Eriaruanne Romade integratsioonile 
suunatud ELi 
poliitikaalgatused ja 
rahaline abi: viimasel 
kümnendil on tehtud 
märkimisväärseid 
edusamme, kuid kohapeal 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusiET 2016  nr 14
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-5343-9 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/356533 QJ-AB-16-018-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5330-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/705671 QJ-AB-16-018-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5344-6 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/61620 QJ-AB-16-018-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Romade integratsioonile 
suunatud ELi 
poliitikaalgatused ja 
rahaline abi: viimasel 
kümnendil on tehtud 
märkimisväärseid 
edusamme, kuid kohapeal 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusi
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 14
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen, kes juhtis ka auditit; teda toetas kabinetiülem Marc Hostert; 
auditi põhimeeskonda kuulusid valdkonnaülem Emmanuel Rauch ning audiitorid Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm ja 
Zhivka Kalaydzhieva. Keelealast abi osutas Richard Moore.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–VII  Kokkuvõte
1–14  Sissejuhatus
1–3 Roma elanikkond
4–8 Õigus- ja poliitikaraamistik
9–12  Kuidas EL annab rahalist abi romade integratsioonimeetmetele?
13-14  Teiste Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide roll romade integratsioonis
15–26  Auditi ulatus ja eesmärgid
27–120  Tähelepanekud
27–56  ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati edusamme, kuid enamik parandustest tehti 
liiga hilja, avaldamaks mõju programmitöö perioodil 2007–2013
29–40  Romade kaasamise ELi poliitikaalgatuse osas lepiti kokku 2011. aastal pärast 2004.  ja 2007. aastal toimunud 
ELi laienemisi
41–56  Edusammud liikmesriikide tasandil: võeti vastu romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid 
mõningad puudused siiski püsivad
57–94  Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 2007–2013 romade 
integratsioonimeetmetele ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas rohkem tähelepanu
59–65  Kuigi perioodi 2007–2013 õigusraamistikus ei mainita romade integreerimist, viitasid valitud liikmesriigid 
sellele oma rakenduskavades
66–83  Suuremat tähelepanu romade probleemidele ELi tasandil kajastati perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide raamistikus
84–94 Programmitöö perioodil 2007–2013 kasutatavad rakenduskavade tasandi järelevalvevahendid ei olnud 
sobivad romade integratsioonimeetmete tulemuslikkuse hindamiseks
04 Sisukord 
95–120  Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid romade edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati 
parima tava kriteeriume ja projektide tulemuslikkuse mõõtmine oli keeruline
96–100  Kõik kontrollitud projektid olid kooskõlas rakenduskava eesmärkidega, kuid valikumenetlused ei olnud 
suunatud konkreetselt romade kaasamisega seotud projektide valimisele
101-102  Projektid olid üldiselt ellu viidud plaanipäraselt
103 –115  Konkreetselt romadele suunatud kriteeriumide (nagu romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) parem 
arvesse võtmine avaldas projektide tulemuslikkusele positiivset mõju
116 –120  Perioodi 2007–2013 tulemuste hindamist raskendasid romade kohta teabe kogumisega seotud probleemid
121–133  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Kontrollitud rakenduskavad
 II lisa.   Struktuurifondide juhtimisorganid külastatud liikmesriikides
 III lisa.  Romade kaasamise ühised aluspõhimõtted
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted
Diskrimineerimine : Direktiivis nr 2000/43 defineeritakse kahte liiki diskrimineerimist:
 ο otseseks diskrimineerimiseks  peetakse seda, kui ühte inimest koheldakse rassilise või etnilise päritolu tõttu 
halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras.
 ο kaudseks diskrimineerimiseks  peetakse seda, kui ilmselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud 
rassilise või etnilise päritolu alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui 
kõnealune säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud seadusliku eesmärgiga ning selle eesmärgi 
saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.
Eeltingimused : Eeltingimused on partnerluslepingutes kehtestatud kriteeriumid, mida käsitletakse kui nimetatud 
lepingutega hõlmatud ELi toetuse mõjusa ja tõhusa kasutamise eeltingimusi. Programmitöö perioodi 2014–2020  
ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama nende 
tingimuste täitmist. Kui tingimused on täitmata, tuleb koostada tegevuskavad, mis tagavad nende täitmise 
31. detsembriks  2016.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) : Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) eesmärk on tugevdada 
majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, vähendades piirkondadevahelist ebavõrdsust. Selleks 
eraldab fond toetust taristu rajamiseks ning tootvateks investeeringuteks, mis aitavad töökohti luua (eelkõige 
erasektoris).
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) : Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülesanne on tugevdada Euroopa Liidu sisest 
majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete 
kaudu), soodustades kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF) : Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on liidu vahendid, 
millega vähendatakse erinevate piirkondade arenguerinevusi ja aidatakse vähemarenenud piirkondadel järele 
jõuda. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaselt aitavad need kaasa majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.
Institutsiooniline diskrimineerimine : Organisatsioonide struktuuridesse ja menetlustesse juurdunud 
diskrimineerimine.
Korraldusasutus : Korraldusasutus on liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-
õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine. Korraldusasutuse kohustuste hulka 
kuulub rahastatavate projektide valimine, järelevalve projektide elluviimise üle ning komisjonile esitatav finants- ja 
tulemusalane aruandlus.
Rakenduskava : Rakenduskavas esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja erieesmärgid ning see, kuidas projektidele 
suunatud rahastust (ELi ja liikmesriigi poolne avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutatakse konkreetsel 
perioodil (tavaliselt 7 aastat). Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks 
määratud rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Rakenduskavasid viiakse ellu kõikide ühtekuuluvusvaldkonna 
fondide (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ESF) abil. Liikmesriik valmistab rakenduskava ette ja komisjon peab selle enne ELi 
eelarvest maksete tegemist heaks kiitma. Rakenduskavasid võib nende kestusperioodil muuta ainult mõlema poole 
nõusolekul.
Riigipõhised soovitused : Riigipõhised soovitused on struktuursete probleemidega seotud soovitused, mida on 
sobiv käsitleda mitmeaastaste investeeringutega, mida tehakse otse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 
vastavalt fondispetsiifilistes määrustes kehtestatud korrale. Riigipõhised soovitused võtab vastu komisjon vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikele 2 ja artikli 148 lõikele 4.
06 Mõisted 
Romade riiklik kontaktpunkt : Romade riiklik kontaktpunkt on riiklik ametiasutus, mille ülesandeks on riikliku 
romade integreerimise strateegia / integreeritud poliitikameetmete kogumi väljatöötamise ja elluviimise 
koordineerimine.
Romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia : Komisjon palus kõikidel romade elanikkonnaga liikmesriikidel 
koostada perioodiks 2011–2020 romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia, või kui selline strateegia oli 
juba olemas, kohandada see ELi romade integreerimise eesmärkidega, sisaldades suunatud tegevusi ja piisavat 
rahastamist (riiklik, ELi ja muu) nende elluviimiseks. Nimetatud strateegiad peaksid sisaldama ka lahendusi, mille 
abil kõrvaldada takistused ELi vahendite parema kasutamise teelt ja panna alus lihtsale järelevalvemehhanismile, 
et tagada konkreetsed tulemused romade jaoks. Osal liikmesriikidest ei ole romasid käsitlevat riiklikku 
integratsioonistrateegiat, kuid selle asemel on neil „kooskõlastatud meetmed”.
Segregatsioon/desegregatsioon : 
 ο Segregatsiooni  põhjustavad mitu asjaolu, sh diskrimineeriv tegevus, majanduslikud ja demograafilised 
mehhanismid. Seda iseloomustab tõrjutud rühma liikmete füüsiline ja sotsiaalne eraldamine mittetõrjutud 
rühmadest ning ebavõrdne juurdepääs üld-, kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele.
 ο Desegregatsioon  on tegevus, millega segregatsioon kõrvaldatakse. Desegregatsioonimeetmetega tuleks 
luua tingimused võrdseks juurdepääsuks kvaliteetsetele teenustele, sh haridusele, eluasemele, tööturule, 
tervishoiule ja mis tahes muule asjaomasele valdkonnale.
Sotsiaalne kaasatus : Protsess, mille abil parandatakse isikute ja rühmade ühiskonnas osalemise tingimusi.  
Sotsiaalse kaasamise eesmärk on toetada vaeseid ja tõrjutud elanikkonnakihte, et need kasutaksid ära kiirelt 
arenevaid ülemaailmseid võimalusi. Sellega tagatakse inimestele õigus otsustada oma elu mõjutavates küsimustes 
ja et neil on võrdne juurdepääs turgudele, teenustele ning poliitilisele, sotsiaalsele ja füüsilisele keskkonnale.
Tulemus : Kohesed muutused otseste adressaatide jaoks, mis tekivad nende sekkumise lõppedes (nt ehitatud teega 
saavutatud parem juurdepääs, tänu koolitusele töökoha leidnud koolitatavad).
Vabaühendus : Vabaühenduse mõistet kasutatakse paljude erinevate organisatsioonide puhul, millel on tavaliselt 
järgmised tunnused:
 ο nad ei ole loodud kasumi teenimiseks. Neil võivad küll olla palgalised töötajad ja nad võivad tegeleda kasumit 
teenitavate tegevustega, kuid nad ei jaga teenitud kasumit oma liikmetele;
 ο nad on vabatahtlikud kodanike rühmad;
 ο nende olemasolu peab olema mingil määral ametlikult või institutsiooniliselt paika pandud (nt põhikirja või 
mõne muu reguleeriva dokumendiga, milles kehtestatakse nende missioon, eesmärgid ja tegevuse ulatus), 
kuna nad peavad oma liikmetele ja rahastajatele aru andma;
 ο nad on sõltumatud ega sõltu eelkõige valitsusest, riigiasutustest, poliitilistest erakondadest ja äriühingutest. 
Vahendusasutus : Vahendusasutus on mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus -
asutuse alluvuses, või täidab selle nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega.
07 Mõisted 
Väljund : Sekkumisele (nt põllumajandustootjatele eraldatud toetused, töötutele tehtud koolitused, arengumaades 
ehitatud teed) eraldatud vahenditega saavutatu.
Ühine aluspõhimõte : Ühised aluspõhimõtted on 10 kriteeriumist koosnev kogum, millega tagatakse romade 
kaasamise algatuste edenemine. Neid põhimõtteid arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade 
kaasamise Euroopa platvormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.
08
 Kokkuvõte
I
Romasid on Euroopas diskrimineeritud alates nende saabumisest tänapäeva Euroopa Liidu aladele mitu sajandit 
tagasi. Täna on roma elanikkond suurim etniline vähemus ELis (hinnanguliselt 6,2 miljonit inimest) ja on enamjaolt 
tõrjutud. Kõige suurema roma elanikkonnaga liikmesriikides moodustavad romad 15–20% kooliõpilastest ja uutest 
tööturule sisenejatest.
II
Suurem osa sotsiaalsele kaasatusele suunatud üldiste meetmete, sh romade kaasamist edendavate meetmete 
kaudu antavast ELi rahalisest toetusest pärineb Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondist 
(ESF). Konkreetselt romade integratsioonialgatustele suunatud summat ei ole täpsustatud. Liikmesriikide planeeri -
misdokumentidest aga nähtub, et ca 1,5 miljardit  eurot on eraldatud tõrjutud kogukondade (nagu romad) sotsiaal -
majanduslikule integratsioonile programmitöö perioodil 2014–2020.  Perioodi  2007–2013 kohta sarnased indikatiiv -
sed arvandmed puuduvad.
III
Kontrollikoja auditis hinnati, kas ELi poliitikaalgatused ning ERFi ja ESFi kaudu antud rahaline toetus aitasid romade 
integratsioonile mõjusalt kaasa. Eelkõige uuriti, kas:
– ELi ja riiklikud romade strateegiad võimaldasid ERFi ja ESFi mõjusalt igal programmitöö perioodil romade kaasa -
mise meetmeteks kasutada;
– ERFi ja ESFi raamistik oli kõikidel programmitöö perioodidel kavandatud nii, et see võimaldaks romade integrat -
sioonimeetmeid mõjusalt toetada; ja
– ERFi ja ESFi raames programmitöö perioodil 2007–2013 ellu viidud projektid aitasid romade integratsioonile 
mõjusalt kaasa.
Audititegevus toimus komisjonis ja neljas liikmesriigis (Bulgaaria, Hispaania, Ungari ja Rumeenia) ning hõlmas aja -
vahemikku 2007–2015.
09 Kokkuvõte 
IV
Kontrollikoda leidis, et komisjon oli teinud romade integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatuste loomisega 
märkimisväärseid edusamme ning et kõik külastatud liikmesriigid olid 2012. aastaks välja töötanud romasid käsit -
levad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid seda tehti liiga hilja, avaldamaks mõju ERFi ja ESFi rakenduskavadele 
ja projektide valikule programmitöö perioodil 2007–2013. Nimetatud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistra -
teegiate puhul püsivad mõningad puudused endiselt. Esiteks ei viidata riiklikes strateegiates, kui suurt rahastamist 
oleks romade kaasamiseks esitatud meetmete elluviimiseks vaja. Neis ei ole ka märgitud sellistele meetmetele 
riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summat. Teiseks ei ole piisavalt tähelepanu 
pööratud diskrimineerimisvastasele võitlusele ja romavastasusele. Kolmandaks ei olnud valitud liikmesriikides 
romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate koostamisel alati piisavalt arvesse võetud kodanikuühiskonna 
organisatsioonide, eriti romade kogukonna esindajate aktiivse osalemise vajadust. Romasid käsitlevate riiklike integ -
ratsioonistrateegiate väljatöötamise ja elluviimise koordineerimisel vähendas romade riiklike kontaktpunktide rolli 
kohati ressursside ja ülesannete ebakõla.
V
Perioodi 2014–2020 puhul täheldati edusamme: nt romade integratsiooni oli selgesõnaliselt mainitud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide määruses ning oli lisatud konkreetne rahastamisprioriteet. Lisaks kohustati 
romade integratsiooniga seotud riigipõhiseid soovitusi omavaid liikmesriike eraldama rahalisi vahendeid selle eden -
damiseks. Kontrollikoda leiab siiski, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil tuleks teha täiendavaid jõupingu -
tusi, tagamaks, et nende muudatuste tulemusel viidaks ellu projektid, mis aitavad romade integratsioonile kohapeal 
paremini kaasa.
VI
Enamik auditi käigus uuritud ERFi ja ESFi projektidest oli oma üldeesmärgid saavutanud, kuid need eesmärgid ei 
olnud sageli konkreetselt romadega seotud. Samuti leidis kontrollikoda, et kooskõlas nõukogu poolt vastu võetud 
parima tava kriteeriumidega (nn romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) valitud ja ellu viidud projektid aitasid 
tõenäoliselt mõjusamalt roma elanikkonna integratsioonile kaasa. Lisaks leidis kontrollikoda, et romade integreeri -
mise projektidega saavutatud edusammude järelevalve oli keerukas, peamiselt romadest osalejate kohta olemasole -
vate andmete kättesaadavuse ja kvaliteediga seotud puuduste tõttu. Põhjalike ja usaldusväärsete andmete puudu -
mine ei ole probleemiks ainult projektide puhul, vaid ka ELi ja liikmesriikide tasandil poliitiliste otsuste tegemisel. 
Kui kiirelt ei tegutseta, jääb olukord samaks ka perioodil 2014–2020.
10 Kokkuvõte 
VII
Käesolevas aruandes esitab kontrollikoda järgmised soovitused:
1. soovitus
Liikmesriigid peaksid oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate läbivaatamisel või muutmisel 
tegema järgmist:
a) täpsustama, kui suures ulatuses rahastamist vajatakse strateegias esitatud romade kaasamise meetmete elluvii -
miseks. Romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates tuleks märkida sellistele meetmetele riiklikust 
eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summa. Liikmesriigid peaksid ka ametlikult võtma 
kohustuse tagada, et romade integratsioonimeetmete elluviimiseks tehtavaid jõupingutusi ei ohustaks poliitilis -
te prioriteetide lühiajalised muudatused;
b) lisama näitajaid ja sihtväärtusi, mis käsitlevad diskrimineerimisvastast võitlust ning täpsemalt romavastasust. 
Neid näitajaid oleks pidanud ka programmitöö perioodil 2014–2020 arvesse võtma, kui vastavalt rassilise 
võrd  õiguslikkuse direktiivile kavandati ESIFi vahenditest tõrjutud roma elanikkonna kaasamist edendavaid 
meetmeid;
c) tagama, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja romade esindajatega peetakse süstemaatiliselt nõu ja kaa -
satakse neid romade integratsioonimeetmete kavandamisesse ja elluviimisesse;
d) määrama üksikasjalikumalt kindlaks romade riiklike kontaktpunktide rolli romasid käsitlevate riiklike integrat -
sioonistrateegiate puhul ja tagama, et romade riiklike kontaktpunktide volitused ja ülesanded on neile eralda -
tud ressurssidega vastavuses.
2. soovitus
a) Komisjon peaks asjaomaste rakenduskavade läbivaatamisel veenduma, et ESIFi raames ellu viidud meetmed 
on kaasava iseloomuga ja sisaldavad segregatsioonivastasele võitlusele suunatud sätteid. Segregeerimiseks 
liigitatavad tegevused peaksid olema selgesti määratletud ja ESIFi raamistikus antavast rahastamisest selge -
sõnaliselt välja jäetud (mitte ainult põhjendustes mainitud), pöörates seoses sellega erilist tähelepanu haridus- 
ja eluaseme  projektidele. See aitaks tugevdada riigipõhiste soovituste ja ESIFi kasutuse vahelist seost.
b) Komisjon peaks rakenduskavade seirekomisjoni koosolekutel täiel määral ära kasutama liikmesriikidelt alates 
2016. aastast nõukogu poolt romade mõjusa integreerimise meetmete kohta antud soovituse raames nõuta -
vates aruannetes sisalduvat teavet ja selle põhjal tehtud leidusid. Sellega tagataks, et aruannetes määratletud 
puudusi sisaldavaid valdkondi käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja/või liikmesriikide 
rahastamise abil (nt suunates rahalised vahendid ümber valdkondadesse, kus leiti puudusi).
11 Kokkuvõte 
3. soovitus
Liikmesriigid peaksid projektikonkursside koostamisel ja projektide valikul kasutama romade integreerimise parima 
tava kriteeriume (nagu nõukogu 10 ühist aluspõhimõtet). Võimaluse korral tuleks konkursid korraldada tõrjutud 
roma kogukondadele kasu toovate pikaajaliste projektide valimiseks. Võimaluse korral tuleks ESIFist toetuse eralda -
mine siduda projektide jätkusuutlikkusega, mis ei eeldaks ELi rahastamise jätkumist pärast projekti lõppu. Nimeta -
tud aspekte tuleks perioodi 2014–2020 rakenduskavade muutmisel samuti arvesse võtta.
4. soovitus
Komisjon peaks järgmisel programmitöö perioodil või rakenduskavade läbivaatamisel tagama, et romasid käsitle -
vates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvaid romade integreerimise eesmärke kajastataks ESIFi raamistikus 
kõikidel võimalikel tegevustasanditel. Komisjon peaks selles kontekstis tagama andmete usaldusväärse kogumise, et 
võimaldada üksikprojektidega saavutatud edusammude järelevalvet ja hindamist kõikidel haldustasanditel.
5. soovitus
Liikmesriigid peaksid võimaluse korral vastastikku täiendama ESIFi õigusaktides määratletud ühiseid väljundi- ja 
tulemusnäitajaid spetsiaalselt romadele suunatud näitajatega. Nimetatud näitajad tuleks ühtlustada romasid käsit -
levates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvate näitajatega ja seejärel kasutada perioodi 2014–2020 raken -
duskavade järelevalves. Aluseks võiks võtta Põhiõiguste Ameti poolt 2016. aastal välja töötatud näitajad.
6. soovitus
Liikmesriigid peaksid seoses järgmise programmitöö perioodi ettevalmistustega kaaluma ühistegevust, et tagada 
õiguskindlus seoses sellega, et ESFi oleks võimalik kasutada mistahes sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamiseks, 
hoolimata nende seotusest tööhõivega. Õiguskindlusetuse eemaldamise abil võimaldataks liikmesriikidel täiel mää -
ral ESFi sotsiaalseks kaasamiseks kasutada, sh diskrimineerimise vastase võitluse meetmete abil.
7. soovitus
Komisjon peaks kaaluma ESIFi õigusaktide muutmise ettepaneku tegemist, tagamaks, et alates programmitöö 
perioodi algusest 2020. aastal võetaks liikmesriikide vahel rahaliste vahendite jaotamisel arvesse sotsiaalse kaasa -
tuse näitajad: eriti tõrjutud rühmade, nagu romad, osakaal kogurahvastikust. Komisjon peaks tagama, et kõik selle 
muudatuse tulemusel liikmesriikidele kättesaadavaks tehtavad täiendavad ESFi vahendid oleks konkreetselt suuna -
tud tõrjutud kogukondade toetamisele.
8. soovitus
a) Komisjon ja liikmesriigid peaksid koos välja töötama ühise metoodika, mille abil oleks võimalik saada asja -
omaseid andmeid roma elanikkonna kohta, et kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega 
(sh võimalikud erandid) teha järelevalvet romade sotsiaalse kaasamise üle. Seda tuleks teha hiljemalt järgmise 
programmitöö perioodi ettevalmistamisel.
b) Komisjon peaks kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh võimalikud erandid) julgus -
tama liikmesriike järgmise kahe aasta jooksul etnilise päritolu kohta terviklikult statistilisi andmeid koguma. 
Euro  stat võiks lisada asjaomased küsimused oma uuringutesse (nt tööjõu-uuring ning sissetulekuid ja elamis -
tingimusi käsitlev ELi statistika).
12
 Sissejuhatus
Roma elanikkond
01 
Euroopa romad on India poolsaarelt ligikaudu 1000 aastat tagasi lahkunud ini -
meste järeltulijad, kes hakkasid tänapäeva Euroopa Liidu territooriumile saabuma 
14. sajandil. Aastaks 1450 olid romad elama asunud peaaegu kõikjale Euroopas. 
Selleks ajaks hakkasid Kesk-Euroopas toimuma ka esimesed romade väljasaatmi -
sed ja tagasisaatmised. Mõiste „romad” hõlmab erinevaid rühmi (vt 1. selgitus ), 
kellel on teatavad ühised kultuurilised eripärad ning keda on ka pidevalt Euroopa 
ühiskondades tõrjutud.
Mida mõeldakse „romade” all?
Euroopa Nõukogu määratluse kohaselt1 on „romad” romad, sintid, kaled ja kõik nendega seotud rühmad 
Euroopas, sh rändrahvad ja idapoolsed rühmad (domid ja lomid), ning mõiste hõlmab paljusid erinevaid asja -
omaseid rühmi, sh ennast mustlastena määratlevaid isikuid.
Kuigi kõnealuste rühmade kultuuriline ja etniline identiteet ei ole ühetaoline, kasutas kontrollikoda praktilistel 
põhjustel kõikidele rühmadele viitamisel mõistet „romad”.
1 Euroopa Nõukogu „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues”, 2012.1. selgitus
02 
Tänapäeval on romad kõige suurem etniline vähemus Euroopas. Kogukonna 
hinnanguline suurus jääb vahemikku 10–12 miljonit inimest. Nimetatud arvust 
ca 6,2 miljonit inimest elab ELis, enamik neist Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides. 
Enamik romadest Euroopas (80–85%) on tänapäeval paikse elustiiliga2. Rändava 
elustiiliga romasid ei tohiks segi ajada romadega, kes liiguvad ühest ELi liikmes -
riigist teise, et sinna jääda. Joonisel 1  on näidatud romade kontsentratsioon ELis, 
kandidaatriikides3 ja potentsiaalsetes kandidaatriikides4.2 KOM(2011) 173 (lõplik), 
5. aprill 2011: „Romasid 
käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate ELi 
raamistik aastani 2020”.
3 Albaania, endine Jugoslaavia 
Makedoonia vabariik, 
Montenegro, Serbia ja Türgi.
4 Bosnia ja Hertsegoviina ning 
Kosovo*.
13 Sissejuhatus Joonis 1Romade hinnanguline arv ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides 
(2012)
Allikas:  Euroopa Nõukogu andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
Halduslikud piirangud: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kaardid: Eurostat - Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
ELi liikmesriigid
KandidaatriigidPotentsiaalsed kandidaatriigid
Roma elanikkonna hinnanguline keskmine suurus.
5–10
1–4,90,4–0,9alla 0,4Hinnanguline keskmine osakaal rahvastikust (protsentides):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Käesolevas tekstis käsitletakse kõiki viiteid Kosovole (territoorium,
institutsioonid või rahvastik), nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukoguresolutsioonis 1244, ilma et see mõjutaks Kosovo staatust.
14 Sissejuhatus 
03 
Ligikaudu neli viiendikku ELi hinnangulisest romade elanikkonnast elavad tabe -
lis 1  loetletud kaheksas liikmesriigis. Kõige suurema roma elanikkonnaga liikmes -
riikides (Bulgaaria, Slovakkia, Rumeenia ja Ungari) moodustavad romad 15–20% 
kooliõpilastest ning uutest tööturule sisenejatest. Tabel 1Kõige suurema hinnangulise romade arvuga liikmesriigid
LiikmesriikRoma elanikkonna hinnanguline keskmine suurus
Minimaalne hinnang Maksimaalne hinnang
Inimeste arvOsakaal kogu 
elanikkonnast
Rumeenia 1 850 000 8,6% 1 200  000 2 500  000
Bulgaaria 750 000 9,9% 700 000 800  000
Ungari 750 000 7, 5%  500 000 1 000  000
Hispaania 750 000 1,6% 500 000 1 000  000
Slovakkia 490 000 9,0% 380 000 600  000
Prantsusmaa 400  000 0,6% 300 000 500 000
Tšehhi Vabariik 200 000 1,9% 150 000 250 000
Kreeka 175 000 1,5% 50 000 300 000
Kokku 5 365 000 3,0% 3 780 000 6 950 000
ELis kokku 6 197 100 1,2% 4 368 700 8 025 500
Märkus: „ELis kokku” arvandmed hõlmavad ka Horvaatiat.
Allikas:  Euroopa Nõukogu „Hinnangulised ja ametlikud arvandmed romade arvu kohta Euroopas”, juuli 2012.
15 Sissejuhatus 
05 
Lisaks sätestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 10 ELi eesmärk 
võidelda rassilise või etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise vastu, ka -
sutades selleks nõukogu võetavaid meetmeid (Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 19). Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 21 sätestatakse ELi kodanike -
le õigus ELis vabalt liikuda ja elada.
06 
Romade integratsioonimeetmete puhul on asjaomased ka järgmised õiguslikud 
ja poliitikavahendid:
– Euroopa Liidu 2000. aasta põhiõiguste harta5, eelkõige selle artikkel 21 mitte -
diskrimineerimise kohta. Harta muutus õiguslikult siduvaks pärast Lissaboni 
lepingu jõustumist 1.  detsembril  2009;
– kaks 2000. aastast pärinevat võrdset kohtlemist käsitlevat nõukogu direktiivi6: 
rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv, millega keelatakse rassilise või etnilise 
päritolu alusel toimuv diskrimineerimine erinevates valdkondades; ja võrdse 
tööalase kohtlemise direktiiv, mis sisaldab sätteid võrdse kohtlemise kohta 
töökohal;Õigus- ja poliitikaraamistik
04 
Kõikide sotsiaalsele kaasamisele üldiselt ja romade integreerimisele täpsemalt 
suunatud ELi algatuste peamine õiguslik alus on ELi aluslepingud. Euroopa Liidu 
lepingu artikkel 2 on siinkohal eriti asjakohane: sellega kaitstakse muu hulgas 
vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi (vt 2. selgitus ).
5 Euroopa Liidu põhiõiguste 
harta (EÜT C 364, 18.12.2000, 
lk 1).
6 Nõukogu 29. juuni 2000. aasta 
direktiiv 2000/43/EÜ, millega 
rakendatakse võrdse 
kohtlemise põhimõte 
sõltumata isikute rassilisest või 
etnilisest päritolust (rassilise 
võrdõiguslikkuse direktiiv) 
(EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22), 
nõukogu 27.  novembri   
2000. aasta direktiiv 2000/78/
EÜ, millega kehtestatakse 
üldine raamistik võrdseks 
kohtlemiseks töö saamisel ja 
kutsealale pääsemisel (võrdse 
tööalase kohtlemise direktiiv) 
(EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).Euroopa Liidu lepingu artikkel 2
„Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja 
inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühi -
sed väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning 
naiste ja meeste võrdõiguslikkus”.2. selgitus
16 Sissejuhatus 
– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ELi kodanike õiguse kohta vabalt 
liikuda7;
– nõukogu 2008. aasta raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise 
kohta8, milles defineeritakse kriminaalõiguse ühtne lähenemisviis, et võidelda 
rassistliku ja ksenofoobse vihakõne ja vihakuritegude vastu;
– nõukogu 2013. aasta soovitus romade tõhusaks integratsiooniks9; ja
– komisjoni 2011. aasta teatis aastani 2020 kehtivate romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta10, milles määratakse kindlaks 
ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomased ülesanded11.
