EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.9.2016 COM(2016) 636 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kuues aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta



1Sissejuhatus Septembris 2015 võttis nõukogu endiselt ELi saabuvaid erakorralisi rändevooge arvestades vastu kaks õiguslikult siduvat otsust, millega loodi ajutine ja erakorraline hädaolukorras ümberpaigutamise mehhanism 106 000 isiku ümber paigutamiseks Kreekast ja Itaaliast kui suurima surve all olevatest riikidest. Nende otsustega väljendati solidaarsust, mis kuulub Euroopa projekti keskmesse. Selleks et tegeleda põhjalikult üleilmse rändekriisiga ja näidata üles solidaarsust kriisist mõjutatud kolmandate riikide suhtes, leppisid liikmesriigid 20. juulil 2015 koos Dublini õigustikuga assotsieerunud riikidega kokku asustada ümber 22 504 rahvusvahelist kaitset vajavat isikut Lähis-Idast, Aafrika Sarve piirkonnast ja Põhja-Aafrikast. Arvestades ümberpaigutamise mehhanismi uudsust ja sellega kaasnevate ülesannete keerulisust, on mehhanismi kasutamise täisvõimsuse saavutamine aega nõudnud. Itaalia, Kreeka ja ümberpaigutamise sihtliikmesriigid pidid looma uued struktuurid ja menetlused, arendama suutlikkust ja vastastikust usaldust ning parandama vastuvõtutingimusi, et majutada märkimisväärset arvu varjupaigataotlejaid, keda võiks ümber paigutada. Nüüd, kaks aastat pärast nõukogu teise otsuse jõustumist, on vundament ümberpaigutamiseks laotud ja mitmeski valdkonnas saavutatud olulisi edusamme. Esmase vastuvõtu keskused on olemas ja esmase vastuvõtu süsteemi rakendatakse ka väljaspool ametlikult esmase vastuvõtu keskuseks nimetatud alasid. Liikmesriigid, ELi asutused ja rahvusvahelised organisatsioonid töötavad koos Itaalia ja Kreekaga, et hallata ELi piire ja rändevooge ning nii Kreekas kui ka Itaalias on loodud ümberpaigutamise soodustamise kord. Nende jõupingutuste tulemusel on loodud tõeliselt euroopalikud operatiivmeeskonnad, võetakse sõrmejälgi peaaegu 100 % juhtudest, on tugevnenud julgeolek ja märkimisväärselt suurenenud ümberpaigutamise taotlejate arv. Eriti on viimastel kuudel kiirenenud ümberpaigutamised Kreekast. Aruandlusperioodi jooksul on märkimisväärne arv liikmesriike hakanud aktiivsemalt ümberpaigutamiskavaga tegelema ja selle tulemusel on ümber paigutatud inimeste arv oluliselt suurenenud. Viimasest aruandlusperioodist saadik on ümber paigutatud 2 595 isikut (2 242 Kreekast), neist omakorda 1 202 alates septembri algusest (1026 Kreekast) võrreldes 776 isikuga eelmisel aruandlusperioodil. Rohkem liikmesriike on väljendanud valmidust aktiivsemalt osaleda. Nõukogu otsuse rakendamise keskpaigaks on ümber paigutatud 5651 isikut (4455 Kreekast ja 1196 Itaaliast). Kuna rändevoog Itaaliasse on endiselt pidev ning Kreekas valitseb endiselt keeruline humanitaarolukord, on ümberpaigutamine ülioluline viis vähendada survet neis riikides. 28. juuni 2016. aasta kohtumisel kordas Euroopa Ülemkogu üleskutset kiirendada ümberpaigutamis- ja ümberasustamiskavade rakendamist. 16. septembri 2016. aasta Bratislava tegevuskavas kinnitati veel kord vajadust kohaldada rändepoliitika suhtes vastutuse ja solidaarsuse põhimõtteid. President Martin Schulzile ja peaminister Robert Ficole saadetud kirjas kordasid president Juncker ja esimene asepresident Timmermans, et pagulaste ümberasustamine Kreekast ja Itaaliast on komisjoni üks prioriteete 2016.–2017. aastal. Nüüd, kus struktuurid ja kord on nõukogu otsuste teisel rakendamisaastal paigas, on sihtliikmesriikidel aeg seni saavutatut edasi viia, vastates julgelt sellistele üleskutsetele ja suurendades jõupingutusi Kreeka ja Itaalia toetamisel, täites oma õigusjärgseid kohustusi ja näidates tegelikkuses üles solidaarsust. Ümberasustamisel ollakse graafikus. Seni on 2015. aasta juuli kavas kokku lepitud 22 504 isikust 10 695 ümber paigutatud, sealhulgas 2 426 pärast viimast aruannet. Suurem osa neist on Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist. ELi ja Türgi avalduses kokkulepitud ja alles 4. aprillist kohaldama asutud meetmete kohaselt on Türgist ELi 1:1 mehhanismi alusel ümber asustatud 1 614 isikut, neist 812 pärast viimast aruannet.

