ET Euroopa Liidu Teataja C 299/7

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 299/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„KOŁOCZ ŚLĄSKI”/„KOŁACZ ŚLĄSKI”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0728-20.11.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Kołocz śląski”/„Kołacz śląski”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 2.4. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” on ristkülikukujuline ja 3,5 cm (± 0,5 cm) kõrge. Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” mõõdud on 40 × 60 cm (± 5 cm) ja kaalub ligikaudu 5–6 kg.

Toodetud „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” tootevormid on järgmised:

— ilma täidiseta;

— juustu-, mooniseemne- või õunatäidisega.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” pealmine kiht koosneb purust.

Pärmikoogi tainakiht on kreemikat värvi; täidise värvus varieerub olenevalt kasutatud toorainest:

— juustutäidise puhul on värvus kreemikaskollane;

— mooniseemnetäidise puhul – tumehall;

— õunatäidise puhul – merevaigu-, meevärvi.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” välimine kiht on iseloomulikku kuldset värvi ning kaetud tuhksuhkruga.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” valmistamiseks kasutatakse järgmisi tooraineid.

Pärmikoogi jaoks — 0,7–0,9 kg nisujahu; — 0,3–0,5 l piima; — 0,1–0,3 kg suhkrut; — 0,04–0,06 kg pärmi; — 0,1–0,3 kg muna; — 0,1–0,3 kg võid (25 % võid võib asendada vähemalt 70 % rasva sisaldava margariiniga); — sool.

Täidise jaoks — 2,4–2,6 kg poolrasvast kohupiima; — 0,22–0,26 kg kanamunade rebu; — 0,4–0,6 kg suhkrut; — maitsestamiseks – sidrunikoort; — 0,1–0,3 kg võid.

Vabalt valitavad lisaained — 0,09–0,11 kg rosinaid; — 0,09–0,11 kg koore- või vanillkeedukreem.

Mooniseemnetäidise jaoks — 1,4–1,6 kg unimaguna seemneid; — 0,4–0,6 kg suhkrut; — 0,1–0,3 kg munapulbrit; — 0,1–0,3 kg võid; — 0,4–0,6 l vett; — mandlilõhnaline maitseaine.

Vabalt valitavad lisaained — 0,09–0,11 kg rosinaid, 0,09–0,11 kg mandleid, 0,09–0,11 kg kreeka pähkleid või 0,3–0,5 kg murendatud biskviitkooki.

Õunatäidise jaoks — 2,80–3,20 kg küpsetatud õunu; — 0,25-0,4 kg suhkrut.

Vabalt valitavad lisaained — kaneel, 0,15–0,25 kg vanillkreemi või 0,15–0,25 kg murendatud leiba. Eri koostisosade lisamisega ei mõjutata ega muudeta toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” põhiomadusi.

Purukihi jaoks — 0,35-0,45 kg võid; — 0,70–0,90 kg nisujahu; — 0,35-0,45 kg suhkrut; — vanillsuhkrut.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

— pärmitaina valmistamine;

— täidise tegemine;

— purukihi valmistamine;

— taina jaotamine ja rullimine;

— taina laotamine küpsetusplaadile ning kihtide moodustamine;

— küpsetamine;

— kaunistamine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toodet „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” võib müüa pakendamata ja märgistamata. Müügipunktid on tähistatud toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” nimetuse ühe variandiga. Pakendatud toote märgisel on registreeritud nimetuse „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” üks variant, kaitstud geograafilise tähise logo või termin „Kaitstud geograafiline tähis” või akronüüm KGT.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Halduspiiridega piiratud Opole vojevoodkond ja Sileesia vojevoodkonna järgmised piirkonnad:

Będziński, Bielski, Bielsko-Biała linn, Bieruńsko-Lędziński, Bytomi linn, Chorzów, Cieszyński linn, Gliwicki, Gliwice linn, Jastrzębie-Zdrój linn, Katowice linn, Lubliniecki, Mikołowski, Mysłowice linn, Piekary Śląskie linn, Pszczyński, Raciborski, Ruda Śląska linn, Rybnicki, Rybniki linn, Siemianowice Śląskie linn, Świętochłowice linn, Tarnogórski, Tychy linn, Wodzisławski, Zabrze linn ja Żory linn.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

„Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” on osa pulmakoogi küpsetamise ja söömise traditsioonist, mille ajalugu ulatub 10. sajandisse. Kuna kooki peeti maagiliseks, oli seda vaja küpsetada erilistes tingimustes. Küpsetama pidid vastavate kogemustega naised, kellel oli vaja selle eest hoolt kanda, et küpsetamisruumis ei tekiks tõmbetuult. Küpsetamise ajal mehi kööki ei lubatud.

Pidustustega seotud traditsiooni osana suurenes toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” populaarsus sajandite jooksul veelgi. Hinnaline pulmakook „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” pidi tagama noorpaari lasteõnne. Aja jooksul muutus kook tavalisemaks, kuid selle tähtsus pidupäevakoogina oli endiselt väga oluline. Sileesias on 18. sajandist pärit komme, et kutsutud pulmakülalised annavad pulmakoogi jaoks vajalikke koostisaineid ning pidusöögi ajal saavad külalised vastutasuks „saadetise” (Opole põhjaosa) või „väikese kingi” (Sileesia lõunaosa). Aja jooksul muutus „chodzenie z kołaczem” (purukoogi väljakandmine) Sileesias üha populaarsemaks. Kombe kohaselt jagatakse toodet „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” 3–4 päeva enne pulmapidu.

