EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.6.2016 COM(2016) 349 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE Teine eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta



1.Sissejuhatus Suundumus, millele osutati esimeses aruandes ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta, jätkub: ELi ja Türgi avaldus annab hoolimata mitmesugustest takistustest esimesi tulemusi. Türgist Kreekasse suunduvate ebaseaduslike sisserändajate ja varjupaigataotlejate arvu järsk langus näitab avalduse tõhusust ja eelkõige seda, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ärimudel pole kaljukindel. Sisserändajateni on jõudnud sõnum, et Türgis paati istumine ja seejuures eluga riskimine ei ole mõttekas, kui on olemas seaduslik ja turvaline ümberasustamise võimalus. Esimeses aruandes kajastati edusamme avalduse rakendamisel ja toodi esile valdkonnad, kus on tarvis kiiresti tegutseda. Eelkõige on vaja muuta tõhusamaks igapäevane töö tagasisaatmise ja ümberasustamise valdkonnas ning tagada selle täielik kooskõla ELi ja rahvusvaheliste eeskirjadega. Käesolevas teises aruandes käsitletakse ELi ja Türgi avalduse rakendamisel tehtud järgmisi märkimisväärseid edusamme pärast esimese aruande avaldamist ning määratakse kindlaks edasised meetmed saavutuste kindlustamiseks ja hoo säilitamiseks. Need meetmed on olulised, võttes arvesse endiselt keerulist konteksti ja geopoliitilisi riske ning seda, et ELi ja Türgi avalduse kõik aspektid ei rajane veel kindlal alusel. Praegune olukord Pärast esimest aruannet, mis avaldati aprillis, on Türgist Kreeka saartele suunduvate rändajate arv järjepidevalt kahanenud. Avalduse rakendamisele eelnenud kuul ületas Egeuse mere Kreeka saartele jõudmiseks ligikaudu 1 740 sisserändajat päevas. Alates 1. maist on saabujate keskmine arv päevas langenud 47-ni. Kõige olulisem on aga, et Egeuse merel hukkunute arv on märkimisväärselt vähenenud. Enne ELi ja Türgi avaldust, näiteks jaanuaris, hukkus merel 89 inimest, ent alates 20. märtsist on merel hukkunud vaid seitse inimest, ehkki ka see on liiga palju. Komisjoni pakutav tõhusam koordineerimine ja toetus Aprillikuu aruandes osutati sellele, et Kreeka ja Türgi ametiasutuste, ELi ametite, rahvusvaheliste organisatsioonide ja asjaomaste liikmesriikide igapäevast tegevust kooskõlastab ELi koordinaator, kes juhib kolme meeskonda, mis tegutsevad Brüsselis, Ateenas ja Ankaras. Avalduse rakendamiseks annavad vajalikku tuge ka ELi ametid. Praegu tegutseb Kreekas 43 tõlki, 47 varjupaigaeksperti ja 51 saatemeeskonna töötajat. Need arvud vastavad praegustele kindlakstehtud vajadustele. ELi ja Türgi koostöö ebaseadusliku rände ärahoidmisel

Selleks et takistada sisserändajatel Egeuse merd ületamast, on Türgi ja Kreeka ametiasutuste järjepidev patrulltegevus oma rannikualadel väga oluline. Kreeka ja Türgi ametiasutuste vahel toimub nüüd regulaarne teabevahetus. 2016. aasta esimesel viiel kuul teatas Kreeka rannikuvalve Türgi rannikuvalvele 120-st otsingu- ja päästetööde juhtumist, millest 42 korral tuli võtta konkreetseid meetmeid. Samuti saatis ta 189 teadet 268 sisserändajate laeva kohta ja Türgi ametiasutused võtsid konkreetseid meetmeid 31 laeva suhtes. Frontexi ja NATO käimasolevate operatsioonidega tõhustatakse varajast hoiatamist ja jälgimistegevust ning operatiivteabe vahetamist Kreeka ja Türgi rannikuvalve vahel. Aprillis saatis Frontex NATO lipu all sõitvale laevale „Bonn“ oma kontaktametniku ja nüüd peab NATO omakorda nimetama oma kontaktametniku Frontexis. Frontex ja NATO töötavad praegu välja standardset töökorda ja püüavad luua ühise pildi olukorrast, eelkõige oma tegevusvaldkondadest, et NATO tegevuse tulemuseks Egeuse mere piirkonnas oleks veelgi kõrgem avastamismäär ja et kiireneks veelgi teabevahetus rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise juhtumite, marsruutide ja meetodite kohta. EL jätkab Türgi rannikuvalve kohaloleku toetamist Egeuse mere piirkonnas 14 miljoni euro suuruse programmiga, mis võimaldab hankida kiirreageerimispaate ja mobiilseid radarisüsteeme. Mais lubas komisjon Türgi rannikuvalve otsingu- ja päästesuutlikkuse tugevdamiseks eraldada 20 miljonit eurot. Operatiivkoostöö jätkub ka kontaktametnike kaudu. Frontexi kontaktametniku lähetamine Ankarasse käesoleva aasta aprillis on võimaldanud seada Türgi riikliku Frontexi kontaktpunktiga sisse korrapärase operatiivse side ja igapäevase aruandluse. Alates 2. maist 2016 tegutseb Europoli juures Türgi kontaktametnik. Türgi ametiasutused on moodustanud rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse probleemidega tegelevad üksused (mis ei ole praegu küll veel täies koosseisus) ning võtavad seadusandlikke meetmeid, et kehtestada inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajatele rangemaid karistusi. Samuti kiirendatakse piirihalduse eest vastutavate ametiasutuste ühise riskianalüüsi jaoks vajalikku andmevahetust ja vajalikke toiminguid siseriikliku koordineerimise ja ühise riskianalüüsi keskuse rajamist käsitleva määruse vastuvõtmisega. Vähemalt kolmes rahvusvahelises lennujaamas tegutsevad nüüd analüüsiüksused. Komisjoni moodustatud institutsioonidevaheline sisserändajate teavitamise strateegia töökond on püüdnud leida kanaleid, mida varjupaigataotlejad ja sisserändajad teabe saamiseks kasutavad, määrata kindlaks peamised sõnumid ja nende sihtrühmad ning valmistada ette kasulikku teavet ja seda levitada. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet on välja töötanud teabematerjalid ning levitanud neid esmase vastuvõtu keskustes ja rändajate päritolu- ja transiidiriikides asuvates ELi delegatsioonides. Komisjon on koostanud ka videomaterjali ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta. Samuti on komisjon koos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga edukalt käivitanud ühise teavituskampaania, mis põhineb inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate ohvrite lugudel. Praegu töötatakse välja uusi projekte, et võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate väärade lubaduste vastu eelkõige Afganistanis. Komisjon kasutab oma sõnumite edastamiseks pagulastele ja rändajatele kolmandates riikides ka tavapäraseid meediakanaleid, kasutades ära kohalike ajakirjanike, korrespondentide ja blogipidajate võrgustikke ja asjaolu, et viimased suhtlevad peamiste sihtrühmadega nende emakeeles. Samuti käib töö veebipõhise teabekeskuse loomiseks üle 300 miljoni rändaja ja pagulase jaoks kogu maailmas. 2.Kõigi uute ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmine Kreekast Türgisse Avalduses nähakse ette, et kõik uued Türgist Kreeka saartele saabuvad ebaseaduslikud sisserändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. 2.1 Hetkeseis

Alates 4. aprillist, mil alustati ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmist, on ELi ja Türgi avalduse raames Kreekast Türgisse tagasi saadetud 462 isikut, kes sisenesid pärast 20. märtsi Kreekasse ebaseaduslikult ja ei taotlenud varjupaika või tühistasid oma varjupaigataotluse vabatahtlikult, sealhulgas 31 süürlast, kes pöördusid tagasi vabatahtlikult. Tagasisaadetute hulgas on olnud ka Pakistani, Afganistani, Bangladeshi, Iraani, Iraagi, India, Kongo, Alžeeria, Sri Lanka, Maroko, Nepaali, Somaalia, Côte d’Ivoire'i, Egiptuse ja Palestiina kodanikke. Kokku on 2016. aastal Kreekast Türgisse tagasi saadetud 1 546 ebaseaduslikku sisserändajat. Tagasisaatmise tempo on olnud eeldatust aeglasem, sest varjupaigaekspertide töölevõtmiseks ja koolitamiseks ning varjupaigataotluste läbivaatamise punktide sisseseadmiseks esmase vastuvõtu keskustes kulub omajagu aega. Nõudlus varjupaiga järele on kõvasti suurenenud: peaaegu kõik alates 20. märtsist Kreeka saartele ebaseaduslikult saabunud sisserändajad on taotlenud varjupaika. Venivate kohtuasjadega tegelevad apellatsioonikomiteed, kelle pädevuses on vaadata läbi kõik apellatsioonkaebused taotluste vastuvõetamatuse otsuste peale, mille on esimeses astmes teinud Kreeka varjupaigateenistus nende taotlejate suhtes, kes on Kreeka saartele saabunud pärast 20. märtsi 2016, nõudis oma otsuste tegemiseks aega. Enamikuga apellatsioonikomiteede otsustest tühistatakse esimeses astmes taotluse vastuvõetamatuse kohta tehtud otsus: apellatsioonkaebuste kohta seni 70 isiku suhtes tehtud otsustest on vaid kahes kinnitatud esimeses astmes tehtud keelduvat otsust. 2.2 Õiguslikud meetmed Selleks, et tagada täielik kooskõla ELi ja rahvusvahelise õigusega, on nii Kreeka kui Türgi võtnud hulga seadusandlikke ja haldusmeetmeid. Kreeka ametiasutused on otsustanud muuta veelgi oma õigusakte, et rajada uus apellatsiooniamet ja moodustada uued apellatsioonikomiteed, kes vastutaksid Kreeka varjupaigateenistuses rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehtud otsuste kohtuliku läbivaatamise eest. Türgi ametiasutused on kinnitanud, et kõigile tagasisaadetud süürlastele tagatakse pärast nende saabumist ajutine kaitse, ning andnud komisjonile täiendavad kirjalikud kinnitused, et kõik Türgilt rahvusvahelist kaitset taotlevad mittesüürlased on kaitstud välismaalase piirilt tagasi saatmise eest kooskõlas rahvusvaheliste normidega ning vastavalt kehtivale välismaalasi ja rahvusvahelist kaitset käsitlevale õigusele. Türgi on vastu võtnud ka määruse rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse all olevate isikute töölubade kohta. Samuti on riik asunud rakendama tegevuskava, mille eesmärk on tunduvalt vähendada ootel olevate rahvusvahelise kaitse taotluste arvu (12 000 kuni 13 000 võrra kuus). See omakorda kiirendab mittesüürlaste varjupaigataotluste läbivaatamist. Nende jõupingutuste eesmärk on vaadata iga uus rahvusvahelise kaitse taotlus läbi kuue kuu jooksul. Türgi on andnud nõusoleku lubada ELil regulaarselt jälgida Türgisse tagasi saadetud süürlaste ja mittesüürlaste olukorda, võimaldades muu hulgas juurdepääsu põgenikelaagritesse ja -keskustesse, ning on sõlminud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga lepingu, milles annab viimasele juurdepääsu väljasaatmiskeskustele, et jälgida rahvusvahelise kaitse korra rakendamist. Esimesed külastused neisse laagritesse ja väljasaatmiskeskustesse on juba toimunud. Türgi parlament kiitis heaks ELi-Türgi tagasivõtuleppes sisalduvate kolmandate riikide kodanikke käsitlevate sätete jõustumise alates 1. juunist. Asjaomasele seadusele kirjutas 18. mail alla presidendi kantselei ja see avaldati 20. mail Türgi ametlikus väljaandes. Kõik tingimused tagasivõtuleppe, sealhulgas selle kolmandate riikide kodanikke käsitlevate sätete varasemaks jõustamiseks, on seega täidetud. Enne kolmandate riikide kodanike tegeliku tagasivõtmise alustamist on siiski tarvis, et Türgi ministrite nõukogu võtaks vastu otsuse seaduse kohaldamise kohta. Komisjon on jätkanud Kreeka toetamist ja andnud Kreekale kogu teabe järeldamaks, et Türgi on varjupaigamenetluste direktiivi tähenduses turvaline kolmas riik ja/või esimene varjupaigariik, kuhu võib ELi ja Türgi avalduse raames tagasi saata sisserändajad, kes saabusid alates 20. märtsist 2016 Türgi kaudu ebaseaduslikult Kreeka saartele. Hiljuti, 5. mail 2016, saatis komisjon Kreeka ametiasutustele oma kirjaliku hinnangu Türgi võetud meetmete kohta. Komisjoni arvates on Türgi võtnud kõik komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatises nimetatud seadusandlikud ja muud meetmed, mis võimaldavad Kreekal kuulutada kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi artikli 33 lõike 2 punktiga b või c eraldi hindamiste alusel vastuvõetamatuks nii süürlaste kui ka mittesüürlaste varjupaigataotlusi, kui taotluse esitanud isikud on alates 20. märtsist 2016 saabunud Kreeka saartele Türgi kaudu ebaseaduslikult. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 20. mai 2016. aasta istungil märkisid liikmesriigid, et nad jagavad seda hinnangut. ELi ja Türgi avalduses väljendati sõnaselgelt, et kõiki varjupaigataotlusi menetletakse juhtumipõhiselt ning kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega, kaasa arvatud välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega. 12. juuniks 2016 oli Kreeka varjupaigateenistus tunnistanud vastuvõetamatuks 267 varjupaigataotlust kokku 1 429 varjupaigataotlusest, mille olid esitanud pärast 20. märtsi 2016 Türgist Kreeka saartele saabunud isikud. Kõik varjupaigataotlused vaadati ühekaupa läbi. 12. juuniks 2016 oli Kreeka apellatsioonikomiteedele esitatud nende otsuste peale 252 apellatsioonkaebust, millest 70 rahuldati ja 2 lükati tagasi. Kõik apellatsioonkaebused vaadati ühekaupa läbi. Üks kahest taotlejast, kelle kaebus lükati tagasi, kaebas edasi Kreeka halduskohtusse, taotledes apellatsioonkaebuse peatava toime kohaldamist (isik peab jääma Kreekasse seni, kui apellatsioonkaebust menetletakse). Praegu oodatakse kohtult otsust apellatsioonkaebuse peatava toime kohaldamise kohta. See hiljutine kogemus näitab selgelt, et varjupaigamenetluste direktiiviga ettenähtud tagatised, nagu neid on kirjeldatud 16. märtsi teatises, toimivad ja neist peetakse kinni. Varjupaigataotluste individuaalset läbivaatamist hõlbustab edaspidi veelgi pidev toetus Türgi pagulasrahastu raames rahastatavate projektide kaudu ning Türgi varjupaiga- ja vastuvõtusuutlikkuse suurendamine. Avalduse senine rakendamine on siiski toimunud võrdlemisi ebakindlal alusel.

2.3 Operatiivsed sammud Komisjoni ja Frontexi toel on esmase vastuvõtu keskuseid kohandatud, et hõlbustada kiiret tagasisaatmist saartelt Türgisse ning integreerida tagasisaatmis- ja varjupaigaametnikud esmase vastuvõtu keskuste taristusse ja töösse. Hoolimata tehtud edusammudest, viibib Kreeka saartel endiselt ligikaudu 8 450 sisserändajat, ja see arv ületab vastuvõtuvõimalused, mis on kavandatud 7 450 inimese jaoks. Tulemuseks on ülerahvastatus ja rajatiste (sealhulgas alaealistele ja muudele haavatavatele rühmadele mõeldud rajatiste) ülekoormus. Olukorra tõhusamaks haldamiseks peaksid ametiasutused esmase vastuvõtu keskustes toimuvat paremini koordineerima. Nii maismaa kui ka saarte vastuvõtusuutlikkust tuleb kiiresti märkimisväärselt suurendada. Kreeka on asunud sisserändajaid saarte vahel ümber paigutama ja kõige haavatavamaid inimrühmi spetsiaalsetesse rajatistesse suunama. Seda protsessi tuleks kiirendada ja eelkõige tuleks saartelt mujale paigutada need isikud, kelle varjupaigataotlus on vastuvõetavaks tunnistatud. Esmase vastuvõtu keskuste turvalisuse suurendamiseks on võetud teatavaid meetmeid, eriti neis paikades, kus tegutsevad varjupaigateenistus ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet. Sellegipoolest tuleb Kreeka vastuvõtu- ja esmase vastuvõtu keskustes turvalisust veelgi suurendada, et kaitsta nii sisserändajaid kui ka kohapealseid töötajaid, sest ülerahvastatus, frustratsioon ja eri kogukondade vahelised korduvad rahutused tekitavad pingeid. 2.4 ELi rahaline toetus Pärast esimese aruande esitamist 20. aprillil eraldas komisjon Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kaudu veel 56 miljonit eurot erakorralisi vahendeid, et suurendada Kreeka ametiasutuste suutlikkust registreerida uusi saabujaid ja vaadata läbi nende varjupaigataotlusi. Nende rahaliste vahenditega luuakse paremad tingimused haavatavatele sisserändajatele ning toetatakse registreerimis- ja varjupaigaprotsessi täiendava personali töölevõtmise, parema IT-taristu, tõlkide hulga suurendamise ja teabe parema kättesaadavuse kaudu. 20. mail eraldatud vahenditega toetatakse sisserändajatega tehtavat tööd järgmiselt: 30 miljoni euroga toetatakse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd Kreeka hädaolukorra lahendamise kava väljatöötamisel ning aidatakse suurendada Kreeka varjupaigateenistuse ja äsjaloodud vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistuse suutlikkust; 13 miljonit eurot eraldatakse Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile Kreekasse jäänud kõige haavatavamate sisserändajate abistamiseks; 13 miljonit eraldatakse Kreeka sise- ja haldusümberkorralduse ministeeriumile ja Kreeka varjupaigateenistusele varjupaigaprotsessi tõhustamiseks, registreerimisprotsessi kiirendamiseks ja operatiivabi andmiseks Kreeka politseile riigi välispiiridel. Lisaks eraldas komisjon 24. mail 25 miljoni euro ulatuses erakorralisi vahendeid Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, et suurendada ameti suutlikkust Kreeka ametiasutusi täiendavalt toetada. Need lisavahendid võimaldavad lähetada liikmesriikidest täiendavaid eksperte ja tõlke ning rajada esmase vastuvõtu keskustesse mobiilseid kontoreid, et aidata varjupaigataotlusi läbi vaadata ning anda seega panus ELi ja Türgi avalduse ja ELi hädaolukorras ümberpaigutamise kava elluviimisse. Kreeka ametiasutustega on pooleli arutelud täiendavate erakorralise abi taotluste, sealhulgas Kreeka tervishoiuministeeriumi taotluse üle. Nende viimaste erakorralise abi taotluste rahuldamisega viiakse lõpule 2016. aasta märtsis alustatud Kreeka hädaolukorra lahendamise kava rakendamine.

