ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 20.10.2011 
SEK(2011) 1227 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 
finantsinstrumentide turgude kohta [uuesti sõnastatud] 
 
ja 
 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
finantsinstrumentide turgude kohta 
{KOM(2011) 656 lõplik} 
{SEK(2011) 1226 lõplik}  
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
finantsinstrumentide turgude  kohta [uuesti sõnastatud] 
 
ja 
 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
finantsinstrumentide turgude kohta 
ET 3   ET 1. PROBLEEMI  MÄÄRATLUS 
Finantsinstrumentide turgude direktiivis on sä testatud pankadele ja investeerimisühingutele 
finantsinstrumentide valdkonnas i nvesteerimisteenuste osutamise (nt maaklerlus, nõustamine, 
tehingute tegemine, portfelli valitsemine, emissi ooni tagamine jne) ning turu korraldajatele 
reguleeritud turgude korraldamise õigusraamis tik koos liikmesriikide pädevate asutuste 
asjaomaste õiguste ja kohustustega. 
Üldeesmärk on olnud edendada Euroop a Liidu finantstur gude integratsiooni, 
konkurentsivõimet ja tõhusust. Direktiiviga ka otati liikmesriikide võ imalus nõuda, et kogu 
finantsinstrumentidega kauplemine toimuks konkr eetsetel börsidel, ning tagati tavapäraste 
börside ja alternatiiv sete kauplemiskohtade üle-euroopa line vaba konkurents. Samuti anti 
sellega pankadele ja investeer imisühingutele suurem võimalus os utada investeerimisteenuseid 
üle kogu Euroopa Liidu tingimusel,  et nad täidavad korraldus likke ja aruandlusnõudeid ning 
tagavad investorite ulatusliku kaitse. 
Direktiivile järgnes tehnika areng ning kolme ja poole aasta jooksul saavutati sellega 
finantsinstrumentidega kauplevate kohtade suur em konkurents ning ta gati investoritele 
suuremad teenuse osutajate ja finantsi nstrumentide valiku võimalused. Üldiselt on 
tehingukulud vähenenud ja inte gratsioon suurenenud. Tuvastatud on siiski mitu probleemi. 
1.1. Võrdsete võimaluste puudumine tu rgudel ja turuosaliste jaoks 
Finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendamine koos tehnika arengu mõjuga on 
märkimisväärselt muutnud finantsturgude st ruktuuri kogu Euroopas, eriti omakapitali 
instrumentide valdkonnas, ja kujundanud ümber turuosaliste käitumise, nii et selles 
kajastuvad kõnealused muutused. 
Esiteks võib mitmepoolsete kauplemissüsteemi de suhtes kohaldada tegelikult leebemat 
reguleerimis- ja järelevalvekorda, kuigi need  osutavad reguleeritud turgudega võrreldavaid 
teenuseid. Lisaks on tekkinud uued kauplemis kohad ja turustruktuurid, nagu maaklerite 
ristumissüsteemid ja tuletisinstrumentide ka uplemisplatvormid, mis teostavad samasuguseid 
tegevusi kui mitmepoolsed kauplemissüsteemid või  kliendi korralduste süsteemsed täitjad, 
kuid mille suhtes ei kohaldata samu õiguslikke nõudeid (läbipaistvus ja investorite kaitse). 
Peale selle tekitavad kiired tehnilised muutused ja eelkõige automatiseeritud ja 
välkkauplemise levik muret võimalike uute  ohtude pärast tu rgude nõuetekohasele 
toimimisele, seda enam, et finantsinstrumentide turgude di rektiivi alusel kohaldatakse 
tegevusloa andmist ja järelevalvet vaid osade välkkauplemisega tegelejate suhtes. 
Kolmandaks tekitab omakapitali instrumentidega börsivälise kauplemise levik teatavates 
liikmesriikide järelevalveasutustes muret börsil hinna kujundamise kvaliteedi ja sellise hinna representatiivsuse pärast. Lisaks lepiti G20 kohtumisel kokku viia standardsete börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplem ine vajaduse korral üle börsi dele või elektroonilistele 
kauplemisplatvormidele. 