07 
Praegused romade kaasamisele suunatud ELi tasandi poliitikaprioriteedid päri -
nevad Euroopa 2020. aasta strateegiast, mille osas lepiti kokku aastal 2010 ning 
mille eesmärk on luua Euroopas arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. 
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude 
mõõtmiseks kehtestati kogu ELis viis peamist eesmärki. Romade kaasamise polii -
tikaga saavutatud edusammudega on võimalik mõjutada neist viiest eesmärgist 
kolme (hariduse12; tööhõive13 ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemi -
se14 eesmärgid) suure roma elanikkonnaga liikmesriikides.
08 
Käesolevas aruandes kasutatakse ELi liikmesriikides elavate romade elamistingi -
muste ja inimõiguste olukorra parandamisele suunatud meetmetele viitamiseks 
mõisteid „integratsioon” ja „kaasamine”15 (vt 3. selgitus ).7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 29. aprilli 2004. aasta 
direktiiv 2004/38/EÜ, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
kodanike ja nende 
pereliikmete õigust liikuda ja 
elada vabalt liikmesriikide 
territooriumil ning millega 
muudetakse määrust (EMÜ) 
nr 1612/68 ja tunnistatakse 
kehtetuks direktiivid 64/221/
EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/
EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 
75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 
90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ 
(ELT L 158, 30.4.2004, lk 77). 
Eriti artiklid 6 ja 7, milles 
käsitletakse vastavalt kuni 
kolmekuulist elamisõigust ja 
üle kolmekuulist elamisõigust.
8 Nõukogu 28.  novembri   
2008. aasta raamotsus teatud 
rassismi ja ksenofoobia 
vormide ja ilmingute vastu 
võitlemise kohta 
kriminaalõiguse vahenditega.
9 Nõukogu 9. detsembri   
2013. aasta soovitus romade 
tõhusaks integratsiooniks 
liikmesriikides võetavate 
meetmete kohta (ELT C 378, 
24.12.2013, lk 1).
10 KOM(2011) 173 (lõplik).
11 Põhiõiguste Ameti roll seoses 
romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiatega 
hõlmab järgmist:  
a) ELi institutsioonidele 
ekspertteadmiste andmine,  
b) andmete kogumine ja  
c) tehtud edusammude kohta 
tõendusmaterjali hankimise 
vahendite loomise eesmärgil 
liikmesriikidega koostöö 
tegemine.
12 Hariduse valdkonna 
eesmärkideks on vähendada 
koolist väljalangevuse määra 
10%-ni ja saavutada 
30–34aastaste puhul, et 
vähemalt 40% omandaksid 
kõrghariduse.
13 Eesmärgiks on, et 75% 
20–64-aastastest töötaksid.
14 Eesmärgiks on vähendada 
vaesuses või vaesuse ohus ja 
sotsiaalses tõrjutuses elavate 
inimeste arvu vähemalt 
20 miljoni võrra.
15 Nimetatud lähenemisviis on 
kooskõlas Euroopa Nõukogu 
järeldustes romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistratee -
giate ELi raamistikus (aastani 
2020) esitatud definitsiooniga: 
Euroopa Nõukogu (2011), 
17 Sissejuhatus 
Kuidas EL annab rahalist abi romade 
integratsioonimeetmetele?
09 
Suurem osa sotsiaalsele kaasatusele suunatud ELi rahalisest abist (mille raames 
kaasrahastati romade integratsioonimeetmeid) eraldatakse peamiselt Euroopa 
Sotsiaalfondist ning ELi ühtekuuluvuspoliitika raames ka Euroopa Regionaalaren -
gu Fondist. Muid rahalisi vahendeid on samuti võimalik saada eriprogrammide 
raames, mida haldab komisjon otse16.
10 
ESFi ja ERFi rakendatakse riiklike mitmeaastaste rakenduskavade abil, mille koos -
tab liikmesriik ja kiidab heaks komisjon. Rakenduskavadele eraldatud summad 
jagatakse omakorda prioriteetsete suundade vahel.
11 
Perioodil 2007–2013 olid ERFi ja ESFi eelarved vastavalt ca 201  miljardit  eurot 
ja 76  miljardit  eurot. Programmitöö perioodil 2014–2020 on ERF ja ESF Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide osaks17; nende üldeelarved on ca 197  miljar -
dit eurot (ERF) ja 86 miljardit eurot (ESF) kogu perioodiks.nõukogu järeldused romasid 
käsitlevate riiklike integrat -
sioonistrateegiate ELi 
raamistik aastani 2020 kohta, 
3089. tööhõive, sotsiaalpoliiti -
ka, tervise- ja tarbijakaitseküsi -
muste nõukogu istung, 
Brüssel, 19. mai 2011.
16 Tööhõive ja sotsiaalse 
innovatsiooni programm 
(EaSI) 2014–2020 (selle eelkäija 
oli Tööhõive ja sotsiaalse 
solidaarsuse programm 
„Progress” (2007–2013)); 
programm „Õigused, 
võrdõiguslikkus ja 
kodakondsus”(2014–2020)” 
(selle eelkäijad olid 
põhiõiguste ja kodakondsuse 
programm, Daphne III 
programm ja programm 
„Progress” 
diskrimineerimisvastaste ja 
soolise võrdõiguslikkuse 
meetmete puhul).
17 Programmitöö perioodil 
2014–2020 moodustavad ERF, 
ESF ja Ühtekuuluvusfond koos 
Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondi (EAFRD) 
ja Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondiga (EMKF) 
Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid (ESIF).Mõistete „integratsioon” ja „kaasamine” vastastikku asendatav kasutus
Mõisteid „integratsioon” ja „kaasamine” kasutatakse sageli vastastikku asendatavalt, kirjeldamaks roma elanik -
konna olukorra parandamisele suunatud poliitikaalgatuste üldisi eesmärke.
„Integratsiooni” kasutatakse sagedamini põhiõiguste ja väärtuste kaitsmisele suunatud algatuste kon -
tekstis (nagu kirjeldatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2). Mõiste sisaldub ka romasid käsitlevates riiklikes 
integratsioonistrateegiates.
„Kaasamist” kasutatakse enamasti sotsiaal-majanduslike algatuste kontekstis. Seda on kasutatud nt Euroopa 
2020. aasta strateegias, mis on suunatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele.3. selgitus
18 Sissejuhatus 
12 
Kõnealustest summadest konkreetselt romade integratsioonialgatustele suuna -
tud summat ei ole täpsustatud. Liikmesriikide planeerimisdokumentidest aga 
nähtub, et ca 1,5 miljardit  eurot on eraldatud tõrjutud kogukondade (nagu ro -
mad) sotsiaalmajanduslikule integratsioonile programmitöö perioodil 2014–2020 
(vt ka punkt 69 ja tabel 6 ). Programmitöö perioodi 2007–2013 kohta sarnased 
indikatiivsed arvandmed puuduvad.
Teiste Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide 
roll romade integratsioonis
13 
Euroopa Nõukogu oli esimene institutsioon, mis käsitles romade integreerimist 
Euroopa tasandil. Nõukogu on üle 40 aasta teinud tööd, mis on suunatud romade 
diskrimineerimise vastu võitlemisele ja tõrjutud roma elanikkonna integreerimise 
parandamisele.
14 
Muud rahvusvahelised organisatsioonid on samuti tegelenud romade integree -
rimisega ning neil on olnud oma konkreetne roll. Nimetatud organisatsioonid 
on Maailmapank, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (demokraatlike 
institutsioonide ja inimõiguste büroo) ning ÜRO Arenguprogramm.
19
 Auditi ulatus ja eesmärgid
18 Teised romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistratee -
giate ELi raamistiku valdkon -
dadega seotud ülesandeid 
täitvad peadirektoraadid on 
hariduse ja kultuuri peadirek -
toraat, tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat ning 
naabruspoliitika ja laienemis -
läbirääkimiste peadirektoraat.15 
Käesolevas auditis hinnati, kas ELi poliitikaalgatused ning ERFi ja ESFi kaudu an -
tud rahaline toetus aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa. Kontrollikoja 
audit hõlmas programmitöö perioode 2007–2013 ja 2014–2020. Eelkõige uuriti, 
kas:
– ELi raamistik ja riiklikud romade strateegiad võimaldasid ERFi ja ESFi mõjusalt 
igal programmitöö perioodil romade kaasamise meetmeteks kasutada;
– ERFi ja ESFi raamistik oli kõikidel programmitöö perioodidel kavandatud nii, 
et see võimaldaks romade integratsioonimeetmeid mõjusalt toetada; ja
– ERFi ja ESFi raames programmitöö perioodil 2007–2013 ellu viidud projektid 
aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa.
16 
Auditi tõendusmaterjali saamiseks intervjueeriti komisjoni ja liikmesriikide amet -
nikke, samuti projektide elluviijaid ja projektides osalejaid. Samuti kontrolliti ELi 
ja liikmesriikide ametiasutustelt ning projektide elluviijatelt saadud dokumente.
17 
Esimesena hindas kontrollikoda komisjoni poolt romade integreerimiseks antud 
toetust. Kõnealune toetus hõlmas ELi õigusakte, poliitikaraamistikke ning ELi 
prioriteete ja eesmärke kirjeldavaid suuniseid; kontrollikoda uuris neid seoses 
programmitöö perioodidest 2007–2013  ja 2014–2020 pärinevate algatustega. 
Samuti uuris kontrollikoda, kuidas komisjon oli taganud põhiõiguste kaitse. Kõne -
alune osa kontrollikoja audititööst tehti kõige põhjalikumalt romade integreeri -
misega seotud poliitikatega tegelevates komisjoni peadirektoraatides: õigus- ja 
tarbijaküsimuste peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasa -
tuse peadirektoraat ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat18.
20 Auditi ulatus ja eesmärgid 
18 
Samuti vaadati läbi liikmesriikide strateegilised raamistikud romade integratsioo -
ni edendamiseks ning eriti romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad. 
Kontrollikoda on arvamusel, et ERFist ja ESFist toetatavad romade integratsiooni -
meetmed peaksid maksimaalse mõjususe saavutamiseks olema nende raamis -
tikega tihedalt seotud. Kontrollikoda uuris veel, kas külastatud liikmesriigid olid 
romade kaasamise strateegiliste raamistike edukaks rakendamiseks kehtestanud 
asjakohase halduskorra. Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate 
väljatöötamise ja rakendamise koordineerimine on romade riiklike kontakt -
punktide ülesanne. Kontrollikoda korraldas sel põhjusel romade riiklike kon -
taktpunktidega kohtumisi neljas külastatud liikmesriigis (Bulgaaria, Hispaania, 
Ungari ja Rumeenia) ning samuti Saksamaal, Kreekas, Prantsusmaal, Slovakkias ja 
Ühend kuningriigis, et saada laialdasemat teavet riiklikest strateegiatest ja kahe 
programmitöö perioodi vahel strateegiate, kavade ja programmide ülesehituses 
tehtavatest võimalikest muudatustest.
19 
Programmitöö perioodi 2007–2013 puhul hinnati ka ERFi ja ESFi rakenduskavade 
kavandamist, rakendamist ja järelevalvet, et hinnata, kas nendega on võimalik 
romade integratsioonimeetmeid mõjusalt toetada. Kontrollikoda uuris sellest 
perioodist pärinevate projektide valimit, et hinnata nende panust tõrjutud roma 
elanikkonna integreerimisse. Kontrollikoda piirdus perioodi 2014–2020 Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide hindamisel ERFi ja ESFi aspektidega, mis puu -
dutasid romade integratsiooni, kuna audit toimus programmitöö perioodi väga 
varajases staadiumis.
20 
Kontrollikoda valis välja neli liikmesriiki (Bulgaaria, Hispaania, Ungari ja Rumee -
nia) vastavalt neis elavate romade arvule ja kuna need riigid olid eraldanud suure 
summa rahastamisest poliitikavaldkondadele, millega oleks olnud võimalik roma -
de kaasamise algatusi toetada19.
21 
Kontrollikoda valis neljas külastatud liikmesriigis seitse programmitöö perioodi 
2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskava, mida peeti romade kaasamise algatuste 
puhul asjakohaseks, ning uuris kokku 19 nimetatud rakenduskavade raames ellu -
viidud projekti20 (vt I lisa ); need projektid valiti välja riiklike ametiasutuste edas -
tatud teabe põhjal. Kontrollikoda keskendus haridus-, tööhõive-, tervishoiu- ja 
elamuehitusprojektidele, kuid külastati ka teiste teemadega tegelevaid projekte 
(nt sotsiaalne kaasamine ja diskrimineerimisvastane suhtumine) (vt tabel 5 ). Kõik 
valitud projektid olid 2013. aastaks lõpetatud. Käesoleva auditi raames uuritud 
projektide valiku ja elluviimise eest vastutavate asutuste nimekiri on toodud 
II lisas .19 Programmitöö perioodil 
2007–2013 anti neile neljale 
liikmesriigile kokku 
14,1 miljardit  eurot abi ERFi ja 
ESFi raames sotsiaalse 
kaasamise meetmete 
elluviimiseks. See moodustab 
20% struktuurifondidest 
kõikidele liikmesriikidele sel 
perioodil sotsiaalse kaasamise 
meetmete elluviimiseks 
eraldatud kogusummast.
20 Üks algselt välja valitud 
projekt jäeti asjakohasuse 
puudumise tõttu valimist 
välja.
21 Auditi ulatus ja eesmärgid 
22 
Kontrollikoja auditikriteeriumide aluseks on EURoma võrgustiku21 kogemused. 
See võrgustik on avaldanud soovitusi22 romade kaasamise algatuste edukuse ta -
gamiseks. Kontrollikoda külastas ka Põhiõiguste Ametit, et saada teavet andmete 
kogumise kohta23.
23 
Kõnealustest kriteeriumidest kõige tähtsamad on kümme aluspõhimõtet, mis on 
esitatud joonisel 2  ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud III lisas . Neid põhimõt -
teid arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade kaasamise Euroopa 
platvormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sot -
siaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.
24 
Kontrollikoja poolt programmitöö perioodil 2007–2013 valitud rakenduskavades 
sisalduvad tõrjutud roma elanikkonna integreerimist käsitlevad meetmed lisati 
perioodi 2014–2020 üheksasse uude rakenduskavasse. Kontrollikoda hindas 
nende üheksa uue rakenduskava põhjal uut Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide raamistikku.
25 
Auditi jooksul abistasid kontrollikoda romade integratsioonile spetsialiseerunud 
väliseksperdid. Kontrollikoda pani kokku ka neljast nõustajast koosneva rühma, 
kes abistas audiitoreid auditi lähenemisviisi koostamisel ja tagas romade integ -
reerimise küsimuse oluliste aspektide arvesse võtmise.
26 
Kuna tõrjutud romade integreerimist edendavatest meetmetest ja nende tule -
mustest võivad erinevad sidusrühmad väga erinevalt aru saada, pani kontrolli -
koda igas valitud liikmesriigis kokku fookusgrupid. Selle abil soovis kontrollikoda 
kokku tuua eksperdid ja sidusrühmade esindajad, et võimaldada neil iga külas -
tatud liikmesriigis tehtud kontrollikoja esialgsete leidude põhjal jagada oma 
arvamusi romade kaasamise meetmete kohta. Hilisemas staadiumis korraldas 
kontrollikoda fookusgrupi lõppkohtumise 13 erineva sidusrühmaga (sh kontrolli -
koja nõustajate rühm). Kohtumise eesmärk oli vaadata läbi kontrollikoja esialgsed 
leiud ning arutada võimalikke järeldusi ja soovitusi.21  EURoma võrgustik on ELi 
liikmesriikide esindajatest 
koosnev Euroopa võrgustik, 
mille eesmärk on edendada 
struktuurifondide kasutust, et 
suurendada roma elanikkonda 
käsitlevate poliitikate 
mõjusust.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma võrgustiku 
tehniline sekretariaat: 
„Tackling Roma Needs in the 
2014–2020 Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process”, mai 2013.
23 Põhiõiguste Amet asutati 
2007. aastal ELi ametina, mille 
ülesanne on anda sõltumatut, 
tõenditepõhist nõu 
põhiõiguste kohta. 
Põhiõiguste Amet ja ÜRO 
Arenguprogramm on 
korraldanud eraldi ja ühiselt 
romade leibkondade 
uuringuid aastatel 2004, 2009, 
2012  ja 2015.
22 Auditi ulatus ja eesmärgid Joonis 2Romade kaasamise kümme aluspõhimõtet
1.
Konstruktiivne, 
pragmaatiline ja 
mittediskrimineeriv poliitika10.
Romade aktiivne 
osalemine
9. Kodaniku-
ühiskonna 
kaasamine
8.
 Kohalike ja 
piirkondlike 
omavalitsuste 
kaasamine
7.
Euroopa Liidu 
vahendite 
kasutamine
6.
Tõenditel põhinevate 
poliitikasuundade siire5.
Teadlikkus soolisest 
mõõtmest4.
Lõplik eesmärk 
romad täielikult 
tavaühiskonda 
integreerida3.
Kultuuridevahelisel 
kontaktil põhinev 
lähenemisviis2.
Selgesõnaline, kuid 
mitte välistavate 
eesmärkide 
seadmine
Allikas:  kontrollikoda.
23
 Tähelepanekud
ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati 
edusamme, kuid enamik parandustest tehti liiga hilja, 
avaldamaks mõju programmitöö perioodil 2007–2013
27 
Kontrollikoda uuris poliitilisi arenguid romade integratsioonimeetmete suuna -
misel ja võtmisel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Esiteks hinnati poliitilisi 
arenguid ELi tasandil. Teiseks vaadati läbi romasid käsitlevad riiklikud integrat -
sioonistrateegiad ja hinnati, kas need olid sobivaks vahendiks romade integrat -
siooniprobleemide paremaks lahendamiseks.
28 
Kontrollikoda hindas, kas romade integreerimise algatustega seotud ELi stratee -
giline raamistik oli programmitöö perioodiks 2007–2013 kehtestatud ning kas 
sellesse tehti aja jooksul muudatusi või parandusi. ELi rahastatava romade integ -
ratsioonipoliitika mõjususe tagamiseks peaks komisjon toetama liikmesriikide 
tegevust ELi õigusaktide, poliitikaraamistike või konkreetsete suuniste kaudu.
Romade kaasamise ELi poliitikaalgatuse osas lepiti kokku 
2011. aastal pärast 2004. ja 2007 . aastal toimunud ELi 
laienemisi
ELi poliitikaalgatusi alustati liiga hilja, avaldamaks mõju 
programmitöö perioodi 2007–2013 kavandamisele
29 
Romade kaasamise küsimus muutus ELi tasandil eriti oluliseks vahetult enne, 
kui aastatel 2004 ja 2007 ühinesid ELiga mitu Kesk- ja Ida-Euroopa riiki, millest 
osal oli suur roma elanikkond. Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Rumeenia ja 
Slovakkia24 ühinemispartnerluse lepingutes seati romade edasine integreerimine 
keskmise tähtajaga poliitiliseks prioriteediks.24 Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, 
Ungari, Rumeenia ja Slovakkia 
ühinemispartnerluse 
lepingutes sisalduvad 
nõukogu 30. märtsi   
1998. aasta ja 
6. detsembri 1999. aasta 
otsused põhimõtete, 
prioriteetide, vahe-
eesmärkide ja tingimuste 
kohta.
24 Tähelepanekud 
30 
EL ei seadnud aga romade integreerimist konkreetseks poliitiliseks prioriteediks 
pärast 2004. ja 2007. aastal toimunud ühinemisi. Algsetes perioodi 2007–2013 
määrustes romade integreerimist ei mainitud. Samuti puudus nõue selle konk -
reetse prioriteedina kaasamiseks ERFi või ESFi rakenduskavadesse. Esimene 
konkreetne viide romade integreerimisele tehti 2010. aastal, kui ERFi määruses 
muudeti elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriume25.
31 
2008. aastal hakkas komisjon tegema jõupingutusi tõrjutud romade olukorra 
parandamiseks. Pärast esimest 2008. aasta septembris toimunud ELi romade -
teemalist tippkohtumist lõi komisjon romade kaasamise Euroopa platvormi, tali -
tustevahelise romade rakkerühma, romade riiklike kontaktpunktide võrgustiku ja 
romade integreerimise näitajate töörühma, mida koordineerib Põhiõiguste Amet 
(vt punkt 94). Muudeks tugistruktuurideks on romade riiklike kontaktpunktide 
võrgustiku raames loodud kaks valdkondlikku töörühma ning kodanikuühiskonna 
organisatsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja akadeemiliste võrgus -
tikega toimuvad regulaarsed konsultatsioonikohtumised. Õigus- ja tarbijaküsi -
muste peadirektoraat korraldab koos Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
juhtimise eest vastutavate peadirektoraatidega regulaarseid teabekogumis -
külastusi ja kõrgetasemelisi kahepoolseid dialooge liikmesriikidega. Nimetatud 
külastused võimaldavad riiklikel ja kohalikel ametiasutustel, kodanikuühiskonna 
organisatsioonidel ja kõikidel asjaomastel komisjoni talitustel vahetult poliitilisi 
arenguid arutada.
32 
Alles 2011. aasta aprillis avaldati esimesed olulised romade integratsiooni käsitle -
vad ELi tasandi dokumendid: komisjoni teatis romasid käsitlevate riiklike integ -
ratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta26. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja 
tarbijakaitseküsimuste nõukogu27 võttis seejärel maikuus vastu järeldused, 
millega liikmesriigid võtsid endale kohustuse koostada, ajakohastada ja edasi 
arendada oma romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid. See leidis 
aset pärast seda, kui Euroopa Komisjon tegi oma õigusküsimuste, põhiõiguste ja 
kodakondsuse voliniku kaudu romade olukorra viimaste arengute kohta avalduse, 
milles märkis, et Euroopa ei ole koht, kus inimesi diskrimineeritakse etnilise või 
rassilise päritolu alusel. Volinik viitas ka sellele, et komisjon oli valmis algatama 
ühe liikmesriigi (Prantsusmaa) vastu rikkumismenetluse, kuna vaba liikumise 
direktiivi oli kohandatud diskrimineerivalt ning see oli Euroopa Liidu põhiõiguste 
hartaga vastuolus. Euroopa Ülemkogu 2011. aasta juuni järeldustes märgiti ära 
romade kaasamise olulisus ja kutsuti üles tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja 
tarbijakaitseküsimuste nõukogu poolt liikmesriikide strateegiate koostamise, 
ajakohastamise ja edasi arendamise kohta antud järeldusi viivitamatult ellu viima.25 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 19. mai 2010. aasta 
määrus (EL) nr 437/2010, 
millega muudetakse Euroopa 
Regionaalarengu Fondi 
käsitlevat määrust (EÜ) 
nr 1080/2006 seoses 
marginaliseerunud 
kogukondadele ette nähtud 
elamumajandusmeetmete 
abikõlblikkusega (ELT L 132, 
29.5.2010, lk 1).
26 KOM(2011) 173 (lõplik).
27 Tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja tarbijakaitseküsi -
muste nõukogu.
25 Tähelepanekud 
33 
See oli esimene konkreetselt roma elanikkonnarühma puudutav ELi algatus, mis 
sisaldas ka järelkontrollimehhanismi. Igal liikmesriigil soovitati koostada oma 
romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia. Nimetatud algatusega loodi 
romade kaasamiseks usaldusväärne raamistik ja määrati kindlaks valdkonnad, 
kus tuleks meetmeid võtta ja eesmärke seada. Täpsemalt määrati kindlaks neli 
peamist prioriteetset sekkumisvaldkonda: haridus, tööhõive, tervishoid ja elu -
asemed. Liikmesriikidel paluti nimetatud valdkondades kehtestada saavutatavad 
eesmärgid.
34 
Liikmesriikidel ei palutud diskrimineerimisvastaste meetmetega eraldi tegeleda 
või sellega seonduvaid eesmärke kehtestada. Neid käsitleti valdkonnaülese tee -
mana kõigi nelja eespool mainitud valdkonna puhul28; sellest hoolimata ei seatud 
peaaegu kunagi konkreetseid mõõdetavaid diskrimineerimisvastaseid näitajaid ja 
eesmärke. See on kehtiva poliitikaraamistiku oluline puudujääk, kuna raskendab 
komisjonil tehtud edusamme hinnata.
Romade elanikkonna kaasamine alates 2011. aastast: 
poliitikapõhisest lähenemisviisist poliitilise üksmeeleni
2013. aastal vastu võetud nõukogu soovitus romade integreerimise kohta
35 
Nõukogu 2013. aasta soovitus29 oli esimene ELi õigusakt, mis käsitles ainult 
romade integratsiooni, ning see oli põhjalik edasiminek ELi lähenemisviisis 
romade kaasamisele. Poliitikapõhise lähenemisviisi jätkamise asemel kehtestati 
soovituses roma elanikkonna kaasamine liikmesriikide poliitilise kohustusena, mis 
kajastab inimõigusi kaitsvaid sätteid. Soovituses antakse konkreetsed suunised, 
võimaldamaks liikmesriikidel parandada ja kiirendada romade integreerimi -
se edendamist hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. Samuti 
sisaldab see suuniseid horisontaalsete poliitikameetmete kohta; mis omakorda 
sisaldavad suuniseid diskrimineerimisvastase võitluse kohta. Soovituses viidatak -
se ka selgesõnaliselt romavastasusele, mille all mõeldakse ajaloolisest diskrimi -
neerimisest innustatud rassismi erivormi.28 Võrdne kohtlemine on ELi 
raamistikus horisontaalne 
põhimõte ning seda loetakse 
romade mõjusa kaasamise 
eeltingimuseks. ELi 
raamistikus on selgesõnaliselt 
tunnustatud, et „esiteks 
peavad liikmesriigid tagama 
selle, et romasid ei 
diskrimineerita, vaid 
koheldakse kui kõiki teisi ELi 
kodanikke, kellel on võrdne 
juurdepääs ELi põhiõiguste 
hartas sätestatud 
põhiõigustele”, „Romasid 
käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate ELi 
raamistik aastani 2020”, lk 2.
29 Nõukogu 9. detsembri   
2013. aasta soovitus romade 
tõhusaks integratsiooniks 
liikmesriikides võetavate 
meetmete kohta.
26 Tähelepanekud Tabel 2Romade integratsiooni kohta viiele asjaomasele liikmesriigile antud riigipõhiste 
soovituste teemad
2012 2013 2014 2015
Bulgaaria Romade üldine integratsioon Haridus Tööhõive/haridus Haridus
Tšehhi Vabariik e/k Haridus Haridus Haridus
Ungari Romade üldine integratsioon Vaesus/haridus Vaesus/haridus Haridus
Rumeenia e/kRomade üldine integratsioon/
haridusTööhõive/haridus Haridus
Slovakkia Haridus Haridus Haridus Haridus
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
37 
Komisjon on ka tihedalt jälginud kahe asjaomase võrdset kohtlemist käsitleva 
direktiivi30 rakendamist ( tabel 3  sisaldab täpsemaid üksikasju rassilise võrdõigus -
likkuse direktiivi rakendamise kohta). Komisjon algatas 2014. aastal rikkumis -
menetluse Tšehhi Vabariigi vastu ja 2015. aastal Slovakkia vastu. Mõlemal juhul 
puudutas see romadest õpilaste segregatsiooni haridussüsteemis. Ülejäänud 
juhtumid ei ole konkreetselt romadega seotud. Komisjon teeb ka järelevalvet 
selle üle, kuidas viiakse ellu nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust teatud 
rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaal -
õiguse vahenditega. Nimetatud raamotsus on jõustatav alates 2014. aastast.Komisjon annab alates aastast 2012 riigipõhiseid soovitusi romade 
kaasamise kohta
36 
Komisjon on andnud riigipõhiseid soovitusi romade kaasamise kohta alates aas -
tast 2012. Sellest ajast alates on riigipõhiseid soovitusi antud viiele suure romade 
vähemusega liikmesriigile: Bulgaaria, Ungari, Slovakkia, Tšehhi Vabariik ja Rumee -
nia. Tabelis 2  on toodud kõigile viiele liikmesriigile antud riigipõhiste soovituste 
üksikasjad.
