[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 07.09.2005

KOM(2005) 412 lõplik

2005/0169 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ÜLDKAALUTLUSED

2004. aastal sai Kreekast esimene sisepiirideta Schengeni alasse kuuluv liikmesriik, kelle territooriumil toimusid olümpia- ja paraolümpiamängud. Et Kreeka saaks täita talle Rahvusvahelise Olümpiakomitee poolt antud ülesannet ja edendamaks spordi hariduslikku väärtust, võttis EL vastu erimeetmed Schengeni viisa andmise hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele. Nende meetmete võtmist õigustas sündmuse erandlikkus ning Kreeka vajadus täita olümpiahartast tulenevaid ülesandeid, mille alusel on olümpiapere liikmetel õigus pääseda korraldava riigi territooriumile, kahjustamata Schengeni ala peamisi põhimõtteid ja selle tõrgeteta toimimist.

Selleks võttis nõukogu 15. juulil 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1295/2003,[1] mille eesmärk oli viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamine olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel.

Kuigi selles säilitati viisakohustus nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse seda nõuet määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud,[2] sätestati määruses (EÜ) nr 1295/2003 olümpiapere liikmete viisataotluste esitamise hõlbustatud kord olümpiale akrediteerimissüsteemi kaudu, et lihtsustada tõendavate dokumentide nõuet ja võimaldada viisa andmist eriviisanumbrina, mis kantakse olümpia akrediteerimiskaardile. Täiendavalt piirati olümpiapere liikmete kontrollimist välispiiridel ja piirduti vaid hädavajaliku kontrolliga, võttes arvesse viisade suhtes kohaldatavaid erisätteid. Erandisüsteem kehtis üksnes 2004. aasta Ateena olümpia- ja paraolümpiamängude ajal.

Määruse (EÜ) nr 1295/2003 artiklis 10 on sätestatud, et Kreeka rakendatud erandikorrale tuleb pärast paraolümpiamängude lõppu anda hinnang aruande alusel, mille Kreeka esitab nelja kuu jooksul pärast seda kuupäeva, ja mis tahes teabe alusel, mille on esitanud teised liikmesriigid sama aja jooksul. Saadud teabe alusel on komisjon koostanud hinnangu erandisüsteemi toimimise kohta ja andnud aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kuidas selline erandikord tegelikkuses toimis. Hinnangu on eesmärk on tagada kogu erandikorra tõhusus, pidades silmas võimalust võtta vastu samasugused sätted 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks ning ka teiste liikmesriikide jaoks, kelle linnad võidakse tulevikus valida olümpia- ja paraolümpiamängude korralduskohaks. Nõukogu ja komisjon väitsid, et „hinnates käesolevas määruses sätestatud viisade andmise erandikorda olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel Ateenas ja kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, pööratakse eritähelepanu sellele, kas olümpiapere liikmetele 2004. aasta olümpiamängude organiseerimiskomitee poolt antud ja pädevate Kreeka ametiasutuste antud viisat sisaldava akrediteerimiskaardi turvalisuse tase mõjutab erandikorra nõuetekohast toimimist“.

Kreeka ametiasutused esitasid 2005. aasta veebruaris komisjonile ja nõukogule aruande määruse (EÜ) nr 1295/2003 rakendamise kohta.[3] Aruandes rõhutati erandisüsteemi edukat rakendamist ja kinnitati, et määruse sätted lubasid rakendada tõhusat ja paindlikku viisarežiimi, mille alusel sai Kreeka Schengeni liikmesriigina täita olümpiahartast tulenevat kohustust, vähendamata julgeolekutaset sisepiirideta ühisalal.

