ET Euroopa Liidu Teataja C 316/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 316/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„NEUFCHÂTEL”

EÜ nr: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — ☒ Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

3.1. Kirjeldus

Selguse ja täpsuse huvides kirjutati see punkt tervikuna ümber.

Lisati mõisted „piimvalge, painduv, sisselangemisteta, tihke, kuid mitte liiga tihke, mittekleepuv, mittevoolav ja mitteteraline”, et juustumassi paremini kirjeldada.

Lause „Vastavalt tavale võib selle kuju olla järgmine: … 2,4 cm kõrge” asendati lausega „Juustu „Neufchâtel” kuju on järgmine: silindriline ketas, ruudukujuline, ristkülikukujuline või südamekujuline tükk või suur süda, mille suurus sõltub 5. peatükis kirjeldatud vormide kujust ja mõõtmetest.”

Lisati lause: „Tootmismeetodit käsitlevas 5. peatükis ettenähtud minimaalse valmimisaja lõpul”.

5. peatükis nähti ette minimaalne ajavahemik, mille jooksul tuleb juustul lasta valmida. Tootmismeetod on sama, kuid täpsustati, et mass ja minimaalne rasva- või kuivainesisaldus on valmistoote mass ja minimaalne rasva- või kuivainesisaldus selle ajavahemiku lõpul.

3.2. Päritolutõend

Selles rubriigis on esitatud kõigi tootjate andmed ning täpsustatud, et peetakse registreid ja esitatakse deklaratsioonid, mis võimaldavad registreerida nende tootmistavad ja/või toote laovarude arvestuse.

3.3. Tootmismeetod

Selguse ja täpsuse huvides kirjutati see punkt tervikuna ümber. Tehti järgmised muudatused.

— Lisati „Alates 1. juunist aastal 2017 peab iga juustu „Neufchâtel” valmistamiseks mõeldud piima tootja karjas olema vähemalt 60 % Normandia tõugu loomi. Olemasolevas spetsifikaadis on kari põllumajandusettevõtte kogu piimakari, mis koosneb lüpsilehmadest, kinnijäänud lehmadest ja uutest lehmmullikatest” ning „juustu „Neufchâtel” valmistamise ruumidesse võib alates piima vastuvõtmisest kuni juustu valmimiseni sisse viia ainult eespool kirjeldatud karjadelt saadud piima.” Lisati piimatootmise tingimusi. Nende eesmärk on saavutada see, et tootjate karjades on ülekaalus kohalikku, st Normandia tõugu lehmad. Ajal, mil „Neufchâtel” tunnistati kontrollitud päritolunimetuseks (1969), leidsid kutseala esindajad, et nende dekreediga ei ole vaja ette näha, et kasutatakse Normandia tõugu lehmi ja neid söödetakse peamiselt rohuga, sest kõik loomakasvatajad tegidki nii ja nende tavade asendamine millegi muuga ei olnud tõenäoline. Ajapikku võeti aga kasutusele uued tootmistavad, näiteks maisisilo ja Prim’Holsteini tõu kasutamine, need levisid ning tootjad teadvustasid üha enam, kui oluline on kasutada Normandia tõugu ja rohtu, et tegemist oleks tüüpilise juustuga „Neufchâtel” ja et selle maine säiliks. Selleks et teha lõpp osutatud kõrvalekaldumisele, taastada tingimused, mis tootele tuntuse tõid, ja tugevdada nõnda toote seost piirkonnaga, tahtis taotlejate rühm piimatootmise meetodi täpselt kindlaks määrata, kehtestades Normandia tõugu lehmade ja karjamaana kasutatava rohumaa minimaalse osakaalu. Nende uute sätetega on tagatud, et nimetus „Neufchâtel” on paremini seotud oma päritolukohaga, arvestades et selle piirkonna loomakasvatajate suhe loomadesse on niisugune nagu varem, kohalik tõug on paremini keskkonnaga kohanenud ja tema piim sobib hästi juustuks. Tootjatele, kes veel sellest määrast kinni pole pidanud, on alates 1. juunist aastal 2012 ette nähtud viieaastane üleminekuperiood. Peale selle tahtis taotlejate rühm uuendada mõiste „lüpsikari” definitsiooni, pidades sinna alla kuuluvaks ka uued lehmmullikad.

