[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.9.2010

KOM(2010) 471 lõplik

2010/0252 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm

{SEK(2010) 1034}{SEK(2010) 1035}

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Raamdirektiivi 2002/21/EÜ (muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ) artikli 8a lõikes 3 kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepanekut mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi loomiseks, milles sätestataks poliitikasuunad ja eesmärgid spektrikasutuse strateegilisel planeerimisel ja ühtlustamisel, võttes võimalikult suurel määral raadiospektripoliitika töörühma (RSPG) arvamust.

Raadiospektripoliitika programm põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114, kuna spektri kättesaadavus ja tõhus kasutamine on väga olulised elektroonilise side siseturu loomise ja muude ELi poliitikavaldkondade jaoks. Raadiospektripoliitika programm määrab kuni 2015. aastani, kuidas spektri kasutamisega saab toetada ELi eesmärke ja optimeerida sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaga seotud eeliseid. See rajaneb ELi õiguslikel põhimõtetel elektroonilise side valdkonnas ja otsusel nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus), selles kinnitatakse taas kõigi spektri kasutamisviiside suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, kehtestatakse ELi algatuste eesmärgid ja loetletakse võetavad meetmed.

- Üldine taust

Spektril on digitaalühiskonna, kiirete traadita teenuste, majanduse taastamise, kvaliteettöökohtade ja ELi pikaaegse konkurentsivõime jaoks oluline tähtsus. Spektripoliitika algatused on ka Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja strateegia Euroopa 2020. aastal (aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia) võti. Raadiospektripoliitika programmi sisendid saadakse parlamendi ja komisjoni korraldatavatelt spektrialastelt tippkohtumistelt, komisjoni korraldatavast avalikust arutelust ning raadiospektripoliitika töörühma arvamusest.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Elektroonilise kommunikatsiooni spektripoliitikat on käsitletud raamdirektiivis 2002/21/EÜ ja loadirektiivis 2002/20/EÜ, muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ, millega tehti olulised parandused, et kasutada spektrit tõhusamalt, vähendada spektrihalduse jäikust ja lihtsustada juurdepääsu spektrile. Lisaks võimaldab raadiospektrit käsitlev otsus juba praegu ühtlustada spektrikasutuse tehnilisi tingimusi vastavalt ELi olemasolevate, spektrikasutusega seotud poliitikameetmete vajadustele.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Spektri kasutamine mõjutab seoses oluliste ELi valdkondlike poliitikameetmetega üha tugevamini siseturu jätkusuutlikku kasvu, konkurentsivõimet ja tootlikkust. Spektriressursside nappuse tõttu on vaja prioriteete, mis tagaksid spektri tulemusliku ja tõhusa eraldamise ja kasutamise, võttes arvesse elektroonilise side ja kõigile kättesaadava lairibaühenduse alaseid ELi poliitilisi eesmärke, transpordi, teadusuuringute, maapinna kaugseire, programmi Galileo ja keskkonnakaitsega seotud vajadusi ning võitlust globaalse soojenemisega.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Huvitatud isikutele anti mitu võimalust märkuste tegemiseks:

- Spektrialasel tippkohtumisel 2010. aasta märtsis jõudsid ELi institutsioonid, liikmesriigid ja sidusrühmad selge arusaamiseni, et rakenduste jaoks, millel on suur sotsiaalne ja majanduslik mõju, on vaja rohkem spektrit. Tippkohtumise tulemused on kokku võetud mõjuhinnangu 1. lisas, sellekohased dokumendid on esitatud aadressil http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/index_en.htm.

- Komisjon pidas 4. märtsist kuni 9. aprillini 2010 avaliku arutelu ja palus teha ettepanekuid raadiospektripoliitika programmi ettevalmistamiseks. Ta sai 101 vastust (vt http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/rspp_pc_rep/index_en.htm), mis on kokku võetud mõjuhinnangu 2. lisas,.

- Raadiospektripoliitika töörühm, kes on komisjoni kõrgetasemeline spektripoliitika nõuanderühm, võttis oma ametliku arvamuse vastu 9. juunil 2010 (mõjuhinnangu 3. lisa). Vt http://rspg.groups.eu.int/_documents/documents/opinions/rspg10_330_rspp_opinion.pdf. Komisjon võttis seda arvamust oma ettepaneku eelnõu lõppversiooni koostamisel võimalikult suures ulatuses arvesse.