1.2. VKEde probleemid seoses juur depääsuga finantsturgudele 
Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on  suuremate emitentidega võrreldes raskem ja 
kulukam aktsiaturgudelt kapitali hankida. Need probleemid on seotud VKEde turgude vähese 
ET 4   ET nähtavuse, VKEde aktsiate turulikviidsuse puu dumise ja esmase avaliku pakkumise suurte 
kuludega. 
1.3. Vähene läbipaistvus turuosaliste jaoks 
Teatavat muret on tuntud selle pärast, et finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud 
läbipaistvuskord on nii akts ia- kui ka muude turgude osaliste jaoks ebapiisav. 
Elektroonilise kauplemise levik akts iaturgudel on soodustanud anonüümsete 
kauplemisplatvormide teket ja anonüümsete korralduste kasutamist, mille abil püüavad 
turuosalised vähendada turumõ just tulenevaid kulusid. Anonüümsete kauplemisplatvormide 
kasutuse suurenemine on siiski pannud muretsem a õigusliku reguleerimise pärast, sest see 
võib kokkuvõttes mõjutada hinnamääramise mehha nismi kvaliteeti ava likel turgudel. Nii 
turuosalised kui ja järeleva lveasutused on tundnud muret akts iaturgudel kauplemisaruannete 
avalikustamiseks kuluva aja pärast. 
Muude kui aktsiaturgude läbipaistvusnõudeid ei ole finantsinstrumentide turgude direktiivis 
sätestatud ja neid reguleeritakse üksnes liikmesriikide tasandil; neid nõudeid ei peeta alati piisavaks. 
Lisaks esineb probleeme seoses teabe kvaliteedi ja vormiga ning teabe eest küsitava hinna ja 
teabe kinnitamise keerukusega. Juhul kui neid probleeme täielikult ei lahendata, võivad need 
kahjustada finantsinstrumentide turgude direktiivis läbipaistvus e, finantsteenuste osutajate 
vahelise konkurentsi ja investor ite kaitsega seoses sätestatud üldeesmärkide saavutamist. 
1.4. Vähene läbipaistvus reguleerivate asutuste jaoks ja ebapiisavad 
järelevalvevolitused põhivaldkondades 
Kaubaturgudel ja eelkõige teat avatel põhilistel kaupade tule tisinstrumentide võrdlusturgudel 
(nt nafta- ja põllumajandusturud) võis finantsi nvestorite suurem kohalolu tõsta liigselt hindu 
ja suurendada volatiilsust. Tuletisinstrumentide ja eriti kaupade tuletisinstrumentide 
positsioonide ning nende haldamise üle puudub järelevalve, mille abil saaks vältida 
turuhäirete tekkimist ja inve storitele kahju tekitamist. Se lguse ja ühtsuse puudumine 
saastekvootide õigusraamistikus  kahjustab turu terviklikkus t ja investorite kaitset 
saastekvootide järelhetketurul.  
Pädevad asutused ei saa kehtivate tehinguaruan dluse nõuete tõttu turust täielikku ülevaadet, 
sest nende kohaldamisala on liiga kitsas (nä iteks ei tule praegu üksnes börsiväliselt 
kaubeldavatest finantsinstrumentidest teatada) ja nad on liiga lahknevad. 
Eelkõige finantskriisi ajal saadud kogemuse d on näidanud, et puuduvad volitused keelata või 
piirata negatiivsete muutuste või piirangute korral toote või teenusega kauplemist või toote 
tarnimist või teenuse osutamist; samuti puuduvad uurimisvolitused ja sanktsioonid. 
1.5. Investorite ebapiisav kaitse 
Kehtivas finantsinstrumentide turgude direktii vis on mitu sätet, mille tõttu on investorite 
kaitse ebapiisav või asjakohatu. Se lle tagajärjel võib investoritel  olla neile nõuetevastaselt 
müüdud finantstooteid, mis ei ole neile sobivad, või nad võivad teha ebasoodsaid 
investeerimisvalikuid. 
