ET Euroopa Liidu Teataja C 175/109

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides”

KOM(2008) 419 lõplik – 2008/0141 (COD)

(2009/C 175/21)

22. juulil 2008 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides”

KOM(2008) 419 lõplik – 2008/0141 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. novembril 2008. Raportöör oli Wolfgang GREIF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 449. istungjärgul 3.–4. detsembril 2008 (4. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 108, vastu hääletas 31, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused: Enam Euroopa töönõukogusid ja parem riikidevaheline sotsiaaldialoog

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab selgelt asjaolu, et Euroopa Komisjon on muutunud seadusandlikult aktiivseks pärast (uute) läbirääkimiste mittealustamist Euroopa sotsiaalpartneritega vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 4. Komisjoni esitatud ettepanekuga soovitakse kohandada Euroopa töönõukogude õigusi Euroopa siseturul valitsevale olukorrale vastavaks. Komitee näeb selles mõningaid olulisi parandusi, et viia Euroopa töönõukogusid puudutav ühenduse õiguslik alus vastavusse Euroopa reaalsusega ning et kindlustada seejuures suurem õiguskindlus ja parem sidusus ühenduse õigusaktidega, milles käsitletakse töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist.

1.2 Komitee ootab, et esitatud direktiivi teksti ja määratluste selgitused ja muutused muudavad Euroopa töönõukogude töö tõhusamaks ja aitavad kaasa õiguskindluse suurendamisele ning direktiivi paremale kohaldamisele ja seega asutatavate Euroopa töönõukogude arvu suurenemisele. Lisaks rõhutab komitee pragmaatiliste lahenduste olulisust, mis tõstavad Euroopa töönõukogude töö tõhusust ja mõjusust ning ei ole seega mitte koormaks, vaid aitavad kaasa ettevõtete konkurentsivõime tugevdamisele. Eelkõige tähendab see, et:

— ettevõtete juhatused on nüüd kohustatud esitama Euroopa töönõukogu asutamiseks kogu vajaliku teabe;

— Euroopa sotsiaalpartnerid on otseselt kaasatud Euroopa töönõukogude taasasutamise protsessi, kuna neid tuleb kohustuslikus korras teavitada läbirääkimiste alustamisest;

— Euroopa töönõukogude igapäevane töö võib muutuda tõhusamaks tänu vähendatud komitee loomise võimalusele, tänu Euroopa töönõukogude liikmetele koolitusvõimaluste loomisega ilma palka kaotamata ning ka tänu Euroopa töönõukogude tunnustamisele töötajate huve esindava kollektiivorganina;

— toimivat Euroopa töönõukogu on nüüd lihtsam uute olukordadega kohandada, kuna tal on õigus nõuda uusi läbirääkimisi Euroopa töönõukogude kokkulepete üle eriti juhul, kui ettevõtte struktuuris tehtud olulised muudatused ei võimalda enam rakendatavat ja kokkulepitud standardile vastavat kõigi töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist.

1.3 Ent komitee kritiseerib asjaolu, et esitatud direktiivi uuestisõnastus ei järgi piisavalt järjekindlalt komisjoni poolt seletuskirjas ja põhjendustes seatud eesmärke, ning et kõigis punktides ei valitse selgus. See puudutab eelkõige alljärgnevaid punkte:

— kui sotsiaalpartnerite ettepanekuga soovitakse teavitamise ja konsulteerimise sätteid täpsustada, siis komisjoni ettepanekus jääb ebaselgeks korraldus, kuidas jagatakse esindamine mõttekalt ja rakendatavalt riikliku ja Euroopa tasandi vahel:

— Euroopa töönõukogu pädevus on määratluses piiratud riikidevahelise pädevusalaga ning erinevalt plaanitust seda ei täpsustata. „Piiriülestena” tuleb vaadelda ka otsuseid, mis puudutavad üksnes ühte ettevõtet ELi ühes liikmesriigis, ent mis ei ole langetatud kõnealuses liikmesriigis;

— direktiivi kohaldamise ja kohaldamisala osas on säilitatud teatud piirangud või on lausa kehtestatud uued piirangud.

