ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
45.

soovitab süvendada ELi strateegilist koostööd nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil süsinikdioksiidiheitevaba arengu alase dialoogi ja partnerluse kaudu tärkava turumajandusega riikidega ja muude riikidega, kelle mõju globaalsele soojenemisele on suur, kuid kes on ka ülemaailmsetes kliimameetmetes otsustava tähtsusega; märgib sellega seoses, et kliima võib olla sissejuhatav teema diplomaatiliste suhete alustamisel partneritega, kellega muud arutlusteemad on äärmiselt vaieldavad, pakkudes seeläbi võimalust tugevdada stabiilsust ja rahu; nõuab, et EL jagaks oma partneritega poliitikaalaseid kogemusi ja omandatud teadmisi, et kiirendada Pariisi kokkuleppe rakendamist; kutsub ELi üles looma spetsiaalseid paneele kliimakaitse- ja kestlikkusmeetmete üle arutlemiseks ning algatama majanduse ja tehnoloogia alaseid dialooge ülemineku- ja vastupanuvõimet suurendavate lahenduste vallas, sealhulgas ministrite kõrgetasemeliste kohtumiste ajal; nõuab, et EL looks ja toetaks partnerlusi ühist huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas platvorm „2050 Pathways“, jätkusuutlik finantsreform, keskkonnasäästlik transport, CO 2 -turg ja muud CO 2 -heite maksustamise vahendid, mille eesmärk on piirata ülemaailmset heidet ja samal ajal luua võrdsed tingimused kõigi majandussektorite jaoks;
5.

juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate arvust on saanud üleüldiselt tunnustatud kriteerium ning see peaks ka jääma peamiseks kriteeriumiks; tunnistab, et töötajate arvul kui kriteeriumil on teatavad miinused, pidades silmas üleliiduliste võrdluste täpsust, ning on seetõttu veendunud, et määratluse seisukohast on olulised ka käive ja bilansimaht; rõhutab lisaks, kui oluline on põhjalikult teadvustada ka idufirmasid ja mikroettevõtjaid, mistõttu tuleks rääkida mikro-, väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest (MVKEd);
16.

toonitab, et selleks, et sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtteid ei seataks ebasoodsasse olukorda, tuleb tagada, et märgise saamisega seotud kulud ja formaalsused oleksid minimaalsed, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtetele; seega peavad liidu tasandi kriteeriumid olema lihtsad ja selged ning põhinema olulistel ja mitteformaalsetel teguritel ning asjaomased menetlused ei tohi olla koormavad; märgib, et kuigi aruandluskohustused on mõistlik vahend, millega kinnitada, et sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtetel on jätkuvalt õigus saada Euroopa sotsiaalmajanduse märgist, ei tohi selliste aruannete ja lisatava kohustusliku teabe sagedus olla liigselt koormav; täheldab, et märgistamse või sertifitseerimise kulusid saaks piirata, kui selle keskne haldamine toimuks riigiasutuste tasandil, kes võiksid koostöös sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtetega anda märgise halduse ja käsitlemise üle riigiasutustele, järgides sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtete üleeuroopaliselt määratletud kriteeriumeid;
22.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Türgi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Türgis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Türgi peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ning mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
23.

nõuab, et EL teeks koostööd Iraagi ametiasutustega, et koostada riiklik strateegia hiljuti toimunud konfliktide aladel asuvate massihaudade kaitsmiseks ja säilmete väljakaevamiseks, eesmärgiga kaevata välja nendes olevad inimsäilmed ja neid kohtuekspertiisis analüüsida, et võimaldada ohvrite säilmed väärikalt maha matta või perekondadele üle anda ning et koguda tõendeid ja võimaldada uurida kahtlustatavaid inimsusvastaseid kuritegusid ja esitada nende eest süüdistused; nõuab lisaks, et EL ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et moodustada kiiresti eksperdirühm, kelle eesmärk on kõikide tõendite kogumine usuliste vähemuste vastu kõikjal toimepandavate rahvusvaheliste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kohta, et valmistada ette süüdlaste rahvusvahelist vastutuselevõtmist;
33.

märgib ka seda, et Euroopa-teemalise arutelu foorumitena tunnustatud linnade volikogud peaksid vastutama selle eest, et ülikoolidele, kohalikele koolidele ja muudele haridusasutustele, aga ka meediale, sotsiaalsetele organisatsioonidele ja ühendustele ning üldsusele tagataks ulatuslikud erialased teadmised ja avalik teave, tasuta ja avatud juurdepääs ning võimalus osaleda aruteludes ja konsultatsioonides; on seisukohal, et volikogud peaksid vastutama ka selle eest, et esindajad kutsutakse kõigilt linnajuhtimise tasanditelt, sealhulgas laiema linnapiirkonna väiksematest üksustest või partnervolikogudest, ning et mõistlik oleks täpsustada sellise kohustuse territoriaalne ulatus lepingus, mis on sõlmitud ELi tasandi asjakohaste asutuste ning Euroopa foorumist linna volikogu vahel;
22.

kahetseb, et USA ei kasutanud võimalust ega lisanud taaskohaldatavasse FISA paragrahvi 702 PPD-28s sisalduvaid kaitsemeetmeid; nõuab tõendeid ja õiguslikult siduvaid kohustusi selle tagamiseks, et paragrahvi 702 põhjal ei kogutaks andmeid valimatult ja need ei oleks üldkättesaadavad (masskogumine), mis oleks vastuolus ELi põhiõiguste hartaga; võtab teadmiseks komisjoni talituste töödokumendis esitatud selgituse, et paragrahvi 702 põhjal toimuv jälitustegevus on alati valikuline ja seetõttu ei ole andmete masskogumine lubatud; ühineb seetõttu artikli 29 töörühma nõudmisega, et PCLOB määratleks oma ajakohastatud aruandes „sihtobjektid“ ( targets ) valikukriteeriumide ( selectors ) kasutamise põhjal ja valikukriteeriumide kohaldamise põhjal programmi UPSTREAM kontekstis, mis võimaldaks hinnata, kas mingil juhtumil leiab aset isikuandmete masskasutamine; taunib asjaolu, et üksikisikutele ELis ei laiene paragrahvi 702 taaskohaldamisel pakutavad täiendava kaitse võimalused; kahetseb, et paragrahvi 702 taaskohaldamisega kaasnevad mitmed puhtmenetluslikud muudatused, mis ei puuduta kõige tõsisemaid artikli 29 töörühma tõstatatud probleeme; palub, et komisjon suhtuks artikli 29 töörühma eelseisvasse paragrahvi 702 analüüsi tõsiselt ja tegutseks sellele vastavalt;
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Liibanoni Vabariigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Liibanoni Vabariigis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Liibanoni Vabariik peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ning mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
L.

arvestades, et põlisrahvaste keeled kaovad kõikjal maailmas murettekitava kiirusega, olenemata asjaolust, et keeled on inimõiguste ja põhivabaduste oluline osa ning kestliku arengu saavutamiseks hädavajalikud; arvestades, et põlisrahvaste teadmiste põlvkondadevaheline edastamine on hädavajalik üleilmsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks; arvestades, et 2016. aastal avaldatud ÜRO aruandes (19) prognoositakse, et 95 % maailma peaaegu 6 700 keelest, mida tänapäeval maailmas räägitakse, võivad sajandi lõpuks kaduda, kusjuures valdav enamus ohustatud keeltest on põlisrahvaste keeled; arvestades, et riikidel on kohustus kaitsta ja edendada põlisrahvaste keeli ning tagada, et need rahvad saavad täielikult kasutada oma kultuurilisi õigusi; arvestades, et riigid peaksid investeerima meetmetesse, mille abil muudetaks sotsiaalselt juurdunud stereotüüpe;
20.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Egiptuse Araabia Vabariigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Egiptuse Araabia Vabariigis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata konkreetsed turvameetmed, mida Egiptuse Araabia Vabariik peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ning mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt delikaatne ja tekitab tõsist muret, arvestades Tuneesia ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab, et kuriteo määratlus liidus ja Tuneesias on erinev; on arvamusel, et andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata turvameetmed, mida Tuneesia peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ja mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus liidus ja Alžeeria Demokraatlikus Rahvavabariigis on erinev; on arvamusel, et selline andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Alžeeria Demokraatlik Rahvavabariik peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ja mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Maroko Kuningriigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Maroko Kuningriigis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Maroko Kuningriik peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ja mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
E.

arvestades, et 24. veebruaril 2019 toimub põhiseaduse rahvahääletus; arvestades, et uue põhiseaduse sõnastamisel ei ole kõigi kodanikerühmadega korralikult nõu peetud, millega tagatakse, et ühiskonnas jääb suur võim endiselt kommunistlikule parteile ning puuduvad mitmeparteisüsteem, põhivabadused ning poliitilised ja kodanikuõigused, ning mille tagajärjel suureneb tsentraliseeritud riigiomand ja riigi kontroll majanduse üle; arvestades, et artikli 3 kohaselt on ühe parteiga poliitiline süsteem muutmatu ja artiklis 224 on sätestatud, et nii praegustel kui ka tulevastel põlvkondadel on keelatud sotsialismi pöördumatut staatust ning kehtivat poliitilist ja sotsiaalsüsteemi muuta; arvestades, et põhiseaduse eelnõus paistab olevat ka teisi suurt muret tekitavaid sätteid;
44.

märgib, et hüdroenergia lisavõimsuse ja turismivaldkonna suutlikkuse arendamine, eeskätt kaitsealadel, peab vastama ELi keskkonnastandarditele; väljendab muret hüdroenergeetika mittesäästva arengu pärast, kuna paljusid 80. aasta hüdroelektrijaamade projekte ei kavandata kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide või ELi õigusaktidega, vaatamata 27. peatüki nõuetele; nõuab tungivalt võimalike taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe meetmete edasist kasutamist ning veemajanduse ja jäätmekäitluse parandamist; kiidab heaks Montenegro 2016. aasta piiriülest elektri- ja maagaasikaubandust käsitleva seaduse eduka kooskõlla viimise kolmanda energiapaketiga; on rahul sellega, et Montenegro on parandanud õigusaktide vastavusse viimist energiatõhususe ja taastuvenergia vallas, kuid nõuab, et ametiasutused tagaksid siseriiklike õigusaktide täieliku kooskõla taastuvenergia direktiivi ja hoonete energiatõhususe direktiiviga;
26.

juhib tähelepanu sellele, et haridus peab sillutama teed järgmistele põlvkondadele igati produktiivseks eluks maailmas, mille robotiseerimine ja automatiseerimine on ümber kujundanud; on veendunud, et selleks, et vastata nii tööd otsivate isikute kui ka ettevõtjate ootustele, peavad pakutavad koolitused inimesi tõepoolest professionaalsemaks muuma ning selle eesmärgi saavutamiseks ei tohi kõrvale jätta partnerlust erasektoriga kutsehariduse valdkonnas; toonitab sellega seoses, kui olulised on paindlikkus ja oskused, aga ka eluks vajalikud ja sotsiaalsed oskused hariduses; on veendunud, et peale koolis õpetatavate akadeemiliste teadmiste peavad lapsed omandama mõtlemisoskuse asjakohaste küsimuste esitamiseks, loovoskused ideede elluviimiseks ja valmisoleku kogu elu kestvaks pidevõppeks;
36. Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked. Selleks, et tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, kohaldatakse kõigi rubriikide puhul rangelt kulukohustuste vabastamise eeskirju, eelkõige kulukohustuste automaatse vabastamise eeskirju. Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud prognooside kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta.

36. Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult maksete assigneeringute prognoose ja täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked. Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud lühi- ja kaugprognooside kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta.
35.

peab kahetsusväärseks, et paljusid seni allkirjastatud lepinguid, näiteks energeetikaalaseid lepinguid ja serblaste enamusega kohalike omavalitsuste assotsieerimise lepinguid ei ole rakendatud või on rakendamine hilinenud; nõuab tungivalt, et kumbki pool rakendaks kõiki lepinguid täiel määral ja heas usus; kordab oma nõudmist, et Euroopa välisteenistus hindaks poolte saavutusi oma kohustuste täitmisel, et kõrvaldada rakendamisel ilmnenud probleemid; nõuab tungivalt, et Serbia ja Kosovo valitsused hoiduksid meetmetest, mis võiksid kahjustada poolte vahelist usaldust ja seada ohtu dialoogis konstruktiivse jätkumise;
10.

väljendab heameelt edusammude üle kohtureformi läbiviimisel, mille eesmärk on suurendada kohtuorganite sõltumatust, vastutust, professionaalsust ja tõhusust ning suurendada üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu; peab kahetsusväärseks, et õigusemõistmine on jätkuvalt aeglane ja ebaefektiivne; juhib tähelepanu sellele, et kõigi kohtunike ja prokuröride uuesti hindamise protsess on andnud esimesed käegakatsutavad tulemused; väljendab heameelt asjaolu üle, et enamik prioriteetseid kohtuasju on juba menetletud; kutsub Albaania ametiasutusi siiski üles kiirendama kontrolliprotsessi, tegemata seejuures järeleandmisi kvaliteedi või õigluse osas; rõhutab, et väga oluline on kontrolliprotsessi rakendamine kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste standarditega, ning ergutab Albaaniat jätkama tihedat koostööd rahvusvahelise vaatlusoperatsiooniga; võtab teadmiseks esimesed vallandamised ja vabatahtlikud tagasiastumised enne kandidaatide kuulamisi; on seisukohal, et kohtunike ja prokuröride järgmise põlvkonna ettevalmistamine on seda arvestades veelgi olulisem, ning peab seega kahetsusväärseks, et Albaania erakonnad ei ole saavutanud siiani kokkulepet selles osas, millised muudatused tuleks parema töölevõtmise ja väljaõppe eesmärgil teha seadusesse, milles käsitletakse kohtunike ja prokuröride staatust; ergutab kontrolliasutustele jätkuvalt ette nägema asjakohased finants- ja inimressursid;
16.

juhib tähelepanu 2017. aasta juulis Genfis toimunud kaubandusabi kuuenda ülemaailmse läbivaatamise järeldustele pealkirjaga „Promoting trade, Inclusiveness and Connectivity for Sustainable Development“ („Kaubanduse, kaasatuse ja ühenduvuse edendamine kestliku arengu huvides“); toetab seisukohta, et see peaks olema aluseks konkreetsetele meetmetele e-kaubanduse soodustamiseks ning aitama muuta digitaalsed võimalused, nagu plokiahel kaubanduse valdkonnas tegelikkuseks ning seda ka arenguriikide jaoks; märgib sellega seoses, et investeerimine nii füüsilisse kui ka digitaalsesse taristusse, mis on selles valdkonnas edu saavutamise seisukohast otsustava tähtsusega, on jätkuvalt suur väljakutse; kutsub seetõttu WTO liikmeid edendama nii füüsilisse kui digitaalsesse taristusse tehtavaid investeeringuid, ergutades muu hulgas avaliku ja erasektori partnerlusi;
E.

arvestades, et 2017. aastal oli euroala üldine tööhõive määr 71,0 % ja naiste tööhõive määr 65,4 %; arvestades, et Euroopa Liit on Euroopa 2020. aasta strateegia raames võtnud eesmärgiks saavutada 20–64-aastaste isikute puhul vähemalt 75 % suurune tööhõive, muu hulgas naiste ja vanemate töötajate suurema kaasamise ning rändajate parema tööturule integreerimise kaudu; arvestades, et euroala tööhõive määr ületas 2016. aasta lõpuks kriisieelse kõrge taseme ja kasvas 2018. aasta teises kvartalis eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 1,5 %; arvestades, et see ei küüni siiski mõningates liikmesriikides kümme aastat tagasi registreeritud tasemeni, ning pidades ühtlasi silmas, et Ida-Euroopa riikides võib selle põhjuseks olla pigem kogu elanikkonna pikaajaline vähenemine kui tööturu negatiivsed arengud; arvestades, et endiselt on murettekitav töötajate töötundide arvu vähenemise suundumus, mis on muu hulgas tingitud mittevabatahtlikust osalise tööajaga töötamisest, ning et 2017. aastal täheldati eelnenud aastaga võrreldes väikest vähenemist (0,3 %) ja tase on endiselt ligi 3,0 % madalam kui 2008. aastal (17);
53.

märgib, et avatud, õiglane ja jätkusuutlik kaubandus on majanduslikult soovitav ja sellel on oluline poliitiline mõju; märgib, et pidades silmas poliitikat „Ameerika kõigepealt“ ja uut algatust „Belt and Road Initiative“, on strateegiliselt äärmiselt oluline, et EL kasutaks kaubandust demokraatliku ja kestliku arengu edendamise vahendina ning tugevdaks dialoogi ja tehnilist abi, eelkõige idapartnerluse riikides ja Aafrika partneritega; juhib tähelepanu sellele, et kaubandus ja investeeringud partnerriikides peavad olema seotud kestliku arengu strateegiatega; kutsub komisjoni üles edendama idapartnerluse riikidega sõlmitud assotsieerimislepingute ühetaolist rakendamist; palub komisjonil koostada keskpikas perspektiivis strateegia, mille eesmärk on luua püsivad suhted Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ); märgib, et majanduspartnerluslepingute rakendamisel Aafrika piirkondade ja riikidega ei ole kaubandus ainus tähtis aspekt, vaid oluline on ka, et need oleksid seotud kestliku arengu nõuetega Aafrika riikides; palub komisjonil teha tööd selle nimel, et suurendada valitsuste suutlikkust integreerida jätkusuutliku ja kaasava majandusarenguga seotud küsimused riiklikesse kaubandusstrateegiatesse ja -kavadesse; tuletab meelde, kui tähtis on, et EL süvendaks kaubandusküsimustes koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ÜRO, ILO, OECD ja Maailmapank, pidades silmas üleilmastumisega seotud probleeme; peab sellega seoses kahetsusväärseks asjaolu, et liit ja enamik liikmesriike ei ole saavutanud eesmärki eraldada arengukoostöö rahastamiseks 0,7 % kogurahvatulust;
G.

arvestades, et nagu Europol on teatanud, rõhutas ELi julgeolekuküsimuste eest vastutav volinik Sir Julian King 22. märtsil 2017. aastal oma kõnes Brüsseli 2016. aasta rünnakute mälestusüritusel vägivaldse paremäärmusluse kasvavat ohtu ning kinnitas, et tema andmetel ei ole ühtegi ELi liikmesriiki, keda see mingil moel ei mõjutaks, nimetades eeskätt selle tema sõnul vähemtuntud julgeolekuohu esile toomiseks 2011. aastal Norras toimunud rünnakuid, Ühendkuningriigi parlamendisaadiku Jo Coxi mõrva ning rünnakuid varjupaigakeskuste ja mošeede vastu kogu Euroopas; arvestades, et neofašistide ja neonatside rühmitused eksisteerivad paljudes eri vormides; arvestades, et enamik nendest rühmitustest arvavad teatavad üksikisikud või rühmad ühiskonnast välja; arvestades, et need organisatsioonid kasutavad vähemusrühmade suhtes sageli agressiivset keelt ning üritavad oma käitumist põhjendada sõnavabaduse põhimõttele toetudes; arvestades, et õigus sõnavabadusele ei ole absoluutne;