ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 15.07.2005 
KOM(2005) 292 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
2005. aasta aruanne Euroopa Ühenduse areng upoliitika ja välisabi rakendamise kohta 
2004. aastal 
   
{SEK(2005)892} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
2005. aasta aruanne Euroopa Ühenduse areng upoliitika ja välisabi rakendamise kohta 
2004. aastal 
A. KOKKUVÕTE 
Sissejuhatus  
Käesolev aastaaruanne annab ülevaate Eur oopa Ühenduse poliitilistest algatustest ja 
tegevusest koostöö arendamise ja välis abi vallas aastal 2004. Selle eesmärk on 
haarata laia üldsust, kaasa arvatud Euroopa Liidu institu tsioonid, olulised huvigrupid 
liikmesriikides (eriti parlamendid ja valitsused), kodanikud ja üldsus, kes kõik on selle olulise ettevõtmise võimalikuks teinud, samuti koostööd tegevad arengumaad 
ning teised arengu ja välisabi vallas te gevad asutused ning organisatsioonid.  
Euroopa Liidul on unikaalne staatus rahvusva helisel areenil ja teis te abiandjate seas. 
Ta on maailma suurim abiandja, andes rohkem kui poole maailma ametlikust arenguabist. Komisjon üksi nda annab +/- 11% maailma arenguabist. 2004. aastal 
kulutas ta selleks 6,9 miljar dit eurot. See tähe ndab, et Euroopa Komisjon haldab üht 
viiendikku ELi ametlikust arenguabist. Viimase nelja aasta jooksul on komisjon reforminud välisabiprojektide ja progra mmide tähtsuse järjekorda seadmist, 
korraldamist ja elluviimist, et Euroopa ma ksumaksjate rahasid veelgi efektiivsemalt 
kasutada. Eurobaromeetri
1 uuring 2004. aastal kinnitas, et Euroopa üldsus ootab 
Euroopa Liidult keskset rolli arengukoostöös. Kuus kümnest Euroopa kodanikust usub, et komisjon abistab vaeseid inimes i arengumaades – eesmärk, mida üheksa 
kümnest peab tähtsaks.  
2004. aastal toimunud suurtes kriisides ja loodusõnnetustes oli Euroopa Liidul 
oluline roll hädaabi osutamises seal, kus vajalik ja ka abi andmise jätkamises eelmistel aastatel suurtes kriisides vaev elnud piirkondadele. Se lliste riikide nagu 
Afganistani, Ida-Timori, Kongo Demokraatliku  Vabariigi, Haiiti,  Fidži ülesehituse 
ning rahu ja stabiilsuse tagamise püüdlus te toetamine ning riikide nagu Uganda, 
Vietnami ja Ruanda toetamine nende püüdlustes majanduskasvu tõsta ja vaesust 
vähendada, annab tunnistust komisjoni olulisest rollist tänases maailmas. 
2004. aasta oli ka ELi laienemise aasta, m illel oli suur mõju liidu välissuhetele. 
Komisjon toetas uute liikmesriikide akt iivset osalemist ELi arengupoliitikas 2003. 
aastal vastuvõetud tegevuska vaga, mida jätkati ja ar endati edasi 2004.–2005. aastal. 
Laienemise mõju ulatub palju kaugemale ühenduse piiridest – see tähistab olulist 
liidu osatähtsuse kasvu ülemaailmsetes pingutustes rahu ja stabiilsuse tagamiseks, maailmakaubanduse edendamiseks ja vaesusega võitlemiseks. 
                                                
 
1http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
ET 3   ET Seatud eesmärgid ja aluseks olevad analüüsid  
Säästva arengu puhul olid peamised ees märgid 2004. aastaks kindlaks määratud 
komisjoni 2004. aasta poliitilises strateegias.2. Need hõlmavad järgmist: 
• ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järelmeetmed, eriti ELi vee- ja 
energiaalaste algatuste raames; 
• edukas Doha vooru ning teiste sealhulga s Kagu-Aasiat ja Ladina-Ameerikat 
hõlmavate oluliste kaubandus läbirääkimiste lõpetamine; 
• Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega sõlmitud Cotonou lepingu 
rakendamine ja ülevaatamine; 
• edusammud võlgade kustutamise algatuse rakendamisel ja ülemaailmses võitluses 
nakkushaiguste vastu arengumaades. 
Järgmine eesmärk 2004. aastaks oli 2005. aasta septembris New Yorgis toimuva 
kõrgetasemelise foorumi ettevalmistamine. Selleks avaldati oktoobris 2004 Euroopa 
Ühenduse aruanne aastatuhande arengue esmärkide kohta, milles soovitati ette 
valmistada ELi erimeetmed arenguabi ra hastamise, arenguabi ühtlustamise ja 
Aafrikale tähelepanu keskendamise vallas. 
a) Poliitiline tahk  
Ühenduse arengupoliitika põhieesmärgiks peab olema vaesuse vähendamine kuni 
selle täieliku kaotamiseni. Selle eesmärgi täitmine nõuab säästva arengu toetamist majanduse, ühiskonna ja keskkonna vallas, ar engumaade järkjärgu list integreerimist 
maailmamajandusse ja sihikindlat  võitlust ebavõrdsuse vastu. 
Euroopa Komisjon jätkas riikide toetamist võitluses vaesuse vastu ja nende 
püüdlustes tagada rahu ja julgeolek, edenda da demokraatiat, t ugevdada õigusriiki, 
head valitsemistava ja inimõiguste austamist, mis kõik on arengu seisukohalt olulise tähtsusega tegurid. 
2004. aastal astus Euroopa Komisjon samme inimeste julgeoleku tõstmiseks, mis 
hõlmab ühelt poolt strateegilist julgeolekut ja poliitilist stabiilsust ning teiselt poolt 
head valitsemistava ja inimõiguste au stamist. Selline uuenduslik inimesekeskne 
lähenemine seisneb formaalsete õiguste reaal ses rakendamises s.t, et traditsioonilise 
raskuskeskme – materiaalsete väärtuste ka itse – kõrval pööratakse tähelepanu ka 
inimeste põhivajaduste rahuldami sele ja nende heaolule.  
b) Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine  
Novembris 2000 võttis ühendus vastu üldraamistiku arengukoostööpoliitikaks 
arengumaadega,
3mille eesmärgiks on vaesuse vähendamine kuni selle täieliku 
kaotamiseni. Alates 2000. aastast on seda  rõhuasetust süvendatud ja toestatud 
                                                 