1.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asetab rõhu sellele, et Euroopa töönõukogude direktiivi parandamisega muudetakse atraktiivsemaks eelkõige direktiivi kohaldamine ja tõstetakse Euroopa töönõukogude arvu. Seejuures tunnustab komitee tõhususest lähtuvalt ka kavatsust seada Euroopa töönõukogude kokkulepete sõlmimisel ka edaspidi esikohale läbirääkimistevorm. See võimaldab paindlikke ja konkreetsele ettevõttele sobivaid lahendusi, et kujundada piiriülest sotsiaaldialoogi vastavuses antud nõuetega.

1.5 Tagamaks praktikas seda, et tänu uutele sätetele paraneks Euroopa töönõukogude töö olemus ja tõhusus, teeb komitee ettepaneku kõrvaldada edasiste seadusandlike menetluste käigus ikka veel olemasolevad ebaselgused ja vasturääkivused ning parandada eelkõige järgmisi punkte.

— Riikidevahelise pädevuse kavandatud piiramine võib ahendada Euroopa töönõukogude õigusi ja võimalikku mõju. Seepärast tuleb antud punkti muuta. Ükski asjaomane töötajate esindus ei tohi liiga rangete eeskirjade tõttu jääda ilma ettevõtte piiriülese juhtkonna poolt edastatud teabest.

— Läbirääkimiste perioodi tuleks lühendada 18 kuule, kuna lühem ajavahemik vastab Euroopa töönõukogu loomise praktilistele kogemustele ja pikem periood ei näi selle jaoks vajalik olevat. Samaaegselt tuleb võtta tõhusad meetmed, et ükski läbirääkimiste osapool ei saaks oma kohustustest loobuda, kui luuakse Euroopa tasandi huvide esindus.

— Mõistete „teavitamine” ja „konsulteerimine” täpsustus suurendab Euroopa töönõukogude mõju ja tunnustust, kui selgitatakse, et töönõukogu arvamust tuleb küsida juba meetmete kavandamisel ja mitte alles nende rakendamisel.

— Tuleb selgelt välja tuua ettevõtte juhtkonna vastutus töötajate esindajate korrapärasel teavitamisel nii riikidevahelisel kui ka riiklikul tasandil. Katse kooskõlastada õigusakte paremini erinevate tasandite vahel ei tohi endaga kaasa tuua uusi ebamäärasusi või nimetatud kohustuse piiramist.

— Euroopa töönõukogude loomise künniste säilitamine või lisamine on vastuolus igale töötajale kehtiva Euroopa põhiõigusega õigeaegsele teavitamisele ja konsulteerimisele.

— On vaja selgitada, et Euroopa töönõukogude uued kokkulepped, mis sõlmitakse riiklikusse õigusesse ülevõtmise perioodil, peavad vastama vähemalt Euroopa töönõukogude praeguse direktiiviga juba saavutatud olulisele standardile (direktiivi 94/45/EÜ artikkel 6 või direktiivi 97/74/EÜ artikli 3 lõige 1); see on kõigi osapoolte õiguskindluse huvides.

— Euroopa töönõukogude töö tõhustamiseks ja selleks, et nad saaksid paremini täita oma funktsiooni ettevõttes, peaks uuestisõnastatud Euroopa töönõukogude direktiiv vähemalt innustama koosolekute pidamise võimaluste laiendamist; selles tuleks selgelt ette näha, et seadusega ettenähtud standardeid tuleks võtta miinimumstandarditena ja et liikmesriigid võivad ülevõtmisel kõigis aspektides alati ka kõrgemad tasemed kehtestada.

1.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et töötajate osalust käsitlevate ühenduse õigusaktide sellise parandamisega ei anta olulist panust mitte üksnes heasse ja ka sotsiaalselt vastutustundlikku ettevõtte juhtimise kindlustamisse Euroopas. See teenib ka Euroopa majanduse konkurentsivõimelisuse huve ja on samaaegselt Euroopa sotsiaalmudeli põhiosa.

2. Sissejuhatus: Kriteeriumid Euroopa töönõukogude direktiivi uuestisõnastamist käsitleva komisjoni ettepaneku hindamiseks

2.1 Euroopa Komisjon esitas 2. juulil 2008 ettepaneku Euroopa töönõukogu asutamise direktiivi uuestisõnastamiseks (1).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab selgelt asjaolu, et ELi komisjon on näidanud seadusandjana üles aktiivsust, et viia Euroopa töönõukogude õigused kooskõlla siseturul valitseva reaalse olukorraga. Käesoleva arvamusega kommenteerib komitee Euroopa Komisjoni ettepanekut eelkõige sellest seisukohast, mil määral on ettepanekuga võimalik saavutada kõnealuses dokumendis endas seatud eesmärke. Komitee võtab endale õiguse teha selles osas ettepanekuid täienduste või muudatuste tegemiseks.

