ET Euroopa Liidu Teataja C 375/2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) (1) lisatavad avaldused

2013/C 375/02

Komisjoni avaldus artikli 123 lõike 5 kohta

Selle artikli eesmärk on tagada auditeerimisasutuste tegelik sõltumatus, kui rakenduskava mastaap toob kaasa kõrgema riski, ilma et seataks kahtluse alla selliste auditeerimisasutuste töökord, kelle puhul on programmiperioodil 2007–2013 saadud kogemused näidanud nende tegelikku sõltumatust ja usaldusväärsust.

Komisjon püüab aktiivselt kohaldada nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 73 lõiget 3 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 73 lõiget 3, et juhtudel, kui komisjon teeb kindlaks, et kriteeriumid on täidetud, saab ta niipea kui võimalik ja enne 2013. aasta lõppu teavitada liikmesriike, et ta võib põhimõtteliselt usaldada auditeerimisasutuse arvamust.

Komisjoni avaldus artikli 22 kohta

1. Komisjon on seisukohal, et tulemusraamistiku peamine eesmärk on stimuleerida programmide tõhusat elluviimist kavandatud tulemuste saavutamiseks ning et seda eesmärki arvestades tuleks kohaldada lõigetes 6 ja 7 nimetatud meetmeid.

2. Kui komisjon on lõike 6 alusel peatanud kõik prioriteedile ette nähtud vahemaksed või osa vahemaksetest, võib liikmesriik jätkuvalt esitada prioriteedi kohta maksetaotlusi, et vältida programmi vabastamist kulukohustustest vastavalt artiklile 86.

3. Komisjon kinnitab, et ta kohaldab artikli 22 lõike 7 sätteid, et ära hoida vahendite kahekordset kaotust, mis tuleneb prioriteedi raames vahendite alakasutamisega seotud puudulikust eesmärkide saavutamisest. Kui osa programmiga seotud kulukohustustest on artiklite 86–88 kohaldamise tulemusena vabastatud, mille tagajärjel väheneb prioriteedile antava toetuse summa, või kui programmiperioodi lõpus on prioriteedile eraldatud summat alakasutatud, korrigeeritakse artikli 22 lõike 7 kohaldamisel tulemusraamistikus välja toodud asjakohaseid eesmärke proportsionaalselt.

Komisjoni avaldus, mis käsitleb kompromissteksti näitajate kohta

Komisjon kinnitab, et viib kolme kuu jooksul alates määruste vastuvõtmisest lõpule ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa territoriaalse koostöö ühisnäitajaid käsitlevate suuniste koostamise, konsulteerides seejuures asjaomaste hindamisvõrgustikega, mis koosnevad riiklikest hindamisekspertidest. Kõnealused suunised hõlmavad iga ühisnäitaja määratlust ning ühisnäitajaid käsitlevate andmete kogumise ja edastamise meetodeid.

Nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 147 lõike 7 kohta

Nõukogu ja komisjon kinnitavad, et artikli 147 lõike 7 mõistes hõlmab viide terminile "kohaldatav õigus" seoses suurte puudustega juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises kõnealuse õiguse tõlgendamist Euroopa Liidu Kohtus, Euroopa Liidu Üldkohtus ja komisjonis (sh komisjoni tõlgendusmärkused), mida kohaldatakse ajal, mil komisjonile esitati asjaomased juhtkonna kinnitavad avaldused, iga-aastased kontrolliaruanded ja auditiarvamused.

Komisjoni avaldus programmitöö perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade kohaste toimingute etapipõhise teostamise kohta 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil

Üldpõhimõttena peavad liikmesriigid tagama selle, et kõik toimingud toimivad (st on lõpetatud ja kasutusel) lõpetamisdokumentide esitamise ajaks, et tunnistada seotud kulutused abikõlblikeks. Tuletatakse meelde, et iga toiming tuleks valida ja rakendada selleks, et anda panus konkreetse programmi ja prioriteetse suuna eesmärkide saavutamisse.

Liikmesriigid vastutavad selle eest, et määratleda iga toiming, sealhulgas selle ulatus, eesmärgid ja tulemused. See annab liikmesriikidele vajaliku paindlikkuse, et valida toetamiseks toimingud, mis hakkavad programmitöö perioodi lõpuks toimima.

Erandina ja nõuetekohaselt põhjendatud olukordades võib liikmesriikidel tekkida vajadus kohandada valitud toimingut, mida ei ole võimalik perioodi lõpuks lõpetada, jagades selle rakendamise kahte programmitöö perioodi. Komisjon kinnitab, et selline paindlikkus on olemas ja sellele kehtivad programmi lõpetamiseks sätestatud tingimused (suunised Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes vastu võetud rakenduskavade lõpetamise kohta (2007–2013)). Sellisel juhul on kõnealused kaks etappi eraldi toimingud ja kumbki neist rakendatakse asjakohasele programmitöö perioodile kohaldatavate eeskirjade kohaselt, kuigi kummagi etapi puhul tuleb välja tuua üldine eesmärk, mis saavutatakse pärast mõlema etapi rakendamist, et tagada toimingu toimimine.

Lisaks võib komisjon kinnitada suurprojekti kinnitamise otsuses või selle hilisemas muudatuses suurprojektide etapipõhise teostamise, kui rakendamisperiood on eeldatavalt programmitöö perioodist pikem.