- Enne lõppversiooni valmimist korraldati raadiospektripoliitika töörühma arvamuse eraldi avalik arutelu – saadud vastukajad on esitatud aadressilhttp://rspg.ec.europa.eu/consultations/responses_rspp2010/index_en.htm.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Asjaomased teadus/erialavaldkonnad

Lisaks raadiospektripoliitika töörühma arvamusele ning avalikelt aruteludelt ja tippkohtumiselt saadud arvukatele vastukajadele on asjakohased ka järgmised uurimused:

- „Exploiting the digital dividend – a European approach” (Euroopa ühine lähenemisviis digitaalse dividendi kasutamisele) (Analysys Mason, DotEcon ja Hogan & Hartson) 2009;

- „ Optimising the Public Sector's Use of Radio Spectrum in the EU ” (ELi avaliku sektori raadiospektrikasutuse optimeerimine) (WIK-Consult) 2008;

- „Radio interference in the European Community” (Raadiohäired Euroopa Ühenduses) (Eurostrategies ja LS telcom), 2008;

- „Preparing the next steps in regulation of electronic communications — a contribution to the review of the electronic communications regulatory framework” (Elektrooniliste sidevõrkude reguleerimise järgmiste sammude ettevalmistamine: panus elektrooniliste sidevõrkude regulatiivse raamistiku hindamisse) (Hogan & Hartson, Analysys), 2006.

Eksperdiabi avalikult kättesaadavaks tegemise vahendid

Ülalnimetatud uurimused on esitatud komisjoni veebilehekülgedel:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/documents/studies/index_en.htmjahttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/studies_ext_consult/index_en.htm#2006

- Mõju hindamine

Arvestades raadiospektripoliitika programmi kõrgetasemelist strateegilist olemust, aitab mõju hindamine määrata võimalused ja hinnata, kas ELi sekkumine aitab saavutada eesmärke paremini kui riiklikud või piirkondlikud meetmed. Mõjuhinnangus on määratud ELi tasandi spektripoliitika jaoks vajalik strateegiline suund. Mõjuhinnangus on esile tõstetud vajadust ELi üldise spektripoliitika lähenemisviisi järele, võttes arvesse spektri tähtsust paljude valdkondade jaoks, milles ELil on erinev pädevustase. Mõju hindamise komitee arvamus mõjuhinnangu kohta anti välja 2. juulil 2010.

3. Ettepaneku õiguslik külg

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatud programmis on esitatud spektri kasutamise strateegilise planeerimise ja ühtlustamise poliitikasuunad ja eesmärgid, et luua siseturg. Sellega toetatakse Euroopa 2020. aasta strateegiat ja Euroopa digitaalarengu tegevuskava ning edendatakse teisi spektriga seotud ELi poliitikameetmeid. Sellega tagatakse põhimõtete rakendamine ja määratakse poliitilised sihid spektripoliitika kõigis ELi-mõõtmega aspektides. Selles esitatakse konkreetsed prioriteetsed algatused, mille eesmärk on traadita lairibaside ja spektriga seotud ning muude konkreetsete ELi poliitikameetmete parem kooskõlastamine, paindlikumaks muutmine ja spektri kättesaadavuse parandamine; nõutakse spektri olemasolevate ja kujunemisjärgus kasutusvaldkondade ülevaatamist; määratakse kindlaks, kuidas paremini kaitsta ELi huve rahvusvahelistel läbirääkimistel ja abistada liikmesriike kahepoolsetel läbirääkimistel; kutsutakse üles paremale koostööle tehniliste organite vahel ja nõutakse komisjoni aruannet 2015. aastaks.

- Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Kavandatud meetmed seisnevad praeguse ELi õigusliku raamistiku muutmises ja seepärast hõlmavad valdkonda, kus EL on oma pädevust juba kasutanud. Seepärast on ettepanek kooskõlas Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna selles nähakse ette minimaalselt vajalik ühtlustamise tase ning rakendusmeetmete määramine on jäetud riigi reguleeriva asutuse või liikmesriigi ülesandeks. Kavandatud muudatused ei välju piiridest, mis on vajalikud valdkonna parema reguleerimise saavutamiseks. Seepärast on need kooskõlas Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega.

- Õigusakti valik

See on seadusandlik meede, kuna raamdirektiivi artikli 8a lõikes 3 on ette nähtud parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku esitamine. Mittesiduva meetme, näiteks parlamendi ja nõukogu soovituse puhul ei oleks ELi kooskõlastamine kohustuslik, samuti ei nõutaks sellega liikmesriikidelt meetmete kasutuselevõttu. Samalaadsete kohustuste ja meetmete kehtestamiseks on varem vastu võetud parlamendi ja nõukogu otsused nr 128/1999/EÜ, nr 626/2008/EÜ ja nr 676/2002/EÜ.

4. Mõju eelarvele

Ettepanek ei mõjuta täiendavalt ELi eelarvet.

5. Lisateave

- Lihtsustamine ja halduskulude vähendamine

Ettepaneku eesmärk on vähendada halduskoormust spektrikasutuse paindlikkuse suurendamise ja sellealaste haldusmenetluste lihtsustamisega. See on osa komisjoni jooksvast programmist, millega ajakohastatakse ja lihtsustatakse ühenduse õigustikku, ning selle viitenumber komisjoni tööprogrammis on 2010/INFSO/002.

- Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Otsusega luuakse programm, mis tuleb rakendada 2015. aastaks, ja palutakse komisjonil see läbi vaadata enne järgmise programmi ettevalmistamist.

- Liikmesriikidelt saadav teave

Liikmesriigid teatavad komisjonile oma kohustuste täitmisest.

- Euroopa Majanduspiirkond

Kavandatav õigusakt on kohaldatav EMPs.

- Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Artikkel 1. Sisu ja kohaldamisala

Selles esitatakse programmi üldine eesmärk ja kohaldamisala.

Artikkel 2. Üldiste regulatiivsete põhimõtete kohaldamine

Selle eesmärk on tagada, et liikmesriigid järjekindlalt rakendaksid järgmisi üldisi reguleerimispõhimõtteid: spektri tõhus kasutamine ja haldamine, tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse soodustamine, lihtsaima lubade andmise süsteemi rakendamine ning siseturu ja konkurentsi tagamine.

Artikkel 3. Poliitika eesmärgid

Liikmesriikide ja komisjoni rakendatava poliitika eesmärgid hõlmavad järgmist: spektri piisava kättesaadavuse tagamine, spektri võimalikult paindlik kasutamine, spektrikasutuse tõhustamine üldlubade kasutamise ja spektrikasutuse paindlikkuse suurendamisega, konkurentsimoonutuste vältimine, kahjulike häirete ja segamise vältimine, tehniliste tingimuste ühtlustamine ja tervisekaitse tagamine.

Artikkel 4. Suurendatud tõhusus ja paindlikkus

Artiklis on esitatud poliitikasuunad, mis tuleb muundada liikmesriikide ja komisjoni meetmeteks, millega taotletakse järgmist: paindlikumad spektriload, et vähendada digitaalset lõhet; tehniliste tingimuste loomine lairibateenuste kasutamiseks; spektri kollektiivse kasutamise tõhustamine; standardite loomine ning tõhusa konkurentsi ja siseturu säilitamine ja soodustamine.

Artikkel 5. Konkurents

Eesmärk on tõhustada konkurentsi; selleks on loetletud mitmesugused vahendid, mida liikmesriigid võiksid kasutada võimalike moonutuste vastu, mis võivad tekkida paindlikkusest, spektriõigustega kauplemisest ja nende ülemääraste varude soetamisest või muust kogunemisest.

Artikkel 6. Spekter traadita lairibaside jaoks

On vaja võtta meetmed, et: saavutada traadita lairibasidega seotud konkreetsed eesmärgid ja tagada selleks ettenähtud spektri kättesaadavus; saavutada 800 MHz sagedusriba digitaalse dividendi vabastamine aastaks 2013; tagada maapiirkondade kaetus ja ebasoodsamates oludes elavate kodanike juurdepääs raadiospektri teenustele; muuta teatavad sagedusribad kaubeldavaks ja tagada kõikjal spektri olemasolu juurdepääsuks satelliiditeenustele.

Artikkel 7. ELi konkreetsete poliitikasuundadega seotud spektrivajadus

Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd, et rahuldada siseturu spektrivajadusi seoses ELi mitme poliitikasuunaga, nagu kosmosepoliitika, keskkonnakaitse, elanikkonna ohutus ja avalik julgeolek, kodanikukaitse ja katastroofiabi ning teadusuuringute ja teadusega seotud tegevus.

Artikkel 8. Inventuur – spektri olemasoleva kasutuse ja kujunemisjärgus vajaduste seire

Koostöös liikmesriikidega peab komisjon korraldama olemasolevate spektri kasutusvaldkondade ja võimalike tulevaste spektrivajaduste seire.

Artikkel 9. Rahvusvahelised läbirääkimised

Esitatakse rahvusvahelistel läbirääkimistel ELi profiili tõstmiseks ja ELi huvide kaitsmiseks vajalikud meetmed. EL peab pakkuma liikmesriikidele tuge ELi kohustuste täitmiseks läbirääkimistel kolmandate riikidega. 2012. aasta ülemaailmsel raadioside konverentsil peaks EL toetama tulemusi, mis muuhulgas: võimaldavad ELis täielikult kasutada 800 MHz ja 3,4–3,8 GHz sagedusribasid lairibarakenduste jaoks; tagavad, et piisav hulk sobivalt kaitstud spektrit oleks saadaval ELi valdkondlike poliitikasuundade jaoks nagu Euroopa kosmosepoliitika ja ühtne Euroopa taevas ja tagavad, et muudatused Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjades toetaksid ja täiendaksid ELi õigusliku raamistiku asjakohaseid põhimõtteid.

Artikkel 10. Koostöö eri asutuste vahel

Komisjon ja liikmesriigid peavad tegema koostööd praeguse institutsioonilise korralduse tõhustamiseks ja spektrihalduse kooskõlastamise edendamiseks ning koostöö tõhustamiseks standardiasutuste, Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi ning Teadusuuringute Ühiskeskuse vahel spektrihalduse ja standardimise paremaks ühendamiseks.

Artikkel 11. Üldsusega konsulteerimine

Komisjon ja liikmesriigid konsulteerivad üldsusega alati, kui see on vajalik.

Artikkel 12. Aruandlus

Komisjon peab 2015. aastaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

Artiklid 13, 14 ja 15. Rakendamine, teatamine, jõustumine ja adressaadid

Sisaldavad lisaks tavalistele sätetele liikmesriikide kohustuse rakendada otsus aastaks 2015, kui eelnevates artiklites ei ole määratud teisiti, ja teavitada sellest komisjoni.

