SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Struktuurireformi tugiprogrammi ajavahemikuks 2017–2020 eelarvega 142,8 miljonit eurot, on rakendatud alates 20. maist 2017. See loodi, et parandada liikmesriikide võimet ette valmistada ja ellu viia jätkusuutlikku majanduskasvu tagavaid haldus- ja struktuurireforme, sealhulgas toetades liidu fondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist. Komisjon annab programmi raames toetust liikmesriikide taotluse alusel ja toetus võib katta väga erinevaid poliitikavaldkondi.

Struktuurireformi tugiprogrammi määruse jõustumisest alates on liikmesriigid programmi väga hästi vastu võtnud ja taotlenud toetust mahus, mis märkimisväärselt ületab aastaseks tsükliks ettenähtud summasid. Seda kinnitavad 2017. aasta tsükli andmed, mil hoolimata struktuurireformi tugiprogrammi määruse hilisest vastuvõtmisest jõudis 16 liikmesriiki esitada 271 toetustaotlust kulude katmiseks kokku ligikaudu 80 miljoni euro suuruses summas, kusjuures 2017. aastal oli võimalik eraldada ainult 22,5 miljonit eurot. Seetõttu pidi komisjon seadma taotlused tähtsuse järjekorda ja osa rahastamistaotlusi jäi rahuldamata. Olukord on veelgi teravam äsja alanud 2018. aasta tsükli puhul (taotluste esitamise tähtaeg oli 31. oktoober 2017): 24 liikmesriiki on esitanud 444 taotlust ja selliste taotluste hinnanguline kulu on ligikaudu 152 miljonit eurot (2018. aastaks on eraldatud 30,5 miljonit eurot). See näitab selgelt, et kohapealne vajadus ja liikmesriikide huvi toetuse vastu ületavad selgelt programmi praeguseid finantsvahendeid.

Senise kogemuse põhjal on programmi raames toetust taotlenud palju liikmesriike, kusjuures taotlusi on kõigist programmi toetatavatest poliitikavaldkondadest, nt juhtimine ja avalik haldus, tuluhaldus ja avaliku sektori finantsjuhtimine, majanduskasv ja ärikeskkond, tööturg, haridus, tervishoid ja sotsiaalteenused ning finantssektor ja rahastamisvõimalused.

Nagu president Juncker märkis oma 13. septembri 2017. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorrast (ja lisatud kavatsusavalduses), on euro mõeldud kogu liidu ühisrahaks ja seega on kõikidel liikmesriikidel peale kahe õigus ja kohustus pärast ettenähtud tingimuste täitmist euroalaga ühineda. Seega on ilmselgelt vaja mõelda tulevikule ja aidata euroalavälistel liikmesriikidel valmistuda euro kasutuselevõtuks. Euroalaga ühinemiseks peavad liikmesriigid täitma nn Maastrichti või lähenemiskriteeriume, mis tähendab, et nad on saavutanud püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme.

Majandus- ja finantskriis on näidanud, et euroalas edukaks osalemiseks on lisaks nominaalsele lähenemisele oluline jõuda reaalse lähenemiseni ja vaja on vastupidavat tugeva struktuuriga majandust, mis võimaldaks liikmesriikidel tõhusalt vastu panna šokkidele ja kiiresti neist taastuda. Eelkõige on selleks vaja, et liikmesriigid suudaksid hallata oma eelarveid vastavalt riigi rahanduse kindla juhtimise põhimõtetele ja et nad oleksid institutsionaalselt valmis osalema pangandusliidus. Peale selle on euroalaga edukal liitumisel esmatähtis, et välistele šokkidele vastupanuvõimelised töö- ja tooteturud toimiksid nõuetekohaselt, et kauba- ja teenusteturud oleksid tihedalt lõimunud ning et avalik haldus toimiks hästi.

Võttes arvesse i) struktuurireformide toetamiseks vajaolevat suuremat summat ja ii) vajadust toetada euro kasutusele võtta kavatsevaid liikmesriike, kiirendades reaalset lähenemist ja vastupidavamate majandus- ja sotsiaalstruktuuride loomist, et tagada nende riikide tõrgeteta osalemine majandus- ja rahaliidus, on komisjon esimese asjana võtnud kohustuse suurendada struktuurireformi tugiprogrammi 2019.–2020. aastaks 80 miljoni euro võrra. See peaks olema võimalik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku artikli 11 kohase paindlikkusinstrumendi abil. Sellega suureneks struktuurireformi tugiprogrammi kogu rahastamispakett 222,8 miljoni euroni. See mitte ainult ei võimaldaks rahuldada toetuse vajadust euroalavälistes eurot kasutusele võtta soovivates liikmesriikides, kes peavad reformima oma majandust, vaid võimaldaks rahuldada ka rohkem ja suuremas mahus haldus- ja struktuurireformide toetuse taotlusi.

Seda lisaeelarvet täiendatakse, pakkudes liikmesriikidele võimalust kanda struktuurireformi tugiprogrammi määruse artikli 11 alusel osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tehnilise abi vahenditest üle struktuurireformi tugiprogrammi, et toetada reformide tegemist, sealhulgas euro kasutuselevõtuga seotud reformide tegemist. Toetusvajaduste praeguste prognooside põhjal suurendaks see lisa toetuseks kasutatavat kogueelarvet 300 miljoni euroni, mis tähendab, et 2020. aastaks toetusvõime kahekordistuks.

Toetust antakse juhtumipõhiselt kõigi poliitikameetmete rakendamiseks, mis aitavad liikmesriikidel saavutada püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme. Toetust pakutakse nimelt ärikeskkonna, finantssektori, töö- ja tooteturgude, avaliku halduse ja riigi rahanduse juhtimise valdkonnas. Jätkusuutliku reaalse lähenemise edendamiseks kõige vajalikumad reformid tuuakse välja Euroopa poolaasta raames.

Selle alusel lepivad liikmesriigid, kes soovivad liikuda euroalaga ühinemise poole, koos komisjoniga kokku piiratud arvu selliste reformide tegemises, mis on eriti olulised edukaks ühinemiseks euroalaga. Neid reformilubadusi kajastatakse kõnealuste liikmesriikide riiklikes reformikavades. Komisjon lepib struktuurireformi tugiteenistuse kaudu asjaomaste liikmesriikidega kokku uues koostöö- ja toetuskavas, milles keskendutakse tehnilise toe pakkumisele euroalaga ühinemisega seotud reformide elluviimisel. See süsteem on 100 % vabatahtlik ja toetust antakse, ilma et seda saavad liikmesriigid peaksid rahastamises osalema.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Struktuurireformi tugiprogramm on uuenduslik liidu programm, mille raames annab komisjon liikmesriikidele nende taotluse alusel toetust, mille abil kavandada ja ellu viia haldus- ja struktuurireforme. Struktuurireformi tugiprogramm keskendub vajadusepõhisele abistamisele ja nõustamisele kohapeal, et abistada toetust taotlevaid liikmesriike kogu reformiprotsessi jooksul või selle kindlaksmääratud või eri etappides. See põhineb riigi kõige pakilisematel vajadustel, mille on koostöö- ja toetuskavas ühiselt kindlaks määranud komisjon ja asjaomane liikmesriik.

Struktuurireformi tugiprogramm täiendab olemasolevaid suutlikkust suurendavaid ja tehnilise abi andmiseks mõeldud vahendeid, mis on mitmeaastase finantsraamistiku alusel kättesaadavad liidu mõne teise rahastamisprogrammi raames, ning liidu fondidest antavat muud tehnilist abi ja muid rahastatavaid meetmeid. Programmi alusel antakse toetust nii kavandamis- kui ka rakendamisetapis. Selleks on komisjon loonud tehnilise toe koordineerimise süsteemi, kuhu kuuluvad asjaomased talitused, tagamaks, et liidu eri programmide alusel ja vahenditest antud toetus on ühetaoline ja et sellega välditakse struktuurireformi tugiprogrammi meetmete dubleerimist.