[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 23 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori eelarveseisund püsivaks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti muudeti esimest korda 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada pakti tõhusust ja selle mõju majandusele ning kindlustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Soome esitas esimese stabiilsusprogrammi septembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 12. oktoobril 1998 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee peab neid kontrollima. Nõukogul on lähenemisprogrammide kontrollimise õigus.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama nende saavutamise ja hoidmise poliitilised meetmed, sealhulgas majandusprognoosid. Pakti reformimise järel tuleks igal liikmesriigil määrata erinev keskmise pikkusega perioodi eesmärk, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osa on ka vajadus majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini järgimise abil luua tervet majandustsüklit hõlmav korrastatum lähenemine eelarvepoliitikale, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat ning 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Soome hiljuti esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

1. Soome esitas ajakohastatud stabiilsusprogrammi 24. novembril 2005. See hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programm järgib üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis ei ole esitatud kõiki uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikke ja valikandmeid (muuhulgas puuduvad andmed välistegurite kohta aastail 2007–2009). Selles on sõnaselgelt määratlemata eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk, mille esitamine on tegevusjuhendi kohaselt nõutav.

2. Soome majandus kasvas pärast 1990te alguse erakordselt raske surutise ületamist aastail 1995–2004 jõudsalt, saavutades kasvumäära 3,5 protsenti aastas, mis on euroala keskmisest 1,5 protsendipunkti suurem. Tugeva majanduskasvu toel on tööhõive suurenenud surutise lõpu aegse 60% tasemelt 68%ni 2004. aastal. Ajavahemikul 1995–2004 oli aastane inflatsioonimäär 1,5%, mis on 0,5 protsendipunkti euroala keskmisest madalam. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT aasta keskmise reaalkasvu vähenemist 2,7%lt aastail 2005–2006 keskmiselt 2,3%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. SKT kasvu määra 2005. ja 2006. aastal mõjutavad märgatavalt töövaidlusest tingitud paberi- ja tselluloositööstuse tööseisakud, millega on seletatav järsk langus 2005. aastal ja sellele 2006. aastal järgnenud tõus. Nii programmis esitatud lühikese kui ka keskmise pikkusega perioodiks tehtud prognoosid on ettevaatlikumad kui komisjoni talituste esitatud prognoosid. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ja on kooskõlas komisjoni talituste prognoosiga.

3. Nõukogu kiitis programmi eelarvestrateegia heaks eelmise, 2004.–2008. aastat hõlmava ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 17. veebruaril 2005 esitatud arvamuses. Komisjoni talituste prognoosidel rajanev 2005. aasta valitsemissektori eelarvete arvestuslik ülejääk – 1,9% SKTst – vastab eelmise ajakohastatud programmiga eesmärgiks seatud ülejäägi suurusele.

4. Käesolevas ajakohastatud programmis on valitsuse põhieesmärgid valitsemissektori rahandusliku tasakaalu saavutamine tavapärase majanduskasvu tingimustes ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine hoolimata rahvastiku vananemise kahjulikest mõjudest. Esitatud on ka kohalike omavalitsuste finantsarvestuse parandamise meetmed, mille rakendamine peaks kohalike omavalitsuste eelarve programmiperioodi lõpuks tasakaalustama. Valitsussektori eelarvete ülejääk veidi kahaneb, jõudes programmiperioodi lõpuks 1,5%ni SKTst. Nii tulude kui ka kulude suhe SKTsse väheneb 2007. aastaks võrreldes 2005. aastaga, mõlemad umbes 1 protsendipunkti võrra SKTst. Seejärel mõlemad suhtarvud (ja seega ka antud netolaen) prognoosi kohaselt stabiliseeruvad. Prognoositava SKT osatähtsuse languse tõttu intressikulutustes väheneb esmane ülejääk veidi järsemalt. Ülejäägi langus tuleneb maksude järkjärgulise alandamise alustamisest. Kulutusi hoitakse kontrolli all valitsussektori eelarvekulutuste ülemmäärade kehtestamise ja intressikulutuste vähendamise abil. Tulenevalt maksude alandamisest ja sotsiaalkindlustuse ning kohalike omavalitsuste finantsseisundi ettevaatlikumast hindamisest võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammiga on 2006.–2009. aasta arvestusliku ülejäägi suurust vähendatud umbes 0,5% võrra SKTst.

