Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Kõnealused meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, põllumajanduspoliitikastrateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Märkus: Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) komisjoni talituste töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (ingliskeelsed) tabelid on kättesaadavad põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebisaidil (http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_et.htm).

Igakuised maksed on juba tehtud netokulude (pärast tulude mahaarvamist) hüvitus, mis tehakse liikmesriikidele nende poolt esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel. Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse kõnealuste aruannete alusel. Maksed kinnitatakse lõplikult alles pärast seda, kui komisjon on neid kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „komisjon teeb igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul“. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval.

Automaatselt 2017. aastasse ülekantavad summad, mis on seotud liigendamata assigneeringutega, on 12,9 miljonit eurot.

Enamik EAGFi kulude assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud.

2016. eelarveaasta oli esimene aasta, mil kõiki kavasid rakendati 2013. aasta ÜPP reformi käigus otsustatud otsetoetuste reformitud struktuuri kohaselt. 2016. aasta eelarve selle peatüki kogumaksed olid 40 984,1 miljonit eurot. Kõnealused maksed hõlmavad finantsdistsipliini kohaldamisest tulenenud põllumajandustootjatele otsetoetuste hüvitamiseks makstud 395,4 miljonit eurot, mida rahastati 2015. aastast üle kantud 409,8 miljoni ulatuses (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.2.3). Tehtud maksete ülejääk (40 588,8 eurot) rahastati 38 950,6 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 1 638,2 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati põhitoetuskavas tekkinud kulude rahastamiseks. Heakskiidetud kasutamata assigneeringud olid kokku 495,1 miljonit eurot, mis moodustus heakskiidetud assigneeringute (38 950,6 miljonit eurot, mida kasutati liikmesriikide tehtud maksete hüvitamiseks) ja 2016. aasta eelarve algselt heakskiidetud assigneeringute (39 445,7 miljonit eurot) vahest. Neid heakskiidetud kasutamata assigneeringuid suurendati heakskiidetud assigneeringute ümberpaigutamisega EAGFi eelarve muudest osadest 52,8 miljoni euro ulatuses. 2016. aastal finantsdistsipliini käsitleva ettepanekuga kehtestatud kriisireservi kasutamata summa 441,6 miljonit eurot paigutati ümber eelarveartiklisse 05 03 09; nii et tegelikult kohaldatud finantsdistsipliinist tulenev summa 433,1 miljonit eurot oli võimalik üle kanda 2017. aastasse selle tagasimaksmiseks asjaomastele liikmesriikidele (vt punkt 3.2.2.3). 2016. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk (1 185,3 miljonit eurot) kanti üle 2017. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarve heakskiidetud eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused heakskiidetud eelarveassigneeringute ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest või sihtotstarbelise tulu ümberpaigutustega. Samuti paigutati otsetoetusega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tingitud kasutatavad assigneeringud ümber muudesse eelarvepunktidesse, et katta lisakulud vastavalt vajadusele. Eelkõige tehti ümberpaigutusi mitmest teisest otsetoetuskavast, et rahastada väikepõllumajandustootjate kava kohaseid kulusid, mille kohta 2016. aasta eelarves oli tehtud märge „p.m.“, sest kõnealuse kava vajadused ei olnud selles etapis veel selgunud.

2016. aasta eelarve selle peatüki kogumaksed olid 3 154,3 miljonit eurot ja neid rahastati 2 673 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 481,3 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati tehtud kulude rahastamiseks puu- ja köögiviljatootesektoris (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.1.2). 2016. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk oli 118,7 miljonit eurot ja see kanti üle 2017. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest. Turumeetmetega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tingitud kasutatavad assigneeringud paigutati ümber muudesse eelarvepunktidesse, et katta lisakulud vastavalt vajadusele.

3.2.2.1.Artikkel 05 03 01: Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringutest rahastatavad peamised kavad on ühtne pindalatoetuse kava (SAPS), põhitoetuskava (BPS), kliima ja keskkonna jaoks soodsate põllumajandustavade toetus, ümberjaotav toetus ja noorte põllumajandustootjate toetus. Maksed käesoleva artikli kõikide abikavade kohta on tehtud sõltumatult tootmisest, aga teatavatel tingimustel, nt nõuetele vastavuse põhimõtteid järgides. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste 2016. aasta eelarvevajadused oli 36 649,2 miljonit eurot, mille puhul eelarvepädevad institutsioonid, võttes eelnevalt arvesse kõnealuse sektori sihtotstarbelist tulu 2 380 miljonit eurot, kiitsid heaks assigneeringud 34 269,2 miljoni euro ulatuses. Käesoleva artikli kõigi kavadega seotud liikmesriikide tehtud kulud olid 35 204,1 miljonit eurot, mis ületas seega heakskiidetud assigneeringute summat 934,9 miljoni euro võrra. Viimati nimetatud deklareeritud kulude summa kaeti sihtotstarbelisest tulust. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetustega seotud liikmesriikide tehtud kulud moodustasid 96,1 % vajadustest, mis nendele kavadele olid ette nähtud 2016. aasta eelarves. Kõnealune alakasutamine oli osaliselt selle loogiline tagajärg, et osa mitme kava kuludest asendati artikli 05 03 02 kohase väikepõllumajandustootjate kava kuludega kooskõlas eespool nimetatud kava jaoks ettenähtud assigneeringute ümberpaigutamisega. Mitme kava puhul märgitud alakasutamine oli tingitud eelarve täitmise viivitusest mõnes liikmesriigis, kus mõne eelarverea kulud tekkisid veel pärast 2016. eelarveaasta lõppu.

