Elektrienergia maksustamine on reguleeritud energia maksustamise direktiiviga. Eelkõige on selle direktiivi artiklis 10 ja I lisa tabelis C ette nähtud asjakohased madalaimad maksustamistasemed, mida eristatakse äriotstarbelise ja muu kui äriotstarbelise kasutuse järgi ning milleks on vastavalt 0,5 eurot/MWh ja 1 euro/MWh.

Maksumäära vähendamise eesmärk on pakkuda stiimuleid, et võtta kasutusele elekter sooja tootmiseks, kuna muidu sõltub sooja tootmine suurel määral saastavatest fossiilkütustest või biomassist, ning edendada põletamisega mitteseotud soojuse tootmist (näiteks soojuspumbad võivad soojusallikana kasutada muu hulgas välistemperatuuri, maasoojust ja sügavamat geotermilist energiat, mere- ja järvevett ning heitvee soojust; samuti võib soojusallikatena kasutada tööstusest, andmekeskustest ja muudest jahutussüsteemidest pärit erinevaid heitsoojusallikaid), et vähendada heitkoguseid ning säästa fossiilseid ja taastuvaid loodusvarasid.

Soome taotleb luba kohaldada elektrienergia äriotstarbeliseks kasutamiseks riiklikku määra 0,63 eurot/MWh (Soome õiguse kohaselt II kategooria maksumäär, mis hõlmab ainult teatavaid majandussektoreid), mis on kõrgem energia maksustamise direktiivis kehtestatud miinimummäärast 0,5 eurot/MWh elektrienergia äriotstarbelise kasutamise eest, järgmiste seadmete puhul: soojuspumbad ja elektrikatlad, mis toodavad soojust kaugküttevõrgus, soojuspumbad nimisoojusvõimsusega vähemalt 0,5 MW, mis ei ole ühendatud kaugküttevõrguga, ning vee retsirkulatsioonipumbad geotermilistes küttejaamades. Sellega seoses peaks meede Soome ametiasutuste esitatud teabe kohaselt olema suunatud nii elektrienergia teatavale konkreetsele äriotstarbelisele kui ka muule kui äriotstarbelisele kasutusele. Muuks kui äriotstarbeliseks kasutuseks mõeldud elektrienergia suhtes kohaldatav riiklik määr (Soome õigusnormide kohaselt I kategooria, mis hõlmab kõike muud kui II kategooriat, kaasa arvatud kodumajapidamised) on 22,53 eurot/MWh, mis on tunduvalt kõrgem kui vastav energia maksustamise direktiivis kehtestatud miinimummäär 1 eurot/MWh.

Soome ametiasutused taotlesid 6. augusti 2021. aasta kirjas, millele järgnesid 4. novembri 2021. aasta ning 26. jaanuari ja 16. veebruari 2022. aasta kirjad, luba kohaldada vähendatud maksumäära elektrienergia suhtes, mida kasutatakse teatavate soojuspumpade, elektrikatelde ja vee retsirkulatsioonipumpade käitamiseks. Taotletav kehtivusaeg on kuus aastat alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027, mis on kooskõlas energia maksustamise direktiivi artiklis 19 lubatud maksimaalse ajavahemikuga. Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda kõnealune luba erandina, mis kehtib vastavalt taotlusele kuus aastat kuni 31. detsembrini 2027.

Taotletava meetme eesmärk on edendada põletamisega mitteseotud soojuse tootmist, et vähendada heitkoguseid ning säästa fossiilseid ja taastuvaid loodusvarasid. Välisõhu kvaliteeti käsitleva direktiivi 2008/50/EÜ artikliga 13 kohustatakse liikmesriike tagama, et mitme õhusaasteaine heide jääks alla direktiivis kehtestatud piirtaseme ning et järgitaks direktiivis kehtestatud sihttasemeid ja muid õhukvaliteedi norme.

Soome taotles meetme kohaldamist kuue aasta jooksul (alates 1. jaanuarist 2022), mis on direktiivi artikli 19 lõikes 2 lubatud maksimaalne ajavahemik. Põhimõtteliselt peaks erandi kohaldamisaeg olema piisavalt pikk, et soodustada investeeringuid sihtotstarbelistesse elektritoitega küttelahendustesse. See ajavahemik tagab asjaomaste investeeringute jaoks maksimaalse võimaliku õiguskindluse.

