Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 195/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Eger/Egri“

Viitenumber PDO-HU-A1328-AM04

Teate esitamise kuupäev: 16.2.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Maksimaalse üldhappesuse muutmine 6,0 grammilt liitri kohta 7,0 grammini liitri kohta klassikalise Bikavéri, klassikalise silleri, klassikalise punase, kvaliteetse Bikavéri, kvaliteetse punase, kõrgeima kvaliteediga Bikavéri ja kõrgeima kvaliteediga punase veini puhul

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veini(de) kirjeldus

c) Põhjendus: määratletud piirkonna jahedate ilmastikumõjude (mäebriis – orubriis) ning muldade mineraalirikkuse ja mitmekesisuse tõttu on sinistest viinamarjadest valmistatud veinidel keerukam happe struktuur ning need võivad pärast laagerdumist olla lisaks sametisusele väga kõrge happesusega. Kõnealune muudatus võimaldab veinide puuviljasust kauem säilitada.

2. Minimaalse tegeliku alkoholisisalduse muutmine 12,5 mahuprotsendilt 12,0 mahuprotsendile kõigi kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinide puhul, v.a hiliskorje-kvaliteetveinide puhul

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veini(de) kirjeldus

c) Põhjendus: muudatus aitab tagada eelkõige kuivade veinide keerukust, sest neil on minimaalse jääksuhkrusisalduse tõttu tuntavad puuviljased nüansid. Alkoholi suure kao tõttu väikestes puidust vaatides laagerdumise ajal on põhjendatud ka võimalus liigitada moodsad väikese alkoholisisaldusega veinid kvaliteet- või kõrgeima kvaliteediga veinideks, tingimusel, et need vastavad asjaomastele organoleptilistele kriteeriumidele. See tugevdab veini „Egri“ (jahe kliima) iseloomu, vältides nende muutumist n-ö lamedaks.

3. Sortidest ’Blauburger’, ’Kadarka’, ’Kékoportó’ ja ’Turán’ valmistatud klassikaliste Bikavéri veinide vabastamine kohustusliku kuuekuulise puidust vaatides laagerdumise nõudest

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: kuna neist neljast varase valmimisajaga viinamarjasordist valmistatud veinides on vähe tanniini, ei ole mõistlik rakendada nende iseloomu parandamiseks piiravaid nõudeid – eesmärgiga säilitada kauem nende värsket puuviljasust, nagu on esitatud klassikalise Bikavéri organoleptilises kirjelduses.

4. Kohustuslike veinivalmistustavade muutmine seoses kvaliteetse Bikavéri 12 kuud kestva laagerdumisega puidust vaatides ning seoses viinamarjasordi ’Turán’ osakaaluga kõrgeima kvaliteediga Bikavéris

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: kõnealune muudatus ühtsustab Bikavéri tootmise reguleerimist kahel liigitustasemel. Seejärel on võimalik valida veinide laagerdumisperiood vastavalt aastakäigu viinamarjade kvaliteedile. Selle tulemusena ei eristata kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veine nende laagerdumisastme, vaid suuremal määral pigem kontsentratsiooni ja konkreetse aroomi järgi (uue määruse kohaselt tuleb kõrgeima kvaliteediga veinid kindlaks teha päritolunõlva järgi ning päritolunõlva järgi kindlaks tehtud veinid peavad olema kõrgeima kvaliteediga veinid). Samuti muutuvad veinide omadused ühtsustatud tootmisel ühtlasemaks ning tarbijatel on võimalik Bikavéri veinide kolme kategooriat paremini eristada.

5. Kõrgeima kvaliteediga valgete ja Csillagi veinide kuuekuulise laagerdumise puhul puidust vaatide kasutamise nõude väljajätmine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: heledatest viinamarjadest valmistatud veinide puhul ei nõuta iga aastakäigu veinide laagerdamist puidust vaatides. Dünaamilised värsked puuviljanüansid on kõrgeima kvaliteediga valgete ja Csillagi veinide olulised organoleptilised komponendid. Laagerdamisel puidust vaatide kasutamise nõude väljajätmine tugevdab Egri veinide iseloomu ning on kooskõlas tugevate rahvusvaheliste suundumustega.

6. Bikavéri veinides sordi ’Kékfrankos’ maksimaalse osakaalu suurendamine 65 %-ni kõigil kolmel liigitustasemel

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: Kékfrankos on kõige olulisem kupaažvein Bikavéri veinides. Selle omadused on segu seisukohast olulised. Kõnealune muudatus võimaldab määratletud piirkonnas toota ühtlasema iseloomuga Bikavéri veine kõigil kolmel liigitustasemel. See meede tugevdab selgelt Egri (jahe kliima) iseloomu.

7. Pudelites laagerdumise ja pudelis laagerdumise aja nõuete väljajätmine kvaliteetse ja kõrgeima kvaliteedi liigitustasemel

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: veini kvaliteeti ei määra ainult pudelis laagerdumise aeg, vaid ka viinamarjasort, viinamarjade kvaliteet (keskmine saagikus, virde tihedus) ning kasutatud veinikeldri tehnoloogia. Veinitootjad peavad valima sobiva veinikeldri tehnoloogia, eesmärgiga tagada organoleptilises kirjelduses esitatud omadused. Veini võib turule lasta üksnes siis, kui kohalik veinide hindamiskomisjon peab seda turustamise jaoks organoleptiliselt sobivaks. Muutuvate aastakäikude tõttu on asjatu mõjutada turule laskmise aega pudelis laagerdumise ajavahemiku ja villimise aja kindlaksmääramisega. Veinitarbijad on igal juhul tundlikud veinide küpsuse suhtes, millest tootjad on täiesti teadlikud, seega saab turule laskmise kuupäeva vastavalt sellele kindlaks määrata.

8. Loetletud viinamarjasortide kvaliteedi muutmine 12,08 mahuprotsendilt (19° Ungari virde klassis) klassikalisel tasemel 10,60 mahuprotsendile (17° Ungari virde klassis) klassikaliste Csillagi veinide puhul

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad

c) Põhjendus: muudatuse eesmärk on tagada klassikaliste Csillagi veinide värske iseloom. Seda ei ole võimalik tagada kõigi selliste aastakäikude puhul, mille praegune minimaalne looduslik alkoholisisaldus on 12,08 mahuprotsenti (19° Ungari virde klassis). Selleks tuleb säilitada viinamarjades happed, mida on võimalik tagada üksnes varajase korjega soojematel aastatel. Muudatus lühendab seda veinitüüpi moodustavate baasveinide valikulise ladustamise aega ning vähendab veinitootjate seotud halduskoormust.

9. Klassikaliste roosade, silleri punaste ning kvaliteetsete ja kõrgeima kvaliteediga punaste veinide valmistamisel viinamarjasordi ’Cabernet Dorsa’ kasutamise võimaluse lisamine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — III. Veinivalmistuse eritavad — VI. Lubatud viinamarjasordid

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad — Peamine viinamarjasort (peamised viinamarjasordid)

c) Põhjendus: sordist ’Cabernet Dorsa’ saab määratletud piirkonnas valmistada väga kõrge kvaliteediga veine. See sort on suurepärane tooraine – nii eraldi kui ka segudes – Egri sordi- ja kupaažveinide valmistamiseks. Veinipiirkond on olnud alati tuntud oma kupaažveinide poolest. Võimalus kasutada seda iseloomulikku sorti aitab paremini näidata tootmispiirkonna keerukust.