— Lisati „Lüpsilehmad on karjamaal vähemalt kuus kuud aastas. Selle ajavahemiku jooksul annab karjamaa üle 50 % põhisöödast, väljendatuna kuivainena. (…).” Nende sätetega on lüpsilehmade söötmise tingimused määratud kindlaks ka selleks, et tugevdada juustu seost oma päritoluga. On täpsustatud, et lüpsilehmade põhisööt – väljendatuna kuivainena – pärineb 80 % ulatuses põllumajandusettevõttest. Täpsustatud on ka lüpsilehmade karjatamise tingimusi ja loomadega koormatust igas ettevõttes (minimaalne karjamaapind lüpsilehma kohta, maksimaalne maisisiloks kasutatav pind lüpsilehma kohta, rohumaade kasutamise meetod). Nende sätetega on püütud säilitada ja suurendada rohu osakaalu lüpsilehmade söödas.

— Lisati „Piimatootmises ei tohi piima enne kogumist talus hoida üle 48 tunni, arvestatuna kõige vanemast lüpsist. (…) Toorjuustu ja valmimisjärgus oleva juustu hoidmine gaasikeskkonnas ei ole lubatud.” Kõiki juustu valmistamise tingimusi täpsustati, et kaitsta paremini toote omadusi: piima hoidmine talus kuni selle kasutuselevõtmiseni, samuti laabi lisamise, nõrutamise ja pressimise tingimused on rangelt reguleeritud. Vormimise ja saadud juustumassi seistalaskmise toimingud ning valmimise tingimused on täpselt kindlaks määratud. Juustude valmistamiseks kasutatavad abi- ja lisandained on kindlaks määratud üldeeskirjadega. On saanud teatavaks, et mõned uued tehnoloogilised võtted, nagu mikrofiltreerimine, piima osaline kontsentreerimine või valmimisensüümide kasutamine, mis hõlmavad muu hulgas ka abi- ja lisandainete kasutamist, võivad mõjutada kaitstud päritolunimetusega juustude omadusi. Eelkõige on kaitstud päritolunimetusega toodete põhiomaduste säilitamise nõudega vastuolus teatud ensüümide kasutamine. Seetõttu osutus vajalikuks täpsustada kaitstud päritolunimetusega toodete spetsifikaadis praegusi meetodeid, mis hõlmavad piima töötlemist, kasutatavaid lisandaineid ja juustu valmistamist, et vältida olukorda, kus tulevikus väljatöötatavad meetodid, mida spetsifikaat ei hõlma, hakkavad mõjutama kaitstud päritolunimetusega juustude omadusi. Lõpuks täpsustati selles punktis vormide mõõtmeid. See muudatus tehti pärast taotlejate rühma uuringut, mis käsitleb kasutatavate vormide mõõtmeid, ning selles esitati ettepanek asendada varem spetsifikaati kantud mõõtmed, mis olid valmisjuustu mõõtmed, täpsemate mõõtmetega.

3.4. Seos piirkonnaga

Seda punkti täpsustati ning see on esitatud kolme alapunktina. Selles kommenteeritakse mitmekesiste lubatud meetodite abil saadud juustutüübi „Neufchâtel” eripära hoidmist. On selgitatud, et „Neufchâtel” võlgneb oma eripära sellest seisukohast tähtsale Normandia tõule (Pays de Bray ajalooline tõug, mille piim sobib tänu oma suurele kaseiini- ja rasvasisaldusele erakordselt hästi juustu valmistamiseks).

3.5. Märgistus

Täpsustati märkeid, mis peavad kindlasti märgistuses olema. Kaotati kohustus kasutada logo „INAO”.