Nimetatud erakorraline abi lisandub varem eraldatud erakorralistele vahenditele ja 509 miljonile eurole, mis on Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema riiklike programmide kaudu eraldatud kasutadaolevatest vahenditest (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond), millest on võimalik saada märkimisväärset abi ka varjupaiga- ja tagasisaatmispoliitika rakendamise toetuseks. Lisaks kaalutakse täiendavalt Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tegevuseelarve suurendamist (alates juulist). Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kreeka peaks ELi ja selle liikmesriikide kooskõlastatud toel: suurendama oma suutlikkust varjupaigataotlusi ja apellatsioonkaebusi individuaalselt ja võimalikult kiiresti läbi vaadata, eelkõige kasutades turvalise kolmanda riigi käsitust; võtma vajalikke meetmeid, et tagada pärast 20. märtsi 2016 saabunud ebaseaduslike sisserändajate kiire tagasisaatmine Türgisse; suurendama oma vastuvõtusuutlikkust saartel ja paigutama maismaale ümber need isikud, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetavaks; parandama olulisel määral Kreeka vastuvõtu- ja esmase vastuvõtu keskuste tegevuse koordineerimist, teenuste osutamist ja turvalisust; kasutama võimalikult otstarbekalt ELi eraldatud vahendeid, tagades erakorralise abi ja riiklikest programmidest rahastatavate meetmete vastastikuse täiendavuse, ning suurendama Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tegevuseelarvet. 3.„Üks ühe vastu“ ümberasustamine Türgist ELi Avalduse raames asustab EL iga süürlase kohta, kelle Türgi võtab Kreeka saartelt tagasi, ühe süürlase Türgist ümber ELi. Kehtivate kohustuste raames antakse eelisõigus neile sisserändajatele, kes ei ole eelnevalt ebaseaduslikult ELi sisenenud või siseneda üritanud. „Üks ühe vastu“ ümberasustamise eesmärk on ühelt poolt aidata leevendada Türgi olukorda ja teiselt poolt täita ELi kohustust pakkuda Süüria kriisi ohvritele seaduslikke võimalusi ELi elama asuda. 3.1 Hetkeseis Türgist ELi ümberasustamise operatiivse raamistiku kehtestamisel on toimunud märkimisväärne edasiminek. Lisaks 103 ümberasustatud süürlasele, kellele osutati esimeses aruandes, oli 8. juuni seisuga Türgist Rootsi, Saksamaale, Madalmaadesse, Luksemburgi, Itaaliasse, Leedusse ja Portugali ümber asustatud veel 408 süürlast, ning kokku on Türgist seega ümber asustatud 511 inimest. Praegu ületab ümberasustatud süürlaste arv oluliselt ELi ja Türgi avalduse alusel tagasisaadetute arvu. On siiski oluline endiselt tagada piisaval arvul ümberasustamisi, et Süüria kodanikeni jõuaks selge sõnum, et neile on ELi pääsemiseks loodud turvalised ja seaduslikud võimalused. Praegu toimub Kreeka saartel üle 2 300 süürlase suhtes nende varjupaigataotluste vastuvõetamatuse hindamise protsess. 3.2 Õiguslikud meetmed 28. aprillil 2016 lepiti ümberasustamisprotsessi kiirendamiseks kokku kiirema rakendamise standardne töökord.