2 KOM(2003) 83 (lõplik) 
3 Nõukogu ja komisjoni 16. novembri 2000. aasta deklaratsioon 13458/00 Euroopa Ühenduse 
arengupoliitika kohta 
 
ET 4   ET mitmete poliitiliste avaldustega erinevat es koostöövaldkondades, eriti hariduses ja 
tervishoius ning transpordis ja  institutsioonide loomises.  
Selleks et saavutada otsene seos arengupol iitika ja rahvusvahel iselt heakskiidetud 
vaesusevastase võitluse eesmärkide (aastatuhande arengueesmärgid) vahel, koostas komisjon tihedas koostöös ELi liikmesriikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, na gu Maailmapank, ÜRO ja OECD, kümme põhitegurit 
sissetuleku, laste alatoitumise, alghariduse, vaktsineerimise ja teiste tervist puudutavate näitajate (k.a HI Vi üldise leviku) kohta.  2003. aastal hakkas komisjon 
neid näitajaid kasutama arenguabi saav ate maade ja piirkondade tulemuslikkuse 
hindamiseks. Siinkohal tuleks tähe lepanu pöörata neljale aspektile: 
• Erinevad näitajad on omavahel tihedal t seotud – näiteks puhta joogivee ja 
kanalisatsiooni puudumine ei avalda mitte ai nult halba mõju tervisele, vaid halvad 
sanitaartingimused koolis on muuhulgas ka põhjuseks, miks paljud tüdrukud ei 
lähe kooli.  
• Vajalike tingimuste loomiseks näitaja tega mõõdetavates valdkondades edu 
saavutamiseks on hädavajalik toetada ka  teisi valdkondi – nt sõltub põhiliste 
sotsiaalteenuste osutamise efektiivsus korralikust teede infrastruktuurist ja efektiivsest avaliku sektori finantshaldussüsteemist.  
• Püstitatud eesmärke ei saa saavutada pidevas ebakindluse seisundis, nii on 
konfliktide ennetamine komisjoni välissuhe tes kõiki valdkondi haarav põhiteema. 
• Vajalikud on edusammud statistikasüst eemide parandamiseks, eriti just 
vähimarenenud riikides, et kindlustada pidev ja piisav vajalike andmetega 
varustamine. 
Tööd selles valdkonnas jä tkati 2004. aastal. Okt oobris 2004 esitas komisjon 
üksikasjaliku aruande aastatuhande arengueesmärkide kohta aastatel 2002–2004.
4 
Aruanne andis teavet ELi rahalise toet use kohta nende eesmärk ide saavutamiseks 
erilise rõhuasetusega kaheksandal ees märgil (ülemaailmse arengupartnerluse 
väljaarendamine). Aruandes jõuti järeldusele,  et reaalse edu saavutamiseks on vaja 
abiandjate tegutsemist kolmes valdkonnas:  1) rohkem rahalisi vahendeid arengu 
finantseerimiseks 2) arengupo liitikate suurem ühtsus, 3) erilise tähele panu pööramine 
(Saharast lõunasse jäävale) Aafrikale.  
c) Partnerlus  
Komisjoni finantseeritavad arenguabi programmid toetuva d nii palju kui võimalik 
riikide endi vaesuse vähenda mise strateegia dokumendis sätestatud strateegiatele 
vaesuse vähendamiseks. Need strateegiad on ette nähtud arengupartnerite toetuste 
koordineerimiseks ning peaksid tagama  ühtse ning efektiivse programmi.  
Komisjoni välisabi andmise kogemused kinnita vad, et ELi partnerite omavastutus on 
tegevuse efektiivsuse ja järjepidevuse seis ukohalt määrava tähtsusega. Abisaavatele 
riikidele suurema vastutuse andmine või maldab neil omandada rohkem kogemusi 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
ET 5   ET strateegilises ja juhtimistegevuses ning edendab vajadusele orienteeritud heade 
tavade levikut. 
Võetud meetmed nende eesmärkide saavutamiseks  
a) Poliitiline tahk 
2004. aastal tugevdati ja süvendati ajaloolis i sidemeid Aafrika, Kariibi mere ja 
Vaikse ookeani riikidega (AKV riigid) ni ng loodi uuenduslik partnerluse raamistik 
ELi naaberriikidega. 
Mais 2004 alustati AKV-ELi ministrite nõukogu istungil Gaborones läbirääkimisi 
Cotonou lepingu ülevaatamiseks. Ülevaatamismenetluse peamine eesmärk on EL-AKV partnerluse efektiivsuse ja kvalit eedi tõstmine, säilitades samal ajal Cotonou 
lepingu aluseks oleva õigustiku. Terve aasta jooksul tehti läbirääkimistes pidevaid 
edusamme, mis kulmineerusid konverent siga detsembris 2004, kus ministrid 
kinnitasid ühist eesmärki lõpetada  läbirääkimised veebruariks 2005. 
12. mail 2004 kiitis nõukogu heaks Eu roopa naaberr iikide poliitika,
5 mille eesmärk 
on võimaldada ka naaberriikidel ELi laiene misest tulenevast kasust osa saada, 
võimaldades neile juurdepääsu siseturule . Euroopa naaberriik ide poliitika aitab 
tugevdada kõikide partnerite stabiilsust, julg eolekut ja heaolu ning sel viisil ära hoida 
uute eraldusjoonte tekkimist laienenud ELi  ja naaberriikide vahele. Euroopa 
naaberriikide poliitika on reaalne koostööraamistik, mis toetub ühistele 
põhiväärtustele, mida kohandatakse tege vuskavade abil kahepoolselt iga partneri 
erivajadustega (esimesed se itse tegevuskava – Iisraeli, Jordaania, Maroko, Moldova, 
Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Ukrain a kohta – esitati 2004. aastal). Selle lõplik 
eesmärk on luua ELi ümbritsev „sõprade ring“. 
Konfliktide ennetamine ja kriisiohjam ine jäävad ka edaspidi komisjoni 
prioriteetideks. Detsembris 2004 aval dati konkursikutse konfliktide ennetamise 
võrgu loomiseks ja loodi ekspertide foorum tulevaste ELi juhitavate 
kriisiohjamismissioonide jaoks. Kriis iohjamise koordineerimissüsteemi 
parandamiseks kasutatakse ka saadud kogemu si ELi abimeetmete alal tsunami tõttu 
kannatada saanud piirkondade le 2004. aasta lõpus.  
Lisaks sellele on esimesi edusamme tehtud ka Aafrika enda juhitud rahupüüdlustes, 
mida EÜ suures osas fina ntseerib. Aafrika Liit (AL) nimetas ametisse rahu ja 
julgeoleku nõukogu, et moodustada väeüksused  genotsiidi ja inimsusevastaste 
kuritegude ärahoidmiseks ning rahu ta gamiseks. Rahuvalvajad saadeti kohe 
Burundisse ja vaatlejad relv arahust kinnipidamise jälgimiseks Darfuri Sudaani. ALi 
erakorralisel tippkohtumisel Liibüas kiitis se l ajal ametis olev komisjoni president 
Prodi ALi dünaamilisust ja tehtud edusammude kiirust.  
2004. aastal eraldas komisjon Iraagi ülesehit useks 217,5 miljonit eurot, olles sellega 
üks suuremaid abiandjaid. Rahastamine toimus eelkõige Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi kaudu, mille eesmärk  on aidata iraaklastel toime tulla 
                                                