5. Prognoositakse, et struktuurne ülejääk järgmise kolme aasta jooksul veidi väheneb – 2 protsendilt SKT-st 2005. aastal 1,75 protsendile ajavahemikul 2006–2008, kuid 2009. aastal hakkab see taas suurenema. Ülejäägi kasv tuleneb täielikult oodatavast SKT lõhe laienemisest -1%ni SKTst programmiperioodi lõpuks. Programmis on prognoositud struktuurse ülejäägi vähenemist umbes 1,5 protsendi võrra SKTst programmiperioodi lõpuks aastal 2009.[3] Käesolevas hinnangus on see võetud programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikidele ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades. Keskmise pikkusega tähtaja eesmägi seadmist nõutavast alampiirist kõrgemale on programmis põhjendatud eesmärgiga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

6. Ajakohastatud programmi eelarveeesmärkide riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Kuni 2007. aastani seatud eesmärgid vastavad komisjoni talituste 2005. aasta sügisel tehtud veidi optimistlikumatele majandusprognoosidele. Mitmeaastased riigivalitsuse kulutustele seatud piirangud on seni olnud tulemuslikud, maksuprognoos aga paistab põhinevat ettevaatlikul hinnangul. Stabiilsusprogrammis juhitakse tähelepanu ohule, mis tuleneb rahvastiku vananemise ja tööjõu kokkukuivamise kahjuliku mõju alahindamisest. Arvestades, et kasvuprognoosid on komisjoni talituste tehtud prognoosidest ettevaatlikumad, tunduvad kasvuprognoosist tulenevad ohud olevat tasakaalustatud.

7. Eespool esitatud riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvestrateegiaga on tagatud programmi eeldatava keskmise pikkusega perioodi eesmärkide järgmine kogu programmi kestel. See annab piisava varu puudujäägi ülempiiri – 3% SKTst – ületamise vastu kogu programmiperioodi jooksul, kui makromajanduslikud kõikumised ei ole tavapärasest suuremad. Kokkuvõttes on eelarveseisund tugev ja eelarvestrateegia on paktile vastava maksupoliitika suurepärane näide.

8. Prognoositakse, et valitsemissektori koguvõlg jääb terve programmiperioodi vältel tublisti alla kontrollväärtust (60% SKTsse). Ajakohastatud programmi prognoosi kohaselt väheneb võla suhe SKTsse 42,7%lt 2005. aastal 41%le 2009. aastal. Märkimisväärsest esmastest ülejääkidest tulenevat võla suhte langust leevendab sotsiaalkindlustusfondidesse varade kogunemisest tulenev võlga suurendav varude muutuste korrigeerimine.

9. Elanikkonna vananemisest tulenevate prognoositud eelarvekuludega seotud ohud Soome rahanduse jätkusuutlikkusele on väiksed. Koguvõla suhe on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60% SKTsse ja prognoositakse, et see püsib allpool nimetatud väärtust suurema osa prognoosiga hõlmatud, 2050. aastani kestvast perioodist. Märkimisväärsete sotsiaalkindlustusvahendite olemasolu ja praegune soodne eelarveseisund aitavad omakorda piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Aja jooksul võib pensionikulutuste tõus siiski ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Elanikkonna vananemisest tulenevate kulutuste piiramine pikas perspektiivis, sealhulgas hiljuti läbiviidud edukas tegeliku pensioniea tõstmise reform, mille käigus siiski säilitati püsiv eelarveseisund, on riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavate ohtude vähendamise põhitegur.[4]

10. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Nimetatud meetmete, näiteks käesoleval ajal järk-järgult rakendatava põhjaliku pensionireformi eesmärk on tagada majanduse ja rahanduse jätkusuutlikkus ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist.