ET 5   ET Esiteks ei ole finantsinstrumentide turgude di rektiivis kõiki teenuseosutajaid käsitletud 
võrdselt ja teatavaid investeerimisühinguid ning  tooteid (nt struktureeritud hoiused) ei ole 
üldse või ei ole piisav alt selgelt käsitletud.  
Teiseks valitseb paljude invest oritele osutatavate teenuste p uhul ebakindlus, näiteks ainult 
korralduste täitmisel põhinevate teenuste ul atuse, investeerimisnõuannete kvaliteedi või 
hüvesid käsitleva raamistiku suhtes. Vi imatinimetatuga seoses on selgunud, et 
finantsinstrumentide turgude direktiivi eeskirjad kolmandate isikute antavate hüvede avalikustamise kohta ei ole investorite ja oks alati väga selged või mõistetavad. 
Kolmandaks on nõuetevastase müümise juhtumid tõstatanud küsimusi seoses teenuste 
osutamisega muudele klientidele peale j aeklientide ja klient ide liigitamisega. 
Andmete puudumine täitmise kvaliteedi kohta võib kahjustada investeerimisühingute 
suutlikkust valida kliendi jaoks parim võimalik kauplemiskoht. 
1.6. Puudused turuosaliste struktuuri, prot sesside, riskide kontrolli ja hindamise 
teatavates valdkondades 
Probleemid esinevad peamiselt kahes valdkonnas.  Esiteks on hiljutised sündmused näidanud, 
et uute toodete, toimingute ja te enuste turuletoomiseks on juhtid e roll ja organisatsiooniline 
korraldus ebapiisav ning sisekontroll puudu lik. Teiseks ilmneb er i liikmesriikides 
registreeritud arvukatest klientide kaebus test, et puuduvad konkreetsed korralduslikud nõuded 
portfelli valitsemise, emissioonide taga mise ja väärtpaberite pakkumise kohta. 
1.7. Kliiringu infrastruktuurides esinevad konkurentsitakistused 
Muutused selles, kuidas ELi kauplemiskohad on seotud kliiringuteenus te osutajatega, on 
nähtavale toonud ja põhjustanud hulga takistusi tõhusale piiriülesele konkurentsile. Kuigi 
jätkuvalt arutletakse ühest küljest vertik aalselt integreeritud kauplemis- ja 
arveldusplatvormide ning teisest küljest paljudele kauplemisplat vormidele teenuseid osutavate 
horisontaalsete kliiringukodade nõrkade ja tugevate külgede  üle, on need takistused 
kahjustanud finantsinstrumentide turgude direktiiviga võimaldatud üleliidulist konkurentsi 
kauplemisplatvormide tasandil. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Acquis  ja finantsinstrumentide turgude direktii v hõlmavad juba enamikku läbivaatamisel 
käsitletavaid küsimusi. Lisaks sellele on fina ntsturud oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad 
üha rohkem selliseks. Rahvusvahelised turud nõuavad võimalikult suures ulatuses rahvusvahelisi eeskirju. Tingimused, mille alus el ettevõtted ja turu korraldajad selles 
kontekstis konkureerivad, olgu need  siis seotud kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse, 
investorite kaitse või turuosalistepoolse riskide hindamise ja kontrollimise eeskirjadega, peavad olema kõikides riikides ühtsed ja kõi k need on praegu finantsinstrumentide turgude 
direktiivi keskmes. Mõnes valdkonnas, kus see on direktiiviga lubatud, on liikmesriigid juba 
kehtestanud rangemad nõuded. See tähendab siiski , et nad on tegelenud probleemidega üksnes 
enda territooriumil. Võrdseid võ imalusi ja investorite kaitse / turu terviklikkuse võrdset taset 
ei saavutata kooskõlastamata m eetmetega. Selleks et võtta ar vesse finantsturgudel pärast 
direktiivi rakendamist toimunud muutusi, tuleb finantsinstrumentide turgude direktiiviga 
ettenähtud õigusraamistiku ajakohastamiseks ja muutmiseks võtta meetmeid Euroopa Liidu 
tasandil. 