30 Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ 
(rassilise võrdõiguslikkuse 
direktiiv), nõukogu direktiiv 
2000/78/EÜ (võrdse tööalase 
kohtlemise direktiiv).
27 Tähelepanekud Tabel 3Rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi 2000/43/EÜ rakendamise järelevalve
LiikmesriikÜlevõtmine Rikkumine1
Tähtaeg Tähtajaks lõpetatudLiikmesriigi õigusaktid 
ei ole ELi õigusaktidega 
kooskõlasLiikmesriik ei kohaldanud 
ELi õigusakte korrektselt
Belgia 19.7.2003 √
Bulgaaria 1.1.2007 √ Lõpetatud
Tšehhi Vabariik 1.5.2004 √ Lõpetatud Avatud
Taani 19.7.2003 √ Lõpetatud Lõpetatud
Saksamaa 19.7.2003 √
Eesti 1.5.2004 √ Lõpetatud
Iirimaa 19.7.2003 √
Kreeka 19.7.2003 √
Hispaania 19.7.2003 √ Lõpetatud
Prantsusmaa 19.7.2003 √
Horvaatia 1.7. 2013 √
Itaalia 19.7.2003 √
Küpros 1.5.2004 √
Läti 1.5.2004 √ Lõpetatud
Leedu 1.5.2004 √ Lõpetatud
Luksemburg 19.7.2003 √
Ungari 1.5.2004 √ Lõpetatud
Malta 1.5.2004 √ Lõpetatud
Madalmaad 19.7.2003 √ Lõpetatud
Austria 19.7.2003 √ Lõpetatud
Poola 1.5.2004 √ Lõpetatud Lõpetatud
Portugal 19.7.2003 √ Lõpetatud
Rumeenia 1.1.2007 √ Lõpetatud
Sloveenia 1.5.2004 √ Avatud
Slovakkia 1.5.2004 √ Lõpetatud Avatud
Soome 19.7.2003 √ Lõpetatud
Rootsi 19.7.2003 √ Lõpetatud
Ühendkuningriik 19.7.2003 √ Lõpetatud Lõpetatud
1 Teave seisuga detsember 2015.
Märkus:  ainult Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia rikkumismenetlused on seotud konkreetselt romadega.
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
28 Tähelepanekud 
Komisjoni avaldatud suunised ja tõhustatud koostöö Euroopa Nõukoguga
38 
Nende peamiste algatuste kõrval on komisjon väljastanud ka mitu poliitilist suu -
nist romade kaasamise rahastamise kasutamiseks. Need hõlmavad muu hulgas 
romasid ja tõrjutud kogukondi käsitlevaid temaatilisi suuniseid, tõrjutud roma 
kogukondade integratsiooni käsitleva temaatilise eeltingimuse alast dokumenti 
ning liikmesriikidele antud juhise kavandit Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga.
39 
Lisaks väljastas komisjon 2014. aastal Euroopa partnerluse käitumisjuhendi, milles 
sätestatakse, et liikmesriigid peaksid partnerluslepingutesse kaasama kodaniku -
ühiskonna organisatsioone ja tagama, et need osaleksid aktiivselt Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate programmide elluviimisel31.
40 
Romade integratsioonialase tegevuse tõhustamiseks on komisjon alates  
201 1. aastast teinud tihedamat koostööd Euroopa Nõukoguga – organisatsioo -
niga, millel on selles valdkonnas palju kogemusi (vt punkt 13). Täpsemalt on 
komisjon osalenud Euroopa Nõukogu sekretariaadi korraldatud kohtumistel ja 
teatavates ühisprogrammides (ROMACT32 ja ROMED33) koos Euroopa Nõukoguga.
Edusammud liikmesriikide tasandil: võeti vastu romasid 
käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid 
mõningad puudused siiski püsivad
41 
Kõikidel roma elanikkonnaga liikmesriikidel paluti 2011. aastal koostada perioo -
diks 2011–2020 romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, või kui 
selline strateegia oli juba olemas, kohandada see ELi romade integreerimise ees -
märkidega. Nimetatud strateegiates tuleks kehtestada eesmärgistatud tegevused 
ning nende elluviimise rahastamist (riiklik, ELi ja muu) puudutav teave. Samuti 
tuleks neis esitada praeguste takistuste eemaldamise võimalikud lahendused, et 
muuta ELi rahaliste vahendite kasutus mõjusamaks ja luua alust usaldusväärsele 
järelevalvemehhanismile, millega tagataks romadele konkreetsed tulemused.31 Komisjoni 7. jaanuari  
2014. aasta delegeeritud 
määrus (EL) nr 240/2014, 
millega sätestatakse Euroopa 
struktuuri- ja investeerimis -
fondidega seotud Euroopa 
partnerluse käitumisjuhend 
(ELT L 74, 14.3.2014, lk 1).
32 ROMACTi eesmärk on 
parandada kohalike 
ametiasutuste, eriti valitud 
ametiisikute ja kõrgemate 
riigiametnike 
reageerimisvõimet ja 
vastutust tõrjutud roma 
kogukondade suhtes. 
Kõnealune programm 
keskendub pikaajalise 
jätkusuutliku poliitilise 
üksmeele loomisele, mille 
tulemusel loodaks 
jätkusuutlikke kavasid ja 
meetmeid romade 
kaasamiseks (vt ka http://
coe-romact.org/ ).
33 ROMED koosneb kahest 
etapist. Esimeses etapis on 
tegeletud algatusega, mille 
eesmärk on koolitada 
nõustajaid, kes suudavad 
roma kogukondi ja kohalikke 
ametiasutusi kvaliteetselt 
nõustada. Alates programmi 
käivitamisest 2011. aastal on 
koolitatud üle 1300 nõustaja 
22 riigis. ROMEDi teises etapis, 
mis käivitati 2013. aastal, 
keskenduti kohalikele 
küsimustele ja eriti sellele, 
kuidas nõustamine võiks kaasa 
aidata roma kogukondade 
osalemisele, et saavutada 
kaasavam ja demokraatlikum 
juhtimine Euroopa Nõukogu 
11 liikmesriigi valitud kohalikes 
omavalitsustes (vt ka http://
romed.coe-romact.org/ ).
29 Tähelepanekud 
42 
Kõnealuste romade integratsioonistrateegiate puhul tegi kontrollikoda järgmist:
– uuris külastatud liikmesriikide romasid käsitlevate riiklike integratsioonistra -
teegiate sisu;
– kontrollis, kas asjaomased sidusrühmad olid romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate elluviimiseks kindlaks määratud ja mis ülesandeid 
täitsid riiklikud romade kontaktpunktid selles kontekstis;
– hindas järelevalvekorda selle elluviimise seisukohast; ning
– kontrollis, kuidas komisjon oli hinnanud liikmesriikide aruandeid romasid 
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise kohta.
Romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad
Kõik külastatud liikmesriigid olid romasid käsitlevad riiklikud 
integratsioonistrateegiad vastu võtnud
43 
Pärast komisjoni teatise avaldamist, milles paluti liikmesriikidel romasid käsit -
levad riiklikud integratsioonistrateegiad vastu võtta, võtsid kõik liikmesriigid34 
nimetatud strateegiad vastu. Osa liikmesriikidest valis romade integratsiooniks 
kooskõlastatud poliitikameetmed, mida kontrollikoda luges romasid käsitleva  
riikliku integratsioonistrateegiaga võrdväärseks. Pärast romasid käsitlevaid 
riiklikke integratsioonistrateegiaid koostati kõigis neljas külastatud liikmesriigis 
tegevuskavad. Samuti loodi neis romade riiklikud kontaktpunktid.
44 
Komisjon ei nõudnud, et diskrimineerimisvastane võitlus peaks kuuluma roma -
sid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate peamiste prioriteetide hulka. 
Bulgaaria, Ungari35 ja Hispaania romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistra -
teegiates mindi neljast ettenähtud põhivaldkonnast (haridus, tööhõive, tervis -
hoid ja eluase) kaugemale: neis riikides lisati konkreetselt diskrimineerimisvastast 
võitlust käsitlev peatükk. Rumeenia romasid käsitlevas riiklikus integratsiooni -
strateegias viidati samuti diskrimineerimisvastasele võitlusele, ent ainult kaud -
selt, kui arutati nelja ettenähtud põhivaldkonda. Neljast valitud liikmesriigist olid 
diskrimineerimisevastaseid eesmärke kehtestanud ainult Bulgaaria ja Ungari.34 Välja arvatud Malta, kes on 
teatanud, et neil ei ole roma 
elanikkonda.
35 Riiklik sotsiaalse kaasamise 
strateegia – äärmine vaesus, 
laste vaesus, romad (NSIS), 
kuna Ungari strateegia ei 
hõlmanud ainult romasid. 
Selguse huvides nimetatakse 
seda edaspidi romasid 
käsitlevaks riiklikuks 
integratsioonistrateegiaks.
30 Tähelepanekud 
45 
Neljast romasid käsitlevast riiklikust integratsioonistrateegiast kolm sisaldasid 
hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluasemega seotud eesmärke. Neljas ehk Ungari 
romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia sisaldas üldiseid eesmärke, kuid 
selles puudusid nendega seonduvad kvantifitseeritavad sihtväärtused, ning mit -
te kõik eesmärgid ei olnud konkreetselt roma elanikkonnaga seotud, nt eluaseme 
valdkonnas. Kuigi strateegia sisaldas asjaomast teavet roma elanikkonna kohta 
Ungaris, ei olnud seda kasutatud romasid puudutavate näitajate ega romasid 
käsitleva riikliku integratsioonistrateegia lähteväärtuste koostamiseks. Rumee -
nia romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia sisaldas vaid teatud näitajate 
puhul lähteväärtusi. See raskendas nimetatud romasid käsitlevate riiklike integ -
ratsioonistrateegiate raames saavutatud tulemuste hindamist, kuna lähteolukord 
oli teadmata.
Kõikides romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates 
viidatakse kümnele romade kaasamise ühisele aluspõhimõttele
46 
Kõikides strateegiates viidatakse kas otseselt (Bulgaaria, Ungari ja Hispaania) või 
kaudselt (Rumeenia) romade kaasamise kümnele ühisele aluspõhimõttele (vt 
punkt 23 ja joonis 2 ). Kontrollikoda leidis aga, et liikmesriigid ei olnud oma stra -
teegiate koostamisel alati lähtunud kümnest ühisest aluspõhimõttest:
 ο Hispaania ja Bulgaaria puhul esitati kirjalikku tõendusmaterjali kodanikuühis -
konna organisatsioonidega konsulteerimise kohta ja riiklike ametiasutuste 
poolt vabaühenduste panuse kohta koostatud tagasiside kohta,
 ο Rumeenia ja Ungari olid vaid osaliselt järginud ühist aluspõhimõtet nr 9  
kodanikuühiskonna kaasamise kohta ja ühist aluspõhimõtet nr 10 romade 
aktiivse osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel:
– Rumeenias toimus konsulteerimine mitme koosoleku näol juba enne 
romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia vastuvõtmist, kuid  
kodanikuühiskonna organisatsioonid seadsid kahtluse alla nende läbi -
paistvuse ja arvu. Kodanikuühiskonna organisatsioonid märkisid veel, 
et neid ei olnud teavitatud sellest, kuidas nende panust arvesse võeti. 
Kontrollikoda ei leidnud tõendeid selle kohta, kas ja kuidas Rumeenia 
ametiasutused võtsid vabühenduste panust arvesse,
– Ungaris oli vähe tõendeid selle kohta, kuidas romasid käsitleva riikliku 
integratsioonistrateegia konsultatsiooniprotsess toimus ja romasid käsit -
leva riikliku integratsioonistrateegia kaasajastatud versioon ei sisaldanud 
teavet selle kohta, kas ja kuidas võeti erinevate sidusrühmade kommen -
taare arvesse. Tegevuskava suhtes ei olnud konsulteerimist korraldatud. 
Lisaks oli romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia kõige oluli -
semate meetmete elluviimiseks peale riigiasutuste nimetatud veel kaks 
kodanikuühiskonna organisatsiooni. Sellega tõrjuti muud kodanikuühis -
konna organisatsioonid tegevusest eemale.
31 Tähelepanekud 
Romasid käsitlevates riiklikes strateegiates ei täpsustata liikmesriikidele 
kättesaadavat rahalist abi romade kaasamismeetmete toetamiseks
47 
Kontrollikoja analüüs näitas, et Bulgaaria, Ungari ja Hispaania romasid käsitle -
vad riiklikud integratsioonistrateegiad ei sisaldanud teavet romadega seotud 
meetmete jaoks eraldatud rahalisi vahendeid, ei riikliku eelarve ega ERFi või ESFi 
rakenduskavadest kaasrahastatavana ELi eelarvest. Bulgaaria romasid käsitlevas 
riiklikus integratsioonistrateegias märgiti, et ELi rahalised vahendid olid romasid 
käsitleva riikliku integratsioonistrateegia projektide peamine rahastamisallikas. 
Ainult Rumeenia oli ette näinud eelarve, kuigi see sisaldas mõningaid ebakõlasid: 
ERFi ei olnud romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias rahastamis -
allikana mainitud, kuigi seda oli sellena kasutatud alates ERFi muutmisest  
2010. aastal ja enne kui romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia oli isegi  
vastu võetud36. Romade kaasamisega seotud probleemidega tegelemiseks 
eraldatud rahaliste vahendite kohta teabe puudumine raskendab hinnata, kas 
liikmesriikide strateegiad olid algusest peale üldse realistlikud.
Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise 
vastutusvaldkondade jagamine: romade riiklikud kontaktpunktid
48 
Kõik kontrollikoja analüüsiga hõlmatud liikmesriigid olid loonud romade riikli -
kud kontaktpunktid ja kindlaks määranud nende vastutusvaldkonnad vastavalt 
komisjoni 2011. aasta teatises toodud nõuetele. Romade riiklikud kontaktpunktid 
vastutavad romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia väljatöötamise ja 
elluviimise koordineerimise eest. Kontaktpunktid teevad romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistrateegiate raames tehtud edusammude järelevalvet ja 
jagavad seda teavet komisjoniga37. Romade riiklike kontaktpunktide volitused on 
aga piiratud. Tegevustasandi ülesannete määramine liikmesriikide ministeeriumi -
dele tähendas, et valitud liikmesriikide romade riiklikel kontaktpunktidel puudu -
sid tööhõive, hariduse, eluaseme ja tervishoiu valdkondades volitused. Romade 
riiklikel kontaktpunktidel puudusid ka volitused integratsiooniprogrammidele 
rahaliste vahendite andmise üle otsustamiseks.
49 
Üheksa valitud romade riikliku kontaktpunkti suurus, struktuur ja ülesanded olid 
vägagi erinevad. Mitu romade riiklikku kontaktpunkti oli mõne teise nime all 
olemas olnud juba enne, kui komisjon võttis vastu romade riikliku kontaktpunkti 
kontseptsiooni; mõnele kontaktpunktile määrati pärast seda ilma täiendavate 
vahenditeta veel lisaülesandeid38. Bulgaaria romade riikliku kontaktpunkti suut -
likkus oli ebapiisav, nagu kirjeldatud punktis 50.36 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 5. juuli 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis 
käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi ja 
millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1783/1999 (ELT L 210, 
31.7.2006, lk 1).
37 KOM(2011) 173 (lõplik), lk 9.
38 Nt 2014. aastal komisjonile 
esitatud aruandes tunnistas 
Hispaania romade riiklik 
kontaktpunkt, et talle romasid 
käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate 
nõuetekohase elluviimise 
tagamiseks vajatakse 
täiendavaid ressursse.
32 Tähelepanekud 
50 
Kontrollikoda leidis romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimi -
se ülesannete määramise puhul aga kaks puudust. Esiteks leiti, et Rumeenias ja 
Hispaanias oli koostöö kehv. Teiseks leiti, et Bulgaarias ja Hispaanias valitses üles -
annete ja ressursside vahel ebakõla.
– Rumeenias leidis kontrollikoda, et romade riikliku ameti ja erinevate ministee -
riumide vahel andmete jagamise alane kehv koostöö seadis ohtu romasid kä -
sitleva riikliku integratsioonistrateegia nõuetekohase järelevalve. Hispaanias 
leidis kontrollikoda sarnase olukorra, kus olemasolevad koordineerimisasutu -
sed (nagu tehnilise koostöö rühm) ei suutnud usaldusväärset teavet anda ega 
poliitikaid koordineerida, mis viitas parema koostöö vajadusele, et tagada 
romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia nõuetekohane elluviimine. 
Mõlemad näited kehvast koordineerimisest pärssisid usaldusväärsete andme -
te kogumist, raskendades romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia 
elluviimise järelevalvet.
– Bulgaarias anti romade riiklikule kontaktpunktile vähe volitusi ja ressursse, 
hoolimata asjaolust, et see oli üks peamine romasid käsitleva riikliku integ -
ratsioonistrateegia elluviimise ja järelevalvega tegelev asutus. Mitu mitte -
tulundusühingut Bulgaarias juhtisid tähelepanu poliitilise tahte puudumi -
sele39. Sarnast probleemi täheldati Hispaania romade riikliku kontaktpunkti 
2014. aasta eduaruandes.
Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate edenemise 
järelevalve puudused
51 
Kontrollikoda leidis, et romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ede -
nemise järelevalve ja hindamine oli oluline probleem kõikides külastatud liikmes -
riikides (vt ka punkt 74):
– Bulgaarias ei olnud romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia jaoks 
konkreetseid järelevalve- ja aruandlusmenetlusi kehtestatud. Lisaks ei olnud 
kõikidel meetmetel kvantifitseeritavaid eesmärke;
– Ungaris oli küll programmi järelevalveks näitajate süsteem välja töötatud, 
kuid selles sisalduvat teavet ei olnud alates 2012. aastast ajakohastatud;
– Rumeenias nõrgendas järelevalveprotsessi oluliselt romasid käsitlevas riikli -
kus integratsioonistrateegias kehtestatud näitajate alase teabe puudumine 
ja elluviimisprotsessiga seotud struktureeritud finantsandmete puudumine. 
Järelevalvearuannetes ei mainitud kehtestatud eesmärke ega nende saavuta -
mise ulatust, mis raskendas nende elluviimise mõjususe hindamist; ning
– Hispaanias sisaldas perioodi 2014–2016 tegevuskava ainult 2014. aasta tege -
vuste kirjeldust. 2015. aasta tegevused pandi paika alles 2015. aasta keskel 
ning see pärssis kõnealuse aasta kavandamisprotsessi.39 Kodanikuühiskonna 
järelevalvearuanne romasid 
käsitleva riikliku 
integratsioonistrateegia ja 
kümnendi tegevuskava 
elluviimise kohta Bulgaarias 
2012. aastal, lk 9.
33 Tähelepanekud 
Komisjoni hinnang romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate elluviimisele
52 
Euroopa Komisjon hindas neid riiklikke strateegiaid, määrates kindlaks nende 
puudused, ja esitas oma järeldused 2012. aasta mai teatises (Romasid käsitlevad 
riiklikud integratsioonistrateegiad: esimene samm ELi raamistiku rakendamise 
suunas). 2013. aastal hakkas komisjon tegema iga-aastaseid hindamisi romasid kä -
sitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise edukuse kohta. Iga-aastane 
hindamine sisaldab teavet käsitlemist vajavate üldiste puuduste kohta. Viimas -
te aastate hindamiste peamised järeldused viitavad tõsiasjale, et strateegiate 
edukaks elluviimiseks vajalikke eeltingimusi ei olnud ikka veel kehtestatud, mis 
muutis romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise aegla -
seks. Puudusid järgmised elemendid: täpsed eesmärgid ja neile vastavad meet -
med roma laste segregatsiooni vastu võitlemiseks haridussüsteemis, elluviimise 
selgem ajaline raamistik ja selgem rahastamise eraldamine ning samuti romade 
diskrimineerimise ja rassismi vastu võitlemise meetmed.
53 
Pärast seda on liikmesriigid teinud mõningaid edusamme oma romasid käsitle -
vate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimisel. Komisjoni 2015. aasta aruanne 
näitas siiski, et osa vähemalt 2012. aastast alates püsinud puudustest ei olnud 
2014. aastaks ikka veel kõrvaldatud: mõningaid strateegiate edukaks elluviimi -
seks vajalikke tingimusi ei olnud endiselt kehtestatud. See kinnitas kontrollikoja 
poolt neljas valitud liikmesriigis tehtud tähelepanekuid.
54 
Näiteks oli strateegiates kehtestatud eesmärk võidelda roma laste segregatsiooni 
vastu haridussüsteemis, kuid selle saavutamiseks kehtestatud meetmete ja ees -
märkide ebapiisavuse tõttu oli seda keeruline saavutada. Kui sellised meetmed ka 
olid kehtestatud, oli nende elluviimise ajakava ja rahastamiskord ebaselge. Nime -
tatud puudused on aeglustanud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistratee -
giate elluviimist. Bulgaaria eduaruandes viidati ka poliitilise tahte puudumisele ja 
diskrimineerimisvastaste meetmete parandamise vajadusele.
55 
Nimetatud puudused, eriti segregatsiooniprobleem hariduses, on lisatud mitme -
le liikmesriigile esitatud riigipõhistele soovitustele. Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia 
suhtes algatas komisjon isegi nendel põhjustel rikkumismenetlused (vt punkt 37).
34 Tähelepanekud 
56 
Programmitöö perioodi 2014–2020 alguses kontrollis komisjon, kas nimetatud 
elemente oli partnerluslepingutes käsitletud. Komisjon kasutas seoses kontrolli -
koja poolt hinnatud perioodi 2014–2020 rakenduskavadega korraldatud järele -
valvekomisjoni kohtumistel oma nõuandvat rolli, et juhtida tähelepanu romade -
ga seotud riigipõhiste soovituste asjakohasusele.
Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 
2007–2013 romade integratsioonimeetmetele 
ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas rohkem tähelepanu
57 
Kontrollikoda analüüsis, kas romade integratsioonile oli perioodi 2007–2013 ühte -
kuuluvuspoliitika raamistikus selgesti viidatud. Samuti kontrolliti, kuidas romade 
integratsioonialgatuste jaoks ERFi ja ESFi kaasrahastamist saavad liikmesriigid ta -
gasid, et ELi tasandil välja töötatud algatused olid asjaomaste riiklike strateegiate 
ja rakenduskavadega hõlmatud.
58 
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul hindas kontrollikoda, kas romade 
integratsioonile oli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikus 
selgesti viidatud ja kas komisjon oli programmitöö perioodil 2007–2013 tekkinud 
puudused kõrvaldatud. Mõlema perioodi puhul uuris kontrollikoda, kas komis -
jon ja liikmesriigid olid romade integratsiooni valdkonnas kehtestanud mõjusa 
järelevalvesüsteemi.
35 Tähelepanekud 
Kuigi perioodi 2007–2013 õigusraamistikus ei mainita 
romade integreerimist, viitasid valitud liikmesriigid sellele 
oma rakenduskavades
Perioodi 2007–2013 kontrollitud rakenduskavades viidati romade 
integratsioonile üldiselt
59 
Programmitöö perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika raamistiku koostamise 
ajal ei olnud veel romade integratsiooni ELi tasandi prioriteedina määratletud. 
Mõistet „romad” ei kasutatud perioodi 2007–2013 määrustes. Sellest hoolimata 
oli kõigil neljal külastatud liikmesriigil vähemalt üks piirkondlik või riiklik romade 
integratsioonistrateegia või võrdväärne programm. Kõik liikmesriigid käsitlesid 
romade integratsiooni vähemalt osas oma rakenduskavadest tabelis 4  kirjeldatud 
kujul. Tabel 4Viited romade kaasamisele perioodi 2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskavades
Konkreetne sihtrühm Konkreetsed näitajadViited roma kogukonnale
haavatavatele rühmade -
le suunatud meetmeteskõige vähem arenenud 
piirkondade abistamisele 
suunatud meetmetes
Bulgaaria X X X
Hispaania X X
Ungari X X X
Rumeenia X X
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
60 
Hoolimata ERFi määruse muutmisest 2010. aastal, kaasrahastati enamikku kont -
rollikoja valimis sisalduvatest tõrjutud romadega seotud meetmetest ESFist 
(vt punkt 30). Suur osa nimetatud meetmetest (17st 7) oli seotud tööhõivega 
(vt tabel 5 ). Seda selgitab asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 
162 märgitakse, et ESFi projektid ja meetmed peavad omama seost tööhõivega. 
Samas lubatakse ESFi määrusega sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamist ja 
seda isegi soovitatakse teha. See ei anna ametiasutustele õiguskindlust, et ESFi 
rahastamist võib kasutada mistahes sotsiaalse kaasamise meetmete jaoks, hooli -
mata nende seotusest tööhõivega.
36 Tähelepanekud Tabel 5Kontrollitud projektide tegevusvaldkonnad
BulgaariaESF ERF
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Haridus √
Tööhõive √
Tervishoid √
Sotsiaalne kaasatus √
Sotsiaalne taristu √
UngariESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Haridus √
Tööhõive √ √
Tervishoid
Sotsiaalne kaasatus √ √
Sotsiaalne taristu
RumeeniaESF ERF
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Haridus √
Tööhõive √
Tervishoid √
Sotsiaalne kaasatus √
Sotsiaalne taristu √
HispaaniaESF (diskrimineerimisvastase võitluse 
rakenduskava)ESF (Andaluusia rakenduskava)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Haridus √
Tööhõive √ √ √
Tervishoid
Sotsiaalne kaasatus
Sotsiaalne taristu
Märkus:  asjaomased ERFist rahastatud sotsiaaltaristu projektid olid Ungaris ellu viidud, kuid neid ei valitud auditi jaoks, kuna need ei olnud  
2013. aastaks veel lõpetatud.
Allikas:  kontrollikoda.
37 Tähelepanekud 
Perioodi 2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskavad sisaldasid piiratud 
viiteid romade integratsioonistrateegiatele ja vähesel määral 
romasid käsitlevaid näitajaid
61 
Ainult seitse perioodil 2007–2013 uuritud ERFi ja ESFi rakenduskavadest viitasid 
romasid käsitlevale riiklikule integratsioonistrateegiale ja kolmes rakenduskavas 
kehtestati romasid käsitlevad näitajad:
– inimressursside arendamise rakenduskava Rumeenias viitas selgesõnaliselt 
rakenduskava jõustumisel kehtinud romade integratsioonistrateegiale. Kõne -
aluse integratsioonistrateegia elluviimine oli üks rakenduskavaga kehtestatud 
eesmärkidest. Kuigi see rakenduskava ei olnud konkreetselt roma kogukon -
nale suunatud, sisaldas see ka väljundi- ja tulemusnäitajat, mis puudutasid 
konkreetselt romasid;
– kontrollikoja valitud Bulgaaria ESFi rakenduskava sisaldas teatud meetmete 
puhul samuti romadega seotud väljundi- ja tulemusnäitajaid; ning
– kontrollikoja valitud Ungari rakenduskava sisaldas ühte romasid puudutavat 
näitajat, mis ei olnud otseselt mõne konkreetse meetmega seotud.
Ülejäänud neli valitud rakenduskava ei sisaldanud romasid käsitlevaid näitajaid.
Perioodi 2007–2013 uuritud rakenduskavades ei täpsustatud 
romade integratsioonile antava finantsabi üksikasju
62 
ESFi rahastamist anti vastavalt prioriteetsetele teemadele: eesmärkidele, mille 
saavutamisele ESFi toetused olid suunatud. Romade integratsioonialgatustega 
aidati kõige tõenäolisemalt kaasa sotsiaalset kaasamist puudutavate ESFi priori -
teetsete teemade eesmärkide saavutamisele40. Seitsmeaastase programmitöö pe -
rioodi jooksul oli sotsiaalse kaasamise prioriteetse suunaga ESFi rakenduskavades 
sisalduvatele sotsiaalse kaasamise meetmetele algselt eraldatud 11,5  miljardit  eu-
rot (ELi ja liikmesriikide vahendid). Puudus aga finantsteave selle kohta, kui suur 
osa rahastamisest oli ette nähtud tõrjutud roma kogukondade integratsioonile. 
Lisaks oli romade kaasamise algatuste puhul võimalik saada rahastamist muude, 
üldisemate prioriteetsete teemade raames, nagu hariduse ja tööhõivega seotud 
teemad.40 Töötajate, äriühingute, 
ettevõtete ja ettevõtjate 
kohanemisvõime 
suurendamine; tööturule 
juurdepääsu parandamine ja 
säästvus; ebasoodsamas 
olukorras olevate isikute 
sotsiaalse kaasatuse 
parandamine; inimkapitali 
parandamine.