2.2 EMSK toetub komitee töödele, milles käsitletakse töötajate osalust ja eelkõige Euroopa töönõukogusid (2). Lisaks rõhutab komitee taaskord töötajate siseriikliku ja riikidevahelise osaluse positiivset mõju täiendavale sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele integratsioonile Euroopas (Lissaboni eesmärgid) ning Euroopa töönõukogude erilist rolli.

Piiriüleste ettevõtete roll on Euroopa edukuse seisukohast väga oluline. Euroopa jääb ülemaailmses konkurentsis püsima vaid tänu kvalitatiivsele strateegiale, mis ei pea silmas üksnes ettevõttemajanduslikke kulusid, vaid hõlmab ka ettevõtete sotsiaalset vastutust ja töötajate kaasamist ettevõttesse. Seepärast peab EMSK Euroopa töönõukogusid Euroopa poliitika oluliseks vahendiks majanduse olulisimate rühmade koosmõju aluste tugevdamisel vastavalt Euroopa säästva arengu strateegiale. Sel viisil saavad ettevõtted anda oma panuse Euroopa ühiskonda. Kuna Euroopa kvaliteedistrateegia rahvusvahelises konkurentsis vajab töötajate kaasamist ja oskusi, siis on nende tõhusal osalemisel otsustav osa ettevõtte edukal juhtimisel.

2.3 Komitee vaatleb ELi komisjoni direktiivi eelnõu kui pikaajalise poliitilise aruteluprotsessi loogilist tulemust. Komitee toetub käesolevas arvamuses Euroopa Parlamendi otsustele aastatest 2001, (3) 2006 ja 2007 (4) ning sotsiaalpartnerite ühisdeklaratsioonile aastast 2005 (5).

Nimetatud dokumentide keskmes olid punktid, mis sisalduvad ka komisjoni ettepaneku parandamiseks esitatud Euroopa sotsiaalpartnerite kokkuleppes: parema määratluse leidmine töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise õigusele, mille eesmärk on luua töötajatele reaalne võimalus mõjutada ettevõtte otsuseid, ametiühingute osalusõiguse parandamine ning töönõukogude töö ja koolitusvõimaluste parandamine ja selleks vahendite eraldamine. Direktiivi uuestisõnastamise täiendava põhjusena toodi välja sidusa ja tõhusa õigusraamistiku loomine ja vajakajäämiste kõrvaldamine töönõukogude direktiivi ülevõtmises riiklikul tasandil.

2.4 Komitee tervitab tõika, et Euroopa sotsiaalpartnerid aktsepteerivad antud kontekstis komisjoni viimast ettepanekut kui alust direktiivi läbivaatamiseks ning täheldavad paljudes põhimõttelistes punktides ühiseid seisukohti, mis peaksid leidma koha järgmises läbivaatamise menetluses. Komitee pooldab väga seda kokkulepet ja arvestab selle sisuga oma ettepanekutes, kuna sel viisil on võimalik paremini saavutada direktiivi ettepaneku eesmärke.

2.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa töönõukogude direktiivi uuestisõnastamise eesmärke, mida komisjon tõstis otsustavana esile juba 2. juuli 2008. aasta ettepanekus (6):

— tugevdada kõigi osapoolte, st töötajate ja tööandjate õiguskindlust;

— tagada töötajate õigus riikidevahelisele teavitamisele ja konsulteerimisele ELis ja Euroopa majanduspiirkonnas ning parandada sellega Euroopa töönõukogude tõhusust;

— parandada Euroopa töönõukogude direktiivi kohaldatavust ja tõsta sellega seoses Euroopa töönõukogude asutamiste arvu;

— suurendada töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevate Euroopa direktiivide sidusust.

3. Õiguskindluse tugevdamine – tagada töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitleva ELi õigusloome sidusus

3.1 Direktiivi 94/45/EÜ uuestisõnastamisega tuleks viia töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise määratlus kooskõlla ühenduse õigusvahenditega ning lihtsustada sel viisil õigusraamistikku.

