[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.6.2009

KOM(2009) 302 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GNSSi PROGRAMMIDE RAKENDAMISE JA TULEVASTE PROOVIKIVIDE KOHTA vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 22

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GNSSi PROGRAMMIDE RAKENDAMISE JA TULEVASTE PROOVIKIVIDE KOHTA vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 22

1. SISSEJUHATUS

Lähtudes Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamist käsitleva määruse (EÜ) nr 683/2008 (edaspidi „GNSSi määrus”)[1] artiklist 22 ning viidates 2008. aastal vastu võetud GNSSi ( Global Navigation Satellite System – ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem) tööprogrammile, esitab komisjon oma esimese aastaaruande programmide rakendamise ja peamiste eesootavate proovikivide kohta.

GNSSi määrusega uuendatakse Euroopa GNSSi programmide profiili, kehtestades nende finants- ja õigusliku raamistiku ajavahemikuks 2008–2013. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid kõnealuse määruse vastu Euroopa Komisjoni 2007. aasta septembris esitatud ettepaneku põhjal, mis koostati lähtudes otsusest lõpetada läbirääkimised kontsessioonilepingu sõlmimiseks erasektoriga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 876/2002,[2] ning kooskõlas nõukogu 2007. aasta novembri järeldustega Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide ümberkorraldamise vajaduse kohta.

2. Programmide rakendamine

2.1. Peamised vahe-eesmärgid

Uues programmijuhi rollis on komisjon käivitanud olulisi algatusi programmide eesmärkide edaspidiseks saavutamiseks vajalike vahe-eesmärkide täitmiseks ning need vahe-eesmärgid ka edukalt täitnud. Sellega on komisjon taganud programmide rakendamise edasisteks sammudeks vajaliku raamistiku olemasolu.

EGNOSe puhul kajastub vahe-eesmärkide saavutamine selles, et komisjon on taganud tegevuse sujuva jätkumise pärast seda, kui Euroopa Kosmoseagentuur (edaspidi „ESA”) süsteemi komisjonile 1. aprillil 2009 üle andis, järgmiste meetmete kaudu:

- ühenduse nimel EGNOSe süsteemi ülevõtmine ESAlt (ESA ning EGNOSe käitajate ja infrastruktuuri rühmaga ( EGNOS Operators and Infrastructure Group, EOIG)[3] sõlmitud kokkulepete kaudu);

- käitamislepingu sõlmimine ESSP SaSiga (EGNOSe satelliitteenuste osutaja), mis tagab süsteemi toimimise 2009. aasta oktoobrini, misjärel kehtestatakse pikaajaline leping kuni 2013. aastani;

- ESAga kokkuleppe sõlmimine EGNOSe seadmete ja tarkvarauuenduste projekteerimise ja hankega seotud ülesannete ülevõtmiseks (finantsmääruse[4] artikli 54 lõikel 2 põhineva delegeerimiskokkuleppe raames, mis sõlmiti 31. märtsil 2009);

- delegeerimiskokkuleppe kohaldamisalasse kuuluva EGNOSe programmitegevuse juhtimise ja elluviimise peamiste liideste kehtestamine koostöös ESAga väljatöötatud programmijuhtimise kavas;

- uue geostatsionaarse satelliidi satelliitnavigatsiooniks ettenähtud eritranspondri tellimine.

GALILEO puhul kajastub vahe-eesmärkide saavutamine selles, et komisjon on võtnud kõik Galileo süsteemi hankimiseks vajalikud meetmed ning:

- delegeerinud kooskõlas GNSSi määruse ja ELi hanke-eeskirjadega Galileo infrastruktuuri hanke ESAle (19. detsembril 2008 sõlmitud delegeerimiskokkulepe);

- kehtestanud delegeerimiskokkuleppe kohaldamisalasse kuuluva Galileo programmitegevuse juhtimise ja elluviimise peamised liidesed koostöös ESAga väljatöötatud programmijuhtimise kavas;

- algatanud 2008. aasta juulis kuueks tööpaketiks jagatud hankemenetluse Galileo infrastruktuuri hankimiseks;

- taganud ESAle toetuslepingu teel vajalikud vahendid nende ülekulude katmiseks, mida ESA kandis orbiidil kontrollimise etapil.

