[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.6.2008

KOM(2008) 353 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on esitatud algmääruse rakendamise kontekstis ja on kahe uurimise tulemus, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrusega (EÜ) nr 2022/95[1], kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit ja CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid määrusega (EÜ) nr 663/98[2]. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise ja vahepealse läbivaatamise taotlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002[3] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Lõpuks tehti tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja määrusega (EÜ) nr 945/2005[4] kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad vahemikus 29,26 kuni 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 and ex 3105 90 91 alla. 19. aprillil 2007 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) No 442/2007[5] lõplikud dumpinguvastased meetmed Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuanalüüsi, kuid sisaldab täielikku loetelu hindamisele kuuluvatest tingimustest. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatavate meetmete kokkuvõte a) Venemaa tootjalt, Open Joint Stock Company (OJSC) „Mineral and Chemical Company Eurochem” (Eurochem) pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine Aastal 2005 esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdub dumpingu uurimisega, esitas ammooniumnitraati eksportiv Venemaa tootja Eurochem. Olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon selle läbivaatamise 30.11.2005[6]. b) Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine. Pärast eelseisvat aegumist käsitleva teate[7] avaldamist esitati komisjonile 17. jaanuaril 2007 läbivaatamise taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi „aegumise läbivaatamine”). Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul üle 50 % Euroopa Ühenduse ammooniumnitraadi kogutoodangust. Olles kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid aegumise läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon selle läbivaatamise 14. aprillil 2007[8]. Komisjoni lisatud ettepanekus nõukogu määruse kohta on esitatud lõplikud järeldused dumpingu jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kohta. Vahepealse läbivaatamise asjus konsulteeriti liikmesriikidega dumpinguvastase komitee 16. septembri 2006. aasta istungil. 16 liikmesriiki oli kavandatud meetmetega nõus, 4 jäi erapooletuks ja 5 ei avaldanud arvamust. Aegumise läbivaatamise asjus konsulteeriti liikmesriikidega dumpinguvastase komitee 27. mai 2007. aasta istungil. X liikmesriiki oli kavandatud meetmetega nõus, X olid vastu, X jäi erapooletuks ja X ei avaldanud arvamust. Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 13. juulil 2008. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Tegevuse vorm on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning selle suhtes ei kohaldata siseriiklikke otsuseid. |

Viidet sellele, kuidas ühendusele, liikmesriikide valitsustele, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, ettevõtjatele ja kodanikele kanda jääv rahaline ja halduskoormus oleks minimaalne ja ettepaneku taotletava eesmärgi suhtes proportsionaalne, ei ole kohaldata. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusaktid: määrus. |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[9] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni poolt pärast nõuandekomiteega konsulteerimist esitatud ettepanekut

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 2022/95[10] kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit ja CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid määrusega (EÜ) nr 663/98[11]. Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise ja vahepealse läbivaatamise taotlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002[12], lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Lõpuks toimus tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja määrusega (EÜ) nr 945/2005[13], kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad vahemikus 41,42 kuni 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

(2) 19. aprillil 2007 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007[14] lõplikud dumpinguvastased meetmed Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes.

2. Läbivaatamistaotlus

2.1 Venemaalt pärit ning äriühingus Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral ja Chemical Company (edaspidi „Eurochem”), mis on Eurochemi kontserni liige, toodetud ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine.

(3) 30. augustil 2005 esitati komisjonile osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse, mis piirdub dumpingu uurimisega, esitas ammooniumnitraati eksportiv Venemaa tootja Eurochem.

(4) Eurochem väitis, et asjaolud on muutunud ja eelkõige, et nende oma andmetel põhineva normaalväärtuse ja kõnealuse toote ühendusse müüdava ekspordi hindade võrdlusel selguks, et dumpingu määr on märgatavalt madalam kehtivate meetmete tasemest, ning esitasid selle kinnituseks esmapilgul usutavaid tõendeid. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks määratud kahjumarginaalil, enam dumpingu korvamiseks vajalik.

(5) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon selle läbivaatamise 30. novembril 2005[15].

2.2. Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine

(6) Pärast eelseisvat aegumist käsitleva teate[16] avaldamist esitati komisjonile 17. jaanuaril 2007 taotlus aegumise läbivaatamiseks.

(7) Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul üle 50 % Euroopa Ühenduse ammooniumnitraadi kogutoodangust.

(8) Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumise tagajärjel tõenäoliselt jätkuks või korduks dumping ja kahju tekitamine. Üks huvitatud isik väitis, et komisjon oleks pidanud algatama ex officio samaaegselt nii dumpingut kui kahju hõlmava vahepealse läbivaatamise, et võtta arvesse aastatel 2004 ja 2007 toimunud EÜ laienemisest põhjustatud olukorra muutusi. Komisjon on mitme teatisega[17], mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas , kutsunud huvitatud isikuid taotlema vahepealse läbivaatamise algatamist, kui nad esitavad tõendid selle kohta, et meetmed oleksid pidanud uusi liikmesriike hõlmavale teabele põhinedes praegustest oluliselt erinema. Komisjonile pole esitatud ühtegi sellist taotlust ega põhjendatud tõendit. Sellega seoses tuleb märkida, et seesuguste tõendite puudumisel pole laienemine per se piisav põhjus läbivaatamise algatamiseks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(9) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal aegumise läbivaatamise algatamiseks, algatas komisjon selle läbivaatamise 14. aprillil 2007[18].

3. Uurimisega seotud isikud

(10) Vahepealse läbivaatamise uurimine piirdub Eurochemiga seotud dumpingu uurimisega. Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult eksportivale tootjale, ekspordimaa esindajatele ja ühenduse tootjatele.

(11) Seoses aegumise läbivaatamise uurimisega teatas komisjon ametlikult eksportivatele tootjatele, ekspordiriigi esindajatele, importijatele, ühenduse tootjatele, kasutajatele ja taotluse esitajale (EFMA) aegumise läbivaatamise algatamisest.

3.1 Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

(12) Ühenduse tootjate (arvuliselt 23) ja ühendusse importijate suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti ühenduse tootjatel ja importijatel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 endast 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

(13) Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades, et 14 ühenduse tootjat ilmutas valmidust teha koostööd, otsustati, et ühenduse tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut.

3.2 Ühenduse importijate väljavõtteline uuring

(14) Algatamisteatele reageeris ja avaldas valmidust teha koostööd ainult üks importija. Kuid see importija ei esitanud lõpuks nõutud teavet, kuna ta lõpetas Venemaalt ammooniumnitraadi importimise aastal 2005.

4. Küsimustikud ja kontrollkäigud

(15) Vahepealse läbivaatamise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadeti küsimustik Eurochemile, mis asus koostööle, vastates küsimustikule.

(16) Aegumise läbivaatamiseks vajaliku teabe saamiseks saadeti küsimustikud kõikidele asjaomaste riikide teadaolevatele eksportivatele tootjatele, sidusimportijatele, valimisse kuulunud ühenduse tootjatele, kasutajatele ja taotluse esitajale.

(17) Aegumise läbivaatamise küsimustiku vastused saadi:

(18) Kolmelt Venemaa eksportivalt tootjalt/edasimüüjalt. Need äriühingud olid: Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical company Eurochem (edaspidi „Eurochem”), Acron (edaspidi „Acron”) ja JSC Minudiobreniya (edaspidi „Minudiobreniya”).

(19) Neljalt valimisse kuulunud ühenduse tootjalt:

- Grande Paroisse Société Anonyme (Pariis, Prantsusmaa),

- Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Ühendkuningriik),

- Yara (Belgia, Holland, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik),

- Zakłady Azotowe Puławy (Poola).

(20) 55-st potentsiaalsest ammooniumnitraadi ühendusse importijast, kelle poole pöörduti, vastas ainult 3 äriühingut, kes märkisid, et nemad kõnealusel ajavahemikul kõnealust toodet ei importinud.

(21) Kirjalikke märkusi saadi Euroopa Liidu põllumajandusorganisatsioonide komiteelt (COPA) / Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldiselt liidult (COCEGA), Inglismaa ja Walesi riiklikult põllumajandustootjate ühenduselt ning Rootsi põllumajandustootjate föderatsioonilt.

(22) Mõlemal juhul anti huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist vastavates algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(23) Komisjon otsis ja kontrollis teavet, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:

a) Venemaa eksportivad tootjad

(24) „Eurochem“ ja kaks temaga seotud äriühingut[19]:

- PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venemaa ja

- PJSC Nevinnomõsskii Azot (Nevinka Azot), Nevinnomõssk, Venemaa.

(25) Acron ja kolm temaga seotud äriühingut:

- Open Joint Stock Company (OJSC) Dorogobuzh,

- JSC Kubanagranova,

- ZAO Rostagranova.

(26) Minudiobreniya

b) Valimisse kuulunud ühenduse tootjad

- Grande Paroisse Société Anonyme (Pariis, Prantsusmaa),

- Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Ühendkuningriik),

- Yara Société Anonyme (kontoreid külastati Belgias Brüsselis, Prantsusmaal Pariisis ja Hollandis Sluiskilis),

- Zakłady Azotowe Puławy (Poola).

c) Sidusimportija

(27) Eurochem GmbH – Zug (Šveits)

d) Ühenduse sõltumatud importijad

(28) Ühtegi kontrollkäiku ei tehtud, sest küsimustikule ei vastanud ükski asjaomase riigi ammooniumnitraadi importija.

5. Uurimistega hõlmatud ajavahemikud

(29) Eurochemi importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi „vahepealse läbivaatamise uurimisperiood”).

