SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Selles kontekstis on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse.

Siiski nõuab programmide rakendamine olulisel hulgal rahalisi vahendeid avalik- ja eraõiguslikelt huvirühmadelt, kellel finantsinstitutsioonide ees seisvate likviidsusprobleemide tõttu ei ole võimalik seda raha anda. Eriti tuntav on see probleem kriisist kõige enam mõjutatud liikmesriikides, kes on saanud rahalist abi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (euroala riigid) või maksebilansi mehhanismi (euroala-välised liikmesriigid) programmi kaudu. Praeguseks on kuus riiki – sealhulgas Kreeka, kes on saanud rahalist abi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (ESFM) väliselt – taotlenud nende mehhanismide kaudu rahalist abi ja leppinud komisjoniga kokku makromajanduslikus kohandamisprogrammis. Need riigid on Ungari, Rumeenia, Läti, Portugal, Kreeka ja Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Ungari, kes ühines maksebilansi mehhanismiga 2008. aastal, väljus programmist 2010. aastal.

Tagamaks, et need liikmesriigid (või ka muud liikmesriigid, keda sellised abiprogrammid võivad tulevikus puudutada) jätkavad struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist kohapeal ning rahaliste vahendite eraldamist projektidele, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad luua riskijagamisvahendi. Et seda vahendit rakendada, oleks lubatud kanda osa neile liikmesriikidele kättesaadavaid rahalisi eraldisi tagasi komisjonile. Selle eesmärk oleks pakkuda kapitali sissemakseid, millest katta oodatud ja ootamatuid laenu- ja garantiikahjusid ning mida laiendada riskijagamispartnerluse alusel, mis on sõlmitud Euroopa Investeerimispangaga ja/või teiste finantsinstitutsioonidega, kes täidavad avaliku poliitikaga seotud ülesandeid ning kes on valmis jätkama raha laenamist projektide sponsoritele ja pankadele, et kaasrahastada eraallikatest projekte, mida rakendatakse struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi osalusel. Ühtekuuluvuspoliitika alusel ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud eraldiste kogusummat seetõttu ei muudeta. Sellega antakse liikmesriikidele kriitilisel ajal täiendavat likviidsust, et rakendada infrastruktuuri- ja tootlikke investeeringuid, ja lihtsustatakse programmide rakendamise jätkamist kohapeal. Kui riskijagamisvahendile kättesaadavaks tehtud rahalisi eraldisi ei ole kahjude katmiseks ära kasutatud, jäävad need liikmesriigi käsutusse, kas selleks, et jätkata riskijagamisrahastut, või osana rakenduskavadele eraldatavast eelarvest. Viimasena olgu märgitud, et rahalised eraldised riskijagamisvahendisse oleksid range ülemmääraga ega tekitaks liidule ega asjaomasele liikmesriigile tingimuslikke kohustusi.

.

- Üldine taust

Mõnes liikmesriigis süvenev finantskriis mõjutab kahtlemata oluliselt reaalmajandust, sest võlad on suured ja valitsustel on keeruline turult raha laenata.