38 Tähelepanekud 
63 
ERFi rahastamist anti ka vastavalt teistele prioriteetsetele teemadele, millest 
kõige asjaomasem romade integratsiooni puhul oli sotsiaaltaristu41. Selle priori -
teetse teema raames eraldati rahastamist kokku 18,6  miljardit  eurot. See sisaldas 
peamiselt peavoolutoetusi, mis ei olnud konkreetsetele rühmadele suunatud, 
nagu selgitatud 4. selgituses .
Peavoolu ja eesmärgistatud toetus: täiendavad romade kaasamise lähenemisviisid
Peavoolu toetus viitab üldsusele suunatud poliitikatele, milles ei eristata toetusesaajaid nende rassilise ja etni -
lise päritolu või muude asjasse mittepuutuvate asjaolude alusel.
Eesmärgistatud toetus viitab poliitikatele, mis on selgesõnaliselt, kuid mitte ainult, suunatud ühele või mitme -
le konkreetsele sihtrühmale, nagu konkreetne vähemusrühm.
Kogemused näitavad, et romad integreeruvad ühiskonda tõenäoliselt paremini siis, kui neil on võimalik toetusi 
saada ka peavoolu algatuste raames, mis ei ole ainult neile suunatud. Selle haldamiseks ei ole ühtset mudelit: 
tuleb kasutada spetsiaalselt välja töötatud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse kohalikke asjaolusid42.
42 „How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions”, Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion , Euroopa 
Sotsiaalfondi õppevõrgustik.4. selgitus
64 
Enne ERFi määruse muutmist 2010. aastal ei olnud ERFist võimalik konkreetsetele 
rühmadele suunatud toetust anda, välja arvatud liikmesriikides, kes olid ELiga 
ühinenud pärast 1. maid 2004, ning teatavatel tingimustel. Pärast selle muuda -
tuse tegemist on tõrjutud kogukondadele, sh romadele suunatud integreeritud 
eluasemekavadele kaheksas liikmesriigis43 kokku antud 80 miljonit eurot.
65 
Kontrollikoja analüüs näitas veel, et paljud liikmesriigid ei kogunud andmeid et -
nilise päritolu kohta ega suutnud seetõttu konkreetses geograafilises piirkonnas 
roma elanikkonna suurust kindlaks määrata ja selle rühma konkreetseid problee -
me hinnata. See võis põhjustada probleeme romade integratsiooni rahastami -
seks vajalike vahendite suuruse kindlaksmääramisel.41 See hõlmab järgmisi 
investeerimisvaldkondi: 
haridus, tervishoid, lastehoid, 
eluasemed ja muu 
sotsiaaltaristu.
43 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, 
Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, 
Ungari, Rumeenia ja Slovakkia.
39 Tähelepanekud 
Suuremat tähelepanu romade probleemidele ELi tasandil 
kajastati perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide raamistikus
ESIFi finantsabi parem ühtlustamine Euroopa 2020. aasta 
strateegia ja komisjoni riigipõhiste soovitustega
66 
ESIFi määrustes44 (st ühissätete määrus, ERFi määrus ja ESFi määrus) sätestatak -
se, et ESIFist tuleb anda toetusi, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasa -
va majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020” ning asjaomaste riigipõhiste 
soovitustega.
67 
Neljast külastatud liikmesriigist kolme (Bulgaaria, Ungari ja Rumeenia) partnerlus -
lepingud sisaldasid viiteid alates 2012. aastast esitatud roma kogukonda puudu -
tavatele konkreetsetele riigipõhistele soovitustele. Olukord oli samasugune ka 
Slovakkia puhul. Hispaaniale sellist riigipõhist soovitust ei esitatud.
68 
Romade integratsiooniga seotud riigipõhised soovitused on peamiselt puu -
dutanud haridust (vt ka punkt 36 ja tabel 2 ). Rakenduskavade koostamise ajal 
julgustas komisjon selle teema kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriike 
peavoolu hariduspoliitikate reformimiseks kasutama ELi rahastamist, et tagada 
romadele võrdne juurdepääs haridussüsteemile. Ungaris olid aga kontrollikoja 
poolt läbi vaadatud programmitöö perioodi 2014–2020 rakenduskavades sisal -
duvad hariduse desegregatsioonimeetmed ebapiisavalt üksikasjalikud. Seetõttu 
ei ole kontrollikoda kindel, et Ungaril õnnestub oma haridussüsteemis esinev 
segregatsioon ESIFi abiga kõrvaldada (vt 5. selgitus ).44 Kõigi kolme määruse artikli 4 
lõige 1.
40 Tähelepanekud 
Tõrjutud kogukondadele (nagu romad) suunatud 
investeerimisprioriteet 12s ELi liikmesriigis
69 
Perioodi 2014–2020 ESIFi raamistikus pannakse ka suuremat rõhku sellele, et ta -
gada ESIFi raames kaasrahastatavate rakenduskavade eesmärkide kooskõlastatus 
ELi prioriteetidega. See hõlmab ESFi rakenduskavade jaoks konkreetset investee -
rimisprioriteeti, milles selgesõnaliselt mainitakse romasid. Kõnealune investee -
rimisprioriteet (IP 9 alapunkt ii – „Tõrjutud kogukondade, näiteks romade integ -
reerimine”) sisaldas seost riigipõhistes soovitustes esitatud poliitikaprioriteetide 
ja ELi rahastamisprioriteetide vahel ning pakkus konkreetse viisi sel eesmärgil 
rahaliste vahendite eraldamiseks.
70 
Lisaks viitab üks eeltingimustest45, st kaasrahastamisele seatavatest kriteeriumi -
dest, konkreetselt sellele investeerimisprioriteedile, tagades seeläbi, et sellele 
pööratakse rakenduskavades nõuetekohast tähelepanu. Romade integratsiooni 
eeltingimus IP 9 alapunkti ii puhul on: „[---] rakendatud on riiklik romade kaasa -
mise strateegiline poliitikaraamistik”.ESIFi raamistikus hariduse valdkonnas desegregatsioonimeetmete puudumine 
Ungaris
Perioodi 2007–2013 Ungari sotsiaalse uuenemise rakenduskava prioriteedi nr 3 raames käsitleti haridust ja 
kasutati näitajana mitut aktiivset kohalikku hariduse desegregatsiooniprogrammi. Mõiste „desegregatsioon” 
kasutamine on kaudne viide romade sihtrühmale. Näitaja oli suunatud ebasoodsas olukorras olevatele piirkon -
dadele ja aladele ning selle sihtväärtus oli 100 elluviidud programmi aastaks 2013 (2007. aasta eesmärk oli 2).
Seda näitajat ei olnud aga lisatud rakenduskava viimasesse muudetud versiooni. Seetõttu ei olnud näitajat 
mõõdetud ega mõõdeta ka programmitöö perioodi lõpus. Puudub ka üksikasjalik kirjeldus sellest, milliseid 
hariduse desegregatsioonimeetmeid kavatseb Ungari võtta programmitöö perioodil 2014–2020. See näitab, et 
hariduses esineva segregatsiooniprobleemi lahendamisele struktuurifondide abil ei ole panustatud.5. selgitus
45 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 2 lõige 33: „„kohaldatav 
eeltingimus” – konkreetne ja 
täpselt eelmääratletud oluline 
tegur, mis on eeltingimuseks 
ning millel on otsene ja tegelik 
seos investeerimisprioriteedi 
või liidu prioriteedi 
erieesmärgi tõhusa ja 
tulemusliku saavutamisega ja 
otsene mõju sellele” (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320).
41 Tähelepanekud 
71 
Kõik viis romade kaasamise kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriiki (Bul -
gaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) olid lisanud IP 9 alapunkti 
ii vähemalt ühte oma perioodi 2014–2020 rakenduskavadest (vt tabel 6 ). Nimeta -
tud viis liikmesriiki olid eelnevalt oma partnerluslepingutesse lisanud ettepane -
kud selle kohta, kuidas romade kaasamiseks ELi vahendeid kasutada.
72 
Veel seitse liikmesriiki (Belgia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria 
ja Poola) olid samuti lisanud IP 9 alapunkti ii vähemalt ühte rakenduskavasse. 
Teisisõnu olid 12 liikmesriiki, milles elab üle 90% ELi hinnangulisest roma elanik -
konnast, lisanud IP 9 alapunkti ii vähemalt ühte rakenduskavasse. Tabelis 6  on 
näidatud, et programmitöö perioodiks 2014–2020 eraldatakse IP 9 alapunktile ii 
1,5 miljardit  eurot.Tabel 6Investeerimisprioriteedi 9 alapunkti ii („Tõrjutud kogukondade, näiteks romade 
integreerimine”) raames liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud summad 
programmitöö perioodil 2014–2020
Liikmesriik Summa (miljonites eurodes)Osakaal liikmesriigi kogu ESFi 
rahastamisestOsakaal IP 9 alapunk -
ti ii raames saadavast 
kogurahastamisest
Ungari1470  10,0%
85%Rumeenia1372  7, 8 %
Tšehhi Vabariik1200  5,8%
Bulgaaria1143  9,4%
Slovakkia199  4,6%
Kreeka 73  2,0%
15%Itaalia 71  0,7%
Hispaania 48  0,6%
Poola 19  0,1%
Belgia 10  1,0%
Prantsusmaa 8  0,1%
Austria 4  0,9%
Kokku 1518 e/k 100%
1 Romasid puudutavate riigipõhiste soovitustega liikmesriigid.
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
42 Tähelepanekud 
73 
Neis liikmesriikides ei sisalda aga kõik suurte romade elanikkonnaga geograafilisi 
alasid hõlmavad rakenduskavad prioriteedi IP 9 alapunkti ii ega sellega seondu -
vaid näitajaid. Olukord oli sama ka mõningate rakenduskavade puhul, millega oli 
eraldatud oluliselt suuri summasid roma elanikkonna integratsiooniga seotud põ -
hivaldkondadele. Kaks sellealast näidet on piirkondlik rakenduskava Andaluusias, 
kus elab peaaegu 50% Hispaania romadest, ning ESFi rakenduskava „Majanduslik 
areng ja innovatsioon” Ungaris, mille raames viiakse ellu mitut tööhõivemeedet.
74 
Neli liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka ja Slovakkia) olid auditi toimu -
mise ajal ühissätete määruses kehtestatud IP 9 alapunktile ii kohaldatavad eeltin -
gimused vaid osaliselt täitnud, põhiliselt seetõttu, et neil puudusid oma romasid 
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimiseks nõuetekohased järele -
valvevahendid ja metoodika (vt punkt 51). Horvaatia, Itaalia, Ungari ja Slovakkia 
ei olnud täitnud diskrimineerimisvastase võitluse üldist eeltingimust. Hiljem 
esitasid kõik nimetatud liikmesriigid komisjonile tegevuskavad, milles selgitati, 
kuidas neid eeltingimusi kavatsetakse täita. Seejärel hindas komisjon nende sisu. 
Komisjonile laekunud teabe kohaselt oli Ungari diskrimineerimisvastased kri -
teeriumid oma esitatud tegevuskava alusel täitnud ja Slovakkia oli oma esitatud 
tegevuskava alusel täitnud IP 9 alapunkti ii puudutava riigipõhise soovituse.
75 
Kuigi IP 9 alapunkt ii on kasulik innovatsioon, juhitakse ESIFit praegu viisil, milles 
ei arvestata roma elanikkonna hetkeolukorras valitsevate liikmesriikidevaheliste 
erinevustega. ESIFi vahendeid eraldatakse liikmesriikidele vastavalt näitajatele, 
mis ei ole konkreetselt roma elanikkonnaga seotud, nagu üldine elanikkond, töö -
tuse tase või SKP . Kontrollikoda leiab, et nimetatud näitajad ei ole kõige sobiva -
mad otsustamaks, kui suur osa romade integratsioonile ette nähtud ELi rahasta -
misest tuleks igale liikmesriigile eraldada.
43 Tähelepanekud 
Kõik neli külastatud liikmesriiki kasutasid ka romade 
integratsioonile finantsabi andmise integreeritud lähenemisviisi
76 
Integreeritud lähenemisviisi kasutamine on positiivselt mõjutanud ESFi abil 
romade integratsiooni soodustamiseks tehtavaid jõupingutusi. Kõik neli valitud 
liikmesriiki olid kasutanud integreeritud lähenemisviisi, millega käsitletakse 
mitut valdkonda erinevat samaaegselt46, vähemalt ühes kas ühte või mitut fondi 
hõlmavas47 rakenduskavas. Selles vallas oli heaks näiteks Rumeenia (vt 6. selgi -
tus). Andaluusia piirkondliku rakenduskava puhul oli integreeritud lähenemisviisi 
määratleva korra puudumine aga Hispaania jaoks möödalastud võimalus.
Hea näide integreeritud lähenemisviisist – ühine valikukomisjon Rumeenias
Struktuurifondide paremaks kasutamiseks kasutas Rumeenia integreeritud lähenemisviisi kahe rakenduskava 
puhul (ESFi inimkapitali rakenduskava ja ERFi piirkondlik rakenduskava). Ühte nimetatud rakenduskavadest 
kaasrahastati ERFist ja teist ESFist. Mõlemal rakenduskaval oli sama ühine prioriteetne suund. Rumeenias loodi 
ka ühine valikukomisjon, milles olid esindatud mõlema rakenduskava korraldusasutused ning ka kolm muud 
ühist asutust, sh romade riiklik kontaktpunkt ja riiklik diskrimineerimisvastane nõukogu. Mõlema rakenduska -
va puhul kuulutati välja ühised projektikonkursid, millel olid samad toetuskõlblikkuse tingimused ja tegevus -
valdkonnad. Rakenduskavadega anti ka täiendavat kaasrahastamist (st ERFi ja ESFi kasutamist eri projektitege -
vuste jaoks, mida viiakse ellu üksteisega seonduvalt või üksteisele järgnevalt).6. selgitus
Diskrimineerimisvastastele meetmetele ettenähtud rahastamine
77 
ESFi määruse artiklis 8 sätestatakse, et liikmesriigid peavad kasutama ESFi, et 
toetada algatusi, mille konkreetne eesmärk on diskrimineerimisvastane võitlus. 
ESFi investeerimisprioriteedi 9 alapunkti iii „Igasuguse diskrimineerimise tõkesta -
mine ja võrdsete võimaluste edendamine” (IP 9 alapunkt iii) kasutatakse selliste 
algatuste toetamiseks.
78 
Üksteist liikmesriiki olid lisanud IP 9 alapunkti iii vähemalt ühte oma programmi -
töö perioodi 2014–2020 rakenduskavasse. IP 9 alapunkti iii raames eraldatud 
rahaliste vahendite kogusumma oli 414 miljonit eurot (vt tabel 7 ).46 Romade integratsiooni puhul 
on asjaomased järgmised 
valdkonnad: eluasemed, 
haridus, tervishoid, 
sotsiaalküsimused, tööhõive ja 
turvalisus ning 
desegregatsioonimeetmed.
47 Ungari.
44 Tähelepanekud 
79 
Kontrollikoja uuritud neljast liikmesriigist oli Hispaania lisanud IP 9 alapunkti iii 
oma seitsmesse rakenduskavasse. Tšehhi Vabariik ja Slovakkia, kelle puhul oli 
romade haridussüsteemis segregeerimise tõttu rikkumismenetlused algatatud (vt 
punkt 37), olid mõlemad lisanud IP 9 alapunkti iii ühele oma rakenduskavale. Bul -
gaaria, Ungari ja Rumeenia ei olnud ühtegi lisanud. See on möödalastud võimalus 
toetada diskrimineerimisvastaseid meetmeid, mida oleks võimalik IP 9 alapunk -
ti ii raames meetmetega integreerida, suurendades seeläbi võimalusi romade 
kaasamise algatuste mõjususe suurendamiseks, kuna diskrimineerimisvastaste 
meetmete puudumist peetakse üheks peamiseks romade kaasamise meetmete 
ebaõnnestumise põhjuseks. Tabel 7IP 9 alapunkti iii („Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste 
edendamine”) raames eraldatud summad liikmesriikide kaupa
Liikmesriik Summa (miljonites eurodes)Osakaal liikmesriigi kogu ESFi 
rahastamisestOsakaal IP 9 alapunk -
ti iii raames saadavast 
kogurahastamisest
Hispaania  145  1,9%
91%Kreeka  99  2,7%
Portugal  51  0,7%
Slovakkia1 40  1,8%
Tšehhi Vabariik1 22  0,6%
Poola  19  0,1%
Küpros  14  10,8%
9%Iirimaa  11  2,0%
Prantsusmaa  8  0,1%
Belgia  4  0,4%
Saksamaa  1  0,0%
Kokku 414 e/k 100%
1 Romasid puudutavate riigipõhiste soovitustega liikmesriigid.
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.
45 Tähelepanekud 
Hariduse, tööhõive ja sotsiaalse kaasamise meetmetele on 
suunatud märkimisväärseid summasid
80 
ESIFi raamistikuga suunatakse olulisi summasid ka sotsiaalse kaasamise peavoolu -
meetmetele; kogemused näitavad, et need meetmed on eriliselt oluliseks vahen -
diks romade integratsiooni edendamise õnnestumisel, nagu tõestab tunnustatud 
„Hispaania mudel romade kaasamiseks”48. Komisjoni poolt 2016. aasta veebruaris 
avaldatud teabe kohaselt on perioodil 2014–2020 hariduse, tööhõive ja sotsiaalse 
kaasamise meetmetele ERFist ja ESFist eraldatud 100  miljardit  eurot49.
81 
Romade kaasamise kohta riigipõhiseid soovitusi saanud viis liikmesriiki (Bulgaa -
ria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) saavad sellest kogusummast 
ligikaudu viiendiku, st 20  miljardit  eurot. Tõrjutud romade hinnanguline osa eri -
nevates sihtrühmades (nt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed) 
näitab, et võrdse juurdepääsu pakkumisega saaksid sihtrühmadesse kuuluvad 
romad neis liikmesriikides elluviidavatest ESIFist toetatavatest peavooluprog -
rammidest aastas ligikaudu 500  miljoni  euro ulatuses toetust50. IP 9 alapunkti ii 
raames (st sihtotstarbelised algatused) tehakse neile samadele liikmesriikidele 
samal perioodil kättesaadavaks 183 miljonit eurot aastas. See näitab, kui oluline 
on peavoolu poliitikaid romade kaasamise algatuste puhul mõjusalt kasutada.
Riigiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vaheliste 
konsultatsioonide ja koostöö parandamise uued vahendid
82 
Kõige olulisem vahend kodanikuühiskonna organisatsioonide ESFi kavandamis-  
ja rakendamisprotsessis osalemise soodustamiseks on Euroopa partnerluse 
käitumis  juhend51. Nimetatud dokument sisaldab suuniseid, mis aitavad liikmes -
riikidel ESIFi partnerluslepinguid ja rakenduskavasid koostada. Kõnealused 
suunised sisaldavad soovitust, mille kohaselt tuleks võimalike partnerite otsimisel 
ja nendega koostöö tegemisel kasutada läbipaistvaid menetlusi. Samuti sätes -
tatakse neis, et projektikonkursid, eduaruanded ning programmi järelevalve- ja 
hindamismenetlused peavad olema läbipaistvad. Need suunised sisaldavad häid 
tavasid, mis puudutavad partnerluste liikmesuse eeskirju ja järelevalvekomisjoni -
de sisemenetlusi.48 Rodríguez Cabrero, G. 
„Romade sotsiaalse kaasamise 
edendamine. Riigi poliitikate 
uuring. Hispaania”, Euroopa 
Komisjoni tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadi 
nimel Universidad de Alcalá, 
juuli 2011.
49 Sellest on hinnanguliselt 
33 miljardit  eurot eraldatud 
haridusmeetmetele, 
34 miljardit  eurot 
tööhõivemeetmetele ja 
33 miljardit  eurot sotsiaalse 
kaasamise meetmetele.
50 Adam Kullmann: „Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion” EStIF, 2015, lk 231.
51 Komisjoni delegeeritud 
määrus (EL) nr 240/2014.
46 Tähelepanekud 
83 
Perioodi 2014–2020 valitud üheksast rakenduskavast, mis sisaldasid IP 9 alapunk -
ti ii, oli järelevalvekomisjoni koosolekuid korraldatud seitsme puhul. Kokku oli 
korraldatud 14 koosolekut ja neist 10st võtsid osa ka romade esindajad. Kõikidel 
ESFi rakenduskavade järelevalvekomisjoni koosolekutel (välja arvatud ühel juhul 
Ungaris52) oli kohal romade organisatsiooni esindaja ja Bulgaarias oli kohal ka 
romade riikliku kontaktpunkti esindaja.
Programmitöö perioodil 2007–2013 kasutatavad 
rakenduskavade tasandi järelevalvevahendid ei olnud 
sobivad romade integratsioonimeetmete tulemuslikkuse 
hindamiseks
Järelevalvesüsteemid ei olnud piisavaks aluseks romade 
integratsiooni kohta aruandluse koostamiseks perioodil 
2007–2013
Mõningates liikmesriikides olid riigiasutustele seatud piirangud etnilise 
päritolu kohta andmete kogumisele
84 
Mõnes liikmesriigis kehtivad riigiasutustele põhiseadusest tulenevad piirangud 
andmete kogumisele (vt kaks näidet 7. selgituses ). See muudab romasid puudu -
tavate näitajate seire keerukamaks.
Etnilise päritolu kohta andmete kogumine: õiguslikud probleemid
Saksamaa ei ole pärast Teist maailmasõda kogunud etnilisel päritolul põhinevat sotsiaal-majanduslikku ja 
rahvastikustatistikat: Saksamaa romade riiklik kontaktpunkt kinnitas, et mitte ühegi vähemuse kohta konk -
reetseid arvandmeid teada ei ole.
Prantsusmaa seadused keelavad konkreetselt riigil koguda isikuandmeid etnilise päritolu kohta.7 . selgitus52 Ungari puhul, kus 
järelevalvekomisjoni 
koosolekul ei olnud ühtegi 
romade esindajat, võeti see 
asjaolu ja vajadus esindaja 
kohaloleku järele koosolekul 
arutelu alla.
47 Tähelepanekud 
85 
Sellest hoolimata sätestatakse direktiivis 95/46/EÜ (isikuandmete töötlemise ja 
selliste andmete vaba liikumise kohta) ning määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisiku -
te kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes 
ning selliste andmete vaba liikumise kohta) erandeid rassilist või etnilist päritolu 
näitavate andmete töötlemise keeldude suhtes – täpsemalt juhtudel, „kui andme -
subjekt on andmete töötlemiseks andnud selgesõnalise nõusoleku”. Isikuandme -
te kaitse üldmääruse eelnõu aga sisaldab neid sätteid endiselt53.
86 
Põhiõiguste Amet on arvamusel, et Euroopa Andmekaitseinspektor ja nimetatud 
ELi andmekaitsealased õigussätted on isikuandmete ja tundlike andmete tööt -
lemise reguleerimiseks asjakohased. Kontrollikoja auditi ajal kinnitasid ka mitu 
asutust (sh komisjon, Põhiõiguste Amet ja EURoma võrgustik), et etnilise päritolu 
kohta koondandmete kogumine ei ole üheski ELi liikmesriigis ebaseaduslik54. 
Kontrollikoja tähelepanu juhiti ka asjaolule, et juhtudel, kui osalejate etnilise 
päritolu kohta andmete kogumine on tõepoolest keeruline, on olemas ka alterna -
tiivid, nagu anonüümsed küsitlused, milles palutakse juhuslikult valitud vastajatel 
ennast ühemõttelise nõusoleku alusel määratleda.
87 
Isegi kui etnilise päritolu kohta oleks seaduslikult võimalik andmeid koguda, ei 
ole nende usaldusväärsus ega kasulikkus siiski tagatud. Rumeenias näiteks kogu -
takse etnilise päritolu kohta andmeid loenduse kaudu. Neid andmeid ei kasuta -
tud siiski Rumeenia romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia tarbeks ja 
Rumeenia ametiasutused kasutasid selle asemel hoopis Euroopa Nõukogu tehtud 
hindamisi. See näitas, et liikmesriigi teadmised oma roma elanikkonna kohta olid 
ebausaldusväärsed.53 2012. aasta jaanuaris tegi 
komisjon ettepaneku ELi 
andmekaitse määruste, mille 
keskne element on 
isikuandmete kaitse 
üldmäärus, põhjalikuks 
reformimiseks. 
18. detsembril 2015 kiitis 
määruse heaks alaliste 
esindajate komitee ja 
12. veebruaril 2016 kinnitas 
nõukogu selle kokkuleppe. 
Isikuandmete kaitse 
üldmäärus hakkab kehtima 
alates 25. maist 2018. Üheks 
erinevuseks kõnealuse 
direktiivi ja määruse vahel on 
tundlike andmete küsimus, 
mille puhul määruses on selle 
definitsiooni laiendatud, 
hõlmamaks geneetilisi, 
biomeetrilisi näitajaid ja 
seksuaalset sättumust 
puudutavaid andmeid. Teiseks 
erinevuseks on mõiste „oluline 
avalik huvi” välja jätmine. 
Määruses viidatakse „avalikes 
huvides oleva ülesande 
täitmiseks” vajaliku 
andmetöötluse erandile ja 
luuakse seos „andmesubjekti 
õigustatud huvi kaitsmiseks 
on võetavate asjakohaste 
meetmetega”.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma võrgustiku 
tehniline sekretariaat: 
„Tackling Roma Needs in the 
2014–2020 Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process”, mai 2013, lk 65.
48 Tähelepanekud 
Osalejate etnilise päritolu kohta koguti andmeid projekti tasandil, kuid 
rakenduskava järelevalvesüsteemi seda ei edastatud
88 
Kontrollikoda leidis, et projektitasandil kogusid kõigi nelja auditi ajal külastatud 
liikmesriigi mitmed projektide elluviijad osalejate etnilise päritolu kohta and -
meid, kuid seda ei edastatud korraldusasutustele ega vahendusasutustele (vt ka 
punkt 118). See tähendas, et projektitasandil kättesaadavad romasid puudutavad 
andmed ei jõudnud rakenduskava järelevalvesüsteemi.
89 
Selline oli olukord näiteks Hispaanias. Andaluusia piirkondliku rakenduskava 
vahendusasutus ei olnud isegi teadlik sellest, millised projektid olid romadele 
suunatud, kuigi see teave oli projektitasandil olemas. Vahendusasutus suutis 
kontrollikojale esitada vaid nimekirja projektidest, mis olid suunatud ebasoodsas 
olukorras olevatele elanikkonnarühmadele üldiselt, hoolimata sellest, kas need 
hõlmasid romasid või mitte. Ungaris valitses sarnane olukord.
Neljast liikmesriigist kolme puhul pärssisid rakenduskava järelevalvet 
projektitasandi näitajate määratlemine ja nendealane aruandlus
90 
Lisaks pärssisid neljast liikmesriigist kolme puhul (Bulgaaria, Ungari ja Rumeenia) 
rakenduskava järelevalvet projektitasandi näitajate määratlemine ja nendealane  
 aruandlus. Rumeenias muutis projektide elluviimise ajal kolme liiki näitajate 
(programmi-, täiendavad ja lisanäitajad) kasutamine ja nende kohta aruandluse 
koostamise nõude puudumine järelevalveprotsessi ebavajalikult keerukaks ning 
andis tulemusi, mida oli raske võrrelda.
91 
Ungaris ei antud II lisas  mainitud viiest uuritud projektist neljas ametlikult aru 
tulemuseesmärkide saavutamise kohta, kuna projektid ei sisaldanud tulemusees -
märke (need olid küll kehtestatud, kuid ekslikult väljundialasteks eesmärkideks 
liigitatud ja seetõttu neid tulemustena ei käsitletud).
49 Tähelepanekud 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on järelevalve 
parandamiseks tehtud jõupingutusi, kuid teatavad piirangud 
püsivad endiselt
92 
Romade integratsiooni järelevalve on perioodil 2014–2020 endiselt problemaati -
line. Üks element, mis võib romade integratsioonimeetmete edenemisele kaasa 
aidata, on ühiste näitajate kehtestamine; igal fondil on ühiste näitajate kehtesta -
miseks konkreetsed eeskirjad, mida tuleb kasutada kõikide fondi raames rahas -
tatavate programmide puhul. ESFi määruse artiklis 1 nähakse ette mitu romade 
integratsiooniprogrammidega seotud standarditud näitajat:
– ühine väljundinäitaja nr 15: „sisserändajad, teise riigi taustaga isikud, vähe -
mused (sh tõrjutud kogukonnad, nt romad)”;
– ühine vahetu tulemusnäitaja nr 28: „ebasoodsas olukorras olevad osalejad, 
kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust 
saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest 
isikust ettevõtjana”; ning
– ühine pikaajaline tulemusnäitaja nr 32: „ebasoodsas olukorras olevad osa -
lejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, 
sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana”.