 
5 KOM(2004) 373 (lõplik) 
 
ET 6   ET igapäevaste probleemidega, mis puudutavad nt  haridust ja tervis hoidu, joogivett ja 
kanalisatsiooni. 
Kulukohustused Afganistani stabiliseerimise toetuseks ulatusid 216,5 miljoni euroni 
ja nendest rahastatakse nii teede taastamist kui ka demokraatia tugevdamist valijate registreerimise ja valimiste  juhtimise teel. EL oli samu ti seotud piir ikontrolli ja 
narkokaubanduse vastu võitlemisega, toetad es eriti just Afga nistani riiklikku 
uimastikontrolli strateegiat. 
ELi toetus inimõiguste ja demokraatia  valdkonnas oli suur 2004. aastal. ELi 
vaatlejate saatmine valimistele oli üks kõi ge otsesema mõjuga ja nähtavam vahend. 
Komisjon saatis 632 valimisvaatlejat I ndoneesiasse, Sri Lankale, Malawisse, 
Mosambiiki, Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse ning Afganistani ning 
valmistus valimisteks Iraagis. EÜ rahaline toetus võimaldas ka paljudel Aafrika riikidel jätkata püüdlusi riig ijuhtimise parandamiseks. Vabad ja õiglased valimised 
komisjoni osalisel toetusel toimusid Ghanas , Guinea-Bissaus ja Nigeerias, samal ajal 
kui valijad Kesk-Aafrika-Vabariigis  kiitsid heaks uue põhiseaduse.  
Rahvusvahelise jurisdiktsiooni vallas la sti 2004. aastal käiku eesmärgistatud 
algatused rahvusvaheliste kohtute tegevus e tugevdamiseks Ruandat ja endist 
Jugoslaaviat puudutavates küsimustes ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevuse 
tugevdamiseks. Koostöös Euroopa N õukoguga võeti meetmed õigusriigi ja 
demokraatia tugevdamiseks Balkani riikides, Kesk-Aasias ja Venemaa 
Föderatsioonis.  
Esimest versiooni head valitsemistava käsitlevast komisjoni käsiraamatust, mis 
sündis koostöös liikmesriikide ja nende kodanikega, katsetati praktikas 2004. aastal. Komisjon on koostöös OECD doonorriikidega välja töötamas ka näitajaid hea valitsemistava mõõtmiseks. 
Praktilise juhise väljaarendamisega on tehtud samme põlisrahvaste õiguste 
integreerimiseks kavandamisprotsessi üldsuunistesse. Lisaks sellele sõlmiti leping ÜROga sellealase projekti toetamiseks Guat emalas ja Mehhikos. Uute jõupingutuste 
raames laste õiguste aktiivsemaks kaas amiseks kõikidesse po liitikavaldkondadesse 
algatas komisjon koos UNISEFiga koo litusprogrammi ning seadis sisse 
institutsioonidevahelise töörühma. ELi esinduste juhid riikides, kus toimuvad relvakonfliktid, peavad esitam a aruande konflikti mõjust last ele, võttes vaatluse alla 
mitte ainult lapssõdurite värbamise, va id ka mõju koolidele ja haiglatele.  
b) Aastatuhande arengueesmä rkidega seotud algatused 
Säästva arengu tippkohtumise järelmeetmete raames asutas komisjon AKV-ELi 
veevahendi
6 kogueelarvega 500 miljonit eurot (e simene osa – 250 miljonit eurot – 
kiideti heaks 2004. aastal), mis rahastab ühis konna rühmade, eraettevõtete ja teiste 
valitsusväliste osalejate ja ka valitsuste ettepanekuid. Samasugune vahend valmistati 
2004. aastal ette ka projektide jaoks energiasektoris.  
Kaubanduse edendamine on üks täht samaid vahendeid aastatuhande 
arengueesmärkide saavutamiseks. 2004. aastal jätkas komisjon pingutusi 
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/europ eaid/projects/water/index_en.htm 
 