2.2. Õiguslik raamistik

GNSSi määruses on sätestatud programmide kasutuselevõtu finants- ja õiguslik raamistik ning määratletud mitmesuguste kaasatud organisatsioonide uusi rolle hõlmav haldusstruktuur, lähtudes kahest peamisest põhimõttest:

- selge pädevusalade jaotamine Euroopa Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ning nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta)[5] (edaspidi „GSA määrus”) loodud GNSSi Järelevalveameti ( GNSS Supervisory Authority , GSA) vahel, kusjuures komisjon vastutab programmi üldise haldamise, sealhulgas julgeolekuga seotud küsimuste eest;

- Galileo kasutuselevõtuetapi (täieliku tegevusvõime saavutamiseni) täielik rahastamine ühenduse eelarvest aastatel 2008–2013.

Peale selle rahastatakse ühenduse vahenditest nii Galileo orbiidil kontrollimise etapi lõpetamisega seotud tegevust kui ka EGNOSe käitamise ning programmide kasutamisega seotud ettevalmistustöö kulusid.

Selliseks tegevuseks on ette nähtud kokku 3,405 miljardit eurot, millest 400 miljonit eurot saadakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendast raamprogrammist, mis on ELi põhivahend teadusuuringute rahastamiseks Euroopas aastatel 2007–2013.

Määruses on sätestatud julgeolekuküsimuste haldamise ja julgeolekueeskirjade kohaldamise nõuded. Samuti on selles käsitletud peamisi Galileo kasutuselevõtuetapis ette võetavat hanketegevust reguleerivaid põhimõtteid, mille eesmärk on saavutada avatud juurdepääs ja õiglane konkurents, et tagada kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele võrdsed võimalused. Hanked on jagatud kuueks peamiseks tööpaketiks ning pakkuja võib end peatöövõtjaks pakkuda maksimaalselt kahe tööpaketi puhul, samas kui tegevuse koguväärtusest vähemalt 40 % puhul tuleb hankemenetluse teel sõlmida allhankelepingud selliste üksustega, kes ei kuulu peatöövõtjaga samasse gruppi.

GNSSi määruses on täpsustatud, et pärast õiguslike kokkulepete sõlmimist omandiõiguse üleminekuks kuuluvad GNSSi süsteemid ning programmide varad Euroopa Ühendusele. Samuti nähakse määrusega ette, et terve Galileo satelliidirühma kasutuselevõtuga seotud hanked peavad vastama ELi hanke-eeskirjadele ja finantsmäärusele.

Kui see on asjakohane, koostab ja esitab komisjon 2010. aastal kooskõlas määrusega ettepaneku 2014. aastal algavaks finantsplaneerimise perioodiks vajalike avalike vahendite ja kohustuste kohta ning Galileo süsteemi kasutamise stsenaariumid.

Allpool kirjeldatud tegevus on oluliselt hõlbustanud GNSSi määruse eesmärkide saavutamist ja selliste struktuuride rakendamist, mis on vajalikud GNSSi programmide tulemuslikkuse tagamiseks järgmistel aastatel.

2. 3. Uue haldusstruktuuri rakendamine

Üks komisjoni prioriteete uues GNSSi programmide juhi rollis tegutsedes on olnud GNSSi määruses kehtestatud haldusstruktuurile vastavate otsustusstruktuuride rakendamine. Sellest tulenevalt:

- moodustati GNSSi määruse artikliga 19 ette nähtud Euroopa GNSSi programmide komitee, mille eesmärk on aidata komisjoni programmide juhtimisel ning pakkuda liikmesriikidele kindlustunnet programmide nõuetekohase juhtimise suhtes. Oma esimesel koosolekul 10. septembril 2008 esitas komitee pooldava arvamuse kahe Galileo ja EGNOSe kavandamist, rakendamist ja käitamist käsitleva võtmedokumendi, nimelt GNSSi 2008. aasta tööprogrammi ja GNSSi strateegilise raamistiku kohta. Pärast Euroopa Parlamendi kontrolliõiguse rakendamist (strateegilise raamistiku suhtes), võttis komisjon mõlemad dokumendid vastu, mis võimaldas kinnitada 2008. aasta tegevuse ja asjaomased vahendid;