Komisjon on esitanud ettepanekuid selle kohta, kuidas oleks kõige parem reageerida praegusele finantskriisile ja selle sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele. Komisjon tegi 2008. aasta detsembris majanduse elavdamise paketi raames ettepaneku mitme regulatiivse muudatuse kohta ühtekuuluvuspoliitika rakenduseeskirjade lihtsustamiseks ja täiendavaks eelrahastamiseks eelmaksete kaudu ERFi ja ESFi programmidesse. Need 2009. aastal liikmesriikidele väljamakstud täiendavad ettemaksed on iga liikmesriigi jaoks ajavahemikuks 2007–2013 kokkulepitud rahastamispaketi raames olnud kiireks rahasüstiks 6,25 miljardi euro ulatuses. Tänu sellele muudatusele on tehtud ettemakseid kokku 29,38 miljardi euro ulatuses. 2009. aasta juulis esitatud komisjoni ettepanekus nähti ette lisameetmed struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi lihtsamaks rakendamiseks. Nende meetmete vastuvõtmine 2010. aasta juunis on programmide rakendamist oluliselt lihtsamaks muutnud ja tõhustanud fondi kasutamist, vähendades samal ajal toetusesaajate halduskoormust. Samuti võttis komisjon 2011. aasta augustis vastu ettepaneku määruse (EÜ) nr 1083/2006 muutmise kohta eesmärgiga suurendada ühenduse toetust, mida hüvitatakse vahemaksetena ja lõppmaksetena, kuni 10 protsendipunkti võrra üle praeguse ülemmäära (KOM(2011)482 (lõplik), 1.8.2011). Kui nõukogu ja parlament selle ettepaneku vastu võtavad, annab see asjaomastele liikmesriikidele täiendavat likviidsust, et kaasrahastada projektide ja programmide seda osa, mida ei saa toetada struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist. Lisaks võib toetada ka infrastruktuuriprojekte, mis on asjaomase liikmesriigi majanduse elavnemise seisukohast olulised, kui sellist toetust peetakse asjakohaseks.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „üldmäärus”) artiklis 36 on sätestatud, et EIP võib liikmesriikide palvel osaleda tegevuses, mis on seotud projektide, eelkõige suurprojektide ettevalmistamise, rahastamise korraldamise ning avaliku ja erasektori partnerlusega. Lisaks on selles sätestatud, et kokkuleppel EIPga võib liikmesriik koondada saadud laenud rakenduskava ühele või mitmele prioriteedile. Käesolev ettepanek hõlbustab selliste laenude heakskiitmist EIP või muude rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide poolt, olenevalt olukorrast, ajal, mil riigi avaliku ja erasektori ja finantsinstitutsioonide võlakirjade reitingu langetamise tõttu ei ole sellised laenud liikmesriigis kättesaadavad.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega, mis Euroopa Komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Väliste sidusrühmadega ei ole konsulteeritud.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju analüüs

Ettepanek võimaldaks komisjonil rakendada kaudse tsentraliseeritud halduse korras riskijagamisvahendit, et katta riske, mis on seotud laenude ja garantiidega, mida antakse projektide elluviijatele ja teistele avaliku ja erasektori partneritele. Selle eesmärk on hõlbustada ühtekuuluvusprogrammide kiiret rakendamist infrastruktuuri- ja muude tootlike investeeringute kaudu, millel on vahetu ja reaalne mõju majandusele, ning aidata kaasa töökohtade loomisele.

Sellega ei looda uusi finantsnõudeid üldeelarvele, kuna selleks ajavahemikuks asjaomastele liikmesriikidele fondidest ette nähtud rahaline kogutoetus ei muutu.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanekus nähakse ette määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 14 lõike 1 muutmine, et lubada riskijagamisvahendi juhtimist kaudse tsentraliseeritud halduse korras. Lisaks tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 36 lõiget 2, et liikmesriikidel, kelle finantsstabiilsus on sattunud tõsistesse raskustesse või võib sellistesse raskustesse sattuda, oleks võimalik paigutada osa neile ühtekuuluvuspoliitika „Lähenemise“ ning „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ eesmärgi all ette nähtud eraldistest laenudesse ja garantiidesse, mida EIP või muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid annavad otseselt või kaudselt projektide elluviijatele ja muudele avaliku või erasektori partneritele, ning vastavatesse kapitalipaigutustesse.

Sellise riskijagamisvahendi suhtes kohaldatavad tingimused peaks kindlaks määrama komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel. Asjaomase liikmesriigi taotlusel peaks komisjon võtma vastu ad hoc otsuseid, millega kehtestatakse sellise vahendi suhtes kohaldatavad tingimused, lähtudes assigneeringutest, mis kavatsetakse asjaomasele liikmesriigile ette nähtud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi eraldistest üle kanda.

- Õiguslik alus

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad ühiseeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttest lähtudes, sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli ja projektide hindamise korda.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuivõrd selle eesmärk on hõlbustada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu toetuse andmist teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse raskustesse, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine, suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus, mis on tingitud ka rahvusvahelisest majandus- ja rahanduskeskkonnast. Selles kontekstis on vaja kehtestada Euroopa Liidu tasandil mehhanism, mis võimaldaks Euroopa Komisjonil moodustada riskijagamisvahendeid, mis lihtsustavad laenude ja garantiide andmist eesmärgiga kaasrahastada eraallikatest tulevaid sissemakseid projektidesse, mida rakendatakse struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist saadava avaliku sektori toetusega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.

