Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile b

(2021/C 396/15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„ZIEGEN-HEUMILCH“/„GOAT’S HAYMILK“/„LATTE FIENO DI CAPRA“/„LAIT DE FOIN DE CHÈVRE“/„LECHE DE HENO DE CABRA“

ELi nr: TSG-AT-2290-AM01 – 25. veebruar 2021

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Rühma nimi: ARGE Heumilch Österreich

Aadress: Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Tel +43 (0) 512345245

E-posti aadress: office@heumilch.at

Avaldus rühma õigustatud huvi kohta:

muutmistaotluse esitab tootjarühm, kes esitas nimetuse „Goat’s Haymilk“ (heinasöödal kitse piim) registreerimise taotluse.

Nimetuse „Goat’s Haymilk“ märkimine nende riikide keeltes, kus toodet „Goat’s Haymilk“ on traditsiooniliselt toodetud, osutab seotusele traditsioonilise tootmismeetodi ja garanteeritud traditsioonilise tootega. See aitab tugevdada kaitstud nimetust „Goat’s Haymilk“, mis on kasulik ka taotlejate rühmale.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☒ Toote nimetus

☐ Toote kirjeldus

☐ Tootmismeetod

☒ Muu (täpsustada)

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline.

5. Muudatused

1. Toote „Goat’s Haymilk“ sloveenikeelse nimetuse lisamine

Punktis „1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)“ lisatakse toote „Goat’s Haymilk“ sloveenikeelne nimetus koos nimetustega vastavates keeltes (de, en, it, fr, es, sl):

„Ziegen-Heumilch“ (de)/„Goat’s Haymilk“ (en)/„Latte fieno di capra“ (it)/„Lait de foin de chèvre“ (fr)/„Leche de heno de cabra“ (es)/„Kozje seneno mleko“ (sl)

Põhjendus: kuna toodet „Goat’s Haymilk“ toodetakse Sloveenias tootespetsifikaadis sätestatud traditsioonilise tootmismeetodi kohaselt, tuleks kaitsta ka sloveenikeelset nimetust. Vastavate keelte märkimine selgitab, millistes keeltes on nimetus GTT-na kaitstud.

2. Sõnade „põllumajanduslik majapidamine“ asendamine sõnaga „loomakasvatusettevõte“ ja sõna „loomakasvatusettevõte“ lisamine

— Punkti 4.2. „Värske heina põhise piima tootmist reguleeriv määrus“ teises lõigus asendatakse termin „põllumajanduslik majapidamine“ terminiga „loomakasvatusettevõte“:

— Varasem sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse värske heina põhise piima tootmiskorra kohaselt.“

— Uus sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku loomakasvatusettevõtet majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.“

— Punkti 4.2 ossa „Muud sätted“ lisatakse igasse taandesse mõiste „loomakasvatusettevõte“: Varasem sõnastus: „— Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine. — Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine. — Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine.“ Uus sõnastus: „— Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes. — Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes. — Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes.“

Põhjendus: muudatused on tehtud selgitamise eesmärgil.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

ELi nr: TSG-AT-2290-AM01 – 25. veebruar 2021

„Austria“

1. Nimetus(ed)

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

2. Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3. Registreerimise alused

3.1. Kas toode:

☒ on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

☐ on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Heinasöödapõhise mahepiima tootmine on piimatootmise kõige algsem viis. – Kõnealust piima saadakse traditsiooniliste jätkusuutlike piimatootmisettevõtete loomadelt. Oluline erinevus standardpiima ja mahepiima traditsioonilise olemuse vahel peitub asjaolus, et mahepiima kui piimatootmise kõige algsema viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes kuiva heina söödana kasutamine. Peale selle keelustati õigusaktidega sellised loomad ja sööt, mis kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. Söötmine on kohandatud vastavalt aastaaegadele: haljassöödaperioodil saavad loomad värskeid hein- ja rohttaimi ning heina, kuid ka punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta; talvisel söödaperioodil saavad nad heina ja punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta.

3.2. Kas nimetus:

☐ on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

☒ väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Heinasöödal kitse piima tootmine ja selle töötlemine on sama vana kui põllumajapidamises piimakitsede pidamine (ligikaudu 11. sajand e.m.a). Juba keskajal peeti kitsi paljudes Alpide eelmäestiku ja Tirooli mäestiku väikestes piimataludes (Schwaighöfe). Selleks et piim oleks käepärast, võtsid nende talude töölised sageli kitsed kaasa järskudel nõlvadel asuvatele mäginiitudele, mis asusid taludest kaugel. Sõna „Schwaig“ on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige majandamisvormi. Sageli rajasid maaomanikud ise need talud alaliste asulatena, kus eelkõige tegeleti piimakarjakasvatusega (ennekõike juustu valmistamiseks). Sellised asulad on Tirooli piirkonnas olemas olnud alates 12. sajandist. Alpide teatavates piirkondades, kus talud jagati pärijate vahel võrdselt, hoidsid orus elavad väiketalunikud kitsi, kes neid piimaga varustasid.

4. Kirjeldus

4.1. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (määruse artikli 7 lõige 2)

Kitsepiim vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

4.2. Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (määruse artikli 7 lõige 2)

Heinasöödal kitse piima („Goat’s Haymilk“) toodetakse vastavalt traditsioonilistele tootmistingimustele kooskõlas mahepiima tootmist reguleeriva määrusega. Sellise mahepiima tootmist iseloomustab peamiselt see, et on keelatud kasutada kääritatud sööta (nt silo) ning selliseid loomi ja sööta, mis kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Mahepiima tootmist reguleeriv määrus

Heinasöödal kitse piima on tootnud piimatootjad, kes on kohustunud järgima järgmisi kriteeriume. Keelatud on kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Kogu põllumajandusettevõtet majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.

Sööda lubatud liigid

— Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talveperioodil heinaga.

— Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, söödapeet, heina-, lutserni- ja maisigraanulid.

— Aastases kuivsöödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %.

— Tavapäraselt turustataval viisil ning mineraalainetega segudes (kliid, graanulid jne) on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.

— Söödana võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki.

Keelatud sööt

— Keelatud on sööda järgmised liigid: silo (kääritatud sööt), niiske hein ja kääritatud hein.

— Loomi on keelatud sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetetööstuse muude kõrvalsaadustega, nagu märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erandid: suhkrutööstuse kõrvalsaadusena saadud kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.

— Lakteerivaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.

— Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga, v.a noorloomadele antav piim ja vadak.

— Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga.

Väetamise eeskirjad

— Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti, v.a haljaskompost (taimne kompostisegu).

— Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama, enne kui tohib seal lehmi karjatada.

Keemiliste lisaainete kasutamine

— Loomakasvatusettevõtte kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.

— Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piimakitsed seal ei viibi.

Tarnekeeld

— Piima võib heinasöödal kitse piimana hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast poegimist.

— Siloga (kääritatud sööt) söödetud kitsede puhul peab ooteaeg olema vähemalt 14 päeva.

— Alpides karjatatavaid loomi, keda on laudas söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib alles 14 päeva pärast karjamaale (mis kuulub heinasöödal kitse piima tarnijale) jõudmist määratleda piima mahepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.

Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld

— Selleks et säilitada heinasöödal kitse piima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Muud nõuded

— Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes.

— Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes.

— Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes.

4.3. Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (määruse artikli 7 lõige 2)

Heinasöödal kitse piim erineb standardkitsepiimast mahepiima tootmist reguleeriva määruse punkti 4.2 kohaste eritootmistingimuste tõttu.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.