Võimaluse kehtestada teatavatele tingimustele vastavatele soojuspumpadele, elektrikateldele ja vee retsirkulatsioonipumpadele tarnitavale elektrienergiale maksusoodustus (elektrimaksu vähendatud määr) võib ette näha energia maksustamise direktiivi artikli 19 alusel, kuna selle eesmärk on võimaldada taotleval liikmesriigil kehtestada täiendav vähendamine konkreetsetel poliitilistel kaalutlustel. Sellisteks konkreetseteks poliitilisteks kaalutlusteks võib pidada kütte lõppkasutuse sektori elektrifitseerimise toetamist ja põletamisega mitteseotud soojuse tootmise edendamist, et vähendada heitkoguseid ning säästa fossiilseid ja taastuvaid loodusvarasid. Soome eesmärk on saavutada 2035. aastaks kliimaneutraalsus. Taotletav meede aitaks kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

Järjekindla ja ühetaolise kohaldamise ning praktilise rakendamise huvides kohaldataks madalamat elektrimaksumäära mitte ainult mõne äriotstarbelise kasutuse, vaid ka mõne konkreetse muu kui äriotstarbelise kasutuse puhul, mille suhtes tuleks kohaldada kõrgemat maksustamistaset Soome I kategooria alusel, mis on 22,53 eurot/MWh. Sellega seoses rõhutasid Soome ametiasutused oma taotlust täiendavalt põhjendades ka seda, et direktiivi artikli 15 lõike 1 punktiga h lubatakse liikmesriikidel kohaldada erandit kodumajapidamistes kasutatava elektrienergia maksustamistaseme suhtes, samal ajal kui Soomes jääksid kodumajapidamiste elektrimaksud väga kõrgeks (Soome I kategooria maksumäär on 22,53 eurot/MWh, mis on oluliselt kõrgem ELi miinimumtasemest). Taotletud riiklik maksumäär oleks siiski kõrgem kui energia maksustamise direktiivi kohane madalaim maksustamistase äriotstarbelise kasutuse puhul.

Taotletud erandit madalama maksumäära kasutamiseks kohaldataks muu hulgas ka teatavate elektrikatelde suhtes. Selline maksumäära vähendamine võib aidata kaasa ka energiasüsteemi lõimimisele ja taastuvelektri süsteemi lõimimisele. Elektrikatlaid saab kasutada soojuse tootmiseks kaugküttevõrkude jaoks, eriti ajal, kui on elektri ülejääk ja elektrihind on madal. See võimaldab näiteks kasutada tuuleenergiat kaugkütte tootmiseks. Elektrikatelde väikesed investeerimiskulud võimaldavad kasumlikkust vaid väheste töötundidega ja soojust saab toota ainult elektri ülepakkumise korral. See võib aidata kaasa elektrisüsteemi stabiilsuse säilitamisele. Elektrienergia maksustamise mõju soojuse tootmise kuludele on praegu märkimisväärne ja, nagu eespool öeldud, võib nende seadmete kasutamiseks olla hea hetk. Elektrikatlaid saab kombineerida soojussalvestusvõimsusega, mis võimaldab ülevõimsust soojusena salvestada.

Esiteks ringluspõhisem energiasüsteem, mille keskmes on energiatõhusus. Strateegias määratakse kindlaks konkreetsed meetmed energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte praktiliseks rakendamiseks ja kohalike energiaallikate tõhusamaks kasutamiseks hoonetes või kogukondades. Tööstusettevõtetest, andmekeskustest või muudest allikatest pärit heitsoojuse taaskasutusel ning biojäätmetest või reoveepuhastites toodetud energial on märkimisväärne potentsiaal. Soome taotletud meetme eesmärk on muu hulgas toetada strateegias sõnaselgelt loetletud allikatest pärineva heitsoojuse kasutamist.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Meetme võtmiseks ei ole vaja praegu kehtivaid õigusakte hinnata.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Käesolev ettepanek põhineb Soome esitatud taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

•Mõjuhinnang

Käesolevas ettepanekus käsitletakse ühe liikmesriigi taotlusel talle antud luba ja mõju hindamine ei ole vajalik.