ET 6   ET Ka Euroopa Väärtpaberiturujär elevalvel (ESMA) peaks olema uute õigusaktide ettepanekute 
rakendamisel oluline roll. Üks Euroopa Väärtp aberiturujärelevalve loomise eesmärke on 
edendada veelgi ühtse turu toimimist se oses väärtpaberiturgudega; ESMA-le kõigi 
asjakohaste volituste andmiseks tuleb lii du tasandil vastu võtta uued eeskirjad. 
3. EESMÄRGID  
Võttes arvesse eespool kirjeldatud probleemi analüüsi, on finantsi nstrumentide turgude 
direktiivi läbivaatamise üldeesmärgid suurendada investorite usaldust, vähendada turuhäire tekke ohtu ja süsteemseid riske, suurendada finantsturgude tõhusust ja vähendada samal ajal 
nende turgude osaliste põhjendamatuid kulusid. 
Nendele üldeesmärkidele jõudmiseks tuleb s aavutada järgmised konkreetsemad poliitilised 
eesmärgid: 
1) tagada turuosalistele võrdsed võimalused; 
2) suurendada turu läbipaist vust turuosaliste jaoks; 
3) suurendada põhivaldkondade läbipaistvus t reguleerivate asutuste jaoks ja 
nende volitusi neis valdkondades ning parandada kooskõlastamist Euroopa tasandil; 
4) tugevdada investorite kaitset; 
5) tegeleda investeerimisühingute ja turu  korraldajate korralduslike puuduste ja 
ülemääraste riskide võtmisega  või kontrol li puudumisega. 
4. P
OLIITIKAVÕIMALUSED  
Läbivaatamise raames käsitletavate polii tikavõimaluste arv on väga oluline. 
Esimese üldeesmärgi puhul hõlmavad võimalu sed kõigi turustr uktuuride asjakohast 
reguleerimist, võttes arvesse väiksemate tu ruosaliste, nagu VKEde vajadusi, ja uusi 
kauplemistehnikaid. See tähendab olemasolevai d kauplemiskohti reguleeriva õigusraamistiku 
mitmekülgset tugevdamist, tegevusloa andm ise nõudeid ja võimalust luua uut liiki 
kauplemiskohad, nn organiseeritud kauplemissü steemid, kus saaks kaubelda teatava osa 
omakapitali instrumentidega, millega praegu ka ubeldakse maaklerite ristumissüsteemides, 
ning tuletisinstrumentide eri vo rmidega. Konkreetselt VKEdega  seoses valiti välja kaks 
poliitikavõimalust: kas kehtestada SMEde turg ude jaoks erikord või edendada majandusharu 
juhitavat algatust eesmärgiga suurendada nend e turgude nähtavust. Tehnilise poole pealt 
keskendutakse selliste süsteem ide kasutajate paremale kontro llimisele ja nende turule 
pääsemise viisile. 
Teise üldeesmärgiga seoses tähendab võima lus suurendada kauplemise läbipaistvust 
omakapitali instrumentide suhtes kehtivate nõ uete kohandamist ja muude kui omakapitali 
instrumentide turgude jaoks uute, eri vormi s nõuete kehtestamist. Lisaks kaalutakse 
mitmesuguseid võimalusi turuandmete maksumuse vähendamiseks ja neile andmetele juurdepääsu parandamiseks börsit eabe konsolideerit ud süsteemi kaudu. 