Aeglases tempos on jätkunud õigusloomealased arutelud komisjoni 21. märtsi ettepaneku üle teha algselt ümberpaigutamiseks ette nähtud 54 000 kohta kättesaadavaks selleks, et võtta süürlasi seaduslikult Türgist ELi vastu ümberasustamise korras, humanitaarsetel põhjustel või muude seaduslike kanalite, näiteks humanitaarsuunitlusega viisaprogrammide, stipendiumide või perekonna taasühinemise programmide kaudu. Komisjon teeb kaasseadusandjatega tihedat koostööd selle ettepaneku kiire vastuvõtmise nimel. 3.3 Operatiivsed sammud Ümberasustamisrühm, mille komisjon ELi Ankara delegatsioonis moodustas, koordineerib ja toetab liikmesriikide operatsioone ja suhteid peamiste partneritega (Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Türgi Rändehalduse Peadirektoraat). See töö on standardinud ümberasustamisprotsessi logistilised aspektid, tuginedes ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ühtsele esildisele, mida kasutatakse juhtumite suunamiseks liikmesriikidele. See metoodika pakub standardset põhiteavet kandidaatide kohta. Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni abiga Ankaras loodud ühist küsitluskeskust saavad Süüriast pärit ümberasustamiskandidaatide küsitlemiseks kasutada ka liikmesriigid. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Jätkata Türgist ELi ümberasustatavate isikute arvu suurendamist. Võtta kiiresti vastu otsuse eelnõu, mille kohaselt 54 000 algselt ümberasustamiseks ja muude vastuvõtmise vormide jaoks ette nähtud kohta kasutatakse ümberasustamise eesmärgil. Tagada oluliselt laienenud ümberasustamisoperatsioonide sujuv kulg koordineerimise kaudu kohapeal Ankaras. 4.Türgist uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine Ebaseaduslike rändevoogude järkjärguline vähendamine Vahemere idaosa rändeteel võib suurendada survet muudele rändeteedele. Komisjon, Euroopa välisteenistus ja Frontex jälgivad olukorda tähelepanelikult. Seni ei ole mingeid olulisi tõendeid uute rändeteede kujunemise kohta ELi ja Türgi avalduse otsese tagajärjena. Jõupingutused rändevoogude kontrollimiseks Vahemere idaosa rändeteel jätkuvad. Ehkki on registreeritud mõned juhtumid, kus paadid saabuvad otse Türgist, ei ole otseseid tõendeid, et need tulenesid rändeteede nihkumisest Vahemere idaosast Vahemere keskosasse. Täheldatud on rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise aktiveerumist Lääne-Balkani rändeteel piirimeetmete tõttu, millega Lääne-Balkani koridor tegelikult suleti. Inimesed otsivad jätkuvalt võimalusi minna Lääne-Balkani riikide kaudu Kesk-Euroopa liikmesriikidesse, eelkõige Austriasse ja Saksamaale. On täheldatud piiriületamiste arvu väikest suurenemist Kreeka ja Bulgaaria ning Türgi ja Bulgaaria vahel, kuid üldiselt jäävad need vähesteks. Hiljuti saabus Kreetale arvukalt pagulasi Antalyast Türgi lõunaosas, pärast seda, kui salavedajad olid lubanud nad Itaaliasse viia. Ebaseadusliku sisseränne korraldamine purjekate või kaatritega Türgist Itaaliasse ei ole uus nähtus. Üht hiljutist õnnetust, mille käigus üks paat Kreeta lähedal ümber läks, uuritakse senini, kuid paistab, et see paat tuli Egiptusest.

5.Vabatahtlik humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Avalduses nähti ette vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava aktiveerimine Türgiga niipea, kui ebaseaduslikud piiriületamised Türgi ja ELi vahel on lõpetatud või on neid vähemalt olulisel määral ja jätkusuutlikult vähendatud. Nõukogu valmistab tihedas koostöös komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga ette vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava standardset töökorda. See tekst edastati Türgile 7. juunil. Kui standardne töökord on kokku lepitud, tuleks hinnata, kas on täidetud kõnealuse kava käivitamise tingimused. 6.Viisanõude kaotamine Komisjoni 4. mai 2016. aasta viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise eduaruandes märgiti Türgi ametiasutuste suuri edusamme ja kutsuti neid üles intensiivistama oma jõupingutusi kõigi nõudmiste täitmiseks, et riigi kodanike suhtes oleks võimalik hakata kohaldama viisavabadust. Täitmata oli seitse nõuet 72st – mis on alates 2013. aastast olnud Türgi viisanõude kaotamise protsessi aluseks – ja mõned neist seitsmest olid eriti olulised. Aruandele oli lisatud ettepanek kanda Türgi viisanõudest vabastatud riikide nimekirja. Nimetatud ettepanek tehti arusaamisega, et Türgi ametiasutused täidavad kiiresti tegevuskava veel täitmata nõuded, nagu nad kohustusid seda tegema 18. märtsil 2016. Aruandes selgitati ka, et hetkel vajavad kaks seitsmest veel täitmata nõudest praktilistel ja menetluslikel põhjustel pikemat rakendamisaega. Seetõttu oli nende täitmine kõnealuse eduaruande avaldamise ajaks võimatu. Seepärast on komisjon ja Türgi ametiasutused leppinud kokku praktilistes lahendustes, kuidas rakendada neid nõudeid juba enne nende täielikku täitmist. Ülejäänud viis 4. mai aruandes nimetatud veel täitmata nõuet on: võtta meetmed, et hoida ära tegevuskavas osutatud korruptsiooni, st tagada Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovituste tõhus täitmine; viia isikuandmete kaitset käsitlevad õigusnormid kooskõlla ELi nõuetega ja tagada eeskätt see, et andmekaitseasutustel on võimalik tegutseda sõltumatult ja et õiguskaitseorganite tegevust reguleerivad õigusaktid; sõlmida operatiivkoostööd käsitlev kokkulepe Europoliga; teha tõhusat õigusalast koostööd kriminaalasjades kõigi liikmesriikidega; vaadata Euroopa normide alusel läbi terrorismi käsitlevad õigusaktid ja tavad, viies eelkõige vastavusse terrorismi määratluse, et ahendada selle ulatust ja võtta kasutusele proportsionaalsuskriteerium. Komisjon jätkab Türgi toetamist tema töös, mis on jäänud teha kõigi viisanõude kaotamise tegevuskava veel täitmata nõuete täitmiseks. Komisjon tunnustab Türgi ametiasutuste seniseid edusamme, sealhulgas neid, mis on tehtud pärast kolmanda eduaruande vastuvõtmist 4. mail 2016, eelkõige ELi-Türgi tagasivõtuleppe kolmandate riikide kodanikke käsitlevate sätete jõustamist 1. juunil 2016, mis tuleks Türgi ministrite nõukogu otsusega kiiresti ellu viia, et võimaldada tegelikku tagasivõtmist. Komisjon pidas 2.