Kuuendas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes pakutakse ajakohastatud ülevaadet pärast viimase, 13. juuli aruande esitamist toimunust ning selles hinnatakse kõikide osalevate sidusrühmade poolt vahemikus 12. juulist 2016 kuni 27. septembrini 2016 (aruandlusperiood) võetud meetmeid vastuseks soovitustele kiirendada ümberasustamis- ja ümberpaigutamiskavade rakendamist. 2Ümberasustamine 2.1Aruandlusperioodi suuremad saavutused Alates 12. juulist 2016 on saabunud Kreekasse 7300 isikut. Eelmise aruandlusperioodiga võrreldes on Kreekasse saabunud rändajate arv suurenenud ja 27. septembri seisuga on see 60 500 rändajat, neist umbes 13 800 isikut saartel ja umbes 46 700 mandril. Aruandlusperioodi jooksul on ümber asustatud isikute arv liikunud positiivses suunas ning septembris märkimisväärselt suurenenud (1 134 ümberasustatut, neist 577 ühe nädala jooksul). Lisaks viis Kreeka varjupaigatalitus tihedas koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga ning komisjoni finantstoetusega 30. juulil läbi suuremahulise eelregistreerimise. Eelregistreeriti kokku 27 592 isikut ja 67 % neist oli kodakondsus, mis vastab ümberpaigutamistingimustele. Varjupaigataotluste esitamise vastuvõttudega alustati 1. septembril ja eelistatakse saatjata alaealisi, eakaid ja raskelt haigeid isikuid. Kreeka varjupaigatalitus on suurendanud suutlikkust töödelda ümberpaigutamistaotlusi ning augustis saadetud taotluste arv ületas olemasolevate kohtade arvu. Nüüd, kus Kreeka varjupaigatalituse suutlikkust töödelda ümberpaigutamistaotlusi on suurendatud, peaksid muud liikmesriigid suurendama suutlikkust luua ja täita ümberpaigutamiskohti. Itaaliasse on 12. juulist saabunud 52 656 isikut. Eritrealaste kui ümberpaigutamistingimustele vastava kodakondsusega isikute sissevool oli endiselt suur (Eritrea on aruandlusperioodil rohkem kui 2000 saabunuga Itaaliasse saabunute päritoluriikide hulgas teisel kohal). Vastavalt Itaalia siseministeeriumi andmetele ootab Itaalias ümberpaigutamist 5 000 eritrealast. Itaaliast tehtud ümberpaigutamiste arv oli sarnane eelmise aruandlusperioodi omaga. Roomas 15. septembril Itaalia ametiasutuste ja komisjoni ühisel juhtimisel toimunud ümberpaigutamise riiklike kontaktpunktide erakorralisel koosolekul välja selgitatud julgeolekuga seotud kitsaskohtade kõrvaldamisel on siiski märkimisväärset edu saavutatud. Lisaks liikmesriikidele osalesid koosolekul ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, Europol ja Frontex. Selle tulemusel peaks ka ümberpaigutamiskava rakendamine Itaalia suhtes märkimisväärselt kiirenema. Itaaliasse saabuvate saatjata alaealiste arv suurenes jätkuvalt (rohkem kui 20 500 saabumist alates jaanuarist, neist rohkem kui 2 800 eritrealast ja 115 iraaklast). Kreekas toimunud suuremahulise eelregistreerimise käigus tuvastati 1225 saatjata alaealist, neist 48 % on ümberpaigutamistingimustele vastav (36 % süürlased ja 12 % iraaklased). Saatjata alaealiste ümberpaigutamiste arv on endiselt väike, aruandlusperioodil paigutati neid ümber vaid 46 ja needki olid Kreekast. Oodatakse siiski, et saatjata alaealiste ümberpaigutamiste arv lähitulevikus kasvab. Selles suhtes on edu saavutatud. Eelkõige on Kreeka teatanud, et pärast eelregisteerimist tegeldakse saatjata alaealistega eelisjärjekorras ja Itaalia kavatseb teha esimese katse neid ümber paigutada. Lisaks pakub nüüd suurem arv liikmesriike (Soome, Luksemburgi ja Portugali kõrval ka Belgia, Madalmaad, Saksamaa ja Hispaania) saatjata alaealiste ümberpaigutamiseks kohti ning oodatakse, et veelgi enam liikmesriike osaleks aktiivselt selle haavatava taotlejatekategooria ümberpaigutamises. 2.2Ümberpaigutamise sihtliikmesriikide võetud meetmed 12. juulist kuni 27. septembrini paigutati ümber veel 2 595 isikut, neist 2 242 Kreekast ja 353 Itaaliast. Prantsusmaa on paigutanud ühe lennu kohta ümber märkimisväärse arvu isikuid ning Saksamaa ja Belgia on osutanud valmidusele jõupingutusi suurendada. Soome, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal on jätkanud iganädalasi ja igakuiseid ümberpaigutusi ning Eesti, Läti, Leedu, Luksemburg ja Malta on suurendanud ümberpaigutuste arvu (iga kuu või üle ühe kuu). Kõige rohkem ümberpaigutusi on teinud Prantsusmaa (1 952), tema järel Soome (690) ja Madalmaad (726). Kreekast on septembri lõpuni kavas 81 ümberpaigutust ja Itaaliast vähemalt 67 ning oktoobri alguses on kavas paigutada ümber veel 134 isikut. Meetmed lubaduste vähesuse probleemi lahendamiseks. Aruandlusperioodi jooksul teatas Saksamaa, et ta esitab iga kuu andmed valmisoleku kohta paigutada kiirkorras ümber rahvusvahelise kaitse taotlejaid (ametlikud lubadused). Nendega kaetaks 500 isikut Itaaliast ja 500 Kreekast. Belgia on teatanud lubadusest paigutada ümber 100 isikut Itaaliast ja 200 isikut Kreekast. Eesti, Läti, Leedu ja Luksemburg on hakanud sagedamini lubadusi andma ning esitavad neid nüüd iga kuu. Need täiendavad Madalmaade, Prantsusmaa, Rumeenia ja Soome igakuiseid ametlikke lubadusi ning Portugali, Sloveenia ja Šveitsi korrapäraseid ametlikke lubadusi. Lisaks osaleb ümberpaigutamiskavas nüüd ka Liechtenstein ja on andnud ametliku lubaduse 10 kohaks Kreekast ning Norra esitas oma Kreekast ümberpaigutamise kava ja andis ametliku lubaduse 20 kohaks.