- loodi kooskõlas GNSSi määrusele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusega Galileo institutsioonidevaheline toimkond ( Galileo Inter-institutional Panel , GIP). Toimkonna esimene koosolek toimus 2009. aasta veebruari keskpaigas;

- loodi GNSSi julgeolekunõukogu (komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsus 2009/334/EÜ, millega luuakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm)[6]. Seni tegutsenud Galileo julgeolekunõukogu, mis moodustati nõukogu 21. mai 2002. aasta määruse nr 876/2002 (millega luuakse ühisettevõte Galileo)[7] artikli 7 alusel, lõpetab järk-järgult tegevuse, kuni tema ülesanded on nõuetekohaselt täidetud või üle antud. Sellega seoses on GNSSi määruse artiklis 23 sätestatud eespool osutatud määruse nr 876/2002 artikli 7 kehtetuks tunnistamine alates 25. juulist 2009;

- selgitati ESA rolli ja kohustusi, eelkõige eespool osutatud (finantsmääruse artikli 54 lõikel 2 põhineva) mitmeaastase delegeerimiskokkuleppe kaudu, mis hõlmab Galileo programmi rakendamisega seotud delegeeritavaid ülesandeid ja eelarve täitmist, eelkõige kasutuselevõtuetapis. Tänu sellele sai ESA Euroopa Ühenduse nimel ja arvel kiiresti algatada täieliku tegevusvõime saavutamiseks vajaliku infrastruktuuri kuueks tööpaketiks jagatud hankemenetluse, järgides täies ulatuses ELi hanke-eeskirju ja menetlusi. ESAga sõlmiti ka eraldi delegeerimiskokkulepe, mis käsitleb agentuuri rolli projekteerimise juhina EGNOSe käitamise jooksul kuni 2013. aastani. Tegevus hõlmab kokkulepitud projektimuudatuste rakendamist ja täpsustamist ning iganenud vahendite haldamisega seotud meetmeid;

- võeti vastu ettepanek vaadata läbi Euroopa GNSSi Järelevalveameti volitused, viies GSA määruse kooskõlla GNSSi määrusega, milles on täpsustatud GSA kaks põhitegevust: esiteks julgeolekuvaldkonnas tehtavad akrediteerimised ja Galileo turvakeskuse tegevuse tagamine ning teiseks süsteemide kaubandusliku kasutamise ettevalmistamine, sealhulgas vajalike turuanalüüside tegemine;

- tugevdati komisjoni enda projekti- ja programmijuhtimise suutlikkust – Galileo meeskonda täiendati Euroopa GNSSi Järelevalveameti töötajatega ja paigutati ümber siseressursse;

- sõlmiti allhankeleping projektijuhtimisega tegeleva sõltumatu eksperdirühmaga, kes vaatab üle programmide rakendamise ning esitab korrapäraselt asjakohaseid soovitusi. Kõnealused sõltumatud välisnõustajad alustasid tööd 2009. aasta märtsis.

2. 4. Galileo täieliku satelliitide süsteemi hankemenetluse algatamine

2008. aasta juulis algatati hankemenetlus Galileo täieliku satelliitide süsteemi kasutuselevõtuks, mis on Galileo taaskäivitamise seisukohalt äärmiselt oluline.

Samas kui orbiidil kontrollimise etapi lõppedes käivitatakse neli esimest satelliiti ja töötatakse välja maapealse segmendi esimene osa, on täieliku tegevusvõime saavutamiseks vajaliku hanke tulemuseks terve 30 satelliidist koosnev süsteem, nende satelliitide kanderaketid, maapealsed infrastruktuurid ja esialgsed operatsioonid. Kokku määratleti hankes kuus tööpaketti, milles pakkujaid osalema kutsuti (süsteemide toetamine, maapealse missiooni süsteemid, maapealse kontrolli süsteemid, satelliidid, kanderaketid ja operatsioonid).

Eelvaliku etapp algas hanke infopaketi avaldamisega 1. juulil 2008, seejärel korraldati 17. juulil Brüsselis teabepäev. Hanke infopakett sisaldas hankemenetluse kirjeldust ning iga tööpaketi täpseid nõudeid, töökirjeldust ja lepinguga seotud suuniseid.