2010/0252 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv))[3] artikli 8a lõige 3 näeb ette, et komisjon võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks, milles sätestatakse poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkudele ja -teenustele kohaldatavatele direktiividele. Poliitikasuunad ja eesmärgid peavad lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks. Käesoleva otsusega ei piirata olemasoleva ELi õiguse, eelkõige direktiivi 1999/5/EÜ ning direktiivide 2002/20/EÜ ja 2002/21/EÜ ning otsuse nr 676/2002/EÜ kohaldamist. Sellega ei piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt ELi õigusele, et saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel.

(2) Spekter on tähtsaim ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud. Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale.

(3) Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine ELi tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete ühisturgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid ELi poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks ning toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu ELis; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist. Sel eesmärgil vajab EL poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadus- ja arendustegevuse, transpordi ja energeetika siseturgu.

(4) Käesolev esimene programm peaks eriti toetama strateegiat Euroopa 2020. aastal (aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia), võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teabepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks. See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas,[4] mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada 2020. aastaks kõigile eurooplastele juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s, millega saavutatakse digitaalse ühisturu püsivad majanduslikud ja sotsiaalsed eelised. See peaks toetama ja edendama ka ELi muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile ELi kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on programm ka üheks põhialgatuseks ELi innovatsioonipoliitika toetamisel.

(5) Esimene programm peaks kindlaks määrama liikmesriikide ja ELi institutsioonide peamised põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt olemasolevatele ELi õigusaktidele ja võtta arvesse ELi poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid.

(6) Programmis tuleks arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitikat reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)[5] ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) tehnilisi teadmisi, et ELi spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mis parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba olemasoleva ELi poliitika rakendamiseks.

(7) Spektri optimaalse kasutuse tagamine võib nõuda uuenduslikke loaandmislahendusi nagu spektri kollektiivne kasutamine, üldlubade andmine või infrastruktuuri jagatud kasutamine. Selliste põhimõtete rakendamist ELis võib hõlbustada teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige väiksemat koormust põhjustav lubade andmise süsteem, kus häired ei takista muude teenuste arengut.

(8) Spektriõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on ELi õigusaktidega juba sisse viidud, vastavalt raamdirektiivile kohe kaubeldavaks muuta. Lisaks võiksid selliste kaubeldavate õiguste vormingu ja sisu üldised põhimõtted ning ühismeetmed takistada spektri koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi ja põhjustada omandatud spektri kasutamisel lubamatuid takistusi, ning hõlbustada kõigi liikmesriikide poolt selliste abinõude kasutuselevõttu ja kergendada selliste õiguste omandamist kõikjal ELi piirides.

(9) Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi, parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus kaabliga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui olemasolevad kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Uute kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektriga kauplemise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt võib mõjutada olemasolevat konkurentsiolukorda. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 5 lõike 6 ja direktiivi 87/372/EMÜ (GSMi direktiiv) artikli 1 lõike 2 aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektriõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud raamdirektiivi artikli 9 lõikes 7, et piirata igal operaatoril kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.

(10) Optimaalne ja tõhus spektrikasutus eeldab pidevat arengu jälgimist ja ajakohast selget teavet spektri kasutamise kohta kogu ELis. Komisjoni otsusega 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses)[6] nõutakse liikmesriikidelt kasutamisõigusi käsitleva teabe avaldamist; ELis spektri ja raadioseadmete kasutamistõhususe suurendamiseks, eelkõige vahemikus 300 MHz kuni 3 GHz, on vaja teha praeguse spektrikasutuse üksikasjalik inventuur, kasutades tõhusat läbivaatamis- ja hindamismeetodit. See aitaks leida nii äri- kui ka avalikus sektoris ebatõhusat tehnoloogiast ja kasutusviise, samuti kasutamata spektrieraldisi ja jagatud kasutuse võimalusi, ning hinnata tarbijate ja ettevõtete tulevasi vajadusi.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta)[7] käsitletud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta õiguslikult määratletud jagatud kasutuse tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme.

(12) Vastavalt komisjoni suurprojekti „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” eesmärkidele peaks traadita lairibaside oluliselt kaasa aitama majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehakse kättesaadavaks piisavalt spektrit, antakse kiiresti kasutusõigusi ja lubatakse kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Digitaalarengu tegevuskavaga nõutakse kõigi ELi kodanike jaoks 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seepärast tuleks juba määratud spektriribade kohta anda 2012. aastaks maapealse side load, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/477/EÜ, 2008/411/EÜ ja 2009/766/EÜ määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks ELi äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla sobiva hinnaga juurdepääs satelliit-lairibasidele.

(13) 800 MHz sagedusriba on optimaalne suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele otsusega 2010/267/EÜ ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele, millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha ELis aastaks 2013 elektroonilise side jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks. Pikemas perspektiivis tuleks kavandada ka täiendavat spektrit allpool 790 MHz, sõltuvalt kogemustest ja spektrinappusest muudes kasutamiseks sobivates ribades. Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks õigustele lisada katvuse kohustused.