11. Soome riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: (i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja (ii) tööturu toimimine. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis on esitatud nii riigivalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tõhususe suurendamise meetmed ja kinnitatud kavatsust pidada riigivalitsuse kululimiitidest kinni ka pärast praeguse stabiilsusprogrammi tähtaega.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

12. 24. jaanuaril 2006 kontrollis nõukogu Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programm järgib üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis ei ole esitatud kõiki uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikke ja valikandmeid (muuhulgas puuduvad andmed välistegurite kohta aastail 2007–2009). Selles on sõnaselgelt määratlemata eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk, mille esitamine on tegevusjuhendi kohaselt nõutav.

13. Soome majandus kasvas pärast 1990te alguse erakordselt raske surutise ületamist aastail 1995–2004 jõudsalt, saavutades keskmise kasvumäära 3,6% aastas. Majandustegevuse kiirenemine aitas kaasa tööhõive suurenemisele, kuid inflatsioon jäi alla euroala keskmise. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT aasta keskmise reaalkasvu vähenemist 2,7%lt aastail 2005–2006 keskmiselt 2,3%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb ettevaatlikele kasvuprognoosidele. Programmis esitatud inflatsiooniprognoosid tunduvad tõenäolistena.

14. Nõukogu kiitis programmi eelarvestrateegia heaks eelmise, 2004.–2008. aastat hõlmava ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 17. veebruaril 2005 esitatud arvamuses. Komisjoni talituste prognoosidel rajanev 2005. aasta valitsemissektori eelarvete arvestuslik ülejääk – 1,9% SKTst – vastab eelmise ajakohastatud programmiga eesmärgiks seatud ülejäägi suurusele.

15. Valitsuse põhieesmärgid on valitsemissektori rahandusliku tasakaalu saavutamine tavapärase majanduskasvu tingimustes ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine. Valitsussektori eelarvete ülejääk programmiperioodi jooksul veidi kahaneb, jõudes aastaiks 2008–2009 1,5%ni SKTst. Intressikulutustes prognoositava SKT osatähtsuse languse tõttu väheneb esmane ülejääk veidi järsemalt. Ülejäägi languse põhjuseks on tulude muutumine, mis omakorda tuleneb maksude järkjärgulise alandamise algusest. Kulutusi hoitakse kontrolli all valitsussektori eelarvekulutuste ülemmäärade kehtestamise ja intressikulutuste vähendamise abil. Tulenevalt maksude alandamisest ja sotsiaalkindlustuse ning kohalike omavalitsuste finantsseisundi ettevaatlikumast hindamisest võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammiga on 2006.–2009. aasta arvestusliku ülejäägi suurust vähendatud umbes 0,5% võrra SKTst.

16. Ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) programmi kohaselt veidi väheneb – 2%lt SKTst 2005. aastal 1,75%le aastail 2006–2008. Prognoositakse, et 2009. aastal hakkab SKT lõhe eeldatavast laienemisest tingitud ülejääk taas suurenema. Programmi kohaselt ulatub programmiperioodi lõpuks struktuurne ülejääk 1,5%ni SKTst,[6] mida võib pidada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis esitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärkide põhimõtetele. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikidele ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades. Keskmise pikkusega tähtaja eesmägi seadmist nõutavast alampiirist kõrgemale on programmis põhjendatud eesmärgiga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

17. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Maksuprognoos paistab põhinevat ettevaatlikul hinnangul ja riigivalitsuse kulutustele seatud piirangute raamistik on seni olnud väga tulemuslik. Stabiilsusprogrammis juhitakse tähelepanu ohule, et arvutustes alahinnatakse rahvastiku vananemisest ja tööjõu kokkukuivamise kahjulikku mõju. Kuid nagu eespool mainitud, võib ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud kasvuprognoose pidada ettevaatlikeks.