Täieliku tegevusvõime saavutamisega seotud üldise hankemenetluse toetamiseks loodi pakkumiste hindamise nõukogu, kes vaatab üle hankedokumendid ja hindab tööstusharu pakkumisi. Komisjoni, GSA ja ESA töötajatest koosnevat nõukogu juhivad ühiselt komisjon ja ESA. Nõukogu toetavad iga tööpaketi konkreetseid juhtimis-, õiguslikke ja lepingulisi ning tehnilisi ja rahalisi küsimusi käsitlevad eksperdid ja toimkonnad.

Pärast sobilike kandidaatide eelvalikut ja andmepaketi koostamist esitasid kõik kandidaadid 2008. aasta novembris esialgsed pakkumised. Pakkumiste teatavate osade arutamiseks ja selgitamiseks ning nõuete täpsustamiseks on kandidaatidega peetud mitu võistleva dialoogi koosolekut, mida vajaduse korral ka edaspidi korraldatakse.

Iga tööpaketi ajakava põhjal on kehtestatud põhjalikud tehnilised kirjeldused, mis saadetakse kandidaatidele üksikasjalike pakkumiskutsete raames. Kandidaatidelt oodatakse seejärel täpsustatud pakkumiste esitamist.

Võistleva dialoogi protsess lõpetatakse 2009. aasta jooksul, et valida aasta lõpuks välja parimad ja lõplikud pakkumised ning sõlmida suurem osa lepingutest.

2. 5. EGNOS

1. aprillil 2009 võttis komisjon ESAlt üle EGNOSe vara ja ka vastutuse süsteemi käitamise eest. Selleks sõlmiti kokkulepe ka EOIGiga (EGNOSe käitajate ja infrastruktuuri rühm). Alates sellest kuupäevast on EGNOSe käitaja ESSP SaS komisjoniga sõlmitud lühiajalise käitamislepingu alusel, mis asendatakse 2009. aasta oktoobris pikaajalise käitamislepinguga.

Kõnealuse lepinguga tagas komisjon EGNOSe tegevuse sujuva jätkumise pärast süsteemi ülevõtmist ESAlt.

Peale selle sõlmis komisjon lepingu ühe GEO transpondri väljavahetamiseks 2011. aasta lõpuks, kusjuures teise transpondri väljavahetamisega seotud töö lõpetatakse eeldatavalt 2009. aasta esimeses pooles.

Komisjoni ja ESA vahel sõlmitud delegeerimiskokkuleppes määratletakse ESA järgmiste aastate roll seadmete ja tarkvarauuenduste projekteerimisel ja hankel.

2. 6. Galileo rakendused

EGNOSe rakenduste ja läbivteenuste turu laiendamiseks on tehtud üha suuremaid jõupingutusi. Selle töö eesmärk on toetada nende Euroopa ettevõtjate laienevat rühma, kes suudavad pakkuda uuenduslikke EGNOSel põhinevaid tooteid ja teenuslahendusi järjest arvukamatele turusegmentidele, tänu millele on Galileo võimalusi süsteemi valmimisel võimalik täiel määral kasutada. Kaks peamist tegevusharu olid järgmised:

i) uuenduslikkuse edendamine seitsmenda raamprogrammiga ette nähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuse kaudu. 2007. aastal algatatud esimese pakkumiskonkursi tulemusel on juba käivitatud 30 projekti, mis hõlmavad mitmesuguseid rakendusi nii kauba- kui ka spetsialiseerunud turgudele. Neid täiendab teine rühm projekte, mis valitakse välja 2008. aasta detsembris algatatud teise pakkumiskonkursi tulemusel. Kooskõlastatud jõupingutusi tehakse ka selle nimel, et tagada kuuenda raamprogrammi projektide tulemuste parim võimalik kasutamine (kõnealuste rakenduste projektide – ajavahemikul 2004–2008 viidi ellu neli teenuste prototüüpide ja 16 kasutajaskondadega seotud projekti – põhilised ühised eesmärgid olid järgmised: tõendada EGNOSe ja Galileo lisandväärtust, aidata määratleda Galileo missiooni ning määrata kindlaks peamised kasutajaskondadele huvi pakkuvad valdkonnad, mida EGNOSe/Galileo rakendused võiksid mõjutada);