(14) Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on ELis lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga määrata teatavad lubade andmise ja protseduurilised tingimused. Tingimused võiksid sisaldada katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele (MVNO) ja kasutamisõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi kohaldada spektri sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutamisõigusi võib loovutada või rendile anda.

(15) Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus, avalik julgeolek ja katastroofiabi, e-tervishoid ja e-kaasamine võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Spektri reguleerimise tehnilistes aspektides peaks kaasa aitama komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, eelkõige võimaluste loomisega ELi õigusaktide puhul asjakohaste häiremudelite katsetamiseks. Pealegi tuleb seitsmenda raamprogrammi uurimistulemuste alusel uurida suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga, eriti VKEsid huvitavate projektide, näiteks kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks.

(16) Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks ressursikasutuse 20 % parandamisega. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades.

(17) Rahva tervise kaitsmine elektromagnetväljade eest on oluline kodanike heaolu tagamiseks ja ELis spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks; seda on käsitletud nõukogu soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega kokkupuute piiramist) ning ülioluline on tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt.

(18) Olulised avaliku huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks. Ühisel alusel tuleks kättesaadavaks teha piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks ja vabaks levikuks. Uuringud on juba näidanud, et järgmise 5–10 aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz.

(19) Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajadusega seoses tugev piiriülene või rahvusvaheline mõõde. Lisaks tähendavad viited rahvusvahelistele kokkulepetele direktiivis nr 2002/21/EÜ ja muudetud direktiivis nr 2002/20/EÜ,[8] et liikmesriigid ei võta rahvusvahelisi kohustusi, mis takistavad või piiravad nende ELiga seotud kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid pretsedendiõiguse kohaselt toetama kõiki vajalikke jõupingutusi, et võimaldada spektriküsimusi kooskõlastavates rahvusvahelistes organites asjakohast ELi esindatust küsimustes, mis kuuluvad ELi pädevusse. Üldiselt peaks EL seal, kus käsitletakse ELi poliitika või pädevusega seotud küsimusi, poliitiliselt juhtima läbirääkimiste ettevalmistamist ja osalema mitmepoolsetes, sealhulgas Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus toimuvates läbirääkimistes vastavalt vastutusele, mida EL kannab ELi õigusaktide kohaselt spektriküsimustes.

(20) Lähtudes praegusest praktikast ja tuginedes põhimõtetele, mis on määratud nõukogu 3. veebruari 1992. aasta järeldustes 1992. aasta ülemaailmsel raadiosideadministratsioonide konverentsil järgitavate protseduuride kohta, ja olukorras, kus ülemaailmsetel raadioside konverentsidel ja muudel mitmepoolsetel läbirääkimistel käsitletakse olulise ELi-mõõtmega põhimõtteid ja poliitikaküsimusi, peaks EL, lisaks pikaajalisele eesmärgile saada Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu liikmeks kõrvuti liikmesriikidega, olema võimeline kehtestama uusi protseduure oma huvide kaitseks mitmepoolsetel läbirääkimistel; sel eesmärgil võib komisjon, võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust, esitada ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldisi poliitilisi eesmärke, nagu on sätestatud direktiivis 2002/21/EÜ.

(21) 2012. aasta ülemaailmsel raadioside konverentsil käsitletakse selliseid ELi jaoks olulisi konkreetseid teemasid nagu digitaalne dividend, teadusalased ja meteoroloogiateenused, jätkusuutlik areng ja kliimamuutused, satelliitside ja spektri kasutamine projekti GALILEO jaoks (kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo,[9] ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta)[10]), samuti globaalse keskkonna- ja turvaseire programm[11] maapinna kaugseire andmete paremaks kasutamiseks.

(22) Liikmesriigid võivad vajada ka tuge sageduste kooskõlastamise kahepoolsetel läbirääkimistel ELi mittekuuluvate naaberriikidega, kaasa arvatud läbirääkija- või kandidaatriikidega, et täita ELi ees sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi. See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning saavutada spektrikasutuse ühtlustamist isegi väljaspool ELi piire. Eriti oluline on avaldada survet, et sagedusribad 800 MHz ja 3,4–3,8 GHz suunataks lairiba-mobiiltehnoloogias kasutamiseks ja et ühtlustataks lennuliikluse juhtimise moderniseerimiseks vajalik spektrikasutus.

(23) Programmi eesmärkide saavutamiseks on oluline välja arendada sobiv institutsiooniline raamistik spektrihalduse kooskõlastamiseks ja reguleerimiseks ELi tasemel, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. See võib kaasa aidata ka spektrikasutuse liikmesriikidevahelise kooskõlastamisele siseturu kontekstis. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi vahel.

(24) Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest.

(25) Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Eesmärk

Käesoleva otsusega luuakse raadiospektripoliitika programm spektrikasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks, et tagada siseturu toimimine.