(30) Aegumise läbivaatamine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

6. Teavitamine ja võimalus esitada märkusi

(31) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Eurochemi äriühingule kehtestatud dumpinguvastaste meetmete muutmist ja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu säilitamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi suhtes. Pärast teabe saamist anti neile võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Märkused vaadati läbi ja need võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(32) Nendes läbivaatamistes käsitletav toode on sama, mis nõukogu määruses (EÜ) nr 945/2005 määratletud toode, st Venemaalt pärit tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

2. Samasugune toode

(33) Nagu ka eelnevatel uurimistel, leiti, et Venemaa siseturul toodetud ja müüdud ammooniumnitraadil ja Venemaalt ühendusse eksporditud ammooniumnitraadil on ühesugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning ühesugune kasutusotstarve. Seetõttu käsitletakse neid käesolevate uurimiste käigus algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt samasuguste toodetena.

(34) Ühenduse tootmisharu poolt valmistatav ammooniumnitraat on oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest Venemaalt ühendusse eksporditava ammooniumnitraadi suhtes samasugune toode.

C. OSALINE VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE: DUMPING

1. Üldist

(35) Kuna kõik vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil Eurochemi poolt ühendusse müüdud tooted olid valmistatud ainult ühe Eurochemiga seotud tootja, NAK Azoti poolt, on normaalväärtuse ja ekspordihinna analüüs tehtud üksnes selle tootja kohta. Saadud dumpingumarginaali ja tollimaksu, kui neid kohaldatakse NAK Azoti toodetud impordi suhtes, tuleks kohaldada ka sellega seotud äriühingu Nevinka Azoti suhtes.

2. Normaalväärtus

(36) Ühendusse eksporditi ainult ühte tooteliiki, seetõttu määrati normaalväärtus selle tooteliigi alusel. Uuriti, kas tavapärase kaubandustegevuse käigus on toimunud piisav müük vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Iga tehingu siseturu müügihinda võrreldi tootmise kogukuludega.

(37) Sellega seoses tuleb märkida, et elekter ja gaas moodustasid suure osa omahinnast ning olulise osa tootmise kogukuludest. Tavapärase kaubandustegevuse hindamise eesmärgil uuriti ka seda, kas vaatlusaluse tootega seotud tootmis- ja müügikulud on asjakohasel viisil kajastatud uuritavate isikute raamatupidamises.

(38) Uurimisel ei ilmnenud, et elektrikulud ei oleks olnud raamatupidamises asjakohasel viisil kajastatud. Sellega seoses märgitakse muu hulgas, et Eurochemi poolt vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil tasutud elektrihinnad olid teiste riikide, näiteks Kanada ja Norra, hindadega võrdlemisel kooskõlas rahvusvaheliste turuhindadega. Siiski ei saa öelda sama gaasihindade kohta.

(39) Gaasihindade suhtes tehti energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal kindlaks, et Eurochemi poolt makstud hind moodustas umbes ühe viiendiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast. Lisaks näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaiseid gaasihindu reguleeriti ja need olid palju madalamad näiteks USA, Kanada, Jaapani ja ELi maagaasi turuhindadest. Need neli turgu moodustavad kokku 46 % maailma gaasitarbimisest ja nende siseturgudel valitsev hinnatase kajastab kulusid mõistlikul määral. Seetõttu saab neid gaasiturge pidada tüüpiliseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Kättesaadav teave viitab ka sellele, et Vene gaasi müügihinnad siseturul ei kata isegi gaasi tarnija Gazpromi kulusid.

(40) Eeltoodut arvesse võttes leiti, et NAK Azoti poolt uurimisperioodil makstud gaasi hindasid ei saa kasutada vaatlusaluse toote tootmishinna kindlaksmääramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 5 esimese lausele. Seetõttu tuli algmääruse artikli 2 lõikega 5 ette nähtud korras korrigeerida NAK Azoti kulusid, st kõnealusel juhul gaasitarne kulusid nii, et need kajastaksid vahepealse läbivaatamise uurimisperioodi jooksul samasuguse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Kuna käesolev läbivaatamine piirdus Eurochemi dumpingu taseme uurimisega, ei olnud võimalik korrigeerida kulusid teiste tootjate või Venemaale eksportijate poolt makstud moonutuseta hindade alusel, kuna need andmed polnud kättesaadavad. Kõnealuseid asjaolusid arvestades peeti asjakohaseks korrigeerimisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 lähtuda teabest muude tüüpiliste turgude kohta. Seega võeti korrigeeritud hinna aluseks Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa–Tšehhi piiril ilma veokuludeta (edaspidi „korrigeeritud Waidhausi hind”).

(41) Korrigeeritud gaasihindade arvesse võtmiseks arvutati ANK Azoti esitatud toomiskulud seetõttu ümber. Selle ümberarvutatud tootmiskulu põhjal leiti, et kogu kodumaise toote müük, mis oli otseselt võrreldav ainsa äriühingu poolt eksporditava toote tüübiga, oli mittetulunduslik, st polnud valmistatud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seetõttu tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtus arvutati eksporditava toote tüübi tootmiskulude põhjal pärast eespool nimetatud gaasikulu korrigeerimist; lisati ka mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.

(42) Müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt kindlaks teha, sest NAK Azoti tavapärane kaubandustegevus ei sisaldanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest uurimisse on kaasatud ainult üks teine tootja (Nevinka Azot). Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool märgitud põhjustel oleks tulnud samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete NAK Azoti tootmiskulusid gaasikulude arvesse võtmiseks samuti korrigeerida. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

(43) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks põhjendatud meetodil. Põhja-Ameerikas oli arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Sellega seoses hinnati avalikult kättesaadavat teavet väetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, mille aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, kes leiti kuuluvat lämmastikväetise sektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetise tüüpilisi tootjaid (keskmiselt üle 80 % äriühingu/ärisegmendi käibest) ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitleti seega kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi.

(44) Müügi-, üld- ja halduskulude määr oli 6,9 %. Arvutatud keskmine kasumimäär oli 9,1 %. Tuleb märkida, et nii määratud kasumisumma ei ületanud Venemaa tootjate kasumit sama üldkategooria toodete müügist omamaisel turul.

3 Ekspordihind

(45) Tehti kindlaks, et Eurochem müüs vaatlusalust toodet ühendusse vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil agendilepingu alusel kahe sidusettevõtja kaudu, kellest ühe (Eurochem Trading) asukoht oli Šveitsis ja teise (Cumberland) asukoht Briti Neitsisaartel. Nimetatud teine ettevõtja lõpetas oma tegevuse 2005. aasta algul.

(46) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ekspordihinnad, mida tegelikult maksti või tuli maksta toote eest eksportiva riigi poolt ekspordiks müümisel ühendusse.

4 Võrdlus

(47) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil ja NAK Azoti tasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 võeti nõuetekohaselt arvesse hinda ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi ning tehti vajalikke korrigeerimisi. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis-, pakendamis- ja lisakulude, krediidi ja vahendustasu erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid. Seega, kuna eksport toimus eespool nimetatud sidusettevõtjate kaudu ja kuna need sidusettevõtjad täidavad ülesandeid, mis on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega, rakendati kummagi sidusettevõtja ekspordihinna puhul kohandust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i. Kuna ühenduse importijad koostööd ei teinud, rakendati seda kohandust 1,5 % ulatuses, sest see kajastas esialgse uurimise jooksul vaatlusaluse toote turustamisega seotud sõltumatutele agentidele makstavaid komisjonitasusid.

5 Dumpingumarginaal

(48) Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

(49) Dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on 28,3 %.

6 Muutunud asjaolude püsiv laad

(50) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi võib põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.

(51) Selles suhtes tuleks märkida, et esialgse uurimise käigus määrati normaalväärtus USA siseturu kasumlike müügihindade alusel, sest Venemaa ei olnud sel ajal turumajanduslik riik. Käesoleva läbivaatamise raames käsitatakse Venemaad turumajandusriigina ning seepärast on normaalväärtus määratud Eurochemi tootmiskulude alusel, mida on vajaduse korral korrigeeritud. Ei leitud märke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei võiks pidada püsivaks.

(52) Võrreldes varasema ja käesoleva uurimise normaalväärtusi ja ekspordihindasid, tuvastati võrreldavaid tootetüüpe arvesse võttes, et normaalväärtus on märkimisväärselt tõusnud, kuid keskmine ekspordihind on tõusnud isegi rohkem, tuues kaasa dumpingutaseme alanemise. Mis puutub ekspordihindadesse muudel turgudel, leiti need üldiselt olevat samal tasemel ühenduse turu ekspordihindadega. Ei leitud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhindadega eksporti ei jätkata, ehkki seda võidakse teha esialgse uurimisega võrreldes madalamal tasemel.

(53) Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega (mis praegu põhineb Eurochemi oma normaalväärtusel ja ekspordihindadel) võib muutunud asjaolusid pidada põhjendatult oma laadilt püsivateks.

(54) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks dumpinguvastane tollimaks ületada kindlaksmääratud dumpingumarginaali, vaid peaks olema sellest marginaalist väiksem, kui selline madalam tollimaks oleks piisav ühenduse tootmisharu kahju kõrvaldamiseks. Kuna Venemaa jaoks kehtivad tollimaksud on arvutatud kahjumarginaali alusel ja kuna käesoleva uurimise ajal määratud uus dumpingumarginaal on varem arvutatud kahjumarginaalist madalam, tuleks tollimaksu kohandada käesoleva uurimise ajal leitud dumpingumarginaaliga, täpsemalt 28,3 %-ga.

7 Järeldus

(55) Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva laadiga seoses tehtud järeldusi, tuleks Eurochemi kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uut kehtestatud dumpingumarginaali.

(56) Kuna tuvastatud dumpingumäär on madalam kui varasema uurimise käigus kindlaks tehtud kahjumarginaal, tuleks tollimaksu määraks sätestada tuvastatud dumpingumäär.

(57) Kuna esialgse uurimise käigus kehtestati tollimaks konkreetse summana tonni kohta, tuleks samamoodi toimida ka käesoleva uurimise puhul. Tollimaks on seega 32,82 eurot tonni kohta. Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 tuleks ammooniumnitraati sisaldavate kompleksväetiste suhtes, mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi, kohaldada tollimaksu proportsionaalselt ammooniumnitraadi ning muude kõrval- ja toitainete sisaldusega.