Neid näitajaid on võimalik täiendada asjaomaste programmipõhiste näitajatega.
93 
Kui aga konkreetseid romadega seotud näitajaid paika ei panda, ei paku need 
ühised näitajad romade integratsioonialgatuste järelevalveks mõjusat alust. 
Lisaks sisaldavad järelevalvevahendid endiselt puudusi ja need põhjustasid isegi 
olukordi, kus asjaomased eeltingimused täideti vaid osaliselt (vt punkt 74). See 
näitestab, kui keeruline on romade integreerimise valdkonnas täpset järelevalvet 
teha.
50 Tähelepanekud 
94 
Nimetatud raskuste leevendamiseks palus komisjon Põhiõiguste Ametil55 luua 
töörühm seoses romade integreerimisega kasutatavate näitajate koostamiseks. 
Näitajad kehtestati kavakohaselt 1. jaanuaril 2016: tänu sellele võidakse saavutada 
romade riiklike kontaktpunktidega (kes kõik osalesid töörühma töös) kokkulepe 
võrreldava aruandlusstruktuuri kasutamise kohta kõikides osalevates liikmesrii -
kides. See võimaldaks ka teataval määral mõõta ESIFi mõju romasid käsitlevate 
riiklike integratsioonistrateegiate elluviimisele, eriti liikmesriikides (nagu Kreeka 
ja Slovakkia), kes on ühtlustanud ESIFi meetmed ja näitajad romasid käsitleva 
riikliku integratsioonistrateegia omadega (vt 8. selgitus ). Komisjoni andmete 
kohaselt olid 2016. aasta märtsi seisuga 21 liikmesriiki nõus neid näitajaid testi -
ma, kuid ei ole veel teada, kas komisjonil õnnestub saavutada vastav kokkulepe 
kõikides liikmesriikides, kuna liikmesriikidel ei ole kohustust oma kasutatavat 
süsteemi muuta.
Romade kaasamise meetmete järelevalve parandamine – hea näide 
rakenduskavade järelevalve ühtlustamisest romasid käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiatega
Komisjon soovitas Slovakkial kasutada oma inimressursside rakenduskava rahalisi vahendeid kuni aastani 2020 
kehtiva romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia raames vastu võetud meetmete elluviimiseks. Slo -
vakkia romade riiklik kontaktpunkt, kes osales kõikidel tehnilistel ja ametlikel kohtumistel komisjoniga, aitas 
kaasa kõikide inimressursside rakenduskava (mis oli suunatud konkreetselt tõrjutud roma kogukondadele) alla 
kuuluvate meetmete kontseptsiooni loomisele. Nimetatud meetmed on kooskõlas romasid käsitleva riikliku  
integratsioonistrateegia eesmärkidega; see lihtsustab romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia 
eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamist, kuna meetmed on ka rakenduskavas kajastatud. 
Sellest tulenevalt kasutatakse Slovakkias kehtestatud järelevalve ja hindamisprojekti romasid käsitleva riikliku 
integratsioonistrateegia elluviimise ning ka inimressursside rakenduskava meetmete elluviimise järelevalves.8. selgitus 55 Komisjoni teatises romasid 
käsitlevate riiklike 
integratsioonistrateegiate ELi 
raamistiku kohta kehtestatud 
mandaat (KOM(2011) 
173 (lõplik)).
51 Tähelepanekud 
Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid 
romade edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati 
parima tava kriteeriume ja projektide tulemuslikkuse 
mõõtmine oli keeruline
95 
Käesoleva auditi raames külastas kontrollikoda veel 19 romade integratsioonipro -
jekti ning uuris, kuidas neid valiti, viidi ellu ja nende tulemuste üle järelevalvet 
tehti (kui seda üldse tehti). Kõik uuritud projektid viidi ellu programmitöö perioo -
dil 2007–2013. Iga projekti puhul uuriti, kas:
– valikumenetlused olid kooskõlas rakenduskavas määratletud konkreetsete 
romade integreerimise eesmärkide ja prioriteetidega;
– projektid olid kavakohaselt ellu viidud;
– projektid saavutasid oma eeldatavad tulemused;
– romade kaasamisega tegelevate projektidega saavutatavate tulemuste järele -
valveks oli kehtestatud järelevalvekord.
Kõik kontrollitud projektid olid kooskõlas rakenduskava 
eesmärkidega, kuid valikumenetlused ei olnud suunatud 
konkreetselt romade kaasamisega seotud projektide 
valimisele
Mõningate rakenduskavade valikumenetlused ei olnud suunatud 
romade kaasamisega seotud projektidele
96 
Kõigi neljas liikmesriigis uuritud rakenduskavade valikumenetluste puhul oli taga -
tud, et iga projekt oli kooskõlas rakenduskava asjaomaste eesmärkidega. Kont -
rollikoja hinnatud kuueteistkümnest projektikonkursist56 viidati selgesõnaliselt 
romadele kui sihtrühmale üheksas: kolm viiest Bulgaarias, kaks Hispaanias, kolm 
viiest Ungaris ja üks neljast Rumeenias. Ülejäänud seitse olid suunatud ebasood -
sas olukorras olevatele rühmadele üldiselt. Veel ühe Hispaania rakenduskava üks 
osa oli roma elanikkonnaga seotud. See seletab, miks mõningate uuritud projek -
tide taotlusdokumendid ei sisaldanud alati viiteid roma elanikkonnale: vastavalt 
rakenduskava eesmärkidele käsitleti sageli laiemat elanikkonnarühma, nagu 
haavatavad rühmad üldiselt.56 19 projekti valimiseks 
korraldati 16 projektikonkurssi.
52 Tähelepanekud 
97 
Hindajatel ei olnud tavaliselt kogemusi romade kaasamise alal. Selle asemel olid 
neil üldteadmised sotsiaalse kaasamise kohta. Hispaania rakenduskava „Diskri -
mineerimisvastane võitlus” oli erandiks, kuna hindajatel olid teadmised romade 
kaasamise kohta.
Projektide edenemise järelevalves ei nõutud süstemaatiliselt 
romadega seotud näitajaid
98 
Kontrollikoja analüüs näitas, et projektide edenemise järelevalveks vajalike näita -
jate kehtestamisviis tekitas segadust. Ungaris ei nõutud projektikonkurssides alati 
tulemuseesmärkide (nagu „leida töö kuue kuu jooksul pärast projektis osale -
mist”) kehtestamist. Hispaanias ei olnud ka tulemuspõhised näitajad kohustusli -
kud. Kolmel juhul Bulgaarias olid väljundialased eesmärgid kohati projektitaot -
lustes ekslikult tulemuseesmärkideks liigitatud ja seda ei olnud valikuprotsessi 
jooksul parandatud (vt ka punkt 118).
99 
Juhtudel, kui tulemuseesmärgid pidid olema kehtestatud, ei viidatud neis alati 
selgesõnaliselt roma elanikkonnale. Selle asemel viidati neis laiemale rühmale, 
nagu „haavatavad rühmad”. Seda täheldati ERFi rakenduskava puhul Bulgaarias 
ning ESFi rakenduskavade puhul Ungaris ja Andaluusias.
Asjaomaseid romade sidusrühmi ei ole alati nõuetekohaselt 
kaasatud
100  
Kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamine kas projektide koostajate või 
partneritena aitab oluliselt kaasa projektide õnnestumisele ja jätkusuutlikkusele. 
Projektide valikumenetlustega ei õnnestunud aga tavaliselt nii suurt kaasatust in -
nustada. Kontrollikoja valimis mõjutas nimetatud probleem eriti sotsiaalmajutuse 
projekte Bulgaarias. Kohalikke elanikke projektidesse ei kaasatud ja teadlikkuse 
suurendamise kampaaniaid ei korraldatud; see põhjustas ühiskonna vastuseisu 
projektitaotlustele.
53 Tähelepanekud 
Projektid olid üldiselt ellu viidud plaanipäraselt
19st uuritud projektist 14 olid oma eesmärgid seoses väljundite, 
eelarve, ajakava ja mahuga saavutanud
101  
Väljundite, eelarve, ajakava ja mahu seisukohast saavutas 19st uuritud projektist 
14 toetuslepingus kehtestatud eesmärgid. Nelja projekti elluviimine ei olnud kas 
viivituste (kaks projekti Bulgaarias) või projektide mahu muutmise (üks projekt 
Bulgaarias ja teine Rumeenias) tõttu plaanipärane. Ühe Ungari projekti näitajad ja 
kättesaadav teave olid nii keerukad, et neid ei olnud võimalik ühitada ja hinnata 
väljundialaste eesmärkide saavutamist. Romadest osalejate arv oli kõigi uuritud 
projektide (v.a kaks projekti) puhul märgitud väljundina. Foto 1Arvutiklass sotsiaalteenuste keskuse kasutajatele Baia Mares (Rumeenia)
Allikas:  kontrollikoda.
54 Tähelepanekud 
13st projektist, mille puhul järelevalveandmed olid 
kättesaadavad, oli 10 ka oma tulemuseesmärgid täitnud
102  
19st uuritud projektist olid tulemuseesmärgid kehtestatud 17 puhul, kuigi need 
ei pruukinud alati konkreetselt roma elanikkonnale viidata. Nende eesmärkide 
järelevalvet tehti ainult 13 juhul. Nimetatud kolmeteistkümnest projektist kümme 
olid üldiselt oma eesmärgid saavutanud. Roma elanikkonnaga seotud erieesmär -
gid olid kehtestatud seitsmeteistkümnest tulemuseesmärke sisaldavast projektist 
nelja puhul. Nimetatud neljast projektist kolm olid oma eesmärgid saavutanud 
(üks Bulgaarias, kaks Rumeenias ja üks Hispaanias).
Konkreetselt romadele suunatud kriteeriumide (nagu 
romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) parem arvesse 
võtmine avaldas projektide tulemuslikkusele positiivset 
mõju
103  
Kontrollikoda arvab valitud projektide uurimise põhjal, et romadega seotud 
kriteeriumide parem arvessevõtmine oleks suurendanud tõenäosust, et osa 
neist projektidest aitavad positiivselt kaasa romade jätkusuutlikule integree -
rimisele. 19st uuritud projektist 17 viidi ellu pärast romade kaasamise ühiste 
aluspõhimõte  te vastuvõtmist nõukogus 2009. aasta juunis (vt punkt 23). Järg -
mistes näidetes kirjeldatakse, kuidas ühiste aluspõhimõtete kohaldamine valiku -
etapis oleks võinud projekti edenemist mõjutada.
Ühine aluspõhimõte nr 2: romade integratsioonipoliitikad 
ja -projektid peaksid olema selgesõnaliselt, kuid mitte ainult roma 
elanikkonnale suunatud
104  
Ühise aluspõhimõtte nr 2 kohaselt peaksid romade integratsioonipoliitikad 
ja -projektid olema selgesõnaliselt, kuid mitte ainult roma elanikkonnale suu -
natud. Kõnealused poliitikad ja projektid tuleks üldiselt suunata eesmärkidele 
nagu „ebasoodsas olukorras olevad rühmad”; neis tuleks selgesti mainida, et 
nimetatud rühmadesse kuuluvad romad; ning neis tuleks kirjeldada konkreetseid 
tegevusi, mis tagavad, et projektid jõuavad edukalt roma elanikkonnani. Üks 
tööhõivealane programm Hispaanias oli hea näide selle põhimõtte rakendami -
sest (vt 9. selgitus ).
55 Tähelepanekud 
Ühine aluspõhimõte nr 3: vajatakse kultuuridevahelist 
lähenemisviisi, mis hõlmaks lepitajate kasutamist ja teadlikkuse 
suurendamise kampaaniaid
105  
Ühises aluspõhimõttes nr 3 kirjeldatakse vajadust kultuuridevahelise lähenemis -
viisi järele, mis hõlmaks lepitajate kasutamist ja teadlikkuse suurendamise kam -
paaniaid. Selle põhimõtte kohaldamine on projektide, eriti nendes, mis on seotud 
eluasemega, õnnestumise seisukohast äärmiselt oluline. Teadlikkuse puudumine 
võib otsustavalt kahjustada projekte, mis oleks vastasel juhul võinud õnnestuda 
(vt näide 10. selgituses ).Selgesõnaline kuid mitte välistav eesmärgistamine aitas tööhõiveprogrammil 
edukalt roma elanikkonnani jõuda (Hispaania, projekt nr 16)
Rakenduskava „Lucha contra la discriminación” tööhõiveprogramm Hispaanias oli suunatud romade tööturule 
integreerimisele. Osalejatega korraldati vestlused ja soovitati ühte kolmest tegevusest: 1) leida töö, 2) osaleda 
ametialasel koolitusel või 3) osaleda töötubades, et saada töö leidmiseks vajalikke oskusi. Seejärel võeti ühen -
dust ettevõtetega, et saada teavet vabade töökohtade või praktikavõimaluste kohta.
Ebasoodsas olukorras romasid käsitleti koos teiste sarnases sotsiaalmajanduslikus olukorras olevate inimeste -
ga. Hispaanias oli kehtestatud eesmärk, et 70% osalejatest peaksid olema roma päritolu. Tänu teistele romade 
osalemise soodustamise algatustele (nagu teadlikkuse suurendamise meetmed) see eesmärk saavutati ja 
tulemused olid kogu programmi vältel jätkusuutlikud.
Ühe tervishoiuprojekti (Bulgaaria, projekt nr 4) elluviimist mõjutasid negatiivselt 
see, et sihtrühma kindlaksmääramine ei olnud eesmärgistatud ja kultuurilistele 
teguritele pöörati ebapiisavalt tähelepanu
Üks tervise sõeluuringuid sisaldav projekt viidi Bulgaarias ellu prioriteetse suuna „sotsiaalne kaasamine” raa -
mes. Nimetatud projekt sisaldus romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise tegevuskavas. 
Puudusid aga näitajad, mis viitaksid haavatava elanikkonna sihtrühmale. Projektil oli kolm sihtrühma. Need 
olid: „haavatav elanikkond” (koosnes rühmadest, kelle tervis oli ohustatud; puudega inimestest; sotsiaalselt 
tõrjutud rühmadest ja kogukondadest; ning haavatavatest etnilise päritoluga rühmadest), „tööealised inime -
sed” ja „äärealade elanikud”.
Ligikaudu 620 000 inimesel paluti läbivaatamisprotsessil osaleda; vaid ligikaudu 56 000 osales. Puudub teave 
selle kohta, kui palju neist inimestest kuulus sihtrühmadesse. Roma elanikkonda puudutava selgesõnalise 
viite ning isegi sihtrühma „haavatav elanikkond” puudumine näitab, et nendest rühmadest osalejate projekti 
kaasamisele ei keskendutud.
Romade suuremat osalemist takistasid kaks asjaolu. Üheks takistuseks oli kutsete saatmine kirja teel: romade 
hulgas on kirjaoskamatus võrdlemisi suur. Teiseks takistuseks oli roma naiste seas ajaloolistel põhjustel levi -
nud hirm arstiteenuste ees. Selle probleemi leevendamiseks oleks võinud kasutada nõustajaid.9. selgitus 10. selgitus 
56 Tähelepanekud 
Ühine aluspõhimõte nr 4: romade ühiskonna põhiossa 
integreerimise edendamise olulisus
106  
Ühine aluspõhimõte nr 4 rõhutab romade ühiskonna põhiossa integreerimise 
edendamise olulisust. Kümne uuritud projekti puhul, milles oli tulemuseesmärgi -
na kehtestatud peavoolu tööturule sisenemine, saavutati häid tulemusi, kaasates 
projektide elluviimisesse nii avaliku kui ka erasektori asutusi. Neli projekti ei 
olnud selles suhtes oma eesmärke täitnud:
– Ungaris ei hõlmanud kolm uuritud projekti elluviimise etapis erasektori töö -
andjaid; see osutus puuduseks, kuna osalejad ei suutnud hiljem esmasel töö -
turul tööd leida. Kui neid võeti siiski tööle, olid töölevõtjateks riigiasutused;
– Bulgaarias ei suutnud üks projekt samuti täita oma eesmärki, milleks oli vähe -
malt 8% osalejate saamine esmasele tööturule.
107  
Teisalt ei olnud Hispaania rakenduskava „Lucha contra la discriminación” raames 
elluviidud meetmed, mis olid romade integratsiooni valdkonnas suunatud põhi -
liselt tööhõivele, kavandatud peavoolupoliitikatega koostoimimiseks. Hispaania 
avalik tööturuasutus SEPE ei olnud enne 2014. aasta detsembrit kaasatud nende 
meetmete koostamisse ega elluviimisse. Seega ei olnud SEPE-l võimalik oma ko -
gemustega meetmete kavandamisse panustada. Samuti ei olnud SEPE-l võimalik 
projektist saadavaid kogemusi oma poliitikatesse kaasata.
108  
Vastupidiselt sellele, viis viiest Rumeenias uuritud projektist kolm ellu vabaühen -
dus koostöös avaliku sektori asutusega. Sellise teguviisiga tagati, et projektipart -
nerid saavad üksteise teadmistest kasu, ning võimaldati riigiasutustel projekti -
tulemusi oma peavoolupoliitikate kavandamisel ja elluviimisel hästi kasutada. 
Näiteks levitas pärast ühe ERFi projekti lõppu selle tulemusi vahendusasutus.
57 Tähelepanekud 
Ühine aluspõhimõte nr 5: soolise võrdõiguslikkuse teadvustamine
109  
Ühine aluspõhimõte nr 5 puudutab soolise võrdõiguslikkuse teadvustamist. 
Roma naised kogevad tõenäoliselt enam sotsiaalset tõrjutust ühiskonna põhi -
osast kui naised üldiselt ja roma mehed. Sageli kannatavad ohvrid kahekordse 
diskrimineerimise all, mille põhjused on soolised ja etnilised. Roma naistel on 
aga oluline roll kaasamise edendamisel, nt laste haridussüsteemi integreerimise 
edendamise kaudu. Romade integreerimise üldeesmärke on väga raske saavuta -
da, kui soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ei võeta arvesse ja kui programmidega 
ei õnnestu naisteni jõuda.
110  
Hispaanias viidati kõigis neljas uuritud projektis selgesõnaliselt soolise võrdõigus -
likkuse küsimustele. Projektidega õnnestus naisteni jõuda ning projektides 
osalenud naiste osakaal jäi vahemikku 50–70%. Kahel juhul oli töökohtade leid -
mine väga edukas. Ühel neist juhtudest saavutati meeste ja naiste puhul võrdne 
tööhõive määr ( ca 24%) ja teisel ulatus naiste tööturule sisenemise määr 90%-ni. 
Veel ühte edukat näidet on kirjeldatud 11. selgituses .
Naiste osalemine ühes tervishoiuprojektis: kaasamise mõju võimendamine 
(Rumeenia, projekt nr 12)
Ühe Rumeenia tervishoiuprojekti üks eesmärke oli luua romade kogukondadele tervishoiunõustajate võrgus -
tik. Nimetatud projekti viidi ellu koostöös Rumeenia Rahvatervise Instituudiga.
Projekti üldeesmärk oli suurendada roma naiste tööhõive määra ja pakkuda neile paremat juurdepääsu töö -
turule, vältides seeläbi sotsiaalset tõrjutust ja edendades võrdseid võimalusi.
Projektiga koolitati muu hulgas 100 roma naist, kes pidid tööle hakkama 100-s romade kogukonnas, kellel 
polnud kunagi ervishoiunõustajat olnud.
Projekt oli edukas, kuna sellega edendati roma naiste kaasamist kvalifikatsioonide ja tööhõive kaudu. Projekt 
oli ka positiivne seepärast, et roma naiste nõustajatena kasutamine võimendab tõenäoliselt kaasamise mõju.11. selgitus
58 Tähelepanekud 
Ühine aluspõhimõte nr 6: varasematest kogemustest õppimise 
olulisus
111 
Ühine aluspõhimõte nr 6 rõhutab varasematest kogemustest õppimise olulisust. 
19 juhtumist 14 puhul oli seda põhimõtet järgitud: eelnev projektide elluviimise 
kogemus oli projektide elluviijate suutlikkust tõendatavalt suurendanud ning osa 
neist oli oma eksperditeadmisi ka järgmistes projektides kasutanud.
112  
Hispaanias loodi haridusprojekt „Promociona” ühe tööhõiveprogrammi („Acce -
der”) alusel, mis oli alates 2000. aastast edukalt toiminud. Neid programme 
haldas vahendusasutusena vabaühendus, kes jagas oma eksperditeadmisi ka 
teiste vabaühendustega, mis olid rakenduskava „Lucha contra la discriminación” 
vahendusasutused. Kõik vabaühendused olid keskendunud erinevatele haava -
tavatele rühmadele ja vahetasid omavahel regulaarselt kogemusi. Andaluusia 
rakenduskava raames kontrollitud projektidega täiendati projekte elluviivate 
riigiasutuste teadmisi ja andmeid, kuna kõik projekti elluviijate poolt kogutud 
andmed salvestati avaliku tööhõiveameti registritesse. See andis riigiasutustele 
väärtusliku vahendi poliitika hindamiseks ja edasise kavandamiseks; vahendit oli 
kasutatud alates programmi algusest 2004. aastal.
Ühine aluspõhimõte nr 7: ELi vahendite kasutamine
113  
Ühine aluspõhimõte nr 7 puudutab ELi vahendite kasutamist. Kõikides uuritud 
projektides oli vastavalt definitsioonile teataval määral ELi vahendeid kasutatud, 
kuna neile oli ERFist ja ESFist toetust antud. Nelja projekti puhul oli definitsioo -
nist kaugemale mindud, kasutades nende kahe fondi rahastamise kombinatsioo -
ni; kontrollikoja arvates on see hea meetod integreeritud toetuse andmiseks. 
Seda näitestab 12. selgituses  kirjeldatud projekt, mis viidi ellu Bulgaarias.
59 Tähelepanekud 
ERFi ja ESFi hõlmava integreeritud lähenemisviisi kasutamine (Bulgaaria, projekt 
nr 5)
Selle ERFi projekti (vt 2. foto ) eesmärk oli parandada ebasoodsas ja haavatavas olukorras olevate inimeste 
kaasamist, parandades nende elatustaset ja ka üldist elamispinna kvaliteeti selles kohalikus omavalitsuses. 
Sotsiaalmajutuse eesmärk oli pakkuda elementaarseid elutingimusi ligikaudu 165 sotsiaalselt haavatavale ini -
mesele, kes elasid lagunenud ja ülerahvastatud elamispinnal, mis ei vastanud elumajade ehitamise ja planeeri -
mise õiguslikele nõuetele.
Bulgaarias pidid elamuehitusprojektid olema sotsiaalteenuste pakkumisega integreeritud. Sellest tulenevalt 
kehtestati projekti valikukriteeriumides, et projekti elluviijad peavad uutele elanikele pakkuma töö-, haridus- 
ja tervishoiuteenuseid. Sotsiaalteenused sisaldusid programmis nimega Integra, mida rahastati paralleelselt 
eluasememeetmetega ESFist.12. selgitus 2. fotoRenoveeritud sotsiaalmajutuse kortermaja fassaad Devnyas (Bulgaaria)
Allikas:  kontrollikoda.

60 Tähelepanekud 
Ühine aluspõhimõte nr 8: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste 
kaasamine
114  
Ühine aluspõhimõte nr 8 puudutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaa -
samist, kuna nendel on võtmeroll poliitikate praktilisel rakendamisel. Pikaajalise 
mõju avaldamiseks vajavad projektid sageli jätkusuutlikku rahastamisallikat ja 
mõnikord ka erasektorist pärit projekti elluviija või riigiasutuse tuge. Hea näide 
leiti Rumeenias, kus ühe projekti oluline element anti elluviimiseks Riiklikule Rah -
vatervise Instituudile, kes oli ka selle projekti elluviimise partner (vt 11. selgitus ).
115  
Üheksateistkümnest uuritud projektist kümme sõltusid suurel määral pikaajalise 
riigipoolse rahastamise pidevast kättesaadavusest, kuna projekti elluviijad olid 
mittetulundusühingud. Riigiasutused olid üle võtnud ja rahastanud veel nelja 
muud projekti; kõikidel juhtudel oli see olnud algusest peale ette nähtud. Veel 
kolme projekti pikaajalise jätkusuutlikkuse oleks pidanud tagama üks projekti -
kirjelduses märgitud riigiasutus, kuid seda ei tehtud, kas projektijuhtimises sisal -
dunud puuduste (üks projekt Bulgaarias) või kohalikul tasandil pideva rahalise abi 
puudumise tõttu (vt 13. selgitus ).
Jätkusuutliku rahalise abi puudumine raskendas edukalt elluviidud projektidel 
püsivat mõju säilitada (Rumeenia, projektid 12 ja 14)
Üks projekt hõlmas 210 roma koolitamist ja töölevõtmist romade kohalike ekspertidena. Projekti käigus tööta -
sid need eksperdid tasuta kohalike ametiasutuste heaks. Kava kohaselt pidid kohalikud ametiasutused pärast 
projekti lõppu eksperdid alaliselt tööle võtma ja neile palka maksma. Pärast projekti lõppu ütlesid kohalikud 
ametiasutused, et ei ole seda majandusliku olukorra tõttu võimelised tegema. See tähendas, et kohalikud 
omavalitsused võtsid 2015. aastal tööle ainult 67 romade kohalikku eksperti.
Teises projektis koolitati 100 roma naist tervisenõustajateks. Projekti ühe osana oli kohalikul tasandil lobitööd 
tehtud, et reklaamida kogukonnale tervisenõustajate kasutamise eeliseid ja julgustada kohalikes omavalitsus -
tes vastavate ametikohtade loomist. Kuigi lobitööle reageeriti üldiselt positiivselt, oli kohalike ametiasutuste 
poolt tervisenõustajate programmile antud toetus oodatust väiksem. See mõjutas oluliselt projekti mõju ja 
tervisenõustajate ametikohtade loomist üldiselt: Rumeenias võeti 2015. aastal tööle ainult ligikaudu 350 ter -
visenõustajat, võrreldes 860-ga 2009. aastal.
Kuigi mõlemad projektid viidi edukalt ellu, pärssis projektide potentsiaalset mõju roma elanikkonna integree -
rimisele pideva kohalike ametiasutuste antava rahalise ja institutsioonilise toetuse puudumine.13. selgitus
61 Tähelepanekud 
Perioodi 2007–2013 tulemuste hindamist raskendasid 
romade kohta teabe kogumisega seotud probleemid
116  
Kontrollikoda hindas veel, kuidas projektide elluviijad olid roma elanikkonna in -
tegreerimist puudutavate projekti tulemuste üle järelevalvet teinud ja kas komis -
jon või liikmesriigid olid teinud hindamisi, eriti roma elanikkonna või haavatavate 
rühmade kaasamisega seotud valdkondlikke hindamisi.
Projektitasandi järelevalve: ebajärjepidevad lähenemisviisid 
andmete kogumisel ja näitajate määratlemisel
117  
Romade integratsiooniprojektide edenemise järelevalvet ei ole lihtne teha, kuna 
seda mõjutavad metoodikaalased ja praktilised probleemid, mis puudutavad 
romade kohta teabe kogumist. Neid probleeme arutame üksikasjalikult edaspidi. 
Enamikul juhtudest (17) olid projektide elluviijad siiski suutnud koguda teavet 
oma projektides osalenud romade arvu kohta ja mõnikord ka nende osalejate 
poolt saavutatud tulemuste kohta: nt seoses töökohtade leidmisega. Seda liiki 
järelevalvet tehti tavaliselt projektide lõpus, kuid mõningate pikaajaliste projekti -
de puhul tehti seda projekti elluviimise ajal.
