EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.9.2022 COM(2022) 462 final 2022/0280(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 323 final} - {SWD(2022) 288 final} - {SWD(2022) 289 final} - {SWD(2022) 290 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühtne turg on üks ELi suurimaid väärtusi ning ELi majanduskasvu ja heaolu alustala. Hiljutised kriisid, nagu COVID-19 pandeemia või Venemaa sissetung Ukrainasse, on näidanud ühtse turu ja selle tarneahelate teatavat haavatavust ettenägematute häirete korral ning samal ajal seda, kui suurel määral Euroopa majandus ja kõik sellega seotud isikud hästi toimivast ühtsest turust sõltuvad. Tulevikus võivad lisaks geopoliitilisele ebastabiilsusele põhjustada muid, uusi hädaolukordi ka kliimamuutused ning neist tulenevad loodusõnnetused, elurikkuse kadumine ja ülemaailmne majanduslik ebastabiilsus. Sel põhjusel tuleb tagada ühtse turu toimimine hädaolukordades. Kriis võib avaldada ühtsele turule kahesugust mõju. Ühelt poolt võib kriisi tulemusel tekkida takistusi vabale liikumisele ühtsel turul, mis seega häirivad selle toimimist. Teiselt poolt võib kriis võimendada kriisi seisukohast oluliste kaupade ja teenuste nappust, kui ühtne turg on killustatud ega toimi. Selle tulemusel võib tarneahelates kiiresti tekkida häireid ning ettevõtjatel esineda probleeme kaupade ja teenuste hankimisel, tarnimisel või müümisel. Häireid tekib tarbijate juurdepääsus olulistele toodetele ja teenustele. Selliste häirete mõju süvendab veelgi teabe ja õiguskindluse puudumine. Lisaks kriisi põhjustatud otsestele sotsiaalsetele riskidele avaldab see kodanikele, eelkõige haavatavatele rühmadele suurt negatiivset majanduslikku mõju. Seepärast on ettepaneku eesmärk käsitleda kahte eraldiseisvat, kuid omavahel seotud probleemi: kaupade, teenuste ja isikute vaba liikumise takistused kriisi ajal ning kriisi seisukohast oluliste kaupade ja teenuste nappus. Tihedas koostöös kõikide liikmesriikidega ja teiste olemasolevate ELi kriisiohjevahenditega pakub ühtse turu hädaolukorra mehhanismi pakett nii tugevat paindlikku juhtimisstruktuuri kui ka sihtotstarbeliste meetmete paketti, et tagada ühtse turu sujuv toimimine mis tahes liiki tulevastes kriisides. Tõenäoliselt ei vajata kõiki käesolevas ettepanekus kirjeldatud vahendeid samaaegselt. Pigem on eesmärk EL tulevikuks ette valmistada ja anda talle vahendid, mis võivad asjaomases ühtset turgu tõsiselt mõjutavas kriisiolukorras vajalikuks osutuda. Euroopa Ülemkogu märkis oma 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldustes, et EL peaks võtma arvesse COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde ning tegelema ühtse turu allesjäänud killustatuse, tõkete ja nõrkustega hädaolukordadele reageerimisel. Tööstusstrateegia ajakohastamist käsitlevas teatises andis komisjon teada vahendist, millega tagatakse kriisi ajal nii inimeste, kaupade ja teenuste vaba liikumine kui ka suurem läbipaistvus ja ulatuslikum koordineerimine. See algatus on osa komisjoni 2022. aasta tööprogrammist. Euroopa Parlament väljendas heameelt komisjoni kava üle esitada ühtse turu hädaolukorra mehhanism ja kutsus komisjoni üles arendama seda õiguslikult siduva struktuurilise vahendina, et tagada isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine tulevaste kriiside korral. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Mitu ELi õigusakti sisaldab sätteid üldise kriisiohje kohta. Teisalt on teatavates ELi raamistikes ja hiljuti vastuvõetud komisjoni ettepanekutes kehtestatud sihipärasemad meetmed, milles keskendutakse kriisiohje mõnele aspektile või mis on asjakohased konkreetsete sektorite jaoks. Ühtse turu hädaolukorra mehhanismi kohaldamine ei piira nende sihtotstarbeliste kriisiohjevahendite sätteid, mida tuleb käsitada lex specialis’ena. Eelkõige on algatuse kohaldamisalast välja jäetud finantsteenused, ravimid, meditsiiniseadmed ja muud meditsiinivahendid ning toiduohutusega seotud tooted, sest nendes valdkondades on olemas sihtotstarbelised kriisi seisukohast olulised raamistikud. Koosmõju horisontaalsete kriisireageerimismehhanismidega Horisontaalsete kriisireageerimismehhanismide alla kuulub ka kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord (IPCR), . Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik kasutab kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevat ELi integreeritud korda selleks, et hõlbustada teabe jagamist ja liikmesriikidevahelist poliitilist koordineerimist keerulistele kriisidele reageerimisel. Kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevat ELi integreeritud korda kasutati esmakordselt 2015. aasta oktoobris, et tegeleda pagulas- ja rändekriisiga, ning see on olnud oluline vahend kriisidele reageerimise jälgimisel ja toetamisel, mille raames antakse aru COREPERile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule. Kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevat ELi integreeritud korda on kasutatud selleks, et viia ellu liidu vastusamme küberrünnakutest, loodusõnnetustest või hübriidohtudest põhjustatud suurtele kriisidele. Hiljuti on kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevat ELi integreeritud korda kasutatud ka pärast COVID-19 pandeemia algust ja Venemaa brutaalset agressiooni Ukraina vastu. Veel üks ELi mehhanism üldiseks kriisidele reageerimiseks on liidu elanikkonnakaitse mehhanism ja selle hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus. Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus on komisjoni keskne ööpäevaringselt toimiv keskus, mis tegeleb esmase hädaolukordadele reageerimisega, hädaolukordadele reageerimiseks vajalike strateegiliste varude hankimisega ELi tasandil (rescEU), katastroofiohu hindamisega, stsenaariumide koostamisega, õnnetustele vastupidavusega seotud eesmärkidega, looduslike ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohtudest üleeuroopalise ülevaate koostamisega ning muude ennetus- ja valmisolekumeetmetega, nagu väljaõpe ja õppused. Koosmõju horisontaalsete ühtse turu mehhanismidega Kui see on asjakohane ja vajalik, tuleks tagada ühtse turu hädaolukorra mehhanismi ja ühtse turu normide täitmise tagamise rakkerühma tegevuse koordineerimine. Eelkõige palub komisjon ühtse turu normide täitmise tagamise rakkerühmal arutada / läbi vaadata kindlakstehtud takistusi, mis oluliselt häirivad strateegiliste kaupade ja teenuste vaba liikumist. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Koosmõju kriisiohje konkreetsetele aspektidele suunatud meetmetega Eespool nimetatud horisontaalseid kriisireageerimismehhanisme täiendavad muud, sihipärasemad meetmed, milles keskendutakse ühtse turu sellistele konkreetsetele aspektidele nagu kaupade vaba liikumine, ühtsed ekspordieeskirjad või avalikud hanked. Üks selline raamistik on määrus (EÜ) nr 2679/98, millega luuakse reageerimismehhanism, mille abil kõrvaldada selliseid liikmesriikidele omistatavaid kaupade vaba liikumise takistusi, mis põhjustavad tõsiseid häireid ja nõuavad viivitamatuid meetmeid (nn maasikamäärus). Selle määrusega nähakse ette nii teatamismehhanism kui ka liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse süsteem. (Lisateavet on esitatud punktides 8.1 ja 8.2.) Ühiseid ekspordieeskirju käsitlev määrus võimaldab komisjonil nõuda teatavate tootekategooriate puhul ELi-välise ekspordi järelevalvet või ELi-välise ekspordi luba. Selle alusel kehtestas komisjon ekspordi järelevalve teatavate vaktsiinide ja nende tootmiseks kasutatavate toimeainete suhtes.

Muude majandusmeetmete hulka kuuluvad läbirääkimistega hankemenetlused ja komisjoni ajutised ühishanked liikmesriikide nimel. Koosmõju konkreetseid valdkondi käsitlevate kriisimeetmetega Teatavates ELi raamistikes on sätestatud suunatumad meetmed, milles keskendutakse teatavatele konkreetsetele kriisiohje aspektidele või mis käsitlevad ainult teatavaid konkreetseid sektoreid. Komisjoni teatises „Hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus“ tehakse järeldused COVID-19 pandeemiast ja varasematest kriisidest saadud õppetundide põhjal, et tõhustada koordineerimist ja kriisiohjet, sealhulgas valmisolekut. Selleks on