Kreeka ametiasutuste esitatud teabe alusel moodustati Kreeka seaduse nr 3207/2003 alusel välisministeeriumi eritalitusena olümpiakonsulaat, mis vaatas läbi viisataotlusi ja andis viisasid olümpiaperele. Olümpiakonsulaat andis 13 077 ühtset viisat. Taotlused saadi elektrooniliselt 2004. aasta Ateena olümpiamängude organiseerimiskomitee akrediteerimisosakonnalt, järgides menetlust, mida on kirjeldatud määruses kooskõlas 2004. aasta Ateena akrediteerimiskaardi käsiraamatuga. 2004. aasta olümpiamängude olümpiapere liikmete valimisse oli kaasatud 298 vastutatavat organisatsiooni, paraolümpiamängude puhul oli neid 321. Olümpia akrediteerimiskaardid vastasid ühises ministrite otsuses 1016/114/125–a sisalduva tehnospetsifikaadi kohastele kõrgeimatele turvalisusstandarditele (mis käsitlevad kaardi mittekonfidentsiaalset osa). 2004. aasta Ateena olümpia akrediteerimiskaardi turvalisusstandardid vastasid ühtse viisavormi turvalisusstandarditele, sisaldades nii nähtavaid kui nähtamatuid optilisi ja füüsilisi turvaelemente, kaitstes fotot ja isikuandmevälju nii, et nende võltsimine oli äärmiselt keeruline. Kuigi erandiperioodi (olümpia- ja paraolümpiamängud) kogupikkus oli 108 päeva ja mõned olümpiapere liikmed olid akrediteeritud mõlematele mängudele, ei täheldatud 90 päeva pikkuse maksimaalse kohalviibimise põhireegli rikkumisi. Tõhusa sidepidamise tagamiseks Schengeni partneritega võtsid Kreeka ametiasutused erandiperioodi jooksul näiteks järgmisi meetmeid: kontaktpunktide võrk Schengeni riikide saatkondades Ateenas, sidevõrk ja ühendused Schengeni riikide pealinnades, ööpäevaringne valvekõnekeskus, eriveebisait turvalise juurdepääsukoodiga ja tasuta infotelefon.

Kõik märkused, mida liikmesriigid esitasid aprilli lõpuni 2005, kinnitasid erandisüsteemi head toimimist 2004. aasta Ateena olümpia- ja paraolümpiamängude ajal ning kogu korra tõhusust, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1295/2003.

Selle positiivse kogemuse alusel soovitatakse komisjoni talituste aruandes erandisüsteemi toimimise kohta, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1295/2003 (meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel), et EL võtaks vastu peaaegu samasuguse korra, et 2006. aasta Torino taliolümpiamängude korraldajariik Itaalia saaks täita olümpiahartaga kooskõlas olevat kohustust.

Samasuguse erandisüsteemi kehtestamine 2006. aasta Torino mängude jaoks on õigustatud, isegi kui 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude osaliste arv on eeldatavasti väiksem kui 2004. aastal Ateenas. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks on eeldatavasti vaja 3000 viisat.

Seoses sellega järgitakse käesolevas ettepanekus samu põhimõtteid kui määruses (EÜ) nr 1295/2003: viisanõue säilitatakse nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse seda nõuet kodakondsuse tõttu määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel; kavandatud korra eesmärk on vaid hõlbustada viisataotluste esitamist ja lihtsustada viisade andmise vormi; erandit kohaldatakse üksnes 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal. See periood on 2006. aasta taliolümpiamängude puhul 10. jaanuarist 2006 (üks kuu enne ametlikku avamist 10. veebruaril) 26. märtsini 2006 (üks kuu pärast mängude lõpetamist 26. veebruaril) ja 2006. aasta paraolümpia talimängude puhul 10. veebruarist 2006 (üks kuu enne ametlikku avamist 10. märtsil) 19. aprillini 2006 (üks kuu pärast mängude lõpetamist 19. märtsil).

Määruse (EÜ) nr 1295/2003 väga rahuldava toimimise tõttu „kopeeritakse“ ettepanekus selle sätteid, neid 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude jaoks vaid kohandades:

- erandina Schengeni acquis ’ eeskirjadest ei pea viisat taotlevad üksikisikud minema konsulaati viisataotluse esitamiseks ega viisa kättesaamiseks ning taotlust ei tule esitada selleks ettenähtud standardsel Schengeni vormil. Viisataotlusega esitatavate tõendavate dokumentide nõudeid on samuti leevendatud. Viisat ei anta kleebisena, see vormistatakse erinumbrina 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude akrediteerimiskaardil. Kavandatav süsteem ei mõjuta mingil moel Schengeni acquis’ eeskirju, mis käsitlevad avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks nõutavaid menetlusi ja tõendamist;

- olümpiapere liikmete esitamise eest vastutavad organisatsioonid esitavad 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele koos akrediteerimistaotlusega nende isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet ja kes osalevad 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel;

- asjaomaste isikute põhiandmed, nagu nimi, eesnimi, sugu, sünniaeg ja -koht ning passi number, selle tüüp ja kehtivusaeg edastatakse akrediteerimiskaardi taotlusvormil. Iga isiku puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saadab 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee selle vormi koopia asutusele, kes vastutab viisade väljaandmise eest Itaalias;

- pärast seda, kui vastutatav asutus on kontrollinud iga viisataotlust kooskõlas acquis communautaire ’iga, teatab ta antud viisa numbri 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele. Antav viisa on ühtne mitmekordne viisa, mis kehtib maksimaalselt ainult kolm kuud alates esimesest sissesõidust. Kui ühtse viisa andmise tingimused ei ole täidetud, võivad Itaalia ametiasutused anda olümpiapere liikmetele piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid. Kui olümpiapere liikmete viibimine ületab eeldatavasti kolmekuulist maksimaalset aega, võivad Itaalia ametiasutused anda ajutisi erielamislubasid kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega;

- olümpiapere liikmele antud viisa kantakse akrediteerimiskaardile, märkides sellel asjaomase isiku viisa ja passi numbrid;

- kogu erandiperioodi jooksul teatavad Itaalia ametiasutused teistele Schengeni riikidele kõigist asjaoludest ja sündmustest, mis võivad mõjutada julgeolekutaset Schengeni alal, ja edastavad neile kõik asjassepuutuvad andmed;

- eespool kirjeldatud erandimenetlus ei välista võimalust, et olümpiapere liige esitab individuaalse viisataotluse kooskõlas Schengeni acquis ’ga;

- käesolev ettepanek ei puuduta neid olümpiapere liikmeid, kes on kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ja kellel on Schengeni acquis ’d rakendava liikmesriigi antud elamisluba või ajutine elamisluba. Elamislubade omanikud teatavad sellest, kui nad täidavad akrediteerimiskaardi taotlusvormi;

- ettepanekus on sätestatud erandikorra hindamine pärast olümpia- ja paraolümpiamänge. Komisjon esitab nõukogule ja parlamendile aruande Itaalia ametiasutuste koostatud aruande ja asjaomaste liikmesriikide edastatud teabe alusel;

- kui käesolevas ettepanekus ei ole sätestatud konkreetseid erandeid, kohaldatakse viisasid ja liikmeriikide välispiiride kontrolli käsitlevaid acquis communautaire ’i asjaomaseid sätteid.

2. PROPORTSIONAALSUS

EÜ asutamislepingu artiklis 5 on sätestatud, et „ükski ühenduse meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks“. Ühenduse võetavate meetmete vorm peab olema kõige lihtsam, mis võimaldab ettepanekul saavutada oma eesmärki, ning neid meetmeid tuleb rakendada võimalikult tõhusalt.

Ettepanekus on sätestatud olümpiapere liikmetele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajaks erand asjaomastest Schengeni acquis ’ sätetest, mis käsitlevad viisa taotlemise ja andmise menetlusi. Eesmärgiks on hõlbustada isikute pääsu Itaalia territooriumile, kus mängud toimuvad, ja läbisõitu ühest või mitmest Schengeni liikmesriigist, täites samas julgeolekunõudeid alal, kus on kaotatud sisepiirikontroll.

Eesmärgi olemuse tõttu on see saavutatav üksnes ühenduse meetmega, sest ühelgi liikmesriigil ei oleks õigust võtta soovitud tulemuse saavutamiseks vaid siseriiklikke meetmeid ja teha erandeid Schengeni acquis ’st.

3. ALUSLEPINGUTELE LISATUD ERINEVATEST PROTOKOLLIDEST TULENEVAD TAGAJÄRJED

Ettepaneku õiguslik alus puudutab ajutisi erandeid viisasid käsitlevatest ühenduse õigusaktidest, mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel, ning ettepanekut mõjutab Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohti käsitlevatest protokollidest tulenev muutruumilise arengu aspekt. Määruse ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d. Seetõttu tuleb arvesse võtta erinevatest protokollidest tulenevaid teatavaid tagajärgi:

Ühendkuningriik ja Iirimaa

Kooskõlas Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 „võivad Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, kes ei ole seotud Schengeni acquis ’ga, igal ajal taotleda osalemist mõningates või kõigis selle acquis ’ sätetes“.

Määruse ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, kooskõlas nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes ning sellele järgneva nõukogu otsusega 2000/926/EÜ Schengeni acquis ' osade jõustamise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ' sätetes. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa selle vastuvõtmisel, otsus ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

Taani

EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli alusel ei osale Taani EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel ettepandud meetmete võtmisel nõukogus, välja arvatud „meetmed, millega määratakse kindlaks need kolmandad riigi, kelle kodanikel peab välispiiride ületamiseks olema viisa“ ja “meetmed, mis on seotud ühtse viisavormiga“ (endine artikkel 100c).

Kuigi antud juhul arendatakse ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’d, on protokolli artiklis 5 öeldud, et „Taani otsustab kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätete alusel otsuse Schengeni acqui s’l põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses“.

Norra ja Island

Kooskõlas Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 6 esimese lõikega sõlmiti 18. mail 1999 leping nõukogu, Islandi ja Norra vahel nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.[4]

Selle lepingu artiklis 1 on öeldud, et Norra ja Island osalevad EÜ ja ELi tegevustes, mis on reguleeritud lepingu A lisas (Schengeni acquis ’ sätted) ja B lisas (Euroopa Ühenduse õigusaktide sätted, mis on asendanud Schengeni konventsiooni vastavad sätted või mis on nende alusel vastu võetud) osutatud sätetega, ja nende edasiarendamises.

Lepingu artikli 2 alusel rakendavad ja kohaldavad Norra ja Island Euroopa Liidu võetud kõiki akte või meetmeid, millega muudetakse või arendatakse edasi integreeritud Schengeni acquis ’d (A ja B lisa).

Käesoleva ettepanekuga arendatakse edasi Schengeni acquis ’d vastavalt lepingu A lisas olevale määratlusele.

Seetõttu tuleb küsimust arutada lepingu artiklis 4 sätestatud segakomitees, et Norra ja Island saaksid selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses meetmega, ja väljendada oma arvamust kõigis küsimustes, mis käsitlevad neid puudutavate sätete edasiarendamist või rakendamist.

Šveits

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.

26. oktoobril 2004 Šveitsiga sõlmitud lepingus on sätestatud teatavate sätete ajutine kohaldamine pärast lepingule allakirjutamist, eelkõige Šveitsi osalemine segakomitee töös, mis tegeleb Schengeni acquis ’ edasiarendamisega.

4. SCHENGENI ACQUIS ’L PÕHINEVATE ÕIGUSAKTIDE KAHEETAPILISE RAKENDAMISE TAGAJÄRJED

Kümne uue liikmesriigi ühinemisakti artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud selles artiklis osutatud lisas, on uutele liikmesriikidele siduvad ja neid kohaldatakse alates ühinemisest. Need sätted ja õigusaktid, millele ei ole selles lisas osutatud, on uutele liikmesriikidele siduvad alates ühinemisest, kuid neid kohaldatakse uues liikmesriigis üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse kooskõlas ühinemisakti artikli 3 lõikega 2.

Ühtset viisat käsitlevad Schengeni sätted ei ole lisas loetletud ning seetõttu, kuigi need on siduvad pärast ühinemist, kohaldatakse neid uutes liikmesriikides ainult pärast eespool osutatud nõukogu otsust.[5]

Välispiire käsitlevad Schengeni sätted on selles lisas loetletud ja need on seega uutele liikmesriikidele siduvad ja nendes kohaldatavad alates ühinemisest.[6] Seetõttu kohaldatakse uute liikmesriikide suhtes üksnes käesoleva ettepaneku artiklit 9.

5. KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPA

Artikkel 1

Artiklis 1 määratletakse määruse eesmärk, s.o teha erand 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal olümpiapere liikmetele viisade andmises: erand piirdub vaid nende acquis ’ sätetega, mis käsitlevad viisade taotlemist, andmist ja viisa vormi.

Artikkel 2

Artiklis 2 on erinevate kasutatud mõistete määratlused.

Artikli 2 lõikes 1 osutatakse vastutavatele organisatsioonidele, kelle ülesandeks on teha ettepanekuid isikute kohta, kes võivad osaleda 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel. Need organisatsioonid vastutavad osaliste akrediteerimiskaartide taotluste esitamise, akrediteerimiskaartide kättesaamise ja osaliste valiku muutmise eest, kui see on asjakohane.

Isiku määratlus, keda võib valida olümpiapere liikmeks (artikli 2 lõige 2), on soovituslik, loetledes need isikukategooriad, keda tavaliselt kutsutakse osalema olümpia- ja/või paraolümpiamängudel.

Artikli 2 lõikes 3 sätestatakse kaks akrediteerimiskaarti – üks olümpiamängude jaoks ja teine paraolümpiamängude jaoks. Igale olümpiapere liikmele antava isikut tõendava dokumendi tehnilised omadused on määratlenud 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee kooskõlas rahvusvaheliste turvalisusstandarditega.

Erandi kestuse kavandatav määratlus (artikli 2 lõige 4) on vajalik selleks, et täita acquis ’s sätestatud viisaeeskirju (kuue kuu jooksul viibimine mitte üle kolme kuu), võttes arvesse olümpiahartas sätestatud 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude kavandatud kestust.

Selles artiklis (lõiked 5 ja 6) määratletakse ka olümpiamängude organiseerimiskomitee ja viisade väljaandmise eest vastutavad asutused.

Artikkel 3

Tingimused, mida olümpiapere liikmed peavad täitma, et neile tehtaks kavandatav erand, põhinevad Schengeni konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud sissesõidutingimustel, aga neid on tehtud paindlikumaks, et võtta arvesse olümpia- ja paraolümpiamängudel osalemise eriomadusi (ei tule tõendada viibimistingimuste täitmist ega omada piisavalt elatusvahendeid).

Artikkel 4

Artiklis on sätestatud, et vastutavad organisatsioonid võivad koos akrediteerimiskaardi taotlusega esitada 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele kollektiivse viisataotluse nende olümpiapere liikmete jaoks, kellelt nõutakse viisat kooskõlas määrusega (EÜ) nr 539/2001.

Kogu olümpia- ja paraolümpiamängude kestuse ajaks võib esitada ühe taotluse isiku kohta.

2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee edastab kollektiivsed viisataotlused ning akrediteerimisega seotud dokumendid ametiasutustele, kes vastutavad viistaotluste läbivaatamise eest.

Artikkel 5

Artiklis määratletakse viisade andmise kord, sätestades, et viisa antakse pärast seda, kui on kontrollitud, kas artiklis 3 nimetatud tingimused on täidetud (lõige 1). Antav viisa on ühtne lühiajaline mitmekordne viisa, mis kehtib kolm kuud. Viisa kehtivusaja jooksul võib selle omanik viibida Itaalias ja teistes Schengeni riikides. Viisa lubab selle omanikel läbida teisi Schengeni riike oma teel Itaaliasse, et osaleda 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel, või lahkudes Itaaliast pärast mängudel osalemist.

Itaalia ametiasutused võivad anda piiratud territoriaalse kehtivusega viisa neile olümpiapere liikmetele, kes ei kuulu artikli 3 punktides c ja d sätestatud kategooriatesse; näiteks neile, kellel on sissesõidukeeld või kes kujutavad ohtu avalikule korrale, riigi julgeolekule või ühe liikmesriigi rahvusvahelistele suhetele.

Võimalus anda välja piiratud territoriaalse kehtivusega viisa on ette nähtud Schengeni konventsiooni artikli 5 lõikes 2, milles on üldiselt sõnastatud, et piiratud territoriaalse kehtivusega viisa võib anda välja kolmanda riigi kodanikule, kes ei vasta kõigile sissesõidutingimustele, seda võib vajadusel teha humanitaarsetel kaalutlustel, riigi huvides või rahvusvahelistest kohustustest tulenevalt.

Artikkel 6

Pädevad asutused peavad edastama antud viisade numbrid 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele, kes lisab asjaomase isiku viisa ja passi numbrid akrediteerimiskaardile.

Artikkel 7

Sündmuse erandlikkust ja selle eesmärki silmas pidades tuleb olümpiapere liikmetele anda viisa tasuta.

Artikkel 8

Artiklis määratletakse menetlus, mida tuleb järgida, kui vastutava organisatsiooni tehtud valikut muudetakse viimasel minutil. Kuna see tava on üsna levinud, kuigi piiratud kasutusalaga, tehakse ettepanek tühistada viisad, mis anti välja isikutele, kes enam ei ole olümpiapere liikmed.

Antud viisa tuleks tühistada ka siis, kui osaleja pass kaob või asendatakse. Itaalia ametiasutused peavad edastama teabe viisade tühistamise kohta teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, kes vastutavad piirikontrolli eest.

Kui viisa on niimoodi tühistatud, võib asjaomane isik taotleda viisat tavalises korras.

Artikkel 9

Siin sätestatakse piirikontrolli ulatus, mida läbivad olümpiapere liikmed. Kontroll piirdub käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tingimustele vastavuse tõendamisega, mis on leebem, kui välispiiride kontrolli suhtes kohaldatavad tavaeeskirjad.

Esitatakse süsteemselt viis, kuidas sisse- ja väljasõidutempel tuleb lüüa osaleja passi samale leheküljele, mis võimaldab teha kindlaks ühisalal viibitud aja.

Kõigi 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osalevate olümpiapere liikmete kontrollimine välispiiridel toimub hõlbustatud tingimustel, olenemata sellest, kas nende suhtes kehtib viisakohustus või nad on sellest vabastatud.

Artikkel 10

Erandikorrale antakse hinnang pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande alusel, mille Itaalia esitab nelja kuu jooksul pärast seda kuupäeva, ja mis tahes teabe alusel, mille on esitanud teised liikmesriigid sama aja jooksul, kuidas see erandikord toimis.

Artikkel 11

See on standardne lõppsäte määruse kohaldamisest liikmesriikides, kes rakendavad täielikult Schengeni acquis ’d.

2005/0169 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja punkti b alapunkti ii,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1295/2003 (meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- või paraolümpiamängudel)[9] kehtestati ajutine tavalisest viisade andmise korrast erinev kord erandi tegemiseks 2004. aasta Ateena olümpiamängudel osalevatele olümpiapere liikmetele, et Kreeka saaks esimese sisepiirideta Schengeni ala liikmesriigina korraldada olümpia- ja paraolümpiamänge ning saaks täita olümpiahartast tulenevat kohustust.

(2) Määrusega (EÜ) nr 1295/2003 nähti ette erisätted, millega hõlbustati ühtse viisa taotluste esitamise korda ja olümpiapere liikmetele antava viisa vormi, ning lihtsustati selle kategooria isikute välispiirikontrolli. Selles oli hindamisklausel ja nõue, et komisjon esitaks sel eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

(3) Komisjon tegi oma hinnangus järelduse, et määruse (EÜ) nr 1295/2003 rakendamine oli edukas, ning erandisüsteemi peeti tõhusaks, paindlikuks ja piisavaks, et reguleerida mängudel osalevate olümpiapere liikmete sissesõitu ja lühiajalist viibimist sisepiirideta Schengeni alal.

(4) Seetõttu peaks Euroopa Liit võtma vastu samasuguse erandisüsteemi 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudeks, et Itaalia saaks võõrustava riigina täita olümpiahartast tulenevaid kohustusi, tagades samas kõrgetasemelise julgeoleku sisepiirideta Schengeni alal.

(5) Kuigi viisakohustus säilitatakse nendele olümpiapere liikmetele, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud,[10] tuleks 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajaks kehtestada ajutine erand.

(6) Selle erandi ulatus peaks piirduma acquis ’ sätetega, mis käsitlevad viisataotluste esitamist, viisade andmist ja nende vormi. Samamoodi tuleks kohandada välispiiride kontrollimismeetodeid sellises ulatuses, et võtta arvesse muudatusi viisasüsteemis.

(7) Vastutavad organisatsioonid peaksid esitama 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osalevate olümpiapere liikmete viisataotlused koos akrediteerimistaotlusega. Akrediteerimiskaardi taotlusvormil on asjaomaste isikute põhiandmed, nagu nimi, sugu, sünniaeg ja -koht, passi number, selle tüüp ja kehtivusaeg ning viide Schengeni riigi antud elamisloale, selle tüübile ja kehtivusajale. Taotlused tuleks esitada viisade väljaandmise eest vastutavatele Itaalia asutustele.

(8) 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee annab kooskõlas Itaalia? seadustes määratletud erieeskirjadega olümpiapere liikmetele akrediteerimiskaardid. Akrediteerimiskaart on väga turvaline dokument, mis võimaldab ligipääsu võistluste toimumiskohtadesse ja muudele olümpia- ja paraolümpiamängude ajaks kavandatud üritustele, pidades silmas tõsiasja, et mängud võivad olla terrorirünnakute sihtmärk. Antud viisa kantakse akrediteerimiskaardile numbrina.

(9) Vaatamata käesoleva määruse sätetele võivad olümpiapere liikmed esitada isiklikke viisataotlusi vastavalt asjakohasele Schengeni acquis ’le.

(10) Kui käesolevas määruses puuduvad asjakohased sätted, kohaldatakse viisasid ja liikmeriikide välispiiride kontrolli käsitlevaid Schengeni acquis ’ asjaomaseid sätteid. Käesolevat määrust ei kohaldata nende olümpiapere liikmete suhtes, kes on kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ja kellel on Schengeni acquis ’d rakendava liikmesriigi antud elamisluba või ajutine elamisluba. Olümpiapere liikmetele võib kooskõlas Itaalia õigusaktidega anda välja ajutisi elamislubasid, kui kavandatud viibimine ühisalal ületab 90 päeva.

(11) Tuleks sätestada käesoleva määrusega kehtestatud erandikorra rakendamise hindamine pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu.

(12) Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on olümpiapere liikmetele viisade andmise hõlbustamise peamise eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane võtta vastu ajutine erand teatavatest Schengeni acquis ’ sätetest. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 5 lõikega 3. Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev määrus endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist ja kuulub seega nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[11] artikli 1 punktis B määratletud valdkonda.

(13) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel nõukogus, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Kuna käesolev määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis ’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

(14) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitele 4 ja 5, ning Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(15) Käesolev määrus on Schengeni acquis ' edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitele 4 ja 5 ning Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(16) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel lepingule allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist) [12] artikli 4 lõikes 1 osutatud valdkonda.

(17) Kõik käesoleva määruse sätted, välja arvatud artikkel 9, on Schengeni acquis ' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

eesmärk ja mõisted

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega kehtestatakse erisätted, millega kehtestatakse ajutine erand teatavatest viisade taotlemist ja andmist, samuti ühtset viisavormi käsitlevatest Schengeni acquis ' sätetest olümpiapere liikmetele 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude ajal. Vaatamata neile erisätetele kehtivad Schengeni acquis ' ühtse viisa taotlemist ja andmist käsitlevad sätted.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. Vastutavad organisatsioonid – 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalevatele olümpiapere liikmetele viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks kavandatud meetmete puhul sellised ametlikud organisatsioonid olümpiaharta tähenduses, kellel on õigus esitada 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele olümpiapere liikmete nimekirju, pidades silmas mängude akrediteerimiskaartide andmist;

2. Olümpiapere liige – kõik isikud, kes on Rahvusvahelise Olümpiakomitee, Rahvusvahelise Paraolümpiakomitee, rahvusvaheliste föderatsioonide, siseriiklike olümpia- ja paraolümpiakomiteede, olümpiamängude organiseerimiskomiteede ja siseriiklike liitude liikmed, nagu sportlased, spordikohtunikud, treenerid ja muud sporditehnikud, võistkondade või üksiksportlastega seotud meditsiinitöötajad ning meedia akrediteeritud ajakirjanikud, tippjuhid, rahastajad, sponsorid või muud ametlikult kutsutud isikud, kes nõustuvad juhinduma olümpiahartast, tegutsema Rahvusvahelise Olümpiakomitee kontrolli ja ülima pädevuse all, kuuluvad vastutavate organisatsioonide nimekirjadesse ja kelle 2006. aasta olümpia- ja paraolümpiamängude organiseerimiskomitee on akrediteerinud 2006. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel osalejana;

3. Olümpia akrediteerimiskaardid, mille annab 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee vastavalt Itaalia seaduse .../... artiklile ... – üks kahest turvalisest dokumendist, üks olümpiamängude ja teine paraolümpiamängude jaoks, millel on omaniku foto ja mis kinnitavad olümpiapere liikme isikusamasuse ja võimaldavad ligipääsu võistluste toimumiskohtadesse ja muudele mängude ajaks kavandatud üritustele;

4. Olümpiamängude ja paraolümpiamängude kestus – 2006. aasta taliolümpiamängude puhul ajavahemik 10. jaanuarist 2006 kuni 26. märtsini 2006 ja 2006. aasta paraolümpia talimängude puhul ajavahemik 10. veebruarist 2006 kuni 19. aprillini 2006;

5. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee – Itaalia tsiviilkoodeksi (RD 16/3/1942 nr 262) artikli 12 alusel 27. detsembril 1999 loodud komitee Torinos 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude korraldamiseks, mis otsustab neil mängudel osalevate olümpiapere liikmete akrediteerimise;

6. Viisade andmise eest vastutavad asutused – Itaalias olümpiapere liikmete taotluste läbivaatamiseks ja neile viisade andmiseks määratud asutused.

II peatükk

VIISADE ANDMINE

Artikkel 3

Tingimused

Vastavalt käesolevale määrusele võib viisa anda üksnes juhul, kui kõnealune isik:

a) on nimetatud mõne vastutava organisatsiooni poolt ja 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee on ta akrediteerinud 2006. aasta olümpia- ja/või paraolümpiamängudel osalejana;

b) omab 19. juuni 1990. aasta Schengeni konventsiooni (millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel 14. juunil 1985 sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel) (edaspidi "Schengeni konventsioon")[13] artiklis 5 nimetatud välispiiride ületamist võimaldavat kehtivat reisidokumenti;

c) ei ole isik, kelle suhtes on kehtestatud sissesõidukeeld;

d) ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, riigi julgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid.

Artikkel 4

Taotluse esitamine

1. Kui vastutav organisatsioon koostab 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalevate inimeste nimekirja, võib ta koos valitud isikutele olümpia akrediteerimiskaardi taotlusega esitada kollektiivse viisataotluse neile valitud isikutele, kelle suhtes vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001 kohaldatakse viisanõuet, välja arvatud siis, kui nendel isikutel on Schengeni liikmesriigi antud elamisluba.

2. Kõnealuste isikute kollektiivsed viisataotlused edastatakse koos taotlustega olümpia akrediteerimiskaardi andmiseks 2004. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele tema kehtestatud korras.

3. Iga 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängudel osaleva isiku kohta esitatakse üksainus viisataotlus.

4. 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomitee edastab viisade andmise eest vastutavatele asutustele võimalikult kiiresti kollektiivsed viisataotlused koos kõnealuste isikute olümpia akrediteerimiskaardi taotluste koopiatega, kuhu on märgitud nende täisnimi, kodakondsus, sugu, sünniaeg ja -koht, passi number, tüüp ning kehtivusaeg.

Artikkel 5

Kollektiivse viisataotluse läbivaatamine ja antava viisa tüüp

1. Viisade andmise eest vastutavad asutused annavad viisa pärast seda, kui nad on kontrollinud artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmist.

2. Antav viisa on ühtne lühiajaline mitmekordne viisa, mis lubab maksimaalselt üheksakümne (90) päeva pikkust viibimist 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängude kestel.

3. Kui olümpiapere liige ei vasta artikli 3 punktides c või d sätestatud tingimustele, võivad viisade andmise eest vastutavad asutused anda piiratud territoriaalse kehtivusega viisa vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 16.

Artikkel 6

Viisa vorm

1. Viisa vorm on kaks olümpia akrediteerimiskaardile kantud numbrit. Esimene number on viisa number. Ühtse viisa puhul koosneb see number seitsmest (7) märgist, mille hulka kuuluvad kuus (6) arvu, mille ees on täht "C". Piiratud territoriaalse kehtivusega viisa puhul koosneb see number kaheksast (8) märgist, mille hulka kuuluvad kuus (6) numbrit, mille ees on tähed "IT". Teine number on kõnealuse isiku passi number.

2. Viisade andmise eest vastutavad asutused edastavad viisade numbrid akrediteerimiskaartide andmiseks 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele.

Artikkel 7

Tasudest vabastamine

Viisade andmise eest vastutavad asutused ei nõua viisataotluste käitlemise ja viisade andmise eest tasu.

III peatükk

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 8

Viisa tühistamine

Kui 2006. aasta olümpia ja/või paraolümpia talimängudel osalejaina esitatud isikute nimekirja muudetakse enne mängude algust, teatavad vastutavad organisatsioonid sellest viivitamata 2006. aasta olümpia ja paraolümpia talimängude organiseerimiskomiteele nimekirjast eemaldatud isikute akrediteerimiskaartide tühistamiseks. Organiseerimiskomitee teatab sellest viisade andmise eest vastutavatele asutustele, märkides kõnealuste viisade numbrid.

Viisade andmise eest vastutavad asutused tühistavad kõnealuste isikute viisad. Nad teatavad sellest viivitamata piirikontrolli eest vastutavatele asutustele, kes edastavad selle teabe kohe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Artikkel 9

Kontroll välispiiril

1. Liikmesriikide välispiire ületades piirdub vastavalt käesolevale määrusele viisa saanud olümpiapere liikmete kontroll piiril artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmise kontrolliga.

2. Olümpia ja/või paraolümpia talimängude kestel:

a) lüüakse sisse- ja väljasõidutempel nende olümpiapere liikmete passi esimesele vabale leheküljele, kelle puhul selliste templite löömine on vajalik kooskõlas nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2133/2004 liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta. Esimesel sissesõidul näidatakse viisa numbrit samal lehel;

b) loetakse Schengeni konventsiooni artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud sissesõidutingimused täidetuks, kui olümpiapere liige on nõuetekohaselt akrediteeritud.

3. Lõike 2 sätteid kohaldatakse kolmandate riikide kodanikest olümpiapere liikmete suhtes vaatamata sellele, kas nende suhtes kohaldatakse viisanõuet määruse (EÜ) nr 539/2001 kohaselt.

Artikkel 10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine

Hiljemalt neli kuud pärast 2006. aasta paraolümpia talimängude lõppu edastab Itaalia komisjonile aruande käesoleva määruse rakendamise mitmesuguste aspektide kohta.

Selle aruande ja kogu teiste liikmesriikide samaks tähtpäevaks esitatud teabe alusel koostab komisjon käesoleva määrusega ettenähtud olümpiapere liikmetele viisade andmise erandi toimimisele hinnangu ning teatab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President Eesistuja

[1] ELT L 183, 22.7.2003, lk 1.

[2] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).

[3] VISA 26, COMIX 71, (58621/2/05) REV 2

[4] ELT L 176, 10.7.1999, lk 35.

[5] Välja arvatud Schengeni konventsiooni täitevkomitee aprillis 1999 tehtud otsuse SCH/Com-ex (99) 13 alusel vastuvõetud ühiste konsulaarjuhiste lisad 1–3, 7, 8 ja 15, mis on uutele liikmesriikidele siduvad ja nendes kohaldatavad alates ühinemisest.

[6] Välja arvatud Schengeni konventsiooni artikli 5 lõike 1 punkt d, mis käsitleb Schengeni infosüsteemis tehtavaid päringuid.

[7] ELT C , , lk .

[8] ELT C […], […], lk. […].

[9] ELT L 183, 22.7.2003, lk 1.

[10] ELT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).

[11] ELT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[12] ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

[13] ELT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/211/JSK (ELT L 68, 15.3.2005, lk 44).