10. Tornyos dűlő ümbernimetamine Sík-hegy dűlő’ks

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused

c) Põhjendus: Kogu seda nõlvapiirkonda kutsuti juba keskajal SÍK-HEGY’ks (ISTVÁN SUGÁR 1981). Kommunismiajastul ehitas Egeri põllumajandusühistu mäenõlva keskjoonele kahe torniga hoone varjualuse pakkumiseks ja ladustamiseks. Seetõttu hakati mäenõlva kõige parema asukohaga tuumikalasid kutsuma Alsótornyoseks (madalam torn) ja Felsőtornyoseks (kõrgem torn). Hiljem lühenesid need nimed kuidagi nimeks Tornyos, mis ilmus iseenesest kaardile, ning see lisati Egeri tootespetsifikaadile määratletud piirkonna nimena. Praegu Tornyoseks kutsutava nõlva pinnase koostis sarnaneb Sík-hegy omale. Siin toodetud veinid on iseloomult sarnased. Tornyose piirkonna suurt osa ümbritseb praegu Sík-hegy nõlv. Piiritlemise aluseks olid mäenõlvadel olevad jalgrajad, mitte looduslikud piirid.

11. Nõlvade nimede koondamine munitsipaliteedi järgi ja nende kohustusliku viitamise piiramine kõrgeima kvaliteediga veinidega

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused

c) Põhjendus: muudatus aitab tarbijatel kolme liigitustaset selgemalt eristada. Kuna Grand Superior veinid esindavad kõrgeimat kvaliteeti, on oluline näidata tootmiskoht täpsemalt, tehes kindlaks nõlva, ja tagada, et nende veinide tootmisel järgitakse ühtseid kvaliteedistandardeid. See võimaldab ka kolme liigitustaset selgemalt edastada.

12. Kõigi liigitustasemete valgete ja punaste veinide ning hiliskorjeveinide etikettidel sordinimede näitamise reguleerimine

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused

c) Põhjendus: muudatusega püütakse tagada, et päritolunimetus ja sordinimi kuvatakse ühetaoliselt kõigil Egri sordiveinide etikettidel.

13. Üleminekueeskirjade kohaldamisala kindlaksmääramine: „üleminekueeskirjad kaotavad kehtivuse alates 2021/2022. veiniaastast“

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused

c) Põhjendus: viimastel aastatel on kohalikel tootjatel olnud võimalus kujundada oma viinamarjaistandusi vastavalt tootespetsifikaadi nõuetele. Üleminekueeskirjade kohaldatavus peab olema piiratud.

14. Nõlva nimede põhjal topograafiliste krundinumbrite parandamise tehniline muudatus

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — VIII. Lisatingimused

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Lisatingimused

c) Põhjendus: varem topograafiliste krundinumbritega määratletud piirkond vastas füüsiliselt terviklikele nõlvadele („dűlő“). Kuna topograafilised krundinumbrid on aastate jooksul muutunud, on vajalik selgitus.

15. Maksimaalse tegeliku alkoholisisalduse tühistamine kõigi veinitüüpide puhul

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: — II. Veinide kirjeldus

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: — Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

c) Põhjendus: on tarbetu reguleerida nende veinitüüpide maksimaalset alkoholisisaldust ebareaalse näitaja abil ning seetõttu tuleb see nõue välja jätta.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Eger

Egri

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Classicus Bikavér [klassikaline härjaveri]

Sordil ’Kékfrankos’ põhinevad kuivad punased seguveinid, mis on granaatpunase kuni sügava rubiinpunase varjundiga, rikkaliku vürtsika ja puuviljase lõhna ja maitsega ning ilma tuntava tanniinsuseta. Sel veinil on küpsemise ja värskete viljade nüansid. Selle keerukust näitab asjaolu, et ühegi viinamarjasordi iseloom ei domineeri.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus muskotály [klassikaline muskaat]

Elavad ja värsked valged veinid, mis on rohekasvalge kuni rohekaskollase või kollase varjundi ning muskaatviinamarjale iseloomuliku lõhna ja maitsega. Kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus vein.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus siller [klassikaline siller]

Sinistest viinamarjadest valmistatud veinid, mis sisaldavad rohkem värvaineid ja mille värvus on sügavam kui roosadel veinidel ning millel on sordile ja sordilisele koostisele omased helepunased varjundid. Oranži varjundiga kuivad veinid; jõulisemad ja suurema happesusega ning puuviljaste ja vürtsikate nüanssidega nii lõhna kui ka maitse puhul.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus rozé [klassikaline roosa]

Punastest viinamarjadest valmistatud elava happesusega kerged värsked veinid, mille värvuse varjundid varieeruvad sibulakesta meenutavast roosani, elavate ja värskete puuviljaste lõhnade ja maitsete (vaarikas, virsik, hapukirss, punane/must sõstar, maasikas jne) ning vahetevahel lillearoomidega.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus fehér [klassikaline valge]

Püsiva järelmaitsega elavad ja värsked veinid, rohekasvalge kuni rohekaskollase või kollase varjundiga. Sordiveinid on kasutatud sordile iseloomuliku puuviljase ning muu lõhna ja maitsega. Valget veini on võimalik valmistada selliselt, et selle saab liigitada kuivaks, poolkuivaks, poolmagusaks või magusaks.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus csillag [klassikaline täht]

Elavad ja värsked kuivad valged veinid, rohekasvalge kuni rohekaskollase või kollase varjundiga. Sellel on puuviljane ja/või lilleline lõhn ning intensiivne puuviljamaitse. Selle keerukust näitab asjaolu, et ühegi viinamarjasordi ega puidust vaatides laagerdumise iseloomulik tunnus ei domineeri.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Classicus vörös [klassikaline punane]

Granaatpunase kuni sügava rubiinpunase varjundiga veinid. Sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulikud värvisügavus ja -varjundid. Kupaažveinide lõhn, maitse, tasakaalustatud happesus ja tanniinisisaldus peegeldavad kasutatud sortide suhtelist osakaalu. Kuivad kuni magusad veinid, millel on sametine maitse ja täidlus ning viljade (kirss, vaarikas, Kreeka pähkel, punane/must sõstar jne) ja vürtside (kaneel, vanill, šokolaad, tubakas jne) aroomid.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior bikavér [kvaliteetne härjaveri]

Sordil ’Kékfrankos’ põhinevad kvaliteetsed kuivad punased seguveinid, mis on sügavama granaatpunase kuni sügava rubiinpunase varjundiga kui klassikalised Egeri punased veinid, rikkaliku vürtsika ja puuviljase lõhna ja maitsega ning mitte kunagi tuntava tanniinsusega. Neil on küpsemise ja värskete viljade nüansid; ent pikaaegne vaatides ja pudelites laagerdumine annab sellele küpse täidlase iseloomu. Selle keerukust näitab asjaolu, et ühegi viinamarjasordi iseloom ei domineeri.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12,5 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior fehér [kvaliteetne valge]

Püsiva järelmaitse ja suhteliselt suure alkoholisisaldusega kvaliteetsed, arenenud, küpsed veinid, mille värvus varieerub rohekasvalgest kuni rohekaskollase või kollaseni. Sordiveinid on viinamarjasordi tüübile iseloomuliku puuviljase ning muu lõhna ja maitsega. Seguveinid on täidlased, püsiva järelmaitsega, erisuguste omadustega, mis sõltuvad segus olevate sorditüüpide osakaalust, ning need võivad olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior csillag [kvaliteetne täht]

Arenenum, küpsem, intensiivsem ja komplekssem kuiv valge vein rikkaliku jõulise maitse, rohekasvalge kuni rohekaskollase või kollase värvuse ning puuvilja- ja/või lillelõhnaga. Ühegi viinamarjasordi iseloom ei domineeri. Vahetevahel võib sel olla mineraalne iseloom (sõltuvalt nõlvast) või muud omapärased aroomid.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior vörös [kvaliteetne punane]

Veinid, mis on sügavama granaatpunase kuni sügava rubiinpunase varjundiga kui klassikalised Egeri punased veinid. Sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulikud värvisügavus ja -varjundid. Kupaažveinide lõhn, maitse, tasakaalustatud happesus ja tanniinisisaldus peegeldavad kasutatud sortide suhtelist osakaalu. Tuntavate küpsete aroomidega kuivad kuni magusad veinid, millel on sametine maitse ja täidlus ning viljade (kirss, vaarikas, Kreeka pähkel, punane/must sõstar jne) ja vürtside (kaneel, vanill, šokolaad, tubakas jne) aroomid.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior késői szüretelésű [kvaliteetne hiliskorje]