Artikkel 2 Üldiste regulatiivsete põhimõtete rakendamine

Liikmesriigid teevad üksteise ja komisjoniga koostööd läbipaistval viisil, et tagada kogu ELis järgmiste üldiste regulatiivsete põhimõtete järjekindel rakendamine:

(a) soodustada spektri tõhusat kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele;

(b) kohaldada spektri kasutamisel elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks ning võimaluse korral muude sektorite ja rakenduste jaoks vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ) (raamdirektiivi) artiklile 9 tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust sellisel viisil, et edendada spektrikasutuse tõhusust, eelkõige paindlikkuse ja innovatsiooni edendamisega;

(c) kohaldada võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus;

(d) tagada siseturu toimimine, eelkõige tõhusa konkurentsi kindlustamisega.

Artikkel 3 Poliitika eesmärgid

Käesoleva esimese programmi prioriteetidele keskendumiseks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et toetada ja rakendada järgmisi poliitika eesmärke:

(a) teha õigeaegselt kättesaadavaks piisav hulk sobivat spektrit, et toetada ELi poliitika eesmärke;

(b) muuta spektri kasutamine võimalikult paindlikuks, et edendada innovatsiooni ja investeerimist, rakendades tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid, avades spektri uute teenuste jaoks ja võimaldades spektriõigustega kauplemist;

(c) tõhustada spektri kasutamist, kasutades üldlubade soodsaid omadusi ja laiendades seda tüüpi lubade kasutamist;

(d) säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, takistades eel- või järelmeetmetega raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi;

(e) vähendada siseturu killustumist, tõhustades sobival viisil spektrikasutuseks ja -kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist, kaasa arvatud teenuste arendamine rahvusvahelises ulatuses, ning soodustades mitmekülgsus- ja mastaabisäästu ELi tasandil;

(f) vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, soodustades selliste standardite väljatöötamist, mis võimaldavad paindlikku ja tõhusat spektrikasutust, ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule;

(g) spektri jaotamise tehniliste tingimuste määramisel võtta täies ulatuses arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt tõendatud uurimistulemusi elektromagnetkiirguse võimalikust mõjust inimese tervisele.

Artikkel 4 Suurendatud tõhusus ja paindlikkus

1. Liikmesriigid võtavad 1. jaanuariks 2013 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta) (loadirektiiv) [12] vastu lairibateenuste arendamiseks sobivad lubade andmise ja jagamise meetmed, näiteks annavad olulistele operaatoritele võimaluse korral ja artikli 11 kohaste konsultatsioonide põhjal otsese või kaudse juurdepääsu spektri külgnevatele plokkidele vähemalt 10 MHz ulatuses.

2. Liikmesriigid edendavad koostöös komisjoniga spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud kasutamist.

3. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et arendada ja ühtlustada standardeid raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude jaoks, tuginedes vajaduse korral komisjonilt asjakohastele standardiasutustele antud standardimisvolitustele.

4. Liikmesriigid tagavad, et valikutingimused ja -protseduurid edendavad investeerimist ja spektri tõhusat kasutamist.

5. Siseturu võimaliku killustumise vältimiseks erinevate valikutingimuste ja -protseduuride tõttu ühtlustatud spektriribade korral, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks ning tehtud kaubeldavaks kõikides liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9b, töötab komisjon koostöös liikmesriikidega välja juhised selliste sagedusribade kasutamislubade andmise tingimuste ja protseduuride kohta, pöörates erilist tähelepanu infrastruktuuri jagatud kasutamise ja katvuse tingimustele.

6. Kui see on vajalik spektriõiguste kasutamise tõhususe tagamiseks ja spektri liigsete varude soetamise vältimiseks, võtavad liikmesriigid kasutusele asjakohased meetmed, kaasa arvatud rahatrahvid ja õiguste tühistamine.

Artikkel 5 Konkurents

1. Liikmesriigid säilitavad ja soodustavad tõhusat konkurentsi ja väldivad konkurentsimoonutusi siseturul või selle olulises osas.

2. Selleks, et täies ulatuses täita lõikes 1 esitatud kohustusi ja eelkõige tagada, et konkurentsi ei moonutataks raadiosageduste kasutamisõiguste ükskõik millise kogumise, ülekandmise või muutmisega, võivad liikmesriigid muu hulgas kasutusele võtta järgmisi meetmeid, mis ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist:

(a) liikmesriigid võivad piirata spektrihulka, mille kohta ettevõtjale kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks;

(b) liikmesriigid võivad keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute kasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, kui see muidu võiks põhjustada spektrisageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võiks oluliselt takistada tõhusat konkurentsi;

(c) liikmesriigid võivad keelata teatavad spektri kasutamisõiguste ülekandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklike või ELi tasandi liitumistehingute kontrolli alla, kui need võivad oluliselt takistada konkurentsi;

(d) liikmesriigid võivad muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 14, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt takistada konkurentsi.