Komitee tervitab väga seda ettepaneku põhjendustes mitmel korral mainitud kavatsust, ent täheldab, et komisjoni esitatud teksti lähemal läbivaatamisel järgitakse seda kavatsust vaid vähesel määral.

Selgitame seda Euroopa töönõukogu riikidevahelise pädevusala piiritlemise uuestisõnastamise näitel.

3.2.1 Seoses ettevõtte otsuste riikidevahelist iseloomu käsitlevate sätete üleviimisega direktiivi kehtivatest täiendavatest nõuetest komisjoni ettepaneku artikli 1 lõikesse 4 võivad Euroopa töönõukogud tegeleda küsimustega üksnes siis, kui ettevõtte otsus puudutab kas ettevõtet tervikuna või vähemalt kahte ühte ettevõttesse kuuluvat ettevõtet, mis asuvad kahes eri liikmesriigis.

3.2.2 Selline direktiivi teksti lisatud uus riikidevahelise pädevusala piiramine ei ole põhjendatud ega komitee arvates ka mõttekas. See võib viia selleni, et ELi mõne liikmesriigi töötajad on ilma jäetud kõrgeimast otsustustasandist, kui teises liikmesriigis peakorterit omav rahvusvaheline ettevõte teeks otsuse muuta otsustavalt nende töötingimusi. Antud juhul ei oleks uue määratluse kohaselt ettevõte kohustatud Euroopa töönõukogu teavitama ega sellega konsulteerima.

3.2.3 Komitee arvates tuleks tagada, et Euroopa töönõukoguga konsulteeritaks korrapäraselt ka siis, kui esmapilgul näib ettevõtte otsus mõjutavat üksnes ELi ühte liikmesriiki, ent tegu on siiski rahvusvaheliselt olulise otsuse osaga. Komitee pooldab seepärast artikli 1 lõike 4 muutmist selliselt – nagu on korrektselt kirjas uuestisõnastatud dokumendi põhjenduses 12 – „et tagada liikmesriigiüleste ettevõtete töötajate nõuetekohane teavitamine ja nendega konsulteerimine, kui neid mõjutavad otsused on tehtud muus liikmesriigis kui see, kus nad töötavad”, või siis kui need otsused puudutavad ettevõtet tervikuna. Euroopa töönõukogude direktiivi uuestisõnastamine ei tohi igatahes piirata Euroopa töönõukogude tegevusulatust.

Mõistete „teavitamine” ja „konsulteerimine” uus määratlemine artiklis 2 väärib põhimõtteliselt positiivset hinnangut, ent ka need ei vasta täielikult komisjoni kavatsusele muuta kõnealuse valdkonna ühenduse õigusaktide aluseid.

3.3.1 Euroopa töönõukogude direktiivi lisas toodud täiendavates nõuetes on küll seaduse jõul sätestatud, et konsulteerimine toimub selliselt, et töötajate esindajatel oleks võimalik arutleda juhtkonna vastust Euroopa töönõukogu seisukohale enne kavandatud otsuse tegemist. Seega ei muutu antud reegel standardiks kõikidele Euroopa töönõukogudele.

3.3.2 Probleemi toob selguse ja õiguskindluse alles Euroopa sotsiaalpartnerite ühine ettepanek, mille kohaselt tuleks artikli 2 mõistete määratlusse lisada järgmine täpne sõnastus.

— Teavitamise vorm ja sisu peavad olema sellised, et need võimaldaksid töötajate esindajatel juhtkonna kompetentsete esindajatega toimuva võimaliku konsulteerimise ettevalmistamisel hinnata põhjalikult kavandatavate otsuste võimalikke mõjusid ning

— konsulteerimist tuleb mõista kui menetlust, mis lubab Euroopa töönõukogudel esitada teatud perioodil oma ettepanekuid, mida ettevõtte juhtkond võib kaaluda seni, kuni otsustusprotsess ei ole veel lõppenud.

3.3.3 Siinkohal soovib komitee viidata teksti vasturääkivusele „Täiendavate nõuete” (I lisa) punktis 3, milles kehtestatakse töötajate esindajate õigused erakorraliste asjaolude korral.