Valgete veinide värvus varieerub rohekasvalgest kuni rohekaskollase või kollaseni; punastel veinidel granaatpunasest kuni sügava rubiinpunaseni. Kui kasutatakse üht viinamarjasorti, on veinil sellele sordile omased värvisügavused, varjundid, lõhnad ja aroomid; mitme sordi kasutamisel on omadused komplekssemad. Laagerdunud (kuivatatud) viinamarjade aroomid ja maitsed domineerivad ning võib esineda väärishallituse mõjul tekkinud aroome.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 33,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Grand superior bikavér [kõrgeima kvaliteediga härjaveri]

Täidlane punane vein, millel on granaatpunased kuni rubiinpunased varjundid või sügavus. Sordi ’Kékfrankos’ kohustusliku kasutamise tõttu on tegemist ainulaadse kuiva punase kupaažveiniga, mis erineb teistest punastest seguveinidest. Samuti on sellel rikkalikud vürtsikad ja puuviljased lõhnad ja aroomid. Sel on püsiv järelmaitse ilma liigselt tuntavate tanniinideta. Paljudel juhtudel on nõlva tähisega turustamiseks mõeldud veinidel ainulaadne iseloom (nt mineraalsus). Pikaaegse vaatides ja pudelites laagerdumise tõttu võivad sel olla tugevad küpsemise nüansid. Selle keerukust näitab asjaolu, et ühegi viinamarjasordi iseloom ei domineeri.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Grand superior fehér [kõrgeima kvaliteediga valge]

Robustne, täidlane, rikkalik ja küpsenud valge vein, mille värvus võib varieeruda rohekasvalgest kuni rohekaskollase või kollaseni. Selle väga küps iseloom, püsiv järelmaitse ja suhteliselt suur alkoholisisaldus tõendavad selle kõrget kvaliteeti. Sordiveinid on viinamarjasordi tüübile iseloomuliku puuviljase ning muu lõhna ja maitsega. Seguveinid on täidlased, püsiva järelmaitsega, erisuguste omadustega, mis sõltuvad segus olevate sorditüüpide osakaalust, ning need võivad olla kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Grand superior csillag [kõrgeima kvaliteediga täht]

Täidlane, rikkalik, jõuline kuiv valge vein. Selle värvus võib varieeruda rohekasvalgest kuni rohekaskollase või kollaseni. Tänu traditsioonilisele viinamarjakasvatusele ja laagerdumisele on tegemist veiniga, mille lõhn ja maitse on erakordselt küps. Selle keerukust näitab asjaolu, et ühegi viinamarjasordi iseloom ei domineeri. Veinil on ka rikkalikud puuviljamaitsed ning sel võib vahetevahel olla mineraalne iseloom (sõltuvalt nõlvast). Sel on jõuline maitse ja püsiv järelmaitse ning see on laagerdunud puidust vaatides.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Grand superior vörös [kõrgeima kvaliteediga punane]

Täidlane, jõuline, rikkalik, laagerdunud punane vein, mille värvus varieerub granaatpunasest kuni sügava rubiinpunaseni. Sordiveinidel on kasutatud viinamarjasordi tüübile iseloomulikud värvisügavus ja -varjundid. Erakordselt pika laagerdumise tõttu iseloomustavad veini eeskätt küpsemise aroomid, küpsed lõhnad ja maitsed, küpsenud tanniinid ja tasakaalustatud happed. Seguveinid on täidlased, erakordselt sametiste küpsete maitsete ja segus kasutatud sorditüüpide osakaalust sõltuva tanniinisisaldusega. Nende lõhnu ja maitseid võivad iseloomustada viljade (hapukirss, vaarikas, Kreeka pähkel, punane/must sõstar jne) ja vürtside (kaneel, söestunud puit, vanill, šokolaad, tubakas jne) aroomid. Veinid võivad varieeruda kuivast magusani.

* ELi õigusaktides sätestatud piirnormid kehtivad maksimaalse üldalkoholisisalduse ja maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse suhtes.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus 4,6 g/l väljendatult viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Kohustuslikud veinivalmistustavad (1)

Veinivalmistuse eritavad

Classicus Bikavér [klassikaline härjaveri]:

— kestadega viinamarjapulpi kääritatakse vähemalt kaheksa päeva;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib ainult järk-järgult;

— veini tuleb laagerdada puidust vaatides vähemalt kuus kuud, v.a sortidest ’Blauburger’, ’Kadarka’, ’Kékoportó’ ja ’Turán’ valmistatud veinid.

— Kupaaži eeskirjad: — kohustuslik on vähemalt neljast viinamarjasordist kupaaž, milles iga sordi osakaal on üle 5 %; — sordi ’Kékfrankos’ osakaal peab olema vähemalt 30–65 % ning selle sordi osakaal kupaažis peab olema suurim; — sortidest ’Turán’ ja ’Bíborkadarka’, koos või eraldi, valmistatud veini osakaal ei tohi ületada 10 %.

Classicus muskotály [klassikaline muskaat]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib ainult järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

Classicus siller [klassikaline siller]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult.

Classicus rozé ja Classicus fehér [klassikaline roosa ja klassikaline valge]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

Kohustuslikud veinivalmistustavad (2)

Veinivalmistuse eritavad

Classicus csillag [klassikaline täht]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

— Kupaaži eeskirjad: — vähemalt neljast viinamarjasordist veinide osakaal peab eraldi võetuna olema suurem kui 5 %; — ühest sordist veini osakaal ei tohi ületada 50 %; — mis tahes järgmise sordi kasutamine on kohustuslik ning see peab nende sortide segus moodustama vähemalt 50 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Irsai Olivér’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mátrai Muskotály’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Zefír’, ’Zenit’ ja ’Zengő’; — järgmistest sortidest veinide segus ei tohi osakaal, eraldi või koos, ületada 30 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Gyöngyrizling’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’ ja ’Zefír’.

Classicus vörös [klassikaline punane]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult.

Kohustuslikud veinivalmistustavad (3)

Veinivalmistuse eritavad

Superior bikavér [kvaliteetne härjaveri]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega vähemalt 14 päeva;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— veini tuleb laagerdada puidust vaatides vähemalt 12 kuud.

— Kupaaži eeskirjad: — vähemalt neljast viinamarjasordist veinide osakaal peab eraldi võetuna olema suurem kui 5 %; — sordi ’Kékfrankos’ osakaal peab olema vähemalt 30–65 % ning selle sordi osakaal kupaažis peab olema suurim; — sordi ’Turán’ viinamarjadest saadud veini osakaal ei tohi ületada 10 %.

Superior fehér [kvaliteetne valge]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

Superior csillag [kvaliteetne täht]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

— Kupaaži eeskirjad: — vähemalt neljast viinamarjasordist veinide osakaal peab eraldi võetuna olema suurem kui 5 %; — ühest sordist veini osakaal ei tohi ületada 50 %; — mis tahes järgmise sordi kasutamine on kohustuslik ning see peab nende sortide segus moodustama vähemalt 50 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Irsai Olivér’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mátrai Muskotály’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Zefír’, ’Zenit’ ja ’Zengő’; — järgmistest sortidest veinide segus ei tohi osakaal, eraldi või koos, ületada 30 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Gyöngyrizling’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’ ja ’Zefír’.

Kohustuslikud veinivalmistustavad (4)

Veinivalmistuse eritavad

Superior vörös [kvaliteetne punane]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult.

Superior késői szüretelésű [kvaliteetne hiliskorje]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud.

Grand superior bikavér [kõrgeima kvaliteediga härjaveri]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega vähemalt 14 päeva;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— veini tuleb laagerdada puidust vaatides vähemalt 12 kuud.

— Kupaaži eeskirjad: — vähemalt neljast viinamarjasordist veinide osakaal peab eraldi võetuna olema suurem kui 5 %; — sordi ’Kékfrankos’ osakaal peab olema vähemalt 30–65 % ning selle sordi osakaal kupaažis peab olema suurim; — sordi ’Turán’ viinamarjadest saadud veini osakaal ei tohi ületada 10 %.