118  
17 projektist 14 puhul koguti andmeid nii, et osalejad võisid ise märkida oma etni -
lise päritolu. Üks teine projekt ei sisaldanud teavet selle kohta, kuidas osalejate 
kohta andmeid koguti. Kahe muu projekti puhul selliseid andmeid ei kogutudki 
(üks projekt Bulgaarias ja teine Rumeenias). Järelevalve kvaliteeti pärssisid järgmi -
sed peamised puudused:
– esiteks ei olnud 19st uuritud projektist 13 tulemused seotud konkreetselt 
romade integratsiooniga, vaid pigem laiemale rühmale – nt „haavatavad rüh -
mad” üldiselt – suunatud kasuga, kui mõni sihtrühm üldse oli kindlaks määra -
tud. Tegelikult olid andmed romade osalemise kohta kättesaadavad, ent neid 
ei olnud alati korraldus- või vahendusasutusele edastatud (vt punkt 88). See 
näitab, et korraldusasutustele esitatud teave ei sisaldanud usaldusväärset üle -
vaadet tõrjutud romade kaasamiseks projektidega tehtud konkreetse panuse 
kohta;
62 Tähelepanekud 
– teiseks ei olnud juhtudel, kui projektidega oli kogutud andmeid etnilise 
päritolu kohta, aluseks olev metoodika liikmesriikides ega isegi mõne liikmes -
riigi eri projektide puhul ühtne. Kuuel juhul paluti osalejatel vastata „ei” või 
„jah” küsimusele, kas nad on roma päritolu. Veel kuuel juhul paluti osalejatel 
valida haavatavate rühmade hulgast see rühm, kuhu nad kuuluvad. Kahel 
muul juhul paluti osalejatel valida üks konkreetne identiteet, kas etniline või 
rahvuslik. Seega puudus osalejatel võimalus määratleda ennast nt ungarlase 
ja romana, kuigi nad oleksid võimaluse korral võib-olla ennast samaaegselt 
mõlemasse rühma paigutanud. See tähendas, et kogutud andmed ei olnud 
alati põhjalikud;
– kolmandaks liigitati eri liikmesriikides ja vahest isegi liikmesriigi siseselt 
näitajaid erinevalt. Näiteks neljal Ungaris uuritud projektil ei olnud ühtegi 
ametlikku tulemusnäitajat. Sellest hoolimata sisaldasid projekti väljundinäi -
tajad näitajaid, mida oleks pidanud liigitama tulemusnäitajateks: nt koolitus -
te edukas läbimine. Bulgaarias olid kolme projekti tulemusnäitajad nende 
projektide väljundinäitajate koopiad; nt projekti raames korraldatud kampaa -
niate või tervise sõeluuringute arv. Rumeenias oli ühel juhul tööhõivealane 
näitaja liigitatud väljundinäitajaks ja teisel juhul tulemusnäitajaks.
Hindamistega korvati osaliselt romadele suunatud 
järelevalve puudumine rakenduskava tasandil
119  
Kuigi hindamistega ei ole alati võimalik täielikku ülevaadet saada, võivad nad 
olla aluseks teatavatele järeldustele. ERFi ja ESFi raames tõrjutud romade integ -
ratsioonile antud toetuste hindamised (kuigi mõnikord ka ebasoodsas olukorras 
olevate rühmade suurema hindamise osana) viidi läbi kõigis neljas külastatud 
liikmesriigis ja komisjonis.
63 Tähelepanekud 
120  
Nimetatud hindamistega saadi teavet, mida järelevalvearuanded ei sisaldanud, 
võimaldades seeläbi saada kasulikku teavet tehtud edusammude kohta:
– tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi poolt 
2011. aastal tehtud hindamises järeldati, et romade osalemine ESFi rahastata -
vates meetmetes oli suurenenud 100 000-lt roma päritolu inimeselt perioodil 
2000–2006 110 000 romale programmitöö perioodi 2007–2013 esimesel kahel 
aastal57. Sellel ei olnud aga jätkusuutlikku mõju roma elanikkonna hulgas töö -
tuse vähendamisele, hoolimata ka suuremast ESFi toetusest tööturul osalemi -
se edendamisele. Hindamises juhiti tähelepanu asjaolule, et ainult tööhõivele 
suunatud meetmetega ei ole tõenäoliselt võimalik romade kaasamist takis -
tavaid mitmetahulisi probleeme lahendada. Hindamises rõhutati, et romade 
kaasamise edendamisel on oluline kasutada terviklikku lähenemisviisi, mis 
käsitleks romade kaasamise laiemaid takistusi, eelkõige hariduse, tervishoiu 
ja eluaseme valdkondades.
– 2013. aastal tehti Hispaanias hindamine, et määrata kindlaks rakenduskava  
„Lucha contra la discriminación” mõju aastatel 2006–201158. Hindamises 
järeldati, et haavatavate rühmade tööturule integreerimisse investeerimisel 
on positiivseid tulemusi, sh majanduslikke. Selles järeldati ka, et iga neisse 
meetmetesse investeeritud euro oli toonud 1,38 eurot kasu.57 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi tellitud 
romade valdkondlik aruanne, 
mis koostati 2011. aastal. 
Nimetatud aruanne on osa 
laiemast uuringust 
„Rändajatele ja etnilistele 
vähemustele tööturule 
juurdepääsu ja sotsiaalse 
kaasamise jaoks antava ESFi 
toetuse hindamine”.
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable.  Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero, 
2013.
64
 Järeldused ja soovitused
121  
Programmitöö perioodil 2007–2013 oli tõrjutud roma kogukondade kaasamiseks 
struktuurifondidest antud panust keerukas hinnata, kuna eesmärgid ei olnud 
sageli selgesõnaliselt romadega seotud ja liikmesriigid ei suutnud seejärel konk -
reetselt romadest toetusesaajate, olemasoleva rahastamise ja tehtud edusam -
mude kohta usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid koguda. Kättesaadavate 
andmete kohaselt sõltus struktuurifondide projektide panus roma elanikkonna 
integratsiooni mõningal määral sellest, kas romade integratsiooni õnnestumist 
puudutavaid konkreetseid asjaolusid on poliitika kujundamisel ning projektide 
kavandamisel, valimisel ja elluviimisel arvesse võetud.
122  
Rahastamisprioriteetide kavandamine ja kriteeriumid olid programmitöö perioo -
dil 2014–2020 paranenud. Romade integreerimist oli ESIFi õigusaktides selge -
sõnaliselt mainitud. Ühes investeerimisprioriteedis tõepoolest viidatakse sellele 
ja romade integratsiooni kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriigid pea -
vad selle edendamiseks vahendeid eraldama. Euroopa struktuuri- ja investeeri -
misfondide õigusaktide uue tulemuspõhise lähenemisviisiga võetakse kasutusele 
järelevalveraamistik, mis peaks lõppkokkuvõttes parandama kogutavate andmete 
kvaliteeti. Selle elluviimist on aga hetkel liiga vara tähenduslikult hinnata.
123  
Tehtud edusammudest hoolimata püsivad teatud takistused ja dilemmad endi -
selt. See raskendab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel maksimeerida 
oma mõju romade integratsioonile. Need puudused on loetletud edaspidi koos 
nende lahendamiseks koostatud soovitustega.
ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati edusamme, 
kuid enamik parandustest tehti liiga hilja, avaldamaks mõju 
programmitöö perioodil 2007–2013
124  
Komisjon on viimase kümnendi jooksul teinud märkimisväärseid edusamme  
romade integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatuste koostamiseks. Alates  
2011. aastast on komisjon pühendanud suuremat tähelepanu romade integree -
rimisele, nõudes, et kõik liikmesriigid koostaksid romasid käsitlevad riiklikud 
integratsioonistrateegiad ja asutaksid romade riiklikud kontaktpunktid. Seda 
on aga tehtud liiga hilja, mõjutamaks ERFi ja ESFi rakenduskavade ülesehitust 
ning projektide valikut programmitöö perioodil 2007–2013 (vt punktid 29–34 ja 
38–40).
65 Järeldused ja soovitused 
125  
Romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia ja hilisema nõukogu 2013. aas -
ta soovituse mõjul hakati romade integratsiooniküsimust ainult poliitikate kaudu 
käsitletava probleemi asemel käsitlema liikmesriikide poliitilise kohustusena, mis 
kajastab inimõigusi käsitlevaid õigussätteid. Selle muutuse tulemusel kehtestati 
diskrimineerimisvastane võitlus üheks põhivaldkonnaks, kus liikmesriigid pidid 
meetmeid võtma (vt punktid 35–37 ja 43–45).
126  
Kontrollikoja auditis leiti romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate 
puhul mitu puudust:
– esiteks ei täpsustata riiklikes strateegiates, kui suurt rahastamist oleks ro -
made integreerimiseks esitatud meetmete elluviimiseks vaja. Neis ei ole ka 
märgitud sellistele meetmetele riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka 
ELi eelarvest ettenähtud summat (vt punkt 47);
– teiseks ei ole piisavalt tähelepanu pööratud diskrimineerimisvastasele võitlu -
sele ja romavastasusele. Mitte üheski kontrollikoja hinnatud romasid käsitle -
vatest riiklikest integratsioonistrateegiatest ei viidatud romavastasusele kui 
ühele diskrimineerimise erivormile. Mitte üheski kontrollikoja uuritud raken -
duskavadest ei mainitud seda selgesõnaliselt ja peaaegu mitte ükski projekt 
ei tegelenud konkreetselt selle aspektiga. Komisjon ei ole veel tänaseni 
nõudnud liikmesriikidelt diskrimineerimisvastaste mõõdetavate eesmärkide 
seadmist. Selliste eesmärkide puudumine võimaldab institutsioonilise diskri -
mineerimise märkamatut tekkimist ja jätkumist; see võib oluliselt kahjustada 
romade integratsiooniprojektide, sh ELi eelarvest kaasrahastatavate projekti -
de mõjusust (vt punktid 34–44 ja 44–54);
– kolmandaks ei olnud valitud liikmesriikides romasid käsitlevate riiklike integ -
ratsioonistrateegiate koostamisel alati piisavalt arvesse võetud kodanikuühis -
konna organisatsioonide, eriti romade kogukonna esindajate aktiivse osale -
mise vajadust. Kui kodanikuühiskonna organisatsioone ja roma kogukonda 
ei kaasata selle protsessi kõikidesse etappidesse, seatakse ohtu poliitikate ja 
projektide mõjusus (vt punkt 46);
– romade riiklike kontaktpunktide rolli vähendas kohati ressursside ja ülesan -
nete ebakõla (vt punktid 48–50).
66 Järeldused ja soovitused 
127  
Riigipõhiseid soovitusi on alates 2012. aastast kasutatud tähelepanu juhtimiseks 
erinevatele probleemidele, nt segregatsioonile hariduses. Liikmesriigid peavad 
programmitöö perioodil 2014–2020 ESIFi vahendite kasutamisel neid soovitu -
si täitma. Lisaks nõutakse nõukogu soovituses romade mõjusa integreerimise 
meetmete kohta, et liikmesriigid hakkaksid alates 2016. aastast esitama teavet 
diskrimineerimise ja romavastaste hoiakute vastu võitlemise kohta. Sellest saadav 
teave annab komisjonile rohkem teavet igas liikmesriigis tehtud edusammude 
kohta (vt punkt 36).
1. soovitus
Liikmesriigid peaksid oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate 
läbivaatamisel või muutmisel tegema järgmist:
a) täpsustama, kui suures ulatuses rahastamist vajatakse strateegias esitatud 
romade kaasamise meetmete elluviimiseks. Romasid käsitlevates riiklikes 
integratsioonistrateegiates tuleks märkida sellistele meetmetele riiklikust 
eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summa. Liikmes -
riigid peaksid ka ametlikult võtma kohustuse tagada, et romade integrat -
sioonimeetmete elluviimiseks tehtavaid jõupingutusi ei ohustaks poliitiliste 
prioriteetide lühiajalised muudatused;
b) lisama näitajaid ja sihtväärtusi, mis käsitlevad diskrimineerimisvastast võitlust 
ja täpsemalt romavastasust. Neid näitajaid oleks pidanud ka programmitöö 
perioodil 2014–2020 arvesse võtma, kui vastavalt rassilise võrdõiguslikkuse 
direktiivile kavandati ESIFi vahenditest tõrjutud roma elanikkonna kaasamist 
edendavaid meetmeid;
c) tagama, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja romade esindajatega 
peetakse süstemaatiliselt nõu ning kaasatakse neid romade integratsiooni -
meetmete kavandamisesse ja elluviimisesse;
d) määrama üksikasjalikumalt kindlaks romade riiklike kontaktpunktide rolli 
romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate puhul ja tagama, et 
romade riiklike kontaktpunktide volitused ja ülesanded on neile eraldatud 
ressurssidega vastavuses.
67 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
a) Komisjon peaks asjaomaste rakenduskavade läbivaatamisel veenduma, et 
ESIFi raames ellu viidud meetmed on kaasava iseloomuga ja sisaldavad segre -
gatsioonivastasele võitlusele suunatud sätteid. Segregeerimiseks liigitatavad 
tegevused peaksid olema selgesti määratletud ja ESIFi raamistikus antavast 
rahastamisest selgesõnaliselt välja jäetud (mitte ainult põhjendustes maini -
tud), pöörates seoses sellega erilist tähelepanu haridus- ja eluasemeprojek -
tidele. See aitaks tugevdada riigipõhiste soovituste ja ESIFi kasutuse vahelist 
seost.
b) Komisjon peaks rakenduskavade seirekomisjoni koosolekutel täiel määral 
kasutama liikmesriikidelt alates 2016. aastast nõukogu poolt romade mõjusa 
integreerimise meetmete kohta antud soovituse raames nõutavates aruan -
netes sisalduvat teavet ja selle põhjal tehtud leidusid. Sellega tagataks, et 
aruannetes määratletud puudusi sisaldavaid valdkondi käsitletakse Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide ja/või liikmesriikide rahastamise abil (nt 
suunates rahalised vahendid ümber valdkondadesse, kus leiti puudusi).
Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 2007–2013 
romade integratsioonimeetmetele rohkem tähelepanu
128  
Hoolimata asjaolust, et programmitöö perioodil 2007–2013 ei keskendutud roma -
de integratsioonile, viidati valitud rakenduskavades roma elanikkonna kaasamise 
edendamise vajadusele. Ka enamiku hinnatud projektikonkursside puhul viidati 
romadele kui sihtrühmale või vajadusele edendada romade sotsiaalset kaasamist. 
Üldiselt ei olnud ERFi ja ESFi ülesehitus siiski programmitöö perioodil 2007–2013 
romade kaasamise meetmetele sobilik: rakenduskavad sisaldasid vaid mõningaid 
romadega seotud näitajaid ning hinnatud projektikonkursside puhul ei pandud 
paika valikumenetlusi, mis oleksid võtnud arvesse romade projektide jaoks olulisi 
tingimusi (nagu romade integratsiooni jaoks parima tava kriteeriumide kasutus 
(nt nõukogu 10 ühist aluspõhimõtet) või pikaajaliste projektide rahastamine), kui -
gi nende sihtrühmaks oli sageli tõrjutud roma elanikkond. Kontrollikoja uuritud 
ERFi ja ESFi rakenduskavad ei sisaldanud finantsteavet romade integratsioonile 
antava toetuse kohta (vt punktid 59, 61–65 ja 96).
68 Järeldused ja soovitused 
129  
Paljud nimetatud puudustest kõrvaldati perioodil 2014–2020. Romade integ -
ratsiooni on nüüd selgesõnaliselt mainitud ESIFi õigusaktides ja konkreetseid 
rahastamisprioriteete on parandatud. Kõige värskemate komisjoni andmete 
kohaselt eraldatakse tõrjutud kogukondadele (nagu romad) suunatud meetme -
tele hinnanguliselt 1,5  miljardit  eurot. Täiendavateks parandusteks on romadega 
seotud riigipõhiste soovituste väljastamine ja ESIFi raamistiku parem ühildamine 
ELi poliitikaprioriteetidega (sh romade integratsiooni puudutavad prioriteedid), 
romade integratsiooniprogrammidega seotud ühiste näitajate olemasolu ning 
komisjoni suunised nt ESIFi vahendite kasutamise kohta võitluses haridusliku 
ja ruumilise segregatsiooniga. Lisaks peavad romade integratsiooniga seotud 
riigipõhiseid soovitusi omavad liikmesriigid suunama ERFi ja ESFi vahendeid selle 
edendamisesse (vt punktid 66–83 ja 92–94).
130  
Kontrollikoda leiab siiski, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil tuleb teha 
jõupingutusi, tagamaks, et nimetatud muudatuste tulemusel aitaksid projektid 
romade integratsioonile kohapeal paremini kaasa: see kehtib eriti romade kaasa -
miseks parimate projektide valimiseks kasutatud kriteeriumide ja rakenduskava -
de järelevalvesüsteemide kohta perioodil 2014–2020 (vt punktid 88, 89 ja 92–94).
131  
Lisaks takistab ESIFi ja eriti ESFi ülesehitus nende mõju maksimeerimist romade 
sotsiaalsele kaasamisele. Liikmesriikidele ESIFi vahendite eraldamiseks kasutata -
vates näitajates ei võeta arvesse roma elanikkonna praegust olukorda (vt punktid 
60 ja 75).
3. soovitus
Liikmesriigid peaksid projektikonkursside koostamisel ja projektide valikul kasu -
tama romade integreerimise parima tava kriteeriume (nagu nõukogu 10 ühist 
aluspõhimõtet). Võimaluse korral tuleks konkursid korraldada tõrjutud roma 
kogu  kondadele kasu toovate pikaajaliste projektide valimiseks ning ESIFist toetu -
se eraldamine siduda projektide jätkusuutlikkusega, mis ei eeldaks ELi rahastami -
se jätkumist pärast projekti lõppu. Nimetatud aspekte tuleks perioodi 2014–2020 
rakenduskavade muutmisel samuti arvesse võtta.
69 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
Komisjon peaks järgmisel programmitöö perioodil või rakenduskavade läbivaata -
misel tagama, et romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates sisal -
duvaid romade integreerimise eesmärke kajastataks ESIFi raamistikus kõikidel 
võimalikel tegevustasanditel. Komisjon peaks selles kontekstis tagama andmete 
usaldusväärse kogumise, et võimaldada üksikprojektidega saavutatud edusam -
mude järelevalvet ja hindamist kõikidel haldustasanditel.
5. soovitus
Liikmesriigid peaksid võimaluse korral vastastikku täiendama ESIFi õigusaktides 
määratletud ühiseid väljundi- ja tulemusnäitajaid spetsiaalselt romadele suu -
natud näitajatega. Nimetatud näitajad tuleks ühtlustada romasid käsitlevates 
riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvate näitajatega ja seejärel kasutada 
perioodi 2014–2020 rakenduskavade järelevalves. Aluseks võiks võtta Põhiõiguste 
Ameti poolt 2016. aastal välja töötatud näitajad.
6. soovitus
Liikmesriigid peaksid seoses järgmise programmitöö perioodi ettevalmistustega 
kaaluma ühistegevust, et tagada õiguskindlus seoses sellega, et ESFi oleks võima -
lik kasutada mistahes sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamiseks, hoolimata 
nende seotusest tööhõivega. Õiguskindlusetuse eemaldamise abil võimaldataks 
liikmesriikidel täiel määral ESFi sotsiaalseks kaasamiseks kasutada, sh diskrimi -
neerimisvastase võitluse meetmete abil.
7 . soovitus
Komisjon peaks kaaluma ESIFi õigusaktide muutmise ettepaneku tegemist, 
tagamaks, et alates programmitöö perioodi algusest 2020. aastal võetaks eri 
liikmesriikide vahel rahaliste vahendite jaotamisel arvesse sotsiaalse kaasatuse 
näitajad: eriti tõrjutud rühmade, nagu romad, osakaal kogurahvastikust. Komisjon 
peaks tagama, et kõik selle muudatuse tulemusel liikmesriikidele kättesaadavaks 
tehtavad täiendavad ESFi vahendid oleks konkreetselt suunatud tõrjutud kogu -
kondade toetamisele.
70 Järeldused ja soovitused 
Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid romade 
edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati parima tava kriteeriume ja 
projektide tulemuslikkuse mõõtmine oli keeruline
132  
Enamik auditi käigus uuritud ERFi ja ESFi projektidest oli oma üldeesmärgid 
saavutanud, kuid need eesmärgid ei olnud sageli konkreetselt romadega seotud. 
Samuti leidis kontrollikoda, et kooskõlas nõukogu poolt vastu võetud parima tava 
kriteeriumidega (nn romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) valitud projektid  
aitasid tõenäoliselt mõjusamalt roma elanikkonna integratsioonile kaasa (vt 
punktid 104–115).
133  
Lisaks leidis kontrollikoda, et romade integreerimise projektidega saavutatud 
edusammude järelevalve oli keerukas, peamiselt romadest osalejate kohta 
olemasolevate andmete kättesaadavuse ja kvaliteediga seotud puuduste tõttu. 
Põhjalike ja usaldusväärsete andmete puudumine ei ole probleemiks ainult pro -
jektide puhul, vaid ka ELi ja liikmesriikide tasandil poliitiliste otsuste tegemisel. 
Kui kiirelt ei tegutseta, jääb olukord samaks ka perioodil 2014–2020 (vt punktid 
51, 84–94 ja 117–120).
8. soovitus
a) Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös välja töötama ühise metoodika,  
mille abil oleks võimalik saada asjaomaseid andmeid roma elanikkonna 
kohta, et kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh 
võimalikud erandid) teha järelevalvet romade sotsiaalse kaasamise üle. Seda 
tuleks teha hiljemalt järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel.
b) Komisjon peaks kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega 
(sh võimalikud erandid) julgustama liikmesriike järgmise kahe aasta jooksul 
etnilise päritolu kohta terviklikult statistilisi andmeid koguma. Eurostat võiks 
lisada asjaomased küsimused oma uuringutesse (nt tööjõu-uuring ning sisse -
tulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika).
71 Järeldused ja soovitused 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 4. mai 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
72
 Lisad I lisaKontrollitud rakenduskavad
Liikmesriik Rakenduskava 2007–2013 Rakenduskava 2014–2020
Bulgaaria2007BG161PO001 rakenduskava „Regionaalareng” (ERF)  
2007BG051PO001 rakenduskava „Inimressursside arendamine” (ESF)2014BG16RFOP001 rakenduskava „Majanduskasv piirkonda -
des” (ERF)  
2014BG05M9OP001 rakenduskava „Inimressursside arenda -
mine” (ESF)  
2014BG05M2OP001 rakenduskava „Arukas haridus jätkusuutli -
kuks majanduskasvuks” (ESF)
Ungari 2007HU05UPO001 rakenduskava „Sotsiaalne uuenemine” (ESF)2014HU16M0OP001 rakenduskava „Majandusareng ja innovat -
sioon” (mitut fondi (ESF ja ERF) hõlmav rakenduskava)  
2014HU05M2OP001 rakenduskava „Inimressursside arendami -
ne” (mitut fondi (ESF ja ERF) hõlmav rakenduskava)
Rumeenia2007RO051PO001 inimressursside arendamise valdkondlik rakendus -
kava (ESF)  
2007RO161PO001 piirkondlik rakenduskava (ERF)2014RO05M9OP001 inimkapitali rakenduskava (ESF)  
2014RO16RFOP002 piirkondlik rakenduskava (ERF)
Hispaania2007ES05UP0002 rakenduskava „Diskrimineerimisvastane võitlus” 
(ESF)  
2007ES051P0005 piirkondlik rakenduskava „ESF 2007–2013 
Andaluusia”2014ES05SFOP012 Rakenduskava „Sotsiaalne kaasatus ja 
sotsiaalmajandus” (ESF)  
2014ES05SFOP022 Piirkondlik rakenduskava „ESF 2014–2020 
Andaluusia” (ESF)
Allikas:  kontrollikoda.
73 Lisad 
Struktuurifondide juhtimisorganid külastatud liikmesriikides
BulgaariaESF ERF
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
KorraldusasutusESFi korraldusasutus  
(töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium)ERFi korraldusasutus  
(regionaalarengu ja 
riiklike ehitustööde 
ministeerium)
VahendusasutusEi ole kohaldatav, kuna 
korraldusasutus on 
toetusesaajaharidus- ja 
teadusministeeriumavaliku sektori 
asutus  
(sotsiaalabiamet)avaliku sektori 
asutus  
(sotsiaalabiamet)Sellele ERFi rakenduskava -
le ei ole vahendusasutust 
määratud
Projekti toetusesaajatöö- ja sotsiaalpoliiti -
ka ministeeriumvabaühendusavaliku sektori 
asutus  
(Dupnitsa omavalitsus)tervishoiuministee -
riumavaliku sektori asutus  
(Devnya omavalitsus)
UngariESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
KorraldusasutusESFi korraldusasutus  
(inimressursside ministeerium)
Vahendusasutus puudub
Projekti toetusesaajariiklik majandus -
ministeeriumavaliku sektori asutus  
(Balassagyarmati vangla)avaliku sektori 
asutus  
(Ózd omavalitsus)vabaühendus
RumeeniaESF ERF
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
KorraldusasutusESFi korraldusasutus  
(ELi vahendite ministeerium)ERFi korraldusasutus  
(regionaalarengu ja ava -
liku halduse ministeerium)
Vahendusasutuspiirkondlik (loode -
piirkonna) vahendus -
asutus  
(tööministeeriumi 
osakond)piirkondlik (Bukaresti) 
vahendusasutus  
(tööministeeriumi 
osakond)haridusministeerium  
(tegutseb 
vahendusasutusena)piirkondlik 
(loodepiirkonna) 
vahendusasutus  
(tööministeeriumi 
osakond)piirkondlik (loode -
piirkonna) vahendus -
asutus  
(regionaalarengu ja avali -
ku halduse ministeeriumi 
osakond)
Projekti toetusesaaja vabaühendusavaliku sektori 
asutus  
(Romade riiklik amet)avaliku sektori asutus  
(Baia Mare omavalitsuse 
sotsiaalteenistus)
HispaaniaESF (diskrimineerimisvastase võitluse 
rakenduskava)ESF (Andaluusia rakenduskava)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
KorraldusasutusESFi korraldusasutus  
(töö- ja sotsiaalkindlustusministeerium)
Vahendusasutus sihtasutuspiirkondlik vahendusasutus  
(Junta de Andalucia)
Projekti toetusesaaja vabaühendus
Allikas:  kontrollikoda.II lisa
74 Lisad III lisaRomade kaasamise ühised aluspõhimõtted
Nimetatud kümmet põhimõtet arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade kaasamise Euroopa plat -
vormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbija -
kaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.
1. Konstruktiivsed, pragmaatilised ja mittediskrimineerivad poliitikad
Poliitikad, mille eesmärk on romade kaasamine, austavad ja aduvad Euroopa Liidu põhiväärtuseid, mille 
hulka kuuluvad inimõigused ja -väärikus, mittediskrimineerimine, võrdsed võimalused ja majandusareng. 
Romade kaasamise poliitikad on integreeritud üldistesse poliitikatesse, eelkõige hariduse, tööhõive, sot -
siaalküsimuste, eluaseme soetamise, tervishoiu ja julgeoleku valdkonnas. Nende poliitikate eesmärk on 
anda romadele liikmesriikide ühiskondades võrdsed võimalused.
2. Selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine
Kaasamispoliitikaalaste algatuste jaoks on olulised selgesõnalised, kuid mitte üksnes romadele suunatud 
eesmärgid. See tähendab, et sihtrühmaks peetakse romasid, kuid ei jäeta kõrvale teisi inimesi, kes elavad 
üldjoontes sarnases sotsiaalmajanduslikus olukorras. See lähenemisviis ei eralda romadele suunatud tege -
vusi laiematest poliitikaalgatustest. Lisaks sellele tuleb vajaduse korral võtta arvesse laiaulatuslikumate 
poliitikate ja otsuste võimalikku mõju romade sotsiaalsele kaasatusele.
3. Kultuuridevahelisel kontaktil põhinev lähenemisviis
On vaja rakendada kultuuridevahelisel kontaktil põhinevat lähenemisviisi, mille kohaselt romasid käsita -
takse koos erinevate etnilise taustaga inimestega. Koos eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemisega 
tasub edendada kultuuridevahelist õppimist ja kultuuridevahelise suhtlemise oskuseid, mis on hädavajali -
kud tõhusa suhtlemise ja poliitika jaoks.
75 Lisad III lisa4. Lõplik eesmärk romad täielikult tavaühiskonda integreerida
Kõigi kaasamisalaste poliitikate eesmärk on tuua romad üldisesse ühiskonda (üldkasutatavad haridusasu -
tused, tavapärased töökohad, harilikud eluasemed). Seal, kus endiselt eksisteerivad osaliselt või täielikult 
eraldatud haridussüsteemid või eluasemed, tuleb romade kaasamise poliitikates seada eesmärgiks nende 
kaotamine. Tuleb vältida kunstlike ja eraldatud romade tööjõuturgude väljakujunemist.