Komisjoni uues ettepanekus sätestatakse, et need õigused kehtivad ka „otsuste kohta”, mis mõjutavad olulisel määral tööliste huve. Komitee arvates peab siin juttu olema „kavandatud meetmetest”. Vastasel juhul kriipsutaks see läbi komisjoni ülejäänud tekstis järgitava õigeaegse teavitamise ja konsulteerimise kavatsuse. Komitee palub antud teksti selgemaks muuta.

3.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni soovi määrata artiklis 12 paremini kindlaks pädevused ja seega tööjaotus piiriülese organi ja riikliku tasandi huvide esindajate vahel ning need selgemini teineteisest eristada. Komitee pole aga päris kindel, kas see komisjonil piisaval määral ka õnnestus.

On kõigi osapoolte huvides, et töötajate esindajad ei saaks eri aegadel eri tasanditelt erisugust teavet ühe ja sama asja kohta. Seepärast peab direktiivi tekst tagama, et Euroopa töönõukogu kui töötajate esindusi riikliku tasandil teavitataks kavandatavatest otsusest, mis toovad endaga kaasa töö- ja tööhõivetingimuste olulised muutused. Seda rõhutasid oma kokkuleppes ka Euroopa sotsiaalpartnerid.

3.5 Komitee tervitab asjaolu, et vastavalt komisjoni ettepaneku artikli 12 lõikele 5 ei tohi uuestisõnastatud Euroopa töönõukogu direktiivi parandatud standardeid kasutada riikliku ja Euroopa seadustiku teineteisega vastavusse viimise käigus, et alandada riiklike seadustega juba saavutatud kõrgemaid standardeid.

Komitee on arvamusel, et valitud segadust tekitav sõnastus „ei ole piisav põhjus liikmesriigis valitseva olukorra halvendamiseks” ei garanteeri nimetatud kavatsust. Komitee oleks heameel, kui ka direktiivi tekstis selgitataks, et siinkohal peetakse silmas seda „et töötajate üldine kaitsetase ei tohi väheneda” riiklikul tasandil, nii nagu on sätestatud komisjoni ettepaneku seletuskirja punktis 36.

3.6 Komitee tervitab esitatud muudatusettepanekuid sätte kohta, mille kohaselt Euroopa töönõukogude kokkulepete üle on võimalik uuesti läbi rääkida, kui ettevõtte struktuuris tehtud olulised muudatused ei võimalda enam rakendatavat ja kokkulepitud standardile vastavat kõigi töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist (artikli 6 lõike 2 punkt g, artikli 13 lõiked 2 ja 3).

— Siinkohal tuleb eriti tervitada artikli 13 lõikesse 3 sisse viidud selgitusi, mille kohaselt uute läbirääkimiste ajal säilitavad kehtivuse toimivad kokkulepped.

— Samas tunneb aga komitee puudust sellest, et läbirääkimiste ebaõnnestumise korral tuleb kohustuslikus korras rakendada täiendavaid nõudeid, nii nagu tuleb vastavalt artiklile 7 toimida ka siis, kui pooled ei jõua kokkuleppele. Direktiiv peab andma kindluse, et uute läbirääkimiste korral oleks esindatud ka riikidevahelise tasandi esindajad.

3.7 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab lõpuks ka seda, et komisjon teeb oma ettepanekus katse luua Euroopa töönõukogu kollektiivne esindusmandaat. Euroopa sotsiaalpartnerid tervitavad selgesõnaliselt ka seda punkti, kusjuures nad tõstavad oma selgituses esile, et Euroopa töönõukogu käsutuses peavad olema piisavad vahendid, et see oleks võimeline täitma talle direktiiviga pandud ülesandeid.

4. Euroopa töönõukogu mõjususe tagamine – ettevõtte igapäevase tõhususe parandamine

4.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba rõhutanud Euroopa töönõukogude väljapaistvat rolli ja tõstnud selle liikmeid esile kui inimesi, kes „osalevad motiveeritult uue [Euroopa] ühiskonna ülesehitamisel” (7).

Euroopa õigusaktid peavad seega andma Euroopa töönõukogude käsutusse sellised vahendid, et need saaksid mõjusalt täita oma demokraatlikku ja samas majanduslikku funktsiooni. Eelkõige peavad need looma raamtingimused selleks, et Euroopa töönõukogude käsutuses oleksid vajalikud töövahendid ning võimalused teabevahetuseks ja koolituseks. Seda rõhutasid ka Euroopa sotsiaalpartnerid.