Aruandlusperioodil on kokku 16 liikmesriiki (Belgia, Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia ja Soome) koos Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga esitanud 4 466 ametlikku lubadust (1 381 Itaalia ja 3 085 Kreeka kohta). Sihtliikmesriikide ametlike lubaduste arv kokku on 13 585 (3 809 Itaalia ja 9 776 Kreeka kohta). Siiski tuleb veelgi pingutada, et kõik liikmesriigid annaksid lubaduse tagada piisav kohtade arv. Komisjon ootab, et rakendusperioodi keskel oleksid vähemalt 50 % liikmesriikide ümberpaigutamistest lubadustega kaetud. Austria ja Ungari ei ole endiselt ainsatki lubadust esitanud ning alates aprillist ei ole Poola teinud midagi oma lubaduste täitmiseks (ei ole esitanud lubadusi ega paigutanud ümber ühtegi taotlejat). Meetmed ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Suurem osa ümberpaigutamiskavas osalevaid liikmesriike ja assotsieerunud riike suurendavad jõupingutusi, et lühendada ümberpaigutamistaotlustele vastamise aega ning jõuda ümberpaigutamisprotokollides nõutava 10 tööpäevani. Üldiselt kiidab suurem osa riike ümberpaigutamistaotlused heaks. Siiski on juhtumeid, kus heakskiidumäära võiks märkimisväärselt suurendada ning tagasilükkamist paremini põhjendada. Muud riigid peaksid järgima ümberpaigutamistaotluste tagasilükkamise piisava põhjendamise head tava nii, nagu seda teevad Madalmaad. Slovakkial ja Tšehhi Vabariigil on muude liikmesriikidega võrreldes endiselt kõrge tagasilükkamiste määr (üle 50 % lükatakse tagasi) ning tagasilükkamise põhjuseks on tavaliselt taotleja isikut tõendava või reisidokumendi puudumine, mida peetakse julgeolekukontrollide korralikku läbiviimist takistavaks teguriks. Kuigi Itaalia ja Kreeka teevad juba enne ümberpaigutamistaotluste saatmist põhjalikke teiseseid julgeolekukontrolle, peaksid liikmesriigid vajaduse korral kasutama reisidokumentideta taotlejate puhul julgeolekukontrollideks täiendavaid meetodeid, näiteks vahetama sõrmejälgi. Meetmed haavatavate taotluse esitajate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Itaaliasse saabus 1. juulist 31. augustini 7 036 saatjata alaealist, neist 1 296 on ümberpaigutamistingimustele vastav kodakondsus (1 211 eritrealast, 44 iraaklast, 40 süürlast, 1 keskaafriklane). Ehkki Kreekasse saabuvate saatjata alaealiste arv samal ajavahemikul on teadmata, on riiklik ühiskondliku solidaarsuse keskus (EKKA) andnud teada, et alates 2016. aasta algusest on seoses majutusega suunatud EKKAsse 3 779 saatjata alaealist. 19. septembril 2016 andis Kreeka komisjonile teada, et saatjata alaealistele on pakkuda veel 860 vastuvõtukohta. Praegu on need kohad täidetud ja 1 487 alaealist ootab sobilikku majutust. Eelregistreerimisest saadud andmete kohaselt oli 19. septembril 1225 saatjata alaealist. 19. septembri seisuga on Kreekas hinnanguliselt 2 477 saatjata alaealist. Saatjata alaealiste ümberpaigutamine on jätkuvalt aeglane. Alates 12. juulist on Kreekast 46 saatjata alaealist ümber paigutatud (Hispaaniasse, Luksemburgi, Madalmaadesse, Portugali, Saksamaale ja Soome), nii et kokku on ümber paigutatud vaid 75 saatjata alaealist. Meetmed, mis tugevdavad EASO suutlikkust toetada Itaaliat ja Kreekat. 28. juulil 2016 saatis EASO meeldetuletuse viienda üleskutse kohta ekspertide leidmiseks, et toetada ümberpaigutamist Kreekas, sest ekspertide lähetusaeg lõpeb ja nende asemele on vaja lähetada uued eksperdid. Ka komisjon saatis augustis liikmesriikidele tungiva kirja, et need lähetaksid kogenumaid eksperte ja pikemaks ajaks. Liikmesriigid on selle meeldetuletuse peale lähetanud EASOsse 28 eksperti. Kreekasse on lähetatud 27. septembri seisuga 27 varjupaigaeksperti ja 27 tõlki, mis ei ole piisav praeguses olukorras, kus toimikute arv on suuremahulise eelregistreerimise tulemusel kasvanud. Et viia ekspertide koguarv Itaalia ametiasutustega kokku lepitud hädaolukorra lahendamise kavas ette nähtud 74 eksperdini, avaldati 28. mail EASO kõige viimane üleskutse 35 eksperdi leidmiseks. 27. septembriks 2016 oli saadud 76 pakkumist. 2016. aasta 27. septembri seisuga on Itaaliasse lähetatud 33 varjupaigaeksperti ja 35 kultuurivahendajat, kuid see ei ole siiski piisav, et tulla toime suure arvu ümberpaigutamistingimustele vastavate saabunutega ning see jääb alla hädaolukorra lahendamise kava kohaselt vajatavate ekspertide arvule. Lühiajalised lähetused häirivad väga ümberpaigutamise üldist töökorraldust nii Itaalias kui ka Kreekas. Lähetuse lõppemisel aeglustub registreerimine kuni asendaja saabumiseni. Lühiajalised lähetused mõjutavad ka ümberpaigutamistoimikute kvaliteeti, sest eksperdid peavad end enne töökorraga kurssi viima. EASO piisava kohaloleku tagamiseks ning nii Itaalia kui ka Kreeka meeskondade töötlemismahtude suurendamiseks on vaja rohkem ja pikemaajalisi lähetusi. 2.3Kreeka ja Itaalia võetud meetmed, sealhulgas tegevuskavade olulised elemendid Kreeka

Meetmed rändajate registreerimise ja menetlemise kiirendamiseks. Kreeka varjupaigatalitus lõpetas suuremahulise eelregistreerimise 30. juulil. Eelregistreeriti kokku 27 592 isikut ja 67 % neist oli ümberpaigutamistingimustele vastav kodakondsus (umbes 18 000 isikut, 54 % süürlased ja 13 % iraaklased). Selle suuremahulise operatsiooniga anti tuhandetele inimestele varjupaigataotleja kaart, nii et nad saaksid seaduslikult Kreekas viibida ning kasutada tervishoiu- ja haridusteenuseid. Varjupaigataotluste esitamise vastuvõttudega alustati 1. septembril ja eelistatakse saatjata alaealisi, eakaid ja raskelt haigeid isikuid. Eelregistreeritud isikud lisatakse juba registreeritud ja ümberpaigutamiskavasse kantud isikutele. Selle tulemusel on ümberpaigutamise kiirendamisest saamas prioriteet, et vältida toimikute haldamatut kuhjumist, mis võib ka kava usaldusväärsust mõjutada. Meetmed Kreeka varjupaigatalituse registreerimissuutlikkuse suurendamiseks. Kreeka varjupaigatalitus on alustanud 177 uue töötaja värbamist novembri keskpaigaks, et suurendada majutuse pakkumise ja taotluste töötlemise suutlikkust. 56 ametnikku hakkaksid registreerima ümberpaigutamistingimustele vastavaid taotlejaid. Kreeka varjupaigatalituse eesmärk on eelregistreeritud isikute taotluste vastuvõtt nelja kuni viie kuu jooksul ja hiljemalt 2017. aasta märtsiks. Kreeka ametiasutused teatasid 14. juuli 2016. aasta kirjas, et uusi töötajaid ei saa kiiremini värvata, kuna napib kogenud töötajaid, kes saaksid koolitada, juhendada ja jälgida värskelt värvatuid. 26. septembril 2016 hakkab Ateenas uutes ruumides (Alimoses) tööle ümberpaigutamisüksus, mis pakub hädasti vajatavaid uusi ruume, et suurendada ümberpaigutamistegevuse mahtu (registreerimine ja teavitamine). Varjupaigatalituse/EASO registreerimisega tegelevad ühisrühmad koosnevad 27. septembri seisuga 7 eksperdist Ateenas, 6 Thessalonikis ja 4 Alexandropoulis. Kuna Kreeka varjupaigatalitus vajab veel kogenud ning konkreetsete oskustega töötajaid (arvestades uusi värbamisi), pakub EASO mitmekülgsemat tuge. Keskmiselt registreerib Kreeka varjupaigatalitus EASO abil iga päev 113 ümberpaigutamistingimustele vastavat taotlejat. Kui uued töötajad vilunumaks muutuvad ja EASO mitmekülgset tuge osutab, peaks päeva keskmine kerkima hakkama. Kuigi Kreeka esitatavate ümberpaigutamistaotluste ja nende liikmesriikide poolt vastuvõtmise vahe on aruandlusperioodil vähenenud, on Kreeka varjupaigatalituse ja lubaduste koguarvu vahe oluliselt kasvanud. See vahe muutus tõsiseks probleemiks augusti viimasel nädalal, kui Kreeka varjupaigatalitus ei saanud esitada ümberpaigutamistaotlusi, sest kasutatavatest kohtadest jäi vajaka ning suuremahulise eelregistreerimise tulemusel võib olukord veelgi keerulisemaks muutuda. Meetmed Kreeka vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks. 14. septembri seisuga on Kreeka kogu vastuvõtusuutlikkus 62 987 kohta mandril asuvates ajutistes ja alalistes vastuvõtukeskustes, mis on ette nähtud nii ebaseaduslikele rändajatele kui ka potentsiaalselt rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele, kes on väljendanud soovi esitada varjupaigataotlus või kes on selle esitanud. Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt peaks mandril asuva 39 alalise keskuse plaanipärane mahutavus olema 32 700 kohta. 19. septembri kirjas kinnitas Kreeka, et ELi standarditele vastavate inimväärsete elamistingimustega uute keskuste asukoht on välja valitud ja neid hakatakse renoveerima. Need plaanid tuleb igal juhul kiirkorras ellu viia ning arvestades, et mõned ajutised keskused kohandatakse alalisteks, jääb alles ka piisav võimalus majutada ootamatute saabumiste korral ajutistesse keskustesse isikuid, kes mujale ei mahu. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast olid 19. septembri seisuga 12045 olemas, sealhulgas 3404 kohta hotellides /tervikhoonetes, 6559 kohta korterites, 385 peredes ja 507 kohta saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades. 20. septembri seisuga on loodud aga vaid üks kolmest Kreeka ametiasutuste lubatud ümberpaigutamiskeskusest (Lagadikia). 19. septembri seisuga oli keskuses kasutada 1190 kohta. Ülejäänud kahe jaoks ei ole Kreeka ametiasutused veel eraldanud sobivaid alasid. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Kreeka ametiasutused peavad jätkuvalt läbirääkimisi selle üle, kas eraldi ümberpaigutamiskeskuste rajamiseks oleks võimalik eraldada rohkem alasid, eelkõige Atika piirkonda. Kolme ümberpaigutamiskeskusse peaks olema võimalik majutada 6000 isikut. Nagu viiendas aruandes mainitud, tuleks need alad määrata kiirkorras, et suuremahulise eelregistreerimise järel ei tekiks ümberpaigutamise viimastes etappides probleeme. Itaalia Meetmed esmase vastuvõtu keskuste arvu suurendamiseks ja nende täies mahutuses kasutusse võtmiseks. Viimaste kuude jooksul saabunute arvu suurenemine on näidanud, et praegu tegutseva nelja esmase vastuvõtu keskuse (Pozzallo, Lampedusa, Trapani ja Taranto) 1600 kohta ei ole piisavad. Lisaks toimub suur hulk maabumisi (ligi 70 %) väljaspool esmase vastuvõtu keskusi. Kuigi ettevalmistusi on juba tehtud, peaks Itaalia kiirendama juba välja kuulutatud täiendavate esmase vastuvõtu keskuste avamist. Esmase vastuvõtu süsteemi ja esmase vastuvõtu keskuste standardset töökorda tuleks süstemaatiliselt rakendada ka muudes maabumiskohtades nii palju kui võimalik. Selle osa on piisava hulga töötajate pakkumine ELi ametitele (Frontex, Europol, EASO). Lisaks tuleks igal võimalusel ette näha piisav vastuvõtustruktuur, eriti neis sadamates, mida ei kohandata kiirkorras ümber täieõiguslikeks esmase vastuvõtu keskusteks. Kuna saatjata alaealisi maabub Itaalias üha rohkem, peaks igas esmase vastuvõtu keskuses looma neile eraldi alad ja pakkuma eriabi ning paigutamine esmase vastuvõtu keskusesse või sellele järgnevasse keskusesse peaks toimuma võimalikult kiiresti. Kuigi õiguslikke piiranguid siin ei ole, peaks rändajatega tegelema võimalikult kiiresti ja maksimaalselt 72 tunni jooksul. Meetmed koordineerimise parandamiseks. Pärast esmase vastuvõtu keskuste standardse töökorra avaldamist juunis ning esimesi koolitusi, hakkab töökorra koostanud rühm jälgima selle rakendamist, sealhulgas koostab rakendamise indikaatorid. Rühma esimene koosolek toimub 26. septembril. Prefektuuride ja esmase vastuvõtu keskusi haldavate üksuste uued ja pikendatud lepingud peavad olema esmase vastuvõtu keskuste standardse töökorraga kooskõlas. Esmase vastuvõtu keskuste tööd mõjutab endiselt Itaalia määratava koordinaatori puudumine neis keskustes.