Komisjoni avaldus artikli 127 kohta seoses mittestatistilise valimimeetodiga

Komisjon märgib, et mittestatistilise valimimeetodi kohta on artikli 127 lõikes 1 sätestatud, et mittestatistiline valimimeetod peab hõlmama minimaalselt 5% toimingutest, mille kulutused on komisjonile antud aruandeaasta jooksul deklareeritud, ja 10 % kuludest, mis on komisjonile antud aruandeaasta jooksul deklareeritud. Komisjon lisab, et juhendis valimikontrolli meetodite kohta auditeerimisasutustele programmitöö perioodiks 2007–2013 on märgitud, et valitud toimingute arv ei ole mittestatistiliste valimimeetodite puhul vähem kui 10 % toimingute andmekogumist. Komisjon leiab, et kui valitud toimingute arvu vähendatakse 5%ni, tekib oht, et valim ei ole piisavalt representatiivne, mis omakorda vähendab auditeerimiskindlust.

Komisjoni avaldus kindlamääralise protsendi kohta

Komisjon arvestab liikmesriikide kindla sooviga, et kindlamääralise puhastulu protsent sektori või allsektori jaoks IKT, teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni ning energiatõhususe valdkondades määratakse ühissätete määruse artikli 61 lõike 3 alusel kindlaks nii kiiresti kui võimalik. Kindlamääralise protsendi arvutamise jaoks on vaja usaldusväärseid ja representatiivseid varasemaid andmeid, et tagada määrale kindel alus ja minimeerida ülefinantseerimisriski. Seepärast valmistab komisjon enne seadusandliku paketi vastuvõtmist ette hankemenetluse, et korraldada uuring kogu EList vajalike andmete kogumiseks ja analüüsimiseks, kavandab ja haldab uuringut ning teeb selle tulemuste põhjal järeldused, mille alusel on võimalik kõnealuste sektorite ja allsektorite jaoks kindlamääraliste protsentide kehtestamist käsitlev delegeeritud õigusakt vastu võtta võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30. juuniks 2015.

Euroopa Komisjoni avaldus artikli 23 kohta

Komisjon kinnitab, et võtab hiljemalt 6 kuu jooksul alates ühissätete määruse jõustumisest vastu komisjoni teatise vormis suunised, milles selgitatakse, kuidas komisjonil on kavas kohaldada ühissätete määruse artiklis 23 osutatud meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega. Suunistes selgitatakse järgmisi elemente:

— seoses lõikega 1: partnerluslepingute ja asjaomaste programmide läbivaatamine ja muudatusettepanekute laad, mida komisjon võib nõuda, ning „tulemuslikud meetmed” lõike 6 kohaldamiseks;

— seoses lõikega 6: asjaolud, mille korral maksed peatatakse, sh kriteeriumid, mis võivad olla sobivad otsustamaks, millised programmid peatada, või maksete peatamise taseme kindlaksmääramiseks.

Komisjoni avaldus seoses artikliga 23 partnerluslepingute ja asjaomaste programmide muutmise kohta

Komisjon on seisukohal, et olenemata artikli 23 lõigetest 4 ja 5, võib ta vajaduse korral esitada märkusi liikmesriikide poolt partnerluslepingute ja asjaomaste programmide muutmiseks artikli 23 lõike 4 alusel esitatud ettepanekute kohta, eelkõige siis, kui need ei ole kooskõlas asjaomaste liikmesriikide poolt artikli 23 lõike 3 alusel varem esitatud vastustega, ning igal juhul artiklite 16 ja 30 alusel. Komisjon leiab, et partnerluslepingutesse ja asjaomastesse programmidesse tehtavate muudatuste heakskiitmisele artikli 23 lõikes 5 sätestatud kolmekuulist tähtaega tuleb hakata arvestama alates lõike 4 alusel muudatusettepaneku esitamisest tingimusel, et ettepanekus on nõuetekohaselt arvesse võetud komisjoni märkusi.

Komisjoni deklaratsioon selle kohta, millist mõju avaldab kaasseadusandjate vahel tulemusreservi ja eelmaksete tasemete suhtes saavutatud kokkulepe maksete ülemmääradele

Komisjon on seisukohal, et täiendavad maksete assigneeringud, mida tulemusreservi ja eelmaksetega seotud muudatuste tulemusena võidakse vajada ajavahemikus 2014–2020, on üsna väikesed.

Tagajärjed on ilmselt hallatavad ning võimaldavad järgida mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõu sätteid.

Maksete üldise taseme aastast kõikumist, mis muu hulgas on seotud eespool nimetatud muudatustega, tasandatakse maksete koguvaru ja nende erivahendite kasutamisega, mis lepiti kokku mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõus.

Komisjon jälgib tähelepanelikult olukorda ja esitab oma hinnangu vahekokkuvõtte osana.

Euroopa Parlamendi avaldus artikli 5 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament võtab teadmiseks eesistuja poolt 2012. aasta 19. detsembril COREPERi arutelude järgselt edastatud teabe liikmesriikide kavatsuse kohta võtta programmitöö ettevalmistusetapis võimalikult palju arvesse kõnealuse teabe edastamise aegses määruse eelnõus (millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätted) kajastatud põhimõtteid, mis puudutavad strateegilise kavandamise blokki, sealhulgas artiklis 5 sätestatud partnerluse põhimõtte eesmärki ja sisu.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.