4.2 Komisjoni ettepanek vastab sellele nõudmiste profiilile, võimaldades esmakordselt ELi kõigist liikmesriikidest pärit Euroopa töönõukogude liikmetele otseselt liikme volitustest lähtuvat koolitust, seejuures palka kaotamata.

Need kompetentsi laiendamise võimalused aitavad kindlasti kaasa tõhususe ja töövõimelisuse parandamisele. Veelgi järjepidevam oleks aga olnud, kui oleks selgitatud, et selliste koolituste kulud kannavad ettevõtted vastavalt valitsevatele tavadele.

4.3 Euroopa töönõukogu liikmete võimaliku teabevahetuse tihedusest ja sagedusest sõltub ka selle organi töövõimelisus. Komitee tervitab seega asjaolu, et komisjoni ettepanek sisaldab selles osas mõningaid parandusi.

— Nii võib Euroopa töönõukogu nüüd sätestada Euroopa töönõukogu kokkuleppes oma juhtimise ja koordineerimise tõhustamiseks „vähendatud koosseisu” (artikkel 6 lõike 2 punkt e), kuhu lähtuvalt direktiivi lisa uuest sättest 1d võivad kuuluda kuni viis liiget ja mis peab kogunema korrapäraselt.

— Nii on nii töötajatel kui ka ettevõtete juhatustel, eriti erakorralistes olukordades, usaldusväärne ja järjepidevusele rajatud esindusorgan riikidevahelisel tasandil.

4.4 Samas aga ei olda komitee arvates Euroopa töönõukogu praktilise töö tõhustamise kavatsuse osas järjepidev.

— Praktilistele kogemustele toetudes võib järeldada, et Euroopa töönõukogu töötab tõhusalt seal, kus ettevõte pakub piisavalt võimalusi teabevahetuseks. Komitee arvates on see tagatud eelkõige neis ettevõtetes, kus toimub reeglina rohkem kui üks koosolek aastas, millega kaasnevad mõnevõrra varem aset leidvad ettevalmistavad koosolekud ja jätkukoosolekud, millel ei viibi juhtkonna esindajad – nii nagu tihti on vabatahtlikult kokkulepitud lisaks seadusega kehtestatud standardile. Komitee on arvamusel, et Euroopa töönõukogude uuendatud direktiiv peaks vähemalt innustama koosolekute pidamise võimalusi, tunnustades seadusega ettenähtud standardeid miinimumstandarditena.

4.5 EMSK soovib siinkohal üldiselt meenutada, et ELi liikmesriigid võivad uue Euroopa töönõukogude direktiivi ülevõtmisel riiklikusse õigusesse lähtuda Euroopa töönõukogude töö jaoks mõeldud vahendite määra kehtestamisel suuremast summas kui direktiivi miinimumtingimustes nimetatud.

— See puudutab (artikli 10 uues lõikes 2 sätestatud ja tervitatava) Euroopa töönõukogude liikmete kohustust anda töötajate esindajatele või nende puudumisel kogu töötajaskonnale teada Euroopa töönõukogus toimunud teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisust ja tulemusest.

— Komitee arvates on liikmesriigid direktiivi ülevõtmisel kohustatud võtma meetmed, mis võimaldavad teabevoogude tõhusat liikumist Euroopa ja riikliku või siis kohaliku tasandi huvide esindajate vahel. Antud kontekstis oleksid ilmselt mõttekad eeskirjad, mis võimaldavad vähemalt riikide esindajatele ja Euroopa töönõukogu tegevkomitee liikmetele otsese ligipääsu ettevõtetele. Lisaks peaks olema võimalus korraldada teabe edastamiseks töötajate esindajate kohtumine riigi tasandil, kui mõnes ELi liikmesriigis on ettevõtteid rohkem kui esindajaid Euroopa töönõukogus ja kui huvide esindused ei ole tegevad ettevõtteülesel tasandil.

4.6 Euroopa töönõukogu töö praktilised kogemused näitavad, et töönõukogu konsultatsioonide teemade spektrit ei saa piirata üksnes täiendavates nõuetes (I lisa, punkt 1a) kindlaks määratud teemaderingiga. Praktika näitab, et Euroopa töönõukogu tegeleb palju enamate teemadega kui üksnes struktuurimuutuste põhjustatud küsimused.

