ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 13.9.2005 
KOM(2005)425 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
e-juurdepääsetavus 
  
[SEK(2005) 1095] 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
e-juurdepääsetavus 
Juurdepääsetav info- ja ko mmunikatsioonitehnoloogia (IKT) pa randab märgatavalt puuetega 
inimeste elukvaliteeti. Samal ajal võib võr dsete võimaluste puudumine  juurdepääsuks IKTle 
põhjustada tõrjutust. Käesolev as teatises teeb komisjon e ttepaneku poliitikameetmete kogumi 
kohta, mis edendavad e-juurdepääsetavust ( eAccessibility ). Komisjon kutsub liikmesriike ja 
sidusrühmi üles toetama positiivseid vaba tahtlikke meetmeid, millega muudetakse 
juurdepääsetavad IKT tooted ja teenused Eu roopas märksa laialdasemalt kättesaadavaks.  
Käesolev teatis e-juurdep ääsetavuse kohta aitab kaasa äs jakäivitatud algatuse „ i2010 -- 
Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest ” (A European Information Society 
for growth and employment )1 rakendamisele, milles esitletakse uut strateegilist raamistikku ja 
laialdast poliitilist orientatsiooni avatud ja konkuren tsivõimelise digitaalmajanduse 
edendamiseks, rõhutades IKTd kui hõlvamise ja elukvaliteedi mootorit. Komisjon taotleb 
saavutada eesmärki „Infoühiskond kõigi jaoks”,  edendades hõlvavat digitaalühiskonda, mis 
pakub võimalusi kõigile ja kus kõrvalejäämise oht on minimaalne.  
1. SISSEJUHATUS  
Puuetega inimesed moodustavad umbes 15% Eu roopa elanikkonnast ning  paljud neist tajuvad 
IKT toodete ja teenuste kasutamisel tõkkeid. Teatavatel juhtudel võivad samade probleemide 
ees seista vanemad inimesed. Juurdepääsetavad  IKT tooted ja teenused on saanud nüüdseks 
demograafilise nihke tõttu Euroopas prioriteediks: 18% Euroopa elanikkonnast oli 1990. aastal vanuses üle 60 aasta, kusjuures eelda tavasti kasvab see arv 2030. aastaks 30%ni.
2  
Hiljutisest USAs läbiviidud uurimusest3 selgus, et juurdepääset avatest tehnoloogiatest saab 
kasu 60% tööealistest täiska svanutest, kuna nad kogevad pr aeguste tehnoloogiate kasutamisel 
mõningaid takistusi või raskusi. 
Ühe 2002. aasta4 uurimuse kohaselt leidis 48% üle 50aastastest inimestest Euroopas, et 
tootjad ei arvesta oma toodete  konstrueerimisel piisavalt ne ndega. Uute mobiiltelefonide, 
arvuti- ja Interneti-teenuste võimalikke klie nte oli sellegipoolest 10 kuni 12 miljonit .  
Tagajärjed on selged: IKT eeliste kättesaadavaks tege mine võimalikult laiale 
rahvahulgale on sotsiaalne, eet iline ja poliitiline kohustus . Peale selle luuakse seeläbi 
kasvava majandusliku tähtsusega turge. 
Tehniliste tõkete ja raskuste ületamist, mida puuetega inimes ed ja teisedki kogevad, kui nad 
üritavad osaleda võrdsetel tingimustel infoühi skonnas (IÜ), kirjeldata kse pealkirja all „e-
                                                 
1 KOM(2005) 229 lõplik, 1. juuni 2005 
2 ÜRO koostatud maailma elanikkonna tulevikuvälja vaated (2002. aasta vä ljaanne) ja Eurostati 
demograafilised prognoosid 
3 The Wide Range of Abilities and Its Impact on Computer Technology – Forrester Research Inc., 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de . 
 
