiendamine elustikuliikidele  
Rahvusvaheline kiirguskaitsekomisjon pakub nüüd elustiku kiirgusega kokkupuute hindamise 
metoodikat. Asjakohaste nõuete kaasamine Eura tomi põhilistesse ohutusnormidesse (samuti 
uutesse rahvusvahelistesse põhi listesse ohutusnormidesse) võima ldab liikmesriikidel kaasata 
need nõuded ka riiklikku keskkonnapoliitikasse si dusalt lähenemisviisidega, mida kasutatakse 
praegu tervise kaitsmiseks ioniseeriva kiirgus e eest. Ühenduse õigusaktide reguleerimisala 
selline laiendamine on keskkonnamõju seisukohalt oluline, sest aitab paremini mõista mis 
tahes mõju puudumist tavaolukordades ja är a hoida keskkonnakahjude  teket tuumaavarii 
korral. 
 
ET 7   ET Selles etapis ei esitata keskkonnakaitsele  kuigi rangeid nõudeid. Rahvusvahelise 
kiirguskaitsekomisjoni nõuanded hõlmavad lis aks elustiku kiirgusega kokkupuute hindamise 
metoodikale (väljaanne nr 108) ka kiirgu skaitsesüsteemi rakenda mist aastatel 2011–2012. 
Enne seda, kui nõukogu direktiivi  vastu võtab, on seega veel või malik lisada sellest lähtuvaid 
ühtlustatud kriteeriume. Seetõttu soovitasid arti kli 31 eksperdid mitte väljastada mõne aasta 
pärast veel ühte õigusakti,  vaid kaasata nimetatud nõuded juba praegu komisjoni 
ettepanekusse, mis on ka kooskõlas komisjoni lihtsustamispoliitikaga. 
5.6. Võimalus 6: põhiliste ohutusnormide direkt iivi ja meditsiinidirektiivi läbivaatamine 
ja konsolideerimine ning välistöötajate di rektiivi, avaliku t eabe direktiivi ja 
kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate direktiivi lõimimine ning reguleerimisala 
laiendamine elanike kokkupuutel e loodusliku kiirgusega ning elustikuliikide kaitsele 
See võimalus sisaldab kõiki võimaluse 3 elem ente. Põhiliste ohutusnormide läbivaatamine 
hõlmab kõiki tuvastatud teemasid ja laiendab re guleerimisala selliselt, et see hõlmab ka 
hulgaliselt kiiritusolukordi, sealhulga s kokkupuudet radooniga siseruumides ja 
ehitusmaterjalidest tulenevat kiirgust ning kõi ki inimeste ja elustiku kiiritusega kokkupuute 
liike. 
6. Võimaluste võrdlemine 
Erinevaid võimalusi võrreldi, võttes aluseks ne nde toimivuse, tõhususe ja sidususe muude 
õigusaktidega. Võimalus 1 võimaldab saavutada m eetme üldeesmärki vaid osaliselt. Seda on 
kasutatud alusstsenaariumina muude võimalusteg a võrdlemisel. Võimalus 2 vastab täielikult 
esimesele eesmärgile ja parandab teataval m ääral Euratomi kiirguskaitsealaste õigusaktide 
omavahelist sidusust ning on sidus ka rahvus vaheliste normidega, see täidab neljast 
erieesmärgist kolm. Võimalus 3 vastab täie likult sidususe ja selguse eesmärgile. See on 
kooskõlas ka komisjoni lihtsustamispoliitikaga. 
Võimalused 4 ja 5 vastavad täielikult ees märgile saavutada sidusus rahvusvaheliste 
soovitustega. Need võimalused laiendavad kehtiv ate õigusaktide reguleerimisala ja see võib 
kaasa tuua teatavaid haldus- ja majanduskul usid. Võimaluse 6 puhul kombineeritakse 
võimalusi 4 ja 5 sellisel viisil, et hõlmatud on kõik kiirguskaitset käsitl evad teemad. Sarnaselt 
võimalusele 3 konsolideeritakse ka võimalu se 6 puhul kõik õigusaktid. Kokkuvõtteks võib 
öelda, et võimalusega 6 pakutakse tõhusaid meet meid kõigi seatud eesmärkide täitmiseks. See 
loob ka parima võimaliku sidususe muude õigusaktidega. Kokkuvõtlik võrdlustabel on 
esitatud 1. lisas. 
7. Seire ja hindamine 
Euratomi asutamislepingu artikli 33 kohaselt peavad liikmesriigid lähenemisviiside 
ühtlustamise tagamiseks esitama komisjonile õigusakti eelnõu ja haldusnormid. Selguse ja lihtsustamise osas saavutatud edu võtmenäitaja ks on direktiivi nõuetekoh ane ülevõtmine riigi 
õigusesse.  
 
ET 8   ET 1. lisa Võimaluste 2–6 võrd lustulemuste kokkuvõte 
Mõju Võimalus 
2 Võimalus 
3 Võimalus 
4 Võimalus  
5 Võimalus 
6 
Majandus  (+) (+) (+) (+) (+) 
Siseturu toimimine (+) (+) (+) (+) (+) 
Halduskoormus äritegevusele (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Regulatiivsed asutused (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Keskkond  (+) (+) (+) (++) (++) 
Keskkonnakaitse (+) (+) (+) (++) (++) 
Sotsiaalvaldkond ja tervishoid (+) (++) (++) (+) (++) 
Töötervishoid ja -ohutus (+) (++) (+) (+) (++) 
Töötajate ja ekspertide liikuvus (+) (+)  (+) (+) (+) 
Patsientide kaitse (+) (+)   (+) 
Elanikkonna kaitse (+) (+) (++) (+) (++) 
Õigusaktide sidusus ja selgus (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Rahvusvaheline sidusus (+) (+) (+) (+) (++) 
Üldine mõju + ++ ++ + +++