Lisati kohustus kasutada Euroopa Liidu KPNi logo.

3.6. Riiklikud nõuded

Lisati tabel, milles on esitatud peamised näitajad, mida tuleb kontrollida, nende võrdlusväärtused ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„NEUFCHÂTEL”

EÜ nr: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Neufchâtel”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Neufchâtel” on eranditult kalgendatud lehmapiimast valmistatud kergelt soolaka maitsega piimvalge pehme juust, mille kalgendit nõrutatakse ja pressitakse enne vormimist ning milles ei ole auke, mis on painduv, sisselangemisteta, tihke, kuid mitte liiga tihke, kreemjas ja sile, mittekleepuv, mittevoolav ja mitteteraline. Sellel on valget värvi ilma süvenditeta hallituskoorik.

Juustu „Neufchâtel” kuju on järgmine: silindriline ketas, ruudukujuline, ristkülikukujuline või südamekujuline tükk või suur süda.

Minimaalse valmimisaja lõpul (vähemalt 10 päeva pärast vormimist) kaalub juustu „Neufchâtel” silindrikujuline ketas või ruudu- või ristkülikukujuline tükk vähemalt 100 g, süda ja kahekordne silindrikujuline ketas 200 g ning suur süda 600 g.

Pärast täielikku kuivamist sisaldab juust 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi rasvainet ja vähemalt 40 grammi kuivainet.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Neufchâtel” on valmistatud lehmapiimast. Juustu „Neufchâtel” valmistamiseks kasutatav piim saadakse peamiselt Normandia tõugu lehmadelt (60 % alates 1. juunist 2017).

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Lüpsilehmad on karjamaal vähemalt kuus kuud aastas. Selle ajavahemiku jooksul annab karjamaa üle 50 % põhisöödast, väljendatuna kuivainena.

Põllumajandusettevõttes on minimaalne karjamaapind lüpsilehma kohta 0,25 ha ning maksimaalne maisisiloks kasutatav pind lüpsilehma kohta on 0,25 ha.

Eelpool mainitud karjatamisega seotud tingimustele võidakse teha mööndusi kuni 1. jaanuarini 2015, juhul kui põllumajandusettevõttele kuulub vähemalt 0,5 ha rohumaad lüpsilehma kohta.

Karjamaapinna alla loetakse nii püsirohumaad kui ajutised rohumaad. Need on mõeldud lüpsilehmadele ning nende toitmiseks.

Lüpsilehmade põhisööt – väljendatuna kuivainena – pärineb 80 % ulatuses põllumajandusettevõttest. Sinna alla kuuluvad järgmised koresöödad (toorel ja säilitatud kujul): rohi, mais, põhk, lutsern, söödapeet (terviklik ja tükeldatud).

Säilitatud kujul rohi ja mais, millest on kuivainet vähem kui 50 % ning mis ei moodusta päevasest toidunormi kaalust üle 50 %, väljendatult kuivainena.

Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe piimalehma kohta kalendriaastas. Need on kindlaks määratud, kasutades positiivset loetelu.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks kõikidele juustudele kantavatele õigusnormidega ette nähtud tähistustele peab iga kontrollitud päritolunimetusega juustu „Neufchâtel” märgisel olema esitatud kontrollitud päritolunimetus, mille kirja suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku.

Tähistus „Appellation d’Origine Protégée” (kaitstud päritolunimetus) ja ELi logo „AOP” (KPN) on kaitstud päritolunimetusega juustude „Neufchâtel” märgistuses kohustuslikud.

Nimetus „Neufchâtel” ja selle järgi olev tähis „Appellation d’Origine Contrôlée” või „AOC” (kaitstud päritolunimetus või KPN) peab kindlasti esinema arvetel ja kaubadokumentidel.

4. Geograafilise piirkonna kokkuvõtlik määratlus

Pays de Bray, mis hõlmab Oise’i ja Seine Maritime’i departemangude üht osa.