Grand superior fehér [kõrgeima kvaliteediga valge]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud;

— laagerdumine vähemalt kuus kuud.

Grand superior vörös [kõrgeima kvaliteediga punane]:

— viinamarjapulpi kääritatakse kestadega;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

Kohustuslikud veinivalmistustavad (5)

Veinivalmistuse eritavad

Grand superior csillag [kõrgeima kvaliteediga täht]:

— viinamarjade töötlemine nende korjepäeval;

— viinamarjapress peab olema selline, mis pressib järk-järgult;

— virre peab olema puhastatud;

— laagerdumine vähemalt kuus kuud.

— Kupaaži eeskirjad: — vähemalt neljast viinamarjasordist veinide osakaal peab eraldi võetuna olema suurem kui 5 %; — ühest sordist veini osakaal ei tohi ületada 50 %; — mis tahes järgmise sordi kasutamine on kohustuslik ning see peab nende sortide segus moodustama vähemalt 50 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Irsai Olivér’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mátrai Muskotály’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Zefír’, ’Zenit’ ja ’Zengő’; — järgmistest sortidest veinide segus ei tohi osakaal, eraldi või koos, ületada 30 %: ’Cserszegi Fűszeres’, ’Gyöngyrizling’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’ ja ’Zefír’.

Lubamatud veinivalmistustavad (väljaspool kehtivate õigusaktide kohaldamisala)

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Veinide magustamine:

— Classicus Bikavér

— Classicus Csillag

— kõik kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid

Superior késői szüretelésű ja Grand superior csillag:

— tammelaastude kasutamine;

— pöördosmoos;

— veini osaline alkoholitustamine.

Viinamarjakasvatuse eeskirjad (1)

Viljelustavad

Viinapuude võrakujunduse eeskirjad:

a. 1. augustil 2010 olemasolevad viinamarjaistandused (klassikalised, kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid): kaitstud päritoluga klassikaliste, kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinide tootmiseks sobivaid viinamarju võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest senikaua, kui viinamarjaistandus toimib, olenemata viljelusviisist.

b. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010 (klassikalised, kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid): i. Guyot’ vorm; ii. poolkõrge nöörpuu vorm; iii. madal nöörpuu vorm; iv. vihmavarjukujuline vorm; v. lehvikukujuline vorm; vi. ümar vorm; vii. lehtrikujuline (gobelet) vorm.

2. Viinapuude istutustiheduse eeskirjad a. Viinamarjaistandused, mis on rajatud enne 1. augustit 2010: kaitstud päritoluga klassikaliste, kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinide tootmiseks sobivaid viinamarju võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest senikaua, kui viinamarjaistandus toimib, olenemata vahekaugusest. b. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010 (klassikalised veinid): i. viinapuude istutustihedus vähemalt 3 700 viinapuud hektari kohta; ii. viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m. c. Viinamarjaistandused, mis on rajatud pärast 1. augustit 2010 (kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid): i. viinapuude istutustihedus vähemalt 4 000 viinapuud hektari kohta; ii. viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m.

3. Koristusmeetod: mehaaniline või käsitsi

4. Saagikoristuse kuupäeva määramine: kasvatatud viinamarjasortide küpsuse määrab pädev veiniühenduse ametnik ning selle alusel määratakse konkreetse sordi saagikoristuse alguskuupäev.

Viinamarjade kvaliteet (minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna võimaliku alkoholisisaldusena) (1)

Viljelustavad

Classicus Bikavér [klassikaline härjaveri]:

— 10,60 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Bíbor Kadarka’, ’Blauburger’, ’Kadarka’, ’Kékfrankos’, ’Kékoportó’, ’Turán’, ’Zweigelt’

— 12,08 mahuprotsenti (19° Ungari virde klassis): ’Cabernet Franc’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Menoire’, ’Merlot’, ’Pinot Noir’, ’Syrah’

Classicus muskotály [klassikaline muskaat]:

— 9,83 mahuprotsenti (16° Ungari virde klassis): ’Chasselas’, ’Csaba Gyöngye’, ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Hamburgi Muskotály’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’

— 10,57 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Bouvier’, ’Chardonnay’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Kerner’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Pinot Blanc’, ’Rajnai Rizling’, ’Rizlingszilváni’, ’Sauvignon’, ’Szürkebarát’, ’Tramini’, ’Viognier’, ’Zefír’, ’Zenit’, ’Zengő’, ’Zöldszilváni’, ’Zöld Veltelíni’

Classicus siller [klassikaline siller]:

— 10,60 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Alibernet’, ’Bíborkadarka’, ’Blauburger’, ’Cabernet Dorsa’, ’Cabernet Franc’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Csókaszőlő’, ’Kadarka’, ’Kármin’, ’Kékfrankos’, ’Kékoportó’, ’Merlot’, ’Pinot Noir’, ’Syrah’, ’Turán’, ’Zweigelt’

Classicus rozé [klassikaline roosa]:

— 10,60 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Alibernet’, ’Bíborkadarka’, ’Blauburger’, ’Cabernet Dorsa’, ’Cabernet Franc’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Csókaszőlő’, ’Kadarka’, ’Kármin’, ’Kékfrankos’, ’Kékoportó’, ’Menoire’, ’Merlot’, ’Pinot Noir’, ’Syrah’, ’Turán’, ’Zweigelt’

Viinamarjade kvaliteet (minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna võimaliku alkoholisisaldusena) (2)

Viljelustavad

Classicus fehér [klassikaline valge]:

— 9,83 mahuprotsenti (16° Ungari virde klassis): ’Chasselas’, ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’, ’Kadarka’

— 10,60 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Bouvier’, ’Chardonnay’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Kerner’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Pinot Blanc’, ’Rajnai Rizling’, ’Rizlingszilváni’, ’Sauvignon’, ’Szürkebarát’, ’Tramini’, ’Viognier’, ’Zefír’, ’Zenit’, ’Zengő’, ’Zöldszilváni’, ’Zöld Veltelíni’

Classicus csillag [klassikaline täht]:

— 9,83 mahuprotsenti (16° Ungari virde klassis): ’Chasselas’, ’Cserszegi Fűszeres’, ’Ezerfürtű’, ’Chasselas’, ’Irsai Olivér’, ’Mátrai Muskotály’, ’Ottonel Muskotály’, ’Sárga Muskotály’

— 10,57 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Bouvier’, ’Chardonnay’, ’Furmint’, ’Gyöngyrizling’, ’Hárslevelű’, ’Juhfark’, ’Kabar’, ’Kerner’, ’Királyleányka’, ’Leányka’, ’Mézes’, ’Olaszrizling’, ’Pinot Blanc’, ’Rajnai Rizling’, ’Rizlingszilváni’, ’Sauvignon’, ’Szürkebarát’, ’Tramini Viognier’, ’Zefír’, ’Zenit’, ’Zengő’, ’Zöldszilváni’, ’Zöldveltelíni’

Classicus vörös [klassikaline punane]:

— 10,60 mahuprotsenti (17° Ungari virde klassis): ’Alibernet’, ’Bíborkadarka’, ’Blauburger’, ’Csókaszőlő’, ’Kadarka’, ’Kármin’, ’Kékfrankos’, ’Kékoportó’, ’Turán’, ’Zweigelt’

— 12,08 mahuprotsenti (19° Ungari virde klassis): ’Cabernet Franc’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Menoire’, ’Merlot’, ’Pinot Noir’, ’Syrah’

Kõigi kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinide puhul:

— 12,83 mahuprotsenti (20° Ungari virde klassis) kõigi sortide puhul

b) Maksimaalne saagikus

Klassikaliste veinide puhul

100 hektoliitrit hektari kohta

Klassikaliste veinide puhul – käsitsikorje

13 600 kg viinamarju hektari kohta

Klassikaliste veinide puhul – mehaaniline korje

13 100 kg viinamarju hektari kohta

Kvaliteetveinide puhul

60 hektoliitrit hektari kohta

Kvaliteetveinide puhul – käsitsikorje

8 100 kg viinamarju hektari kohta

Kvaliteetveinide puhul – mehaaniline korje

7 800 kg viinamarju hektari kohta

Kõrgeima kvaliteediga veinide puhul

35 hektoliitrit hektari kohta

Kõrgeima kvaliteediga veinide puhul – käsitsikorje

6 000 kg viinamarju hektari kohta

Kõrgeima kvaliteediga veinide puhul – mehaaniline korje

5 600 kg viinamarju hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

1. KLASSIKALISED VEINID

Viinamarjaistanduste katastris I ja II klassi liigitatud Aldebrő, Andornaktálya, Demjéni, Egeri, Egerbakta, Egerszalóki, Egerszóláti, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsendi, Maklári, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostorosi, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu ja Verpeléti munitsipaliteedi piirkonnad

2. KVALITEET- JA KÕRGEIMA KVALITEEDIGA VEINID

Viinamarjaistanduste katastris I ja II klassi liigitatud Aldebrő, Andornaktálya, Demjéni, Egeri, Egerbakta, Egerszalóki, Egerszóláti, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsendi, Maklári, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostorosi, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu ja Verpeléti munitsipaliteedi piirkonnad

7. Peamised viinamarjasordid

’Chasselas’ – ’Weisser Gutedel’

’Syrah’ – ’Blauer Syrah’

’Tramini’ – ’Traminer’

’Juhfark’ – ’Fehérboros’

’Syrah’ – ’Serine Noir’

’Királyleányka’ – ’Feteasca Regale’

’Syrah’ – ’Marsanne Noir’

’Kadarka’ – ’Jenei Fekete’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hamburg’

’Kékoportó’ – ’Portugizer’

’Sauvignon’ – ’Sovinjon’

’Kabar’

’Pinot Noir’ – ’Kék Rulandi’

’Pinot Noir’ – ’Savagnin Noir’

’Furmint’ – ’Zapfner’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Cernii’

’Leányka’ – ’Leányszőlő’

’Furmint’ – ’Posipel’

’Furmint’ – ’Som’

’Olasz Rizling’ – ’Nemes Rizling’

’Cabernet Dorsa’

’Tramini’ – ’Roter Traminer’

’Cabernet Franc’ – ’Carbonet’

’Tramini’ – ’Savagnin Rose’

’Pinot Blanc’ – ’Weissburgunder’

’Furmint’ – ’Furmint Bianco’

’Olasz Rizling’ – ’Taljanska Grasevina’

’Chardonnay’ – ’Kereklevelű’

’Pinot Noir’ – ’Pignula’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bianco’

’Olasz Rizling’ – ’Grasevina’

’Leányka’ – ’Dievcenske Hrozno’

’Szürkebarát’ – ’Auvergans Gris’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotis’

’Bouvier’

’Kékfrankos’ – ’Blaufränkisch’

’Menoire’

’Királyleányka’ – ’Galbena de Ardeal’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Blanc’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Gris’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau Bijeli’

’Zenit’

’Alibernet’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Blanc’

’Sárga Muskotály’ – ’Weiler’

’Rizlingszilváni’ – ’Rizvanac’

’Kadarka’ – ’Negru Moale’

’Chasselas’ – ’Chrupka Belia’

’Ezerfürtű’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Tinto’

’Turán’

’Irsai Olivér’ – ’Muskat Olivér’

’Kékoportó’ – ’Portugais Bleu’

’Viognier’

’Kadarka’ – ’Kadarka Negra’

’Hárslevelű’ – ’Lipovina’

’Chasselas’ – ’Fendant Blanc’

’Kadarka’ – ’Gamza’

’Tramini’ – ’Gewürtztraminer’

’Pinot Noir’ – ’Kisburgundi Kék’

’Pinot Noir’ – ’Spätburgunder’

’Chasselas’ – ’Saszla Belaja’

’Zöld Veltelíni’ – ’Zöldveltelíni’

’Kerner’

’Szürkebarát’ – ’Pinot Grigio’

’Chasselas’ – ’Fehér Gyöngyszőlő’

’Furmint’ – ’Szigeti’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Lunel’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Muskateller’

’Tramini’ – ’Traminer Rosso’

’Gyöngyrizling’

’Zöld Veltelíni’ – ’Grüner Veltliner’

’Pinot Noir’ – ’Pino Csernüj’

’Rizlingszilváni’ – ’Rivaner’

’Tramini’ – ’Tramin Cervené’

’Kékfrankos’ – ’Moravka’

’Kármin’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Lemberger’

’Irsai Olivér’ – ’Irsai’

’Csókaszőlő’

’Rajnai Rizling’ – ’Rhine Riesling’

’Cabernet Franc’ – ’Cabernet’

’Chardonnay’ – ’Chardonnay Blanc’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Zlty’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muszkat Gamburgszkij’

’Hárslevelű’ – ’Garszleveljü’

’Királyleányka’ – ’Erdei Sárga’

’Kékoportó’ – ’Portugalske Modré’

’Kadarka’ – ’Kadar’

’Zöld Szilváni’ – ’Grüner Sylvaner’

’Chasselas’ – ’Chasselas Doré’

’Rajnai Rizling’ – ’Rheinriesling’

’Királyleányka’ – ’Little Princess’

’Cabernet Franc’ – ’Kaberne Fran’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling’

’Zweigelt’ – ’Zweigeltrebe’

’Bíbor Kadarka’

’Hárslevelű’ – ’Feuilles de Tilleul’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Vidur’

’Merlot’

’Királyleányka’ – ’Königstochter’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Muscat de Hambourg’

’Olasz Rizling’ – ’Welschrieslig’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muskat Ottonel’

’Kadarka’ – ’Törökszőlő’

’Leányka’ – ’Feteasca Alba’

’Kadarka’ – ’Szkadarka’

’Rajnai Rizling’ – ’Weisser Riesling’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Bélüj’

’Királyleányka’ – ’Königliche Mädchentraube’

’Rajnai Rizling’ – ’Johannisberger’

’Pinot Noir’ – ’Rulandski Modre’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Beluj’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Zengő’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Lunel’

’Olasz Rizling’ – ’Risling Vlassky’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Miszket Hamburgszki’

’Cabernet Sauvignon’

’Chardonnay’ – ’Ronci Bilé’

’Szürkebarát’ – ’Grauburgunder’

’Chasselas’ – ’Fehér Fábiánszőlő’

’Szürkebarát’ – ’Ruländer’

’Cabernet Franc’ – ’Carmenet’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Weisser’

’Cserszegi Fűszeres’

’Chasselas’ – ’Chasselas Dorato’

’Ottonel Muskotály’ – ’Muscat Ottonel’

’Kékoportó’ – ’Blauer Portugieser’

’Rizlingszilváni’ – ’Müller Thurgau’

’Hárslevelű’ – ’Lindeblättrige’

’Kékfrankos’ – ’Limberger’

’Juhfark’ – ’Mohácsi’

’Sauvignon’ – ’Sauvignon Bijeli’

’Sárga Muskotály’ – ’Moscato Bianco’

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Kadarka’ – ’Csetereska’

’Pinot Blanc’ – ’Fehér Burgundi’

’Juhfark’ – ’Lämmerschwantz’

’Juhfark’ – ’Tarpai’

’Leányka’ – ’Mädchentraube’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Blanc’

’Sárga Muskotály’ – ’Weisser’

’Hamburgi Muskotály’ – ’Moscato d’Amburgo’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat de Frontignan’

’Zöld Szilváni’ – ’Sylvánske Zelené’

’Pinot Noir’ – ’Pinot Nero’

’Ottonel Muskotály’ – ’Miszket Otonel’

’Királyleányka’ – ’Dánosi Leányka’

’Kadarka’ – ’Fekete Budai’

’Kékfrankos’ – ’Blauer Limberger’

’Mátrai Muskotály’

’Olasz Rizling’ – ’Riesling Italien’

’Pinot Noir’ – ’Kék Burgundi’

