ET Euroopa Liidu Teataja C 175/22

Regioonide Komitee arvamus teemal „Uuendatud Euroopa strateegia „Investeerimine noortesse””

(2010/C 175/06)

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

1. usub, et noored eurooplased on ühiskonna tulevik. Kõigil noortel inimestel peaks olema võimalus arendada täielikult välja oma võimed ja potentsiaal. Talenti ei arendata mitte ainult koolides (haridus), vaid ka perekonnas, ühingutes (spordi-, muusika- ja muud kultuurirajatised), noorteorganisatsioonides, mitteformaalsetes noorterühmades ja kohalikes kvartalites (kus asuvad raamatukogud, muusikakoolid, spordiklubid ja muud rajatised). Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on noorte eludele kõige lähemal ja seega määrava tähtsusega selleks arenguks raamtingimuste loomisel;

2. sedastab, et noortesse investeerimine ja noorte mobiliseerimine tasub end ära. Noortele head haridust, spordi-, kultuuri- ja vabaajarajatisi ning võimalusi pakkuvad omavalitsused ja piirkonnad muutuvad tulevikus majanduslikult jõukamateks ja turvalisemateks kohtadeks, kus on tugev sotsiaalne mõõde, mida iseloomustab sallivus ja vastastikune austus;

3. usub kindlalt, et noorsoostrateegiates tuleks valida noortekeskne lähenemisviis, mille lähtekohaks on indiviid, tema talent ja vajadused oma täieliku potentsiaali väljaarendamiseks;

4. tõdeb, et noored on liiga sageli üks haavatavamaid ühiskonnagruppe, eriti praeguse majandus- ja finantskriisi ajal, ning et meie vananevas ühiskonnas tuleks noorsugu käsitleda ühiskonna väärtusliku ja kriitilise ressursina, mida saab ja tuleb mobiliseerida sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide saavutamiseks (1);

5. kinnitab vajadust aktiivse ja positiivse valdkonnaülese noorsoopoliitika järele, mis oleks suunatud kõigi noorte potentsiaalile, luues soodsad tingimused nende talendi ja oskuste arendamiseks, selleks et elada, töötada ja osaleda aktiivselt ühiskonnas, mitte aga keskenduda ainuüksi seoses oma probleemidega eritähelepanu vajavatele noortele;

6. juhib tähelepanu eriti proaktiivsete ja ennetusmeetmete olulisusele (2) ning märgib, kui tähtis on pakkuda noortele paremaid elamistingimusi (1) ja luua laste- ja noortesõbralik ühiskond (3);

7. tervitab Euroopa Komisjoni teatist, mis käsitleb uuendatud avatud koordineerimismeetodit noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis, ning teatises väljapakutud lähenemisviisi, mis seisneb noortesse investeerimises ja noorte mobiliseerimises;

8. tunnistab, et noorsoopoliitika on loomuomaselt lai valdkond ja seepärast kiidab heaks ELi eri valdkondi hõlmava lähenemisviisi integreerida noorsooküsimused arvukatesse poliitikavaldkondadesse (valdkonnaülene lähenemisviis), ühtlasi edasi arendades spetsiifilisemaid noorsootööd puudutavaid poliitikavaldkondi;

9. soovitab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse kohaliku ja piirkondliku tasandi kogemust ja arusaamu ning et tulevased tegevused lähtuksid juba alustatud algatustest, nagu Euroopa noortepealinnade algatus, ja raamistikest, nagu ÜRO lapse õiguste konventsioon;

10. tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides vastutavad just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused noorsoopoliitika väljatöötamise, elluviimise ja rakendamise eest. Seda näitasid selle arvamuse koostamise raames Regioonide Komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku korraldatud konsultatsioonide (4) tulemused; soovitab, et komisjon, arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli noorsoopoliitika elluviimisel, võtaks arvesse piirkondlikke jooni, nt geograafilist eripära;

11. kutsub üles noorsoopoliitika meetmete väljatöötamisel nõuetekohaselt arvestama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti ja panust, sest enamikus liikmesriikides kuulub see omavalitsuste pädevusvaldkonda;

12. juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kesksele rollile väljapakutud ELi strateegia elluviimisel ning oleks soovinud teatises näha selgemat viidet kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollidele ja pädevustele; julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi andma tihedas koostöös kõigi sidusrühmadega, eriti noorte ja noori esindavate organisatsioonidega, igal tasandil oma panust väljapakutud ELi strateegiasse;

Noorsooküsimuste integreerimine ja koostöö

13. kiidab heaks ELi lähenemisviisi integreerida noorsooküsimused arvukatesse poliitikavaldkondadesse, selleks et noorte vajadusi peetaks läbivalt silmas eri poliitikavaldkondades;

14. toetab noorsoopoliitika paindlikku lähenemisviisi, mis on suunatud kolmele üldisele ja omavahel ühendatud eesmärgile, mis on seotud korrapäraselt läbi vaadatavate tegevusvaldkondadega. Komitee peab vajalikuks, et kõigil vastava pädevusega tasanditel püüeldaks tõhusalt ja pidevalt kõnealuste eesmärkide täitmise ja nendega seotud tegevuste jälgimise poole, ning soovitab omavalitsustel võtta suund valitud põhiteemade pikemaajalisele käsitlemisele, et suurendada mõju võimalusi;

15. toetab teatises määratletud tegevusvaldkondi ning liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni jaoks nende pädevusvaldkondade raames väljapakutud tegevusi;

16. usub, et otsustavalt tähtis on arvestada noorte vajaduste ja püüdlustega igas ELi reformis, ning soovitab integreerida noored sihtrühmana suurematesse ELi strateegiatesse, kampaaniatesse ja tegevustesse, nagu Lissaboni strateegia järgne strateegia, ELi sotsiaalmeetmete kava, temaatilised strateegiad ja tegevused, mida Euroopa Liit (ELi institutsioonid ja tulevased ELi eesistujariigid) tulevikus – loodetavasti tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komiteega – kavandab ja ellu viib;

17. tuletab kõnealuses kontekstis meelde, et noored on määrava tähtsusega tegur uue Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, ja peab oluliseks, et neile tuleb pakkuda paremat haridust, koolitust, liikuvust, tööturule sisenemist, sotsiaalset kaasatust ja noortele perekondadele mõeldud teenuseid;

18. taotleb keskpikas perspektiivis Euroopa noorsoostrateegiat, mis kvalitatiivsest küljest peaks olema suunatud pikemale ajavahemikule ja keskenduma vähestele prioriteetidele. Mõjutusvõimaluste suurendamiseks tuleb ühendada sellesse panustatavad pingutused ja ressursid;

19. tervitab 2011. aasta nimetamist Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks ja kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama oma tegevuskavva selgesõnaliselt sihtrühmana lapsed ja noored ning julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tungivalt aktiivselt osalema;

Rakendamine ja kogemuste vahetamine

20. toetab seda, et tõhus noorsoopoliitika volitab rakendama ELi, riikide ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil valdkonnaülest poliitikat, saavutamaks tulemusi sellistes valdkondades nagu laste- ja perepoliitika, haridus, sooline võrdõiguslikkus, tööhõive, eluase ja tervishoid;

21. tõdeb heameelega, et teatises tunnistatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülimat olulisust valdkonnaüleste noorsoostrateegiate rakendamisel, ent tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides vastutavad eelkõige just kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused noorsoopoliitika väljatöötamise, elluviimise ja rakendamise eest;

22. subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades usub, et Euroopa Komisjon peaks tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega keskenduma uute ja olemasolevate noorsoopoliitiliste algatuste inspireerimisele, stimuleerimisele ja toetamisele;

23. nõustub, et tähtis on eri valitsustasanditel peetav ja kõiki sidusrühmi hõlmav struktureeritud dialoog noortega;

24. julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema aktiivselt teistelt õppimises parema poliitikakujundamise jaoks, samuti noortele ja noortega tehtava poliitika parimate tavade näidete väljatöötamises, rakendamises ja levitamises. CLIPi võrgustik (Euroopa linnade koostöövõrgustik sisserändajate integratsioonipoliitika kujundamiseks kohalikul tasandil) ja ERY võrgustik (European Regions for Youth) on sellise lähenemisviisi head näited (5);

25. usub, et uuendatud avatud koordineerimismeetod võib olla sobiv vahend strateegia rakendamiseks. Seejuures tuleb jälgida, et Euroopa tasand ei ületaks oma pädevusi või ei tekiks täiendavaid bürokraatlikke mehhanisme, mis jääksid liikmesriikide administratsioonide kanda;

26. rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on lastele, noortele, nende hooldajatele, noorsoohariduse, tervishoiu ja hoolduse infrastruktuurile ning kodanikuühiskonnale lähim valitsustasand, ning toonitab sellest tulenevalt vajadust selle järele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kesksete osalejatena otseselt kaasatud ELi strateegia väljatöötamiseks väljapakutud avatud koordineerimismeetodi kõigis etappides;

27. leiab, et võimaluste tugevdamine selleks, et noored saaksid neis institutsioonides osaleda, aitaks saavutada paindlikumad ja dünaamilisemad suhted ning suurendaks noorte suutlikkust mõjutada avaliku sektori otsuseid, tagades nii nende tõhusa kaasamise piirkonna majandus-, ühiskondlikku ja poliitilisse ellu;

28. tõstab esile, et avatud koordineerimismeetodi kasutamine ei tohi põhjustada pädevuste üleminekut madalamatelt haldustasanditelt riikide tasandile; rõhutab, et selle tulemuseks ei tohi olla ühtlustamine ega sekkumine liikmesriikide pädevustesse näitajate või täiendavate aruandluskohustuste väljatöötamise tõttu; juhib tähelepanu Regioonide Komitee varem avaldatud valgele raamatule mitmetasandilise valitsemise kohta (6);

29. tuletab meelde komitee taotlust Euroopa Komisjonile, et avatud koordineerimismeetodi rakendamisel kasutataks piisavalt ära kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, pidades seejuures kinni nende pädevusest ning arvestades juba alustatud algatusi (7);

30. kutsub liikmesriike üles toetama avatud koordineerimismeetodit kohalike ja piirkondlike kavade kaudu ja vastupidi ning aitama tagada, et kohalikke ja piirkondlikke kavasid võetakse arvesse riiklikes kavades ja et nende kohta sõlmitakse kirjalikud mitmetasandilised kokkulepped;

31. nõustub, et on tarvis tõenditel põhinevat poliitikakujundust, ja toetab ettepanekut kasutada paremini olemasolevaid vahendeid teabe kogumiseks;

32. toetab ettepanekut luua töörühm, et arutada võimalikke deskriptoreid, millega mõõta poliitilise tegevuse mõju prioriteetsetes valdkondades; tunnistab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on eluliselt olulised kohapealsel rakendamisel, ja julgustab neid tungivalt näitajate töörühmas aktiivselt osalema;

33. toonitab, et aruandlust tuleks lihtsustada ja see peaks keskenduma prioriteetsete valdkondade peamistele deskriptoritele ning rõhutab, et aruandlus ei tohiks viia halduskoormuse lisandumiseni;

34. soovib, et Euroopa Komisjon kindlustaks kohaliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmadele ligipääsu kõigile asjakohastele ELi fondidele ja edendaks nende programmide nähtavust ja atraktiivsust, vähendades ELi fondidega, näiteks programmiga „Aktiivsed noored”, seonduvat halduskoormust;

35. kutsub liikmesriike üles eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning sidusrühmadele ühiste eesmärkide elluviimiseks noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas piisavalt rahalisi vahendeid ning julgustab liikmesriike kasutama riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele vabatahtlikele organisatsioonidele toetust ja juhendamist pakkuvaid ELi fonde ja programme (nt Euroopa Sotsiaalfond ja programm „Aktiivsed noored”) rahvusvaheliste vabatahtlike projektide kvaliteedi parandamiseks (8); toetusvahendite alased pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlused tuleb muuta läbipaistvamaks ja vähendada tuleb taotluse esitamise, aruandluse ja dokumentatsiooniga seotud koormust;

36. nõustub, et on tarvis koostööd teiste ELi institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nii et tegevused võiksid tugineda üksteise tugevatele külgedele ja vastastikku üksteisest kasu saada.

Brüssel, 10. veebruar 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) CdR 334/2006.

(2) CdR 337/2008.

(3) CdR 255/2007.

(4) Aruanne subsidiaarsuse järelevalve võrgustikuga ja EDUCi komisjoni liikmetega konsulteerimise kohta ELi noorsoostrateegiat käsitleva teatise teemal, CdR 325/2009.

(5) http://www.eurofound.europa.eu/areas/populationandsociety/clipabout.htm.

(6) CdR 89/2009.

(7) CdR 253/2005.

(8) CdR 252/2008.