–3. juunil 2016 toimunud tehnilise missiooni käigus paljulubavaid arutelusid Türgi ametiasutustega konkreetsete ja praktiliste sammude üle, sh vajalike seadusandlike ja menetluslike muudatuste üle seoses veel täitmata nõuetega. Sellele protsessile võib kaasa aidata Türgi ja Euroopa Nõukogu koostöö Euroopa Inimõiguste Kohus otsuste rakendamise alal. Euroopa Nõukogu töörühm kohtus 13. juunil 2016. Paralleelselt viisanõudest vabastatud riikide nimekirja täiendamist käsitlevate komisjoni ettepanekute läbivaatamisega tegelevad kaasseadusandjad ka komisjoni ettepanekuga tugevdada kõigi viisanõudest vabastatud riikide kodanike viisavaba reisimise peatamise kehtivat korda. 7.Türgi pagulasrahastu

Rahastu eelarve aastateks 2016–2017 on 3 miljardit eurot. Selle moodustavad 1 miljard eurot ELi eelarvest ja 2 miljardit eurot ELi liikmesriikidelt. Kõik liikmesriigid on saatnud oma rahastamissertifikaadid lubatud 2 miljardi euro katteks. Seega on rahastu täielikult töövõimeline. Rahastamine rahastu raames toimub ELi humanitaar- või muu abina. Humanitaarabi raames assigneerib komisjon rahastust konkreetse summa ja kutsub valitud humanitaarabiasutusi üles tegema ettepanekuid meetmete võtmiseks pagulaste aitamiseks Türgis. Muu abi raames peab komisjon leidma koos Türgiga projektid, mis sobivad kokku rahastu eesmärkide ja prioriteetidega ja mida ta saaks rahastada pagulaste aitamiseks. Komisjon reserveerib liikmesriikide heakskiidul eelarveassigneeringud konkreetsete kulukohustustena, mis võimaldavad kirjutada alla lepinguid, mis omakorda käivitavad vahendite eraldamise regulaarsete ajavahemike järel, sõltuvalt lepingu täitmise seisust. Rahastu juhtkomitee Rahastu juhtkomitee leppis 12. mail kokku, et rahastu peaks keskenduma kuuele prioriteetsele valdkonnale: (1) humanitaarabile, (2) rände haldusele, (3) haridusele, (4) tervishoiule, (5) omavalitsuste taristutele ning (6) sotsiaal-majanduslikule toetusele. Samuti leppis juhtkomitee kokku rahastu kahes rakendamisviisis – humanitaar- ja muu abi – ning vaatas läbi vajaduste hinnangu projekti, mis saab lõpliku kuju 2016. aasta juunis. Komisjon kohustus rakendamist juhtima vastavalt rahastu põhiprintsiipidele: kiirus, tõhusus, tulemuslikkus ja tihe töösuhe Türgi ametiasutustega. Rahastu eelarve senine täitmine 1 miljard eurot, mis on rahastule ette nähtud ELi eelarvest, jaguneb järgmiselt: 250 miljonit eurot 2016. aastaks ja 750 miljonit eurot 2017. aastaks. See lisandub liikmesriikidelt sihtotstarbelise välistuluna laekuvale 2 miljardile. 3 miljardist eurost on seni humanitaar- ja muuks abiks kokku eraldatud 740 miljonit (vt liigendus allpool). Eraldatud 740 miljonist eurost on 150 miljoni eest sõlmitud lepinguid. Neist 150 miljonist eurost on seni välja makstud 105 miljonit. Täpsemalt: Rahastu humanitaarabi rahastamispaketi raames avaldas komisjon 3. juunil 2016 humanitaarabi rakenduskava, mille eelarve on üle 500 miljoni euro. Nimetatud kava alusel sõlmitakse ELi eelarve vahendite arvel 2016. aasta juuli lõpuks veel 75 miljoni euro eest lepinguid. Kava hõlmab ka esmakordselt liikmesriikide panuseid, mille arvelt sõlmitakse lepinguid järk-järgult 2016. aasta septembrist kuni aasta lõpuni. See lisandub 90 miljoni euro mahus antavale humanitaarabile, mille kohta sõlmiti lepingud enne 15. aprilli 2016, et laiendada humanitaarmeetmeid toidu- ja mittetoiduabi, varjupaiga, kaitse, tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Kokku on humanitaarabiks eraldatud seni 595 miljonit eurot, millest 90 miljonit on lepingutega kaetud. Neist 90 miljonist eurost on seni välja makstud 70 miljonit. Muu abi rahastamispaketist on alates 20. aprillist 2016 sõlmitud Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi (edaspidi „ELi usaldusfond“) raames nelja uue Türgile suunatud projekti lepingud 28 miljoni euro eest, mida rahastatakse rahastu vahenditest . Nimetatud projektide raames tagatakse täiendav hariduse taristu 24 000 pagulaslapsele, tööalane väljaõpe 24 000 Süüria noorele, sotsiaaltoetus rohkem kui 74 000 kõige ebasoodsamas olukorras süürlasele, samuti Süüria noorte parem ligipääs Türgi ülikoolidele tuleval akadeemilisel aastal . Muu abi raames eraldati ka 20 miljonit eurot Türgi rannikuvalve suutlikkuse tugevdamiseks. Kokku on muuks abiks eraldatud seni 145 miljonit eurot, millest 60 miljonit on lepingutega kaetud. Neist 60 miljonist eurost on seni välja makstud 35 miljonit. Komisjon valmistab ette edasisi meetmeid rahastu raames sellistes valdkondades, nagu haridus, tervishoid, munitsipaal- ja sotsiaaltaristu ning sotsiaal-majanduslik toetus, mis tuleks esitada liikmesriikidele heakskiitmiseks enne juuli lõppu. Kavandatavad eraldised nimetatud meetmeteks moodustaksid umbes 1 250 miljonit eurot.