ET 3   ET juurdepääsetavus“ ( eAccessibility ). See on osa laiemast mõistest „e-kaasamine“ ( eInclusion ), 
mis käsitleb ka teist laadi, näiteks rahalisi, geograafilisi ja hariduslikke tõkkeid. 
Käesolev teatis tugineb varasemale, kahe e-Euroopa tegevuskava raames tehtud tööle e-
juurdepääsetavuse vallas ning TTA projektide järeldustele ja tulemustele. Samuti kätkeb see 
endas 2005. aasta algupoolel Internetis toimunud arutelu5 peamisi järeldusi, millest ilmnes 
väga tugev toetus (üle 88% vastustest) selle suhtes, et Euroopa institutsioonid rakendaksid 
algatusi, et lahendada olukorda, mida ar vestatav enamus (üle 74%) tajub kooskõla 
puudumisena juurdepääsetavate IKT toodete ja teenuste vahel Euroopas. Samuti tuntakse 
vajadust juurdepääsetavate toodete ja teenuste la iema saadavaloleku järele (84% vastanutest). 
Käesoleva teatise peamine eesmärk on  edendada ühtset lähenemisviisi e-
juurdepääsetavusega seotud alga tustele liikmesriikides vabat ahtlikul alusel, samuti 
soodustada tööstuse iseregulatsiooni. 
2. PRAKTILISED VÄLJAKUTSED  
Uued tehnoloogiad on juba andnud puuetega inimestele se lget tuge ja võimaldanud 
sõltumatult teha toiminguid, mis varem olid  võimalikud üksnes teiste  inimeste abiga. 
Hoolimata tööstuse jõupingutustest teatavad p uuetega inimesed siiski endiselt arvukatest 
probleemidest infotehnoloogiatoodete ja -teenuste kasutamisel, näiteks: 
• ühtlustatud lahenduste puudumine, nt paljudes liikmesriikides puudub 
tekstitelefoni teel juurde pääs hädaabinumbrile 112; 
• koostalitlusvõimeliste lahenduste puudu mine juurdepääsetava IKT tarbeks; 
• tarkvara ei ühildu tugiseadmetega, pime datele mõeldud ekraanilugejaid on pärast 
uute operatsioonisüsteemide turule tulekut sageli võimatu kasutada; 
• tavatoodete ja abivahendite, nt GSM- telefonide ja kuuldeaparaatide koos 
kasutamisel esinevad häired; 
• üleeuroopaliste standardite puudumine, nt seitse erinevat omavahel ühildumatut 
tekstitelefonisüsteemi kurtidele ja kuulmisraskustega inimestele; 
• asjakohaste teenuste puudumine, nt paljud veebisaidid on kognitiivsete häiretega 
või kogenematute kasutajate jaoks liiga keeru lised või on nende lugemine ja 
sirvimine nägemishäiretega inimeste jaoks võimatu; 
• teatavatele rühmadele suunatud toodete ja  teenuste puudumine, nt telefonside 
viipekeele kasutajate jaoks; 
• raskesti kasutatav füüsiline konstruktsioon, nt paljude seadmete  klahvistikud ja 
kuvarid; 
• juurdepääsetava sisu puudumine; 
• elektrooniliste sideteenuste, kvalit eedi ja hinna piiratud valik.  
Enamikku neist probleemidest saaks tehnilisest vaatenurgast sisulisel t kergesti lahendada, 
kuid see nõuab Euroopa tasandil koostööd, kooskõlastamist ja ot susekindlust, kuna näib, et 
ainuüksi turul tegutsevatest jõudud est ei ole seni piisanud.  
                                                 
5 Tulemused on kättesaadavad aadressil: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181 
 
ET 4   ET Mõned näited uute tehnoloogiate kohta, kus tule b lähitulevikus kaaluda juurdepääsetavuse 
aspekte, on järgmised: 
• digitaaltelevisioon, nt seoses standardite ja ühilduvusega ni ng teenuste ja riistvara 
ülesehitusega; 
• kolmanda põlvkonna mobiiltelefonid, nt seoses  riist- ja tarkva ra ning teenuste 
ülesehitusega; 
• lairibaside, nt multimodaalsete esitlust e võimaluste kasutamine viisil, mis pigem 
soodustab juurdepääsetavust kui vastupidi. 
Nende küsimuste käsitlemine, mida varem lo eti huvipakkuvaks vaid kindlale elanikkonna 
osale, annab tegelikult enamikku tehnoloogiakas utajaid puudutavaid positiivseid tagajärgi. 
3. TURU- JA MAJANDUSKÜSIMUSED  
IKT-alane teadustegevus ja turg on neist väljakutsetest  mõningate jaoks välja pakkunud 
uuenduslikke lahendusi. Peamised tõkked, mis taki stavad nende laialdas t kättesaadavust, on 
järgmised:  
• seni olid nad suunatud väikesele turule (eeskätt puudega inimestele ja mõningatel 
juhtudel vanematele inimestele), enamasti väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete kaudu riiklikul või piirkondlikul tasandil; 
• kohaldatavate tehniliste standardite ja tehniliste kirjelduste nappus; 
• asjaomastes Euroopa õigusaktides hakati alles hiljuti kaaluma võimalust kasutada 
riigihankemenetluste tehnilistes kirjeldustes juurdepääsetavuse nõudeid; 
• viisis, kuidas mõned liikmesriigid on välja töötanud oma lahendused, esineb 
märgatavaid erinevusi. 
Selle tagajärjel on juurdepääs etavate IKT toodete ja teenuste turg Euroopas ikka veel 
esialgses arengujärgus, riigipiiride järgi suur es osas killustatud ning puuduvad ühtlustatud 
õigusaktid ja kohaldatavad tehnilised standardi d. See ei soodusta ühtse turu toimimist ning 
paneb suurema koormuse tööstusele, mis peab eri liikmesriikides täitma erinevaid nõudeid. 
Üha enam nähakse sihttarbijatena mitte üks nes puudega inimesi ja mõningatel juhtudel 
vanemaid inimesi, vaid tervet elanikkonda. S ee arusaamine kätkeb endas turul aset leidvat 
muutust, mille tunnistajaks me oleme alles s aamas, kuna suuremad Euroopa tööstusettevõtted 
pööravad nüüd oma tähelepanu kõn ealusele turusektorile, kuigi täiskäigu andmiseni selles 
suunas kulub veel veidi aega. 
Sama kehtib ka telekommunikatsioonivaldkon na kohta – telekommunika tsioonitoodete ja -
teenuste levik on nüüdseks niisugu ne, et isegi see (s eni veel suhtelisel t väike) turunišš on 
märkimisväärne diferentseerija ja kasvute gur, äratades suuremate turuosaliste huvi. 
Kokkuvõttes on e-juurdepääsetavus ja sellega seotud tugitehnoloogia t ooted ja teenused 
nüüdseks isegi suuremate, mitte üksnes Euroopast, vaid ka teistest maailma piirkondadest pärit tavatehnoloogiapak kujate „vaheradaril”. 
 