5.2. Toote eripära:

Pikaajalise küpsetustraditsiooni jooksul on välja töötatud „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” eristatavad iseloomulikud tunnused

— neli varianti (ilma täidiseta või õuna-, mooniseemne- või juustutäidisega);

— koogi ristkülikukujuline vorm;

— kõige peal purukiht.

Aastatepikkuse traditsiooni kohaselt on tootel „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” neli varianti-ilma täidiseta või juustu-, mooniseemne- või õunatäidisega.

Toodet „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” eristab teistest samasugustest toodetest lisaks sellele ka ristkülikukujuline vorm – Poola muudes piirkondades on kołacz ümmargune. Poolas seostatakse nime kołocz/kołacz pidupäevakoogiga; see on koogi kuju iseloomustamiseks tuletatud sõnast koło (ratas).

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” purukihti iseloomustab või lõhn, mis on tingitud koogi küpsetamiseks kasutatud või suurest kogusest. Puru on tihedama konsistentsiga ja suuremateraline kui Poola teistes piirkondades küpsetatavate purukookide puru.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” iseloomulikud tunnused ei tulene üksnes vanadest tavadest või maitseomadustest, vaid ka selle sümboolsest väärtusest pidupäevakoogina, mida tänapäevani võib Sileesias tajuda.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” seos geograafilise piirkonnaga põhineb punktis 5.2. kirjeldatud toote iseloomulikel omadustel ja järgnevalt kirjeldatud mainel.

Sileesia piiriala elanikud on eriti seotud oma traditsioonidega ning kannavad hoolt sealse kultuuripärandi eest. Toode „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” on Sileesias eelkõige pulmapidudel söödav pikaajalise traditsiooniga pulmakook. Koogi pikaajalist tuntust tõendab ka iidsetest aegadest pajatav legend, mille kohaselt Neisse jõe oru maavaimud õpetasid kołacz'i küpsetamise selgeks ühele targale tüdrukule, kes jagas oma oskusi Sileesia elanikele.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” hea maine on kujunenud vähemalt viimase saja aasta jooksul. Keisri lemmikmaiustuse, purukook „Kołocz śląski” retsept on kirjas 1913. aastal Maini äärses Frankfurdis avaldatud piltidega kokaraamatus „Illustriertes Kochbuch”. Purukihiga koogi „Kołocz śląski” retsept on kirjas ka 1931. aastal avaldatud põhiretsepte hõlmavas raamatus „Grundrezepte als Schlüssel zur Kochkunst”. Praeguse nimega Poola linnas Wrocławis (Breslau) 1937. aastal välja antud raamatus „Deutsches Lesebuch für Volksschulen, 3. und 4. Schuljahr” on luuletus „Kołocz z posypką ” (purukook), mida võiks tõlkida järgmiselt: „Mooniseemnete, juustu või õuntega purukook/purukihiga „Kołacz śląski”/ei ole midagi paremat kui see kook/kogu terves maailmas/(…)”. Viiteid tootele „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” kui ühele olulisimale Sileesia kultuuri osale võib leida ka kaasaegsetest väljaannetest nagu 2003. aastal avaldatud „Kuchnia śląska – jodło, historia, kultura, gwara” või 2007. aasta raamatus „Polskie kuchnie regionalne”.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” heast mainest annavad tunnistust paljud võidetud auhinnad ja osaks saadud auavaldused: Tradycyjny Produkt Opolszczyzny 2007 (Opole piirkonna traditsioonilised tooted), Opolska Marka 2007 (Opole kaubamärgid) ja Opole piirkonna traditsiooniliste toodete edendamise eriauhind 2007. aastal. 2006. aastal jõudis toode „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” võistlusel Nasze Kulinarne Dziedzictwo (meie kulinaarne pärand) finaali ning 2008. aastal võitis kolmanda koha samal võistlusel.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” tuntus kasvab pidevalt nii Poolas kui väljaspool Poolat; ei Opole ega Ülem-Sileesia piirkonnas ei ole selle koogita võimalik Sileesia kööki ette kujutadagi.

Koduperenaised küpsetasid kooki „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” endistel aegadel kodus, tänapäeval käib küpsetamine pagaritöökodades. Piirkondlikel pidustustel ja sündmustel on koogiküpsetamisel oma oluline osa. Isegi suhteliselt väikestes kohtades süüakse pidustuste käigus toodet „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” väga suurel hulgal.

Toote „Kołocz śląski” või „Kołacz śląski” tähistamise pidustusi peetakse määratletud geograafilise piirkonna eri osades. Näiteks toimus 2008. aasta augustis Opoles purukoogile kołacz pühendatud sündmus, millest osavõtjate arvuga (10 000–20 000) püüti Guinnessi maailmarekordit purustada; selleks puhuks küpsetatud kołacz oli 136,6 m pikk ja kaalus 1 500 kg. Küpsetusettevõtete ühenduse esindajad võtavad osa näitustest ja messidest – suurimad neist on Polagra Poznańis, Grüne Woche Berliinis ja Agribex Brüsselis, osaletakse ka kohalikel näitustel ja kaubandusmessidel.

Tootest on juttu ka meedias, näiteks TVP1 saates „Dzień dobry w sobotę programme” ning ajaleheartiklites „Śląski kołocz - opolski produkt” (Nowa Trybuna Opolska, 5.11.2007), „Wybierz współczesną ikonę Śląska” (Gazeta Wyborcza, 16.2.2007), and „Kołocz jest śląski?” (Gazeta Wyborcza, 3.8.2007).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.