Dialoog paljude ettevõtete juhtkondadega annab selgelt tunnistust laiast teemaderingist, nt koolitusküsimused või ettevõtte töö-, tervise- ja andmekaitsealased küsimused. Komitee oleks oodanud, et Euroopa töönõukogu õigusliku aluse uuestisõnastamise käigus oleks kaasatud ka see aspekt ja et Euroopa töönõukogudele oleks antud õigus teha ettepanekuid antud teemade osas.

4.7 Komitee kiidab heaks komisjoni algatuse edendada kõigi töötajarühmade osalemist Euroopa töönõukogudes. Sellega seoses meenutab komitee varasemates arvamustes tehtud ettepanekut kaasata ka juhtivtöötajad.

5. Direktiivi kohaldatavuse parandamine ja Euroopa töönõukogude arvu suurendamine

5.1 Täna elavdavad Euroopa demokraatlikku infrastruktuuri umbes 850 piiriüleselt tegutseva ettevõtte Euroopa töönõukogude enam kui 12 000 liiget. Valitseb üksmeel selle osas, et nad parandavad sotsiaalset dialoogi nendes ettevõtetes ja aitavad kaasa paremale lahenduste leidmisele ja rakendamisele. Euroopa Komisjon on tunnistanud, et tema huvides on Euroopa töönõukogude arvu tõstmine direktiivi kohaldamisalas. Ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on samal arvamusel.

Tõstmaks Euroopa töönõukogude realiseeruvate asutamise potentsiaali, peaks komitee arvates direktiivi uuestisõnastamine sisaldama artikli 11 lõikes 2 eeskirju ja mõjusaid meetmeid, mis muudaksid nende kohaldamise atraktiivsemaks ning sellest kõrvale hoidmise ja seadusevastase mittekohaldamise keerulisemaks, nii nagu juba soovitatakse sotsiaalpartneritega konsulteerimist käsitlevas komisjoni dokumendis (8).

5.2 Esitatud uuestisõnastusest nähtub, et Euroopa Komisjon tunnistab Euroopa sotsiaalpartnerite suurt tähtsust ja paneb neile vastutuse Euroopa töönõukogude direktiivi praktilise rakendamise ja kohaldamise eest.

— Nii kehtestatakse artikli 5 lõike 2 punktis c uus kohustus, mille kohaselt peavad Euroopa tasandi sotsiaalpartnerid teavitama läbirääkimiste alustamisest ja kohustuslikus korras loodava läbirääkimiste erikomisjoni koosseisust (artikkel 5, lõige 2, punkt c).

— Nii tunnustatakse ka senisest praktikast tuntud (Euroopa) töötajate ja tööandjate organisatsioonide positiivset rolli Euroopa töönõukogude toetajana läbirääkimistel (artikkel 5, lõige 4; seletuskirja punkt 39).

5.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab selles seoses ka tõika, et esitatud komisjoni ettepanek parandab ka otsustavalt olukorda Euroopa töönõukogu asutamise faasis.

— Selle kohaselt peavad ettevõtete juhatused tagama, et kõik osapooled saaksid läbirääkimiste alustamiseks vajalikku teavet, eelkõige ettevõtte struktuuri ja personali kohta (artikkel 4, lõige 4).

— On oodata, et see vajalik selgitus aitab tulevikus kaasa võimaliku tüli vältimisele antud küsimustes. Minevikus on juba mitmel korral tulnud probleeme lahendada Euroopa Kohtus (9).

5.4 Komitee arvates aitaks Euroopa töönõukogude kiiremale asutamisele kaasa, kui seaduses kokkuleppele jõudmiseks ettenähtud läbirääkimiste ajavahemik oleks märkimisväärselt lühem.

— Praktika on näidanud, et praegu kehtiv kolmeaastane läbirääkimiste periood ei ole igapäevaelus vastuvõetav, kuna see on liialt pikk. Suurem osa Euroopa töönõukogude läbirääkimisi jõudsid lõpule lühema perioodi jooksul.

— Kriitilistel juhtudel tõi pikk ajavahemik endaga kaasa läbirääkimiste katkestusi ja viivitusi. Seepärast jäid mõningatel juhtudel sõlmimata kokkulepped vastavalt Euroopa töönõukogude direktiivi artiklis 6 kehtestatud standardile.

Komitee pooldab seepärast maksimaalse läbirääkimiste ajavahemiku lühendamist uues Euroopa töönõukogude direktiivis näiteks 18 kuule, nagu Euroopa Parlament pakkus välja juba 2001. aastal.