ii) uute ning eelkõige EGNOSel ja Galileol põhinevate GNSSi rakenduste ja teenuste väljatöötamise soodustamisele suunatud komisjoni tegevuskava ettevalmistustööde jätkamine. Tegevuskava eesmärk peaks olema strateegilise raamistiku loomine, mis hõlmaks mitmekülgseid edendamis- ja toetusmeetmeid, sealhulgas finants- ja reguleerivaid vahendeid, et vähendada Euroopa GNSSil põhinevate toodete ja teenuste turuleviimise aega ning tõsta nende turul leviku määra. Strateegiline eesmärk on parandada Euroopa tööstuse konkurentsi- ja reageerimisvõimet, luues tingimused nende turuosa suurendamiseks nii väljakujunenud turgudel kui ka, mis veelgi olulisem, väärtuslikel GNSSiga seotud tekkivatel turgudel.

Kuna GNSSi rakenduste väljatöötamine muutub EGNOSe ja Galileo kasutamisel üha olulisemaks, tuleb kõnealuse teadustegevuse jätkuvaks toetamiseks kasutada seitsmenda raamprogrammi vahendeid. Sellist võimalust võib pakkuda programmi vahearuanne, mille komisjon peab GNSSi määruse artikli 22 alusel koostama 2010. aastal.

2.7. Rahvusvaheline tegevus

GNSSi programmide rahvusvahelise mõõtme läbivaatamise käigus sõnastas komisjon ümber oma rahvusvahelise strateegia, kajastamaks asjaolu, et kolmandate riikide osaluse ja panuse tagamiseks on Galileo ja EGNOSe jaoks vaja rahvusvahelist võrgustikku.

GNSSi süsteemide pakkujatena on teised olulised osalised Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Venemaa Föderatsioon.

2008. aastal pidas komisjon kahepoolse kokkuleppe osana mitu töörühmade kohtumist Ameerika Ühendriikide asjaomaste esindajatega. Riigidepartemang korraldas üldkoosoleku, kus otsustati võtta mitmesuguseid meetmeid, et kooskõlastada ELi ja USA seisukohti kolmandate süsteemide suhtes ning moodustada uusi töörühmi.

Ka Hiinaga peeti kahepoolse koostöölepingu osana mitu kõrgetasemelist koosolekut, muu hulgas juhtkomitee koosolek. Oluline aruteluteema oli Hiina rajatava süsteemi Compass ja Galileo ühilduvus ja koostalitlusvõime ning selle küsimuse käsitlemist jätkatakse 2009. aastal.

Venemaa Föderatsiooniga on peetud paar koosolekut, mille tulemusel moodustati eritöörühm koostöö tegemiseks asjaomaste süsteemide otsingu- ja päästevõime valdkonnas.

3. 2009. AASTA PEAMISED PROOVIKIVID

Nagu GNSSi tööprogrammi 2009. aasta muudetud versioonis rõhutatud, keskendutakse 2009. aasta tegevuses täieliku tegevusvõime saavutamisega seotud hankemenetluse lõpetamisele, EGNOSe teeninduslepingu sõlmimisele, Galileo 2013. aastale järgneva etapi ettevalmistavate uuringute käivitamisele ning Galileo rakenduste tegevuskava avaldamisele. 2009. aasta põhitegevus hõlmab samuti GSA määruse ja rahvusvahelise koostööstrateegia läbivaatamist ning mitmesuguseid üldmeetmeid, sealhulgas riskijuhtimine, tehniline nõustamine ja teabevahetus.

Mitu kõnealust tegevust on äärmiselt olulised nii Galileo kui ka EGNOSe seisukohalt ning seepärast tuleb valmistuda proovikivide ületamiseks alljärgnevalt kirjeldatud valdkondades.

3.1. Orbiidil kontrollimise etapi ülekulud

2008. aasta septembris tutvustas ESA oma liikmesriikidele programmi GalileoSat rahalist olukorda, misjärel sai selgeks, et orbiidil kontrollimise etapi kulud on rahastamispaketiga ettenähtud kuludega võrreldes märkimisväärselt suuremad. ESA liikmesriikidega järgnevalt peetud arutelude käigus ei leitud hinnanguliselt 376 miljoni euro suuruste ülekulude katmiseks lahendust.