’Zöld Szilváni’ – ’Silvanec Zeleni’

’Pinot Blanc’ – ’Pinot Bianco’

’Chasselas’ – ’Chasselas Blanc’

’Furmint’ – ’Moslavac Bijeli’

’Furmint’ – ’Mosler’

’Blauburger’

’Rajnai Rizling’ – ’Riesling Blanc’

’Syrah’ – ’Sirac’

’Chardonnay’ – ’Morillon Blanc’

’Zöld Veltelíni’ – ’Veltlinské Zelené’

’Zweigelt’ – ’Blauer Zweigeltrebe’

’Pinot Noir’ – ’Blauer Burgunder’

’Olasz Rizling’ – ’Olaszrizling’

’Szürkebarát’ – ’Graumönch’

’Cabernet Franc’ – ’Gros Cabernet’

’Irsai Olivér’ – ’Zolotisztüj Rannüj’

’Sárga Muskotály’ – ’Muscat Sylvaner’

’Zefír’

’Kékoportó’ – ’Modry Portugal’

8. Seos(t)e kirjeldus

Vein (1)

1. Määratletud piirkonna kirjeldus

Looduslikud tegurid

Eger asub Mátra ja Büki mägede vahel, Põhja-Ungari keskmäestiku ja Alföldi ristumiskohas, 160–180 meetri kõrgusel merepinnast. Idas ja läänes külgneb Egeri org 200–300 meetri kõrguste mägedega.

Linna kirdeosas paikneb Nagy-Egedi mäestiku suur massiiv, mille kõrgus ulatub üle 500 meetri. Egedi mäestik sirutub idast läände ning selle külg jääb lõuna poole.

Egeri veinipiirkonna pinnasetüübid

Geograafilise nime „Eger“ alla kuuluvate tootmispiirkondade pinnas koosneb mitmest vulkaanilist päritolu rüoliidi tufile kujunenud pruuni metsamulla tüübist (raman, mustmuld, vöödiline, degradeerunud), v.a Verpeléti, Feldebrő, Aldebrő ja Tófalu munitsipaliteedi serval olevad uhteliivad. Välja arvatud mõned erandid, paiknevad viinamarjaistandused platoodel ning nende laugetel lõuna-, lääne- ja idanõlvadel. Neist kerkisid Nagy-Egedi mägi, mille pinnas on merelise päritoluga lubjakivisetetel moodustunud pruun metsamuld, ja Mészi mägi, millel on andesiidist lamam.

Pinnase sobivust viinamarjaistanduste rajamiseks parandavad veelgi linna serva soodsad topograafilised tingimused. Viinapuud istutati mägede ja küngaste lõuna- ja edelapoolsetele nõlvadele ehk verő’dele [päikesepaistelised nõlvad]. Veinipiirkonna tüüpilised meteoroloogilised andmed 47 aasta keskmise kohta on järgmised: aasta keskmine temperatuur: 10,65 °C, aasta keskmine sademete hulk: 592,6 mm; aasta keskmine päikesevalgus: 1 964 tundi. Praegu kehtivates õigusaktides loetletakse viinapuude istutamiseks sobivad piirkonnad viinamarjaistanduste katastris I ja II klassi liigitatud piirkondadena. Egeri veinipiirkonnas on viinapuude istutamiseks sobivaid I klassi piirkondi 18 431 hektarit ja II klassi piirkondi 3 914 hektarit. Kogupindala on 22 345 ha.

Inimtegurid

Viinapuude juurutamine Egeri läheduses ja viinamarjakasvatus keskajal.

Väikese Egedi mäe küljelt leiti 30 miljonit aastat vana fossiilne viinapuuleht (Vitis Hungarica). See ei ole siiski tänapäevase viinamarjakasvatusega seotud. Arheoloogiliste andmete põhjal on Eger ja selle lähiümbrus olnud asustatud alates 10. sajandist. 11. sajandi alguseks oli sellest arvatavalt saanud Ungari tähtsaim linn. Vastavalt kuningas Béla IV 1261. aasta hartale andis Ungari esimene kuningas Püha István Egeri oru veinikümnise Egeri piiskopkonnale. Tatarlaste sissetung 1241. aastal hävitas suure osa elanikkonnast ning tööjõupuudus sundis kuningas Béla IV tooma riiki välisasunikke. Arvatavasti umbes sel ajal saabusid Egerisse esimesed valloonid, kes elasid teadaolevalt tänaval nimega Olasz utca; ka Tállyas oli valloonlastest asunikke, kes tutvustasid Prantsuse viinamarjakasvatust ja veini ladustamist vaatides.

Teadaolevalt ehitas kirik esimesed veinikeldrid ning kõige esimesi tunti nimetuse dézsmapince [veinikümnise kelder] all.

Egeri viinamarjakasvatusel on sajanditevanune maine. Flaami graafik ja graveerija Gaspar Bouttats valmistas mitu Ungariga seotud vasegravüüri, sealhulgas Egeri ehk Erlau vaate 1688. aastal Antwerpenis avaldatud väljaandes „Description exacte des Royames de Hongrie“. Meile on teada ka varasem Egeri gravüür „Türklaste veinilinn“ (Agria vulgo Erla), mille avaldas G. Hoefnagel 1617. aastal. Mõlemal gravüüril on kujutatud linna kuulsat lossi ja viinamarjaistandusi.

Allikad viitavad sellele, et viinamarjakasvatus tegi läbi põhjaliku muutuse 17. sajandil. Lisaks varem domineerinud valge viinamarja sortidele hakkasid menu saavutama ka punase viinamarja sordid.

Tuleks märkida, et Egeri viinamajakasvatajad töötasid piirkonna kõva pinnase harimiseks välja spetsiaalse tööriista ehk Egeri kõpla. Oma veinikoguste mõõtmiseks kasutasid nad mõõtühikut „Eger akó“ [umbes 200 liitrit], mis on ligikaudu neljakordne tavaline „akó“. Veinide näiline happesus ja pikk säilivus vajasid pikemat laagerdumist puidust vaatides. Tootjad laagerdasid oma veine vaatides keldrites ja keldrisüsteemides, mis olid uuristatud linna all rüoliidi tuffi ning kus oli looduslik keldrikliima (küpsemiskliima).

Viinapuupiirkondade liigitamine minevikus

Esimene Egeri veinivalmistuse kuldajastu oli 15.–16. sajandil ning tippaeg oli 18. sajandil. 1760. ja 1789. aasta dokumentidest ilmnevad veinipiirkondade kvaliteediandmed. 1760. aastal olid viinamarjaistandused jagatud kolme klassi pinnase kvaliteedi, nõlva kalde, päikesevalguse jms põhjal. Peaaegu 50 % viinamarjaistandustest kuulusid esimesse klassi.

1789. aastal jagati Egeri viinamarjaistandused kuude klassi. (Riiklikult oli kaheksa klassi, kuid Egeri piirkonnas ei olnud kahe viimase klassi viinamarjaistandusi.) Liigitamine oli sama nagu 1760. aastal ning erinevus seisnes vaid selles, et paljud suurepärased viinamarjaistandused, kus kasvatatakse viinamarju aszú-veini valmistamiseks, liigitati esimese klassi.

Egeris kehtisid juba 18. sajandil veiniühenduse eeskirjad, mille jõustasid veiniühenduse ametnikud, kelle üle teostas järelevalvet magistraat.

Vein (2)

1. Määratletud piirkonna kirjeldus (jätk)

Kasvatatud viinamarjasordid ja neist valmistatud veinid

Kuni sordi ’Kadarka’ juurutamiseni 15. sajandil, mille tõid Egerisse Türgi okupatsiooni all olevalt kodumaalt põgenenud serblased, kasvatati piirkonnas peamiselt heledaid viinamarju. Lisaks sordile ’Kadarka’ tutvustasid serblased punase veini valmistamise viise. Buda riiklikus viinamarjakasvatuse koolis kajastati Hevesi komitaadi andmetes vähemalt 56 viinamarjasorti. Rohkem sorte oli üksnes Pesti ja Baranya komitaatides. Vahetult enne viinapuu-lehetäi epideemia puhkemist kasvatasid enamus viinamarjaistandusi sorte ’Lúdtalpú’ ja ’Kereklevelű’. 1859. aastal tõstatati väljaandes „Szőlészeti Lapok“ [viinamarjakasvatajate bülletään] vajadus lisaks sordile ’Kadarka’ ka teiste liikide piisava paljundamise järele ning kiideti sortide ’Oporto’ ja ’Fekete Muskotály’ suurepäraseid omadusi veini värvuse kujunemisel.