Rahastu raames kulukohustustega seotud humanitaar- ja mittehumanitaarabi kogusumma 2016.–2017. aastaks peaks kasvama enne 2016. aasta suve lõppu 2 miljardi euroni, samal ajal kui lepingutega kaetud summad peaksid kasvama 1 miljardi euroni, sõltuvalt sujuvast ja ajakavakohasest koostööst Türgi ametiasutustega. Komisjon teeb kõik vajalikud jõupingutused, et tagada rahastu väljamaksete kiirendamine. Järgmised sammud humanitaarabi valdkonnas Eespool nimetatud humanitaarabi rakenduskaval on kaks põhiliini: I.pagulaste hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu väljatöötamine Türgis. See toimib ülekandesüsteemi kaudu, mille raames kaetakse elektroonilist kaarti kasutades kõige haavatavamate pagulaste esmased vajadused igakuiste leibkonnale tehtavate ülekannete näol. Nii saavad pagulased katta oma vajadused toidu, varjupaiga ja hariduse järele prognoositavamalt ja inimväärikamalt, samuti kulutasuvamalt ja tõhusamalt; II.tõhusa kaitseraamistiku rakendamine kõige ebasoodsamas olukorras pagulaste jaoks, mis hõlmab mitteformaalse hariduse, tervishoiu ja teabehaldusprojekte. Reageerimiseks kiireloomulistele ja ootamatutele humanitaarabivajadustele, hõlmab see ka reservi. Meetmeid hakatakse humanitaarabi rakenduskava raames võtma 2016. aasta juuli lõpus. Pagulasrahastu raames humanitaarabi andmist jätkatakse kooskõlas ELi humanitaarabi õigusega ja vastavalt põhimõtetele, mis on kehtestatud Euroopa konsensusega humanitaarabi valdkonnas . Järgmised sammud muu abi valdkonnas Komisjon valmistab ette mahukat abi erimeetmete kaudu, mida võetakse kolmes liinis: I.hariduse jätkusuutliku kättesaadavuse tagamine pagulaslastele ning tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamine otsetoetuste abil Türgi asjaomastele ministeeriumidele, mida rahastatakse ja makstakse välja tegelike tekkinud ja tasutud kulude alusel. See peaks tagama kiiruse, tõhususe ja jätkusuutlikkuse; II.munitsipaal- ja sotsiaaltaristu, sealhulgas tervishoiu ja hariduse mahukas rahastamine, ning sotsiaal-majanduslik toetus koostöös rahvusvaheliste finantsasutustega. Sekkumiste pakett Türgi ametiasutustega konsulteerimiseks ja kokkuleppimiseks saab valmis juuni lõpuks; III.ELi usaldusfondi täiendav rahastamine, eelkõige altpoolt algatatud projektide toetamiseks, sh uutes valdkondades nagu kutseõpe ja pääs tööturule. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kindlustada toidu ja hariduse tagamiseks juba käivitatud projektide, tagasisaadetud rändajate toetamise erimeetme ja Türgi rannikuvalve toetamiseks mõeldud erakorralise meetme täielik rakendamine. Rakendada 3. juunil 2016 vastu võetud humanitaarabi rakenduskava. Valmistada ette erimeetmed hariduse ja tervishoiu ning munitsipaal- ja sotsiaaltaristu, samuti sotsiaal-majandusliku toetuse valdkonnas, ning lisaks sellele täiendada 2016. aasta juuli lõpuks Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlikku usaldusfondi. Rakendada viis täiendavat Süüria 2016. aasta kriisile reageerimiseks loodud ja ELi piirkondlikust usaldusfondist rahastatavat projekti (84 miljonit eurot). Kavandada, valmistada ette ja kinnitada täiendavad Süüria kriisile reageerimiseks loodud ja ELi piirkondlikust usaldusfondist rahastatavad sekkumismeetmed hariduse, tervishoiu ja muudes sihtvaldkondades nagu kutseõpe ja pääs tööturule. Korraldada 30. juunil 2016 rahastu juhtkomitee kolmas koosolek.

8.Tolliliidu edasiarendamine Majandussuhted Türgiga püsivad tugevana – kahepoolse kaubavahetuse maht oli 2015. aastal 140 miljardit eurot ja ELi arvele langeb kaks kolmandikku välisinvesteeringutest Türgis. Seda majandus- ja tööstusintegratsiooni taset ning investorite usalduse tugevdamiseks vajalikke reforme arutati aprilli lõpus ELi ja Türgi esimestel kõrgetasemelistel majanduskõnelustel rahvusvaheliste finantsasutuste ja erasektori esindajate juuresolekul. Arutati ka vajadust uuendada ja ajakohastada 20aastast tolliliitu – selle sügava majandusintegratsiooni peamist eestvedajat. Komisjon teeb edusamme mõjuhinnangu koostamisel. 9. juunil lõppenud avaliku arutelu raames laekus 173 vastust. Enamik vastuseid tuli ELi ja Türgi ettevõtjailt või ettevõtjate ühendustelt, kellest paljud juba kasutavad praeguse tolliliidu eeliseid. Nende vastuste alusel koostatakse 2016. aasta oktoobriks komisjoni mõjuhindamisaruanne, millesse kaasatakse ka praegu käiva välisuuringu tulemused. Seejärel koostatakse eeldatavasti esialgsed läbirääkimisjuhised, mille komisjon peaks vastu võtma 2016. aasta neljandas kvartalis ja esitama nõukogule. 9.Ühinemisprotsess 29. aprillil esitas komisjon nõukogule 33. peatükki (finants- ja eelarvesätted) käsitleva ühise seisukoha eelnõu, mis võimaldab nõukogul juuni lõpuks otsustada kõnealuse peatüki avamise üle. Kiiremas tempos jätkub ettevalmistav töö, et liikuda edasi seoses viie muu peatükiga, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti kooskõlas kehtivate eeskirjadega. Komisjon ja Euroopa välisteenistus koostasid kevadel ettevalmistavad dokumendid, et esitada need nõukogule järgmise kava kohaselt. Ettevalmistav töö energeetika (15. peatükk) valdkonnas on lõpule jõudnud. Komisjon esitas ajakohastatud sõelumisaruande 29. aprillil 2016. Kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse põhivaldkondades (23. ja 24. peatükk) kavatseb komisjon pärast aprilli tehnilisi konsultatsioone ja tuginedes mais Türgilt saadud ajakohastatud teabele, lõpetada dokumentide koostamise juuni lõpuks. Mainitud peatükkides käsitletakse mitmeid probleemseid küsimusi, sealhulgas põhiõigusi (nagu sõnavabadus), kohtusüsteemi, korruptsioonivastast poliitikat, rännet ja varjupaika, viisaeeskirju, piirihaldust, politseikoostööd ning võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga. EL eeldab, et Türgi järgib demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid. Hariduse ja kultuuri valdkonnas (26. peatükk) esitas Türgi 24. märtsil oma ajakohastatud läbirääkimisseisukoha ja komisjon lõpetas 2. mail 2016 selle alusel ajakohastatud ühise seisukoha lõpliku eelnõu koostamise. Euroopa välisteenistus ajakohastas välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (31. peatükk) sõelumisaruande, mis esitati 20. mail 2016.