ET 5   ET 4. ÕIGUS - JA POLIITIKAKÜSIMUSED  
Mitmel juhul on nõukogu õhutanud võtma meetme id EL tasandil, näite ks kui ta pöördus 
liikmesriikide poole ja kutsus komisjoni üles „ avama puuetega inimeste  jaoks infoühiskonna 
potentsiaali ja eriti võtma käsile tehniliste ja muude tõkete eemaldamise, mis takistavad 
nende tõhusat osalemist teadmiste põhises majanduses ja ühiskonnas ” 6. Seda perspektiivi on 
toetanud ka Euroopa Parlament7. 
Eelkõige on Euroopa poliitikas ja õigusaktide s tunnustatud tööhõivet ja kutsealal töötamist 
põhiliste elementidena kõigile võrdsete võimaluste tagamiseks, mis aitavad tugevalt kaasa kodanike täielikule osalemisele majandus-, ku ltuuri- ja ühiskonnaelus ning nende võimete 
rakendamisele. Kvaliteetsete juur depääsetavate IKT toodete ja t eenuste laiema kättesaadavuse 
võimalik mõju sellele on selge. See soodustab suuremat tööalast konkurentsivõimet, paremat 
sotsiaalset hõlvamist ning annab inimestele võimaluse elada kauem teistest sõltumatult. 
Euroopa institutsioonid on paljudes kontekstides  väljendanud vajadust kaasata infoühiskonda 
kõik eurooplased. Komisjon on teinud algatusi kahe  e-Euroopa tegevuskava raames, et rajada 
kättesaadavam infoühiskond. 2002. aasta tegevuskav a hõlmas neid küsimusi käsitlevat eraldi 
tegevussuunda. Selles soovitati võtta vastu veebi kättesaadavuse algatuse (WAI – Web 
Accessibility Inititiative )
8 eeskirjad, töötada välja Euroopa universaaldisaini  (DFA – Design 
for All ) õppekava ning tugevdada tu gitehnoloogia ja DFA standa rdiseerimist. Tegevuskavas 
e-Euroopa 2005 oli eesmärgiks e-kaasatuse süvalaiendamine kõigil tegevussuundadel. Samuti 
tehti selles ettepanek IKT juurdepääsetavuse nõuete kehtestamiseks riigihangete vallas. 
Seda tööd toetades on telekommunikatsio oninõukogu väljendanud vajadust täiustada 
Euroopas elektroonilist juurdepääsetavust ( eAccessibility )9. Lisaks sellele tehakse e-kaasatust 
käsitlevas ministrite deklaratsioonis10 ettepanek võtta kõik meetme d, mis on vajalikud kõigile 
kodanikele kättesaadava ja hõlvava t eadmistepõhise ühiskonna loomiseks. 
Peale selle kutsus sotsiaalküsimuste nõukogu oma 2003. aasta resolutsioonis e-
juurdepääsetavuse ( eAccessibility ) kohta11 liikmesriike üles võtma käsile tehniliste, õiguslike 
ja muude tõkete eemaldamine, mis takistavad puuetega inimeste tõhusat osalemist teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas. 
Sellega kooskõlas kordab Euroopa Parlamen t oma 2002. aasta resolutsioonis veebi 
kättesaadavuse kohta
12 „vajadust vältida mis tahes kujul esinevat kõrvalejäämist 
infoühiskonnast ning kutsub üles integreer ima eelkõige puuetega ja  eakaid inimesi ”. Peale 
                                                 
6 Nõukogu resolutsioon „ eAccessibility for People with Disabilities ” (eAccessibility – elektrooniline 
juurdepääsetavus puuetega inimeste jaoks ) 2.–3. detsember 2002,  
http://www.socialdialogu e.net/docs/cha_key/cons ilium_2002_14892en2.pdf  
7 EP resolutsioon „e-Euroopa 2002“ kohta: Avalike veebisaitide ja nende sisu kättesaadavus 
(Accessibility of public websites and their content ) (2002 (0325)) 
8 „e-Euroopa 2002: Avalike veebisaitide ja nende sisu kättesaadavus“, KOM(2001)529 lõplik, 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/co m/cnc/2001/com 2001_0529en01.pdf  
9 Nõukogu resolutsioon e-Euroopa 2002 tegevuskav a kohta: Avalike veebisaitide ja nende sisu 
kättesaadavus, EÜT C 86, 10.4.2002 
10 Ministrite deklaratsioon e-kaasatuse kohta, 11. aprill 2003  
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Nõukogu resolutsioon 14892/02 
12 EP resolutsioon„e-Euroopa 2002“ kohta: Avalike veebisaitide ja nende sisu kättesaadavus (2002 
(0325)) 
 