(58) Kuigi, nagu eespool öeldud, on see tollimaksumäär määratud NAK Azotilt saadud andmete põhjal, kohaldatakse seda kõigi Eurochemi müügitehingute puhul, olenemata sellest, milline seotud tehas on toote tootnud.

D. AEGUMISE LÄBIVAATAMINE

D.1. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

(59) Järjepidevuse huvides uuriti esimese sammuna, kas dumping käesoleval ajal toimub ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumiseni.

1. Dumpinguhinnaga import aegumise läbivaatamise uurimisperioodil

1.1 Sissejuhatav märkus

(60) Nagu eespool öeldud, tegid uurimise käigus koostööd kolm eksportivat tootjat (Eurochem, Acron ja Minudiobreniya).

1.2 Normaalväärtus

(61) Komisjon uuris, kas siseturu müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks uuriti, milline on koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt siseturul toodetud ja müüdud toote tootmiskulu.

(62) Gaas on vaatlusaluse toote tootmisprotsessi peamine tooraine ning see moodustab olulise osa tootmiskulust. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 uuriti, kas vaatlusaluse tootega seotud tootmis- ja müügikulud on asjakohasel viisil kajastatud uuritavate isikute raamatupidamises.

(63) Energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal tehti kindlaks, et tegelikult maksid Venemaa tootjad valitsuse määruse alusel ebatavaliselt madalat hinda. Näiteks moodustas see ühe neljandiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast ning oli oluliselt madalam kui ühenduse tootjate poolt gaasi eest makstav hind.

(64) Et gaasiga seotud kulusid ei olnud koostööd tegevate tootjate raamatupidamises realistlikult kajastatud, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa siseturu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda, peeti vajalikuks lähtuda korrigeerimisel algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt teistelt tüüpilistelt turgudelt saadavast teabest. Antud juhul võeti korrigeeritud hinna aluseks Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa–Tšehhi piiril ilma veokuludeta (edaspidi „korrigeeritud Waidhausi hind”) ning korrigeerituna nii, et need kajastaksid kohalikku turustuskulu. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg. Seega võib seda käsitleda tüüpilise turuna.

(65) Seoses korrigeeritud Waidhausi hinnaga esitasid Venemaa eksportijad rea vastuväiteid.

(66) Esiteks väideti, et iga korrektsioon nende omamaise turu gaasihinnas oleks õigustamatu, ning kinnitati, et nende raamatupidamisdokumendid kajastavad täielikult samasuguse toote valmistamise ja müügiga seotud kulusid päritoluriigis. Oma kaebust põhjendades esitati sõltumatu konsultatsioonifirma uuring, milles kinnitatakse, et Vene eksportijad on maksnud gaasi eest hinda, mis kajastab täielikult gaasitarnija kulusid gaasi tootmisel ja müügil. Tuleb märkida, et nagu uuringus osutatud, on võrdluses kasutatud gaasi ja gaasi Venemaa ammooniumnitraadi tootjatele tarnimise kulud hinnangulised, mitte aegumise läbivaatamise uurimisperioodil vältel tekkinud tegelikud kulud. Samuti ei ole selge, kas sel viisil arvutatud kulud kajastavad kõiki algmääruses sätestatud kulusid, st hõlmavad täielikult tootmiskulusid ning kõiki gaasi tootmise ja müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. Lõpuks märgitakse veel, et käesoleva menetluse raames ei saadud kontrollida kättesaadavat teavet gaasitarnijate kulude kohta ning kättesaadav teave ei osuta, et Vene gaasi siseturu müügihinnad oleksid terve läbivaatamise uurimisperioodi jooksul katnud gaasitarnija Gazpromi kulud.

(67) Komisjon on seisukohal, et mingil juhul ei saa seda üksikfakti, et hind, mida tarnija kliendilt gaasi eest küsis, kattis kõik tema kulud, pidada algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaseks kriteeriumiks, mille põhjal saab kindlaks teha, kas samasuguse toote toomiskulud, nii nagu need on äriühingu raamatupidamises kirjeldatud, kajastavad asjakohasel viisil uuritava toote tootmis- ja müügikulusid. Eespool esitatud põhjustel (energiaturule spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud avaldatud allikad ja Venemaa gaasihindade ja Vene gaasi ekspordihindade võrdlus) leiti, et antud juhul see nii ei olnud. Teiseks ei võtnud Venemaa ammooniumnitraadi tootjad arvesse ilmselgelt olulist erinevust ühelt poolt gaasi eest Venemaa siseturul makstud hinna ja Venemaa maagaasi ekspordihinna ning teiselt poolt selle eest ühenduse tootjate poolt makstud hinna vahel. Samuti ei võtnud nad arvesse tõsiasja, et Venemaal olid maagaasi siseturuhinnad reguleeritud ning seega ei saa öelda, et need kajastaksid asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seetõttu on isegi juhul, kui ammooniumnitraadi tootja poolt makstud gaasi hind kattis tarnija tooteühiku tootmis- ja müügihinna, need väited vähetähtsad, sest gaasi turuhind ei pruugi olla selle tootmis- ja müügikuludega otseselt seotud ning hind, millega Venemaa äriühingud aegumise läbivaatamise uurimisperioodil gaasi ostsid, on endiselt riiklikult reguleeritud ja oluliselt madalam reguleerimata turgude hinnatasemest, nagu eespool selgitatud (läbivaatamise uurimisperioodil moodustas gaasi hind Venemaal umbes ühe neljandiku selle ekspordihinnast). Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.

(68) Lisaks väideti, et gaasi osas korrektsiooni tehes kasutati normaalväärtuse määramisel tegelikult sellist meetodit, mida algmääruses ette ei nähta. Seega, kui siseturu gaasikulud asendatakse korrigeeritud Waidhausi hinna alusel arvutatud kuludega ja võetakse arvesse tõsiasja, et need kulud moodustavad olulise osa samasuguse toote üldkuludest ja seega ka saadud normaalväärtusest, tuleks normaalväärtus tegelikult määrata kolmanda „tüüpilise” turu andmete põhjal. Seoses sellega väideti, et turumajandusega riikide jaoks nähakse algmääruses ette üksnes järgmised normaalväärtuse määramise meetodid: i) samasuguse toote omamaise hinna alusel, mis on kujunenud tavapärase kaubandustegevuse käigus, või kui müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus, ii) päritoluriigi tootmiskulude alusel (millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumisumma) või iii) asjakohases kolmandas riigis kehtivate samasuguse toote tüüpiliste ekspordihindade alusel. Venemaa eksportijad järeldasid, et sellest lähtuvalt ei peaks normaalväärtus põhinema kolmandalt tüüpiliselt turult pärinevatel andmetel.

(69) Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et normaalväärtus määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetes 1 kuni 6 kirjeldatud meetoditega. Et teha kindlaks, kas omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja hinnast tulenevalt, st kas see oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas ammooniumnitraadi tootja kulud on algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses usaldusväärselt välja arvutatud. Üksnes pärast kulude usaldusväärsuse väljaselgitamist võib otsustada, milliseid meetodeid tuleks kasutada normaalväärtuse määramiseks. Seepärast on vale väita, et kulude usaldusväärsuse kindlakstegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kasutati uut normaalväärtuse määramise meetodit. Sellest tulenevalt lükati Venemaa tootjate väited tagasi.

(70) Lisaks väideti, et isegi juhul, kui tuleb teha korrektsioon maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude suhtes, ei saa Waidhausis Venemaa maagaasi eest makstav hind olla usaldusväärne alus nimetatud korrigeerimisele, kuna see hind määratakse pikaajaliste gaasilepingute põhjal, mille hinnavalem on seotud naftatoodete hindadega, mitte aga kuludega, mis tekivad gaasi tootmisel ja Venemaal asuvale Eurochemile tarnimisel. Veel väideti, et Waidhausis Venemaa gaasi eest makstav hind ei ole usaldusväärne seepärast, et seda mõjutab Saksamaa liiga kõrge ja võimalik, et ka siseturu konkurentsiväline gaasi hinna kujundus, mida on uurinud ka Saksamaa konkurentsiamet.

(71) Kõigepealt tuleb märkida, et üheks peamiseks kriteeriumiks gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et need kajastaksid asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Kuna kõige suurem osa Venemaalt tulevast gaasist imporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, on korrektsiooni tegemine sealse hinna alusel asjakohane. Sellest lähtuvalt loeti Waidhaus tüüpiliseks turuks ja gaasikulude määramise mõistlikuks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teiseks, kui hind kajastab asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, on selle kulupõhisus väheoluline. Waidhausi kaudu imporditud gaasi hinna puhul ei ole täheldatud riigi sekkumist hinnakujundusse ning seega on sellest tingimusest kinni peetud. Seoses väitega gaasi hinna siseriikliku konkurentsivälise kujundamise kohta Saksamaal märgitakse, et Bundeskartellamti uurimine ei ole lõppenud ning järeldusi ei ole veel tehtud. Pealegi käsitleb kõnealune uurimine Saksamaa peamiste gaasi edasimüüjate gaasihinda Saksamaa siseturul, mitte aga Venemaalt imporditava gaasi müügihinda. Vastupidiselt esitatud väidetele ei pruugi need kaks hinda omavahel seotud olla, sest gaasi edasimüüjate ja nende klientide majanduslikud huvid on selgelt vastupidised. Seega võib oletada, et edasimüüjad soovivad hoida edasimüügihinna võimalikult kõrge, samal ajal on neile aga majanduslikult kasulik võimalikult madal ostuhind, et saada maksimaalset kasumit. Väide, et Saksamaa turgu valitsevatel operaatoritel puudub stiimul pidada Waidhausis läbirääkimisi Venemaalt imporditud gaasi madalate hindade üle, on pelgalt oletus, millel ei ole faktilist tagapõhja. Seetõttu lükati need väited tagasi.