5.  Teadlikkus soolisest mõõtmest
Romade kaasamise poliitikaalgatustes peab arvesse võtma roma naiste vajadusi ja olukorda. Need peaksid 
käsitlema selliseid teemasid, nagu mitmekordne diskrimineerimine ning probleemid tervishoiuteenustele 
ja lapsetoetustele juurdepääsul, aga ka koduvägivald ja naiste ekspluateerimine.
6.  Tõenditel põhinevate poliitikate siire
On tähtis, et liikmesriigid õpivad romade kaasamise algatuste väljatöötamisel saadud kogemustest ning 
jagavad oma kogemusi teiste liikmesriikidega. Tunnistatakse, et romade kaasamise poliitikate kujunda -
mine, elluviimine ja järelevalve peavad toetuma regulaarselt kogutud sotsiaalmajanduslikele andmetele. 
Vajaduse korral tuleks arvesse võtta ka muude, nii ELis kui ka väljaspool seda asuvate haavatavate rühmade 
sotsiaalse kaasamise poliitikatest saadud näiteid ja kogemusi.
7. Euroopa Liidu vahendite kasutamine
Romade kaasamisele suunatud poliitikate kujundamisel ja elluviimisel on oluline, et liikmesriigid kasu -
taksid täielikult Euroopa Liidu instrumente, sealhulgas õigusakte (rassilise võrdsuse direktiiv, raamotsus 
rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta), rahastamisvahendeid (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa 
Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, ühinemiseelse abi rahastamisvahend) 
ja kooskõlastusvahendeid (avatud koordinatsioonimeetod). Liikmesriigid peavad tagama, et rahastamis -
vahendite kasutamine on kooskõlas käesolevate ühiste aluspõhimõtetega ning kasutama Euroopa Komis -
joni eriteadmisi seoses poliitikate ja projektide hindamisega. Vastastikuse järelevalve teostamist ja heade 
tavade vahetamist ekspertide tasemel soodustab võrgustik EURoma (struktuurifondide raamesse kuuluv 
sotsiaalse kaasamise ja romade Euroopa võrgustik).
76 Lisad III lisa8. Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemine
Liikmesriigid peavad romade kaasamise poliitikaalgatused kavandama, välja arendama, ellu viima ja 
hindama tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutustega. Nendel ametiasutustel on oluline roll 
poliitikate praktilisel elluviimisel.
9. Kodanikuühiskonna kaasamine
Ühtlasi peavad liikmesriigid romade kaasamise poliitikaalgatused kavandama, välja arendama, ellu viima ja 
hindama tihedas koostöös selliste kodanikuühiskonna osalejatega, nagu vabaühendused, tööturu osapoo -
led ja akadeemikud/teadlased. Kodanikuühiskonna kaasamist peetakse kriitiliselt oluliseks nii eriteadmiste 
rakendamiseks kui ka teabe levitamiseks, mida on vaja avaliku arutelu läbiviimiseks ning vastutuse kujun -
damiseks kogu poliitikakujundamise protsessis.
10. Romade aktiivne osalemine
Romade osalemine protsessi igas etapis suurendab poliitikate tõhusust. Romade kaasamine peab toimuma 
nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil romade valdkonna ekspertide ja ametnike antava panuse kaudu ning 
samuti konsulteerides poliitikaalgatuste kavandamise, elluviimise ja hindamise osas erinevate romade 
sidusrühmadega. Äärmiselt tähtis on, et kaasamise poliitikad põhineksid avatusel ja läbipaistvusel ning kä -
sitleksid keerulisi või tabuteemasid sobival ja tõhusal viisil. Samuti on oluline romade täieliku avalikus elus 
osalemise toetamine, nende kodanikuaktiivsuse stimuleerimine ning nende kui inimressursi arendamine.
77 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
II
Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) eraldisele investeerimisprio -
riteedi 9.2 jaoks, rahastatakse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) mitme 
teise investeerimisprioriteedi kaudu.
IV
Komisjon tuletab meelde, et diskrimineerimisvastane võitlus on horisontaalne põhimõte, mida tuleks arvesse võtta 
partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel ja elluviimisel kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
puhul (nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 7). 
Ühissätete määruses (artikkel 5) ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendis sätestatud partnerluspõhimõttega nõu -
takse, et ESFi ja ERFi rakenduskavades kaasataks partnerluslepingute ja rakenduskavade kavandamisse ja ellu -
viimisse asjaomased partnerid (sealhulgas seirekomisjonidesse, nagu nõutakse ühissätete määruse artikliga 48).
V
Komisjoni sõnul aitab ta oma ühise juhtimise kohustuste kontekstis liikmesriikidel tagada, et perioodiks 2014–2020 
tehtud muudatuste tulemuseks on projektid, millega aidatakse paremini kaasa romade integratsioonile, näiteks 
asjaomaste eeltingimuste täitmise hindamise, juhendamise või nõustaja rolli kaudu seirekomisjonides.
VI
Komisjon möönab, et on keeruline teha järelevalvet selle üle, kas ELi rahastatud projektid aitavad romade integ -
ratsioonile tulemuslikult kaasa, sest etnilisel päritolul põhinevate andmete kogumisel on objektiivsed õiguslikud 
piirangud ning kohaldatakse sõnaselget, kuid üldist suunamismeetodit, mis tingib sageli selle, et romad ei ole ainus 
rühm, kes saab tõrjutud rühmadele mõeldud toetusest kasu. 
Komisjon on siiski veendunud, et ESFi investeerimisprioriteedi 9.2, ESFi ja ERFi rakenduskavade asjaomaste eriees -
märkide kaudu, samuti ESFist toetatavas tegevuses osalejate ühise väljundnäitaja ning rakenduskavapõhiste näita -
jate ja eesmärkide kasutamisel paraneb perioodil 2014–2020 romade integratsiooni järelevalve märgatavalt.
1. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Komisjoni vastus 78
1. soovitus a) 
Komisjon tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest sellistele tõrjutud kogukondadele nagu 
romad suunatud meetmete toetuse suurus saab olla üksnes soovituslik, kuna liikmesriigid peavad esitama finants -
andmeid ainult siis, kui valitakse konkreetselt ESFi investeerimisprioriteet 9.2 ja/või kui teistes ESFi ja ERFi asjaomas -
tes valdkondlikes eesmärkides on sätestatud kindlad sihid/eesmärgid/näitajad.
1. soovitus b) 
Komisjon rõhutab, et kuna ühissätete määrus sisaldab üldist diskrimineerimisvastasuse eeltingimust kõigi Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, piirdub selle täitmise hindamine Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide määrustes sätestatud kriteeriumidega. Samuti tuleks riikliku ja piirkondliku pädevuse raames konkreet -
sete ja piisavate poliitikameetmete – sealhulgas strateegiate sisu – üle otsustamisel kinni pidada subsidiaarsuse 
põhimõttest. 
Eeldati, et liikmesriigid lisavad oma rakenduskavadesse erieesmärgid ja -sihid juhul, kui nad on valinud ESFi eraldi 
investeerimisprioriteedi 9.3 „Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine”. Eel -
kõige kehtib see liikmesriikide puhul, kellele on antud selles valdkonnas riigipõhiseid soovitusi.
1. soovitus c) 
Ühissätete määruse artiklis 5 sätestatakse, et asjaomased kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluse ja 
mitmetasandilise valitsemise põhimõtte osa. Kooskõlas ühissätete määruse artikli 5 lõikega 2 kaasatakse partnerid 
muu hulgas partnerluslepingute ettevalmistusse kogu rakenduskavade ettevalmistuse ja rakendamise ajal.
2. soovitus a) 
Komisjon on soovitusega nõus. Ta leiab, et seda tuleks täita rakenduskavade tasandil, ja rõhutab, et ta võtab juba 
selles valdkonnas meetmeid. 
Nagu on öeldud punktis 38, väljastas komisjon 2015. aastal temaatilised suunised pealkirjaga „Suunised Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga”. Liikmes -
riike kutsutakse üles järgima programmitöös ja rakendamisel nende suuniste sätteid, et vältida tõrjutud kogu -
kondade, sealhulgas romade hariduslikku ja eluasemega seotud segregatsiooni ning selle vastu võidelda. 
Komisjon on täiesti teadlik, et tõhus kohapealne rakendustöö on määrava tähtsusega. Seepärast sõlmib ta lepinguid 
ekspertidega, et aidata liikmesriikidel suuniseid rakendada, keskendudes peamiselt Tšehhi Vabariigile, Slovakkiale, 
Ungarile, Rumeeniale ja Bulgaariale.
Rakenduskavade ümberjaotamise ja muutmise peaksid üldjuhul algatama liikmesriigid.
Komisjoni vastus 79
2. soovitus b) 
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et ta juba võtab selles valdkonnas meetmeid.
Komisjon kasutab täielikult ära riikide eduaruandeid, tuginedes neile ka seirekomisjoni koosolekutel, eesmärgiga 
kutsuda üles ja julgustada liikmesriike vajaduse korral tugevdama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 
toetust saavaid meetmeid, et tegeleda tulemuslikumalt probleemidega, mis on romadega seoses kindlaks tehtud. 
Selle arutelu järel võivad liikmesriigid esitada taotlusi rakenduskavade läbivaatamiseks vastavalt ühissätete määruse 
artikli 30 lõikele 1. 
Lisaks märgib komisjon, et kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 punktiga a võib ta kasutada oma õigust 
nõuda liikmesriikidelt rakenduskavade ümbertegemist ainult siis, kui tuleb lahendada riigipõhistes soovitustes kind -
laks tehtud probleemid romadega ja kui nendega tegelemiseks on vaja rahastamisvahendid ümber jaotada.
3. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Võimalust rahastada jätkusuutlikke meetmeid eesmärgiga toetada tõhusalt romade integreerimist käsitletakse 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes erinevalt. 
Esiteks on programmitöö perioodil 2014–2020 võimalik võtta pikaajalisi (seitsmeaastasi) meetmeid ja iga sellise 
projekti kestus peaks olema vastavuses kavandatud eesmärkidega. 
Teiseks sisaldab ESFi määrus raamistikku, mille abil jälgida paremini tõrjutud rühmade (sealhulgas romade) kaasa -
mise positiivseid tulemusi selle ühise väljundi ja pikaajalisemate tulemusnäitajate kaudu, mille eesmärk on eden -
dada tõrjutud roma kogukondadele suunatud, ESFist toetatavate meetmete jätkusuutlikkust.
Kolmandaks, nagu iga sektori puhul, peaksid liikmesriigid ka ERFi vahenditest rahastatud taristuprojektide 
puhul kaaluma, kuidas tagatakse projekti jätkusuutlikkus juhtudel, kui see on pärast nende lõpetamist vajalik (nt 
säilitamine).
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja võtab seda järgmisel programmitöö perioodil võimalikult palju arvesse.
Rahastamisperioodi 2014–2020 kohta tuleb märkida, et romade integratsiooni eesmärke on juba kajastatud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikus liikmesriikide rakenduskavade väljatöötamisel siis, kui kohaldatakse 
romasid käsitlevaid eeltingimusi. 
Rakenduskavade läbivaatamise algatamine on enamasti liikmesriikide otsustada. Kooskõlas ühissätete määrusega 
peab liikmesriigi esitatud rakenduskava läbivaatamise taotlus olema põhjendatud ja tooma eeskätt esile rakendus -
kava muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavuta -
misele ning rakenduskavas määratletud erieesmärkidele.
Auditeeritavas õigusraamistikus aastateks 2014–2020 on asjaomase rakenduskava korraldusasutuse ülesanne luua 
süsteem, millega kirjendatakse ja salvestatakse elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud muu hulgas 
seireks ja hindamiseks. Nende all mõeldakse finantsandmeid, väljundeid ja tulemusi.
Komisjoni vastus 80
5. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele, ja juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks mõnes liikmesrii -
gis kehtivatele etniliste andmete kogumise õiguslikele piirangutele kohaldatakse iga romasid käsitleva konkreetse 
näitaja suhtes niinimetatud delikaatsete andmete kaitse korda (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8). Isikutele jääb õigus 
keelduda andmete kogumiseks nõusoleku andmisest. Seetõttu tuginevadki andmed Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta enamasti isiklikule kinnitusele.
6. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Siiski rõhutab komisjon, et soovituse täielik täitmine seoses võimalusega, et ESFist rahastataks igasuguseid sot -
siaalse kaasamise meetmeid, sõltumata nende seotusest tööhõivega, nõuaks aluslepingu muutmist, et muuta 
artiklis 162 sätestatud ESFi ülesannet. 
Veel leiab komisjon, et ESFi määrus oma praegusel kujul ja tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikliga 162 võimaldab juba niigi tegeleda romade integratsiooni küsimusega õiguskindlal viisil sotsiaalse kaasa -
mise valdkondliku eesmärgi kaudu. 
Seega võib ESFist rahastada romade integreerimise meetmeid, tingimusel et need on osa ühtsest meetmete kogu -
mist, mille eesmärk on tuua romad kas või kaudselt tööturule lähemale. 
See õiguslik tõlgendus ESFi kaudu romade integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta edastati liikmes-
riikidele 2015. aasta novembris.
Seetõttu leiab komisjon, et õiguskindlus on tagatud.
7. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja võtab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kontekstis 
vahendite eraldamise kriteeriumide kontrollimisel arvesse sotsiaalse kaasamise probleemide suurust, samuti vaja -
dust eraldada lisavahendeid tõrjutud kogukondade toetamiseks.
8. soovitus a) 
Komisjon ei nõustu selle soovitusega. 
Kuigi komisjon on alati valmis liikmesriikidega koostööd tegema, leiab ta, et arvestades riikide erinevat olukorda ja 
meetodeid ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimise vajadust, ei ole selles valdkonnas ühise metoodika väljatööta -
mine teostatav või asjakohane.
8. soovitus b) 
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest tema arvates tuleks see küsimus jätta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõt -
tega liikmesriikide otsustada. 
Lisaks ei kavatse komisjon koguda statistilisi andmeid etnilise päritolu kohta ei tööjõu-uuringu ega sissetulekuid ja 
elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika kaudu. Statistiliste andmete kogumine roma elanikkonna kohta on 
tehniliselt ja õiguslikult väga keeruline ning kulukas.
Komisjoni vastus 81
Sissejuhatus
12
Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab ESFi eraldisele investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks, rahasta -
takse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka ERFi mitme teise investeerimisprioriteedi kaudu.
Tähelepanekud
30
Perioodil 2007–2013 järgiti ESFi määruses üldist suundumust mitte keskenduda romadele, vaid üldisemalt eba -
soodsas olukorras olevatele rühmadele. Seega kuulus romade integratsioon ebasoodsas olukorras olevate inimeste 
sotsiaalse kaasatuse tugevdamise prioriteedi alla. 
Mõned liikmesriigid on siiski otsustanud käsitleda oma perioodi 2007–2013 struktuurifondide riiklikes strateegilistes 
võrdlusraamistikes romade integratsiooni teemat eraldi.
34
Komisjon märgib, et ELi raamistikus tunnistatakse selge sõnaga: „Esiteks peavad liikmesriigid tagama selle, et 
romasid ei diskrimineerita, vaid koheldakse kui kõiki teisi ELi kodanikke, kellel on võrdne juurdepääs ELi põhiõiguste 
hartas sätestatud põhiõigustele”. Võrdne kohtlemine on seega horisontaalne põhimõte ja seda peetakse romade 
tõhusa integratsiooni eeltingimuseks. Kuigi ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel on ühine ülesanne parandada 
romade sotsiaalset kaasatust kõikide oma pädevusvaldkonna vahendite ja poliitikameetmete abil, lasub peamine 
vastutus ja pädevus tõrjutud elanikkonnarühmade olukorra muutmise eest kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega 
liikmesriikidel. 
39
Partnerlus koos mitmetasandilise valitsemisega on ühiselt juhitavate fondide pikaajaline peamine põhimõte 
(mida kohaldati ka eelmistel programmitöö perioodidel) ning see on sätestatud ka perioodi 2014–2020 Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 5. Komisjoni delegeeritud määrusega vastu võetud 
Euroopa partnerluse käitumisjuhend aitab liikmesriikidel partnerlust korraldada ja selles käsitletakse mitut prak -
tilist küsimust, nagu valitud partnerite esinduslikkus, valikumenetlused, menetlusnõuded, et tagada õigeaegne, 
mõtestatud ja läbipaistev konsulteerimine ning partneri esindatus kogu programmitöö perioodi jooksul, sealhulgas 
seirekomisjonides.
40
Komisjon märgib, et on toetanud kaht nimetatud ühisprogrammi (ROMACT ja ROMED) märkimisväärsete rahaliste 
vahenditega.
Komisjoni vastus 82
44
Hispaania romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, milles ei ole küll kehtestatud diskrimineerimisvasta -
seid eesmärke, rõhutatakse, et vajalik on täiendavus ja koostoime 2011.–2014. aasta kodakondsuse ja integratsiooni 
teise kavaga ning rassismi-, ksenofoobia- ja sallimatusevastase riikliku strateegiaga, millega nähakse ette konkreet -
sed meetmed diskrimineerimise vastu võitlemiseks.
45
Nagu on kirjeldatud Ungari romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, ei ole sotsiaalse kaasamise poliitika 
eesmärk tegeleda mitte ainult romadega, vaid see on suunatud laiemale sihtrühmale. Selle eesmärgid on järgmi -
sed: vähendada vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arvu, sotsiaalset võlga ebasoodsas olukorras 
olevate laste ees ning romade ja muude rahvuste vahelisi sotsiaalseid erinevusi. Nende eesmärkidega tegeletakse 
horisontaalselt viie valdkonna kaudu: tööealiste pikaajaliste töötute tööturuvõimaluste parandamine; laste vaesuse 
vähendamine; sotsialiseerimisega seotud ja sotsiaalkultuuriliste puudustega tegelemine; roma naiste hariduse ja 
tööturuga seotud ebasoodsa olukorra lahendamine; ebasoodsas olukorras olevate territooriumide arengulõhe 
kaotamine.
49
Oma 2015. aasta hinnangus Bulgaaria romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia edusammude kohta mär -
kis komisjon tõepoolest, et romade riiklikul kontaktpunktil „puuduvad oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ja 
veenvate edusammude tegemiseks inim- ja poliitilised ressursid”. Teisalt on tõsi ka see, et romasid käsitleva riikliku 
integratsioonistrateegia rakendamine sõltub suurel määral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Praktikas 
toetatakse romade riiklikke kontaktpunkte ülesannete täitmisel seega lisastruktuuride abil. 2015. aastal moodus -
tati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide keskse koordineerimisüksuse eestvedamisel Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide perioodi 2014–2020 sekkumismeetmete planeerimise ja koordineerimise ministeeriumide -
vaheline töörühm, milles osaleb romade riiklik kontaktpunkt ja asjaomase valdkonna (tööjõud, haridus, tervishoid, 
regionaalareng, põllumajandus) ministeeriumid aseministri tasandil, eksperdid (romasid käsitleva riikliku integrat -
sioonistrateegia kuue prioriteetse valdkonna koordinaatorid) ning omavalitsuste esindajad.
50 Teine taane
Komisjon märgib, et praeguses poliitilises olukorras võib täheldada arengusuundumusi, mille tulemusena võidakse 
Bulgaarias pöörata romade probleemidele üha rohkem tähelepanu.
51 Esimene taane
Bulgaarias tehakse romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia iga-aastast järelevalvet kõigi asjaomaste asu -
tuste ja omavalitsuste haldusaruannete alusel ning seda tugevdatakse veelgi uue järelevalvesüsteemiga, mis saab 
valmis 2016. aasta detsembri lõpuks.
54
Vt komisjoni vastus punktile 50 (käsitleb Bulgaariat).
Komisjoni vastus 83
60
Komisjon ei nõustu kontrollikoja tähelepanekuga, milles osutatakse õiguskindlusetusele. Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 162 kohaselt on ESFi ülesanne parandada töötajate tööhõivevõimalusi siseturul. Seega tähendab  
9. valdkondliku eesmärgi kohaldamine sotsiaalse kaasatuse suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artik -
lile 162, et ESFist võib rahastada kõiki romade integreerimise meetmeid, mis on osa ühtsest meetmete kogumist, 
aidates kas või ainult kaudselt romasid tööturule lähemale tuua. Seda õiguslikku tõlgendust ESFi kaudu romade 
integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta selgitati liikmesriikidele ja see edastati neile 2015. aasta 
novembris. ESFi toetust võib täiendada ka muude vahenditega, näiteks Euroopa abifondist enim puudust kannata -
vate isikute jaoks eraldatavate vahenditega, mida liikmesriigid võivad kasutada romade põhivajaduste rahuldami -
seks ja neile ainelise abi andmiseks.
Veel märgib komisjon, et kontrollikoda on kaasanud oma valimisse ainult ERFi lõpetatud eluasemeprojektid. Arves -
tades määruse muutmise kuupäeva ja selliste projektide ettevalmistamiseks vajalikku aega, oli mitu projekti auditi 
ajal alles pooleli.
61
Komisjon märgib, et rakenduskavas ei olnud selliste näitajate normatiivset nõuet. Mis puudutab aga ESFi, siis nõuti 
XXIII lisas, et aruandluses kajastataks vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade tegelikku osalemist ESFi 
tegevuses.
Komisjon märgib, et programmitöö perioodil 2007–2013 järgis ESF üldist suundumust toetada ebasoodsas olu -
korras olevaid rühmi; sihtrühmade määratlus, samuti kasutatavad erieesmärgid, sihid ja näitajad jäeti liikmesriikide 
otsustada selle põhjal, millised olid nende riiklikes reformikavades ja sotsiaalse kaasamise riiklikes tegevuskavades 
kirjeldatud probleemid.
62
Finantsteabe puudumist seletab asjaolu, et roma elanikkond ei olnud ESFi toetuste eraldi sihtrühm. 
64
Näiteks algatasid Ungari ja Tšehhi Vabariik enne määruse muutmist ERFi toel meetmeid, mis olid suunatud romade 
elukohaks olevatele mahajäetud linnaosadele.
65
Komisjon märgib, et ELi andmekaitse õigusraamistiku kohaselt on isikul õigus keelduda nõusoleku andmisest etni -
lise päritoluga seotud andmete kogumiseks. Seepärast võib etnilise päritolu kohta kogutud andmete usaldusväär -
sus olla romade integratsiooni rahastamiseks vajalike vahendite suuruse üle otsustamisel tõepoolest küsitav.
Mõni liikmesriik (nt Ungari, Slovakkia) on võtnud kasutusele kaudsed etnilised või sotsiaal-majanduslikud näitajad 
(näiteks kaart vaeste asukoha kohta, segregeeritud alad linna- ja maapiirkondades, äärmises vaesuses elavad inime -
sed), et teha kindlaks vajadused ja vajalikud rahalised vahendid. Nende meetoditega tagatakse roma kogukondade 
kaasamine.
Vt ka kontrollikoja aruande punkt 87.
Lisaks on etnilise päritolu andmete kogumine mitmes liikmesriigis seadusega keelatud. 
Komisjoni vastus 84
68
Komisjoni sõnul rõhutatakse kõnealuses rakenduskavas selgelt ja korduvalt, et haridusmeetmete abil peaks olema 
võimalik jõuda kaasava hariduse ja desegregatsioonini ning muu hulgas kajastatakse erinäitaja abil desegregat -
siooni programmides osalevate haridusasutuste arvu.
Rakenduskavade alusel välja töötatud projektikonkursid sisaldavad haridusmeetmetega seotud erinõuete kohta 
rohkem üksikasju. Neid arutatakse rakenduskavade seirekomisjonides, milles osaleb nõuandva liikmena ka 
komisjon. 
Selle juhise kavandis, milles käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist desegregatsiooni 
eesmärgil, antakse metoodilised suunised, mida järgida projektikonkursside kavandamisel ja projektide elluviimisel.
Lisaks võttis Ungari läbirääkimistel arvesse olemasolevaid riigipõhiseid soovitusi ja valis sobiva investeerimispriori -
teedi, millega saab toetada roma kogukondi.
2015. aastal nõudis komisjon Ungari ametiasutustelt lisateavet riikliku hariduse arendamiseks antud toetuse kohta ja 
soovib näha selles valdkonnas kasutada olevate rahastamisvahendite üksikasjalikumat kirjeldust. 
5. selgitus. ESIFi raamistikus hariduse valdkonnas desegregatsioonimeetmete 
puudumine Ungaris
Komisjon märgib, et kohalik võrdsete haridusvõimaluste kava on kohalikele omavalitsustele vahendite, sealhulgas 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest meetmete jaoks mõeldud toetuste taotlemise eeltingimus. 
ERFi/ESFi perioodi 2014–2020 inimressursside arendamise rakenduskavas on selgelt ja korduvalt sätestatud desegre -
gatsiooni kohustus ja desegregatsioonile on suunatud mitu meedet (nt haridus, elamumajandus). 
Nende meetmete üksikasjalikkuse taset rakenduskavas on käsitletud komisjoni vastuses punktile 68.
69
Komisjon märgib, et mitu muud ESFi ja ERFi investeerimisprioriteeti kuuluvad ühissätete määruse 8., 9. ja 10. vald -
kondliku eesmärgi alla, mis on seotud tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja haridusega, ja ka nende kaudu toetatakse 
romade integratsiooni suurte summadega sellistes valdkondades nagu kaasav haridus, sotsiaaleluasemed ning 
juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele. Vajaduse korral on need abiks ka riigipõhiste soovituste täitmisel (nt 
eelkooli ja haridustaristu valdkonnas).
See on kooskõlas 2. ühise aluspõhimõttega „Selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine” ja 4. ühise 
aluspõhimõttega „Lõplik eesmärk romad täielikult tavaühiskonda integreerida”. Nende aluspõhimõtete kohaselt 
peaks romade integratsioon olema sotsiaalse kaasamise ja vaesuse leevendamise üldmeetmete lahutamatu osa, et 
vältida roma kogukondade edasist isolatsiooni.
Hea näite selle kohta võib leida Slovakkia inimressursside rakenduskavast, nagu kinnitab kontrollikoda 8. selgituses. 
Slovakkia nõustus komisjoni soovitusega koostada mitmest fondist rahastatav rakenduskava, millel on kaks sihtots -
tarbelist prioriteetset suunda vastavalt ESFi ja ERFi raames, millest kumbki sisaldab mitut konkreetset, ühtsel viisil 
elluviidavat eesmärki.
Komisjoni vastus 85
73
Komisjon märgib, et investeerimisprioriteeti 9.2 on korrapäraselt eelistatud nende liikmesriikide rakenduskavades, 
kelle romade elanikkonna osakaal on kõige suurem (st Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) 
ning kes said romade kaasamise kohta riigipõhise soovituse.
Hispaanias sisaldab kogu riigi territooriumil rakendatav riiklik sotsiaalse kaasamise rakenduskava romade kaasamis -
meetmete sätteid vastavalt investeerimisprioriteedile 9.2. 
Eesmärgiga võtta vastu kaasav lähenemisviis nõustus Hispaania komisjoniga, et ta viib ellu investeerimisprioriteedi 
9.2 kohased laiaulatuslikud sotsiaalse kaasamise meetmed, mis on suunatud mitmele haavatavale alarühmale, 
sealhulgas romadele. Andaluusia puhul on piirkondlikus ESFi rakenduskavas investeerimisprioriteedi 9.1 „Diseño 
Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de 
Exclusión Social” all sisalduv meede mõeldud konkreetsetele kohalikele piirkondadele, mida mõjutavad vaesus 
ja sotsiaalne kaasamatus, ning selle kaudu antakse abi tööhõive, majutuse, sotsiaalse integratsiooni, hariduse jne 
jaoks. Komisjon leiab, et Andaluusia romade elanikkonna saab selle meetme ja riikliku rakenduskavaga tõhusalt 
hõlmata.
Ungari puhul tehakse inimressursside rakenduskava raames – millel on perioodiks 2014–2020 Ungari kuue lähene -
mispiirkonna kohta käiv lisakava – eraldis investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks osana selle 1. prioriteedist ning rahvus -
vahelise koostöö ja rahastamisvahendina 5. prioriteedi kaudu.
75
Komisjon märgib, et ühtekuuluvuspoliitika raames liikmesriikidele kättesaadavaks tehtava rahalise toetuse puhul 
järgitakse vahendite eraldamisel ümberjaotamise lähtekohta, mille aluseks on üldise ühtekuuluvuseesmärgiga 
seotud kriteeriumid, ning seega kajastatakse põhimõtteliselt nende arengutaset. Seepärast näitab rahalise toetuse 
suurus ka liikmesriikide ja piirkondade rahastamissuutlikkust ning aitab neil lahendada nende peamisi probleeme, 
sealhulgas sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Lisaks tagavad liikmesriikide kohustus eraldada teatav minimaalne osa 
vahenditest ESFile (ühissätete määruse artikli 92 lõige 4), kohustus eraldada nendest ESFi vahenditest vähemalt 20% 
sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise 9. valdkondliku eesmärgi 
saavutamiseks (ESFi määruse artikli 4 lõige 2) ja vajadus kontsentreerida toetus riigipõhiseid soovitusi arvesse võttes 
(ühissätete määruse artikkel 18) selle, et kõigis liikmesriikides, kus romade integreerimine kujutab endast eriti suurt 
probleemi, on selle lahendamiseks kättesaadav piisav ESFi toetus.