ET 7   ET arengusõbraliku tulemuse saavutamiseks Doha arengukavas. Arengudimensiooni 
rõhutav WTO üldnõukogu 1. augusti 2004. aasta otsus on hea alus läbirääkimiste 
jätkamiseks, mis peaksid lõpuks viima võrdsete tingimuste tagamiseni kõikidele pooltele ja eriti maailmamajandusse in tegreeruda püüdvatele arengumaadele. 
Komisjonile on väga tähtis, et kõik are ngumaad, eriti vähim arenenud riigid (LDC) 
ning teised nõrgad ja väikesed majandused, saaksid Doha voorust märgatavat kasu. 
2004. aastal esitatud AKV riikide strat eegiadokumentide vahekokkuvõte andis hea 
võimaluse hinnata Cotonou lepingu senist  rakendamist ja keskendada rohkem 
tähelepanu aastatuhande arengueesmärkide saavutamise strateegiate koordineerimisele ja ühtlustamisele. S uurt tähelepanu pööratakse sealjuures 
planeerimise kvaliteedile, üksikute projek tide ja muu tegevuse kontseptsioonile, et 
kindlustada varasemate kogemuste arve sse võtmine ja arvestamine selliste 
aspektidega nagu sooline võrdõiguslikkus ja  säästev areng. Siseuuring 2004. aastal 
kinnitas, et tegevuste k ontseptsioonid on järk-järgul t paranenud. Tehakse pingutusi 
süsteemi tugevdamiseks ja terviklikuma kva liteedisüsteemi väljaarendamiseks ja 
rakendamiseks. 2004. aastal tehti konkreetse id samme, et parandada soolise 
võrdõiguslikkusega arvestamist riigi strateegiates ja suurendada teadlikkust sooliselt eristatud statistika tähtsu sest riigi analüüsimisel. Tehti ka pingutusi koostööks 
liikmesriikidega kohapeal nt ekspertarvamus te, uurimisvahendite ja heade tavade 
vahetamine. Soolise võrdõiguslikkuse edendamine oli rohkem kui 700 miljoni euroga toetatud projektide ja programmide tähtsaim või põhieesmärk, mis näitab, et 
selle teemaga arvestatakse kõikides  poliitikavaldkondades. Toetus koostöö 
keskkonnaaspektidele oli samuti märkimisväär ne – 700 miljonit eurot. Lisaks sellele 
oli komisjonil juhtiv roll ka  teistes rahvusvahelistes al gatustes, nagu Ülemaailmses 
AIDSi, Tuberkuloosi ja Malaaria Vast u Võitlemise Fondis ning ülemaailmses 
lastehalvatuse kaotamise algatuses. Ko misjon võttis 26. oktoobril 2004. aastal vastu 
teatise „Ühtne Euroopa poliitiline tegevu sraamistik HIVi/AIDSi, malaaria ja 
tuberkuloosi vastu võitlemiseks võetavate välismeetmete jaoks.“.
7  
c) Partnerlus 
2004. aasta mais asutatud 250 miljoni euro suuruse Aafrika rahutagamisvahendi 
kaudu rahastab EÜ Aafrika Liidu ja  piirkondlike allorganisatsioonide 
rahutagamisoperatsioone. See teedrajav partnerlus võimaldas Euroopa Liidul kohe 
täita Aafrika Liidu abipalve saata Darf uni Lääne-Sudaanis järelevalvemissioon 
relvarahust kinnipidamise jälgimiseks. Augusti keskel pöördus ÜRO Toidu- ja 
Põllumajandusorganisatsioon EÜ poole palv ega aidata ohjeldada rändrohutirtsude 
sissetungi Lääne-Aafrikas. 35 päeva jooksul  seadis EÜ valmis vahendid 24 miljoni 
euro ulatuses. Samuti töötati välja ka va riiklike eelarvevahendite haldajate 
vajadustele (EÜ rahade välj amaksete eest vastutavad sihtriigi valitsusametnikud) 
paremaks vastamiseks.  
2004. aasta märtsis võeti va stu programm AENEAS (2004–2008)8 kogueelarvega 
250 miljonit eurot, mille raames antakse kolm andatele riikidele rahalist ja tehnilist 
abi, et toetada nende pingutusi migrat siooni kõigi aspektidega tõhusamaks 
toimetulekuks. Novembris 2004 algatas nõukogu uue programmi (Haagi programm) 
                                                 