Kogu ELis sõltub kütte lõppkasutuse sektor üldiselt fossiilkütuste põletamisest. Eurostati andmete (NRG_BAL_PEH) kohaselt toodetakse 70 % soojusenergiast fossiilkütustest. Soojuspumbad on muu hulgas elektritoitega alternatiivid fossiilkütustel põhinevale soojuse tootmisele. Kuna Soome riigipõhine energiaallikate jaotus koosneb peamiselt taastuvatest energiaallikatest (47 %) ja tuumaenergiast (35 %), mis mõlemad on CO2 heiteta või vähese CO2 heitega, eeldatakse, et suuremahuliste kütteseadmete elektrifitseerimine toob märkimisväärset kasu keskkonnale. Lisaks võib see kasu aidata kaasa liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele.

Mis puudutab eelkõige soojuspumpasid ja kaugkütet, siis Soome valitsuse tellitud uuringu kohaselt põhines 2020. aastal Soomes 11 % kaugkütte kogutoodangust heitsoojusallikatel. Üleliigse soojuse ja heitsoojuse kasutamata potentsiaal on hinnangute kohaselt märkimisväärne, kuid erinevate soojusvoogude kasutamine kaugkütte tootmises on sageli keeruline ning heitsoojuse kasutamise teostatavus ja tasuvus on väga erinev. Soojuspumpade elektrikulud on üks keskne tegur, mis mõjutab soojuspumpade investeeringute ja kasutamise kasumlikkust. Elektrimaksu praeguse taseme juures Soomes moodustab elektrimaks olulise osa elektri kogukuludest. Analüüsitud juhtumiuuringute põhjal on elektrimaksuga seotud kulude mõju ligikaudu 10–20 % soojuspumba kogukuludest, kui võtta arvesse nii tegevus- kui ka investeerimiskulusid. Kui kaugkütte tootmiseks kasutatavad soojuspumbad kantakse Soome taotluse kohaselt üle madalamasse II kategooriasse kuuluva elektrimaksu alla, vähendaks see märkimisväärselt erinevate soojuspumpade lahenduste keskmist tootmiskulu. See suurendab tõenäoliselt huvi investeerida soojuspumpadesse. Praegu on kütuse (eelkõige kohaliku biomassi) kasutusel põhinevad soojustootmislahendused tavaliselt kulutõhusamad kui soojuspumbalahendused. Kuna Soome vähendab fossiilkütuste ja turba kasutamist, tähendaks see, et biomassi kasutamine kaugkütte tootmises kasvab kiiresti. Heitsoojuse ja erinevate soojuspumpade suurem kasutamine võib vähendada biomassi kasutamise kasvu.

Lisaks rõhutatakse uuringus, et heitsoojuse kasutamisega kaasneb sageli ebakindlus seoses soojuse varustuskindlusega, võimalike vastaspoole riskidega ning investeerimiskulude ja soojuse kättesaadavusega seotud riskidega. Lisaks on mõned tehnoloogiad, näiteks geotermilise energia tootmine, veel katseetapis. Soojuspumpade elektrimaksu vähendamine parandaks soojuspumpade konkurentsivõimet võrreldes muude soojustootmistehnoloogiatega ning võiks osaliselt kompenseerida muid soojuspumpade investeeringutega seotud riske ja ebakindlust.

Nagu märkisid Soome ametiasutused, hõlmab meede ka küsimusi, mida on tehniliselt raske rakendada. Meedet tuleks rakendada sihipäraselt, neutraalselt ja õiglaselt. Nende hinnangul jäävad eelarvekulud 2022. aastal eeldatavasti vahemikku 10–15 miljonit eurot.

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Meetmega ei nähta ette lihtsustamist. See tuleneb Soome esitatud taotlusest ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.

•Põhiõigused

Meetmel ei ole tähtsust põhiõiguste suhtes.

4.MÕJU EELARVELE

Meetmega ei kaasne liidule rahalist ega halduskoormust. Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.

5.MUU TEAVE