Tumepunane Egeri viinamarjasort, mida tuntakse Bikavéri [härjaveri] nime all, ilmus trükituna esimest korda kõnekäändude raamatus 1851. aastal: „Härjaveri on kangele punasele veinile, nt Egeri vein, antud nimi“. Selleks et näidata, kui oluline on Egeris viinamarjade kasvatamine ja veinide tootmine, loodi pärast viinapuu-lehetäide epideemiat koos veinikooliga Ampeloloogiainstituudi Egeri jaam. Sellest sai hiljem üks kõige olulisemaid resistentsusaretuse, sordi väärtuse uurimise, tootmispiirkondade (nõlvade) hindamise ja viinamarjakasvatusviiside, eriti punase veini valmistamise uurimise instituute Ungaris.

Päritolunimetuse „Eger“ kaitse

Egeri veinide olulisust kinnitab asjaolu, et 15. septembril 1970 registreeriti päritolunimetused „EGER (ERLAU)“ ja „EGRI (ERLAUER)“ päritolunimetuste kaitset ja nende rahvusvahelist registreerimist käsitleva Lissaboni kokkuleppe klassi 33 kuuluvate veinidena, aidates märkimisväärselt kaasa nende turgude kaitsele.

2. Veinide kirjeldus

Piirkond on sobilik kergete, kuid püsiva järelmaitsega, ning tugevate, jõulistete ja täidlaste valgete veinide valmistamiseks. Need veinid on aroomi- ja mineraalirikkad ning samuti on need looduslike hapete poolest rikkalikumad kui Egerist lõuna pool asuvates veinipiirkondades toodetud veinid.

Veinipiirkonnas toodetakse ka rikkaliku maitsega roosasid veine, millel on Ungari keskmisest pikem eluiga, ning siller-veine, millel on värskete ja küpsete viljade aroom.

Punaste veinide tanniinisisaldus on suhteliselt väike ning tänu veinitootmise põhjapiiri lähedusele ning mäe- ja orutuultele on neil näiline happesus, püsiv järelmaitse ning erinevad tuntavad puuviljased ja vürtsikad aroomid, mistõttu sobivad need pikaajaliseks laagerdamiseks.

Sellele veinipiirkonnale on alati olnud iseloomulik suure hulga sortide kasutamine. Seetõttu on sel seguveinide, eelkõige Egri Bikavéri piirkonna maine.

3. Põhjusliku seose esitlemine ja näitamine

Veinipiirkonna üldisi kliimatingimusi mõjutab peamiselt Büki mäestiku lähedus. See pakub kaitset talvekülmade eest ning pärast sooje suve- ja sügispäevi tagavad mäetuulest tingitud jahedad ööd selle, et viinamarjades säilivad täiustatud ja peen happesus ning nende peamised puuviljaaroomid. Seepärast on Egeri veinidel üldiselt elav happesus ja püsiv järelmaitse. Tänu Egeri veinipiirkonna pinnase vee heale tasakaalule ja 600 mm aasta keskmisele sademehulgale valmivad viinamarjad tasakaalustatult ja stressivabalt. Selle tulemusena ei ole neis veinides veepuuduse tõttu väljaarenemata happesust.

Egeri veinipiirkonna erinevate kliimatingimuste ja pinnase koostise tõttu on üksikute nõlvade vahel olulised erinevused veinide, eriti „nõrgemate“ aastakäiguveinide alkoholisisalduses, happesuses ja aroomis. Egri Szőlészeti és Borászati Kutató Intézetbeni (Egeri viinapuude ja veinide uurimisinstituut) teostatud katsetest nähtub, et tootmispiirkondade asupaik ning nende kaitseta jätmine avaldavad suuremat mõju veinide alkoholisisaldusele ja uimastavale toimele, samas kui peene aroomi kujunemises mängib suuremat rolli pinnase koostis. Seega võimaldavad erinevate mullaomadustega nõlvad toota erisuguseid ainulaadseid veine. Näiteks, õhema vulkaanilist päritolu huumushorisondiga muldadel toodetud veinid on mineraalsemad; suure savisisaldusega sügavatel muldadel toodetud veinid on täidlasemad ning Debrő piirkonna liivaste alade veinid on pinnase kiire soojenemise tõttu uimastavama toimega.

Traditsioonid ja selline klimaatiline mitmekesisus nõuavad ja õigustavad veinipiirkonnas paljude erinevate viinamarjasortide viljelemist ning väga mitmekesiste veinide tootmist. Erinevalt muude veinipiirkondade tingimustest võimaldavad Egeri määratletud tootmispiirkonna klimaatilised ja pedoloogilised tingimused viinamarjakasvatajatel toota igat tüüpi suurepärase kvaliteediga veine.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamise üldeeskirjad (1)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) väljendi „kaitstud päritolunimetus“ asemel võib kasutada traditsioonilist väljendit „kaitstud päritoluga vein“ kujul „kaitstud päritoluga klassikaline vein“, „kaitstud päritoluga kvaliteetvein“ või „kaitstud päritoluga kõrgeima kvaliteediga vein“;

b) sordinimesid, traditsioonilisi väljendeid, muid piiratud kasutusega väljendeid või veini värvusele viitavaid väljendeid võib näidata üksnes juhul, kui sellised väljendid ei ole oma kirjatüübi, suuruse või värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

c) veini nime* täiendatakse kvaliteetveinide puhul väljendiga „Superior“ ja kõrgeima kvaliteediga veinide puhul väljendiga „Grand Superior“, mis tuleb näidata etiketil päritolunimetuse järel, kasutades sama tüpograafiat. Kui on lisatud nõlva nimi, peab igal nõlva nime sisaldaval nähtaval väljal olema näidatud liigitus ja munitsipaliteedi nimi;

d) traditsioonilise väljendi „Bikavér“ võib märkida üksnes järgmistes piirkondades kasvanud viinamarjadest valmistatud veinidele: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros ja Szomolya, mis on viinamarjaistanduste katastris liigitatud I ja II klassi; Verpeléti munitsipaliteedi Cinege, Közép-bérc, Ördöngösi, Öreg-hegy, Padoki ja Sziráki nõlvad ning Tarnaszentmária nõlv Dobi tető.

Märgistamise üldeeskirjad (2)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) traditsioonilise väljendi „Bikavér“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

b) härja kuju või pead või neid meenutavat kujutist ning sõna „bikavér“ võõrkeeles või mis tahes ungari- või võõrkeelset terminit, mis viitab härjaverele, võib näidata üksnes Egri Bikavéri, Egri Bikavér Superiori ja Egri Bikavér Grand Superiori veinide etiketil või pudelil. Erand on Egeri veinipiirkonna kaubamärgil olev härjapea kujutis;

g) mis tahes suuruse või kujuga tähe-või seda meenutavaid kujutisi või sõna „csillag“ [täht] võõrkeeles või mis tahes ungari- või võõrkeelset terminit, mis viitab tähele, võib näidata üksnes Egri Csillagi, Egri Csillag Superiori ja Egri Csillag Grand Superiori veinidel;

h) sordinime näitamine kupaaži puhul on võimalik üksnes siis, kui iga sordi osakaal kupaažis on 5 % või rohkem. Sel juhul võib sordinime näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa viiendikku päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

i) aastakäik peab olema esitatud;

j) nõlva nime näitamine on kohustuslik kõrgeima kvaliteediga veinide puhul.