18. Riskianalüüsi seisukohast on programmi eelarve põhimõtted piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärkide järgmine kogu programmi kestel. See annab piisava varu puudujäägi ülempiiri – 3% SKTst – ületamise vastu kogu programmiperioodi jooksul, kui makromajanduslikud kõikumised ei ole tavapärasest suuremad. Kokkuvõttes on eelarveseisund tugev ja eelarvestrateegia on paktile vastava maksupoliitika suurepärane näide.

19. Eeldatav võla suhe SKTsse on 2005. aastal jõudnud 42,7%ni, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 2,6 protsendipunkti võrra.

20. Tundub, et rahvastiku vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekulutustest tulenev oht on Soomes väike. Koguvõla suhe on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60% SKTsse ja prognoositakse, et see püsib allpool nimetatud väärtust suurema osa prognoosiga hõlmatud, 2050. aastani kestvast perioodist. Märkimisväärsete sotsiaalkindlustusvahendite olemasolu ja praegune soodne eelarveseisund aitavad omakorda piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Aja jooksul võib pensionikulutuste tõus siiski ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Elanikkonna vananemisest tulenevate kulutuste piiramine pikas perspektiivis, sealhulgas hiljuti läbiviidud edukas tegeliku pensioniea tõstmise reform, mille käigus siiski säilitati püsiv eelarveseisund, on riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavate ohtude vähendamise põhitegur.[7]

21. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Nimetatud meetmete, näiteks käesoleval ajal järk-järgult rakendatava põhjaliku pensionireformi eesmärk on tagada majanduse ja rahanduse jätkusuutlikkus ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist.

22. Soome riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: (i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja (ii) tööturu toimimine. Riiklikus reformiprogrammis väljatoodud meetmete mõju eelarvele peegeldub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis on esitatud nii riigivalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tõhususe suurendamise meetmed ja kinnitatud kavatsust pidada riigivalitsuse kululimiitidest kinni ka pärast praeguse stabiilsusprogrammi tähtaega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP nov 2005 | 3.6 | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 3.6 | 1.9 | 3.5 | 3.1 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP nov 2005 | 0.2 | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 0.1 | 1.0 | 1.4 | 1.3 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP nov 20051 | 0.0 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 |

Komisjoni talitused, nov 20055 | -0,2 | -1.2 | -0.7 | -0.5 | puudub | puudub |

SP dets 20041 | -0.3 | -0.1 | -0.2 | -0.4 | -0.6 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP nov 2005 | 2.1 | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 2.1 | 1.9 | 1.9 | 1.8 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP nov 2005 | 3.7 | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 3.8 | 3.8 | 3.7 | 3.6 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal 2,3 (% SKTst) | SP nov 20051 | 2.1 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 |

Komisjoni talitused, nov 20054 | 2.3 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | puudub | puudub |

SP dets 20041 | 2.2 | 1.9 | 2.2 | 2.4 | 2.4 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP nov 2005 | 44.9 | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 |

Komisjoni talitused, nov 2005 | 45.1 | 42.8 | 41.5 | 40.6 | puudub | puudub |

SP dets 2004 | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid 3 Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed 4 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2,9% aastaks 2004, 2,9% aastaks 2005, 2,8% aastaks 2006 ja 2,7% aastaks 2007. Allikas: Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos; komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad veebilehel

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiidetud majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta".

[3] Vastavalt programmis esitatud arvutustele. Komisjoni talituste programmi teabe alusel üldtunnustatud metoodika kohaselt läbi viidud kontrollarvutuste kohaselt on struktuurne ülejääk 2009. aastal 2% SKTst.

[4] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebilehel

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebislaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Vastavalt programmis esitatud arvutustele. Komisjoni talituste programmi teabe alusel üldtunnustatud metoodika kohaselt läbi viidud kontrollarvutuste kohaselt on struktuurne ülejääk 2009. aastal 2% SKTst.

[7] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebilehel

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm