[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.6.2008

KOM(2008) 398 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

Ühenduse tegevusprogrammi „Noored“ (2000–2006) ja ühenduse tegevusprogrammi noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (2004–2006) lõpphindamine

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

Ühenduse tegevusprogrammi „Noored“ (2000–2006) ja ühenduse tegevusprogrammi noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks (2004–2006) lõpphindamine

1. SISSEJUHATUS

Aastatel 2000–2006 avaldus ühenduse tegevus noorte heaks kahel viisil:

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsusega nr 1031/2000/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm „Noored“,[1] hõlmatud projektide toetamine ning

- Euroopa noorteühenduste ja Euroopa noortefoorumi tegevuskulude osaline katmine. Nimetatud toetus tagati aastatel 2004–2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 790/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks.[2]

Et mõlema programmi lõpphindamine toimub samaaegselt ja alates 2007. aastast liidetakse need üheks programmiks, on komisjon otsustanud koostada ühtse aruande, milles esitatakse hindamiste põhjal tehtud järeldused ja soovitused, mida rakendatakse programmi „Aktiivsed noored“ (2007–2013) suhtes.

Hindamisaruannetega saab tutvuda järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader

2. PROGRAMMI EESMÄRGID

2.1. Programm „Noored“

Programmi „Noored“ eesmärgiks oli edendada noorte aktiivset osalust Euroopa ülesehitamisel, tugevdada noorte solidaarsustunnet, ergutada nende algatusvõimet, ettevõtlikkust ja loovust ning tugevdada noorsooalast koostööd. Eesmärke on rakendatud mitmesuguste algatuste kaudu:

- „Euroopa Noored“, mille raames toetati noortevahetust;

- Euroopa vabatahtlik teenistus (EVT), mille raames vabatahtlikud said teises riigis osaleda solidaarsusaktsioonides;

- noorsooalgatused, mille raames toetati uuenduslikke ja loovaid või noori ühiskonnaellu kaasavaid algatusi;

- ühismeetmed ühenduse teiste teadmistepõhise Euroopaga seotud programmidega, eelkõige programmidega „Socrates“ ja „Leonardo“;

- toetusmeetmed, mille kaudu rahastati mitmesuguseid toetusi, näiteks noorsoopoliitika valdkonnas tegutsevate inimeste koolituse ja koostöö meetmeid.

Et programmi raames eraldatakse palju toetusi ning et see eeldab lähedast suhtlemist toetusesaajatega, juhiti seda enamasti detsentraliseeritult, siseriiklike asutuste kaudu. Teatavad siseriiklikud asutused toetasid lisaks oma riigisisestele ülesannetele ka kõiki teisi siseriiklikke asutusi ning arendasid nõnda välja erilise pädevuse; niisugust funktsiooni täitsid SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities) keskused. Programmi raames toetati ka noortele Euroopas pakutavate võimaluste kohta infot jagavaid teabekeskusi (võrgustik Eurodesk, millel on igas liikmesriigis tugikeskused).

Programmi mõni osa eeldas Euroopa tasandil tsentraliseeritud juhtimist. Selleks kasutas komisjon tehnilise abi büroo teeneid kuni 2006. aastani, mil tööd alustas Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet, mille üks osakond võttis nimetatud meetmete haldamise üle.

Eelarve aastatel 2000–2006 (eelarveassigneeringud, miljonit eurot)

Liidu eelarve | 624,2 |

Muud vahendid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon/Euroopa Majanduspiirkond ja kandidaatriigid) | 90,6 |

Kokku | 714,8 |

millest: kasutatud | 701,4 |

Hinnanguline osalenute arv aastatel 2000–2006 (tuhandetes)

Noortevahetus | 465,8 |

Euroopa vabatahtlik teenistus | 25,7 |

Noorsooalgatused | 153,4 |

Toetusmeetmed | 206,9 |

Kokku | 851,8 |

2.2. Programm noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks

Programmi üldeesmärk oli toetada rahvusvaheliste noorteorganisatsioonide ja ligi sadat noorteorganisatsiooni ühendava platvormi Euroopa noortefoorum tegevusi. Meetmed pidid kaasa aitama noorte aktiivsele kaasamisele avalikku ellu ja ühiskonda ning ühenduse koostöömeetmete arendamisele noorsootegevuse valdkonnas.

Kogu programmi juhiti „tsentraliseeritult“.

Eelarve aastatel 2004–2006 (eelarveassigneeringud, miljonit eurot)

Liidu eelarve | 12,9 |

Muud vahendid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon/Euroopa Majanduspiirkond ja kandidaatriigid) | 0,2 |

Kokku | 13,1 |

millest: kasutatud | 12,9 |

Aastatel 2004–2006 eraldatud toetusi

Euroopa noortefoorumile | 3 |

Euroopa noorteorganisatsioonidele | 234 |

3. HINDAMINE

3.1. Alused

Programmi „Noored“ lõpphindamine põhineb:

- liikmesriikide ja teiste osalenud riikide hindamisaruannetel;

- välishindaja aruandel, mille koostaja sai lisaks siseriiklikele aruannetele kasutada ka omaenda uurimistöö tulemusi, näiteks peamistele osalistele saadetud küsimustike vastuseid. Välishindamise teostas komisjoniga 2006. aastal hankemenetluse tulemusel sõlmitud raamlepingu alusel ECORYS.

Noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamise programmi lõpphindamine põhineb 2006. aastal korraldatud piiratud hankemenetluse tulemusel valitud välishindaja The Evaluation Partnership koostatud aruandel.

3.2. Meetodid

Programmi „Noored“ välishindamise läbiviimiseks valitud protsess hõlmas eelkõige järgmisi tegevusi: dokumentide analüüs, näitajate määratlemine, vestlused, veebiküsitlused, analüüs riigi kaupa. Näiteks töötati läbi umbes 2500 noorteorganisatsioonilt, 900 osalenud noorelt ja 450 noorsootöötajalt saadud küsimustike vastused.

Teise programmi hindamisprotsess hõlmas dokumentide analüüsi, veebiküsitlusi, rühmatööd, vestlusi ning elektrooniliste lühiküsimustike saatmist.

3.3. Hindajate järeldused

Mõlemale programmile antud hinnangud on mitmest vaatepunktist väga positiivsed.

Programm „Noored“ oli igati kooskõlas liidu üldise noorsoopoliitikaga. See vastas enamiku toetusesaajate vajadustele. Noortele oli programm tõhus nende kodanikuaktiivsuse, sealhulgas Euroopa kodanikuna tegutsemise ning kutsevaliku seisukohast, samuti aitas see suurendada nende solidaarsustunnet; vähem tõhus oli programm väiksemate võimalustega noorte juurde jõudmisel. Programmi tulemused olid väga positiivsed noorsootöötajatele ning see avaldas kaudset positiivset mõju ka noorteorganisatsioonidele. Teise programmi hindajad märgivad, et programmil õnnestus toetusesaajaid lähendada Euroopa ideele ja liidu institutsioonidele.

Programmi „Noored“ vahendid olid piisavad, ehkki mõnes siseriiklikus aruandes väljendatakse soovi neid suurendada. Juhtimisstruktuure peetakse üldiselt kohasteks ja tõhusateks. Peamised parandamissoovitused puudutavad SALTO ja Eurodeski keskusi ning programmi tegevuste üldist järelevalvemetoodikat.

3.3.1. Programmi „Noored“ täiendavus ja asjakohasus

Programmi „Noored“ rakendamise raames edendati ka Euroopa Liidu noorsoopoliitikat, mida väljendatakse ennekõike 2001. aasta valges raamatus „Uus hoog Euroopa noortele“[3] ja 2005. aasta Euroopa noortepaktis[4]. Hindajad rõhutavad, et programm „Noored“ täiendab nimetatud poliitilist tegevust.

Märgitakse, et programmi täiendavus programmidega „Socrates“ ja „Leonardo“ on üksnes osaline; nimetatud programmide vaheline koostöö võinuks olla põhjalikum.

Programmi „Noored“ kohta leitakse, et see täiendab suurel määral riiklikke noorsoomeetmeid. Programm vastas enamiku toetusesaajate, eriti noorte vajadustele. Ka noorsootöötajad peavad programmi väga väärtuslikuks; nende vajaduste paremaks rahuldamiseks oleks siiski vaja suuremat paindlikkust.

3.3.2. Programmi „Noored“ tõhusus

Leitakse, et programm on väga edukalt tõstnud noorte osalejate kodanikuaktiivsust, eriti hoiakute, suhtlemise ja sotsiaalse suhtlemisoskuse valdkonnas.

90% noortevahetustes osalenuist kinnitab, et on muutunud sallivamaks.

Programm on aidanud suurendada Euroopa Liitu kuulumise tunnet.

Paljud noored on programmiga seotud tegevuste tulemusel jäänud või hakanud aktiivselt tegutsema kohalikes või rahvusvahelistes organisatsioonides; selle põhjuseks ei ole tingimata programm, kuid umbes kolmandik osalejatest väidab, et on hakanud rahvusvahelisel tasandil aktiivselt tegutsema just tänu programmile.

Programmis osalemine tõstab noorte, eriti noorte vabatahtlike tööalast konkurentsivõimet. Samuti mõjutab see haridusalaseid valikuid.

62% vabatahtlikest möönavad programmi mõju oma karjäärile.

Noored möönavad, et pärast programmis osalemist on kasvanud nende solidaarsustunne.

Programm on üsna tagasihoidlikul määral jõudnud väiksemate võimalustega noorte juurde (21% noortevahetustes ning 13% EVTs osalenuist). Osalejatel on üldiselt kõrge haridustase. Programm on olnud edukas soolise võrdõiguslikkuse seisukohast.

Noorsootöötajatele on programm andnud võimaluse rohkem teadvustada kultuuridevahelise suhtlemise mõõdet ja puutuda kokku uute töömeetoditega.

91% programmis osalenud noorsootöötajatest möönavad programmi lisaväärtust võrreldes teiste koolitustega.

Hindajad leiavad, et toetusmeetmed on olnud noorsootöötajate ametialase arengu toetamisel tõhusad: Euroopa võrgustikes osalemine on muutunud aktiivsemaks… Põhjalikum noorsootöötajate vajadustega arvestamine aitaks siiski saadud teadmisi paremini praktikas rakendada. Samuti täheldatakse, et noorsootöötajaid ei ole programmi raames pakutavatest võimalustest piisavalt teavitatud.

Täheldatud on ka kaudset positiivset mõju, nagu näiteks vabatahtlikke vastu võtnud organisatsioonide rahvusvahelise orientatsiooni kasv.

3.3.3. Programmi „Noorus“ kasulikkus ja jätkusuutlikkus

Programm aitas tugevdada mitteformaalset õpet. See mõjutas noorte ametialast praktikat rohkem kui noorsoopoliitikat: poliitikale ei avaldanud see kuigi suurt mõju (ehkki uutes liikmesriikides võib siiski teatavat mõju täheldada), rohkem on see nähtavasti mõjutanud uuenduslike lähenemisviiside kasutuselevõtmist.

79% EVT projektides osalenud noorteorganisatsioonidest leiab, et projekti tulemusel on vahetatud heade tavade alaseid kogemusi.

Küsitletud organisatsioonide sõnul aitas programm luua uusi rahvusvahelisi kontakte, ehkki suhtlust oli juba ennegi. Programm aitas võrgustikke tugevdada ja jätkusuutlikumaks muuta.

Üldiselt ei täheldatud suuremat mõju liikmesriikide haldusstruktuuridele, välja arvatud mõnes uues liikmesriigis. Tundub, et programm ei ole aidanud vähendada liikuvust takistavaid halduspiiranguid.

3.3.4. Programmi „Noored“ tulemuslikkus

Ehkki detsentraliseeritud tegevuste tarvis eraldatud vahendeid peetakse üldiselt piisavaks, peab umbes pool siseriiklikest asutustest vajalikuks suurendada noortevahetuste eelarvet ning umbes kolmandik peab vajalikuks suurendada toetusmeetmete eelarvet. Välishindajad leiavad, et rohkem vahendeid tuleks eraldada siseriiklike asutuste töö tarvis, et oleks võimalik arendada teatavaid tegevusvaldkondi, nagu näiteks nõustamine, mis on oluline, kui soovitakse vältida projektide esitamise korra negatiivset mõju programmi ligipääsetavusele.

Üldiselt peetakse juhtimisstruktuure tõhusaks, kuid on ka arenguruumi. 2006. aastal tehnilise abi büroo asemele loodud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet tõhususe kohta on veel vara järeldusi teha. Leitakse, et siseriiklikele asutustele osutatud abi on olnud tõhus, ehkki komisjon on nende hallatavad rahalised vahendid mõnikord liiga hilja nende käsutusse andnud. Peamised märkused puudutavad SALTO ja Eurodeski keskusi. SALTO keskusi peetakse asjakohasteks struktuurideks ning nende töö tähtsust tunnustatakse; ometi on nende tegevust võimalik parendada. Eurodeski keskuste rolli ja lisaväärtuse kohta on tehtud kriitilisemaid märkusi ning hindajad leiavad, et nende tegevus on vaja läbi vaadata.