ET 6   ET selle märgitakse veel ühes resolutsi oonis viipekeele kasutamist Euroopa 
telekommunikatsiooni vallas.13 
Üldises mõttes nähakse EÜ asutamislepin gu artiklis 13 ette meetmed võitluseks 
diskrimineerimise vastu,  muu hulgas puude tõttu.  
Sellele artiklile tuginede s on nõukogu 2000. aasta 27. novemb ri direktiivi 2000/78/EÜ14 
selgesõnaliseks eesmärgiks (artikkel 1) „... kehtestada üldine raamistik, et võidelda 
usutunnistuse või veendumuste, puude, vanus e või seksuaalse sättumuse alusel 
diskrimineerimise vast u töö saamisel ja kutsealale pääsemisel”. Eelkõige märgitakse selles 
direktiivis, et „ tuleks sätestada asjakohas ed tõhusad ja konkreet sed meetmed, et kohandada 
puuetega inimeste vajadustel e töökohad, näiteks tööruumid  ja sisseseade …”. 
Lisaks sellele on mitmetes infoühiskonnaga seotud Euroopa direktiivides klauslid, mis 
viitavad puuetega inimeste ja vanemate inimes te hõlvamisele. Need on näiteks elektroonilise 
side direktiivid, eriti raamdirektiiv15 ja universaalteenuse direktiiv16, raadioseadmeid ja 
telekommunikatsioonivõrgu lõpps eadmeid käsitlev direktiiv17, riigihangete direktiiv18 ja 
võrdõigusliku tööhõive direktiiv19. 
Komisjoni tegevuskava20 Euroopa puuetega inimeste aasta järelmeetmete kohta, mis avaldati 
2003. aasta detsembris, sisaldas ühena neljast valdkonnast juurdepääsu uutele tehnoloogiatele 
ja nende kasutamist ning selles kirjeldati infoühiskonna kättesaadavuse parandamiseks võetud 
meetmeid ELi tasandil kättesaadavate vahendite abil. 
ELi tasandi meetmetel on lisandväärtus, kuna m itmed liikmesriigid töötavad välja õigusakte, 
määrusi, standardeid ja suuniseid nende küsimu ste käsitlemiseks riiklikul tasandil. Need 
meetmed viivad toodete ja t eenuste sarnaste, kuid siiski erinevate e-juurdepääsetavuse 
nõueteni, luues seeläbi Euroopa tööstusele kõrge  riski olla sunnitud tegutsema killustatud 
turul, mille tagajärjel võivad la ngeda konkurentsivõime ja tõhusus. 
Tarbijate, eriti puuetega inimeste ja vanemate inimeste risk on veelgi suurem: killustatud turg 
tähendab, et tooted on kallimad, harjumatum ad ja mitteühilduvad, teabe piiriülene 
kättesaamine/vahetamine on raskem jne. 
ELi meetmete puhul võetakse arvesse ka rahvu svahelisi kogemusi, näiteks USA ja Kanada 
omi. Nende riikidega on Euroopa Komisj on algatanud dialoogi, eriti mis puudutab 
seadusandlike sätete kasutamist riigihangete puhul  jõulise võimendava tegurina.  
Seetõttu seatakse ELi tasandil tehtavatele algatustele põhitingimused – sellist seisukohta 
väljendas avaliku arutelu käigus va ldav enamus sidusrühmadest (84%). 
                                                 
13 EP resolutsioon viipekeele kohta – resolutsioon B4/ 0985/98 
14 Kättesaadav järgmisel veebiaadressil 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf 
15 Direktiiv 2002/21/EÜ 
16 Direktiiv 2002/22/EÜ 
17 Direktiiv 1999/5/EÜ 
18 Direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ 
19 Direktiiv 2000/78/EÜ 
20 Võrdsed võimalused puuetega inimeste jaoks ( Equal opportunities for people with disabilities ); 
Euroopa tegevuskava KOM(2003) 650 lõplik 
 