See hõlmab Oise’i departemangus (60) Quincampoix-Fleuzy kommuuni ja Seine-Maritime’i departemangus (76) järgmisi kommuune: Argueil, Aubéguimont, Aubermesnil-aux-Erables, Aumale, Auvilliers, Avesnes-en-Bray, Bailleul-Neuville, Baillolet, Beaubec-la-Rosière, Beaussault, Beauvoir-en-Lyons, La Bellière, Bois-Guilbert, Bois-Héroult, Bosc-Bordel, Bosc-Edeline, Bosc-Mesnil, Bosc-Roger-sur-Buchy, Bouelles, Bradiancourt, Brémontier-Merval, Buchy, Bully, Bures-en-Bray, Callengeville, Le Caule-Sainte-Beuve, La Chapelle-Saint-Ouen, Clais, Compainville, Conteville, Criquiers, Croixdalle, Cuy-Saint-Fiacre, Dampierre-en-Bray, Dancourt, Doudeauville, Elbeuf-en-Bray, Ernemont-sur-Buchy, Esclavelles, Fallencourt, Ferrieres-en-Bray, La Ferté-Saint-Samson, Fesques, La Feuillie, Flamets-Frétils, Fontaine-en-Bray, Forges-les-Eaux, Le Fossé, Foucarmont, Fréauville, Fresles, Fresnoy-Folny, Freulleville, Fry, Gaillefontaine, Gancourt-Saint-Etienne, Gournay-en-Bray, Grandcourt, Graval, Grumesnil, La Hallotière, Haucourt, Haudricourt, Haussez, Héronchelles, Hodeng-Hodenger, Illois, Landes-Vieilles-et-Neuves, Londinières, Longmesnil, Lucy, Marques, Massy, Mathonville, Maucomble, Mauquenchy, Ménerval, Ménonval, Mésangueville, Mesnières-en-Bray, Mesnil-Follemprise, Le Mesnil-Lieubray, Mesnil-Mauger, Meulers, Molagnies, Montérolier, Mortemer, Nesle-Hodeng, Neufbosc, Neufchâtel-en-Bray, Neuville-Ferrières, Nolléval, Notre-Dame-d'Aliermont, Nullemont, Osmoy-Saint-Valery, Pommereux, Pommeréval, Preuseville, Puisenval, Quièvrecourt, Réalcamp, Rétonval, Ricarville-du-Val, Richemont, Roncherolles-en-Bray, Ronchois, Rouvray-Catillon, Sainte-Agathe-d'Aliermont, Sainte-Beuve-en-Rivière, Sainte-Croix-sur-Buchy, Sainte-Geneviève, Saint-Germain-sur-Eaulne, Saint-Jacques-d'Aliermont, Saint-Léger-aux-Bois, Saint-Martin-au-Bosc, Saint-Martin-l'Hortier, Saint-Martin-Osmonville, Saint-Michel-d'Halescourt, Saint-Pierre-des-Jonquières, Saint-Riquier-en-Rivière, Saint-Saëns, Saint-Saire, Saint-Vaast-d'Equiqueville, Saumont-la-Poterie, Serqueux, Sigy-en-Bray, Smermesnil, Sommery, Le Thil-Riberpré, Vatierville, Ventes-Saint-Rémy, Villers-sous-Foucarmont, Wanchy-Capval.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Geomorfoloogiliselt on Pays de Bray piirkonna pinnasele omane kriitjas erodeerunud antiklinaal, mis on Pariisi madalikul levinud. Tänu erosioonile sarnaneb reljeef justkui nööpaugule, mida ümbritsevad kaks vastamisi olevat kulumisastangut. Geograafiline piirkond, kus toodetakse juustu „Neufchâtel”, koosneb eelnevalt mainitud nööpaugust, mis erineb Haute-Normandie piirkonda ümbritsevatest avaratest saviplatoodest ning Picardie piirkonnale omasest künklikust reljeefist, ulatuslikust metsade, veekogude ja rohumaadega kaetud maastikust, mis loob suurepärased tingimused teravilja- ja tööstustoodanguga tegelemiseks.

Ebaühtlase erosiooni tõttu on Pays de Bray piirkonnas võimalik märgata Hilis-Kriidi ajastule iseloomulikke pinnamoodustisi, mis koosnevad erinevatest kriidi variatsioonidest (glaukoniitne kriit, mergelkriit, ränilaadne kriit). Erosioon mõjutab maapinna pehmeid pindmisi kihte (kriit ja savi) ning seeläbi paljastuvad kõvemad kihid (liiv ja liivakivi). Seetõttu on Pays de Brayle iseloomulikud mitmed pinnamoodustised: pinnased, mis on sobilikud kündmiseks (nagu läänepoolsed glaukoniitsest kriidist koosnev või Hilis-Portlandi ajastust pärinev lubjakivipinnas), kõvad ja veekindlate omadustega pinnased, mis ei sobi kündmiseks, kuid on ideaalsed rohumaad (Hilis-Portlandi ajastust pärinevad kiltsavi ja mergel). Need niisked ja savised pinnavormid on Pays de Bray piirkonnale kõige iseloomulikumad ning sellest tuleneb ka mõiste „Bray”, mis tähendas keldi keeles muda.

Piirkonna kliima on suhteliselt jahe (aasta keskmine temperatuur on 9,8 °C), suure õhuniiskusega ning talved on palju karmimad (67 miinuskraadidega päeva aastas) kui Basse-Normandie piirkonna rohumaadel. Aasta keskmine sademetehulk on 800 mm, mis on aasta peale küllaltki hästi jagunenud.

Inimtegurid

Juust „Neufchâtel” pärineb 10. sajandist. Ghislain Gaudefroy sõnul on „Neufchâtel” üks vanimaid Normandia juuste ja „sugulane” Pays de Brays valmistatud juustudega, mida mainiti esmakordselt ühes 1037. aasta hartas, kuid juustu „Neufchâtel” on esimest korda nimeliselt mainitud alles aastatel 1543–1544 Rouenis asuva Saint-Amandi kloostri arvetes järgmiselt: „Tegemist on ühe kuulsa Neufchâteli juustuga.”

Alates selle arengust 18. sajandil on mitmekülgne tootmine olnud tänu loomakasvatusele osa Pays de Bray piirkonnast. Pays de Bray on alati olnud piirkond, mida seostatakse juustu-, või- ja lihatootmisega. Nõnda suurendasid sealse piirkonna elanikud juba enne 19. sajandit metsaga kaetud karjamaade pindala, et täita liha- ja piimatootmisega seotud mitmeid eesmärke. Samal ajal tekkis kohalikel tõuaretajatel soov toota kõrge rasva- ja valgusisaldusega piima ning seetõttu hakkasid nad 19. sajandi lõpus aretama Normandia tõugu, mille arenguperiood kattub juustu „Neufchâtel” tootmise omaga. Sellele tõule on omased märkimisväärsed veiseliha tootlikkuse tunnused ning kõrge rasvasisaldusega piim, mille valgusisaldus loob suurepärased tingimused juustu tootmiseks.

Pays de Bray loomakasvatajad on välja arendanud ja säilitanud lihtsa juustuvalmistamistehnoloogia, mis sarnaneb toorjuustu valmistamise tehnoloogiale, on kohandatud piimakogustele ja loomakasvatusettevõtetes olemasolevale varustusele ning selle töörütmile. Pays de Bray oskusteave juustuvalmistamise kohta, eelkõige kalgendi nõrutamine ja pressimine enne vormimist, annavad juustule „Neufchâtel” tema eripära ja ainulaadse koha hallituskoorikuga pehmete juustude hulgas. Selle juustu (tavaliselt erineva kujuga) valmistamisega on alati seotud põllumajandustootjad, kes toodavad tonnides poole sellest, mis pasta- ja piimatootmisettevõtted.

Juustu „Neufchâtel” tootmisel tuleb läbida järgmised etapid: pressimise tingimused, piima inokulatsioon piimhappebaktereid sisaldava kasvatatud või ostetud juuretisega, pikaajaline kalgendamine, nõrutamine ja pressimine tainataolise massi saamiseks, saadud massi vormimine, kuivsoolaga soolamine, juustupinna inokulatsioon, minimaalne valmimisaeg (10 päeva) ettenähtud temperatuuril ja niiskustasemel. Lisaks järgivad põllumajandustootjad kindlaid juurdunud tavasid, nagu piima väga kiire kalgendamine ilma selle eelneva soojendamiseta või aeglane nõrutamine/pressimine kottides või riidesse mässituna.

5.2. Toote eripära

„Neufchâtel” on eranditult kalgendatud lehmapiimast valmistatud kergelt soolaka maitsega piimvalge pehme juust, milles ei ole auke, mis on painduv, sisselangemisteta, tihke, kuid mitte liiga tihke, kreemjas ja sile, mittekleepuv, mittevoolav ja mitteteraline. Sellel on valget värvi ilma süvenditeta hallituskoorik. Juustu valmimisaeg on lühike, kuid piirkondliku tootmise puhul on juust tarbimiskõlblik üle kolme kuu.

Juustu „Neufchâteli” kuju on järgmine: silindriline ketas, ruudukujuline, ristkülikukujuline või südamekujuline tükk või suur süda. Pärast täielikku kuivamist sisaldab juust 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi rasvainet ja vähemalt 40 grammi kuivainet.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Neufchâtel” seose piirkonnaga tagab see, et piirkond suudab anda piimatoodangut, mis pärineb rohuga söödetud lehmadelt. Valdavalt Normandia tõugu lehmade piim tehakse juustuks lihtsa ja talutootmiseks väga hästi sobiva tehnoloogiaga. Loomade söötmine rohuga on võimalik tänu sellele, et ülekaalus on niisked savimullad ning sajab korrapäraselt ja sageli. Need mullad, mida esineb sageli künkliku reljeefiga aladel, on soodsad rohu tekkimiseks ja kasvamiseks, kuid takistavad samas põllutööd. Lisaks on väga tihe jõgedevõrgustik ja arvukad märgalad alati aidanud karjamaal söövaid karju joota. Karmide ja pikkade talvede tõttu on loomad kaua laudas ning Pays de Bray loomakasvataja peab varuma palju heina ja rohtu, mis on tänu suurtele heinamaadele lihtne. Lisaks võimaldab Cenomani ja alumistel Portlandi lubjakivilademetel kujunenud pinnas rohumaade kõrval ka põldu harida, nii et piimakarjakasvatajad saavad toota ka oma koresööda. Nõnda on välja kujunenud oluline oskusteave piimakarjakasvatuses.

Normandia tõug on Normandia põllumajandusettevõtjate selektsioonitöö tulemus. Loom on kohanenud Pays de Bray tootmissüsteemiga (rohi ja karjamaa) ning annab rasvast ja valgurikast piima, millest saab suurepärast pehmet juustu. See piim võimaldab eelkõige saada kalgendi, millest pärast nõrutamist ja pressimist saadakse omakorda tainataoline mass, mis hiljem vormitakse vastavakujuliseks. Terve rida lühiajalisi toiminguid (välja arvatud vormimine), mis toimuvad iga 6–24 tunni järel, annavad juustule „Neufchâtel” selle eripära. See oskusteave, mille märksõnaks on kiire valmimine, on suures osas seotud Pays de Bray geograafilise asukohaga, mis on väga soodus korrapäraseks ja elavaks kaubavahetuseks. Selline valmistusviis sobib erakordselt hästi juustu „Neufchâtel” tootmisega, mille eripäraks on paljud väikesed juustutöökojad, kus ettevõtjatel on aega ka muudeks tegevusteks peale loomakasvatuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCNeufchatel.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealust märkust 3.