3.2.2.2.Artikkel 05 03 02: Muud otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutati muude otsetoetuste rahastamiseks. Sellega on hõlmatud kavad, mille puhul võib toetus olla nõuetekohaselt määratletud tingimuste ja selge ajakava raames endiselt seotud tootmisega. 2013. aasta ÜPP reformi tulemusena lisati sellesse artiklisse uued kavad – vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja väikepõllumajandustootjate kava, kusjuures 2016. aasta mõned eelarveread hõlmasid vaid suhteliselt väikeseid jääkmakse, mis olid seotud lõppenud kavadega.

Komisjon hindas kõnealuse artikli puhul 2016. aastaks vajalike assigneeringute suuruseks 4 734,8 miljonit eurot. Liikmesriigid tegid kulusid 5 384,7 miljonit eurot, mis oli suurem summa kui eelarvesse kirjendatud assigneeringud.

3.2.2.3.Artikkel 05 03 09: Otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt finantsdistsipliini kohaldamisest

Eelarvepädevad institutsioonid ei ole käesoleva artikli jaoks assigneeringuid eraldanud. Käesolev artikkel võeti kasutusele selleks, et koguda kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringuid, mis hõlmasid eelkõige kasutamata kriisireservi assigneeringuid, et need üle kanda eelarveaastasse N+1, ning et rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini kalendriaastal N .

409,8 miljonist eurost, mille suhtes kohaldati 2015. eelarveaastal finantsdistsipliini ja mis kanti hüvitamiseks üle 2016. aasta eelarvesse, maksid liikmesriigid tagasi 395,4 miljonit eurot. 14,4 miljoni euro suurune vahe suunati tagasi 2016. aasta eelarvesse selle tagastamiseks liikmesriikidele järgmise eelarveaasta paranduseelarve kaudu.

3.2.2.4.Artikkel 05 03 10: Põllumajandussektori kriisireserv

Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Kriisireserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8. Kõnealuse reservi jaoks on ette nähtud iga-aastane summa 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 2016. eelarveaastaks oli ette nähtud kriisireservi summa jooksevhindades 441,6 miljonit eurot. 2016. eelarveaastal kriisireservi ei kasutatud.

2015. taotlusaasta jaoks arvutati finantsdistsipliin üksnes 441,6 miljoni euro suuruse kriisireservi moodustamiseks. Eelarveaasta lõpus paigutati 2015. taotlusaastal tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summale vastavad kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringud (võttes arvesse kriisireservi kasutamata summat) aga ümber eelarveartiklisse 05 03 09 järgmisesse eelarveaastasse ülekandmiseks, st 2016. kalendriaastal põllumajandustootjate puhul kohaldatud finantsdistsipliini hüvitamise rahastamiseks.

3.2.3.Peatükk 05 07: Põllumajanduskulude audit

3.2.3.1.Artikkel 05 07 01: Põllumajanduskulude kontroll

Käesolev artikkel hõlmab meetmeid, mida võetakse kohapealse kontrolli tugevdamiseks ja kontrollisüsteemide parandamiseks, et vähendada pettuse ja õigusnormide rikkumise riski, mis kahjustab ELi eelarvet. See hõlmab ka kulusid, et rahastada võimalikke raamatupidamisarvestuse ja vastavuse korrektsioone liikmesriikide kasuks.

3.2.3.2.Artikkel 05 07 02: Vaidluste lahendamine

Käesoleva artikli assigneeringud on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mille eest komisjon võib hakata vastutama tulenevalt kohtu otsusest, sealhulgas kahjunõuete ja intresside tasumine. 27. septembril 2012. aastal tegi Euroopa Kohus otsuse liidetud kohtuasjades C-113/10, C-147/10 ja C-234/10 (kohtuasi Jüllich-II). 2016. aasta eelarves nähti ette 29,5 miljonit eurot assigneeringuid, et kõnealuse otsuse kohaselt ettevõtjatele tasandusintressi maksta. Liikmesriigid tegid ja deklareerisid kõnealuste maksetega seoses kulusid ligikaudu 52,4 miljonit eurot. Seepärast paigutati 2016. aasta eelarve teistest punktidest ümber assigneeringuid 22,9 miljoni eurot.

4.EAGFI SIHTOTSTARBELISTE TULUDE RAKENDAMINE

2015. aastast 2016. aastasse tegelikult ülekantud sihtotstarbeline tulu oli 896,4 miljonit eurot, mida kasutati täielikult 2016. eelarveaasta kulude katteks kooskõlas finantsmääruse artikliga 14. Nagu nähtub 3-II lisast, kaeti kõnealuse summaga puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidega seotud kulud 199,8 miljonit eurot ja põhitoetuskavaga seotud kulud 696,6 miljonit eurot.

2016. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu kohta nähtub 3-I lisast, et 2 527,1 miljoni euro suurust tulu koguti järgmistest allikatest:

–vastavuse kontrolli menetluse kohased finantskorrektsioonid: 1 593,7 miljonit eurot,