(72) Lisaks väideti, et kui tehakse korrektsioon maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude osas, siis peavad korrektsiooni aluseks olema reguleerimata gaasihinnad Venemaal. Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida ka teistsuguse aluse, Waidhausi valimist valeks. Peamine kriteerium gaasi hinna määramise aluse valimisel on see, et see kajastaks asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Teiseks näitab tõsiasi, et aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vältel omamaisel turul reguleerimata hinnaga müüdud gaasi kogus oli väheoluline (alla 2 %) ning et need hinnad olid märksa lähemal reguleeritud omamaistele hindadele kui vabalt määratud ekspordihindadele, veenvalt seda, et turul valitsevad reguleeritud hinnad olid reguleerimata hindu moonutanud. Seepärast ei saanud reguleerimata omamaiseid hindu kasutada.

(73) Lisaks väideti, et maagaasi riiklikult reguleeritud omamaised hinnad kasvavad Venemaal pidevalt. Seepärast ei saa siseturuhinda pidada konkurentsivõimetuks ega ebamõistlikult madalaks. Sellega seoses osutati, et Venemaa valitsus on vastu võtnud seaduse[20], millega kehtestatakse riiklik programm, mille tulemusena tõuseb Venemaa gaasihind tööstustarbija jaoks korduvalt kuni aastani 2011.

(74) See väide ei ole põhjendatud, sest tüüpilise turu korrektse valiku puhul ei ole määrav, kas hinnad on tulutoovad ja kas nad tõusevad; oluline on see, kas hinnad kajastavad asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. See ei kehti riiklikult reguleeritud hindade puhul isegi siis, kui need pidevalt tõusevad. Seetõttu lükati need väited tagasi.

(75) Veel tehti ettepanek kasutada korrektsiooni alternatiivse alusena Venemaa naaberturgudele eksportimise hinda, kuid seejuures ei esitatud täiendavat teavet ega tõendeid selliste turgude kohta. Leiti, et hinnad, millega Venemaa eksportis gaasi Baltimaadesse, kust oli võimalik saada mõningast hinnateavet, ei olnud piisavalt tüüpilised, sest neisse riikidesse eksporditud kogused olid suhteliselt väikesed. Kuna vajalikud andmed transpordi- ja jaotuskulude kohta ei olnud kättesaadavad, siis ei olnud võimalik välja selgitada usaldusväärseid hindu Baltimaadesse eksportimisel. Seepärast ei saanud neid hindu korrektsiooni alusena kasutada.

(76) Väideti ka seda, et juhul kui kasutatakse Waidhausi ekspordihinda tuleks Waidhausi hinnast maha arvata Venemaa eksporditollimaks (mida tuleb maksta kogu ekspordi eest), sest nimetatud maksukohustus ei ole tekkinud siseturul.

(77) Waidhausi (mis algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt on loetud tüüpiliseks turuks) turuhind on loomulikult ekspordimaksude järgne hind, mitte nimetatud maksude eelne hind. Ostja seisukohalt on oluline see hind, mis tal tuleb Waidhausis maksta, ja tema jaoks ei ole tähtis, kui suure protsendi sellest hinnast moodustab ekspordimaks ja kui suure protsendiosa saab gaasi tarnija. Tarnija püüab aga alati oma hinda maksimeerida ning küsib klientidelt kõrgeimat hinda, mida need on nõus maksma. Kuna see hind on alati tootmiskuludest tublisti kõrgem, võimaldades gaasitarnijal saada väga suurt kasumit, ei ole tema hinnakujunduse jaoks kõige olulisem mitte ekspordimaksu suurus vaid hind, mida kliendid on nõus talle maksma. Seepärast otsustati, et moonutamata turupõhine hind on ekspordimaksu sisaldav hind, mitte selle maksu eelne hind. Seetõttu lükati sellekohased väited tagasi.

(78) Väideti ka seda, et kohaliku edasimüüja juurdehindlust ei tuleks lisada Waidhausi ekspordihinnale, kuna edasimüüjate kasum on juba Waidhausi hinnale lisatud. Väideti, et Venemaa kohalikud edasimüüjad on gaasitarnija tütarettevõtjad ning seega võib edasimüüjate kasumi lisamine kujutada topeltarvestust. Samuti väideti, et arvesse tuleks võtta ka Venemaa loomulikku konkurentsieelist. Väideti, et kuna gaas on Venemaal laialdaselt kättesaadav, kuid ei ole seda ühenduses, on loomulik, et Venemaa omamaised hinnad on madalamad eksporditud gaasi hindadest, mida oleks tulnud siseturul müüdava gaasi hinnas tehtava korrektsiooni määramisel arvesse võtta. Lisaks väideti, et aegumise läbivaatamise uurimisperioodil ei kasutanud üks huvitatud isik maagaasi kõrgsurve peatorustikest tootmispaika tarnimisel kohalike edasimüüjate kohalikku madalsurvetorustikku. Seepärast ei peaks hinnakorrigeerimised hõlmama piirkondlikke transpordihindu.

(79) Esiteks tuleb märkida, et kohalike edasimüüjate juurdehindlus ei sisalda mitte ainult nende ettevõtete kasumimarginaali, vaid ka nende kulusid maagaasi ostu ja edasimüügi vahel.

(80) Teiseks ei saa seda väidet enam piisavalt kontrollida. See tuleneb asjaolust, et Venemaa gaasitarnija ja tema tütarettevõtjad ei olnud käesoleva uurimise objektiks ning seega puudub piisav teave organisatsiooni ja selle kulude struktuuri kohta. Samuti märgitakse, et Venemaa olukord, muu hulgas seoses gaasitarnija ja Venemaa valitsuse tihedate sidemetega, ei ole selles valdkonnas küllalt läbipaistev, et võimaldada piisavat juurdepääsu vajalikele tõenditele.

(81) Pealegi ei suutnud Venemaa eksportijad esitada mingit täiendavat teavet või tõendeid selle kohta, kas ja mil määral olid jaotuskulud juba Waidhausi hinna sisse arvatud. Kuna omamaised kliendid ostsid gaasi siiski kohalikelt tarnijatelt, tuli eeldada, et nad pidid vähemalt müügiteenuste puhul tasuma kohalikud jaotuskulud, mis korrigeerimata Waidhausi hinnas ei sisaldu.

(82) Selles osas tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et isegi kui transpordikulusid poleks korrigeeritud gaasi hinna sisse arvatud, oleks sel dumpingumarginaali arvutamisele oluline mõju, kuigi lõplik dumpingumarginaal oleks siiski märkimisväärne ega muudaks aegumise läbivaatamisel tehtud järeldusi. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. Kuid kui Venemaa tootjad esitavad piisavad kontrollitavad tõendid, mille alusel on võimalik dumpingumarginaali vähendada, võib komisjon kaaluda sellekohase vahepealse läbivaatamise uurimise algatamist.

(83) Mis puudutab väidetavaid konkurentsieeliseid seoses maagaasi kättesaadavusega Venemaal, tuleb märkida, et peamine kriteerium Waidhausi hindade valikul gaasi hinna määramise aluseks oli see, et need kajastavad asjakohasel viisil moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Omamaisel turul valitsevad tingimused ei ole selles olukorras olulised. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

(84) Müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu ega artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kindlaks teha, sest ühegi koostööd tegeva eksportija tavapärane kaubandustegevus ei sisaldanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool esitatud põhjendustes 63 ja 64 osutatud põhjustel peaks gaasikulude suhtes korrigeerima ka eksportivate tootjate samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks põhjendatud meetodil. Põhja-Ameerikas oli arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Sellega seoses hinnati avalikult kättesaadavat teavet väetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, mille aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja, kes leiti kuuluvat lämmastikväetise sektori suurimate äriühingute hulka, kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Kõnealust kolme tootjat käsitleti lämmastikväetiste tüüpiliste tootjatena ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitleti kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilistena. Tuleb märkida, et nii määratud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum ei ületanud Venemaa koostööd tegevate äriühingute tavalisi müügi-, üld- ja halduskulusid ega saadud kasumit.

1.3 Ekspordihind

(85) Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

(86) Kui müük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind kõnealuse sidusimportija ja sõltumatute klientide vahelise edasimüügihinna põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 korrigeeriti kõiki importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, samuti mõistlikku kasumimarginaali.

1.4 Võrdlus

(87) Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrektsioonide näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Sellele vastavalt tehti korrektsioone transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, pakkimis- ja lisakulude, vahendustasude ja krediidi arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid.

1.5 Dumpingumarginaal

(88) Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

(89) Uurimine näitas, et aegumise läbivaatamise uurimisperioodil esines dumpingut. Kaalutud keskmise ekspordihinna ja kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel saadi dumpingumarginaaliks Eurochemi puhul 74 %, Acroni puhul üle 54 % ja Minudiobreniya puhul üle 92 %.

2 Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

(90) Import Venemaalt vähenes umbes 785 000 tonnilt aastal 2003 umbes 155 891 tonnini aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Nende turuosa (umbes 2 %) on siiani märkimisväärne. Seda langust mõjutas 10 uue liikmesriigi liitumine ühendusega aastal 2004 ja kahe uue liikmesriigi liitumine aastal 2007, mis importisid enne nimetatud aastaid Venemaalt ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta ning kehtivate tollimaksude praeguse taseme juures.

2.1 Varasem käitumine

(91) Tuleb meenutada, et Venemaa eksportijad on varem üritanud seadusevastaselt suurendada oma eksporti ühendusse kahel viisil. Aastal 1998 tõsteti määrusega (EÜ) nr 663/98 tollimaksumäärasid nende praegusele tasemele (47 eurot tonni kohta või umbes 40 % Venemaa praegusest ekspordihinnast), sest leiti, et eksportijad tegelesid absorptsiooniga (st ekspordihinda suurendati, millega seoses suurenes ka dumping).

(92) Juunis 2005 sätestati määrusega (EÜ) nr 945/2005 tollimaksud ka muudele Venemaalt eksporditavatele ammooniumnitraadi vormidele, mis olid sisuliselt ammooniumnitraat, kuigi neid deklareeriti „liitväetisena”. See näitab, et Venemaa eksportijad püüavad süstemaatiliselt suurendada oma ühendusse dumpinguhinnaga eksporditava ammooniumnitraadi ekspordimahte.