3. Liikmesriigid tagavad, et lubade andmise ja valiku protseduurid ei tekita viivitusi ja edendavad tõhusat konkurentsi.

Artikkel 6 Spekter traadita lairibaside jaoks

1. Piiramata tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtete kehtivust, võtavad liikmesriigid koostöös komisjoniga kasutusele kõik meetmed, et eraldada kogu ELis piisavalt spektrit katvuse ja läbilaskevõime tagamiseks, mille eesmärgiks on traadita rakenduste abil tõhusalt kaasa aidata, et kõik kodanikud saaksid 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s.

2. Liikmesriigid annavad 1. jaanuariks 2012 load komisjoni otsustega 2008/477/EÜ (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EÜ (3,4–3,8 GHz) ja 2009/766/EÜ (900/1800 MHz) määratud spektriosade kasutamiseks tingimustel, mis tagavad tarbijatele lihtsa juurdepääsu traadita lairibateenustele.

3. Liikmesriigid teevad 1. jaanuariks 2013 sagedusriba 800 MHz kättesaadavaks elektrooniliste sideteenuste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel, mis on sätestatud vastavalt otsusele nr 676/2002/EÜ. Liikmesriikides, kus erakorralised riiklikud või kohalikud asjaolud ei võimalda sagedusriba kättesaadavaks tegemist, võib komisjon anda loa teha konkreetse erandi kuni aastani 2015. Vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9 jälgib komisjon koostöös liikmesriikidega alla 1 GHz spektririba kasutamist ja hindab täiendava spektri vabastamise ja uutele rakendustele kättesaadavaks tegemise vajalikkust.

4. Liikmesriigid koostöös komisjoniga tagavad, eelkõige katvuse tagamise kohustuste kaudu, et hõredalt asustatud piirkondades soodustataks juurdepääsu sagedusribas 790–862 MHz (800 MHz) lairibaühenduse kaudu kättesaadavale andmesisule ja teenustele; seda tehes uurivad nad võimalusi ja vajaduse korral võtavad kasutusele sobivad meetmed, et 800 MHz sagedusriba vabastamine ei kahjustaks programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi kasutajaid.

5. Komisjoni kutsutakse üles prioriteedina sätestama sobivad meetmed vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9b lõikele 3, mis tagaksid, et liikmesriigid lubaksid kogu ELis kauplemist spektri kasutusõigustega ühtlustatud sagedusribades 790–862 MHz („800 MHz sagedusriba”), 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1710–1785 MHz, 1805–1880 MHz, 1900–1980 MHz, 2010–2025 MHz, 2110–2170 MHz, 2,5–2,69 GHz ja 3,4–3,8 GHz.

6. Vajaduse korral tagab komisjon täiendavate sagedusribade kättesaadavuse lairibajuurdepääsuks ühtlustatud satelliiditeenustele kogu ELi territooriumil, kaasa arvatud äärepoolseimad alad, millega võimaldatakse lairibajuurdepääs Internetile hinnaga, mis on võrreldav maapealse ühenduse hinnaga.

Artikkel 7 ELi konkreetsete poliitikasuundadega seotud spektrivajadus

1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad spektri kättesaadavuse ja kaitsevad raadiosagedusi, mis on vajalikud Maa atmosfääri ja pinna seireks, võimaldavad kosmoserakenduste arengut ja kasutamist ning transpordisüsteemi täiustamist, eelkõige raadiosagedusi, mis on vajalikud ülemaailmse tsiviilkasutuseks ettenähtud navigatsioonisatelliitide süsteemi GALILEO ja globaalse keskkonna- ja turvaseire programmi GMES ning arukate liiklusohutus- ja -juhtimissüsteemide jaoks.

2. Koostöös liikmesriikidega viib komisjon läbi uuringuid ja uurib võimalust vähese CO2-heite poliitikat toetava lubade andmise skeemi loomiseks, mille eesmärgiks on säästa spektri kasutamisel energiat ja teha spekter kättesaadavaks traadita tehnoloogia kasutamiseks, millega saab säästa energiat, kaasa arvatud arukad energiavõrgud ja arukad mõõtmissüsteemid.

3. Vajaduse korral tagab komisjon, et ühtlustatud tingimustel tehakse kättesaadavaks piisavalt spektrit, et toetada turvateenuseid ja vastavate seadmete vaba levikut ning uudsete koostalitlusvõimeliste lahenduste arengut elanikkonna ohutuse ja avaliku julgeoleku, kodanikukaitse ja katastroofiabi valdkonnas.

4. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostöös teadlastega kindlaks olulisemad teadus- ja arendustegevuse algatused ja uudsed rakendused, millel võib olla olulist sotsiaalmajanduslikku mõju ja/või investeerimispotentsiaali, vaatavad üle nende spektrivajadused ning valmistavad ette piisava hulga spektrit, mis eraldatakse selliste rakenduste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel ja võimalikult väikese halduskoormusega.

Artikkel 8 Inventuur ning spektri olemasoleva kasutuse ja kujunemisjärgus vajaduste seire

1. Komisjon koos liikmesriikidega, kes edastavad kogu asjakohase teabe spektri kasutamise kohta, viib läbi ELi olemasoleva spektrikasutuse ja tulevaste võimalike vajaduste inventuuri, eelkõige vahemikus 300 MHz kuni 3 GHz.