Seejärel lubas komisjon leida ELi liikmesriikidega kooskõlastades rahastamisprobleemile lahenduse ühenduse eelarve raames, võttes arvesse orbiidil kontrollimise etapi ja täieliku tegevusvõime saavutamise etapi (mille eest komisjon nüüd vastutab) omavahelist seotust. Seepärast tegi komisjon ettepaneku katta orbiidil kontrollimise kulud osaliselt täieliku tegevusvõime saavutamiseks ettenähtud haldusreservist, tingimusel et kantud lisakulude abikõlblikkusele antakse sõltumatu hinnang, mis peaks lõpetatama 2009. aasta aprilli alguses. Kuigi täieliku tegevusvõime saavutamiseks ettenähtud reservi kasutamisega orbiidil kontrollimise etapi lisakulude katmiseks on lahendatud Galileo kasutuselevõtu ajakava ja eelarvet ohustav kiireloomuline probleem, tekitab see ilmselgelt piiranguid kasutuselevõtuetapi rakendamisel. Praegu on era- ja avaliku sektori sidusrühmade jaoks Galileo rakendamisel väike eelarvevaru. Eelarve piires püsimiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi. Komisjon jätkab olukorra jälgimist ning annab vajaduse korral teada, kui töövõtjatel tekib ootamatuid ajakava ja eelarvet ohustavaid tehnilisi või muid rakendamisega seotud probleeme.

3.2. Täieliku tegevusvõime saavutamisega seotud hankemenetlus

Võistleva dialoogi etapis jätkub intensiivne töö tehniliste kirjelduste, täpsustatud pakkumiste ning edasiste selgitavate koosolekute korraldamisega, mille tulemusena valitakse välja parimad ja lõplikud pakkumised, koostatakse hinnangud ja sõlmitakse lepingud. Võimalikult suures ulatuses taotletakse asjakohast konkurentsi. Sama kehtib hankeprotsessi ning tööpakettide eri etappide ajakavast kinnipidamisel. Probleem on tööpakettide kulude hoidmine eelarve piires, samuti tööstusharu suutlikkus töö ajakava piirides ära teha. Komisjon ja ESA püüavad tagada, et tööstusharu suudaks võimalikud ettenägematud tehnilised probleemid ja riskid lahendada kõige kulutõhusamal ning ajakava kõige vähem mõjutaval viisil.

Orbiidil kontrollimise etapi lõpetamine, mis toimub märkimisväärse aja jooksul paralleelselt kasutuselevõtuetapiga, ning orbiidil kontrollimise tulemuste ühitamine täieliku tegevusvõime saavutamisega seotud tegevusega on keerukas ülesanne, mille täitmisele avaldaksid mõju edasised viivitused orbiidil kontrollimise etapis. Samal ajal parandavad orbiidil kontrollimise käigus tehtud vajalikud tehnilised täiustused täieliku tegevusvõime kasutuselevõtu riskiprofiili ning toetavad ajakavast kinnipidamist.

Täieliku tegevusvõime saavutamise etapi eelarveolukord ei võimalda pärast orbiidil kontrollimise etapi ülekulude katmist täieliku tegevusvõime saavutamise üldkuludega seoses suurt paindlikkust. Seepärast jälgib ja juhib komisjon seda protsessi hoolikalt ning annab nõukogule ja parlamendile teada, kui täieliku tegevusvõime saavutamise lepingute kulud ületavad ettenähtud summasid. Sellisel juhul esitab komisjon ettepanekud olukorra parandamiseks.

3.3 EGNOS

2009. aastal on saavutatud ning saavutatakse jätkuvalt olulisi vahe-eesmärke, milleks on eeskätt tegevuse alustamine ühenduse vastutusel 1. aprillil 2009. Kuigi alates sellest kuupäevast on kehtinud lühiajaline leping EGNOSe teenuse osutajaga, tuleb teha veel tööd selleks, et leida 2009. aasta sügiseks püsivam lahendus ning saavutada ka EGNOSe sertifitseerimine lennundusvaldkonnas. Ühtse Euroopa taeva määruse[8] nõudeid arvesse võttes peaks see olema lõpetatud 2010. aasta esimeseks kvartaliks. Samuti tuleb tagada vastavus Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni ( International Civil Aviation Organization , ICAO) toimivusnõuetele.