(93) Samuti tuleb märkida, et aegumise läbivaatamise uurimisperioodil moodustas umbes 50 % Venemaa koostööd tegevate tootjate ekspordist ühendusse eksport Bulgaariasse ja Rumeeniasse (mille suhtes kuni 2007. aasta 1. jaanuarini dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud). Asjaolu, et enne laienemist eksporditi neisse riikidesse dumpinguhindadega, osutab sellele, et meetmete kaotamisel dumping tõenäoliselt kordub.

2.2 Vene eksportijate hinnadünaamika kolmandatesse riikidesse müümisel

(94) Uurimine on näidanud, et Vene eksportijad müüvad kolmandate riikide turgudele dumpinguhinnaga. Sellistele turgudele suunduva ekspordi hinnad on kõige rohkem samal tasemel ühendusse suunduva ekspordi hindadega.

(95) Lisaks on Austraalias ja USAs kehtestatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordile olulised dumpinguvastased meetmed. Eelnev viitab struktuurilisele kalduvusele müüa kaupa dumpinguhindadega ja tõenäosusele, et meetmete kehtetuks tunnistamisel hakatakse eksportima ühendusse dumpinguhindadega.

2.3 Vaba tootmisvõimsus ja selle tõenäoline kasutamine eksportijate poolt

(96) Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil jäi teadaolevate Venemaa eksportijate vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 1,7 ja 2,3 miljoni tonni vahele. See vastab umbes ühele neljandikule ühenduse ammooniumnitraadi kogutarbimisest. Uurimisel ei leitud mingeid tegureid, mis võiksid takistada selle mahu peatset aktiveerimist. Selle vaba tootmisvõimsuse võimalikku kasutamist analüüsiti.

(97) Esiteks, mõned maailma suurimad ammooniumnitraadi eksporditurud on Venemaa impordi eest kaitstud. Eelkõige on Austraalias ja USAs kehtestatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes olulised dumpinguvastased meetmed ning Hiinas on kehtestatud otsene keeld. Seepärast järeldati, et need turud tõenäoliselt seda vaba tootmisvõimsust ei absorbeeriks.

(98) Venemaa eksportijad on väitnud, et SRÜ riikide tarbimine on alates aastast 2005 pidevalt tõusnud ja tõuseb eeldatavalt ka järgmistel aastatel, ning et Venemaa ammooniumnitraadi tootmine suunatakse eeskätt nende turgude täielikule rahuldamisele. Nende väidete toetamiseks ei esitatud piisavalt kontrollitavaid tõendeid. Pealegi olid esitatud tõendid ebatäielikud, kuna neis polnud arvestatud ammooniumnitraadi tootmist muudes SRÜ riikides, mis võiks Venemaa müügiga neil turgudel konkureerida. Igal juhul tekitaks SRÜ riikide tarbimise väidetav arengusuund IFA[21] statistika kohaselt lühikeses ja keskpikas perspektiivis olulisel määral vaba tootmisvõimsust. Lõpuks, arvestades ühenduse praegust hinnataset, mis on koostööd tegevate äriühingute poolt esitatud andmete põhjal Venemaa ja SRÜ riikide hinnatasemest tunduvalt kõrgem, on Venemaa äriühingutel tõenäoliselt ajend vaba tootmisvõimsuse kasutamisel pigem ühendusse eksportimiseks, kui omamaisel või SRÜ riikide turul müümiseks.

(99) Muu müügi tõenäosuse kohta muude eespool nimetatud vaba tootmisvõimsust absorbeerivate kolmandate riikide turgudele väiteid ei esitatud. Igal juhul analüüsiti uurimise käigus koostööd tegevate isikute poolt esitatud teabe põhjal muude kolmandate riikide turgusid ja leiti, et nende tarbimist, ammooniumnitraadiallikaid ja hinnataset arvestades ei ole tõenäoline, et nad absorbeeriksid lisaks Venemaa eksporti määral, mis muudaks vaba tootmisvõimsuse, mida võidaks kasutada ühendusse eksportimiseks, tähtsusetuks.

(100) Lõpuks leidis kinnitust, et ühendus on kõige tähtsam ammooniumnitraadi turg maailmas, et selle lähedus Venemaale hõlbustab logistilisi kaalutlusi ja et Venemaa eksportijatel on seal hästi toimivad tarnekanalid.

(101) Jõuti järeldusele, et kui praegused meetmed tunnistataks kehtetuks, suureneks vaba tootmisvõimsuse rakendamisel tõenäoliselt tunduvalt Venemaa eksportijate poolt ühendusse eksporditava kauba hulk.

2.4 Ajendid müügimahtude ümbersuunamiseks ühendusse

(102) Eespool nimetatud ühenduse ja kõnealuste kolmandate riikide turgude hinnataseme erinevused näitavad eriti selgelt, et Venemaa eksportijatele oleks kasulikum suunata eksporditud kogused kolmandatest riikidest ümber ühendusse. Seega võivad ka sellest allikast tulla märkimisväärsed kogused eksporti.

2.5 Järeldus

(103) Seepärast järeldatakse, et arvestades suhtelisi hinnatasemeid, vaba tootmisvõimsust ja eespool vaadeldud ajendeid, on tõenäoline, et juhul kui kehtivad meetmed kõrvaldatakse: i) dumping jätkub ja ii) ühendusse eksporditavad kogused suurenevad.

D.2. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu mõiste

(104) Ühenduses valmistab samasugust toodet 23 tootjat, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu ühenduses algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(105) Uurimises tegi koostööd üksteist ühenduse tootjat:

- Achema A.B. (Jonava, Leedu),

- Zakłady Azotowe Anwil S.A., (Włocławek, Poola),

- BASF A.G. (Ludwigshafen, Saksamaa),

- DSM Agro B.V. (Sittard, Holland),

- Fertiberia S.A. (Madrid, Hispaania),

- Grande Paroisse S.A. (Pariis, Prantsusmaa),

- Kemira Growhow Oyj (Ettevõtte kontor asub Helsingis, Soomes, tootmine toimub Ühendkuningriigis ja Belgias),

- Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Ühendkuningriik),

- Yara S.A. (Ettevõtte kontorid asuvad Brüsselis, Belgias (tootmine toimub Hollandis, Prantsusmaal, Saksamaal, Ühendkuningriigis ja Itaalias),

- Zakłady Azotowe Puławy S.A. (Puławy, Poola),

- Neochim PLC, (Dimitrovgrad, Bulgaaria).

(106) Kuna kõnealuse 11 ühenduse tootja toodang moodustas aegumise läbivaatamise uurimisperioodil enam kui 75 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, siis leitakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”.

(107) Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid ülejäänud koostööd teinud tootjat teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.

2. Olukord ühenduse turul

2.1 Tarbimine ühenduse turul

(108) Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, muude ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist aastatel 2004 ja 2007, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides kogu vaatlusaluse perioodi suhtes kõik kahjunäitajad kindlaks EL 27 turu põhjal.

(109) Ajavahemikul 2003–2006 vähenes ühenduse tarbimine 16 % ja tõusis seejärel osaliselt aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Kokkuvõttes täheldatakse langustendentsi, mida peegeldab ühtekokku 10 % langus 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal.

Tabel 1

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

EÜ kogutarbimine tonnides | 8 296 644 | 7 834 089 | 7 861 796 | 6 983 467 | 7 463 863 |

EÜ kogutarbimise indeks (2003 = 100) | 100 | 94 | 95 | 84 | 90 |

2.2 Venemaalt pärit impordi mahu, turuosa ja hindade areng

(110) Järgmises tabelis on esitatud Venemaalt pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 2

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Impordimaht (tonnides) | 785 045 | 616 394 | 328 972 | 217 540 | 155 891 |

Turuosa | 9,5 % | 7,9 % | 4,2 % | 3,1 % | 2,1 % |

Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 73 | 99 | 122 | 123 | 124 |

Indeks (hinnad) (2003 = 100) | 100 | 136 | 167 | 168 | 170 |

(111) Vaatlusaluse perioodi jooksul Venemaalt pärit impordi maht vähenes. Ka selle turuosa vähenes 9,5 protsendilt aastal 2003 2,1 protsendini aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil tõusid hinnad 73 eurolt 124 euroni tonni kohta. See areng kajastab üldist maailmaturu puhul täheldatud kasvutendentsi, kuid mitte peamise tooraine – gaasi – hindade tõusu.

(112) Võrdlus näitas, et Venemaalt pärit impordi hinnad olid ühenduse hindadest ilma dumpinguvastast tollimaksu arvestamata rohkem kui 30 % või vähemalt 60 eurot tonni kohta madalamad. Isegi siis, kui dumpinguvastane tollimaks lisati Venemaa ekspordihindadele, jäid need enam kui 7 % või vähemalt 13 eurot tonni kohta ühenduse hindadest madalamaks.

2.3. Muudest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

(113) Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.

Tabel 3

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ukrainast pärit impordi maht (tonnides) | 132 091 | 65 201 | 76 867 | 43 270 | 32 421 |

Turuosa | 1,6 % | 0,8 % | 1,0 % | 0,6 % | 0,4 % |

Ukrainast pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 83 | 114 | 123 | 139 | 136 |

Gruusiast pärit impordi maht (tonnides) | 100 025 | 132 457 | 153 844 | 85 870 | 121 590 |

Turuosa | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % | 1,2 % | 1,6 % |

Gruusiast pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 113 | 137 | 164 | 177 | 176 |

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 262 909 | 74 654 | 65 965 | 124 451 | 158 524 |

Turuosa | 3,2 % | 1,0 % | 0,8 % | 1,8 % | 2,1 % |

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 133 | 152 | 190 | 169 | 164 |

(114) Kui Gruusia ekspordimaht suurenes ajavahemikul 2003 kuni aegumise läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni, siis Ukraina ja muude kolmandate riikide ekspordimaht kahanes vaatlusalusel perioodil. Märgitakse, et Ukrainast pärit impordile on kehtestatud dumpinguvastane tollimaks suuruses 29,26 eurot tonni kohta kuni 33,25 eurot tonni kohta, mida pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007[22]. Selles suhtes märgitakse veel, et kõikidest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid terve vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt Venemaa hindadest kõrgemad.

3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

(115) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

3.1 Sissejuhatavad märkused

(116) Leiti, et mõned koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjad kasutasid samasugust toodet edasisteks järelrakendusteks. Need tooted ei konkureeri turul samasuguse tootega.

(117) Sellised ammooniumnitraadi tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub otsene konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Seepärast tuli uurida, kas ja millisel määral tuleks analüüsis arvesse võtta ühenduse tootmisharu toodetud samasuguse toote edaspidist kasutust. Uurimine näitas, et sisekasutus moodustab ühenduse tootmisharu tootmisest üsna olulise osa, st kuni 25 % vaatlusalusel perioodil toodetud kogutoodangust. Kõnealuseid koguseid ei võetud arvesse või, vajaduse korral ja nagu allpool osutatud, arvestati neid vastavate kahjunäitajate analüüsimise hõlbustamiseks eraldi.

(118) Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, müük, turuosa, kasv, tööhõive ja tootlikkus) ühenduse tootmisharu puhul tervikuna, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, varusid, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele tuginedes.

3.2 Andmed kogu ühenduse tootmisharu kohta

a) Tootmine

(119) Ajavahemikul 2003–2005 püsis ühenduse tootmisharu kogutoodang, sisesiire kaasa arvatud, üsna stabiilselt umbes 8,4 miljoni tonni ümber. Aastal 2006 kahanes see umbes 7,7 miljonit tonni ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodil suurenes, kuni jõudis uuesti 2003. aasta tasemele. Sisesiirete tarbeks kasutatav toodang vähenes ajavahemikul 2003–2006 ja suurenes aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Aegumise läbivaatamise uurimisperioodil toimunud kasvu põhjuseks oli peamiselt asjaolu, et üks ettevõtja tegi sel ajavahemikul oma sisetarbimise arendamiseks ümberkorraldusi. Müügiks ettenähtud toodang aga vähenes 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5 %.

Tabel 4

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu toodang (tonnides, kaasa arvatud sisesiirded) | 8 395 678 | 8 228 283 | 8 407 904 | 7 648 770 | 8 444 436 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 98 | 100 | 91 | 101 |

-- millest (ühenduse tootmisharu) sisesiireteks kasutatud toodang | 1 758 139 | 1 686 280 | 1 638 705 | 1 526 039 | 2 122 099 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 93 | 87 | 121 |

-- millest (ühenduse tootmisharu) müügiks ette nähtud toodang | 6 637 539 | 6 542 003 | 6 769 200 | 6 122 731 | 6 322 337 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 99 | 102 | 92 | 95 |

Allikas: taotluse esitajatelt, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustest ja küsimustiku kontrollitud vastustest saadud teave.

b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(120) Ajavahemikul 2003–2006 näitas tootmisvõimsus kahanevat tendentsi. See kasvas aegumise läbivaatamise uurimisperioodil, kui üks ühenduse tootjatest tegi enda tarbeks ümberkorraldusi. Nagu esialgses uurimises juba märgitud, võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada samade seadmetega toodetavate muude toodete valmistamine ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana.

Tabel 5

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides) | 12 624 286 | 12 460 988 | 12 459 886 | 12 366 776 | 12 826 621 |

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 67 % | 66 % | 67 % | 62 % | 66 % |

c) Müügimaht

(121) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra. See areng vastab ühenduse turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele.

Tabel 6

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu EÜ müügimaht (tonnides) | 5 752 934 | 5 566 383 | 5 708 591 | 4 917 321 | 5 300 075 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 97 | 99 | 85 | 92 |

d) Turuosa

(122) Ühenduse tootmisharu turuosa suurenes ajavahemikul 2003–2005 3,3 protsendipunkti ja vähenes seejärel aegumise läbivaatamise uurimisperioodil 1,6 protsendipunkti. Kokku on see tõusnud 1,7 protsendipunkti.

Tabel 7

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu turuosa | 69,3 % | 71,1 % | 72,6 % | 70,4 % | 71,0 % |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 102 | 105 | 102 | 102 |

e) Kasv

(123) Kuna müügi kahanemine oli pisut aeglasem kui tarbimise vähenemine, võitis ühenduse tootmisharu veidi turuosa juurde.

f) Tööhõive

(124) Ühenduse tootmisharu tööhõive langes 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahel 8 %, seega olulisemal määral kui tootmine. See näitab, et tootmisharu eesmärgiks on pidevalt suurendada oma tootlikkust ja konkurentsivõimet.

Tabel 8

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 2 449 | 2 403 | 2 369 | 2 256 | 2 262 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 98 | 97 | 92 | 92 |

g) Tootlikkus

(125) Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahel 9 %, mis näitab seega vähenenud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele.

Tabel 9

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 428 | 3 425 | 3 549 | 3 391 | 3 734 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 104 | 99 | 109 |

h) Dumpingumarginaali suurus

(126) Importimine Venemaalt toimus märgatavate dumpinguhindadega. Mahud moodustasid turuosast umbes 2 %, millel on ammooniumnitraadisuguste põhitoodetega sarnaste toodete puhul ühenduse tööstusharule tervikuna oluline mõju. Kuid käesoleval juhul tundub, et meetmed on suurema osa sellest mõjust neutraliseerinud.

3.3 Andmed valimisse kuulunud ühenduse tootjate kohta

a) Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

(127) Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind tõusis 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt, mis kajastab sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi ammooniumnitraadi rahvusvahelisel turul, kuid samuti survet tõsta müügihindu suuremate sisendkulude (eriti gaas) tõttu.

Tabel 10

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot tonni kohta) | 125 | 139 | 160 | 177 | 178 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 111 | 129 | 142 | 143 |

Valimisse kuulunud tootjate müügimaht kolmandatesse riikidesse (tonnides) | 287 696 | 338 001 | 314 876 | 324 795 | 385 287 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 117 | 109 | 113 | 134 |

b) Varud

(128) Valimisse kuulunud tootjate lõppvarude tase enam kui kahekordistus 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal. See võib kajastada väheneva tarbimise kontekstis üha suurenevaid müügiraskusi.

Tabel 11

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate lõppvarud (tonnides) | 136 769 | 105 162 | 174 197 | 281 922 | 281 656 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 77 | 127 | 206 | 206 |

c) Palgad

(129) Aasta 2003 ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 13 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks.

Tabel 12

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 49,9 | 50,3 | 53,3 | 56,6 | 56,6 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 101 | 107 | 113 | 113 |

d) Investeeringud

(130) Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 121 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks suurendamiseks.

Tabel 13

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 20 016 | 23 142 | 44 719 | 38 258 | 44 305 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 116 | 223 | 191 | 221 |

e) Müügi kulutasuvus ja kulutatud kapitali tasuvus

(131) Üldiselt on kulutasuvus jäänud 8 % piiridesse. Seda määratletakse tasemena, mis tuleks saavutada kahjustava dumpingu puudumisel. See näitab, et meetmed on avaldanud positiivset mõju. 2006. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi tulemused olid aga vähem soodsad, mis rõhutab asjaolu, et selles osas on olemas teatav seesmine ebastabiilsus. Kasutatud kapitali kulutasuvus, mida väljendatakse protsentides varade arvestuslikust puhasväärtusest (pärast tarbimisväärtuse vähenemist), järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust.

Tabel 14

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügihinnast) | 5,8 % | 8,9 % | 9,6 % | 5,0 % | 7,2 % |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 152 | 163 | 86 | 123 |

Valimisse kuulunud tootjate kasutatud kapitali tasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 11,5 % | 21,5 % | 25,8 % | 13,0 % | 19,5 % |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 187 | 224 | 113 | 169 |

f) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

(132) Vaatlusalusel perioodil kahanes rahakäive 6 % olles eelnevalt kõikunud ja langenud eriti madalale tasemel aastal 2006. Märgitakse, et ka müügi netokäive kulutasuvus langes aastal 2006 madalaimale tasemele, kuid tõusis aegumise läbivaatamise uurimisperioodil mõnevõrra uuesti.

Tabel 15

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Aegumise läbivaatamise uurimisperiood |

Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhandetes eurodes) | 65 390 | 77 896 | 77 326 | 26 434 | 61 528 |

Indeks (2003 = 100) | 100 | 119 | 118 | 40 | 94 |

(133) Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu.

3.4 Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

(134) 2003. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal arenesid kahjunäitajad positiivses suunas, kuigi teatavate nüanssidega. Turuosa suurenes, kuigi mitte oluliselt ja mitte tänu läbimüügile (mis vähenes), vaid pigem tänu ebaproportsionaalsele tarbimise kahanemisele. Ühiku müügihinnad tõusid, kuigi mitte niivõrd kui oleks võinud oodata väetiste üldise kõrge hinnataseme juures, suuresti seetõttu, et sisendile tehtud kulutused suurenesid. Tarbimise kahanemisele vaatamata pole tootmine vähenenud – ilmselt mitte ühenduse tootmisharu turupositsiooni paranemise tõttu, vaid pigem seetõttu, et sisesiirded suurenesid, mis näib peegeldavat kaitsereaktsiooni vähenevale nõudlusele. Kulutasuvus on samuti üldiselt paranenud, kuigi ilmutas teatavat ebastabiilsust aastal 2006 ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodil.

(135) Rahakäive peegeldas osaliselt kasumi puhul täheldatud tendentse. Palkade areng oli mõõdukas ja ühenduse tööstusharu jätkas investeerimist. Tootlikkus suurenes, kajastades ühenduse tootmisharu tehtud pingutusi oma töö ratsionaliseerimiseks ja selle parandamiseks investeeringute abil.