2. Lõikes 1 osutatud inventuur võimaldab hinnata olemasoleva spektrikasutuse tehnilist tõhusust ning tuvastada ebatõhusad tehnoloogiad ja rakendused, kasutamata või ebatõhusalt kasutatavad spektriosad ja spektri jagatud kasutamise võimalused. Inventuuril tehakse kokkuvõte tulevastest spektrivajadustest, lähtudes tarbijate ja käitajate nõudmistest ning võimalusest selliseid vajadusi rahuldada.

3. Lõikes 1 osutatud inventuuri käigus vaadatakse üle nii era- kui ka avaliku sektori spektrikasutajate spektrikasutuse viisid, mis aitab tuvastada spektri sagedusribasid, mida saab anda kasutamiseks või anda uuele kasutajale, et tõsta nende kasutuse tõhusust, edendada innovatsiooni ja parandada konkurentsi siseturul nii era- kui ka avaliku sektori kasutajate eeliste suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse potentsiaalset positiivset ja negatiivset mõju selliste sagedusribade senistele kasutajatele.

Artikkel 9 Rahvusvahelised läbirääkimised

1. EL võtab oma huvide kaitsmiseks osa spektrialastest rahvusvahelistest läbirääkimistest, toimides vastavalt ELi õigusaktidele, milles käsitletakse muuhulgas ka ELi sisemise ja välise kompetentsi põhimõtteid.

2. Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelised lepingud, millega nad on ühinenud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) kaudu, vastavad olemasolevale ELi õigusele, eelkõige ELi elektroonilisi kommunikatsiooniteenuseid reguleeriva raamistiku asjakohastele eeskirjadele ja põhimõtetele.

3. Liikmesriigid tagavad, et rahvusvaheliste õigusaktidega lubataks sagedusribade täielikku kasutamist eesmärkideks, milleks need on määratud ELi õigusaktidega, ja et piisav hulk vajalikul määral kaitstud spektrit oleks kättesaadav ELi eri poliitikavaldkondade jaoks.

4. Nõudmise korral annab EL liikmesriikidele poliitilist ja tehnilist tuge kahepoolsetel läbirääkimistel ELi mittekuuluvate naaberriikidega, kaasa arvatud kanditaat- ja läbirääkijariikidega, et lahendada spektriga seotud kooskõlastusküsimusi, mis takistavad liikmesriike ELi õigusaktides sätestatud spektripoliitika ja -halduse alaste kohustuste täitmisel. EL toetab ka kolmandate riikide jõupingutusi ELi omaga ühilduva spektrihalduse rakendamiseks, et sellega kaitsta ELi spektripoliitika eesmärke.

5. Kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamisel on ELi õigusaktidest tulenevad kohustused liikmesriikidele siduvad. Spektriga seotud rahvusvahelisele kohustusele allakirjutamisel või selle muul viisil heakskiitmisel lisab liikmesriik oma allkirjale või muule heakskiidule ühisdeklaratsiooni, milles kinnitab, et täidab kõnealust rahvusvahelist lepingut või kohustust kooskõlas ELi asutamislepingutest tema jaoks tulenevate kohustustega.

Artikkel 10 Koostöö eri asutuste vahel

1. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd praeguse institutsioonilise korralduse parandamiseks, et edendada koostööd spektrihalduses ELi tasandil, kaasa arvatud küsimustes, mis mõjutavad otseselt kahte või enamat liikmesriiki, eesmärgiga arendada siseturgu ja tagada ELi spektripoliitika eesmärkide täielik saavutamine. Nad püüavad kaitsta spektriga seotud ELi huve väljaspool ELi vastavalt artiklile 9.

2. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et standardiasutused, Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus teevad vajaduse korral tihedat koostööd kõigis tehnilistes küsimustes, et tagada spektri tõhus kasutamise. Sel eesmärgil tagavad nad järjepideva seose spektrihalduse ja standardimise vahel viisil, mis edendaks siseturgu.

Artikkel 11 Üldsusega konsulteerimine

Vajaduse korral konsulteerib komisjon üldsusega, et saada teada kõigi huvitatud isikute ja üldsuse arvamused spektri kasutamise kohta ELis.

Artikkel 12 Aruandlus

Komisjon vaatab raadiospektripoliitika programmi rakendamise läbi 31. detsembriks 2015 ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse alusel toimunud tegevusest ja võetud meetmetest.

Artikkel 13 Teatamine

Liikmesriigid rakendavad käesolevad poliitikasuunad ja eesmärgid 1. juuliks 2015, kui eelnevates artiklites ei ole määratud teisiti.

Nad edastavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik käesoleva otsuse rakendamise läbivaatamiseks.

Artikkel 14 Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja [pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

[4] KOM(2010) 245, 19.5.2010.

[5] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

[6] ELT L 129, 17.05.2007, lk 67.

[7] EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

[8] ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

[9] EÜT L 138, 28.05.2002, lk 1.

[10] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

[11] KOM(2009) 589.

[12] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.