Meetmed ümberpaigutamistaotlustele vastamise aja lühendamiseks. Ümberpaigutamise riiklike kontaktpunktide erakorralisel koosolekul saavutati kokkulepe julgeolekuküsimuste puhul kasutatava lähenemisviisi üle. Võttes arvesse paljusid komisjoni poolt neljandas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes esitatud soovitusi, lubasid osalejad eelkõige suurendada Europoli kaasatust, et lihtsustada sõrmejälgede vahetamist ning teha täiendavaid julgeolekuküsitlusi, ning EASO kaasatust, et teha täiendavaid välistamisküsitlusi. See tähendab, et ümberpaigutamised Itaaliast peaksid nüüd hoogu juurde saama. Meetmed haavatavate taotluse esitajate, sh saatjata alaealiste ümberpaigutamisega seotud probleemide lahendamiseks. Itaaliast ei ole saatjata alaealisi veel ümber paigutatud. Menetluse rakendamine on kõige suurem prioriteet, sest Itaaliasse on sel aastal saabunud peaaegu 3000 saatjata alaealist (peamiselt Eritreast), kes vastavad ümberpaigutamistingimustele. Mitu liikmesriiki näitas üles huvi, kui Itaalia teatas katseprojektist paigutada ümber saatjata alaealisi. Selle katseprojekti kiireks elluviimiseks ning saatjata alaealiste ümberpaigutamiseks üldiselt peaks Itaalia määrama potentsiaalsetele kandidaatidele vähemalt ühe eripunkti, kuhu võiks appi saata EASO. Meetmed teisese rände piiramiseks. Itaalia ametiasutused on teisese rände piiramiseks võtnud meetmeid. Itaalia politsei saadab korrapäraselt riigi lõunaosast ebaseaduslikult põhjaossa liikunud rändajad tagasi lõunaosas asuvatesse vastuvõtukeskustesse. Potentsiaalsete taotlejate paremaks informeerimiseks ümberpaigutamiskavast arutatakse praegu täiendavate EASO rühmade võimalikku kasutamist aladel, kus asub palju ümberpaigutamistingimustele vastavaid taotlejaid (eriti eritrealasi). Ebaseaduslike rändajate viibimist ja liikumist Itaalia territooriumil tuleks tähelepanelikult jälgida ning ebaseaduslikku teisest rännet ennetada. 2.4Komisjoni ja ELi asutuste võetud meetmed Euroopa Komisjon Komisjon toetab endiselt igapäevaselt Itaaliat ja Kreekat kohapeal, aidates koordineerimist eri sidusrühmadega ning pakkudes Kreeka ja Itaalia ametiasutustele abi probleemide väljaselgitamisel, nende kiirel lahendamisel ja töökorra väljatöötamisel. Osana sellest abist kohtusid kontaktametnikud 13. septembril Ateenas ja arutasid eelregistreerimise tulemusi ning kavandasid Kreeka ametiasutuste ja sihtliikmesriikidega edasisist tegevust, sealhulgas otsisid liikmesriike, kes oleksid valmis võtma vastu saatjata alaealisi. 15. septembril Itaalias kohalike ametiasutuste kaasjuhtimisel toimunud riiklike kontaktpunktide erakorralisel koosolekul otsiti lahendusi peamistele Itaalias ümberpaigutamist aeglustavatele probleemidele, seda eriti julgeolekuvaldkonnas. Komisjon suhtleb pidevalt sihtliikmesriikidega, et selgitada kahepoolselt välja võimalikud ümberpaigutamisprotsessi takistused ja lahendused neile. Euroopa Komisjon on jätkuvalt eraldanud Kreekale märkimisväärselt raha, et toetada riiki tema jõupingutustes viia varjupaigasüsteem vastavusse ELi standarditega. Aruandlusperioodi jooksul eraldati Kreeka ametiasutustele umbes 90 miljonit eurot, et tugevdada riigi suutlikkust parandada elamistingimusi pagulaskeskustes ning pakkuda seal esmaseid tervishoiuteenuseid ning pakkuda vastuvõtukohti ja tervishoiuteenuseid ka rändajatele. Koos viimase rahastamisega on Kreekale alates 2015. aasta algusest kas otse, st. riigi ametiasutuste kaudu, või Kreekas tegutsevate Euroopa Liidu ametite või rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel eraldatud kokku 352 miljoni euro väärtuses erakorralist abi. Abi on antud ELi siseküsimuste vahenditest (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond AMIF ja ISF). See erakorraline rahastamine lisandub 509 miljonile eurole, mis on Kreekale eraldatud ajavahemikuks 2014–2020 riiklike programmide kaudu (294,5 miljonit eurot AMIFi ja 214,7 miljonit eurot ISFi raames). Hiljuti loodud erakorralise toetuse instrumendi kaudu pakutakse humanitaarabi partnerorganisatsioonidele olulist toetust (umbes 198 miljonit eurot) rändajate ja pagulaste elementaarsete humanitaarvajaduste katmiseks. Itaalia ametiasutustele on pakutud rahastamist ka selleks, et toetada toimetulekut riiki saabuvate rändajate / varjupaigataotlejate arvu suurenemisega. Aruandlusperioodi jooksul eraldas komisjon Itaalia rannikuvalvele ja Itaalia mereväele ISFi erakorralise abi raames 3,2 miljonit eurot. Praeguseks on komisjon andnud Itaaliale AMIFi ja ISFi kaudu kokku 23,5 miljoni euro ulatuses erakorralist abi. See summa lisandub Itaaliale AMIFi (347,7 miljonit eurot) ja ISFi (244,9 miljonit eurot) riiklike programmide kaudu antud 592,6 miljonile eurole.

Komisjon on nõukogu ümberpaigutamist käsitlevate otsuste rakendamise järelevalve raames väljendanud oma muret liikmesriikidele, kes on kohustuste täitmisel graafikust maas, ja teeb seda ka edaspidi. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet Meetmed ümberpaigutamisprotsessi kiirendamiseks ning Kreeka ja Itaalia varjupaigatalituse registreerimissuutlikkuse suurendamiseks. Eksperte värvatakse eri ülesanneteks. Kreekas toetab 20 eksperti registreerimisprotsessi otseselt ühise menetlemise kaudu. Veel 7 eksperti tegelevad teavitustööga, hallates kaht telefoniliini ning jagades laagrites teavet registreerimise, ümberpaigutamise ja Dublini menetluste kohta.Kooskõlas soovitustega täiustada sobitusmenetlust, mille eesmärk on kokku viia taotlejad ja konkreetsed liikmesriigid, on EASO koostanud tegevuskava, mida hakatakse oktoobris rakendama. Pärast eelregistreerimist tegeleb Kreeka varjupaigatalitus oma registreerimissuutlikkuse suurendamisega. EASO mitmekesistab ümberpaigutamisprotsessile pakutavat tuge, kaasab rohkem eksperte, kes tegeleksid haavatavuse ja lapse huvide hindamise, välistamisindikaatorite, Dublini määruse, perekonna ühtsuse ja võltsitud dokumentidega. Eksperdid hakkavad tegelema keeruliste juhtumitega, et muuta tavapäraste juhtumite registreerimise protsess sujuvamaks ning tagada ümberpaigutamistoimikute kvaliteet. Endiselt on ümberpaigutamismenetluse eri etappides alates teabe esitamisest kuni registreerimise ja sobitamismenetluseni tarvis rohkem tuge. Selleks et registreerimissuutlikkust veelgi suurendada, hangib EASO Thessaloniki jaoks mobiilsed kontorid. 11.–15. juulini tegi EASO haldusnõukogu esindav delegatsioon Kreekast toimuva ümberpaigutamise vajaduste analüüsimiseks missiooni. Delegatsioon järeldas, et ümberpaigutamised edenevad hästi ja esitas hulga soovitusi, mis on kooskõlas nii praeguses kui ka eelmistes aruannetes esitatutega. EASO jälgib muude soovituste järelmeetmeid lühemas perspektiivis, üksikasjalikumalt ja praktilise külje pealt. EASO tegeleb parajasti liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest pärit 33 eksperdi (74 soovitust) saatmisega Itaaliasse : 10 eksperti esmase vastuvõtu keskustesse, 8 eksperti kahte mobiilsesse meeskonda (Roomas ja Catanias), 11 eksperti registreerimispunktidesse ning 4 eksperti Dublini üksusse Roomas. EASO värbab ümberpaigutamisprotsessi toetamiseks ka 48 kultuurivahendajat (araabia, tigrinja ja kurdi keele jaoks). 27. septembri seisuga on kohapeal 35 kultuurivahendajat. 3Ümberasustamine Osalevatelt riikidelt saadud teabe kohaselt oli 20. juuli 2015. aasta ümberasustamiskava kohaselt 26. septembriks 2016 asustatud ümber 10 695 inimest 21 riiki (Austria, Belgia, Eesti, Iirimaa, Island, Itaalia, Leedu, Liechtenstein, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Norra, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik). Pisut aasta pärast kavaga alustamist on Rootsi ja Ühendkuningriik esimesed oma lubadused täitnud liikmesriigid – nad on ümber asustanud vastavalt 491 ja 2200 rahvusvahelist kaitset vajavat isikut. Assotsieerunud riikidest on Šveits ja Liechtenstein oma lubadused juba varem täitnud. Enamik kavas osalevaid riike märkis, et nende ümberasustamisalane tegevus oli suunatud peamiselt, kuid mitte ainult Jordaanias, Liibanonis ja Türgis viibivatele süürlastele. Nad on tegelenud ka süürlaste Türgist ümber asustamisega vastavalt ELi ja Türgi 18. märtsi avaldusele. Ümberasustamine Türgist kasvab jätkuvalt, kuna liikmesriigid lõpetavad toimikute hindamise, mis on neile Türgi poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kaudu esitatud. Alates 4. aprillist 2016 on Türgist 1:1 mehhanismi ümberasustamise osa alusel asustatud ümber 1 614 süürlast. Kavas osaleb aktiivselt järjest rohkem liikmesriike. Pärast viimast eduaruannet on lisaks Hispaaniale, Itaaliale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Madalmaadele, Portugalile, Rootsile, Saksamaale ja Soomele toimunud ümberasustamine ka Belgiasse, Eestisse ja Prantsusmaale. ELi ja Türgi 18. märtsi avalduses nähti ette vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava aktiveerimine Türgiga niipea, kui ebaseaduslikud piiriületamised Türgi ja ELi vahel on lõpetatud või on neid vähemalt olulisel määral ja jätkusuutlikult vähendatud. Nõukogu koostab tihedas koostööd komisjoni, EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga kava standardset töökorda. Türgile 28. juunil esitletud töökorra teksti arutatakse endiselt ning selle viimistlemiseks peavad liikmesriigid ja Türgi veel kohtuma.

Jätkatud on ka arutelusid komisjoni ettepaneku üle muuta nõukogu otsust (EL) 2015/1601, et võimaldada liikmesriikidel täita ümberasustamisega kaasnevad kohustused seni jagamata 54 000 koha puhul ja lubada oma territooriumile Türgis viibivad ja selgelt rahvusvahelist kaitset vajavad süürlased kas ümberasustamise või muu seadusliku vastuvõtmise teel. Nõukogu andis 21. septembril nõusoleku minimaalsete parandusettepanekutega ning Euroopa Parlamendis toimus hääletamine 15. septembril 2016. Nõukogult oodatakse ettepaneku vastuvõtmist lähipäevil. Komisjon võttis 13. juulil vastu ettepaneku määruse kohta, millega luuakse liidu ümberasustamisraamistik, et koostada ühine Euroopa ümberasustamispoliitika, millega tagada rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele seaduslikud ja ohutud võimalused Euroopasse saabuda. Kaasseadusandjad arutavad praegu seda teksti. 4Edasised sammud Nagu president Juncker kõnes olukorrast Euroopa Liidus rõhutas, on solidaarsus liitu koos hoidev jõud ja seda näidatakse kõige varmamalt üles hädaolukordades. Kreekas ja Itaalias valitseb endiselt hädaolukord, mis nõuab kõikidelt liikmeriikidelt solidaarset käitumist. Riigipead ja valitsusjuhid on eri platvormidel korduvalt tunnistanud olukorra tõsidust ja kutsunud üles kiirendama ümberpaigutamiskava rakendamist kui solidaarsuse peamist väljendusviisi. Komisjon tunnustab tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, mis kajastuvad ümberpaigutamise määra järk-järgulises suurenemises, eelkõige Kreekas. Kreeka on edukalt lõpule viinud keerulise eelregistreerimise, millega aidati selgitada välja mandril asuvaid rahvusvahelist kaitset vajavaid isikuid. Nüüd püüab Kreeka tagada, et ümberpaigutamistaotlused vaadataks läbi kiiresti, nelja kuni viie kuu jooksul. Itaalia on jätkuvalt suurendanud taotluste töötlemise suutlikkust ja näidanud üles paindlikkust seoses sihtliikmesriikide tõstatatud julgeolekuprobleemidega. Selleks et kiirendada ümberpaigutamisprotsessi, suurendavad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, EASO, Frontex ja Europol toetust Itaaliale ja Kreekale. Mõned liikmesriigid on ümberpaigutamisele tõeliselt pühendunud ja aidanud kaasa viimastel kuudel saavutatud positiivsetele muutustele. Siiski ei ole veel saavutatud tulemusi, mis vastaksid võetud kohustuste ja probleemi ulatuslikkusele. Riigipeade või valitsusjuhtide üleskutsetele peab nüüd järgnema pädevate riigi tasandi talituste täpselt suunitletud tegevus kohapeal. Esimeses ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes märkis komisjon, et ümberpaigutamiste arv peaks olema vähemalt 6000 inimest kuus. Nüüd, nõukogu otsuste teisel rakendusaastal, kehtib see eesmärk endiselt. Nõukogu otsuste kohaste juriidiliste kohustuste täitmine eeldab lubaduste arvu ja nende korrapärase esitamise märkimisväärset suurendamist ning ümberpaigutamise kiirendamist lähikuudel. Seega kutsub komisjon liikmesriike neid kohustusi täielikult täitma. Selleks kutsub komisjon liikmesriike kooskõlas oma kvootidega regulaarselt lubadusi esitama ja paigutama taotlejaid ümber nii Itaaliast kui ka Kreekast ning lähetama eksperte EASO eri üleskutsete peale ja tagama pikemaajalised lähetused ning kogenumad ja spetsiifiliste valdkondade eksperdid. Need liikmesriigid, kes ei ole veel andnud lubadusi ega kedagi veel ümber paigutanud, peaksid seda viivitamata tegema. Itaalia ja Kreeka peaksid omalt poolt suurendama taotluste töötlemise suutlikkust. Kreeka peaks ka esimesel võimalusel avama veel avamata ümberpaigutamiskeskused ja Itaalia asuma esimesi saatjata alaealisi ümber paigutama. Komisjon jälgib jätkuvalt tähelepanelikult kahe ümberpaigutamist käsitleva nõukogu otsuse rakendamist ja esitab korrapäraselt aruande. Komisjon jätab endale õiguse võtta meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei täida oma kohustusi.