7 KOM(2004) 726 (lõplik) 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf  
 
ET 8   ET julgeolekut, migratsiooni ja asüüli puudutavate küsimus te kaasamiseks suhetesse 
kolmandate riikidega. 
Juhtimisküsimused  
a) Taust: üleandmisprotsessi täielik rakendumine 2004. aastal 
Ühenduse poliitika parema fokuseerimise kõrval tegi komisjon 2000. aastal algust 
juhtimisreformiga välisabiprogrammide elluviimise tempo ja kvaliteedi radikaalseks parandamiseks. Laiahaardeline reform nägi ette nii üheainsa organisatsiooni loomise 
välisabi ja arenguprogrammide juhtimisek s (EuropaAid) jaanuarist 2001 kui ka 
ülesannete ning vahendite ülekandm ise komisjoni esindustele kohapeal 
(delegatsioonid) ajavahemikus 2001–2004. Üleandmine suurendas delegatsioonide 
rolli poliitilises dialoogis ametivõimudega, nt. komplekssete avaliku teenistuse ja 
valitsusega seotud reformide elluviimis el ja nende kooskõlastamisel teiste 
abiandjatega.  
Üleandmisprotsess lõpetati aastal 2004 (väga väikeste eranditega). Euroopa 
Kontrollikoda auditeeris 2004. aastal komisjoni üleandmisprotsessi. Kuigi 
üleandmisprotsessi täielike tulemuste aval dumine võtab veel aega,  oli kontrollikoda 
arvamusel, et enamustes külastatud delegatsioonides on näha märke projektijuhtimise kiiruse ja kvaliteedi paranemisest tä nu haldusüksuste operatiivse võimsuse 
suurenemisele. Selle tulemuseks on parem probleemide lahendamise võime 
delegatsiooni sees, parem kontakt ab isaajatega ning parem kohalike olude 
mõistmine. Kontrollikoja soovitused üh tivad hästi komisjoni käimasolevate 
algatustega.  
b) Abi andmine 
Prioriteetseks on kujunenud abi andmine s uures ulatuses eelarve otsetoetustena. 
Sellel on mitmeid eeliseid traditsiooniliste abivormide ees, mis kalduvad kohaldama 
paralleelseid haldusstruktuure välisnõusta jate ning oma järelevalve-, hangete- ja 
finantskontrollimenetlustega. Eelarve ot setoetamine nõuab siiski abisaaja 
eelarvesüsteemi ja reformikavade hoolik at hindamist. Komisjon on teinud tihedat 
koostööd teiste juhtivate abia ndjatega, eriti Maailmapan gaga, riiklike kulude ja 
finantsaruandluse (PEFA) alga tuse raames, töötades välja viise riiklike finantside 
läbipaistvamaks ja efektiivsemaks haldamiseks ab i saavates maades. 2004. aastal 
osales komisjon tulemuslikkuse näitajate testimise hindamises. 
Kuna suurem osa ühenduse abist läheb part nerriikide toetuseks on riigi programmide 
kontseptsiooni parandamine abi andmise kiiruse ja kvaliteedi parandamisel määrava tähtsusega. Eesmärgiks pole mitte ainult vastu võtta asjaomasele riigile efektiivseim strateegia, arvestades selle ressursse ja poliitikat, vaid kindlustada ka vastavus 
kõikide ELi poliitikasuundadega seoses maa strateegiaga ja koordineerida ELi 
tegevust teiste abiandjate omaga.  
Arvestati vajadust tagada korralik hä daabi, ülesehitusabi ja arenguabi 
koordineerimine ning see on eriuurimisel ka heksas riigis ning kahes regioonis. 
Euroopa Liit seisab rahvusvaheliste püüdl uste eesotsas abiandjate meetmete 
ühtlustamisel. Enam kui 60 arengumaal  on abiandjad hakanud üle minema 
 
ET 9   ET ühtlustatud ja lihtsustatud menetlusele, ühistele analüüsidele, tugevamale tulemusele 
orienteeritusele, ühistele rakendusmenetlust ele ja ühisele korrale partnerriigi 
toetamises eelarve kaudu. 2002. aastal alus tatud ELi pilootalgatus ühtlustamise 
edendamiseks Marokos, Mosambiigis, Nicar aguas ja Vietnamis lõpetati edukalt 
2004. aastal ja neist riikidest on sellega seoses saanud eeskujud rahvusvahelisel 
tasandil. Komisjoni ja liikmesriikide akti ivsel osalemisel OECD arenguabikomitees 
(DAC) töötati välja nii arengukoost öö raamkontseptsioon kui ka esimesed 
operatiivsed sihtmärgid ja näitajad, mis hiljem 2005. aasta veebruaris toimunud 
kõrgetasemelisel arenguabi efektiivsu se foorumil Pariisis vastu võeti.  
Nende kohustuste toetamiseks ja rakendamiseks võttis EL 2004. aastal üldasjade ja 
välissuhete nõukogus vastu komisjoni ja liikmesr iikide ekspertidest koosneva ajutise 
töörühma aruandel põhineva töökava. See kõikidele abiandjatele avatud töökava 
annab partnerriigile tsentraalse rolli ja tugineb pragmaatilisele – töö kohapeal – 
kontseptsioonile. Kava näeb tuleva seks tööks ette  neli põhisuunda: 
• ELi tegevuskava kindlaksmääramine iga maa jaoks koos meetmetega kohaliku 
ühtlustamisprotsessi toetamiseks; 
• ühise ELi programmilise raamistiku kindlaksmääramine parema vastastikuse 
täiendavuse saavutamiseks; 
• ühise finantskokkulepe sisseviimine riikide süsteeme puudutavate menetluste 
ühtlustamiseks; 
• operatsioonilise strateegia väljaar endamine vastastikuse täiendavuse 
saavutamiseks. 
Samal ajal tihendati koostööd Maailmapanga ga ja ÜRO organisatsioonidega, mille 
tulemusel nähti 2004. aastaks ette kaks korda suuremad finantsvahendid kui 2002. 
aastaks. 
Alates 2002. aastast on kõik pingutused tehtud selleks, et tagada  laiemahaardelised 
konsultatsioonid nende strate egiate ettevalmistamisel,  ja tulevikus püüeldakse 
osalemise kvaliteedi parandamise ja ul atuse laiendamise pool e, kaasates nt 
kodanikuühiskonna. 2004. aastal jätkas komisj on 2002. aasta teatisel valitsusväliste 
osalejate arengupoliitikasse kaasamise kohta põhinevate poliitiliste suuniste 
rakendamist kasutades üldisi ja sekt oraalseid küsimusi puudutavaid regulaarseid 
dialooge, rahalise toetuse andmist nende al gatuste rakendamiseks ja osalemiseks 
„koostööpartneritena“ EÜ koostööprogram mides või teadlikkuse tõstmist kümnes 
uues ELi liikmesriigis. Peale selle avaldati eelmisel aastal juhised valitsusväliste osalejate arengut puudutavates dialoogid es ja konsultatsioonides osalemise 
printsiipide ja heade tavade kohta.
9  
Komisjon püüab oma programmide efektiivsust ja mõju suurendada, keskendades 
tähelepanu vähestele sekkumisvaldkondadele ja vältides abi hajutamist suurele 
hulgale väikestele projektidele, mis pole omavahel seotud. Erilise tähelepanu all on 
tasakaalu säilitamine kulukohustuste ja välja maksete vahel (täitmata kulukohustused: 
„Reste à Liquider” või „RAL”) ja proj ekti või programmi lõpetamiseks kuluva 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
 
ET 10   ET keskmise aja jälgimine. Projekte, mis ei edene ladusalt kas seetõttu, et pikka aega 
pole ühtegi tehingut toimunud või et pangaar veid pole peale viit aastat suletud, 
vaadeldakse eraldi.  
c) Tulevased arengud: õigusaktide ratsionaliseerimine 
Meie välisabiprogrammidel on se lja taga ligi 50-aastane areng.  Nad toetuvad 30 
erinevale õiguslikule vahendile, mõned neist on temaatilise (toiduohutus ja 
inimõigused), mõned geograafilise suunitlusega  (k.a abi AKV riikid ele, mis ei tule 
EU üldeelarvest). On olemas ka teat ud erivahendid, mis hõlmavad sisepoliitika 
välismõju. Nende erinevate programmide efektiivne ja koordineeritud juhtimine on muutunud üha raskemaks ja on meie abit egevuse eriti abisaajatele tarbetult 
keeruliseks teinud. Septembris 2004 tegi komisjon ettepaneku vahendite oluliseks 
lihtsustamiseks, et jõuda olemasolevate vahenditega paremate tulemusteni.  
Saavutatud tulemused ja saadud õppetunnid
 
a) Eelarve täitmine ja uued kulukohustused  
Eelarve täitmise üldine tase on kõrge ning majandustulemuste püsiv paranemine 
viimase kahe aasta jooksul jätkus ka 2004. aastal. Kulukohustuste kogusumma (6916 miljardit eurot) oli küll madalam kui 2003. aastal, kuid see vahe on selgitatav 
Euroopa Arengufondi (EAF) kõrge kulukohustu ste tasemega 2003. aastal (põhjus on 
9. EAFi hiline ratifitseerimine ning ebatava liselt suur hilinenud meetmete arv, mida 
ei saanud enne uut rahastamisprogrammi ellu  viia)-. 2004. aastal j õudsid eelarvelised 
kulukohustused (4268 miljardit eurot) järj ekordselt rekordilisele tasemele. 
Väljamaksed ulatusid 6211 miljardi euroni, mis on eelmise aastaga võrreldes oluline tõus ning peaaegu miljard eurot rohkem kui 2002. aastal, peegeldades nii eelarve paremat täitmist kui ka EAFi vahendite paremat kasutamist.  
EuropeAid käsutuses olevad vahendid: ametlik arenguabi ( Official Development Aid  
– ODA), ametlik abi ( Official Aid  – OA) jt .
10  
                                                 
10 Siia pole arvestatud teiste peadirektoraatide, nt ECHO, majanduse ja rahanduse peadirektoraadi 
(ECFIN), kalanduse peadirektoraadi (FISH) jt, hallatavaid vahendeid. 
 
ET 11   ET EuropeAid – piirkondliku jaotuse areng 2001–2004. (Kulukohustused miljonites eurodes)
Balkani 
riigidUued 
sõltumatuLadina-
AmeerikaAasiaVahemere 
maadLõuna-
AafrikaAKVTemaatilin
eKokku
2001 705 426 301 407 709 121 1927 972 5568
2002 658 432 333 575 762 124 2125 993 6002
2003 620 504 342 558 782 127 3769 985 7687
2004 663 504 312 611 1003 135 2648 1039 69160 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 4000Balkani riigidUued sõltumatud riigidLadina-AmeerikaAasiaVahemere maadLõuna-AafrikaAKVTemaatiline
2004
2003
2002
2001
 
 
ET 12   ET EuropeAid – piirkondliku jaotuse areng 2001–2004. (Väljamaksed miljonites eurodes)
Balkani 
riigidUued 
sõltumatuLadina-
AmeerikaAasiaVahemere 
maadLõuna-
AafrikaAKVTemaatilin
eKokku
2001 845 402 152 383 488 99 1779 806 4954
2002 619 384 182 455 707 119 1922 861 5249
2003 425 396 290 470 700 118 2345 872 5616
2004 510 359 314 526 1125 116 2464 797 62110 500 1000 1500 2000 2500Balkani riigidUued sõltumatud riigidLadina-AmeerikaAasiaVahemere maadLõuna-AafrikaAKVTemaatiline
2004
2003
2002
2001
 
Nende arvude põhjal võib te ha järgmised järeldused:  
• Üldise tulemuslikkuse paranemine saa vutati üleandmisprotsessi käigus – abi 
juhtimine kohapeal kiirendas kulukohus tuste täitmist ja väljamakseid. 
• Vahendite kättesaadavaks tegemine on paranemas – väljamaksete suhe 
kulukohustustesse näitab, et komisjon on võimeline kulukohustused kohapeal üha 
kiiremini konkreetsete meetmete näol realiseerima. 
• Paindlikkus reageerida ootamatutele krii sisituatsioonidele ja ettenägematutele 
vajadustele on vähenemas – enam ei sa a ühenduse eelarve ühe välistegevuse 
valdkonna kasutamata vahendeid kasutada teise välistegevuse valdkonna jaoks, sest kõik olemasolevad vahendid kasutatakse ära. 
Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ook eani (AKV) riikides jäid kulukohustused 2004. 
aastal osaliselt täitmata, se st tingimused kahes riigis ei olnud piisavad kulukohustuste 
heakskiitmiseks. Siiski prognoositakse, et kõik Euroopa Arengufondis AKV riikide 
jaoks olemasolevad eraldised makstakse välja 2007. aastaks. Väljamaksed EAFist saavutasid seevastu 2004. aastal rekordta seme. Vahemere programmi (MEDA) areng 
oli muljetavaldav – kulukohustused suur enesid 22% ja väljamaksed 60%. 
Kulukohustused ja väljamaksed suurenesid samuti Balkani riikide programmis 
 
ET 13   ET CARDS (6% ja 20%) ja Aasia programmis (9% ja 12%). Programmi TACIS raames 
toetust saavates Ida-Euroopa ja Kesk-A asia riikides jäid kulukohustused 2003. aastal 
saavutatud kõrgele tasemele, samal ajal ku i väljamaksed vähenesid, kuna mitmed 
partnerriigid allk irjastasid rahastamislepingu liiga hi lja. Ladina-Ameerikas seevastu 
paranesid väljamaksed, aga kulukohustused veidi vähenesid. 
Vaesusevastane võitlus 2000–2004
riigispetsiifilised assigneeringud – k.a. EIP –  / väljamaksed kokku)2000–2003 EÜ aruanne arenguabikomiteele (kasutades sama meetodit: LDC/LIC´i 
LDC : vähimarenenud riigid
OLIC : teised madala sissetulekuga riigid21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
 
Kulutused madala sissetulekuga ja vähima renenud riikidele suurenesid uuesti umbes 
2,9 miljardi euroni. Osakaal väljamaksete kogusummast küll langes veidi, kuid jäi 
siiski 45% juurde. 
 
ET 14   ET  EuropeAid 2004: abi jaotus valdkondade kaupa
Kohustus miljonites eurodes
Kõiki vahendeid haldab 2004. EuropeAid  (Ametlik arenguabi / ametlik abi / mitteametlik arenguabi / mitteametlik abi)Mitteametlik  
arenguabi / 
mitteametlik abi; 250 
mln eurot; 4%
Sotsiaalne 
infrastruktuur ja 
sotsiaalteenused; 
3180 mln eurot ; 46%Muu/määratlemata; 
150 mln eurot; 2% Hädaabi; 206 mln
 eurot; 3% Võlgadega seotud 
meetmed 5 mln eurot; 
0%
Abi kaupadena ja 
üldine programmiabi; 
809 mln eurot; 12%
Mitmesektoriline / 
horisontaalne; 963 
mln eurot; 14%
Tootmissektorid; 424 
mln eurot; 6%
Majanduslik 
infrastruktuur ja 
teenused 929 mln 
eurot; 13%
 
Suur osa uutest kulukohustust est (üle kolmandiku) läks eriprojektidel e sotsiaalse 
infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste edenda miseks, hõlmates esmatasandi tervishoiu ja 
hariduse. Kindel majanduspoliitika on tõen äoliselt kõige mõjusam vahend vaesuse 
vähendamiseks ja üha suuremal abi andmis el eelarvetoetustena, mis on tihti seotud 
valdkondlike reformidega sots iaalteenuste edendamiseks , on siin oluline osa. 
Seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega tähistatakse Aafrikat kui 
„kriisi epitsentrit“. Kuigi 2004. aastal ol i põhjust optimismiks – vaesumise oht 
mitmetes maades langeb, juurdepääs tervis hoiule ja haridusele on paranemas – on 
tõsised probleemid vaesuse, konfliktide ja  ebastabiilsusega j äänud. Komisjon jätkas 
2004. aastal uute lahenduste otsimist koostöö mõju suurendamiseks, toetades Aafrika 
enda algatusi mandri probleemide lahendamiseks Aafrika rahutagamisvahendi ja veevahendi rahastamisega ning säilita des juhtrolli eelarve toetamisel.  
Aasia riikides toetatakse vaesusevastast võitlust 11 projektiga, mille eelarve 2004. 
aastal oli 180 miljonit eurot, nt Kambod ža majandusliku ja sotsiaalse ülesehituse 
projekt (25 miljonit eurot), laen vaesus e vähendamise toetuseks Vietnamis (20 
miljonit eurot), valdkonna toetus algha ridusele Indoneesias (20 miljonit eurot). 
Komisjon toetab kaheksas Aasia riigis haridusele juurdepääsu parandamist, eriti just tüdrukute ja ebasoodsas olukorras olevate gr uppide, nt vähemuste, puuetega laste, 
tänavalaste juurdepääsu haridusele. Kv aliteetse tervishoiuteenuse üldise 
kättesaadavuse parandamiseks, mis on aas tatuhande arengueesmärkide põhieesmärk, 
 
