1.

soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal a) ELi välistegevusega seotud avalikes avaldustes, poliitikas ja meetmetes selgesõnaliselt tunnustada akadeemilise vabaduse tähtsust, sealhulgas tunnustada põhimõtet, et ideed ei ole kuriteod ning kriitiline arutelu pole ebalojaalsus, vaid demokraatliku ühiskonna ja selle arengu oluline osa, et haridusasutuste autonoomiat tuleb alati kaitsta ja et akadeemilisel vabadusel on oluline roll hariduse arengus ning inimkonna ja nüüdisühiskonna arengus; b) tunnistada, et akadeemilise vabadusega seotud hagisid lahendatakse kehtiva inimõigusi käsitleva õiguse kohaselt seoses õigusega haridusele ning sõnavabadusele ja arvamusvabadusele; tuletada meelde, et akadeemiline vabadus laieneb õpetlaste vabadusele levitada teavet, teha uurimistööd, piiranguteta levitada teadmisi ja tõde, ning laieneb vabadusele väljendada oma teadusuuringute ja erialateadmiste valdkonnas seisukohti ja arvamusi – isegi kui need on vastuolulised või ebapopulaarsed –, mis võib hõlmata avalik-õiguslike asutuste toimimise kontrolli konkreetses poliitilises süsteemis ja selle kritiseerimist; c) avalikult rõhutada akadeemilise vabaduse vastastest rünnakutest tingitud probleeme, sh nende negatiivsed tagajärgi; väljendada muret selle pärast, et akadeemiline kogukond on halvasti kaitstud riigi ametivõimude, eraõiguslike toimijate või ärihuvide põhjendamatu sekkumise vastu; tuletada meelde riikide kohust tagada akadeemiline vabadus, tegutseda sellega kooskõlas, samuti kaitsta ennetavalt kõrgkoole, õpetlasi ja üliõpilasi rünnakute eest, sõltumata rünnaku lähtekohast ja olemusest; d) tagada, et ELi institutsioone ja kolmandaid riike külastavaid liikmesriikide esindajaid teavitatakse akadeemilise vabaduse olukorrast; e) näidata üles toetust asutustele, töötajatele ja üliõpilastele, kes on sunni või vägivaldsete rünnakute ohus või nende tõttu juba kannatanud, ning mõista sellised rünnakud avalikult hukka selle teema tõstatamisega kõikidel tasanditel, sh avalduste, külastuste, avalikkuse ette kutsumise ja kohtuprotsesside ning vanglate jälgimise teel ning tähelepanu juhtimisega konkreetselt ohustatud kõrgharidusringkondade liikmete üksikjuhtumitele; f) toetada võrdseid võimalusi akadeemilisse kogukonda pääsemiseks, olenemata rahvusest, seisusest, puudest, kodakondsusest, usust, soolisest identiteedist, seksuaalsest sättumusest või muust staatusest; suhtluses kolmandate riikidega pöörata erilist tähelepanu soolise diskrimineerimise ja kõikide vägivallavormide tõkestamise toetamisele ning aidata saavutada soolist võrdõiguslikkust ja kõigi õigust haridusele; g) rõhutada, et akadeemilist vabadust võidakse rünnata ka küberrünnakute korraldamisega, sest tänapäeval kasutavad õpetlased oma mõtete ja arvamuste väljendamiseks aina rohkem internetti ja sotsiaalmeediat; h) tõstatada akadeemilise vabaduse küsimus poliitilise dialoogi eri tasanditel, sealhulgas inimõiguste alastes dialoogides ja konsultatsioonides partnerriikidega; tõhustada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine ning ametiühingute asutamise ja nendesse astumise piirangud; ärgitada partnerriike looma akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse raamistikku ning jälgima sellekohaste põhiõiguste rakendamist; tagada partnerriikidega sõlmitud rahvusvaheliste koostöölepingute vastavus nendele põhimõtetele; i) lisada ELiga ühinemise protsessi Kopenhaageni kriteeriumide hulka akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse kaitse, et takistada liikmesriikides selliseid rünnakuid akadeemilise vabaduse vastu, nagu toimus Kesk-Euroopa Ülikooli vastu Ungaris; j) soovitada kõigil riikidel heaks kiita ohutute koolide deklaratsioon ja sellega seotud suunised, mis käsitlevad koolide ja ülikoolide kaitsmist sõjalise kasutamise eest relvakonfliktides, ning neid dokumente rakendada, nagu enamik ELi liikmesriike seda juba teeb, kuna need on suunised vastutuse võtmiseks, et kaitsta põhiväärtusi, eriti akadeemilist vabadust ja institutsioonide autonoomiat kõrghariduse vastaste vägivaldsete ja survestavate rünnakute eest; k) teha koostööd ÜRO, Euroopa Nõukogu, rahvusvaheliste asutuste, kodanikuühiskonna ja kõrghariduskogukondadega, et luua mehhanism kõrghariduse ja konkreetsete teadlaste vastaste rünnakute, ähvarduste ja põhjendamatute piirangute jälgimiseks ja neist teatamiseks; tõhustada ja edendada seda jälgimist, et suurendada teadlikkust, tegude toimepanijad vastutusele võtta ning tugevdada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks; l) alustada ja soodustada regulaarset dialoogi ülikoolide kogukondadega ja organisatsioonidega, kelle missioon on kaitsta kõrghariduskogukondi ja edendada akadeemilist vabadust, eesmärgiga kujundada akadeemilise vabaduse jaoks välja parim poliitiline raamistik, algatused ja toetavad strateegiad; m) aidata arendada suutlikkust akadeemilise vabaduse rikkumiste kiireks, põhjalikuks ja läbipaistvaks uurimiseks, eriti vägivaldsete rünnakute korral; tõhustada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks ning teha võimaluste piires kõik vajalik süüdlaste vastutusele võtmiseks; n) soodustada uurimistööd ja toetavat tegevust, mille eesmärk on reformida õigusakte ja norme, mis põhjendamatult kitsendavad akadeemilist vabadust või kõrgkoolide akadeemilist sõltumatust, ning edendada institutsioonilist sõltumatust kui ühte vahendit, mis aitab kõrgharidussüsteeme kaitsta riigi, äriringkondade ja teiste mitteriiklike toimijate sekkumise või rünnakute eest ning hoida kõrgharidust politiseerimise ja ideoloogilise manipuleerimise eest; o) suurendada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine; p) vaadata uuesti üle inimõiguste kaitsjate olemasolevad tugi- ja kaitsemehhanismid, et suurendada suutlikkust tuvastada akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute juhtumeid ja pakkuda abi, sealhulgas kaitset ja toetust hädaolukorras – ka füüsilise kaitse, õigusliku ja viisa-alase abi, arstiabi, kohtuprotsesside ja vanglate jälgimise, toetus- ja lobitegevuse ning pagenduse korral pikaajalise toetuse kaudu; nõuda eelkõige akadeemilise vabaduse edendamise ja akadeemilise kogukonna ohustatud liikmete toetamise arvamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi prioriteetide hulka; q) vaadata läbi olemasolevad akadeemilise liikuvuse ning muude haridus- ja teaduskoostöö vormide programmid ja vahendid, sh nende kriteeriumid, kandideerimismenetlused, nõuded, ajalised raamid ja ajakavad, et kõrvaldada tõkked, mis võivad kvalifitseeritud, ent riskirühma kuuluvatel õpetlastel ja üliõpilastel takistada programmide võimaluste kasutamist ning töö- ja praktikakohtade või muude vahendite saamist; edendada käimasolevaid ELi rahastatavaid projekte, nagu „Akadeemiline varjupaik“, mille eesmärk on suurendada teadlikkust akadeemilise vabaduse tähtsusest kõrgharidussektoris ja tagajärgedest ühiskonnale tervikuna, kui seda vabadust alla surutakse; r) tagada, et ELi kolmandatele riikidele mõeldud makromajanduslikud abiprogrammid ja Euroopa finantseerimisasutuste poliitika ei kahjustaks akadeemilist vabadust ega toetaks poliitikat, mis vähendab rahvatulu eraldamist haridussektorile; s) luua olemasolevate ja tulevaste programmide raames uusi algatusi – võimaluse korral koostoimena, mida liidus arendatakse ja rahastatakse eelarvevahenditest, mis ei ole mõeldud hariduse ja teadusuuringute tarbeks – nt Erasmus+, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III) ja Marie Skłodowska-Curie meetmed uutes ELi rahastatavates programmides, et toetada riskirühma kuuluvate rahvusvahelise kaitse staatusega õpetlaste, üliõpilastest uurijate ning kraadiprogrammi läbivate üliõpilaste tööle ja praktikale saamist Euroopa kõrgharidus- ja teadusasutustes; t) toetada piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil jätkuvat reguleerimistegevust, muu hulgas võtta vastu akadeemilise vabaduse ja kõrgharidusasutuste sõltumatuse rahvusvaheline deklaratsioon; kutsuda Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles haarama akadeemilise vabaduse asjus initsiatiivi ÜRO Inimõiguste Nõukogus; u) tagada pidev kõrgetasemeline toetus Euroopa ülikoolidevahelisele inimõiguste ja demokratiseerimise edendamise keskusele, mis on ELi üleilmse inimõiguste alase hariduse toetamise lipulaev;