10.Humanitaartingimused Süürias ELil ja Türgil on ühine eesmärk lahendada Süüria humanitaarkriis ja hoida ära edasine sundränne. Selleks et rakendada vajalikku abi ja et tagada humanitaarabi jõudmine inimesteni Süürias, on vaja ELi ja Türgi tihedat koostööd. Nii EL kui ka Türgi on eraldanud jätkuvalt märkimisväärseid vahendeid humanitaarabiks. Selles koostöös on oluline roll rahvusvahelise Süüria toetusrühma humanitaarabi töökonna tööl Türgiga. EL ja Türgi töötavad koos, et edendada täielikku ja takistamatut juurdepääsu kogu Süürias ja ületada tõkkeid, sh rahvusvahelise Süüria toetusrühma humanitaarabi töökonnas, kes on 2016. aastal hõlbustanud juurdepääsu 820 000 puudust kannatavale inimesele ümberpiiratud ja raskesti ligipääsetavatel aladel. Abi piiriülene kohaletoimetamine naaberriikidest nagu Türgi jääb reageerimise oluliseks osaks ning on muutunud üha olulisemaks sedamööda, kuidas sõjategevus Põhja-Süürias on intensiivistunud ja juurdepääs raskenenud. 2015. aastal toimetati 27 % ELi poolt Süüriale antavast humanitaarabist kohale Türgist. See on endiselt prioriteet ja hõlmab muu hulgas hädaabi andmist hinnanguliselt 160 000 riigisiseselt ümberasustatud inimesele, kes on sõjategevuse hiljutise intensiivistumise tõttu Süürias, eelkõige Aleppo, Idlibi ja Al-Hasakehi piirkonnas, Põhja-Süürias Türgi piiri äärde lõksu jäänud. Türgi jätkab ka ise hädavajaliku abi toimetamist teisele poole Süüria piiri lõksu jäänud inimestele. Peale selle on Türgil eriti oluline roll aidata kaasavalitsusväliste organisatsioonide piiriülesele tegevusele viisade ja registreerimise valdkonnas. EL jätkab humanitaarabi andmist Süüria elanikele ning eraldas 2016. aastal päästetegevuseks esialgsed 140 miljonit eurot, millest peaaegu poole eraldamiseks on lepingud juba sõlmitud. Kõnealuste rahaliste vahenditega toetatakse selliseid valdkondi nagu tervishoid, hügieen, kaitse ja esmane abi, et reageerida kiiresti hädaolukordadele ja uuele sundrändele, eelkõige ümberpiiratud, raskesti ligipääsetavatel ja sundrändealadel. 11. Kokkuvõte ELi ja Türgi avaldus annab jätkuvalt konkreetseid tulemusi. Avalduse töölerakendamine on tublisti edenenud. Tänu Kreeka ja Türgi ametiasutuste, komisjoni, liikmesriikide ja ELi asutuste ühistele jõupingutustele on alanud igapäevane töö tagasisaatmise ja ümberasustamise valdkonnas täielikus kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste eeskirjadega. Nüüd, kui kõik liikmesriigid on saatnud oma rahastamissertifikaadid 2016.–2017. aastaks lubatud 2 miljardi euro katteks, saab rahastu vahendite kiirendatud väljamaksmist täiel määral rakendada. Käivitatud on projektid, mis toetavad Süüria pagulasi Türgis, ja ELil on võimalus sõlmida suve lõpuks 1 miljardi euro ulatuses lepinguid. See tagab, et rahvusvahelist kaitset vajavad isikud saavad abi. Siiski on seni saavutatud edu habras ja praegu on liiga vara järeldada, et ELi ja Türgi avalduse kõik aspektid täielikult toimivad. Nagu märgiti esimeses aruandes, ei ole rahuloluks veel põhjust, kuna üht kõige keerukamat ülesannet – tegeliku tagasisaatmise ja ümberasustamise protsessi igapäevane läbiviimine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega – ei saa veel täielikult täidetuks lugeda. Edukas rakendamine sõltub peamiselt kõigi osapoolte poliitilisest otsusekindlusest võtta vajalikke meetmeid. Seoses sellega leiab komisjon, et eelkõige ja võimalikult kiiresti tuleks keskenduda järgmistele sammudele: Kreeka peaks suurendama oma suutlikkust tulla toime varjupaigataotluste ja apellatsioonkaebuste individuaalse hindamisega ning tagada tagasisaatmine ja -võtmine, kasutades eelkõige turvalise kolmanda riigi käsitust. Samuti peaks Kreeka suurendama saarte vastuvõtusuutlikkust ning parandama esmase vastuvõtu keskuste igapäevast haldamist ja koordineerimist ELi ja liikmesriikide koordineeritud toel.