P6_TA(2005)0215

Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0490) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0181/2004);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (CESE 251/05);

- võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6–0145/2005),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3. palub nõukogul parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

4. palub nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 3

3) Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas.

3) Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju põllumajanduse struktuurilisele arengule, tootmise piirkondlikkule jaotumisele ja intensiivsusele ning majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3 a (uus)

3 a) Lähiaastatel muutub Euroopa toidu- ja põllumajandussektor üha liberaalsemaks ning peab olema ülemaailmsel turul konkurentsivõimeline. ELi ühine poliitika peaks pakkuma võimalusi konkurentsivõime parandamiseks innovatsiooni abil.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 3 b (uus)

3 b) Suurenenud konkurentsivõime toidu- ja põllumajandussektoris teeb vajalikuks töötada välja Euroopa kvaliteedimärgistus, mis kajastaks toidu ohutust, tootmisprotsesside dokumenteeritust (jälgitavust), loomade heaolu, keskkonna- ja töötingimusi.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 5

5) Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil. Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

5) Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil. Euroopa Liit peab tagama käesoleva määruse rahalise elujõulisuse, eraldades selleks piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldaks nii vanade kui ka uute maaelu arenguga seotud tegevuste rahastamist. Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 6

6) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi "fond", tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte.

6) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi "fond", tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses maapiirkondade ühtekuuluvuspoliitikaga ja muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7

7) Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3.

7) Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning mittediskrimineerimise ja naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 11

11) Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades.

11) Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades, võttes siiski arvesse olukordade mitmekesisust ELis, alates kaugel asuvatest maapiirkondadest, mis kannatavad rahvastikukao ja taandarengu all, kuni poollinnastunud aladeni, millele linnakeskused üha enam survet avaldavad.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 16

16) Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist. Tegevuse alustamisega seotud meedet tuleb täiustada, pakkudes ühekordset toetust ja seades tingimuseks äriplaani koostamise, mis tagab noore põllumajandustootja tegevuse arengu.

16) Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist. Alustamistoetust tuleks anda kohustusega, et noor põllumajandustootja esitab sobiva äriplaani, mis tagab, et ta uue ettevõtte tegevust aja jooksul edasi arendab. Uue ettevõtte alustamise lihtsustamiseks ja arendamiseks peaks seda äriplaani toetama asjakohased stiimulid erinevaid interventsioonitelgi käsitlevate meetmete integreeritud pakkena.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 23

23) Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades, seades sihtmärgiks väike- ja mikroettevõtted, millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega.

23) Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades, toetades mikroettevõtted, väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid ja tootjarühmi, millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 32

32) Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise.

32) Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise. Tulevikus peaks peamine põhimõte keskenduma peamiselt ebasoodsate looduslike tingimustega aladele liikmesriigi sees, samal ajal säilitades vajaliku järjepidevuse ebasoodsate tingimustega alade piiritlemisel. Kompenseerivate maksete süsteemi jaoks tuleks liikmesriike kutsuda üles töötama välja objektiivselt diferentseerivad süsteemid. Komisjoni kutsutakse üles esitama tervikliku ja kõiki asjakohaseid aspekte käsitleva uurimuse selle kohta, kuidas määratleda ebasoodsate tingimustega alasid. Kuni selle ajani tuleks kohaldada praegu kehtivat määratlust.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 33

33) Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele, et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele.

33) Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele ja metsavaldajatele, et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele; Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond peaks sellisel rahastamisel olema üksnes lisaallikaks. Lisaks muudele Euroopa fondidele on rahastamise esmaseks allikaks eelkõige riiklikud eelarved.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 34

34) Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid.

34) Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid, kusjuures lisaks mõjutuste kulude ja tulude kompenseerimisele peaksid toetused olema ka julgustavad.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 45

45) Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali.

45) Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali. Maaelu arendamise, esmajoones sihtala 3 meetmeid tuleks rakendada lisaks olemasolevale poliitikale ning seeläbi luua maapiirkondades spetsiifiline sünergia.

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 50

50) Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks oluline osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele.

50) Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks piisav osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele.

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 56

56) Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2.

56) Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2; neid summasid tuleks – tingimusel, et nad on pärit esimesest sambast – kasutada ühise põllumajanduspoliitika otsetoetamiseks põllumajanduses ja metsanduses, eriti abi suurendamise teel talupidajatele, kes saavad kõige vähem.

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 58

58) Fondi panuse määr maaelu arengu programmidesse peaks olema määratud vastavalt liikmesriikide riiklikele kulutustele, võttes arvesse maamajanduse ja keskkonnaprioriteetide olulisust, lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondi, LEADER lähenemise tähtsust, lepingu artiklis 299 mainitud äärepoolsemaid piirkondi ja neid saari, mis on ära toodud nõukogu 19. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2019/93 väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta.

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 66

66) LEADER lähenemisele reserveeritud ühenduse vahendeid tuleks määrata, arvestades programmide tulemuslikkust selles suhtes. Selle määramise kriteeriumid tuleks vastavalt sätestada.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 3

Muudatusettepanek 19

Artikli 4 lõike 1 punkt a

a) põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine ümberkorralduste toetamise kaudu;

a) põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine arengu ja ümberkorralduste, innovatsiooni, koolituse ja professionaalse kvalifikatsiooni toetamise kaudu;

Muudatusettepanek 20

Artikli 4 lõike 1 punkt b

b) keskkonna ja paikkonna edendamine maamajanduse toetamise kaudu;

b) keskkonna, paikkonna ja maa harimise edendamine säästva maamajanduse toetamise kaudu;

Muudatusettepanek 21

Artikli 4 lõike 1 punkt c

c) maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ja majandustegevuse mitmekesistamise julgustamine.

c) maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ning kuultuurilise arengu ja majandustegevuse arengu ja mitmekesistamise julgustamine.

Muudatusettepanek 22

Artikli 4 lõike 1 punkt c a (uus)

c a) kohaliku ja regionaalse elanikkonna nende piirkonnas toodetud põllumajandustoodetega varustamise parandamine;

Muudatusettepanek 23

Artikli 4 lõike 1 punkt c b (uus)

c b) panuse suurendamine säästvasse energiatootmisse ja kliima kaitsesse.

Muudatusettepanek 24

Artikli 5 lõige 1

1. Fond täiendab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevusi, mis aitavad kaasa ühenduse prioriteetidele.

1. Kahjustamata vastavate riiklike arenguprogrammide täitmist täiendab fond riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevusi, mis aitavad kaasa ühenduse prioriteetidele.

Muudatusettepanek 25

Artikli 5 lõige 2

2. Ühendus ja liikmesriigid tagavad, et fondi ja liikmesriikide abi on kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Fondi abi peab olema kooskõlas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ja eriti Euroopa kalandusfondi eesmärkidega.

2. Ühendus ja liikmesriigid tagavad, et fondi ja liikmesriikide abi on kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Fondi abi peab olema kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ja eriti Euroopa kalandusfondi ning keskkonnapoliitika eesmärkidega.

Muudatusettepanek 26

Artikli 5 lõige 4

4. Samuti peab olema kooskõlastatus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi finantseeritud meetmetega.

4. Samuti peab olema kooskõlastatus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi finantseeritud meetmetega, mis peab olema selgesti eristatud muude struktuurifondide poolt paika pandud rahastamismeetmetest.

Muudatusettepanek 27

Artikli 6 lõike 1 punkt b

b) majanduspartnerid ja töösuhte pooled;

b) selles sektoris tegutsevad majanduspartnereid ja töösuhte osapooli esindavad asutused ja maaeluorganisatsioonid;

Muudatusettepanek 28

Artikli 6 lõige 3

3. Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiaplaani ettevalmistamisse ja järelevalvesse ning maaelu arengu programmide ettevalmistusse, elluviimisse, järelevalvesse ning hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjassepuutuvad pooled erinevatesse programmitöö etappidesse, arvestades iga etapi ajalist piirangut.

3. Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiaplaani ettevalmistamisse ja järelevalvesse ning maaelu arengu programmide ettevalmistusse, elluviimisse, järelevalvesse ning hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjassepuutuvad pooled erinevatesse programmitöö etappidesse. Programmi kavandamisel tuleb seepärast hoolt kanda, et jääks piisavalt aega erinevate pooltega konsulteerimiseks ja tõelise osaluse tagamiseks.

Muudatusettepanek 29

Artikkel 7

Muudatusettepanek 30

Artikli 8 esimene lõik

Muudatusettepanek 31

Artikli 8 teine lõik

Muudatusettepanek 32

Artikli 8 lõige 2 a (uus)

Muudatusettepanek 33

Põhjendus 8 a (uus)

Artikkel 8 a

Eritoetus väike- ja mikroettevõtetele

Liikmesriigid ja komisjon peaksid toetama väike- ja mikroettevõtteid nende erilise tähenduse tõttu maapiirkondade tööhõivele ja keskkonnale. Iga liikmesriik kehtestab ettevõtete erilisele sotsiaal-majanduslikule tähendusele toetuskriteeriumid, mis võimaldavad nendele ettevõtetele eelistatud juurdepääsu maa-arengu rahastamisele.

Muudatusettepanek 34

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

1. Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu maaelu arendamise strateegilised suunised programmitöö ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, pidades silmas ühenduse tasandil sätestatud poliitilisi prioriteete.

1. Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu maaelu arendamiseks ja eelkõige artikli 4 eesmärkide teostamiseks strateegilised suunised programmitöö ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, pidades silmas ühenduse tasandil sätestatud poliitilisi prioriteete.

Muudatusettepanek 35

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

Muudatusettepanek 36

Artikli 11 lõike 3 punkt e

e) vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus teiste ühise põllumajanduspoliitika vahendite ja ühtekuuluvuspoliitikaga;

e) vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus ühise põllumajanduspoliitika, sealhulgas selle kahe samba 1a ja 1b ning ühtekuuluvuse, territoriaalse lähenemise, regionaalse konkurentsivõime ja tööhõivepoliitika vahel;

Muudatusettepanek 37

Artikli 11 lõike 3 punkt g a (uus)

g a) põhipunktid selle kohta, kuidas kõnealune kava aitab kaasa sotsiaalsele hõlvamisele ja diskrimineerimise vältimisele.

Muudatusettepanek 38

Artikli 11 a lõige 2

2. Iga liikmesriik saadab oma riikliku strateegiakava komisjonile enne maaelu arengu programmide vahekokkuvõtete tegemist.

2. Iga liikmesriik saadab oma riikliku strateegiakava komisjonile enne maaelu arengu programmide esitamist või nende esitamise hetkel. Kui liikmesriigil on ainult üks maaelu arengu programm, võib riikliku strateegia sellele lisada eraldi peatükina.

Muudatusettepanek 39

Artikli 12 pealkiri ja lõige 1

1. Esimest korda 2008. aastal ja mitte hiljem kui 1. oktoobril igal aastal peab iga liikmesriik esitama komisjonile kokkuvõtliku aruande, mis näitab selle strateegia rakendamisel tehtud edusamme ja eesmärke ning nende panust ühenduse põllumajandusliku arengu strateegiliste juhiste saavutamisse.

1. Hiljemalt 1. oktoobril 2010 peab iga liikmesriik esitama komisjonile kokkuvõtliku aruande, mis näitab selle strateegia rakendamisel tehtud edusamme ja eesmärke ning nende panust ühenduse põllumajandusliku arengu strateegiliste juhiste saavutamisse. Pärast programmi planeerimisperioodi lõppemist esitab iga liikmesriik kokkuvõtliku aruande planeerimisperioodi 2007–2013 kohta.

Muudatusettepanek 40

Artikli 13 pealkiri ja lõige 1

1. Esimest korda 2009. aastal ja iga aasta alguses esitab komisjon aastaaruande, mis võtab kokku peamise arengu, suunad ja väljakutsed, mis on seotud riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega. Selle aruande aluseks on komisjoni analüüs ja liikmesriikide kokkuvõtlike aastaaruannete hindamine, millele viidatakse artiklis 12, ning igasugune muu kättesaadav teave. See näitab meetmeid, mida liikmesriigid ja komisjon võtavad või peavad võtma tarvitusele, et tagada asjakohane aruande järelduste kontroll.

1. Komisjon esitab 2011. aastal pärast liikmesriikide aruannete esitamist kokkuvõtliku aruande, mis võtab kokku peamise arengu, suunad ja väljakutsed, mis on seotud riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega. Selle aruande aluseks on komisjoni analüüs ja liikmesriikide aruannete hindamine, millele viidatakse artiklis 12, ning igasugune muu kättesaadav teave. See näitab meetmeid, mida liikmesriigid ja komisjon võtavad või peavad võtma tarvitusele, et tagada asjakohane aruande järelduste kontroll.

Muudatusettepanek 41

Artikli 13 lõige 2

2. Komisjoni aastaaruanne saadetakse nõukogule, parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele.

2. Komisjoni aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele.

Muudatusettepanek 42

Artikli 14 lõige 2

2. Liikmesriik võib esitada kas üksikprogrammi oma kogu territooriumi jaoks või programmi iga piirkonna tarbeks.

2. Liikmesriik võib esitada kas riikliku programmi või piirkondlikud programmid või kahe programmitüübi kombinatsiooni.

Muudatusettepanek 43

Artikkel 16

Muudatusettepanek 44

Artikli 18 lõige 1

1. Maaelu arengu programmid tuleb uuesti üle vaadata ja vajaduse korral kohandada järelejäänud perioodiks liikmesriigi või komisjoni initsiatiivil, järgides järelevalvekomitee heakskiitu. Vastava läbivaatamise põhjus on hinnangute ja komisjoni aastaaruannete tulemuste arvessevõtmine eelkõige eesmärgiga tugevdada või kohandada ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi. Maaelu arengu programmid tuleb vajaduse korral läbi vaadata artiklis 92 nimetatud LEADER reservide jaotamise järel.

1. Maaelu arengu programmid tuleb uuesti üle vaadata ja vajaduse korral kohandada järelejäänud perioodiks liikmesriigi või komisjoni initsiatiivil, järgides järelevalvekomitee heakskiitu. Vastava läbivaatamise põhjus on hinnangute ja komisjoni aastaaruannete tulemuste arvessevõtmine eelkõige eesmärgiga tugevdada või kohandada ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi.

Muudatusettepanek 45

Artikli 19 punkti a alapunkt v a (uus)

v a) tehniline tugi talupidajatele ja metsavaldajatele;

Muudatusettepanek 46

Artikli 19 punkti b alapunkt i

i) talumajapidamise ajakohastamine,

i) talumajapidamise ajakohastamine, mis ulatuks kõige väiksemate majanditeni,

Muudatusettepanek 47

Artikli 19 punkti b alapunkt v a (uus)

v a) eksperimentaalne areng;

Muudatusettepanek 48

Artikli 19 punkti c alapunkt i

i) aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel,

i) aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel, eesmärgiga tagada toidu optimaalne ohutus,

Muudatusettepanek 130

Artikli 19 punkti c alapunkt ii

ii) toetades põllumajandustootjaid, kes osalevad toidu kvaliteedi programmides,

ii) toetades põllumajandustootjaid ja tootjarühmi, kes osalevad toidu kvaliteedi programmides, nt nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta)1 raames, [2]

Muudatusettepanek 50

Artikli 19 punkt c alapunkt iii a (uus)

iii a) toetades selliseid algatusi nagu kohalike põllumajandustootjate turud ja kohalikud toidukvaliteedi programmi kuuluvad hankekavad;

Muudatusettepanek 51

Artikli 19 punkti d alapunkt i

i) toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele,

i) toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele, mis tegutsevad maa-, linnalähi- ja linnapiirkondades,

Muudatusettepanek 52

Artikli 21 lõike 1 sissejuhatus

1. Toetust, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis ii, hakatakse andma isikutele, kes:

1. Toetus, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis ii on liikmesriikidele ja regioonidele kohustuslik ja seda hakatakse andma isikutele, kes:

Muudatusettepanek 53

Artikli 21 lõike 1 punkt c

c) esitavad äriplaani oma talupidamistegevuse arendamiseks.

c) esitavad asjakohase äriplaani, mis vastab nende ettevõtte tegevuse arendamisele. Äriplaani elluviimise kulgemist kontrollitakse kolme aasta jooksul pärast asutamist.

Muudatusettepanek 54

Artikli 21 lõige 2

2. Toetust antakse üksiktoetusena I lisas sätestatud maksimumsumma piires.

2. Toetust antakse üksiktoetusena ja/või laenu intressitoetusena maksimaalselt 55000 EUR kapitaliseeritud väärtuse piires.

Muudatusettepanek 55

Artikli 21 lõige 2 a (uus)

2 a. Lõike 1 punktis 5 viidatud äriplaani elluviimise toetamiseks on vaja tagada integreeritud meetmete paketi olemasolu, mis oleks abiks uue ettevõtte asutamisel ja arendamisel. Paketis on üks või mitu sekkumismeedet kooskõlas IV jaotisega, lubades ühe või mitme põhisuunaga seotud tegevuse edasist finantseerimist.

Muudatusettepanek 56

Artikli 21 lõige 2 b (uus)

2 b. Meetmed, millega aidatakse noortel talupidajatel rajada oma ettevõte, sisalduvad kõikides riiklikes ja regionaalsetes maaelu arengu programmides.

Muudatusettepanek 57

Artikli 21 lõige 2 c (uus)

2 c. Käesoleva artikli alusel toetatavatele noortele talupidajatele võib pärast ettevõtte rajamist anda aega kuni viis aastat, mille jooksul nad peavad oma tegevuse viima vastavusse ühenduse standardites kehtestatud tingimustega või miinimumnõuetega seoses põllumajandusettevõtete moderniseerimise abiga, toetusega, mis on mõeldud kompensatsiooniks looduslikult ebasoodsate tingimustega mägipiirkondadele ja toetusega muude ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele ning samuti põllumajanduse/keskkonnaga ja loomakaitsega seotud toetustega.

Muudatusettepanek 58

Artikli 23 lõike 1 punkt b a (uus)

b a) aidata potentsiaalsetel tulevastel talupidajatel katta kulusid, mis on neil tekkinud äriplaani ettevalmistamisel oma põllumajandustegevuse arendamiseks.

Muudatusettepanek 59

Artikli 25 lõike 1 punkt a

a) parandavad talumajapidamise üldist toimimist ja

a) parandavad talumajapidamise üldist majanduslikku ja keskkonnaalast toimimist ja

Muudatusettepanek 60

Artikli 25 lõike 1 punkt a a (uus)

a a) loovad uusi töökohti ja

Muudatusettepanek 61

Artikli 26 pealkiri

Muudatusettepanek 62

Artikli 26 lõige 1

1. Investeeringute toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis ii antakse eraomanik või nende ühenduste, omavalitsuste või nende ühenduste valduses olevatele metsadele. Seda piirangut ei kohaldata subtroopilistele metsadele ja Assooride, Madeira ja Prantsuse ülemeredepartemangude metsamaadele.

1. Investeeringute toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis ii antakse eraomanik või nende ühenduste, omavalitsuste või nende ühenduste valduses olevatele metsadele. Seda piirangut ei kohaldata troopilistele või subtroopilistele metsadele ja Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade Assooride, Madeira ja Prantsuse ülemeredepartemangude metsamaadele. Investeeringute toetust antakse samuti metsaomanike organisatsioonide rajamiseks ja struktuuriliseks tugevdamiseks seoses projektidega, mis keskenduvad nende metsaomanike metsade säästvale ja tõhusamale majandamisele.

Muudatusettepanek 63

Artikli 26 lõige 2

2. Investeeringud peavad põhinema metsamajandusplaanidel.

2. Investeeringud peavad põhinema metsamajandusplaanidel, mis kehtivad liikmesriikide enda programmides kehtestatud teatud suurusega metsaomandite puhul.

Muudatusettepanek 64

Artikli 27 lõike 1 punkt a

a) tõstavad ettevõtte üldist tulemuslikkust;

a) tõstavad ettevõtte üldist majanduslikku ja keskkonnaalast tulemuslikkust;

Muudatusettepanek 65

Artikli 27 lõike 2 esimene lõik

2. Lõike 1 kohane toetus piirdub komisjoni soovituse 2003/361/EÜ mõistes mikro- ja väikeettevõtetega. Metsandustoodete puhul piirdub toetus mikroettevõtetega.

2. Lõike 1 kohast toetust antakse komisjoni soovituses 2003/361/EÜ defineeritud mikroettevõtetele, väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele ning mis tahes kollektiivsetele tootmisüksustele. Metsandustoodete puhul piirdub toetus mikro- ja väikeettevõtete ning mikro- ja väikeettevõtete ühendustega.

Muudatusettepanek 66

Artikkel 28

Muudatusettepanek 131

Artikli 30 lõike 1 punkt b

b) on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks, või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud,

b) on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks nt määruse (EMÜ) nr 2081/92 raames, või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud,

Muudatusettepanek 67

Artikli 31 punkt 1 a (uus)

Toetus võib sisaldada info- ja edendustegevusi:

a) põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks koostööks, infoedastamiseks või koostöövõrkude loomiseks;

b) põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks oskusteabe ja parimate tavade vahetamiseks.

Muudatusettepanek 68

IV jaotise I peatüki 2. jao pealkiri

2. PRIORITEETNE PÕHISUUND:

MAAHARIMINE

2. PRIORITEETNE PÕHISUUND:

KESKKONNA JA PAIKKONNA TINGIMUSTE PARANDAMINE

Muudatusettepanek 69

Artikli 34 punkti a alapunkt iv

iv) põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena,

iv) põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena ja meetmed põllumajanduse geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks ja talunduses kasutamiseks,

Muudatusettepanek 70

Artikli 34 punkti a alapunkt iv a (uus)

iv a) mahepõllumajanduse edendamiseks,

Muudatusettepanek 71

Artikli 34 punkti b alapunkt v

v) metsakeskkonna toetustena,

v) metsakeskkonna toetustena ja meetmed metsanduse eesmärgil geneetilise mitmekesisuse kasutamiseks ja säilitamiseks,

Muudatusettepanek 72

Artikli 35 lõige 4

4. Toetusi makstakse järk-järgult väheneva summana, olles kõrgemal piirkonna majapidamise kohta arvestatavast lävetasemest, mis määratletakse programmis.

4. Otsustavaid eesmärke arvesse võttes makstakse toetusi järk-järgult väheneva summana, olles kõrgemal piirkonna majapidamise kohta arvestatavast lävetasemest, mis määratletakse programmis.

Muudatusettepanek 73

Artikli 36 esimene lõik

Muudatusettepanek 74

Artikli 36 teine lõik

Muudatusettepanek 75

Artikli 37 lõike 3 esimene lõik

3. Põllumajandusliku keskkonna ja heaolu toetused katavad ainult need kohustused, mis lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest standarditest, mis on kehtestatud vastavalt artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 III ja IV lisale, ning teistest asjakohastest kohustuslikest nõuetest, mis on kehtestatud siseriiklikes õigusaktides ja on tuvastatud programmis. Lisaks, põllumajandustootjad ja teised maahaldajad, kes võtavad üle põllumajandusliku keskkonna kohustused, peavad arvestama programmis määratletud väetamise ja taimekaitseproduktide kasutamise miinimumnõuetega.

3. Põllumajandusliku keskkonna ja heaolu toetused katavad ainult need kohustused, mis lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest standarditest, mis on kehtestatud vastavalt artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 III ja IV lisale, ning teistest asjakohastest kohustuslikest nõuetest, mis on kehtestatud siseriiklikes õigusaktides ja on tuvastatud programmis.

Muudatusettepanek 76

Artikli 37 lõike 3 teine lõik

Muudatusettepanek 77

Artikli 37 lõike 4 esimene lõik

4. Toetusi antakse iga-aastaselt ja need katavad lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad antud kohustusest; vajaduse korral võivad need katta ka tehingute kulusid.

4. Toetusi antakse iga-aastaselt. Toetused sisaldavad 20 %-list stimuleerivat komponenti katmaks lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad antud kohustusest.

Muudatusettepanek 78

Artikli 37 lõike 4 teine lõik

Muudatusettepanek 79

Artikli 38 punkt b

b) põllumajandusettevõtete tasandi investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade puhkamisväärtust.

b) investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade ja muude alade, mis on looduskaitse seisukohast olulised, puhkamisväärtust.

Muudatusettepanek 80

Artikli 41 lõige 3

3. Jõulukuused ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid arvatakse antava toetuse hulgast välja.

3. Jõulukuused, invasiivsed liigid või võõrliigid ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid arvatakse antava toetuse hulgast välja.

Muudatusettepanek 81

Artikli 43 esimene lõik

Muudatusettepanek 82

Artikli 44 lõike 2 esimene lõik

2. Hüvitised katavad kohustusest tulenevad lisakulud. Neid arvestatakse tegelike kulude põhjal.

2. Hüvitised arvestatakse tavapäraste hindamismeetodite põhjal.

Muudatusettepanek 83

Artikli 46 punkt b

b) mis suurendavad asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi.

b) mis suurendavad või säilitavad asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi.

Muudatusettepanek 84

Artikli 47 lõige 1

1. Liikmesriigid määravad artikli 34 artikli punkti a alapunktides i, ii ja iii, samuti kõnealuse artikli punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud hüvitiste suhtes toetuskõlbulikud alad, võttes arvesse kõnealuse artikli lõikeid 2, 3, 4 ja 5.

1. Liikmesriigid määravad kooskõlas oma institutsioonilise struktuuriga artikli 34 artikli punkti a alapunktides i, ii ja iii, samuti kõnealuse artikli punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud hüvitiste suhtes toetuskõlbulikud alad, võttes arvesse kõnealuse artikli lõikeid 2, 3, 4 ja 5. Esmakordselt metsastatavate alade puhul: eriseadusliku loamenetluse puhul alasid ei nimetata.

Muudatusettepanek 85

Artikli 47 lõike 2 esimese lõigu punkt a

a) eriti rasked kõrgusest tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb;

a) eriti rasked kõrgusest või põhja pool asumisest tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb;

Muudatusettepanek 86

Artikli 47 lõike 2 esimese lõigu punkt b a (uus)

b a) väikesearvuline või kahanev elanikkond, kes sõltub oluliselt põllumajandussektorist, mille kiirenev kahanemine ohustaks kõnealuse piirkonna sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku säästvat arengut.

Muudatusettepanek 87

Artikli 47 lõike 2 esimese lõigu punkt b b (uus)

b b) nende lülitamine mägi- ja vähemsoodsate piirkondade hulka, kus on ette nähtud toetuste järk-järguline likvideerimine;

Muudatusettepanek 88

Artikli 47 lõike 2 teine lõik

Muudatusettepanek 89

Artikli 47 lõike 3 esimese lõigu punkt b a (uus)

b a) väikesearvuline või kahanev elanikkond, kes peamiselt sõltub põllumajandussektorist, mille kiirenev kahanemine ohustaks kõnealuse piirkonna sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku säästvat arengut.

Muudatusettepanek 90

Artikli 47 lõike 3 esimese lõigu punkt b d (uus)

b d) nende kuulumine mägi- ja vähemsoodsate piirkondade hulka, kus on ette nähtud toetuste järk-järguline likvideerimine;

Muudatusettepanek 91

Artikli 47 lõike 3 kolmas lõik

Muudatusettepanek 92

Artikli 47 lõike 3 neljas lõik

Muudatusettepanek 93

Artikli 47 lõike 5 esimene lõik

5. Piirkonnad, mille puhul metsastamine on asjakohane, kuna seda tingib keskkond nagu näiteks kaitse erosiooni eest või metsaressursside laiendamine, et leevendada kliimamuutusi, vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud nõuetele.

5. Piirkonnad, mille puhul metsastamine on asjakohane, kuna seda tingib keskkond ja kaitse erosiooni eest vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud nõuetele. Metsaressursside laiendamine, et leevendada kliimamuutusi ei vasta nõuetele.

Muudatusettepanek 94

Artikli 49 punkti a alapunkt i

i) mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine,

i) mittepõllumajandusliku tegevuste, sealhulgas talutegevuste mitmekesistamine,

Muudatusettepanek 95

Artikli 49 punkti a alapunkt i a (uus)

i a) põllumajandustöötajate sissetulekute mitmekesistamine kohaliku töötlemise, otseturunduse ja geograafilise päritolu märgistusega ning spetsiaalsete kvaliteedimärkidega toodete tootmise soodustamise teel,

Muudatusettepanek 96

Artikli 49 punkti a alapunkt ii

ii) toetus mikroettevõtete loomiseks ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust,

ii) toetus mikroettevõtete ja väikeettevõtete, sealhulgas pereettevõtete loomiseks, ülevõtmiseks ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust,

Muudatusettepanek 97

Artikli 49 punkti a alapunkt iii

iii) turismiga seotud tegevuse toetamine,

iii) säästva turismiga seotud tegevuse toetamine,

Muudatusettepanek 98

Artikli 49 punkti a alapunkt iv

iv) looduspärandi kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine, mille eesmärgiks on majanduse püsiv areng;

iv) maapiirkondade (loodus-, ajaloo- või kultuuri-)pärandi kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine;

Muudatusettepanek 99

Artikli 49 punkti a alapunkt iv a (uus)

iv a) toetus naiste tegutsemiseks maapiirkondades ja selle soodustamine;

Muudatusettepanek 100

Artikli 49 punkti b alapunkt ii

ii) külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine;

ii) külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine ning maastiku haldamine ja looduskaitse;

Muudatusettepanek 101

Artikli 49 punkt c

c) kutseõppe meede ettevõtjatele, kes tegutsevad valdkondades, mida hõlmab 3. prioriteetne põhisuund;

Muudatusettepanek 102

Artikkel 50

Muudatusettepanek 103

Põhjendus 50 a (uus)

Artikkel 50 a

Turustusmeetmete toetus

Artikli 49 punkti a alapunktis i a sätestatud toetuse saaja on kas talupidaja, tema abikaasa või üks nende lastest.

Muudatusettepanek 104

Artikli 51 pealkiri

Muudatusettepanek 105

Artikli 52 punkt c a (uus)

c a) väikesemahulise maaturismi infrastruktuuri loomine ja moderniseerimine.

Muudatusettepanek 106

Artikkel 53

Muudatusettepanek 107

Artikkel 56: Kutseõpe

Muudatusettepanek 108

Artikli 60 punkt a

a) selgelt määratletud maaterritooriumite allpiirkondadele suunatud piirkondlikud kavad;

a) piirkondlikele põllumajandusterritooriumidele, sealhulgas vähemsoodsate tingimustega ja mägipiirkondadele ning piirkondadele, kus toetusi järkjärguliselt likvideeritakse suunatud piirkondlikud kavad;

Muudatusettepanek 109

Artikli 67 lõike 2 esimene lõik

2. Liikmesriikide algatusel võib fond iga maaelu arengu programmi puhul rahastada programmi toetuse ettevalmistuse, haldamise, järelevalve, hindamise, informatsiooni ja kontrollimehhanisme.

2. Liikmesriikide algatusel võib fond iga maaelu arengu programmi ja riikliku strateegilise plaani puhul rahastada programmi toetuse ettevalmistuse, haldamise, järelevalve, hindamise, informatsiooni ja kontrollimehhanisme.

Muudatusettepanek 110

Artikli 67 lõike 2 teine lõik

Muudatusettepanek 111

Artikli 67 lõike 2 kolmas lõik

Muudatusettepanek 112

Artikli 68 esimene lõik

Muudatusettepanek 113

Artikli 69 lõige 1

1. Iga liikmesriik asutab riikliku maaeluvõrgustiku, mis koondab kõik maaelu arengus osalevad organisatsioonid ja asutused.

1. Iga liikmesriik asutab viivitamata riikliku maaeluvõrgustiku, mis koondab kõik maaelu arengus osalevad esinduslikud majandus- ja ühiskondlikud organisatsioonid ja asutused.

Muudatusettepanek 114

Artikli 70 lõige 1

1. Kulutusteks ettenähtud Fondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007–2013 on 88.75 miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele. Aastane analüüs on esitatud II lisas. Nendest rahalistest vahenditest, vähemalt 31.3 miljardit eurot koondatakse vastavalt 2004. aasta hindadele lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele.

1. Kulutusteks ettenähtud Fondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007–2013 on 95,75 miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele. Selle summa suurus sõltub selle ühitatavusest 2007. aastal algava finantsperspektiiviga ning vajaduse korral võib seda kohandada. Aastane analüüs on esitatud II lisas. Nendest rahalistest vahenditest, vähemalt 31.3 miljardit eurot koondatakse vastavalt 2004. aasta hindadele lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele.

Muudatusettepanek 115

Artikli 70 lõige 2

Muudatusettepanek 116

Artikli 70 lõige 4 a (uus)

4 a. Maaelu arengu eelarvesse lisatakse summad, mis on vajalikud kompensatsiooni maksmiseks NATURA 2000 kohaste looduskaitsemeetmete eest.

Muudatusettepanek 117

Artikli 70 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatus

5. Komisjon teeb liikmesriigiti pärast lõigetes 2 ja 3 esitatud summade mahaarvamist lõikes 1 nimetatud summade esialgse iga-aastase suunava jaotuse, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumitel ja võtab arvesse järgmist:

5. Komisjon teeb liikmesriigiti pärast lõikes 3 esitatud summade mahaarvamist lõikes 1 nimetatud summade esialgse iga-aastase suunava jaotuse, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumitel ja võtab arvesse järgmist:

Muudatusettepanek 118

Artikli 70 lõike 5 teine lõik

Muudatusettepanek 119

Artikli 70 lõige 6

6. Lisaks lõikes 5 toodud kogustele võtab liikmesriik programmeerimise eesmärgil arvesse kohandustest tulenevad kogused nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr…/… [ ühise põllumajanduspoliitika rahastamine] artikli 12 lõikes 2.

6. Lisaks lõikes 5 toodud kogustele võtab liikmesriik programmeerimise eesmärgil arvesse kohandustest tulenevad kogused nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr…/… [ ühise põllumajanduspoliitika rahastamine] artikli 12 lõikes 2. Neid summasid kasutatakse I ja II prioriteetse põhisuuna kohaste projektide tarbeks, millest NATURA 2000 maksed tuleks maha arvata.

Muudatusettepanek 120

Artikli 71 lõige 1

1. Otsus, mis võtab vastu maaelu arengu programmi, määrab maksimaalse toetuse hulga fondilt iga prioriteetse valdkonna kohta. Otsus peab vajaduse korral selgelt määratlema lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulikele piirkondadele ettenähtud assigneeringud.

1. Otsus, mis võtab vastu maaelu arengu programmi, määrab maksimaalse toetuse hulga fondilt iga prioriteetse valdkonna kohta. Otsus peab vajaduse korral selgelt määratlema lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulikele piirkondadele ettenähtud assigneeringud, sealhulgas statistilise ja loodusliku mõjuga regioonid.

Muudatusettepanek 121

Artikli 71 lõige 4

4. Hoolimata lõikes 3 sätestatud ülemmäärast, võib fondi toetust suurendada viie protsendi võrra äärepoolsemate piirkondade ja väiksemate Egeuse saarte programmide osas.

4. Hoolimata lõikes 3 sätestatud ülemmäärast, tuleb fondi toetust suurendada 85 %ni subsideeritavatest riiklikest kulutustest äärepoolsemate piirkondade ja väiksemate Egeuse saarte programmide osas.

Muudatusettepanek 122

Artikli 71 lõike 6 teine lõik

Muudatusettepanek 123

Artikli 72 lõike 3 lõigu 2 punkt c

c) maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu antud toimingu toetuskõlbulikest kuludest.

c) maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu toimingu toetuskõlbulikest kuludest, välja arvatud, kui komisjoni heakskiidetud programmis on kehtestatud kõrgem protsendimäär.

Muudatusettepanek 124

Artikli 76 sissejuhatav osa ja punkt a

a) juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid;

a) juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt kooskõlas tema institutsioonilise struktuuriga määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid;

Muudatusettepanek 125

Artikli 77 lõike 1 punkt a

a) tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale;

a) tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale. Need viivitamata kohaldatavad ühenduse ja riiklikud eeskirjad ei tohiks olla ülemäära ranged ega aeganõudvad ning peaksid võimaldama teataval määral paindlikkust, mis ei ole vastuolus ELi poliitika üldsuunistega;

Muudatusettepanek 126

Artikkel 92: Ühenduse reserv LEADER prioriteetse põhisuuna jaoks

1. Reservi eraldatud kogus, millele on viidatud artikli 70 lõikes 2, kasutatakse programmides LEADER lähenemise rakendamise toetamiseks .

2. LEADER lähenemise rakendamine väärtustatakse objektiivsete kriteeriumite põhjal, kaasa arvatud:

a) LEADER lähenemise prioriteet,

b) LEADER lähenemise territoriaalne ulatus,

c) tase, mis saavutatud LEADER prioriteetse üldsuuna rakendamisel,

d) soodustav mõju erakapitalile,

e) vahehindamise tulemused.

Muudatusettepanek 127

Artikli 95 lõige 1

1. Komisjoni abistab maaelu arengu komitee (edaspidi "komitee").

1. Komisjoni abistab maaelu arengu ja metsanduskomitee (edaspidi "komitee").

Muudatusettepanek 128

Artikli 98 lõige 2

2. Nõokogu direktiivid ja otsused, mis sätestavad ja muudavad määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 21 lõikes 2 osutatud ebasoodsamate piirkondade loetelusid, tunnistatakse kehtetuks.

Muudatusettepanek 129

I lisa artikli 35 lõike 3 veerud 2 ja 3

[1] ELTs seni avaldamata.

[2] EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

--------------------------------------------------