ET 15   ET on ette nähtud projektid, mille eelarve on üle 100 miljoni euro, mis kas aitavad 
riikidel välja töötada valdkondlike reform e tervishoiu kättesaadavuse parandamiseks 
või (kriisijärgses olukorras olevates r iikides nagu Afganistan ja Ida-Timor) 
kindlustada esmatasandi tervishoid elanikkonna vaesematele gruppidele.  
Vahemere regioonis ja Ladina-Ameerikas, kus enamik riike on liigitatud keskmise 
sissetulekuga riikide kate gooriasse, nõuab nende praegune arengutase, mis on 
mõnikord seotud nõrga majanduskasvu, demograafilise surve, majandusreformide ja vastuolulise riigijuhtimisega, sekkumi st vaesuse vastu võitlemiseks ning 
riigijuhtimise parandamiseks. Sellega seoses  toetatakse nt algha ridust Nicaraguas ja 
esmast tervishoiusüsteemi Boliivias. Mitmete projektide eesmärk on anda vaestele ja ebasoodsas olukorras gruppidele rohkem õigusi. MEDA programmi eesmärk on 
vaesuse kaotamisega piirkonnas edendada  säästvat majanduslikku ja sotsiaalset 
arengut. Väljavaated paremale p iirkondlikule koostööle ja suuremale 
majanduskasvule tõusid 2004. aastal seoses pideva edasiminekuga kaubandusläbirääkimistes vabakaubandusts ooni loomiseks Vahemere regiooniga 
ning uue ja lootustandva vaesuse leev endamise algatusega, mis keskendub 
detsentraliseeritud kohalikule arengule. Samuti on välja arendatud uued algatused 
demokraatia ja inimõiguste tugevdamiseks ning kodanikuühiskonna laialdaseks kaasamiseks. Hea näide selli stest projektidest Ladina-Ameerikas on käimasolev 
justiitsreform Peruus ja tervet piirkonda hõlmava toiduohutuse programmi 
käivitamine, mis tugevdab soolist võrdsust  kinnisomandi andmisega naistele, ja ka 
piirkondlike institutsioonide  toimimise parandamine. 
b) Tulemused, efektiivsus ja mõju 
Komisjon kasutab tulemustele orienteeritud jälgimisprogrammi, mis seisneb 
sõltumatute ekspertide käimasolevate pr ogrammide ja projektide regulaarses 
külastamises. 2004. aastal hõlmas see sü steem 117 maad ning aruanded tehti 1100 
erineva projekti kohta, mille koguväärtus ol i 7,6 miljardit eurot. Projektidele ja 
programmidele antakse punkte rahvusvahe liselt kokkulepitud kriteeriumide alusel. 
Järeldustest ilmneb, et 2004. aastal jälgit ud projektide ja programmide tulemus 
kõigis kriteeriumides oli keskmiselt „plaan ipärane" või parem. Tulemused näitavad, 
et umbes 90% projektidest täidavad oma ees märki, vaatamata sellele, et väike osa 
projektidest vajab kohen damist. Tähelepanu keskendami ne kvaliteedile projektide ja 
programmide ettevalmistamisel peaks tagama püsiva tulemuste paranemise kõikides kriteeriumides.  
Parimaid tulemusi näitavad efektiivsus ja mõju. Esimesed märgid efektiivsuse 
tõusust üleminekuprotsessi raames on olem as, ja asjaolu, et aruanded AKV riikide 
kohta on halvemad kui teiste piirkondade kohta,  võib olla tingitud sellest, et paljudes 
nendes riikides on üleminekuprotsess just  lõppenud ning üldine olukord keeruline. 
Süsteemi metoodikaalane töö jät kub, et oleks võimalik teha paremini võrreldavaid ja 
täpsemaid järeldusi.  
Sektorite lõikes saadud tulemused näitavad makromajanduslike ja sotsiaalsete 
sektorite projektide suurt olulisust, efektiivsust ja mõju, ja kuigi toiduohutuse projektid said kokku vähem punkte, oli ne nde tulemus kolme põhikriteeriumi puhul 
samuti hea. Sellel on s uur tähendus nende projek tide panuse hindamiseks 
aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel. 
 
ET 16   ET Kui lõpetatud projekte ja pr ogramme hindavad tavaliselt ge ograafilised üksused, siis 
annab välissuhete volinikule alluv tsentraalne hindamisüksus juhised 
hindamismetoodika parandamiseks ja hindab strateegiaid, sektoreid ja teemasid. 
Lõpetatud hindamisaruannete tekstid aval datakse EuropaAid'i veebilehel rubriigis 
„hindamine".11 2004. aastal lõpetati 12 hindamist ning 13 olid töös, lisaks viiakse 
veel läbi kaks ühist hindamist (esimene on koordineerimise, kooskõla ja vastastikuse 
täiendamise, teine eelarvetoetuse hindamine).  
c) Pikaajalised perspektiivid  
Kuigi ühe aasta tulemusi ei saa üle tähtsustada, on senine  areng siiski näidanud, et 
aastal 2000 läbiviidud reformidel on tugev positiivne mõju. Peale viit aastat on õige aeg tulemusi hinnata. 2004. aasta lõpus alus tas komisjon tagasivaate protsessi, et 
hinnata arengupoliitika avalduse rakendamist ja mõju ning selle tähtsust nii liidu sees 
(eriti viimane laienemisvoor) kui  ka väljaspool liidu piire (n t suhete intensiivistamine 
naaberriikidega Euroopa naaberriikid e poliitika raames, mitte enam ainult 
kaubandust ja majandust puudutava üleilmastu mise kiirendamine ja laiendamine, 
suurenev rahvusvaheline ühtsus aastatuha nde arengueesmärkide suhtes ning 
julgeolekuküsimuste kasvav osatähtsus ) toimunud oluliste m uudatuste taustal. 
Sellepärast otsustati korraldada avalik ar utelu arengupoliitika üle, et selle rolli ELi 
laiemas välistegevuse kontekstis selgitada ja täielikult avada selle potentsiaal keskse poliitilise vahendina vaesuse ja ebav õrdsuse põhjuste kõrvaldamiseks.  
Teiseks saab kavandamisprotsessi pa randada vahekokkuvõtete tegemisega. Nagu 
kõik teised abiandjad, seis ab ka EL silmitsi vajaduseg a vastastikust täiendavust 
pidevalt parandada ja kaasata kõiki valdkondi puudutavaid küsimusi, nagu soolise 
võrdsuse, konfliktide ennetamise ja kes kkonna roll arengus, ning uuemaid teemasid, 
nagu julgeolek, migratsioon ja asüül. Kokkuvõtted andsid hea võimaluse 
programmide paremaks häälestamiseks ja näitasid, et parandusi tuleks teha 
järgmistes valdkondades: 
– parandada tulemuslikkuse hindamist näitaj ate abil (kuigi näita jate süsteemi on 
parandatud, on alus tihti veel nõrk); 
– tagada tihedam seos aluseks olevate strateegiadokumentidega ja 
– parandada vastastikust täiendavust teiste abiandjatega. 
Kolmandaks peab EL jätkama aktiivset rolli tegevuste ühtlustamisel rahvusvahelisel 
tasandil ja säilitama seda dünaamikat, et see viiks konkreetsete meetmeteni riikides. 2004. aastal väljatöötatud ja 2004. aasta novembris nõukogus vastuvõetud näitajad ja 
eesmärgid on osutunud kasulikeks, kuid kõiki del abiandjatel on va ja teha suuremaid 
pingutusi, et nende eesmärkide ja nä itajatega tõesti ka arvestataks. 
                                                
 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm