Kõige rohkem arvamusi esitas 2017. aastal Portugali Assembleia da República. Tema esitatud 64 arvamust moodustasid ligikaudu 11 % saadud arvamuste koguarvust. Teised liikmesriikide parlamendid või esinduskogud, kes saatsid 2016. aastal enim arvamusi, olid kõige aktiivsemad ka 2017. aastal: Itaalia Senato della Repubblica (56 arvamust), Tšehhi Senát (53 arvamust), Itaalia Camera dei Deputati (45 arvamust), Saksamaa Bundesrat (43 arvamust), Rumeenia Camera Deputaților (41 arvamust), Hispaania Cortes Generales (38 arvamust), Rumeenia Senat (33 arvamust), Prantsusmaa Sénat (29 arvamust) ja Ühendkuningriigi House of Lords (22 arvamust). Üksikasjalikum teave on esitatud 1. lisas.

Neli arvamust esitati Euroopa kaitse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta. Neis rõhutati Euroopa Liidu ja NATO vastastikust täiendavust ning väljendati muret seoses Euroopa Kaitsefondi rahastamisega ja selle vahendite kasutamise võimalustega. Komisjon nõustus oma vastustes, et dubleerimist NATOga tuleb vältida, ning selgitas, et Euroopa Kaitsefondi raames välja töötatud programmid ja vahendid saavad olema kaasavad ja avatud toetusesaajatele kõigist liikmesriikidest, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning need ei mõjuta negatiivselt olemasolevaid programme.

Üleilmastumise ohjamist käsitleva aruteludokumendi kohta esitatud kolmes arvamuses rõhutati eelkõige kaubanduslepingute tähtsust Euroopa Liidus töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamisel, samuti küberjulgeoleku ja innovatsiooni ergutava ettevõtluskeskkonna loomise tähtsust, aga ka struktuuri- ja investeerimisfondide rolli üleilmastumise negatiivsete aspektide tasakaalustamisel. Komisjon vastas tõstatatud küsimustele ja väljendas heameelt selle üle, et liikmesriikide parlamendid tunnustavad liidu tasandil tehtavaid jõupingutusi, mille eesmärk on reageerida üleilmastumisega kaasnevatele võimalustele ja probleemidele ning suunata üleilmastumist viisil, mis oleks Euroopa kodanikele kasulik.

Kaks arvamust esitati Euroopa sotsiaalset mõõdet käsitleva aruteludokumendi kohta. Ühes neist rõhutati liidu sotsiaalse mõõtme tähtsust ja selle rolli liidu konkurentsivõime tugevdamisel, teises aga seati kahtluse alla aruteludokumendis esitatud stsenaariumide valik. Oma vastustes rõhutas komisjon, et sotsiaalne Euroopa ja sotsiaalinvesteeringud on komisjoni tegevuskavas tähtsal kohal, ning selgitas, et aruteludokumendis esitatud võimalikud stsenaariumid ei olnud mõeldud arutelu piiramiseks, vaid pelgalt võimaluste illustreerimiseks.

Viis arvamust puudutasid valget raamatut ennast. Eelkõige rõhutati neis vajadust saada liidu poliitikale kodanike laiem toetus, samuti säilitada Euroopa Liidu ühtsus ja lükata tagasi mitmekiiruselise Euroopa idee. Mõnes arvamuses esitati mõtteid selle kohta, kuidas paremini kaasata liikmesriikide parlamendid liidu poliitika ettevalmistamisse ja rakendamisse ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrollimisse. Komisjon selgitas oma vastustes, et valge raamatuga sooviti tõepoolest algatada laiaulatuslik arutelu kodanikega, et tuua Euroopa Liit neile lähemale, ning viitas Euroopa tulevikku puudutavate arutelude korraldamisele ja liikmesriikide parlamentide rollile selles. Samuti selgitas komisjon, et nagu juba valges raamatus märgitud, on valge raamatu kõigi stsenaariumide lähtepunktiks idee, et 27 liikmesriiki liiguvad edasi ühtse liiduna, ja kuigi praegused aluslepingud võimaldavad teha mitmesugustes vormides koostööd eri liikmesriikidest koosnevates rühmades, ei tohiks seda võimalust esitleda ega mõista kui midagi uut, mis kahandab liidu ühtsust.

Energialiidu strateegia kohaselt esitas komisjon 30. novembril 2016 paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mis koosneb teatisest ja kaheksast seadusandlikust ettepanekust, millest neli on seotud elektrivarustusega. Komisjoni kavandatud meetmete eesmärk on kiirendada, ümber kujundada ja tugevdada liidu majanduse üleminekut puhtale energeetikale, mis võimaldab luua töökohti ja tagada majanduskasvu uutes majandussektorites ning luua uusi ärimudeleid. Paketis sisalduvad ettepanekud hõlmavad selliseid teemasid nagu energiatõhusus, taastuvenergia, elektrituru kujundamine, elektrienergia varustuskindlus ja energialiidu juhtimise eeskirjad. Lisaks esitas komisjon ettepaneku ökodisaini valdkonnas edasiliikumiseks ning kavandas ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse strateegia.

2017. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid paketis sisalduvate dokumentide kohta kokku 62 arvamust, sealhulgas 19 põhjendatud arvamust. Arvamused hõlmasid väga erinevaid küsimusi ja enamikus neist väljendati toetust paketis sisalduvatele ettepanekutele. Kui välja arvata mure subsidiaarsuse põhimõtte järgimise pärast, mida väljendati eelkõige seoses ettepanekuga elektrienergia siseturu kohta, keskendusid esinduskogud eelkõige vajadusele tagada õiglane jaotumine liikmesriikide vahel, pidades silmas ELi taastuvenergia eesmärgi saavutamist, asjaolule, et väidetavalt sekkub taastuvenergia ettepanek liikmesriikide vabadusse valida oma energiaallikaid, ja liikmesriikide panusele ELi eesmärgi saavutamisse. Peale selle väljendasid esinduskogud muret seoses Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile antavate volitustega ja kavandatud uue otsustusprotsessiga reguleerivate asutuste nõukogus ning pidasid küsitavaks piirkondlike talitluskeskuste loomist elektrienergia siseturul. Mõned esinduskogud väljendasid muret ka hoonete energiatõhususe direktiivi muutmise ettepanekuga omanikele ja üürnikele kehtestatavate kohustuste tõttu.

Komisjon vastas liikmesriikide parlamentide mitmesugustele argumentidele ja lükkas tagasi väite, et paketis sisalduv ettepanek riivab liikmesriikide õigust otsustada oma energiaallikate jaotuse üle. Energiatõhususe ettepaneku osas kinnitas komisjon, et ettepaneku eesmärk on anda liikmesriikidele piisavalt paindlikkust meetmete võtmiseks, mis võimaldavad kasutada kõnealuses sektoris rohkem taastuvenergiat. Seoses piirkondlike talitluskeskustega märkis komisjon, et piirkondlike üksuste loomine on vajalik kogu piirkonna huvides, et vältida olukordi, kus ülekandevõrguettevõtjate vahelise kokkuleppe puudumise tõttu rakendatakse piirkondlikul tasandil ebatõhusaid lahendusi.

·Teenuste pakett

10. jaanuaril 2017 esitas komisjon kaupade ja teenuste ühtse turu strateegia raames koostatud tegevuskava alusel teenuste paketi ettepanekud, mille eesmärk on rakendada ühtse turu kogu potentsiaali. Teenuste pakett sisaldab teatist, milles käsitletakse reformisoovitusi seoses kutsealateenuste reguleerimisega, ja järgmist nelja seadusandlikku algatust: ettepanek võtta vastu määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa teenuste e-kaart, ettepanek võtta vastu direktiiv Euroopa teenuste e-kaardi õigus- ja tegevusraamistiku kohta, ettepanek võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli, ja ettepanek võtta vastu direktiiv siseriiklikest õigusaktide eelnõudest parema teavitamise kohta. Kui e-kaarti käsitlevate ettepanekutega soovitakse hõlbustada teenusepakkujate jaoks haldusformaalsuste täitmist, siis muudetud teatamise korda ja proportsionaalsuse analüüsi puudutavate ettepanekute eesmärk on tagada, et liikmesriikide kehtestatavad uued meetmed oleksid kooskõlas liidu õigusega ning nende puhul võetaks arvesse teiste liikmesriikide kogemusi ja häid tavasid. Kõik ettepanekud keskenduvad teenuste valdkonnas sätestatud ELi eeskirjade parema kohaldamise tagamisele, kuna tõendid näitavad, et nende täieliku potentsiaali rakendamine aitaks ELi majandust märkimisväärselt hoogustada.

2017. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid kas paketi kui terviku või mõne selles sisalduva ettepaneku kohta kokku 22 arvamust, sealhulgas 14 põhjendatud arvamust. Enamik liikmesriikide parlamente (välja arvatud põhjendatud arvamuste esitajad) nõustus komisjoni hinnanguga, et teenuste osutamise vabaduse kasutamist tuleb veelgi hõlbustada, bürokraatiat tuleb vähendada ja Euroopa ühtset turgu tuleb veelgi süvendada. Muret väljendati selle üle, et majanduse elavdamise kavatsus ei õigusta spetsialistide vaba liikuvuse ja ettevõtete asutamise kõikide õiguslike takistuste kõrvaldamist, kuna need meetmed ohustaksid teatavaid kutsealasid ja sektoreid, arvestades nende eripära.

Komisjon selgitas oma vastustes, et ligi 50 miljonit inimest – 22 % Euroopa tööjõust – töötab kutsealadel, millele juurdepääs sõltub teatava kvalifikatsiooni omamisest või mille puhul teatavate ametinimetuste (nt apteeker või arhitekt) kasutamine on kaitstud. Paljude elukutsete, näiteks rahvatervise ja ohutuse valdkonna elukutsete puhul on reguleerimine sageli õigustatud. Samas võivad tarbetult koormavad ja vananenud eeskirjad takistada spetsialistide liikuvust ja kvalifitseeritud kandidaatide võimalusi nendele töökohtadele kandideerida ning see on kahjulik ka tarbijatele.

·Liikuvuspakett „Säästva liikuvuse suunas“

31. mail 2017 esitas komisjon maanteetransporti käsitleva liikuvuspaketi, mis koosneb kaheksast seadusandlikust ettepanekust, mille eesmärk on parandada sektoris konkurentsitingimusi, sõidukijuhtide töötingimusi ja liiklusohutust, vähendada heitkoguseid ja maanteetranspordi muid negatiivseid mõjusid, lihtsustada ja selgitada olemasolevaid eeskirju, muuta jõustamine tõhusamaks ja vähendada halduskoormust.

2017. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid kas paketi kui terviku või mõne selles sisalduva ettepaneku kohta kokku 21 arvamust, sealhulgas kaks põhjendatud arvamust. Kuigi enamik liikmesriikide parlamente toetas paketi eesmärke, väljendasid mõningad parlamendid muret sõidukijuhte puudutavate sotsiaalnormide ja kabotaažvedude liberaliseerimise pärast. Muret tekitas ka liikmesriikide autonoomia ja poliitilise kaalutlusõiguse vähenemine liiklusmaksude/teemaksude valdkonnas.

Oma vastustes konkreetsetele tõstatatud probleemidele rõhutas komisjon paketi sidusust ja eelkõige piisavate sotsiaalnormide (eriti puhketingimuste) tähtsust liiklusohutuse seisukohast, samuti seda, et oluline on leida tasakaalustatud lähenemisviis, võttes ühelt poolt arvesse vajadust kaitsta sõidukijuhtide õigust piisavale töötasule ja teiselt poolt vajadust tagada siseturu hea toimimine. Samuti selgitas ta, et kabotaažvedude puhul ei ole ettepanekute eesmärk turu avamine ega selle sulgemine võrreldes praeguse olukorraga, vaid pigem täitmise tagamise hõlbustamine, ning et ettepanekud ei piira liikmesriikide manööverdamisruumi maksustamise valdkonnas.

d. Ühised omaalgatuslikud arvamused

Komisjon sai 2017. aastal liikmesriikide parlamentidelt neli ühist omaalgatuslikku arvamust, mis olid peaasjalikult seotud Euroopa Liidu peamiste institutsionaalsete küsimustega.

Omaalgatuslikus arvamuses ELis poliitiliste otsuste tegemise läbipaistvuse kohta, millele kirjutasid alla 26 parlamenti/esinduskogu (pärast Madalmaade Tweede Kameri ettekannet Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverentsi täiskogu istungil), märgiti eelkõige, et nõukogu seadusandlikud dokumendid tuleks avalikustada viivitama, nõukogu peaks võtma vastu konkreetsed eeskirjad õigusloomet käsitlevatest aruteludest teatamise kohta ning Euroopa Ülemkogu või nõukogu mitteametlikud kohtumised (näiteks kohtumisel EL 27 Brexiti formaadis) ja eurorühma kohtumised tuleks ametlikult vormistada, sealhulgas kohaldades määrust 1049/2001 dokumentidele juurdepääsu kohta.

Komisjon selgitas oma vastuses, et läbipaistvuse suurendamine on üks tema peamistest prioriteetidest, millest annavad tunnistust mitu algatust ja meedet õigusloomet ettevalmistava protsessi alustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks. Komisjon julgustas tegema jõupingutusi õigusloome protsessi läbipaistvuse suurendamiseks ja lubas toetada kõiki meetmeid, mida kaasseadusandjad sellega seoses otsustavad rakendada.

Muud 2017. aastal saadud ühised omaalgatuslikud arvamused olid järgmised:

-Visegrádi rühma riikide kuue parlamendi/esinduskogu allkirjastatud kaks arvamust, mis sisaldavad nende parlamentide/esinduskogude Euroopa asjade komisjonide ühiste koosolekute järeldusi liikmesriikide parlamentide rolli tugevdamise kohta ELis, samuti Brexiti, Euroopa tuleviku ja toidukaupade erineva kvaliteedi kohta;

-ühisdeklaratsioon ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta alates 2020. aastast, millele kirjutasid alla Prantsusmaa Sénat, Iirimaa Dáil, Itaalia Senato della Repubblica ja Poola Senat.

3.PIIRKONDLIKE PARLAMENTIDE ROLL