79
Komisjon peab tavaliseks, et diskrimineerimisvastased meetmed lisatakse erieesmärkidele, ning toob näiteks teiste 
investeerimisprioriteetide, sealhulgas 9.2, aga ka 9.1 meetmeid.
Ungaris käsitletakse diskrimineerimisvastast võitlust horisontaalse elemendina partnerluslepingu läbirääkimistes ja 
rakenduskava eraldiste struktureerimisel. See on liikmesriigi valik.
Kuigi Bulgaarias ei ole investeerimisprioriteeti 9.3 valitud, peavoolustatakse stereotüüpidevastasele võitlusele ja 
etniliste kogukondade kultuuriidentiteedi edendamisele suunatud diskrimineerimisvastaseid teadlikkust suuren -
davaid meetmeid nii inimressursside arendamise rakenduskavas kui ka aruka majanduskasvu teadustegevuse ja 
hariduse rakenduskavas diskrimineerimise vältimise ning võrdsete võimaluste edendamise vahendina.
Rumeenias ollakse ESFi rahastatud inimkapitali rakenduskavas seisukohal, et sotsiaalne tõrjutus ei ole seotud etni -
lise päritolu, vaid üldiselt vaesusega. Seetõttu on rakenduskava mõeldud sõnaselgelt romadele, jätmata välja teisi 
tõrjutud kogukondi ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmi. 
Komisjoni vastus 86
83
Vt komisjoni vastus punktile 39. 
Komisjoni ühisvastus punktidele 84 ja 85. 
Komisjon rõhutab, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etnilise päritolu andmete kogumise õiguslikele piiran -
gutele on isikutel õigus keelduda andmast nõusolekut andmete kogumiseks. Andmed ESFi vahenditest rahastatud 
tegevuses osalevate romade arvu kohta tuginevad enamasti tõepoolest isiklikele kinnitustele. Kõiki investeerimis -
prioriteedi 9.2 alla kuuluvaid osalejaid võib aga pidada tõrjutud kogukondade, näiteks roma kogukonna osaks, mis 
lihtsustab seda sihtrühma käsitlevat aruandlust programmitöö perioodil 2014–2020.
Komisjoni ühisvastus punktidele 86 ja 87. 
Komisjon märgib, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ei ole ELi õigussätete tõlgendamiseks pädev asutus.
Komisjon rõhutab, et etniliste andmete kogumine on mõnes liikmesriigis ebaseaduslik ja et selle üle otsustamine 
kuulub riigi pädevusse. Kui andmeid ei saa seaduslikult koguda, muutub nende töötlemise küsimus tähtsusetuks. 
Kontrollikoja nimetatud praktilised alternatiivid etniliste andmete kogumiseks ei ole järelevalve mõttes rangetest 
piirangutest tegelikult vabastatud, kuigi need võiksid anda kvalitatiivseid tõendeid ESFi raames roma osalejatele 
antud ESFi toetuse kohta. 
Kuna andmed põhinevad isiklikul kinnitusel ja eeldavad nõusolekut, võib nende usaldusväärsus väheneda (vasta -
mise määr võib olla madal, sest isiklikku kinnitust ja/või vastust ei soovita anda, ja vastused võivad olla kallutatud). 
Valimite koostamist ja ekstrapoleerimist võib takistada vaadeldava elanikkonna kogumi tegelik ebakindlus.
Romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, mille Rumeenia valitsus võttis vastu 2015. aastal, kasutatakse 
võrdlusalusena 2011. aasta rahvaloenduse andmeid, mille aluseks on enesemääratlus: romana määratles ennast 
3,3% rahvastikust, st 621  573 inimest.
Rumeenia ametiasutused tunnistavad strateegias, et hinnangud roma elanikkonna suuruse kohta varieeruvad. Stra -
teegias viidatakse Euroopa Nõukogu ja Maailmapanga hinnangutele, kuid alusväärtus on määratud ikkagi rahva -
loenduse järgi.
See-eest (ESFi kaasrahastatud) inimkapitali rakenduskavas võetakse arvesse Euroopa Nõukogu hinnangut, et 
Rumeenias on 1,85 miljonit romat. Järelevalve tegemisel kaasnevad seega endiselt probleemid alusväärtuse ja etni -
liste andmete usaldusväärsusega.
Komisjoni vastus 87
88
Perioodil 2007–2013 ei olnud kohustust esitada aruannetes romasid eraldi kategooriana ega koguda järelikult abi -
saajatelt selliseid andmeid.
Liikmesriikidel oli vaid kohustus anda aru (ja koguda andmeid) ESFi tegevuses osalejate omaduste kohta. Andmed 
romadest osalejate kohta esitati osalejate liigendamisel kooskõlas riiklike eeskirjadega kategooria „Vähemused” või 
„Muud ebasoodsas olukorras olijad” osana haavatavate rühmade kaupa. 
Perioodi 2007–2013 rakenduskavades ei olnud ka romadega seotud ühiseid väljundnäitajaid, mida oleks kajastatud 
asjaomastes rakenduskavades „kava näitajatena” ja mis oleksid ELi tasandil koondatud.
Romad esitati aruannetes eraldi kategooriana ainult iga-aastastes rakendusaruannetes, kui selline erinäitaja oli 
rakenduskavas eesmärgiks valitud.
89
Perioodil 2007–2013 ei olnud roma elanikud Hispaanias paljude tegevusliikide konkreetne sihtrühm; seetõttu puu -
dus kohustus täpsustada osalejate etnilist päritolu. Lisaks, nagu mööndakse nõukogu soovituses romade tõhusaks 
integratsiooniks, võib etnilise päritolu andmete kogumine olla tundlik teema ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõt -
tega peaks liikmesriikidel olema lubatud oma järelevalvemeetodeid valida. 
90
Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes 
rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks andis komisjon praktilisi 
juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.
Kehtib ka uus nõue, et tulemuslikkuse andmed salvestatakse ja säilitatakse tegevusliikide kaupa elektroonilisel 
kujul, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise 
eesmärgil (komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 24 lõige 2). 
Rumeenias tõstatati ja lahendati lõpuks kolme tüüpi näitajate olemasolu küsimus perioodi 2014–2020 inimkapitali 
rakenduskavas, millega nähakse rakenduskava tasandil ette väljundi- ja tulemusnäitajad, mis määratakse seejärel 
kindlaks iga taotlusvooruga kaasnevates erijuhistes. 
91
Eriti haavatavate sihtrühmade puhul on mõnikord mõttekas jätta kvantitatiivsed tulemuseesmärgid seadmata (vas -
tupidiselt väljundeesmärkidele), et ennetada „koorekihi” mõju (mille puhul suurema edukuse määra saavutamiseks 
valitakse sekkumiseks vähem ebasoodsas olukorras olevad rühmad). 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 tuleb eesmärgid kehtestada tegevuse tasandil iga asjaomase tulemusnäitaja 
kohta (vt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III lisa). 
Komisjoni vastus 88
92
Kuigi ESFi määruse I lisas ei nähta ette romadest osalejate täpset ühisnäitajat, paraneb romade integratsiooni seire 
märkimisväärselt juhtudel, kus konkreetsed näitajad on rakenduskavas kokku lepitud või kui erieesmärk on suuna -
tud ainult roma elanikkonnale.
Lisaks suurendab teabe kogumine üksikute osalejate kohta tegevuse eest vastutavate asutuste ja korraldusasutuste 
võimalust koondada ja jälgida romadest osalejate andmeid, sealhulgas tulemusi.
Ainult romadele suunatud tegevuse korral kogutakse üksikasjalikke andmeid ESFist toetatavas tegevuses osalejate 
sotsiaal-majanduslike tunnuste, tööturu olukorra ja tulemuste kohta ühiste väljund- ja tulemusnäitajate ning kõikide 
rakenduskavas kokku lepitud konkreetsete lisanäitajate alusel. See kehtib ka investeerimisprioriteetide kohta, mis ei 
ole suunatud üksnes romadele, kuid mille puhul nähakse rakenduskavas ette romasid käsitlev erinäitaja. Need tuleb 
salvestada ja säilitada tegevuse tasandil, nagu on nõutud komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) 
nr 480/2014 III lisas.
93
Kontrollikoja tuvastatud puudust käsitletakse praeguse õigusraamistiku kaudu.
Liikmesriigid, kellel on romade sotsiaalse kaasamisega suuri raskusi, tegelevad nendega eraldi investeerimispriori -
teedi 9.2 kaudu, mis on mõeldud tõrjutud kogukondadele, näiteks romadele. Sel juhul kogutakse andmeid inves -
teerimisprioriteediga hõlmatud ja ESFist toetatavas tegevuses osalejate sotsiaal-majanduslike tunnuste, tööturu 
olukorra ning tulemuste kohta ühiste väljund- ja tulemusnäitajate alusel. 
Lisaks võivad romasid hõlmavad rakenduskavapõhised näitajad anda konkreetset teavet romade kohta. Vastu võe -
tud rakenduskavades, eelkõige Horvaatia, Rumeenia, Sloveenia ja Hispaania rakenduskavas puudutavad romasid 69 
rakenduskavapõhist näitajat.
Kui selles küsimuses on kehtestatud eeltingimused, parandab see liikmesriikide järelevalvet selles valdkonnas. Liik -
mesriikidel on eeltingimuste täitmiseks aega 2016. aasta lõpuni. 
96
Komisjon rõhutab, et valikukriteeriumid peaksid olema kooskõlas rakenduskavades sätestatud konkreetsete eesmär -
kidega. Seega, kui rakenduskavade konkreetsed eesmärgid ei ole suunatud romadele, hõlmavad valikukriteeriumid 
ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, nagu on nimetatud rakenduskava erieesmärkides.
Asjaomase Bulgaaria ERFi korraldusasutuse puhul oli sihtrühm laiem kui romad, kuna projektikonkursid olid üles 
ehitatud nii, et need oleksid avatud kõigile tõrjutud rühmadele, mitte ainult romadele.
Komisjoni vastus 89
98
Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes 
rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava prak -
tilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.
ERFi puhul oli näitajate esitamine rakenduskava tasandil kohustuslik perioodil 2007–2013. Projekti tasandi näitajad 
lisatakse asjaomastesse taotlustesse ja nende üle teevad järelevalvet liikmesriigid.
Komisjon saab ainult suurte projektide taotlusi.
99
Programmitöö perioodil 2007–2013 ei olnud ELi õigusnõuetes ühiseid tulemusnäitajaid sihtrühma kohta.
Määratlust „haavatavad rühmad” võib seetõttu kasutada ka, kui viidatakse laiemale elanikkonnale, kes elab teatava 
roma elanikkonnaga sarnastes tingimustes, tegemata vahet etnilise päritolu alusel.
Nimetatud konkreetsel juhul ei olnud roma elanikkond programmitöö perioodil 2007–2013 ESFi Andaluusia raken -
duskavas eraldi sihtrühm, vaid seda käsitleti sotsiaalse tõrjutuse ohus oleva haavatava elanikkonna osana. Tulemus-
eesmärgid määrati üldiselt kindlaks tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu alusel.
100
Kuigi kaks Bulgaaria omavalitsust ei viinud oma projekte ellu, sest kohalikus piirkonnas valitses negatiivne avalik 
arvamus, on kõik teised omavalitsused oma edukate sotsiaalmajutusprojektidega lõpule jõudmas (või on projekti 
juba lõpetanud, näiteks Devnjas).
101
Komisjon märgib, et kuigi projekti elluviimine kaldus mõnel juhul algsest plaanist kõrvale, ei avaldanud see sihtrüh -
madele otsest mõju.
102
Vt komisjoni vastus punktile 91 seoses „koorekihi” mõjuga.
103
Komisjon rõhutab, et romadega seotud kriteeriumide kasutamine sobib juhtudel, kus projektikonkursil sätestatud 
valikukriteeriumid on suunatud konkreetselt romadele, aga see ei ole Euroopa Kontrollikoja auditeeritud 19 projekti 
puhul alati nii. 
Komisjoni vastus 90
10. selgitus. Ühe tervishoiuprojekti (Bulgaaria, projekt nr 4) elluviimist mõjutas 
negatiivselt see, et sihtrühma kindlaksmääramine ei olnud eesmärgistatud ja 
kultuurilistele teguritele pöörati ebapiisavalt tähelepanu
Asjaolu, et haavatavat elanikkonda ei saanud ette kindlaks määrata ja seetõttu ei nimetatud romasid konkreetselt 
sihtrühmana, oli tingitud riiklikus sõelumisregistris olevate andmete piiratusest ja sellest, et teavet ei kogutud etni -
lise päritolu alusel. 
Projektide kohta, mis hõlmasid tervise sõeluuringuid Bulgaarias, selgitas abisaaja, et mittediskrimineerimisega seo -
tud põhjustel ei keskendutud ühelegi konkreetsele elanikkonna allrühmale.
107
Kuigi on tõsi, et SEPE nimetati selle rakenduskava vahendusasutuseks ainult 2014. aastal, pakkus tema osalemine  
järelevalvekomisjonis võimalust vahetada parimaid tavasid, mis on kasulikud eriti praegusel programmitöö 
perioodil.
118 Esimene taane
Vt komisjoni vastused punktidele 81 ja 88 seoses aruandlusnõuetega ning punktile 91 seoses „koorekihi” mõjuga.
118 Teine taane
Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes 
rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava prak -
tilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.
Järeldused ja soovitused
121
Mitmel juhul ei olnud valitud projektid suunatud konkreetselt romadele, vaid pigem ebasoodsas olukorras olevatele 
või haavatavatele rühmadele üldise suundumuse tõttu, mida on selgitatud komisjoni vastuses punktile 30. Sel põh -
jusel ei olnud kogutud andmed, sealhulgas finantsandmed ja kasutatud näitajad, ainult romadega seotud.
Samuti tuletab komisjon meelde, et perioodi 2007–2013 piirkondlikud rakenduskavad hõlmasid eluasemete toeta -
mise katseprojekte, millest saavad kasu haavatavad rühmad, sealhulgas romad; selliste projektide väljatöötamisel 
keskenduti selgelt esmajoones integreeritud lähenemisele, mille puhul käsitleti sotsiaalse kaasamise eesmärkide eri 
mõõtmeid. Lõpetatud projektidele suunatud Euroopa Kontrollikoja auditi tähtaja saabumisel ei oldud nende projek -
tidega kahjuks veel lõpule jõutud.
Komisjoni vastus 91
124
Komisjon tuletab meelde, et teatavad riigid (nt Ungari ja Slovakkia) pidasid romade kaasamist 2007.–2013. aasta 
riiklikes strateegilistes võrdlusraamistikes tähtsaks teemaks ja enne, kui nad töötasid ELi poliitikaraamistikus välja 
romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia, olid neil välja arendatud põhjalikud meetodid kaasamisega 
tegelemiseks.
125
Komisjon märgib, et 2013. aasta soovitus on pigem ELi raamistiku täiendus, mis läheb raamistikust kaugemale ja 
loob uusi valdkondi, mida 2011. aasta teatises ei nimetatud.
126
Komisjon tuvastas kontrollikoja nimetatud puudused juba oma 2012. aasta hindamisel. 
1. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
1. soovitus a) 
Komisjon tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest sellistele tõrjutud kogukondadele nagu 
romad suunatud meetmete toetuse suurus saab olla üksnes soovituslik, kuna liikmesriigid peavad esitama finants -
andmeid ainult siis, kui valitakse konkreetselt ESFi investeerimisprioriteet 9.2 ja/või kui teistes ESFi ja ERFi asjaomas -
tes valdkondlikes eesmärkides on sätestatud kindlad sihid/eesmärgid/näitajad.
1. soovitus b) 
Komisjon rõhutab, et kuna ühissätete määrus sisaldab üldist diskrimineerimisvastasuse eeltingimust kõigi Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, piirdub selle täitmise hindamine Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide määrustes sätestatud kriteeriumidega. Samuti tuleks riikliku ja piirkondliku pädevuse raames konkreet -
sete ja piisavate poliitikameetmete – sealhulgas strateegiate sisu – üle otsustamisel kinni pidada subsidiaarsuse 
põhimõttest. 
Eeldati, et liikmesriigid lisavad oma rakenduskavadesse erieesmärgid ja -sihid juhul, kui nad on valinud ESFi inves -
teerimisprioriteedi 9.3 „Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine”. Eelkõige 
kehtib see liikmesriikide puhul, kellele on esitatud selles valdkonnas riigipõhiseid soovitusi.
1. soovitus c) 
Ühissätete määruse artiklis 5 sätestatakse, et asjaomased kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluse ja 
mitmetasandilise valitsemise põhimõtte osa. Kooskõlas artikli 5 lõikega 2 kaasatakse partnerid muu hulgas partner -
luslepingute ettevalmistusse kogu programmide ettevalmistuse ja rakendamise ajal.
Komisjoni vastus 92
2. soovitus a) 
Komisjon on soovitusega nõus. Ta leiab, et seda tuleks täita rakenduskavade tasandil, ja rõhutab, et ta võtab juba 
selles valdkonnas meetmeid. 
Nagu on öeldud punktis 38, väljastas komisjon 2015. aastal temaatilised suunised pealkirjaga „Suunised Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga”. Liikmes -
riike kutsutakse üles järgima programmitöös ja rakendamisel nende suuniste sätteid, et vältida tõrjutud kogukon -
dade, sealhulgas romade hariduslikku ja eluasemega seotud segregatsiooni ning selle vastu võidelda. 
Komisjon on täiesti teadlik, et tõhus kohapealne rakendustöö on määrava tähtsusega. Seepärast sõlmib ta lepinguid 
ekspertidega, et aidata liikmesriikidel suuniseid rakendada, keskendudes peamiselt Tšehhi Vabariigile, Slovakkiale, 
Ungarile, Rumeeniale ja Bulgaariale.
Rakenduskavade ümberjaotamise ja muutmise peaksid üldjuhul algatama liikmesriigid.
2. soovitus b) 
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et ta juba võtab selles valdkonnas meetmeid.
Komisjon kasutab täielikult ära riikide eduaruandeid, tuginedes neile ka seirekomisjoni koosolekutel, eesmärgiga 
kutsuda üles ja julgustada liikmesriike vajaduse korral tugevdama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 
toetust saavaid meetmeid, et tegeleda tulemuslikumalt probleemidega, mis on romadega seoses kindlaks tehtud. 
Selle arutelu järel võivad liikmesriigid esitada taotlusi rakenduskavade läbivaatamiseks vastavalt ühissätete määruse 
artikli 30 lõikele 1. 
Lisaks märgib komisjon, et kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 punktiga a võib ta kasutada oma õigust 
nõuda liikmesriikidelt rakenduskavade ümbertegemist ainult siis, kui tuleb lahendada riigipõhistes soovitustes kind -
laks tehtud probleemid romadega ja kui nendega tegelemiseks on vaja rahastamisvahendid ümber jaotada.
128
ESFi puhul rõhutab komisjon, et romadele ei keskendutud programmitöö perioodil 2007–2013 seepärast, et lähtuti 
ebasoodsas olukorras olevaid inimesi käsitlevast üldisest lähenemisviisist (vt ebasoodsas olukorras olevate inimeste 
sotsiaalse kaasatuse tugevdamise prioriteet). Seetõttu jäi liikmesriikide määratleda, millistele ebasoodsas olukorras 
olevatele inimestele nad soovivad keskenduda, tuginedes nende vajadustele ja probleemidele.
Mis puudutab romasid käsitlevaid näitajaid, siis sellekohane õigusnõue puudus. 
Lisaks tuleb rõhutada, et valikukriteeriumid peaksid olema kooskõlas rakenduskavades sätestatud konkreetsete 
eesmärkidega. Seega, kui rakenduskavade konkreetsed eesmärgid ei olnud suunatud romadele, hõlmasid valiku -
kriteeriumid ebasoodsas olukorras olevaid inimrühmi, nagu on nimetatud rakenduskava erieesmärkides.
Komisjoni vastus 93
129
Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab ESFi eraldisele investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks, rahasta -
takse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka ERFi mitme teise investeerimisprioriteedi kaudu (vt ka komisjoni vastus 
punktile 69).
130
Komisjoni sõnul aitab ta oma ühise juhtimise kohustuste kontekstis liikmesriikidel tagada, et perioodiks 2014–2020 
tehtud muudatuste tulemuseks on projektid, millega aidatakse paremini kaasa romade integratsioonile, näiteks 
asjaomaste eeltingimuste täitmise hindamise, juhendamise või nõustaja rolli kaudu seirekomisjonides.
131
Komisjon osutab oma vastusele, mille ta andis punktile 75, ja leiab, et liikmesriikide kohustus eraldada teatav mini -
maalne osa vahenditest ESFile (ühissätete määruse artikli 92 lõige 4), kohustus eraldada nendest ESFi vahenditest 
vähemalt 20% sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise 9. vald -
kondliku eesmärgi saavutamiseks (ESFi määruse artikli 4 lõige 2) ja vajadus kontsentreerida toetus riigipõhiseid soo -
vitusi arvesse võttes (ühissätete määruse artikkel 18) tagavad, et kõigis liikmesriikides, kus romade integreerimine 
kujutab endast eriti suurt probleemi, on selle lahendamiseks kättesaadav piisav ESFi toetus.
3. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Võimalust rahastada jätkusuutlikke meetmeid eesmärgiga toetada tõhusalt romade integreerimist käsitletakse 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes erinevalt. 
Esiteks on programmitöö perioodil 2014–2020 võimalik võtta pikaajalisi (seitsmeaastasi) meetmeid ja iga sellise 
projekti kestus peaks olema vastavuses kavandatud eesmärkidega. 
Teiseks sisaldab ESFi määrus raamistikku, mille abil jälgida paremini tõrjutud rühmade (sealhulgas romade) kaasa -
mise positiivseid tulemusi selle ühise väljundi ja pikaajalisemate tulemusnäitajate kaudu, mille eesmärk on eden -
dada tõrjutud roma kogukondadele suunatud, ESFist toetatavate meetmete jätkusuutlikkust.
Kolmandaks, nagu iga sektori puhul, peaksid liikmesriigid ka ERFi vahenditest rahastatud taristuprojektide 
puhul kaaluma, kuidas tagatakse projekti jätkusuutlikkus juhtudel, kui see on pärast nende lõpetamist vajalik (nt 
säilitamine).
Komisjoni vastus 94
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja võtab seda järgmisel programmitöö perioodil võimalikult palju arvesse.
Rahastamisperioodi 2014–2020 kohta tuleb märkida, et romade integratsiooni eesmärke on juba kajastatud Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikus liikmesriikide rakenduskavade väljatöötamisel siis, kui kohaldatakse 
romasid käsitlevaid eeltingimusi. 
Rakenduskavade läbivaatamise algatamine on enamasti liikmesriikide otsustada. Kooskõlas ühissätete määrusega 
peab liikmesriigi esitatud rakenduskava läbivaatamise taotlus olema põhjendatud ja tooma eeskätt esile rakendus -
kava muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavuta -
misele ning rakenduskavas määratletud erieesmärkidele.
Auditeeritavas õigusraamistikus aastateks 2014–2020 on asjaomase rakenduskava korraldusasutuse ülesanne luua 
süsteem, millega kirjendatakse ja salvestatakse elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud muu hulgas 
seireks ja hindamiseks. Nende all mõeldakse finantsandmeid, väljundeid ja tulemusi.
5. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele, ja juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks mõnes liikmesrii -
gis kehtivatele etniliste andmete kogumise õiguslikele piirangutele kohaldatakse iga romasid käsitleva konkreetse 
näitaja suhtes niinimetatud delikaatsete andmete kaitse korda (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8). Isikutele jääb õigus 
keelduda andmete kogumiseks nõusoleku andmisest. Seetõttu tuginevadki andmed Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta enamasti isiklikule kinnitusele. 
6. soovitus
Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.
Siiski rõhutab komisjon, et soovituse täielik täitmine seoses võimalusega, et ESFist rahastataks igasuguseid sot -
siaalse kaasamise meetmeid, sõltumata nende seotusest tööhõivega, nõuaks aluslepingu muutmist, et muuta 
artiklis 162 sätestatud ESFi ülesannet. 
Veel leiab komisjon, et ESFi määrus oma praegusel kujul ja tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikliga 162 võimaldab juba niigi tegeleda romade integratsiooni küsimusega õiguskindlal viisil sotsiaalse kaasa -
mise valdkondliku eesmärgi kaudu. 
Seega võib ESFist rahastada romade integreerimise meetmeid, tingimusel et need on osa ühtsest meetmete kogu -
mist, mille eesmärk on tuua romad kas või kaudselt tööturule lähemale. 
See õiguslik tõlgendus ESFi kaudu romade integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta edastati liikmes-
riikidele 2015. aasta novembris.
Seetõttu leiab komisjon, et õiguskindlus on tagatud.
Komisjoni vastus 95
7. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja võtab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kontekstis 
vahendite eraldamise kriteeriumide kontrollimisel arvesse sotsiaalse kaasamise probleemide suurust, samuti vaja -
dust eraldada lisavahendeid tõrjutud kogukondade toetamiseks.
133
Komisjon rõhutab, et etniliste andmete kogumine on mõnes liikmesriigis ebaseaduslik ja kuulub riigi pädevusse. 
Komisjon rõhutab, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etnilise päritolu andmete kogumise õiguslikele piirangu -
tele on isikutel õigus keelduda andmast nõusolekut andmete kogumiseks. Andmed Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta tuginevad enamasti tõepoolest 
isiklikule kinnitusele. 
Kõiki investeerimisprioriteedi 9.2 alla kuuluvaid osalejaid võib aga pidada tõrjutud kogukondade, näiteks roma 
kogukonna osaks, mis lihtsustab seda sihtrühma käsitlevat aruandlust programmitöö perioodil 2014–2020.
Perioodi 2014–2020 rakenduskavad sisaldavad ka sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendega rõhutatakse 
vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava praktilisi juhiseid 
näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.
Kehtib ka uus nõue, et tulemuslikkuse andmed salvestatakse ja säilitatakse tegevusliikide kaupa elektroonilisel 
kujul, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise 
eesmärgil (komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 24 lõige 2). 
Ühissätete määruse artiklis 142 sätestatakse, et kõik vahemaksed või osa neist võidakse peatada, kui „seiresüsteemi 
kvaliteedis ja usaldusväärsuses või andmetes ühiste ja erinäitajate kohta on suuri puudusi”.
8. soovitus a) 
Komisjon ei nõustu selle soovitusega. 
Kuigi komisjon on alati valmis liikmesriikidega koostööd tegema, leiab ta, et arvestades riikide erinevat olukorda ja 
meetodeid ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimise vajadust, ei ole selles valdkonnas ühise metoodika väljatööta -
mine teostatav või asjakohane.
8. soovitus b) 
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest tema arvates tuleks see küsimus jätta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõt -
tega liikmesriikide otsustada.
Lisaks ei kavatse komisjon koguda statistilisi andmeid etnilise päritolu kohta ei tööjõu-uuringu ega sissetulekuid ja 
elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika kaudu. Statistiliste andmete kogumine roma elanikkonna kohta on 
tehniliselt ja õiguslikult väga keeruline ning kulukas.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 22.10.2014
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 21.3.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 4.5.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.6.2016
 
Hinnanguliselt 6,2  miljoni inimese suurune roma 
kogukond on ELi kõige suurem etniline vähemus. Samas 
on romad enamasti tõrjutud. Käesolevas aruandes 
hinnatakse, kas ELi poliitikaalgatused ja rahaline toetus 
Bulgaarias, Hispaanias, Ungaris ja Rumeenias on romade 
integratsioonile mõjusalt kaasa aidanud. Tõrjutud 
kogukondade (nagu romad) sotsiaalmajanduslikule 
integratsioonile on programmitöö perioodil 2014–2020 
eraldatud ligikaudu 1,5  miljardit  eurot. Kontrollikoda 
leidis, et kuigi Euroopa Komisjon on teinud romade 
integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatustega 
märkimisväärseid edusamme, vajatakse nii komisjoni kui 
ka liikmesriikide tasandil täiendavaid jõupingutusi.
EUROOPA
KONTROLLIKODA