ET 7   ET 5. KÄIMASOLEV TEGEVUS EUROOPA LIIDU TASANDIL  
Mitmed meetmed on EL tasandil juba käigus ni ng neid on kavas tugevdada ja jätkata. 
Juurdepääsetavuse nõuded ja standardid 
Standardid on tööstuse ja avaliku sektor i strateegilised töövahe ndid ning põhilised uute 
turuvõimaluste soodustajad. Kuigi standardite ko ostamine ja rakendamine on vabatahtlik, on 
need oluliseks poliitikameetmete elluviimist toetavaks vahendiks. Euroopa e-juurdepääsetavuse standardid aitaksid kaasa ühtse Euroopa turu nõuetekohasele toimimisele 
ning sellest tulenevalt edendaksid uute tu rgude väljakujunemist, konkurentsivõimet ja 
tööhõivet. Seega toetab komisjon jätkuvalt ra haliselt Euroopa stan dardiorganisatsioonide 
(ESO) Euroopa standardimise tegevuskava raames väljapakutud erimeetmeid või ESO 
volituste väljastamist.
21 
Standarditega täpsustatud juurde pääsetavuse nõuded peavad vast ama tööstuse ning toodete ja 
teenuste väljatöötajate ja pakkujate vajadus tele, et vältida loovuse ja innovatsiooni 
takistamist. Samal ajal peavad need vastam a kasutajate vajadustele ning seepärast on 
kasutajate osalemine standardite väljatöötamis es möödapääsmatu: tööstu se ja üldsuse huvide 
vahel tuleks leida tasakaal. Õi gusaktide, määruste ja muude juurdepääsetavust edendavate 
vahendite puhul peaks standardite  rakendamine ja nendele viitamine olema kerge. Standardite 
kättesaadavus tasuta või alandatud hinnaga kergendaks nende omaksvõtmist, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kelle võima lused nende ostmiseks ja kelle kasutajate 
võimalused nendele juurdepääsuks on piiratud. 
Koostalitlusvõime edendamisel tuleb hoolikalt jälg ida, et standardlahendustena ei edendataks 
patenteeritud tehnoloogiaid ilma mõistliku ja mitt ediskrimineeriva (RAND) litsentseerimiseta.  
Universaaldisain (Design for All – DFA) 
DFA metoodika all mõeldakse toodete ja t eenuste ülesehitust, tänu millele need on 
juurdepääsetavad võimalikult laiale kasutajate ringile.
22 DFA on nüüd hästi sissetöötatud, 
kuigi veel mitte laialt kasutusel. Seepärast on  oluline jätkata teadlikkuse tõstmist ja DFA 
edendamist Euroopas. Selleks on komisj on sisse seadnud enam kui sajaliikmelise 
tippkeskuste võrgustiku, mida tä histatakse lühendiga EDEAN.23  
DFA mitte ainult ei võimalda juurdepääsetavuse nõuete põhj alikumat läbimõtlemist toote 
või teenuse väljatöötamisel , vaid soodustab ka olulist kokkuhoidu, vältides kulukat 
ümbertöötamist või tehnilisi parandusi pärast nende turuleviimist. 
Inseneridele ja konstruktorit ele on välja töötatud Euroopa DF A-õppekava põhiline kondikava 
ning liikmesriikides on korraldatud mitmeid pilootkursusi. Selle kasutamise tugevdamine kesk- ja kutsehariduses on üks moodus tuleva se juurdepääsetava infoühiskonna tagamiseks.
24 
                                                 
21 Seda protsessi reguleeritakse direktiiviga 98/34.  
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
22 DFA puhul on kolm peamist strateegiat: 1) enamikule kasutajatest ilma muudatusteta sobiv lahendus, 2) 
lahendus, mis on kergesti kohandatav erinevatele kasutajatele (nt kohandatavate liideste kasutamine), 3) 
lahendus, milles peetakse silmas sujuvat ühendamist tugiseadmetega. 
23 Veebisait EDEAN (Euroopa universaaldisa ini e-juurdepääsetavuse võrgustik),  
http://www.e-accessibility.org/  
24 Projekti IDCnet DFA-õppekava aruanne. 
 
ET 8   ET DFA asjus pädeva juurdepääsetavusega te geleva ametniku olemasolu asjaomastes 
organisatsioonides võiks olla üks moodus, et mu uta e-juurdepääsetavus professionaalsemaks.  
Veebi juurdepääsetavus 
Komisjoni 2001. aasta teatisele25 avalike veebisaitide juurdepä äsetavuse kohta järgnesid 2002. 
aastal nõukogu ja parlamendi resolutsioonid . Selle tulemusena on liikmesriigid võtnud 
kohustuse muuta oma avalikud veebisai did rahvusvahelist e suuniste kohaselt 
juurdepääsetavaks.26  
e-juurdepääsetavuse ekspertrühma ( eAccessibility Expert Group ) kaudu jälgib komisjon koos 
liikmesriikidega arenguid, sealhulgas uusi hindamismeetodeid27 ja -menetlusi, 
võrdlusuuringuid, andmekogumist ja pa rimate tavade väljaselgitamist. Tänu veebi 
juurdepääsetavusele  muutuvad kergemini juurde pääsetavaks avalikkusele  huvipakkuvad 
sidusteenused. Selle protsessi soodustamise ks on oluline kannustada loomevahendite 
väljatöötamist, mis hõlmavad juurdepääsetavust.28 
Vajadus juurdepääsetavuse sertifitseerimiskavade järele on esile kerkinud tõsiasjast, et mitmel 
liikmesriigil on siduvaid õigusakte, mis teevad kohustuslikuks juurdepääsetavuse ja vajaduse vastavushindamise järele. Euroopa Standardikomitee (CEN – European Committee for 
Normalization ) töörühm
29 uurib praegu sobivaid lahendusi.  
Võrdlusuuringud ja järelevalve 
Mitmes liikmesriigis lisatakse riiklikesse õi gusaktidesse juurdepääsetavuse võrdlusuuringud 
ja järelevalve. EL tasandil on nõukogu ja Euroopa Parlament taotlenud veebi 
juurdepääsetavuse järelevalvet. Samuti taotles parlament digita altelevisiooni subtiitrite ja 
audiokirjelduse järelvalvet. 
Et asjakohast Euroopa e-juurdepääsetavuse poliitikat saaks veelgi edasi arendada, peavad 
Euroopa andmed olema liikm esriikide vahel võrreldavad . Komisjon tugineb 
käimasolevale Euroopa järelevalvetegevus ele, võttes arvesse läbivaadatud Lissaboni 
lähenemisviisi. 
Komisjon peab dialoogi statistikaasutustega, et  töötada välja ja täiustada asjaomaseid 
näitajaid, eriti et kajastada juurdepääsetavuse küsimusi olemasolevate näitajate baasil. 
Teadustöö 
Teadustöö ja tehnoloogiaarendus (TTA) on ju urdepääsetava infoühiskonna suunas antava 
tõuke põhiline alus. Ligi 200 Euroopa TTA-pro jekti alates 1991. aastast, millesse EÜ on 
                                                 
25 KOM(2001) 529 lõplik. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Veebisisu kättesaadavuse juhised ( Web Content Accessibility Guidelines ) 1.0. 
Versioon 2 on ettevalmistamisel ning selles käsitletakse veebitehnoloogiate senist arengut ning 
hõlbustatakse ühtset testimist. 
27 Veebi kättesaadavus võrdlusuuringute (WAB – Web Accessibility Benchmarking ) kogum. 
28 W3C/WAI/ATAG Autoriseerimisvahend ite kättesaadavuse juhised (ATAG – Authorising Tools 
Accessibility Guidelines ) 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
ET 9   ET kaasrahastamise raames paigutanud ligikaudu 200 miljonit eurot,30 on juba aidanud kaasa 
juurdepääsetavuse parandamisele, tõstes tead likkust juurdepääsetavus ega seotud probleemide 
ja vajalike lahenduste osas. 
Konkreetsed tulemused näitasid võimalikke lahendusi, näiteks kodus juurdepääsetavad 
kaugteenused vanematele inimestele (sealhulg as alarmid ja hädaabiteenused). Välja on 
töötatud lahendusi pimedate ja nägemishäire tega inimeste juurdepääsu parandamiseks 
digitaalsele teabele (tekst, graafika, 3D -pildid, kodeeritud muusik a, teleprogrammid). 
Esitletud on liikumishäiretega inimeste jaoks mõeldud süstee me, mis hõlbustavad liikuvust, 
käsitsemist ja juhtimist, samuti teenusei d, mis parandavad kuulmishäiretega inimeste 
suhtlemisvõimalusi, sealhulgas viipekeele ja huu lte liikumise genereerimine. Teiste näidete 
seas oli arvutikeskkond, mis soodustab puuetega laste integreeritud haridust või puuetega 
täiskasvanute tööhõivet ning aitab kaasa poliitika kujundamisele (e-Euroopa, st veebi juurdepääsetavus, universaaldisain). 
Paljud ühenduse projektide tule mustest on leidnud edukat edasia rendamist turul olevates 
toodetes, saadud teadmised on aga aidanud kaasa IKT toodete ja teenus te juurdepääsetavuse 
parandamisele.  
Arvestades uusi tehnilisi lahendus i pakkuvate tehnoloogiate jätkuvat kiiret arengut, on oluline 
investeerida teadustegevusse, et kasutada märk imisväärset potentsiaali,  mida need puuetega 
inimeste ja vanemate inimes te seisukohalt omavad. Praegun e ettepanek 7. raamprogrammi 
kohta kätkeb endas vajadust jätkata ja ka laiendada TTAd e-juurdepääsetavuse vallas, et 
Euroopa tugitehnoloogiate tööstust
31 edasi arendada ja muuta juurdepääsetavus tavatööstuses 
igapäevaseks asjaks. 
6. IKT  TOODETE JA TEENUSTE E -JUURDEPÄÄSETAVUSE PARANDAMINE EUROOPAS – 
KOLM UUT LÄHENEMISVIISI  
Lisaks äsjaloetletud käimasolevate meetme te edendamisele soodustab komisjon kolme 
lähenemisviisi kasutamist, mis ei ole Euroopas ve el laialdaselt kasutusel:  i) juurdepääsetavuse 
nõuded riigihangete vallas, ii) juurdepääsetav use sertifitseerimine ja iii) olemasolevate 
õigusaktide otstarbekam kasutamine. 
Kaks aastat pärast käesoleva teatise aval damist hindab komisjon kõnealuste meetmete 
tulemusi. Õigusliku reguleerimise parendamise põhimõtet32 järgides vahetab komisjon 
seisukohti liikmesriikidega ja võib pärast täieli kku mõju hindamist kaaluda võimalust võtta 
täiendavaid meetmeid, sealhulgas võtta vastu õigusakte, kui seda peetakse vajalikuks. 
1. Riigihanked 
Euroopa riigihangete kogumaht moodusta b sisemajanduse kogutoodangust umbes 16%. Kõigi 
tasandite riigiasutused saavad nõuda juurdepä äsetavusfunktsioonide olemasolu ostetavates 
                                                 
30 Näiteid projektide kohta vt http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  ja 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
31 Tugitehnoloogiate kättesaadavus ELs ( Access to Assistive Technology in the EU ), tööhõive 
peadirektoraadi aruanne,  CE-V/5-03-003-EN-C 
32 Euroopa Komisjoni valge raamat Euroopa avaliku halduse kohta ( White Paper on Governance ) 
KOM(2001) 428 lõplik 
 