kõnealuses erandolukorra plaanis esitatud peamised põhimõtted, mida tuleb järgida toiduainetega varustamise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks tulevaste kriiside korral. Erandolukorra plaani ja selles esitatud peamiste põhimõtete rakendamise tagamiseks lõi komisjon samaaegselt Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise mehhanismi (EFSCM) – liikmesriikide ja ELi-väliste riikide esindajatest ning toidutarneahelas osalevatest sidusrühmadest koosneva rühma, mille eesistuja on komisjon ning mille eesmärk on tugevdada koordineerimist ning vahetada andmeid ja tavasid. Esmakordselt tuldi mehhanismi raames kokku 2022. aasta märtsis, et arutada energia- ja sisendihindade tõusu mõju ning Venemaa Ukrainasse sissetungi tagajärgi toiduga kindlustatusele ja toiduainetega varustamisele. Muud foorumid, millega tagatakse toidusektoris läbipaistvus ja teabe liikumine, on turgude vaatlusrühmad ja kodanikuühiskonna dialoogirühmad. Komisjoni teatise „Transpordisektoris hädaolukorra lahendamise plaan“ eesmärk on tagada kriisiks valmisolek ja talitluspidevus transpordisektoris. Plaaniga koostati nn kriisikäsiraamat, mis sisaldab kümnest meetmest koosnevat paketti, mille eesmärk on leevendada kriisi korral selle negatiivset mõju transpordisektorile, reisijatele ja siseturule. Nende meetmete hulgas on ELi transpordialaste õigusaktide kohandamine kriisiolukordadega, transpordisektorile piisava toetuse tagamine, kaupade, teenuste ja inimeste vaba liikumise tagamine, transporditeabe jagamine, transpordisektori erandolukorra lahendamise testimine tegelikes olukordades jne. Määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise turukorralduse määrus), ja samaväärne määrus ühise turukorralduse kohta kalanduse valdkonnas loovad õigusliku aluse, et koguda liikmesriikidelt asjakohast teavet turu läbipaistvuse parandamiseks. Määrus (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond (EMKVFi määrus), annab õigusliku aluse toetada kalandus- ja vesiviljelussektorit märkimisväärseid turuhäireid põhjustavate erakordsete sündmuste korral. Määruses (EL) 2021/953, millega luuakse ELi digitaalne COVID-tõend, on kehtestatud ühine raamistik koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks, et hõlbustada ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal. Peale selle võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu konkreetsed soovitused, mis käsitlevad koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Samuti teatas komisjon 2020. aasta aruandes kodakondsuse kohta, et ta kavatseb vaadata läbi vaba liikumist käsitlevad 2009. aasta suunised, et parandada vaba liikumise õigust kasutavate ELi kodanike õiguskindlust ning tagada vaba liikumist käsitlevate õigusaktide tõhusam ja ühetaolisem kohaldamine kogu ELis. Läbivaadatud suunistes tuleks muu hulgas käsitleda piiravate meetmete kohaldamist vaba liikumise suhtes, eelkõige neid meetmeid, mis tulenevad rahvatervisega seotud probleemidest. Määrus (EL) 2022/123, mis käsitleb Euroopa Ravimiameti suuremat rolli ravimite ja meditsiiniseadmete alases kriisivalmiduses ja -ohjes, loob raamistiku selliste keskselt või riiklikult müügiloa saanud inimtervishoius kasutatavate ravimite võimaliku või tegeliku nappuse jälgimiseks ja leevendamiseks, mis on kriitilise tähtsusega teatava „rahvatervise hädaolukorraga“ või „ulatusliku sündmusega“ toimetulekuks. Komisjoni 16. septembri 2021. aasta otsusega loodi ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus, et tegutseda tervisealastele hädaolukordadele reageerimisel liidu tasandil koordineeritult, sealhulgas jälgida meditsiinivahenditega seotud vajadusi ning nende kiiret väljatöötamist, tootmist, hankimist ja õiglast jaotamist. Koosmõju pooleliolevate algatustega Samaaegselt on kriisile reageerimise ja kriisiks valmisoleku seisukohast olulisi aspekte käsitletud mitmes algatuses, mille kohta on hiljuti ettepanek esitatud ja mida praegu arutatakse. Nende algatuste kohaldamisala on piiratud: need käsitlevad konkreetset liiki kriisistsenaariume ja nende eesmärk ei ole luua üldist