Ettepanek on proportsionaalne, sest sellega antakse struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist suuremat toetust liikmesriikidele, kes on sattunud või kellel on oht sattuda tõsistesse raskustesse, mis on tingitud neist olenematutest erakorralistest asjaoludest, ja kes vastavad nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) tingimustele, või kes on suurtes maksebilansiraskustes või keda sellised raskused ähvardavad ja kes vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 tingimustele, ja ka Kreekale, kes on saanud finantsabi väljastpoolt EFSMi kreeditoridevahelise kokkuleppe ja euroala laenukorralduse lepingu (Euro Area Loan Facility Act) raames.

- Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.

Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek muuta üldmäärust. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on lihtsustada veelgi projektide kaasrahastamist, et kiirendada nende rakendamist ja seega investeeringute mõju reaalmajandusele.

4. MÕJU EELARVELE

Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2007-2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.

Käesolev ettepanek võib tuua kaasa maksete kiirenemise, mis aga programmiperioodi lõpuks kompenseeritakse. Seega jäävad üldkokkuvõttes makseassigneeringud programmiperioodi lõikes samaks.

Komisjon kontrollib 2012. aastal, kas täiendavaid maksete assigneeringuid on vaja, võttes arvesse liikmesriikide taotlusi meetme kasutamiseks ja vahemaksete edastamisel toimunud arengut, ning teeb vajaduse korral eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku.

Ettepanek näitab komisjoni valmisolekut toetada liikmesriikide püüdlusi finantskriisiga toimetulekuks. Muudatusega antakse asjaomastele liikmesriikidele projektide rakendamiseks ja majanduse taastumise toetamiseks vajalikud rahalised vahendid.

2011/0283 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 teatavate sätete osas, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[2],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants- ja majandustingimusi.

2. Kuigi kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud mitmeid olulisi meetmeid, sealhulgas õigusraamistiku muudatused, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele laialdaselt tuntav.

3. Lähtudes aluslepingu artikli 122 lõikest 2, millega nähakse ette võimalus anda ELi rahalist abi liikmesriigile, kes on temast olenematute erandlike asjaolude tõttu raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, on nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[3] kehtestatud kõnealune mehhanism liidu finantsstabiilsuse säilitamiseks.

4. Iirimaale anti sellist finantsabi nõukogu rakendusotsusega 2011/77/EL[4] ja Portugalile nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL[5].

5. Kreeka oli tõsistes finantsstabiilsusraskustes juba enne määruse (EL) nr 407/2010 jõustumist. Seega ei olnud Kreekale võimalik kõnealuse määruse alusel finantsabi anda.

6. Kreekaga 8. mail 2010 sõlmitud kreeditoridevaheline kokkulepe ja laenukorralduse leping jõustusid 11. mail 2010. Neis nähakse ette, et kreeditoridevaheline kokkulepe jääb täiel määral jõusse kolmeaastaseks programmiperioodiks, seni kui laenukorralduse lepingu raames on veel väljamaksmata summasid.

7. Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,[6] kehtestati vahend, mille kaudu nõukogu korraldab vastastikuse abi andmist euroala-välistele liikmesriikidele, kes on suurtes maksebilansiraskustes või keda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda.

8. Ungarile anti sellist rahalist abi nõukogu otsusega 2009/102/EÜ[7], Lätile nõukogu otsusega 2009/290/EÜ[8] ja Rumeeniale nõukogu otsusega 2009/459/EÜ[9].

9. 11. juulil 2011 kirjutasid euroala 17 liikmesriigi rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Kavakohaselt hakkab stabiilsusmehhanism alates 2013. aastast täitma funktsioone, mida praegu täidavad Euroopa finantsstabiilsusvahend ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism. Seega tuleks käesolevas määruses tulevast mehhanismi juba arvesse võtta.

10. Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuni 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tugevdada Kreeka laenuprogrammi ja ELi fondide koostoimet ja toetas jõupingutusi suurendada Kreeka suutlikkust kasutada ELi vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil, suunates neid vahendeid konkurentsivõime parandamisse ja töökohtade loomisse. Lisaks sellele väljendas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetas seda algatust.

11. Euroala riigipeade ja valitsusjuhtide ning ELi institutsioonide 21. juuli 2011. aasta avalduses kutsuti komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles tugevdama koostoimet laenuprogrammide ja liidu fondide vahel kõikides riikides, kellele liit või Rahvusvaheline Valuutafond abi annab. Käesolev määrus aitab kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

12. Infrastruktuuri ja tootlike investeeringute alaste rakenduskavade ja projektide rakendamine Kreekas on tõsiste raskuste ees, sest erasektori ja eelkõige finantssektori osalemise tingimused muutusid majandus- ja finantskriisi tulemusena kardinaalselt.

13. Et leevendada neid probleeme ja kiirendada rakenduskavade ning projektide rakendamist, aga samuti kiirendada majanduse elavnemist, on asjakohane, et selliste liikmesriikide korraldusasutused, kellel on olnud tõsiseid raskusi seoses finantsstabiilsusega ja kellele on mõne eespool nimetatud finantsabimehhanismi alusel antud finantsabi, võiksid rakenduskavadest saadavaid rahalisi vahendeid panustada riskijagamisvahendite loomisse, millest antaks laene või garantiisid või muid rahastamisvahendeid, mille abil toetada rakenduskava alusel ette nähtud projekte ja toiminguid.

14. Arvestades EIP pikaajalisi kogemusi infrastruktuuriprojektide suurrahastajana ja tema pühendumust majanduse elavdamise toetamisele, peaks komisjonil olema võimalik luua riskijagamisvahendeid partnerluses EIP-ga. Selle koostöö eritingimused tuleks sätestada komisjoni ja EIP vahelises kokkuleppes.

15. Arvestades vajadust laiendada investeerimisvõimalusi, mis võivad asjaomases liikmesriigis tekkida, võib komisjon samadel tingimustel nagu EIP puhul luua ka riskijagamisvahendeid koos siseriiklike või rahvusvaheliste avaliku sektori asutustega või eraõiguslike asutustega, kes osutavad avalikke teenuseid ja esitavad piisavad finantstagatised, nagu on osutatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[10] artikli 54 lõike 2 punktis c.

16. Et reageerida praeguse majandus- ja finantskriisi tingimustes kiiresti, peaks selliseid riskijagamisvahendeid rakendama komisjon kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõikega 2.

17. Määrust (EÜ) nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt.

(1) Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Euroopa Liidu eelarvest fondidele eraldatud osa täidetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)* artikli 53 lõike 1 punktile b liikmesriikide ja komisjoni ühise juhtimise raames, v.a käesoleva määruse artikli 36 lõikes 2a osutatud riskijagamisvahendite ja artiklis 45 osutatud tehnilise abi puhul.

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 48 lõikega 2.

_________________

* EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.”

(2) Artiklile 36 lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a. Liikmesriigid, mis vastavad mõnele artikli 77 lõikes 2 sätestatud tingimusele, võivad panustada osa artiklis 19 ja artiklis 20 nimetatud rahalistest eraldistest riskijagamisvahendisse, mille moodustab komisjon kokkuleppel Euroopa Investeerimispangaga või kokkuleppel siseriiklike või rahvusvaheliste avaliku sektori asutustega või eraõiguslike asutustega, kes osutavad avalikke teenuseid ja esitavad piisavad finantstagatised, nagu on osutatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktis c, samadel tingimustel, mida kohaldatakse Euroopa Investeerimispanga suhtes ja mida kohaldab nimetatud pank, et katta garantiisid ja laene ning muid riskijagamisvahendi alusel antavaid rahalisi vahendeid ja kapitaliassigneeringuid.

Sellist riskijagamisvahendit kasutatakse ainuüksi selliste laenude, garantiide ja muude rahastamisvahendite rahastamiseks, millest finantseeritakse Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavaid toiminguid, kulutuste osas, mis ei kuulu artikli 56 alla.