Nagu 2009. aasta tööprogrammis osutatud, tuleb EGNOSe puhul teha märkimisväärset turustamistööd, et soodustada süsteemi omaksvõtmist ja kasutamist lennundussektoris ning muudes valdkondades, näiteks maantee-, raudtee- ja meretranspordi sektorites ning põllumajandussektoris. Sama kehtib äriandmete levitamise teenuste[9] edendamise suhtes.

2009. aastal on jätkuvalt oluline ka töö EGNOSe kasutusala laiendamiseks tervele Euroopale ja väljaspool Euroopat asuvatele piirkondadele, eelkõige Aafrikale.

3.4 Täieliku tegevusvõime saavutamisele järgneva olukorra uuringud

2009. aastal käivitab komisjon põhjaliku teostatavusanalüüsi, et määrata kindlaks ja töötada välja parim variant Galileo süsteemi käitamiseks ja kasutamiseks. Analüüsi tulemuste põhjal ning kooskõlas GNSSi määrusega esitab komisjon nõukogule ja parlamendile ettepaneku järgmisel aastal.

Süsteemi elementide arvukuse ja keerukuse tõttu on oluline teostatavusanalüüsiga aegsasti alustada, et määrata selgelt ja õigel ajal kindlaks võimalikud stsenaariumid ning pärast 2013. aastat toimuvaks käitamiseks ja kasutamiseks vajalikud vahendid. Paljud asjaomased elemendid nõuavad pikka ettevalmistusperioodi ning nendega tuleb valmis jõuda aegsasti enne täieliku tegevusvõime saavutamise etappi. See hõlmab nii kasutamise kaubanduslikku külge kui ka eri kasutusmudelite õiguslikke, lepingulisi ja rahastamisstruktuure.

3.5 Rahvusvaheline tegevus

Peamised GNSSi programmide rahvusvahelise tegevusega seotud proovikivid 2009. aastal on tagada ühilduvus ja koostalitlusvõime Galileoga, saavutada juurdepääs globaalsetele GNSSiga seotud vahenditele ning kehtestada ülemaailmsed standardid, tagada kosmosesegmendi ja maapealsete jaamade võrgu julgeolek ning samas rangem kontroll Euroopa rahaliste vahenditega väljatöötatud tundlike GNSSi tehnoloogiate üle ning panustada uuenduslike rakenduste ja piirkonnaülest huvi pakkuvate erirakenduste väljatöötamisel tehtavatesse rahvusvahelistesse jõupingutustesse. Oluline eesmärk on turuvõimaluste loomine Euroopa GNSSi tehnoloogia ja rakendustega seotud tööstusharudele.

Koostöös Hiinaga on oluline katsumus juhtkomitee järgmine koosolek, mis määrati ühisel nõul oluliseks verstapostiks, et hinnata 2008.–2009. aastal tehtud edusamme COMPASSi ja Galileo ühilduvuse valdkonnas, mida peetakse määrava tähtsusega küsimuseks. Euroopa pool ootab ekspertide ettepanekutele positiivseid reaktsioone. Kui probleemi kiirelt ei lahendata, ei ole välistatud Hiinaga tehtava koostöö ulatuslik ümberkujundamine.

3.6 Lõppmärkused

Aruandes kirjeldatakse teatavate 2008. aastal komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu tihedas koostöös tehtud oluliste otsuste rakendamise seisu. Kui see on asjakohane, taotleb komisjon teiste institutsioonide ulatuslikku osalust. Jagatud vastutuse põhimõttest lähtudes on teiste institutsioonide jätkuv toetus programmide rakendamisele programmide edukuse seisukohast võtmetähtsusega.

[1] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

[2] EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

[3] EOIG koosneb mitmest EGNOSe programmi investeerinud Euroopa aeronavigatsiooniteenuste osutajast: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide.

[4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1525/2007, ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

[5] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1942/2006, ELT L 367, 22.12.2006, lk 18.

[6] ELT L 101, 21.4.2009, lk 22.

[7] EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1943/2006, ELT L 367, 22.12.2006, lk 21.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[9] Äriandmete levitamise teenus hõlmab volitatud klientidele (nt lisandväärtusega rakenduste pakkujatele) EGNOSe tugisõnumite ning maapealsete jaamade mõõdetud töötlemata andmete edastamist reaalajas.