ET 10   ET kaupades ja teenustes. Õigupoolest nimetatakse Euroopa riigihankedire ktiivides konkreetselt 
võimalust kaasata universaaldisaini ja ju urdepääsetavuse nõuded pakkumistingimustesse 
(tehnilised kirjeldused).  
See näitab selget pühendumist hõlvamispoliitikale, mis m uudab tooted ja teenused 
kättesaadavaks suuremale hulgale kasuta jatele, kodanikele ja töötajatele . See julgustab 
tööstusettevõtteid kaasama j uurdepääsetavuse sisseehitatud funktsioonina oma toodetesse ja 
loob juurdepääsetava IKT jaoks suurema tu ru. Selliseid tagajärgi on nähtud USAs,33 kus 
õigusaktid teevad kohustusli kuks juurdepääsetavuse nõuete  kaasamise föderaalsetesse 
hangetesse. 
Internetis toimunud  küsitluses eelistas üle 90% vastan utest põhimõtet, mille kohaselt 
riigiasutused nõuavad, et kõik nende osteta vad IKT tooted ja teenused oleksid 
juurdepääsetavad. Mõned liikmesriigid juba kaasavad riigihangetesse juurdepääsetavuse 
nõuded. Ühised juurdepääsetavuse nõuded ELi tasa ndil võivad vähendada turu killustatust ja 
soodustada koostalitlusvõimet. 
Euroopa riigihangete valdkonnas on tu gev vajadus juurdepääsetavuse nõuete 
kooskõlalisuse järele. Selleks valmistab komisjon ette mandaati Euroopa 
standardiorganisatsioonidele töötada välja Euroopa juurde pääsetavuse nõuded toodete ja 
teenuste riigihangete tarbek s IKT valdkonnas. Praegu on see ma ndaat esitatud liikmesriikidele 
konsulteerimiseks. Kavakohaselt peaks see välja statama Euroopa standa rdiorganisatsioonidele 
2005. aasta lõpuks. 
Komisjon kannustab selleteemalist arutelu liikmesriikidega e-juurdepääsetavuse 
ekspertrühma34 raames. Ta jätkab kogemuste kogumist Euroopast ja rahvusvahelise dialoogi 
kannustamist eriti USAga üleatlanti lise majanduspartnerluse (TEP) kaudu e-
juurdepääsetavuse nõuete ühtlustamise teemal riigihangete vallas.  
2. Sertifitseerimine 
IKT toodete ostmisel ei ole al ati selge, millistele nõutele need  vastavad. Eriti oluline on see 
juurdepääsetava IKT ostmisel. Mõned standardid selle kohta, kuidas saab tooteid ja teenuseid 
juurdepääsetavaks muuta, on juba olemas  või väljatöötamisel. Praegu aga puuduvad 
usaldusväärsed vahendid, et hinnata  toodete vastav ust kõnealustele 
juurdepääsetavusstandarditele. Toodete, organi satsiooniliste protse sside ja teenuste 
juurdepääsetavuse asjakoha sed sertifitseerimiskavad (Euroopa vastavusmärgi „ Key Mark ”35 ja 
Euroopa standardite alusel) annaksid juhiseid  tarbijatele ja klientidele, kes soovivad 
juurdepääsetavaid tooteid ja t eenuseid ning võivad tagada too tjatele ja teenusepakkujatele 
nende püüdluste kohase tunnustamise. Samuti soodus taksid need juurde pääsetavust nõudvate 
määruste täitmise järelevalvet.  
Oma 2003. aasta jaanuari resolutsioonis e-juurdepääsetavuse kohta kutsus nõukogu üles 
seadma sisse kaupade ja t eenuste „e-juurdepääsetavuse märgi”. 2002. aasta ministrite 
deklaratsioonis e-kaasatuse kohta väljendati, et „ turu killustatuse vältimiseks võiks kaaluda 
                                                 
33 1998. aasta tööjõusse investeerimise seadus ega muudetud rehabilitatsiooniseaduse lõige 508. 
34 e-juurdepääsetavuse ekspertide rühm kooskõlastab eksperte liikmesriik idest, kes toetavad e-Euroopa 
tegevuskava rakendamist. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
 
ET 11   ET Euroopa veebi juurdepääsetavuse märgist, mis sertifitseerib vastavust W3C WAI36 
suunistele”. 
Komisjon uurib koos põhiliste sidusrühmadega võimalusi juurdepääsetavate toodete ja 
teenuste sertifitseerimisk avade väljatöötamiseks, kehtes tamiseks ja rakendamiseks , 
sealhulgas kriteeriumide, testimis- ja hindami smeetodite määratlemiseks. Uuritakse ka enda 
koostatud deklaratsiooni või kolmanda poole sert ifitseerimise võimalust ning võrreldakse 
erinevate variantide tõhusust.37 Komisjon käivitab 2005. aasta viimases kvartalis 
selleteemalise uurimuse.38 
3. Olemasolevate õigusaktide otstarbekam kasutamine 
Mitmes direktiivis on sätteid, mida saab kasutada e-juurdepääsetavuse jõustamiseks (näiteks 
tööhõives võrdõiguslikku kohtlemist käsitlev direktiiv39, raadioseadmeid ja 
telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid käsitlev direktiiv ja riigihankedirektiivid). Oluline 
on teha koostööd liikmesriikidega, et töötada välja praktiline viis nimetatud direktiivide kasutamiseks e-juurdepääsetavuse käsitlemisel. 
Eelkõige annaks INCOMi ( Inclusive Communications Group )
40 soovituste rakendamine 
lahenduse mõningatele senistele Euroopa väljakutsetele, nt tagada puuetega kasutajate 
juurdepääs hädaabiteenustele Euroopas keh tiva ühise numbri 112 abil, kasutada Euroopas 
abistavate traadita side lahendus te jaoks ühtlustatud sagedusi, ta gada reaalajali ne teksti- ja 
viipeside kõigis liikme sriikides ja lihtsustada riigiasutu ste jaoks juurdepääsetavate toodete 
ostmist. Käsitleda tuleks võimalikke ras kusi olemasolevate õigusaktide rakendamisel. 
Komisjon toetab oma audiovisuaalpoli itika teemalises dialoogis ühiseid või 
koostalitlusvõimelisi lahendusi selles valdkonnas, näiteks paremat juurdepääsu digitaalsetele 
teleprogrammidele. Sellised ühised lahendused võ imaldavad kasu lõigata mastaabisäästust. 
Euroopa olemasolevate õigusaktide „e-juur depääsetavuse potentsiaal” tuleb täiel 
määral ära kasutada. Komisjon käivitab 2005. aastal uurimuse,41 et teha kindlaks parimad 
tavad ja panna alus mõttevahetusele liikmesriikidega ja peamiste sidusrühmadega asjaomaste 
rühmade kaudu, mis vastutavad direktiivide rakendamise eest.  
                                                 
36 Veebikonsortsiumi World Wide Web Consortium (W3C) veebi juurdepääsetavuse algatus ( Web 
Accessibility Initiative  –WAI).  
37 Internetis toimunud arutelu näitas tugevat toetust (üle 72%) eAccessible  IKT toodete ja teenuste 
sertifitseerimisele, kusjuures sihtgruppide seas va litsesid olulised erinevused – ainult 61,4% üksmeel e-
juurdepääsetavusega toodete ja teenuste tootjate, varustajate ja müüjate vahel).  Peale selle eelistavad 
toodete sertifitseerimist ja märgistamist toetavatest rühmadest „ puudega eraisikud ” ja „ riigiasutused ” 
selgelt kohustuslikke süsteeme, samas kui „ e-juurdepääsetavusega toodete ja teenuste tootjad, 
pakkujad ja müüjad ” eelistavad vabatahtlikku korda, ülejäänud rühmad aga püsivad nende kahe 
seisukoha vahepeal. 
38 Vt ptk „Järelmeetmed ja järeldused”. 
39 Nõukogu 2000. aasta 27. novembri direktiivis 2000/78/EÜ keelatakse puuetega inimeste 
diskrimineerimine muu hulgas  töökohas ja nähakse ette mõistlikud lahendused, sealhulgas seoses 
IKTga. 
40 Moodustatud 2003. aastal ja koosneb liikmesriikide esindajatest, telekommunikatsioonioperaatoritest, 
kasutajaorganisatsioonidest ja standardiasutustest. 
41 Vt „Järelmeetmed ja järeldused”. 
 
ET 12   ET 7. JÄRELDUSED JA JÄRELMEETMED  
Käesolev teatis ja In ternetis toimunud arutelu tulemuse d näitavad ja kinnitavad Euroopa 
Komisjoni kindlameelsust käsitleda e-juurdepääs etavuse küsimusi ja leida lahendusi, mis i) 
väljendavad liikmesriikidele tungivat vajadust töötada üheskoos, et leida elektroonilisele juurdepääsetavusele kooskõlastatud lähenemisvii s; ii) kannustavad tööstust töötama välja IKT 
toodete ja teenuste juurdepääsetavaid lahendusi;  iii) näitavad puuetega kasutajatele aktiivset 
pühendumist juurdepääsetavuse parandamisele infoühiskonnas. 
Järgmise kahe aasta jooksul (2005–2007) jätk ab komisjon teadlikkuse tõstmist, edendab 
kavandatud vahendite kasutamist, kogub tõendeid  ja jätkab konsultats ioone sidusrühmadega, 
et teha e-juurdepääsetavuse valdkonnas arukaid otsuseid. 
Selleks on komisjonil kavas uuring „ Euroopa e-juurdepääsetavuse edusammude mõõtmine,”  
mis peaks algama 2005. aasta viimases kvartalis , et teha kindlaks ja hinnata poliitilisi 
valikuvõimalusi e-juurdepääsetavuse täiustamis eks Euroopas. Uuringu esialgsed tulemused 
on kättesaadavad 2007. aasta alguses.  
Kaks aastat pärast käesolevat teatist tehakse järelkontroll, mis keske ndub e-juurdepääsetavuse 
olukorrale. See hõlmab siinkohal vä ljapakutud lähenemisviiside tu lemuste hindamist, järgides 
õigusliku reguleerimise parendamise põhimõtet,
42 ja mõju täieliku hindamise põhjal võib 
komisjon kaaluda täiendavaid meetmeid, seal hulgas uusi õigusakte, kui seda vajalikuks 
peetakse. Kõnealune e-juurdepääsetavuse alane töö omakorda aitab kaasa juba 
väljakuulutatud 2008. aasta Euroopa algatusele e-kaasamise kohta.43 
                                                 
42 Euroopa Komisjoni valge raamat Euroopa avaliku halduse kohta ( White Paper on Governance ) 
KOM(2001) 428 lõplik 
43 KOM(2005) 229 “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”