Riskijagamisvahendi rakendab komisjon kaudse tsentraliseeritud juhtimise raames vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõikele 2.

Maksed riskijagamisvahendisse tehakse osadena vastavalt riskijagamisvahendi kavakohasele kasutamisele laenude ja garantiide andmisel konkreetsete toimingute rahastamiseks.

Asjaomane liikmesriik adresseerib taotluse komisjonile, kes võtab rakendusaktiga vastu otsuse, milles kirjeldatakse süsteemi, mis kehtestatakse, et garanteerida, et olemasolevat summat kasutatakse ainuüksi selle liikmesriigi heaks, kes selle summa andis, tema ühtekuuluvuspoliitika jaoks ette nähtud rahalise eraldise raames vastavalt artikli 18 lõikele 2, ning sellise riskijagamisvahendi suhtes kehtivatel tingimustel Neis tingimustes tuleb käsitleda vähemalt järgmist:

a) jälgitavus ja raamatupidamisarvestus, teave rahaliste vahendite kasutamise ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta; ning

b) tasude ning muude haldus- ja juhtimiskulude struktuur.

Rahalised eraldised riskijagamisvahendisse peavad olema range ülemmääraga ega tohi tekitada liidu eelarvele ega asjaomasele liikmesriigile tingimuslikke kohustusi.

Summat, mis jääb üle peale riskijagamisvahendiga hõlmatud toimingu lõpuleviimist, võib asjaomase liikmesriigi taotluse korral riskijagamisvahendi piires taaskasutada, kui liikmesriik vastab endiselt ühele artikli 77 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Kui liikmesriik ei vasta enam neile tingimustele, loetakse ülejäänud summa sihtotstarbeliseks tuluks finantsmääruse artikli 18 tähenduses. Asjaomase liikmesriigi taotlusel lisatakse selle sihtotstarbelise tulu tekitatud täiendavad kulukohustused järgmisel aastal selle liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika rahaeraldiste hulka.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 teatavate sätete osas, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Regionaalpoliitika; tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.03

Tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise eelarvestamise meede 04.02

Ühtekuuluvusfond; tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.04

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)):

Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse järgmiste eelarveridade alusel:

- 13.031600 Lähenemine (ERF)

- 13.031800 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERF)

- 13.04.02 Ühtekuuluvusfond

- 13.03.xx [uus rida] ERFi assigneeringutest rahastatav riskijagamisvahend

- 13.04.xx [uus rida] Ühtekuuluvusfondi assigneeringutest rahastatav riskijagamisvahend

- 04.02.xx [uus rida] ESFi assigneeringutest rahastatav riskijagamisvahend

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

13.031600 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.031800 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.03xx | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.0217 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.02xx | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.04.02 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.04.xx | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.0219 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 1b |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Kuna uusi rahalisi vahendeid ei ole kulukohustuste jaoks kavandatud, ei ole tabelisse arve märgitud, vaid on esitatud „ei kohaldata”. Ettepanek on seega kooskõlas 2007.-2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga.

Käesolev ettepanek võib tuua kaasa maksete assigneeringute (aastateks 2012–2013) kiirenemise, mis aga programmiperioodi lõpuks kompenseeritakse. Seega jäävad üldkokkuvõttes makseassigneeringud programmiperioodi lõikes samaks.

Rahaeraldised riskijagamisvahenditele, sealhulgas juhtimistasud ja muud abikõlblikud kulud, piirduvad rangelt summaga, mis on eraldatud sellele riskijagamisvahendile, ning ei liidu üldeelarvele ega asjaomase liikmesriigi eelarvele ei teki täiendavaid kohustusi.

.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud[11] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud | b | ei kohaldata | … | ei kohaldata | ei kohaldata | ….. | ei kohaldata | 0. |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[12] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud | b+c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | 0,000 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[13] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Kaasrahastamise andmed

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[14] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse. Tagamaks, et need liikmesriigid jätkavad struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksavad projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil rakendada riskijagamisvahendit.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Ettepanek võimaldab jätkata programmide rakendamist, süstides majandusse EIP-st ja teistest rahvusvahelistest finantsinstitutsioonidest saadud lisaraha.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Eesmärk on aidata finantskriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriikidel jätkata programmide rakendamist ja sellega suunata majandusse rahalisi vahendeid.