ET 7   ET Kolmanda eesmärgi puhul saaks reguleerivate asutuste volitusi suurendada mitmesuguste 
meetmete kaudu, nagu uute tegevusalade ja oks tegevusloa andmise kord, positsioonide 
haldamise süsteem ja sanktsioonide tõhustamine  eri kavade raames. Kolmandate isikute 
suhtes kehtiva korra tingimusi saaks ühtlustad a mitmesuguste õiguslike vahendite abil, ning 
samuti on välja pakutud mitu võimalust tehingua ruandluse ulatuse laiendamiseks ja selle 
puhul aruannete edastamiseks kasutatavate ka nalite täiustamiseks. Erilist tähelepanu 
pööratakse kaupade tuletisinstrumentide turgud ele, luues eri mehhanismid, et paremini 
kontrollida volatiilsust, kõnealuste tu rgude osalisi ja nende tegevust. 
Neljanda eesmärgiga seoses tugevdatakse i nvestorite kaitset mitme võimaluse kaudu, mis 
keskenduvad konkreetsetele teenuste valdkonda dele, näiteks investeerimisalasele 
nõustamisele, või keerukatele toodetele, mille suhtes saaks kohaldada rangemat raamistikku ja 
karmimat teabenõuet. 
Viimast eesmärki saaks saavutada eri polii tikavaldkondade kaudu, mis käsitlevad äriühingu 
üldjuhtimise tugevdamist, konkreetsete teenuste , nagu portfelli valitsemine, korraldamise 
nõuete rangemaks muutmist ning telefonikõnede  ja elektroonilise re gistreerimise korra 
ühtlustamist. 
5. EELISTATUD VÕIMALUSTE MÕJU HINDAMINE  
Hinnati eri poliitikavõimaluste tõhusust ja tule muslikkust asjaomaste eesmärkide saavutamise 
seisukohast. Poliitikavõimaluste võrdluse põhjal tehti järgmised järeldused. 
Esimese üldeesmärgi puhul on esimene kõige eelistatum võimalus luua organiseeritud 
kauplemissüsteeme hõlmav kord, millel on kolm eesmärki: i) kehtestada asjakohane 
õigusraamistik aktsiaturgudel kasu tatavate maaklerite ristumissü steemide jaoks, ii) kehtestada 
asjakohane õigusraamistik eri liiki kauplemissüst eemide jaoks, mida praegu ei reguleerita kui 
kauplemiskohti, ja iii) kehtestada raamistik, mi s on piisavalt dünaamiline, et hõlmata tulevasi 
kauplemissüsteeme ja tulevikus kujuneda võivaid lahendusi. Teine eelistatum võimalus on automatiseeritud kauplemisega tegelevate ette võtete ja turu korraldajate endi parem 
reguleerimine, eelkõige usaldusväärse riskij uhtimise ja tegevusalaste kaitsemeetmete 
kehtestamine. Kõrvale heideti mitu võimalu st, mis oleks piiranud välkkauplemist ja 
kahjustanud seega turu likviidsust, näiteks miinimumperioodi kehtestamine, mille jooksul peavad korraldused olema kirjas tellimusraamatus. VKEdega seoses loobuti majandusharu juhitavast algatusest, sest see on võimaliku kasu väiksust  arvesse võttes liiga kallis. 
Teise eesmärgi puhul eelistata kse aktsiaturgudel praegu koha ldatava läbipaistvuskorra 
kohandamist ja ühtlasi sellise spetsiaalse läbi paistvuskorra kehtestamist, mida kujundatakse 
vastavalt igale muu kui omakapitalil põhineva finantsinstrumendi liigile, millega turul 
kaubeldakse (st võlakirjade ja tuletisinstrumen tide turud). Sellega tagataks läbipaistvuse ja 
likviidsuse õige tasakaal. 
Reguleerivate asutuste volituste ja järelevalvet avade ühtsusega seoses eelistatakse peamiselt 
võimalust, mis seisneb uute teenuste ja toode te keelamises koos positsioonide haldamise 
süsteemiga. See suurendab reguleerivate asutus te volitusi investorite kaitset või turu 
stabiilsust ohustavate olukorda de lahendamisel või süsteemse riski kõrvaldamisel. Lisaks 
aitab füüsilisi kaubaturge ja  kauba finantsturge reguleer ivate asutuste vahelise koostöö 
süvendamine muuta kaupade tuletisinstrumen tide turge korrapärasema ks ja püsivamaks. 