5.5 Lõpuks rõhutab komitee oma lootust, et uuestisõnastatud direktiivi riiklikkuse õigusesse ülevõtmise perioodil asutatakse uusi Euroopa töönõukogusid. Komitee lähtub sellest, et selle perioodi jooksul asutatud organite kokkulepped vastavad täielikult olemasoleva direktiivi 94/45/EÜ artiklis 6 kehtestatud standardile või siis selle ekvivalendile riiklikus õiguses ning et need kokkulepped jäävad jõusse ka uue direktiivi jõustumusel.

5.6 Olemasolevad künnised ja piirangud: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et ka komisjoni kõnealuses ettepanekus direktiivi uuestisõnastamiseks säilitatakse ettevõtetele künnis Euroopa töönõukogude asutamiseks, teadud valdkondade töötajaterühmad (meretransport) arvatakse välja ning jäävad kehtima piirangud teavitamisel ja konsulteerimisel majanduslikes eriolukordades. Lisaks viiakse veel sisse uus künnis (vähemalt 50 töötajat riigist) esindatusele riikidevahelisel tasandil. Seejuures ei arvestata tõsiasja, et eri liikmesriikides on lubatud asutada töötajate esindusi ka sellest künnisest allpool. Seepärast tuleks siinkohal muuta komisjoni ettepaneku artikli 5 lõike 2 punkti b (läbirääkimiste erikomisjoni koosseis) ja I lisa – Täiendavad nõuded – lõike 1 punkti c (töönõukogu koosseis) sõnastust nii, et seejuures arvestataks riikliku tasandi töötajate esinduse olemasoluga.

Komitee näeb selles märkimisväärset vastuolu igal töötajal oleva Euroopa põhiõigusega, mille kohaselt tuleb teda õigeaegselt teavitada ja temaga konsulteerida, kui otsus teda puudutab. Ka siinkohal oleks komitee oodanud, et antud küsimust oleks arutatud direktiivi uuestisõnastuses.

Brüssel, 4. detsember 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretär Martin WESTLAKE

(1) KOM(2008) 419 lõplik.

(2) Vt EMSK arvamused „Euroopa töönõukogusid käsitleva direktiivi 94/45/EÜ konkreetne rakendamine ja võimalikku läbivaatamist vajavad aspektid”, raportöör: Josly PIETTE (ELT C 10, 14.1.2004); „Tööstuse muutuste prognoosimiseks ja juhtimiseks vajalik sotsiaaldialoog ja töötajate osalus”, raportöör: Gustav ZÖHRER (ELT C 24, 31.1.2006); „Euroopa töönõukogud: uus roll Euroopa integratsiooni tõhustamisel”, raportöör: Edgardo Maria IOZIA (ELT C 318, 23.12.2006)

(3) Põhineb Euroopa Parlamendi 16. juuli 2001. aasta aruandel, raportöör: MENRAD (A5–0282/2001-lõplik).

(4) P6-TA (2007)0185.

(5) Euroopa sotsiaalpartnerite töökava perioodiks 2003–2005. Vt ka 7. aprilli 2005. aasta ühisdeklaratsioon: „Lessons learned on European Work Councils” (Euroopa töönõukogude osas saadud kogemused). Selles viitavad Euroopa sotsiaalpartnerid oma ulatuslikule uurimusele Euroopa töönõukogude toimimisviisi kohta, milles rõhutati ka sotsiaaldialoogi olulisust ettevõtetes ning mille käigus selgus nende positiivne mõju sotsiaaldialoogile.

(6) Vt Komisjoni dokument Euroopa sotsiaalpartneritega konsulteerimise kohta, C/2008/660, 20.2.2008.

(7) Vt EMSK arvamus teemal „Euroopa töönõukogud: uus roll Euroopa integratsiooni tõhustamisel”, raportöör: Edgardo Maria IOZIA (ELT C 318, 23.12.2006).

(8) Kõnealuses komisjoni dokumendis soovitatakse kutsuda uue direktiiviga ELi liikmesriike üles kehtestama „tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused”, vt C/2008/660, lk 7.

(9) Vt Euroopa Kohtu otsused kohtuasjades Brofost (C-62/99), Kühne & Nagel (C-440/00), ADS Anker GmbH (C-349/01).