5.4. Rakendamise meetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id): kaudne tsentraliseeritud haldamine, haldajaks komisjon, vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõikele 2.

Liikmesriikide taotluse korral vähendatakse programmitöös mõnedele rakenduskavadele ette nähtud eraldisi, et teha liikmesriikide rahaeraldiste raames kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringuid. Need assigneeringud paigutatakse meetme rakendamiseks ette nähtud eelarvereale. Kui meede on lõpule viidud ja summasid, millest riskijagamisvahendit rahastati, ei ole enam vaja, tagastatakse need sihtotstarbelise tuluna eelarveridadele, kust saadi esialgsed rahalised vahendid, või samaväärsetele eelarveridadele, millest toetati rakenduskavade rahastamist.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve- ja aruandluseeskirjad, juhtimine ja kontroll

EIP rahastamistoiminguid juhib EIP omaenda eeskirjade ja korra kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid. Nagu EIP põhikirjas on ette nähtud, vastutab EIP toimingute ja raamatupidamisarvestuse korrektsuse kontrollimise eest EIP revisjonikomisjon, keda toetavad välisaudiitorid. EIP raamatupidamise aastaaruande kinnitab EIP juhatajate nõukogu.

Peale selle kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindavad üks direktor ja üks asedirektor, EIP iga rahastamistoimingu; direktorite nõukogu jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt EIP põhikirjale ja juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistele.

Olemasolevas kolmepoolses kokkuleppes komisjoni, kontrollikoja ja EIP vahel, mis sõlmiti oktoobris 2003 ja mida pikendati aastal 2007 veel neljaks aastaks, on kehtestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel kontrollikoda peab auditeerima ELi garantii alusel tehtavaid EIP rahastamistoiminguid. EIP annab komisjonile statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed EIP iga rahastamistoimingu kohta vastavalt vajadusele, et täita oma aruandekohustust või vastata Euroopa Kontrollikoja päringutele, ning esitab ka audiitori tõendi EIP rahastamistoimingute jääksummade kohta.

Komisjoni järelevalve, mis toimub usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, hõlmab korrapäraste aruannete koostamist algatuse rakendamisel finantsküsimustes tehtud edusammude kohta.

Kui riskijagamisvahendis osalevad teised finantsinstitutsioonid, kohaldatakse vastavalt nende juhtimis-, aruandlus-, juhtimis- ja kontrollialaseid sise-eeskirju ja menetlusi, lähtuvalt kokkulepetest, mille nad on komisjoniga sõlminud.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Käesolev ettepanek on koostatud Euroopa Komisjoni presidendi kabineti palvel.

6.2.2. Vahe-/järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Ei kohaldata

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Ei kohaldata

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

EIP on peamine vastutaja pettustevastaste meetmete võtmise eest ning selleks kohaldab ta rahastatavate toimingute puhul aprillis 2008 vastuvõetud dokumenti „EIP poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses”.

EIP eeskirjad ja menetlused hõlmavad muude üksikasjalike pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise menetluste hulgas OLAFi pädevust viia läbi sisejuurdlusi. Konkreetselt on EIP juhatajate nõukogu võtnud juulis 2004 vastu otsuse, milles käsitletakse pettuste, korruptsiooni ja igasuguse muu ebaseadusliku ning ühenduse finantshuve kahjustava tegevuse sisejuurdluse tingimusi.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) | A*/AD | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

B*, C*/AST | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

KOKKU | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Ei kohaldata

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige ametikohtade arv iga variandi puhul)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

- sise- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

- välis- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Tehniline ja haldusabi kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

ei kohaldata

Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

ei kohaldata

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 03 – Komiteed | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

ei kohaldata

[1] ELT L, . lk…

[2] ELT L, . lk…

[3] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

[4] ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

[5] ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

[6] EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

[7] ELT L 37, 6.2.2009, lk 5.

[8] ELT L 79, 25.3.2009, lk 39.

[9] ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

[10] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[11] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[12] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[13] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[14] Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24.

[15] Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel täiendavaid veerge.