Väiksemate geograafiliste üksuste piiritlemise ja tähistamise eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) munitsipaliteedid: i) klassikalised, kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid, kõik veinitüübid; ii) päritoluidentiteet: vähemalt 85 %; iii) esitada võib järgmiste munitsipaliteetide nimed: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét.

b) väiksemate geograafiliste üksuste ja kaubamärkide vaheline seos: selliste veinitoodete puhul, mille tähistamiseks on kasutatud registreeritud kaubamärke, mis koosnevad osaliselt või täielikult väiksema geograafilise üksuse nimest või viitest riigi geograafilisele piirkonnale, või enne 11. maid 2002 kasutamise käigus kehtestatud kaubamärke, ei kehti veinide tootmiseks kasutatud viinamarjade päritolu käsitlevad eeskirjad;

c) nõlvad: i) üksnes kõrgeima kvaliteediga veinidel; ii) päritoluidentiteet: vähemalt 95 %; iii) etiketil tuleb näidata ka veinipiirkonna munitsipaliteet; iv) nõlvade nimed: — Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké; — Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part; — Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő;

Väiksemate geograafiliste üksuste piiritlemise ja tähistamise eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

iv) nõlvade nimed (jätk): — Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy; — Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa; — Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás; — Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc; — Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta; — Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja;

Väiksemate geograafiliste üksuste piiritlemise ja tähistamise eeskirjad (3)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

iv) nõlvade nimed (jätk): — Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő; — Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy; — Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő; — Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél; — Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz; — Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part; — Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy; — Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy; — Tófalu: Bogár-hát, Petes alja; — Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres.

Veinitüüpide tähistamise eeskirjad (1)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Classicus Bikavér [klassikaline härjaveri]:

— traditsioonilise väljendi „Bikavér“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas], „óbor“ [aastakäiguvein], „muzeális bor“ [ajalooline vein]

Classicus muskotály [klassikaline muskaat]:

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „cuvée“, „első szüret“ [esimene korje], „virgin vintage“ [esmane aastakäik], „újbor“ [toorvein], „primőr“ [põhivein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

— väljendit „Muskotály“ võib kasutada üksnes selliselt, et see ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavam.

Classicus siller ja Classicus rozé [klassikaline siller ja klassikaline roosa]:

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „cuvée“, „első szüret“ [esimene korje], „virgin vintage“ [esmane aastakäik], „újbor“ [toorvein], „primőr“ [põhivein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Classicus fehér [klassikaline valge]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „első szüret“ [esimene korje], „virgin vintage“ [esmane aastakäik], „újbor“ [toorvein], „primőr“ [põhivein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas], „óbor“ [aastakäiguvein], „muzeális bor“ [ajalooline vein]

Veinitüüpide tähistamise eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Classicus csillag [klassikaline täht]:

— väljendi „csillag“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „első szüret“ [esimene korje], „virgin vintage“ [esmane aastakäik], „újbor“ [toorvein], „primőr“ [põhivein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Classicus vörös [klassikaline punane]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „első szüret“ [esimene korje], „virgin vintage“ [esmane aastakäik], „újbor“ [toorvein], „primőr“ [põhivein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas], „óbor“ [aastakäiguvein], „muzeális bor“ [ajalooline vein]

Superior bikavér [kvaliteetne härjaveri]:

— traditsioonilise väljendi „Bikavér“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Superior fehér [kvaliteetne valge]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas], főbor [põhivein]

Veinitüüpide tähistamise eeskirjad (3)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Superior csillag [kvaliteetne täht]:

— väljendi „csillag“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Superior vörös [kvaliteetne punane]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas], főbor [põhivein]

Superior késői szüretelésű [kvaliteetne hiliskorje]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Grand superior bikavér [kõrgeima kvaliteediga härjaveri]:

— traditsioonilise väljendi „Bikavér“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Veinitüüpide tähistamise eeskirjad (4)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Grand superior fehér [kõrgeima kvaliteediga valge]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Grand superior csillag [kõrgeima kvaliteediga täht]:

— väljendi „csillag“ võib etiketile märkida üksnes vahetult päritolunimetuse „Eger“ kuju „Egri“ järele samale reale, kasutades sama tüpograafiat;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Grand superior vörös [kõrgeima kvaliteediga punane]:

— viinamarjasortide nimesid võib näidata üksnes selliselt, et need ei ole oma kirjatüübi, suuruse ega värvuse poolest päritolunimetusest silmatorkavamad;

— muid sordinimesid võib näidata üksnes selliste tähtedega, mis ei ületa poolt päritolunimetuse tähistamiseks kasutatud kirjatüübi suurusest;

— traditsioonilised väljendid ja muud piiratud kasutusega väljendid, mida võib näidata: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ [puidust vaadis laagerdunud vein], „termőhelyen palackozva“ [villitud tootmispiirkonnas]

Esitlemist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

a) kvaliteet- ja kõrgeima kvaliteediga veinid (kõik veinitüübid) ning samuti klassikalise Bikavéri ja Csillagi võib turule lasta üksnes klaaspudelites. Kõik muud veinitüübid võib turule lasta üksnes klaaspudelites või karbis olevas säilituskotis (bag-in-box);

b) veine võivad esitleda üksnes Egeri veinipiirkonna veiniühenduste nõukogus registreeritud villijad. Villimiskohustust ei kohaldata tootmispiirkonnas nende veinide suhtes, mille viinamarjakasvatajad on oma veinikeldris tootnud kohapeal tarbimiseks;

c) esitlemine võib väljaspool määratletud piirkonda toimuda üksnes siis, kui sellest teavitatakse 48 tundi enne esitlust. Organoleptiliste omaduste säilitamiseks peab esitlus toimuma 90 päeva jooksul pärast tootmiskohast lähetamist.

Varaseim müügikuupäev

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

a) klassikalised veinid: i) Bikavér: korjele järgneva aasta 1. november; ii) Csillag: korjele järgneva aasta 15. märts; iii) kõik muud veinitüübid: reguleerimata;

b) kvaliteetveinid: i) Bikavér: korjele järgneva teise aasta 1. mai; ii) Csillag: korjele järgneva aasta 1. mai; iii) kõik muud veinitüübid: reguleerimata;

c) kõrgeima kvaliteediga veinid: i) Bikavér: korjele järgneva teise aasta 1. september; ii) Csillag: korjele järgneva aasta 1. juuli; iii) kõik muud veinitüübid: reguleerimata.

Tootmine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Kompolti munitsipaliteedis; Bogácsi, Bükkzsérci ja Cserépfalu munitsipaliteedis selliste viinamarjade puhul, mis on kasvanud Noszvaj munitsipaliteedis asuval Dóc dűlő nõlval

Üleminekueeskirjad

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) tootjad, kes lasid turule enne 31. detsembrit 2009 kasvanud viinamarjadest valmistatud, nõlva tähisega veini „Egri Bikavér“, ning kes vastasid põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 5. augusti 2009. aasta määruse nr 102/2009 (Egeri veinipiirkonna kaitstud päritolunimetusega veinide kohta) artiklis 20 sätestatud tingimustele, peavad järgnevatel aastatel samast viinamarjaistandusest ja samalt nõlvalt pärit viinamarjadest veini „Egri Bikavér“ segamisel kohaldama veini „Egri Bikavér“ segamise varasemaid eeskirju, mis on sätestatud põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 31. detsembri 2003. aasta määruses nr 103/2003, kuni viinamarjaistandus toimib või kuni tootja muudab viinamarjaistanduse sordilist koostist;

b) viinamarjakasvatajad, kes toodavad veini „Classicus Egri Bikavér“ maheviinamarjaistanduste mahestandardite kohaselt ning on võimelised tõendama, et konkreetsel aastal ei suuda nad segada neljast viinamarjasordist veine, nagu on sätestatud III punktis, võivad sellel aastal toota maheveini „Classicus Egri Bikavér“ kolmest viinamarjasordist veinide segamise teel, järgides kupaaži eeskirju;

c) üleminekueeskirjad tunnistatakse kehtetuks alates 2021/2022. veiniaastast.

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.