ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 3.7.2012  
SWD(2012) 188 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
investeerimistoodete põhiteabe dokumendi kohta  
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
investeerimistoodete põhiteabe dokumendi kohta  
ET 3   ET  
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolev mõjuhinnang keskendub tooteteabe avali kustamisele jaeinvesteerimistoodete turul.  
Kõnealusel turul domineerivad kombineeritud jaeinvesteerimistooted ( packaged retail 
investment products  e. PRIPs) − finantstoodete koostajad tegutsevad vahendajatena 
jaeinvestorite ja finantsturgude  vahel, töötades välja konkreetse tele investeerimiseesmärkidele 
vastavaid tooteid, mida harilikult müüakse kas otse või vahendajate kaudu jaeinvestoritele. 
Selliste toodete tüüpilised näited on eurofondid, struktureeritud jaetooted, investeerimisriskiga 
kindlustuslepingud jms.  
Investorite kaitseks on välja  töötatud sektoripõhised meet med, millega nähakse ette 
üksikasjaliku teabe esitamine jaeinvestorite le. Investorid lähtuv ad sellest teabest 
investeerimisotsuste tegemisel, ehkki vahel on sellise teabe koostamisel ka muid eesmärke. 
Praegused meetmed on osutunud mõnel juhul vähetõhusaks − nõuded sõltuvad toodete 
õiguslikust vormist, mitte nende majanduslikust laadist ega riskidest, mis teeb toodete 
võrdlemise ja nende omaduste mõistmise keer ulisemaks. Finantstoo teid käsitleva teabe 
avaldamisel keskendutakse tegelikult pigem tootepakkuja õiguslike riskide katmisele kui 
klientidele sisuka ja tasakaalustatud teabe esitamisele.  
2009. aasta aprillis avaldatu d teatises jaeinvestorit ele suunatud kombineeritud 
investeerimistoodete kohta jõudis komisjon järel dusele, et vajakajäämised on (muu hulgas) 
põhjustatud Euroopa tasandi ühise raamistiku ja lähenemisviisi puudumisest ning et olukorra 
parandamiseks on vaja muuta õigus akte Euroopa tasandil. (Teatises toodi välja kaks peamist 
töövaldkonda: müügieeskirjad ja tooteid käsitleva teabe avalda mise eeskirjad. Käesolevas 
mõjuhinnangus keskendutakse ainult teabe avaldamise eeskirjadele.) 
Tooteid käsitleva teabe läbipa istvuse ja võrreldavuse täht sus tavainvestorite jaoks on 
ilmnenud eriti selgelt finantskr iisi käigus. Jaeinvestorid on ka otanud raha investeeringutelt, 
mis olid seotud nende jaoks läbipaistmatute ja mõistetamatute riskidega. Ehk põhjendatultki 
on investorite usaldus järsult vähenenud: Hiljuti ELis läbi v iidud tarbijauuring näitas, et 
finantsteenuseid usaldatakse vähem kui  mis tahes muid majandussektoreid.  
Läbipaistvuse suurendamine on usaldusväärsuse kindlaks taastamiseks väga oluline. EL on 
juba astunud uuenduslikke samme eurofondi de investorile esit atava põhiteabe ( key investor 
information  – KII) korra kehtestamisega. Teabe aval damist eurofondide kohta on seega küll 
ajakohastatud, kuid muude kom bineeritud investeerimistoode te puhul pole seda tehtud. 
Praegu tulebki kaaluda, milliseid võimalusi s aaks kõnealuste muude toodete puhul kasutada. 
2. M ILLES ON PROBLEEM ? 
Jaeinvestoritele ei esitata alati arusaadavat ja hõlpsasti võrreldavat  teavet. Käesolevas 
mõjuhinnangus esitatakse probleemide kolm peamist põhjust ning pakutakse välja lahendusi neist teisele ja kolmandale: 
2.1.1. 1. põhjus: samadele investeerimisvaj adustele suunatud toot eliikide paljusus 
Jaeinvesteerimistoodete suur hul k võib tekitada segadust, eri ti kuna tihti on tegemist küll 
erineva õigusliku vormiga, kuid sisult sarnaste  toodetega. Toodete paljususe taga on mitu 
tegurit. Üldjoontes püüavad kõik se llised tooted siiski  täita investorite suhteliselt lihtsat 
ET 4   ET vajadust: akumuleerida ka pitali (teisisõnu võtta riski, mi s võimaldaks tagada riskivabast 
tulumäärast suuremat tulu).  
2.1.2. 2. põhjus: erinev reguleerimine 
Enamiku toodete suhtes juba kohaldatakse teabe avaldamist käsitlevaid ELi ja siseriiklikke 
õigusakte. Liidu õigus on aga kujunenud välja suur esti sektoripõhiselt, eri kiirusega ja eri 
eesmärkidel. Erinev reguleerimine võib suuren dada halduskulusid ning õhutada regulatiivset 
arbitraaži, mille puhul eelistata kse selliseid tootestruktuure, mis võimaldavad ära kasutada 
vähem rangeid nõudeid.  
Lisaks investorite kaitsega se otud ohtudele kaasneb erineva re guleerimisega veel kaks ohtu. 
Esiteks ohustavad eurofondide siseturgu pr aegu otseselt konkureerivad tooted, mille kohta 
teabe avaldamine ei ole nii rangelt reguleeri tud või ei ole üldse reguleeritud. Teiseks on 
avaldamisnõuete praegused erinevused nii invest orite kui ka finantssektori silmis tõenäoliselt 
riike eraldav ja turgu killus tav tegur, mis takistab turu edasist integreerumist. Muude 
kombineeritud investeerimistoodete kui euro fondide puhul on riikide praegune tegevus 
kooskõlastamata, mis võib veelgi s uurendada lähenemisviiside er inevusi riikide ja sektorite 
vahel, kui puudub koordineerimine Euroopa tasandil. 
2.1.3. 3. põhjus: suutmatus tõhusalt suurendada sümm eetriat jaeklientide ja finantssektori 
teabe vahel 
Finantsteenustest on isegi kutse listel turuosalistel raske ar u saada, osalt nende keeruka 
olemuse tõttu. Jaeinvestorite puhul raskendavad arusaamist vähesed finantsalased teadmised 
ja oskused. Lisaks on paljudel jaeklientidel vähe võimalusi õppida investeerimisturgudel 
saadud kogemustest: tavaliselt ei  tegele kliendid investeeri misega korduvalt, vaid üksnes 
seoses teatavate elus harva ette tulevate sündmustega (raha pärimine või investeerimine teatavate tulevaste kohustiste ka tteks või teatava eesmärgi saa vutamiseks, näiteks majaost, 
pensionilejäämine või pereplaneerimine).  
Investorite kaitse praegused sta ndardid ei ole aga eriti tõhus ad ega järjekindlad ning uute 
toodete küllus ja turu uuendused on toonud k aasa ka selliseid tooteid, mida praeguste 
avaldamisnõuete väljatöötamise ajal ei osatud ette näha. Käesolevas mõjuhinnangus esitatakse 
üksikasjalikud tõendid, mis vaieldamatult kinni tavad, et praegu avaldatava teabe alusel on 
jaeklientidel raske investeerimistoodetest aru saada  ja neid võrrelda . Samuti kirjeldatakse 
selles probleeme, mis on seotud teabe õigeaegse esitamisega , nii et jaekliendid sellise teabe 
üldse kätte saaksid.  
2.2. Probleemi ulatus ning tegevusetuse tagajärjed 
Kõnealused probleemid tekitava d investoritele kahju väärmüügi ga, loovad fina ntssektoritele 
ebavõrdsed tingimused ning takistav ad siseturu edasist arengut. 
• Hiljutine testostudel põhinev  uuring näitas, et ligikaudu 60 % kõigil ELi turgudel toimunud 
müügitehingutest saab pidada ebasobivaks. Ehkki sobimatu müügi põhjuseid on mitu, 
näitab väärmüügi probleemi ulatus selgel t meetmete võtmise vajadust. Väärmüügi 
kogumõjust annab ettekujutuse asjaolu, et is egi kui kõigest 10 % jaeinvesteerimistoodete 
turgudel toimuvast müügist saaks pidada sobimatuks, ulatuks väärmüügiga hõlmatud 
toodete väärtus kõnealuse turu suurust arvestad es siiski peaaegu triljoni euroni; isegi kui 
tooteteabe avaldamisest tulenev osa väärmüügi st oleks ainult 1 %, vastaks see ikkagi 
ligikaudu 10 miljardile eurole.  
ET 5   ET • Ebavõrdsed tingimused kahjustavad äri ühingute vahelist konkurentsi. Regulatiivne 
arbitraaž soodustab selliste toode te ja sektorite arengut, mille  suhtes kohaldatakse kõige 
madalamaid reguleerimise tasandeid, mõjutade s seega reguleerimise tõhusust, vähendades 
hinnakonkurentsi ja kahjustades kõrgemate kulude tõttu investorite huve. Puuduliku 
reguleerimisega kaasneb ka muid, otsesemaid  mõjusid. Väärmüük võib tõsiselt mõjutada 
ettevõtteid, suurendades hüvitis nõuete ja kaebuste taset ning  nende haldamisega seotud 
sisekulusid ja kahjustades kaubamärke.  
• Sarnaselt komisjoni järeldustele kombineer itud jaeinvesteerimist ooteid käsitleva 2009. 
aasta teatisega kaasnenud mõjuhinnangus, j õutakse ka käesolevas mõjuhinnangus 
järeldustele, et kui finantstooteid käsitleva t eabe avalikustamise eeskirjade suhtes ei võeta 
Euroopa tasandil meetmeid, jäetakse kasutamata hea võimalus kõnealuste probleemide 
lahendamiseks, aidatakse kaasa investorit e huvide jätkuvale ka hjustamisele ja 
turumoonutustele ning nõrgestatakse ühtset turgu. 
3. S UBSIDIAARSUS  
ELi tasandil meetmete võtmine on vajalik, se st vasturääkivused ja  lüngad ELi tasandi 
reguleerivas lähenemisviisis võimendavad ilmne nud probleeme. Üksinda tegutsedes ei suuda 
liikmesriigid kõrvaldada reguleerimise piiriülese id ebakõlasid ega ühtlustada ELi õigusakte. 
Lisaks saab ELi tasandi meet metega kõige tõhusamalt ühtlust ada tooteid käsitleva teabe 
avaldamist ning parandada selle võrreldavust. 
4. E ESMÄRGID  
Algatuse eesmärk on võimaldada investoritel teha paremaid otsuseid ning parandada ELi 
kapitaliturgude toimimist, taastades usaldus e jaeturgude vastu. Probleemide analüüsi põhjal 
saab püstitada konkreetsed tegevuseesmärg id ühtsemate ja tõhusamate reguleerivate 
standardite väljatöötamis eks: parandada toodete mõistetavust  ja võrreldavust  ning tagada 
teabe avaldamine  müügiprotsessis õigel ajal ; seeläbi saab parandada reguleerimise ühtsust . 
5. V ALIKUD  
Poliitikavalikud teabe avaldamist käsitlevate EL i eeskirjade parandamiseks on välja töötatud 
ulatuslike konsultatsioonide tu lemusena ja arvesse võttes eurofonde käsitleva teabe 
avaldamise parandamisel saadud kogemusi. Valikud on kindlaks määratud võimaliku uue 
õigusakti kontekstis 1. ja 2. ta sandi meetmetega. Praegu analüüs itakse 1. tasandi meetmeid, 
millega kehtestatakse üldine lähenemisviis; 2. tasandi meetmeid vaadeldakse hiljem nende oma mõjuhinnangu alusel. Kokkuvõtlikult on peamised valdkonnad ja eelistatud valikud järgmised: 
(1) Algatuse reguleerimisala . Hõlmatavate toodete ulatus mõjutab kõiki 
tegevuseesmärke. Valikuvõimalusteks on meetmete võtmata jätmine, ainult kombineeritud tooteid hõlmav kitsas reguleer imisala ning kõiki võimalikke pakutavaid 
investeerimistooteid, sealhulgas kombineerim ata tooteid, hõlmav lai reguleerimisala. 
Eelistatud valik on keskendumine kombineerit ud toodetele, kuna selliste toodetega on 
seotud eriomased tarbijakaitseprobleemid ning need moodustavad jaeinvesteerimistoodete turu st valdava osa; see valik tuleb edaspidi uuesti läbi 
vaadata. 
ET 6   ET (2) Toodete kohta avaldatava teabe standardimise ulatus ja olemus Standardimine on 
seotud nii äriühingutele tehtavate ettekirjutustega jaeklientide le esitatava teabe sisu ja 
vormi kohta kui ka nõuete ühtsusega toodete  ja finantssektorite lõikes. Valikud 
hõlmasid eri määral ettekirjut usi ja standardimist seoses keelelise selguse, pikkuse ja 
võrreldavusega. Mõjuhinnangus tehakse ettepanek nn sihipäraseks standardimiseks, 
mille puhul eri tooteid käsitatakse paindlikult,  kuid riske, kulusid ja tulemuslikkust 
käsitlev põhiteave on võimalikult standardit ud; standardimise üksikasjad ja selle 
kohaldamine teatavat liiki toodete suhtes m ääratakse kindlaks 2. tasandi meetmetega.  
(3) Ettevalmistustöö.  Sidusrühmad ja vastajad on rõhuta nud seda, et väga oluline on teha 
selgeks, kes vastutab invest oritele esitatava teabe etteva lmistamise ja ajakohastamise 
eest. Mõjuhinnangus analüüsiti võimalust jätta e tte kirjutamata, kes dokumendi ette 
valmistab, ning jõuti järel dusele, et mõne kindlaks määratud erandiga vastutavad 
teabe avaldamise ettevalmistamise  eest üldiselt toodete koostajad. 
(4) Õigeaegne esitamine.  Väga oluline on, et teave toodete  kohta esitataks jaeinvestoritele 
enne investeerimisotsuse tegemist. Mõjuhinnangus tehakse ettepanek kehtestada teabe 
esitamise suhtes ranged eeskirjad, kuid võib osutuda vajalikuks mõne kindlaks 
määratud erandi tegemine. 
(5) Tsiviilvastutus ja karistused.  Kirjeldatud valikute kõrva l tõstatuvad teisesed 
küsimused, mis on seotud karistuste ja tsiviilvastutusega. Valikuteks on 
lähtestsenaariumina meetmete võtmata jätmine, kõrgetasemeline lähenemisviis või üksikasjalikumate eeskirjade kindlaksmääramine. Mõjuhinnanguga nähakse ette 
vastutuse selgitamine, et välistada kombineer itud investeerimistooteid käsitleva teabe 
kasutamist pigem juriidilise kui teavitav a dokumendina; samuti nähakse ette pädevate 
asutuste käsutuses olevate karistusva hendite põhjalikum kindlaksmääramine.  
6. K
AVANDATUD LÄHENEMISVIISI MÕJU  
Kaalumisele jäetud lähenemisviis näeb ette kombineeritud investeerimistooteid käsitleva 
teabe uue avaldamiskorra, mi s põhineb eurofondide teab e hiljuti välja töötatud 
avaldamiskorral, ehkki 2. tasandi nõudeid  tuleb toodetevaheliste erinevuste 
arvessevõtmiseks teataval määral muuta.  
Kasu 
Tooteteave, millest keskmine investor saab tõepoolest aru ning mille alusel saab tooteid 
võrrelda, on tarbijate võimaluste parandamise ks väga oluline, eh kki see ei vähenda 
loomulikult müügikohas tegutsevate vahendajate ro lli ja ülesandeid. Lisaks on standardimise 
ja võrreldavuse eeliseid rõhutatud komisjoni hilju tises uuringus, milles j õuti järeldusele, et 
nende meetodite kasutamine investeerimisotsust e tegemisel aitab muuta investorite käitumist 
ning teha paremaid investeerimisotsusei d. Väärmüügi eespool kirjeldatud võimalikku 
mastaapi arvestades võib väikestel muudatustel  olla tohutu mõju: isegi kui tooteteabe 
avaldamine toob kaasa üksnes 1 %-muutuse, võib see siiski tähendada sobimatutesse 
toodetesse tehtud investeeringute vähenemist li gikaudu 10 miljardi euro võrra (või nelja 
miljardi euro võrra, kui arvata maha eurofondid, mille suhtes juba kohald atakse investoritele 
esitatava põhiteabega seotud nõudeid). 
Ühtsemad nõuded aitaksid tagada eri sektor ites tegutsevate äriühingute jaoks võrdsemad 
tingimused ning vähendada piiriü leselt tegutsevate äriühingut e jaoks tõkkeid siseturul. 
ET 7   ET Investorikahjude vähendamine tuleks kasuks ka finantssektorile, suurendades usaldust ja 
vähendades tekkida võivate prob leemidega kaasnevaid kulusid. 
Kulud 
Mõjuhinnangu kohaselt ulatuvad ühekordsed kulud ligikaudse hinnangu alusel 171 
miljoni euroni  ja püsikulud aastas 14 miljoni euroni.  (Arvestades kavandatud muudatuste 
laadi ja nende seotust kolmandatele isikutele teabe avaldamise eeskirjadega, annavad need 
arvud ka hea ettekujutuse muudatustega kaasne vast halduskoormusest). Selle kohta, kas 
väiksemad ja suuremad finantstoodete koostaja d kannaksid ebaproports ionaalseid kulusid, on 
leitud vastukäivaid tõendeid; mõju tööhõive le on eeldatavasti väik e. Algatus mõjutab 
tõenäoliselt ka toodete turustajaid, ehkki ilms elt mitte märkimisväärselt, kuna keskendutakse 
toodete koostajatele. 
Lõplikud kulud sõltuvad 2. tasandi valikutest , mis paratamatult piirab käesolevas etapis 
tehtavate hinnangute täpsust. Seetõttu tuleb koostada 2. tasandi valikute täielik mõjuhinnang, 
et täpsemalt hinnata ettepanekute mõju ja te ha proportsionaalsed valikud. See võimaldaks ka 
paremini hinnata erinevaid mõjusid (n äiteks VKEdele ja turustajatele).  
Järelevalve ja hindamine 
Arvestades regulatiivse arbitraaži võimalust ja jätkuvat innovatsiooni jaei nvesteeringute turul, 
on äärmiselt oluline pidev järelevalve suundum uste üle, sealhulgas  tõenditel põhinevad 
hinnangud kõnealuse korra laiendamise suhtes tu levikus. Lisaks on vaja tähelepanelikult 
jälgida võrreldavuse parandamise meetmete mõju  eelkõige riskidele ja kuludele ning selliseid 
meetmeid tuleb edaspidi täie ndavalt hinnata ja kohandada. 
7. K OKKUVÕTE  
Tooteteabe avaldamist on vaja parandada. Eu rofondide puhul on uued nõ uded juba kasutusele 
võetud. Käesolevas mõjuhinnangus vaadeldakse võimalusi sarnaste muudatuste tegemiseks 
seoses kõigi praegu jaeklientidele müüdava te kombineeritud investeerimistoodetega.  
Peamine vahend on suurendada parema võrreldavuse saavutamiseks teabe standardimist, 
ehkki toodete mitmekesisuse tõttu on vaja teatav at paindlikkust. Seda nimetatakse käesolevas 
mõjuhinnangus „ sihipäraseks standardimiseks ”. Analüüsi põhjal järeldatakse, et selline 
lähenemisviis pakub tooteteabe selgemaks ja võrreldavamaks muutmiseks kõige paremaid 
võimalusi, võttes samas arvesse toodete keerukust ja mitmekesisust. 
Loomulikult tuleb tarbijakaitsemeetmeid jaeinv esteerimistoodete turg udel alati vaadelda 
terviklikult: mitmesugused reguleerivad vahendid  on olulised ja täie ndavad üksteist, nagu 
näiteks jaeklientide finantsoskuste parandamise  ning turustajate ja m üügiprotsesside parema 
reguleerimise meetmed.  
Ent ilma selge ja võrreldava t eabe olemasoluta ei ole võima lik teha teadlikke otsuseid. 
Jaeinvesteerimisturgude reguleerim ise laiemat tähtsust parema te ja teadlikumate otsuste 
tegemiseks ei tohiks alahinnata. Seetõttu on  tõhusate teabenõuete väljatöötamise ning nende 
rakendamisega seotud töö ja kulu jaeinvesteerim isturgude kindlustamiseks igati põhjendatud.