(136) Taotluse esitaja väitis samuti, et väetisetööstuses ei ole müügitulu kasumi osas asjakohane kahjunäitaja ning et kvalitatiivselt asjakohasemad kahjunäitajad on kasutatud kapitali tasuvus ja/või investeeringute tasuvus. Lisaks väideti viimati nimetatud näitajate alusel, et ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju.

(137) Arvestades väetisetööstuse konkreetset eripära (muu hulgas näiteks selle kapitalimahukust) ja väetiseturu olemust (selle toormaterjali hindade ja lõpptoote hindade volatiilsust) nõustutakse, et müügitulu üksi ei pruugi olla kasumi kohta kõige ilmekam näitaja ning sellele tuleks lisada sellised näitajad nagu kasutatud kapitali tasuvus ja investeeringute tasuvus. Taotluse esitaja ei ole siiski esitanud tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Taotluse esitaja ei näidanud ka seda, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saavutanud dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, mida ta vastavalt Esimese Astme Kohtu otsusele kohtuasjas T-210/95[23] oleks pidanud tegema. Selle punktis 60 kinnitati, et „… nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mille saavutamist ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel”. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Kõnealusel perioodil täheldatud kahju kõrvaldamise ulatus tuleneb peamiselt jõusolevatest meetmetest. Need meetmed aitasid edasimüügi hinna tõstmise abil ühenduses vältida väga madala hinnaga ekspordi mahtude suurenemist, võimaldades seega ühenduse tootmisharul nimetatud paranemiseni jõuda.

4. Kahju jätkumise/kordumise tõenäosus

4.1. Üldist

(138) Selles kontekstis analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomase riigi tõenäolised ekspordimahud ja -hinnad ning ii) asjaomaste riikide prognoositud mahtude ja hindade tõenäoline mõju ühenduse tootmisharule.

4.2 Asjaomaste riikide tõenäolised ekspordimahud ja -hinnad

(139) Venemaa tootjate teadaolev vaba tootmisvõimsus on umbes 2 miljonit tonni, mis vastab umbes veerandile ühenduse turust. See otseselt kasutamata ülemäärane tootmisvõimsus näitab, et Venemaa tootjatel on võimalus suurendada lühiajaliselt oma praegust tootmist ja seega ka oma ammooniumnitraadi eksporti.

(140) Arvestades lisaks, et Venemaa turg on olnud paljude aastate jooksul suhteliselt väike, sõltuvad Venemaa tootjad tugevasti ekspordist kolmandatesse riikidesse. Nagu eespool selgitatud, eksporditi kolmandatesse riikidesse oluliselt madalamate hindadega kui ühendusse.

(141) Eespool öeldut arvestades peaks ühenduse turg kõigi muude eksporditurgudega võrreldes olema hindade poolest Venemaa eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. Seetõttu on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks tõenäoliselt märkimisväärne osa kolmandatesse riikidesse eksporditavatest kogustest ühenduse turule. Ka paiknemine suhteliselt ühenduse turu lähedal võrreldes muude eksporditurgudega, välja arvatud SRÜ turud, muudaks ühenduse turu atraktiivsemaks ja tooks seetõttu kaasa Venemaa tootjate praeguse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamise ühendusse.

(142) Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse turg on teatud määral oma atraktiivsuse Venemaa tootjate jaoks kaotanud. Ta kinnitas, et pärast ELi laienemist aastatel 2004 ja 2007 varustavad ühenduse enda tootjad ühenduse turgu endisest rohkem. Lisaks on mõned liikmesriigid selle isiku kinnitusel alustanud ammooniumnitraadi kasutamise suhtes piirangute kohaldamist. Need väited tuli tagasi lükata. Mis tahes piiratum kasutus avaldaks ühtmoodi mõju nii ühenduse kui ka Venemaa tootjatele. Ühenduse turul võib enda tarbeks tootmine olla pärast 2004. ja 2007. aastal toimunud laienemist kasvanud ka sel põhjusel, et uued liikmesriigid hakkasid kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust kasu saama. 2005. aasta ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal Venemaalt pärit import tõepoolest kahanes. Kuid vaatamata omaks tarbeks tootmisega seotud väidetele hinnad ühenduses samal ajavahemikul tõusid. Hindade märkimisväärse tõusu põhjuseks ühenduses oli sisendkulude (gaasi) hinna drastiline tõus. Ühenduse tootmisharu sai neid suurenenud kulutusi müügihinnale edasi kanda ainult seepärast, et kehtivad dumpinguvastased meetmed toimisid. Ühenduse turg peaks valdavalt kõrge hinnataseme tõttu olema omakorda väga atraktiivne Venemaa tootjatele, kelle hinnad nii nende omamaisel turul kui ka kolmandate riikide eksporditurgudel on oluliselt madalamad.

(143) Väideti, et ühenduse tootjaid mõjutab väidetav gaasihinna erinevus üha vähem. Väideti, et ühenduse tootjad importisid vaatlusalusel perioodil üha rohkem odavat ammooniumi ja sõltusid seetõttu gaasist vähem. Veel väideti, et mõnel juhul said ühenduse tootjad osta maagaasi Waidhausi tingimustest soodsamatel tingimustel. Need väited olid alusetud. Kuigi ammooniumi import kasvas, ei täheldatud uurimise käigus selle oluliselt suurenenud kasutamist ammooniumnitraadi tootmisel. Suuremat osa imporditud ammooniumist kasutati ilmselt muudel eesmärkidel. Samuti ei avastatud uurimise käigus mingeid Waidhausi tingimustest oluliselt soodsamaid tingimusi. Eespool kirjeldatud gaasihinna erinevused olid jätkuvalt väga olulised ja avaldasid märkimisväärset mõju nimetatud kuludele (ning sellest tulenevalt ka hinnatasemetele). See tekitab olukorra, kus ühenduse hinnatasemed on oma struktuurilt Venemaa eksportijatele lähitulevikus atraktiivsemad.

(144) Oma turuosa suurendamiseks selle põhitootega sarnase toote osas, mille puhul hinnatingimustel on määrav roll, hakkaksid Venemaa eksportijad tõenäoliselt hinnas võistlema. Nagu eespool kirjeldatud, osutab rida asjaolusid Venemaa eksportijate väga madala ekspordihinna taseme tõenäosusele. Kui isegi kehtivate meetmete juures jätkub teataval määral hindade allalöömine, siis võimaliku hinnalanguse kontekstis seesugune hindade allalöömine üksnes võimenduks.

(145) Lisaks rõhutatakse, et Venemaa tootjad (kui nad teenivad kahetise hinnakujunduse tekitatud gaasi hinna erinevustest kasu) saavad edukalt eksportida ammooniumnitraati ühendusse väga madalate dumpinguhindadega ning saada selle dumpinguhinnaga ekspordi pealt ikkagi suurt kasumit. See asjaolu suurendab samuti ühenduse turu atraktiivsust Venemaa tootjate jaoks – isegi väga madalate ekspordihindade korral.

(146) Eelöeldu põhjal oleks seetõttu tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks (vaba tootmisvõimsuse ja/või olemasoleva ekspordi ümbersuunamise tõttu) oluliselt rohkem Venemaal toodetud ammooniumnitraati ühendusse dumpinguhindadega, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla.

4.3 Prognoositud ekspordimahu tõenäoline mõju ühenduse tootmisharule ja mõju hindadele meetmete tühistamise korral

(147) Võttes arvesse eespool kindlaks tehtud tõenäosust, et Venemaalt lähtuvate dumpinguhindadega ja madalamate hindadega ekspordikogused ühenduse turule märkimisväärselt suurenevad, peaks ühenduse tootmisharu oma klientide säilitamiseks oluliselt müügihindu langetama. Eriti kehtib see põhjusel, et ammooniumnitraat on varieeruva hinnaga toode, mille hindu võivad märkimisväärselt mõjutada dumpinguhinnaga impordikogused, mis löövad ühenduse tootmisharu hinnad alla. Seetõttu väheneks oluliselt kasum.

(148) Võttes arvesse mõningate näitajate kohaselt 2006. aastal ja aegumise läbivaatamise uurimisperioodil valitsenud soodsaid turutingimusi, tuleb märkida, et lisaks kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele aitasid need tingimused oluliselt kaasa kõrge hinnataseme hoidmisele. Sel perioodil oli tugeva ülemaailmse nõudmise ja pakkumise tasakaalu ning suurenenud sisendkulude (gaas) tõttu kõigi lämmastikväetiste hind kõrge. Ammooniumnitraat on sarnaselt muude lämmastikväetistega sedalaadi kaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest, alates kõikuvatest gaasihindadest ja nende mõjust tarnekuludele kui kõige olulisemale kuluelemendile kuni ilmastikutingimuste, põllukultuuri- ja teraviljavarude suuruseni, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudluse. Lähiaastatel on eelkõige ühenduse turul oodata mõningast ammooniumnitraadi nõudluse langust. Tegelikult ilmutaski kogutarbimine vaatlusalusel perioodil juba kahanemistendentsi. Arvestades, et Venemaa kehtestatud hinnad lõid märkimisväärselt alla ühenduse tööstusharu hindu, sunnib tõenäoline Venemaalt lähtuvate impordikoguste suurenemine ühenduse tootmisharu kas oma hindu oluliselt langetama (ja seeläbi kasumit vähendama), kaotama olulise turuosa (ja seeläbi ka tulu) või tegema mõlemat. Ühenduse tootmisharu edukas ümberkorraldamine võiks sellist tõenäolist hinnalangust ilmselt ainult osaliselt tasakaalustada ja ohus oleks kogu taastumisprotsess. Seepärast on meetmete kehtetuks tunnistamise tõenäoliseks tagajärjeks ühenduse tootmisharu üldise tulemuslikkuse langus.

4.4 Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

(149) Eespool kirjeldatu põhjal võib teha järelduse, et kui meetmed peaksid kehtivuse kaotama, tooks see endaga tõenäoliselt kaasa märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega ekspordi asjaomasest riigist, mis lööks alla ühenduse toomisharu hinnad. Sellega kaasneks ülima tõenäosusega turul hindu alla suruv arengutendents, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see osaliselt vaatlusalusel perioodil saavutatud finantstaastumist ning viiks kahju tõenäolise kordumiseni.

E. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatavad märkused

(150) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.

(151) Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, ning tänu sellele on võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele isikutele.

(152) Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest hoolimata on veenvaid põhjendusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(153) Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas kogu vaatlusalusel perioodil täheldatud kõnealuse tootmisharu majandusolukorra suhteliselt soodne areng. Eelkõige säilitas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil sisendkulude (gaas) tõusule vaatamata elujõulised kasumimarginaalid ja suutis suurendada oma turuosa.

(154) Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab praegu kehtivatest meetmetest jätkuvalt kasu ja toibub veelgi, säilitades ja stabiliseerides oma kulutasuvuse. Kui meetmeid ei säilitata, suureneb tõenäoliselt dumpinguhindadega import asjaomasest riigist, millega tekitatakse kahju ühenduse tootmisharule, sest tekib müügihindasid langetav surve, mis ohustab ühenduse tootmisharu praegust soodsat finantsolukorda.

3. Importijate huvid

(155) Nagu põhjenduses 23 märgitud, ei teinud käesolevas uurimises koostööd mitte ükski asjaomase riigi sõltumatu importija.

(156) Tuletatakse meelde, et eelnevate uurimiste tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kuivõrd harilikult ei tegele importijad mitte üksnes ammooniumnitraadi, vaid olulisel määral ka muude väetistega. Muudelt väetistelt dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamine ainult tugevdaks eelmainitud mõjusid. Sellest lähtuvalt tunnistati Venemaalt ning Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed vastavalt 2007. aasta augustis ja 2008. aasta märtsis kehtetuks[24]. Vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist lähtuva impordi langustendents viib järelduseni, et meetmete kehtestamisel olid võib-olla tõesti mõne importija jaoks negatiivsed tagajärjed. Kuna aga puudusid koostöö importijatega ja vaieldamatud tõendid, mille põhjal saaks hinnata märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

(157) Puudub usaldusväärne teave selle kohta, et meetmete säilitamisel võiks olla oluline negatiivne mõju importijatele või ettevõtjatele.

4. Kasutajate huvid

(158) Ammooniumnitraadi kasutajad on ühenduse põllumajandustootjad. Mõned põllumajandustootjate liidud esitasid tähelepanekuid, väites et põllumajandustootjate sissetulekud on väetiste viimaste aastate hinnatõusu tõttu olnud surve all, mõnede nende toodete hinnad on langenud ja keskkonnaõiguslikud normid on nende kulutuste koormust suurendanud. Need väited ei olnud siiski põhjendatud.

(159) Euroopa väetisetootjate ühendus (EMFA) esitas põhjendatud põllumajanduslikke ja majanduslikke tõendeid, mille põhjal moodustas ammooniumnitraat põllumajandustootjate tootmiskuludest väikese osa. Seetõttu leiti kokkuvõttes, et praegu kehtivad meetmed ei ole nende majanduslikule olukorrale negatiivselt mõjunud ja et meetmete jätkumine põllumajandustootjate finantshuvisid ei kahjustaks.

5. Järeldus ühenduse huvi kohta

(160) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

F. HINNAKOHUSTUSED

(161) Pärast valdusühingusse Acron kuuluvate tootjate OJSC Acron ja OJSC Dorogobuzh esitatud kaebust algatas komisjon 19. detsembril 2006[25] osalise vahepealse läbivaatamise. Selle vahepealse läbivaatamise tulemused esitati nõukogu 10. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 236/2008[26]. Vahepealse läbivaatamise ajal väljendas Acron huvi hinnakohustuse võtmise vastu, kuid ei esitanud õigeaegselt nõuetekohaselt põhjendatud pakkumist, nagu on sätestatud algmääruse artikli 8 lõikes 2. Kuid nagu nimetatud nõukogu määruse põhjendustes 61 ja 62 öeldud, leidis nõukogu, et Acronil tuleks erandkorras lubada hinnakohustuse pakkumismenetlus lõpetada 10 kalendripäeva jooksul pärast nimetatud määruse jõustumist mitme keeruka küsimuse tõttu, nimelt 1) kõnealuse toote hinna ebapüsivus, mis nõuab teatavat miinimumhindade indekseerimist ning mida samal ajal ei ole võimalik piisavalt seletada peamiste kuluartiklitega ja 2) kõnealuse toote eriline turuolukord. Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 236/2008 avaldamist ja selles määruses sätestatud tähtaja jooksul esitas Acron vastuvõetava hinnakohustuse pakkumise kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.

(162) 30. novembril 2005 algatatud osalise vahepealse läbivaatamise[27] jooksul esitas Eurochem kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1 vastuvõetava hinnakohustuse pakkumise.

(163) Otsusega [INSERT][28] võttis komisjon hinnakohustuse pakkumise vastu. Nende kohustuste heakskiitmise üksikasjalikumad põhjused on esitatud kõnealuses otsuses. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustused välistavad dumpingu kahjuliku mõju ja piiravad küllaldasel määral kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.

(164) Selleks et võimaldada komisjonil ja tollil ka edaspidi tulemuslikult jälgida äriühingute võetud hinnakohustuste täitmist, peab dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni asjaomasele tolliasutusele esitamisel sõltuma sellest, i) kas esitatakse hinnakohustuse kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt lisas loetletud andmeid ja avaldust; ii) kas nimetatud äriühingud on imporditud tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses iii) kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarve kirjeldusele. Kui loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

(165) Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse kinnituse, viidates konkreetsetele tehingutele, ja kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

(166) Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 164 ja 165, isegi kui komisjon on neile kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse otseselt või kaudselt vastu võtnud.

(167) Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused komisjoni viivitamatult teavitama kõikidest juhtudest, kus leitakse märke hinnakohustise rikkumisest.

(168) Eespool kirjeldatud põhjustel peab komisjon Eurochemi ja Acroni pakutud hinnakohustusi vastuvõetavaks ning Eurochemi ja Acronit on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest peamistest faktidest, kaalutlustest ja kohustustest.

(169) Kui kohustusi rikutakse või nendest taganetakse või kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, kohaldatakse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 automaatselt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt nõukogu poolt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

G. LÕPPSÄTTED

(170) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada Venemaalt pärit impordi suhtes olemasolevad meetmed säilitada ning muuta nende taset, kui see on õigustatud. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

1. Eurchemi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine

(171) Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva olemusega seoses tehtud järeldusi, tuleks Eurochemi kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uut kehtestatud dumpingumarginaali.

(172) Kuna tuvastatud dumpingu määr on madalam kui varasema uurimise käigus kindlaks tehtud kahjumarginaal, tuleks tollimaksu määraks sätestada tuvastatud dumpingu määr.

(173) Kuna esialgse uurimise käigus kehtestati tollimaks konkreetse summana tonni kohta, tuleks samamoodi toimida ka käesoleva uurimise puhul. Tollimaks on seega 32,82 eurot tonni kohta. Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 tuleb ammooniumnitraati sisaldavate kompleksväetiste suhtes, mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi, kohaldada seda tollimaksu proportsionaalselt ammooniumnitraadi ning muude kõrval- ja toitainete sisalduse suhtes.

(174) Kuigi see tollimaksumäär on, nagu eespool põhjenduses 35 öeldud, määratud NAK Azotilt saadud andmete põhjal, kohaldatakse seda kõigi Eurochemi müügitehingute suhtes olenemata sellest, milline seotud tehas on toote tootnud.

2. Aegumise läbivaatamine

(175) Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tuleks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada.

3. Lõpphinnang

(176) Kuna kahele eksportijale anti osalise vahepealse läbivaatamise kontekstis võimalus esitada hinnakohustuse pakkumisi, pööratakse vajaduse korral kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 erilist tähelepanu vahepealsete läbivaatamiste algatamisele, et uurida kõiki järgnevaid hinnakohustuse pakkumisi, kui komisjonile peaks esitatama piisavalt tõendeid selle kohta, et need läbivaatamised on õigustatud.

H. TOLLIMAKSUD

(177) Pidades silmas dumpingu jätkumisega seotud järeldusi, kahju kordumise tõenäosust ja ühenduse huve, tuleks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada, et vältida ühenduse tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse äriühingu Open Joint Stock Company (OJSC) „Mineral and Chemical Company EuroChem” toodetavate Venemaalt pärit tahkete väetiste, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla, impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ning määruse (EÜ) nr 658/2002 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2005) artikli 1 lõige 2 asendatakse alljärgnevaga:

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on kindlaksmääratud summa:

a) Eurochemi kontserni liikme Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem”, Moskva, Venemaa kaupade suhtes, mida toodab sellega seotud äriühing JSC NAK Azot, Novomoskovsk, Venemaa, või sellega seotud äriühing JSC Nevinka Azot, Nevinnomõssk, Venemaa, ja müüb Eurochem Trading GmbH, Zug, Šveits esimesele sõltumatule kliendile ühenduses (TARICi lisakood A522):

Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta) |

- Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes - Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5 alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5 alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti | 3102 30 90 3102 40 90 3102 29 00 3102 60 00 3102 90 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 20 10 3105 20 10 3105 20 10 3105 20 10 3105 51 00 3105 51 00 3105 51 00 3105 51 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 90 91 3105 90 91 3105 90 91 3105 90 91 | -- -- 10 10 10 10 20 30 40 50 30 40 50 60 10 20 30 40 10 20 30 40 30 40 50 60 | 32,82 32,82 32,82 32,82 32,82 32,82 31,84 30,85 29,87 28,88 31,84 30,85 29,87 28,88 31,84 30,85 29,87 29,41 31,84 30,85 29,87 29,41 31,84 30,85 29,87 28,88 |

b) Kõikide muude äriühingute suhtes (TARICi lisakood A999):

Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta) |

- Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes - Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5 alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5 alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi - Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3,