ET 8   ET Seoses läbipaistvusega reguleerivate asutuste  jaoks eelistatakse peamiselt tehinguaruandluse 
ulatuse laiendamist koos aruandluse paranda misega heakskiidetud aruandlusmehhanismide 
(Approved Reporting Mechanisms, ARMs) kasu tuselevõtmise kaudu, mis võimaldavad 
reguleerivatel asutustel turge palju põhjalikumalt kontrollida ja suurendavad seega turu terviklikkust. 
Kaupade tuletisinstrumentide turgudel suure ndab uus positsioonide ar uandluse süsteem ja 
teatavate kaupadega kauplejate suhtes kohaldatav ate erandite läbivaatam ine läbipaistvust nii 
reguleerivate asutuste kui ka üldsuse jaoks, võimaldades neil paremini hinnata 
finantsinvesteeringute sissevoo mõju hinna kujundusmehhanismile ja sellega seotud 
hinnavolatiilsusele. 
Finantsinstrumentide turgude direktiivi reguleerimisala laiendamine saastekvootide 
järelhetketurule tagab CO
2-hetketuru nõuetekohase regul eerimise ja järelevalve ning 
kindlustab füüsilisi ja tuletisinstrumentide turge ning esma- ja järelturge reguleeriva 
õigusraamistiku terviklikkuse. 
Neljanda eesmärgiga seoses laiendavad valitud võimalused esiteks toodete, teenuste ning 
toodete tarnijate ja teenuse osut ajate reguleerimise ul atust ning tugevdavad investorite kaitset, 
tagades investeerimisteenuste osutajate (st pr aegu finantsinstrumentide turgude direktiivi 
alusel vabastatud väikeste i nvesteerimisnõustajate suhtes tuleb kohaldada liikmesriikide 
analoogseid äritegevuse eeskirju) ja toodete (st struktureeritud hoiused) nõuetekohase 
hõlmatuse. Lisaks piiratakse selliste keeruk ate toodete loetelu, mida võib müüa ainult 
korralduste täitmise alusel, ja muudetakse rangemaks klientide teavitamise nõuded. Ainult 
korralduste täitmisel põhinevast korrast täieli ku loobumise võimalus heideti kõrvale, sest see 
on mõne heade finantsteadmistega kliendi jaoks l iiga häiriv ja kallis. Peale selle parandatakse 
investeerimisalase nõustamise kvaliteeti, määrat es kindlaks sõltumatu nõustamise tingimused. 
Hüvede pakkumise keelamine seoses sõltumatu investeerimisalase nõustamise ja portfelli 
valitsemisega kõrvaldab selliseid teenuseid osut atavate ettevõtete sise mise huvide konflikti ja 
kindlustab seega investoritel e kvaliteetsemad teenused. 
Viimase eesmärgi puhul on eelista tuim võimalus ettevõtete juhtide rolli tugevdamine, 
eelkõige sisekontrolli tõhustami ne, ning korralduslike erinõuete  kehtestamine portfelli 
valitsemise ja emissioonide tagamise va ldkonnas – need valdkonnad on esmatähtsad 
investorite kaitse ja turu terviklikkuse ning  ühtsema raamistiku tagamiseks Euroopas. 
Klientide kaebuste käsi tlemiseks uue eraldiseisva üksuse lo omisest seevastu loobuti, sest see 
oleks liiga koormav ja paindumatu. 
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon jälgib pidevalt, kuidas liikmesriigid kohaldavad finantsinstrumentide turge 
käsitlevas seadusandlikus algatuses välj apakutud muudatusi. Seadusandliku meetme 
rakendamise tagajärgi võib hinnata kolm aasta t pärast seadusandliku meetme ülevõtmise 
kuupäeva nõukogule ja parlamendile esitatava ar uande raames. Hindamisel võib tugineda 
mitmesugustele aruannetele, milles hinnatakse eespool kavandatud reguleerivate meetmete 
tegelikku mõju.