Programmi nähtavust oleks vaja suurendada, eriti selleks, et jõuda tõhusamalt ka väiksemate võimalustega noorte juurde.

Pingutada tuleb ka selle nimel, et tagada ratsionaliseeritud menetluste, vahendite ja näitajate abil programmi tulemuste tõhusam järelevalve.

3.3.5. Programmi mõjuga seotud arvamuste ühtimine

Siseriiklikud hinnangud langevad eelkõige programmi mõju seisukohast suurel määral kokku nii omavahel kui ka Euroopa tasandi hindamisega.

Siseriiklikes aruannetes leitakse, et programm on selgelt mõjutanud noorte tööalast konkurentsivõimet ja kodanikuaktiivsust tugevdavaid teadmisi, oskusi ja hoiakuid; suurimat mõju on saavutatud isiklikul tasandil.

Aruannetes tõstetakse esile programmi panust noorte mitteformaalsesse õppesse: „Programmi peamine element on mitteformaalne õpe. (…) programmi raames toetust saavate projektide eesmärgiks on õpe, mitte aga sügavama mõjuta happening ´id. Mitteformaalne õpe viitab sellele, et õppeprotsess leiab aset ka väljaspool niisuguseid institutsionaalseid struktuure nagu kool.“ (NO) „Programmis „Noored“ osalemine (…) tuleb kasuks CV täitmisel ja seda saab esile tuua tulevaste tööandjatega suhtlemisel.“ (DK) „Programmis „Noored“ osalemist käsitatakse sageli kui panust tööalase konkurentsivõime tõstmisse põhioskuste arendamise kaudu.“ (UK)

Rõhutatakse ka panust kodanikuaktiivsuse arendamisse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamisse: „Kõigi meetmete puhul (…) on täheldatud käegakatsutavat ja püsivat mõju: kasvanud on valmisolek osaleda aktiivselt ühiskonnaelus, õppida võõrkeeli ning töötada mõnes teises (Euroopa) riigis, samuti aga on arenenud teiste kultuuride mõistmine. Samal ajal on võõraviha jäänud vähemaks.“ (DE) „Osalejate isiklikud kokkupuuted samaealiste noortega mõnest teisest riigist (…) on midagi enamat kui koolivaheajal või reiside käigus toimuv suhtlus ning see annab uusi intensiivseid võimalusi kogemuste omandamiseks ja millegi uue õppimiseks.“ (LU)

Aruannetes rõhutatakse, et programmis osalemisest saadav kasu on eelkõige isiklikku laadi: „Õppimine toimub peamiselt „kogemuspõhiste teadmiste“ ja igapäevaelus vajalike oskuste tasandil (…), milleks on näiteks sõprade leidmine, võõrkeelte õppimine, samuti aga umbmäärasemad küsimused, nagu näiteks uute kultuuride (…) tundmaõppimine, suurem avatus teiste „kultuuride“ (…), teiste suhtes, oskus enda ja teiste olukorra suhtes üldistusi teha, jne.“ (BE-NL) „… paljudele [osalejatest] on programmis osalemine toonud kaasa elus teatavaid pöördeid (iseseisvamaks muutumine, positiivsem minapilt, uus maailmavaade, jne) või mõjutanud nende valikuid: kodanikuaktiivsus, uued haridus- või tööalased väljavaated, jne.“ (BE-FR)

Õppeprotsessis mängib olulist rolli liikuvus: „Enne noortevahetust polnud paljud osalejad Iirimaalt väljas käinud.“ (IE) „Mõningatele väiksemate võimalustega noortele oli noortevahetus esimene välisreis.“ (EE)

Peaaegu kõigis aruannetes järeldatakse, et programmil on olnud selgelt positiivne mõju noorsootöötajatele ja noorteorganisatsioonidele: „Programm võimaldas organisatsioonidel Euroopa küsimustes professionaalsemaks saada ning tõi kasu ka noorsootöötajatele, kes teavitavad, nõustavad ja abistavad noori projektide läbiviimisel.“ (FR) „Noorteorganisatsioonidele on eriti kasulik kontaktide süvendamine ja rahvusvahelised partnerlussuhted.“ (AT) „Programm (…) soodustas organisatsioonide tegevuse euroopalikku mõõdet, edendas meeskonnatööd ning mittediskrimineerivat ja professionaalset suhtumist ühenduse tegevustesse.“ (SI) „Programm „Noored“ on organisatsioonile heaks reklaamiks ja aitab tõsta selle mainet… Tõsiasi, et „Noored“ on Euroopa programm, muudab selle tunduvalt prestiižikamaks.“ (PL)

Aruannetes rõhutatakse, et programm on soodustanud võrgustikes töötamist: „70 protsenti vastanuist kinnitavad, et ilma programmita „Noored“ ei oleks nad iial Euroopa tasandi koostööga algust teinud. (…) 40 protsenti organisatsioonidest möönab, et nende osalemine programmis on nende ainus Euroopa tasandi kogemus.“ (BE-NL) „Noorsootöötajad (…) ning nende organisatsioonid ja ühendused arendavad toimivaid partnerlussuhteid peaaegu kõigis riikides, kus programm on esindatud.“ (CZ)

Mõju siseriiklikule poliitikale tuuakse esile ennekõike uutes liikmesriikides: „Programm „Noored“ … on avaldanud vaieldamatult positiivset mõju noorte hoiakutele ja oskustele (…) ning samuti siseriikliku noortepoliitika ja sellega seotud õigusaktide arendamisele.“ (SK) „Programm „Noored“ kui ühenduse tasandi tegevus annab teavet noorsoopoliitika rakendamisest teistes ELi liikmesriikides.“ (PL)

Hindamisaruannetes kommenteeritakse positiivselt programmi raames toimunud tegevusi ja nende omadusi: „Vabatahtlike saadud kogemustel ja kasvanud enesehinnangul, samuti aga laienenud üleeuroopaliste kontaktide võrgustikul on ilmselt pikaajalisem mõju kui näiteks noortevahetusel. Samas aga on täiesti võimalik, et mõni noortevahetuses osalenu on saanud positiivseid muljeid, mis jäävad kestma kogu elu.“ (SE)

3.3.6. Noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamise programmi hindamise peamised järeldused

Programm aitas noori lähendada Euroopa ideele ja Euroopa Liidu institutsioonidele. Selle eesmärgid olid valitsusväliste organisatsioonide eesmärkide ja töömeetoditega vastavuses. Programm on asjakohane ka muudes aspektides kui pelgalt rahalised toetused (toetusesaajate maine tugevdamine ja haldussuutlikkuse tõstmine). Kohustus luua laiem võrgustik on julgustanud valitsusväliseid organisatsioone tegutsema ka väljaspool oma päritoluriiki.

Üle 40% vastanud toetusesaajatest arvab, et ei oleks saanud ilma liidu toetusteta tegevust jätkata, mis viitab sellele, et programmi käsitatakse sageli kui ainsat rahastamisvõimalust, ehkki ei saa välistada, et toetusesaajad ülehindavad toetuste puudumise võimalikku mõju; võimalik, et eraldatud toetused asendavad rahastamisvahendeid, mida õnnestuks leida ka mujalt. Programm on olnud atraktiivne väikestele valitsusvälistele organisatsioonidele, kes vajavad toetust kõige rohkem. Teataval määral on programm julgustanud valitsusväliseid organisatsioone ja Euroopa noortefoorumit kaasama noori, kes ei ole veel ühegi organisatsiooniga seotud.

Hindajad leiavad, et toetused on aidanud valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa noortefoorumi usaldusväärsust ja nähtavust suurendada nii nende liikmete kui ka võimalike annetajate silmis, kuid ei ole kindel, et see oleks parandanud nende mainet noorte seas üldisemalt. 65% küsitletud valitsusvälistest organisatsioonidest kinnitab, et ei ole pidanud programmis osalemiseks oma organisatsiooni eesmärki ega struktuuri muutma ning et programm ei ole eriti mõjutanud nende korraldatud ürituste arvu, küll aga on võimaldanud tegevust professionaalsemaks muuta.

Euroopa noortefoorumile eraldatud toetused ei ole kuigivõrd mõjutanud selle liikmete suutlikkust kaasata rohkem noori ega otsida senisest tõhusamalt rahastamisallikaid. Toetus ei ole noori õhutanud Euroopa küsimustega isiklikumalt tegelema, küll aga julgustab see Euroopa noortefoorumi liikmeid ennast Euroopa küsimustega paremini kursis hoidma.

Üle 50% küsitlusele vastanutest leiab, et kandideerimise kord on keeruline, kuid siiski talutav. Kvaliteediga seotud põhjustel on tagasi lükatud väga vähe taotlusi, hulgaliselt taotlusi on aga tagasi lükatud seetõttu, et need ei vasta haldusnõuetele. Osalejad soovivad võimalust saada mitmeaastaseid toetusi.

Programm on tõhustanud valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa noortefoorumi tööd, mis on kooskõlas komisjoni lähenemisega, kes peab valitsusväliseid organisatsioone kodanikeühiskonna kaasamisel keskseks.

4. PEAMISED SOOVITUSED JA KOMISJONI KOMMENTAARID

4.1. Väiksemate võimalustega noorte ulatuslikum kaasamine

Välja tuleks töötada strateegia, mis võimaldaks jõuda suurema hulga madalama haridustasemega noorteni. See hõlmab muuhulgas teavitusstrateegiat, mis peab olema suunatud võimalikult otse programmi potentsiaalsetele osalejatele.

Komisjon on välja töötanud kaasamisstrateegia, et suurendada ebasoodsamas olukorras olevate noorte osalust; nende kaasamine on üks asjakohastele meetmetele eraldatava toetuse saamise kriteeriume. Komisjon on parandanud noorte osalemise määra hindamise suutlikkust. Komisjon järgib käesolevat soovitust oma teavitusstrateegias.

4.2. Noorte põhjalikum kaasamine projektide ettevalmistamisse

Osalejaid tuleks sagedamini kaasata projektide ettevalmistamisse. Eesmärgi saavutamisele aitaks kaasa projektide ettevalmistamist, korraldamist ja rakendamist käsitlevad koolitused.

Programmi juhendis sisalduvates nõuannetes rõhutatakse noorte kaasamise tähtsust. Rahastamiseeskirjades nähakse mõnikord ette projektidega seotud noorte osalemine ettevalmistavates visiitides.

4.3. Noorsootöötajate põhjalikum toetamine

Soovitatakse põhjalikumalt hinnata koolitajate vajadusi, mille tulemusel saaks pakkuda konkreetsetele sihtrühmadele sobivamaid koolitusi.

Komisjon võtab käesolevat soovitust arvesse SALTO keskusi käsitlevas mõttetöös ning uurib võimalusi, kuidas noorsootöötajatega koolituste vormi, sisu, metoodika, rakendamise, järelevalve ja hindamise küsimustes põhjalikumalt konsulteerida.

4.4. Projektihoidjate tõhusam toetamine

Siseriiklikel asutustel on oluline roll abistajatena. Oleks kasulik välja selgitada projekti esitamisel tekkivad peamised takistused.

Komisjon kinnitas veel kord „toetava lähenemise“ põhimõtet, mille kohaselt siseriiklikud asutused abistavad projektihoidjaid, et programm oleks avatud võimalikult paljudele ja saavutaks oma eesmärgi, milleks on avatus väiksemate võimalustega noorte suhtes. Komisjon muutis programmis osalemise kriteeriumid ja tingimused selgemaks. Koostöös siseriiklike asutustega uuritakse, kuidas saaks välja selgitada põhilised raskused, millega projektihoidjad jätkuvalt kokku puutuvad.

4.5. Valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa noortefoorumi tegevuse tõhustamine

Valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa noortefoorumi tegevuse aruandluses tuleks rõhutada konkreetsete elementide mõõtmist ja hindamist. Valitsusvälised organisatsioonid ja Euroopa noortefoorum võiksid kasutusele võtta osalejate rahulolu hindamise mehhanismid. Nad võiksid julgustada oma liikmeid kaasama noori, kellel ei ole varasemat kogemust ei poliitika ega valitsusväliste organisatsioonide vallas; Euroopa noortefoorum võiks määratleda head tavad, millest selle liikmesorganisatsioonid saaksid noortega konsulteerimisel lähtuda. Komisjon peaks projektihoidjaid kandideerimisel jätkuvalt abistama ning abistamisvõimalusi tuleks ka laiemalt tutvustada.

Komisjon nõustub nimetatud soovitustega.

4.6. Tulemuste järelevalve tõhustamine

Programmi rakendamisega seotud andmete kogumiseks tehtud pingutusi tuleks veelgi tugevdada. Tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud valdkondadega seotud andmed soovitatakse koondada ühtsesse järelevalvesüsteemi.

Komisjon töötab välja programmi püsiva hindamise strateegia ning määratleb järelevalves kasutatavad näitajad. Komisjon on asunud parendama tarkvaralahendust, mis on antud siseriiklikele asutustele kasutamiseks ja mille kasutamine on neile kohustuslik. Komisjon tagab, et nimetatud süsteemi koondatakse nii siseriiklike asutuste edastatud kui ka tsentraliseeritud juhtimissüsteemist pärinevad andmed.

4.7. Programmi nähtavamaks muutmine

Programmi soovitatakse muuta nähtavamaks, et noorte osalejate ring oleks laiem ning noorsootöötajad saaksid pakutavate võimaluste kohta rohkem teavet. Kui pöörata rohkem tähelepanu heade tavade alasele kogemustevahetusele, aitaks see suurendada ka nähtavust.

Komisjon töötab välja teavitamisstrateegiat, mille eesmärgiks on senisest tõhusamalt tutvustada programmi ja selle tulemusi. Rakendatud on juba ka esimesi meetmeid: programmi tutvustava veebilehe täiustamine; projektihoidjatele nähtavusega seotud kohustuste panemine; projektide tulemuste põhjal kõigile avatud andmebaasi täiendamine.

4.8. Siseriiklike asutuste vahendite suurendamine

Mõningatel siseriiklikel asutustel ei ole projektihoidjate toetamiseks piisavalt vahendeid. Nende vahendeid tuleks suurendada.

Ehkki programmi halduskulusid soovitakse piirata, kaalub komisjon 2009. aasta eelarve ettevalmistamisel selle soovituse järgimise võimalusi.

4.9. Siseriiklikele asutustele vahendite kiirem ülekandmine

Komisjonil soovitatakse siseriiklikele asutustele eraldatud vahendid viivitamata üle kanda.

Programmi „Aktiivsed noored“ jõustumisega muudeti siseriiklikele asutustele vahendite ülekandmise korda ning menetlus muutus kiiremaks. Komisjon on kohustunud vahendid üle kandma enne maikuud, mis on igal aastal valitud projektide algusaeg.

4.10. SALTO keskuste tegevuse läbivaatamine

SALTO keskusi peetakse üldiselt asjakohasteks struktuurideks, kuid mõningad nende tegevuse aspektid soovitatakse läbi vaadata.

Komisjon kaalub, milliseid muudatusi oleks kasulik teha.

4.11. Eurodeski keskuste tegevuse läbivaatamine

Ehkki Eurodeski keskusi peetakse üldiselt tulemuslikeks struktuurideks, on teatavaid kahtlusi lisaväärtuse suhtes, mida need võiksid programmile anda. Keskuste tegevuse läbivaatamine võimaldaks nende tööd asjakohasemaks muuta.

Komisjon on soovitusega nõus, märkides samas, et Eurodeski keskuste kasutegur ei seisne üksnes programmi kohta teabe levitamises.

5. KOMISJONI JÄRELDUSED

Komisjon jagab hindajate mõlema programmi rakendamisele antud positiivset hinnangut. Komisjon on veendunud, et programmide raames on tõhusalt toetatud noorte osalejate isiklikku arengut, tänu mitteformaalse õppe võimalustele ka noorte tööalast konkurentsivõimet ning samuti kodanikuaktiivsust ja solidaarsustunnet; komisjon on teadlik ka programmide positiivsest mõjust eduka noorsoopoliitika olulistele vahendajatele, kelleks on noorsootöötajad ja noorteorganisatsioonid.

Nimetatud tulemused kinnitavad teistegi analüüside järeldusi, mille tulemusel komisjon tegi programmi „Aktiivsed noored“ kaudu ettepaneku varasemate programmide kõige paljulubavamate meetmete jätkamiseks.

Eespool loetletud soovitused, mida komisjon kavatseb rakendada, peaksid tulevikus programmi „Aktiivsed noored“ mõju veelgi tugevdama.

[1] ELT L 117, 18.05.2000, lk 1.

[2] ELT L 138, 30.04.2004, lk 24.

[3] K(2001)681 (lõplik), 21.11.2001.

[4] 2005. aasta märtsis vastu võtnud Euroopa Ülemkogu.