horisontaalset kriisiohjeraamistikku ega kehtestada liidu asjakohases valdkondlikus raamistikus erakorralisi menetlusi, millega reguleeritakse kaupade kavandamist, vastavushindamist, turule laskmist ja turujärelevalvet. Sel määral, mil need algatused sisaldavad valdkondlikku kriisireageerimise ja kriisivalmiduse raamistikku ja mil käesoleva algatuse raames käsitletavad valdkondlikud raamistikud, millega kehtestatakse liidu tasandil ühtlustatud eeskirjad kaupade kavandamise, vastavushindamise, turule laskmise ja turujärelevalve kohta, on maksimaalselt ühtlustavad raamistikud, ei kattu need ühegi käimasoleva algatusega. Üheski asjakohases käimasolevas algatuses ei ole sätestatud valdkondlikke erakorralisi menetlusi, mis tuleks lisada asjaomastesse ühtlustatud valdkondlikesse raamistikesse, millega reguleeritakse kaupade vaba liikumist. Komisjoni ettepanekuga määruse kohta, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (piiriüleste terviseohtude otsus), püütakse tugevdada ELi terviseohutuse raamistikku ning peamiste ELi asutuste rolli kriisideks valmisolekus ja neile reageerimises seoses tõsiste piiriüleste terviseohtudega. Kui määrus vastu võetakse, siis tugevdab see valmisoleku ja vastumeetmete planeerimist ning epidemioloogilist järelevalvet ja seiret, parandab andmete esitamist ja tugevdab ELi sekkumisi. Komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, loodi Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus. Komisjoni ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu määrust selliste meetmete raamistiku kohta, millega tagatakse kriisi korral oluliste meditsiinivahenditega varustatus liidu tasandi rahvatervisealases hädaolukorras, nähakse ette sellised kriisireageerimisvahendid nagu ühishanked, kohustuslikud teabenõuded ettevõtjatele nende tootmisvõimsuste kohta ja tootmisliinide ümberkorraldamine rahvatervisekriiside korral pärast rahvatervisealase hädaolukorra väljakuulutamist. ELi hädaolukorra väljakuulutamine käivitaks ulatuslikuma koordineerimise ning see võimaldaks välja arendada, varuda ja hankida kriisi seisukohast olulisi tooteid. Ettepanekus käsitletakse meditsiinivahendeid, mis on määratletud kui inimtervishoius kasutatavad ravimid, meditsiiniseadmed ning muud kaubad või teenused, mis on vajalikud tõsiseks piiriüleseks terviseohuks valmisoleku ja sellele reageerimise jaoks. Kiibimäärust käsitleva komisjoni ettepaneku eesmärk on tugevdada Euroopa pooljuhiökosüsteemi. Selle strateegia üks oluline sammas on pooljuhtide nappuse koordineeritud jälgimise ja neile reageerimise mehhanismi loomine, selleks et sihtotstarbeliste hädaabimeetmete kaudu ning koostöös liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega võimalikke tulevasi häireid tarneahelas ette näha ja neile kiiresti reageerida. Kavandatud mehhanism käsitleb konkreetselt võimalikku kriisi pooljuhtide valdkonnas ja kriisietapi kehtestamise korral kohaldatakse seda ainult sellele sektorile. Komisjoni ettepanekuga andmemääruse kohta võimaldatakse avaliku sektori asutustel pääseda juurde erasektori valduses olevatele andmetele, mida nad vajavad erakorralises olukorras, eelkõige selleks, et täita oma õiguslikke volitusi, juhul kui andmed ei ole muul viisil kättesaadavad, või üldises hädaolukorras (see tähendab erakorralises olukorras, mis mõjutab negatiivselt liidu, liikmesriigi või selle osa elanikkonda ning millega kaasneb oht, et see võib tõsiselt ja püsivalt kahjustada elutingimusi või majanduslikku stabiilsust või oluliselt halvendada majanduslikke varasid liidus või ühes või mitmes asjaomases liikmesriigis). Schengeni piirieeskirjade muutmist käsitleva komisjoni ettepaneku eesmärk on tagada sisepiiril ühtne reageerimine ohuolukordades, mis mõjutavad enamikku liikmesriike. Kavandatud muudatusega kehtestatakse ka menetluslikud tagatised sisepiirikontrolli ühepoolse taaskehtestamise korral ning nähakse ette leevendusmeetmete ja konkreetsete kaitsemeetmete kohaldamine piiriüleste piirkondade suhtes juhtudel, kui sisepiirikontroll taaskehtestatakse. Nagu ilmnes COVID-19 pandeemia jooksul, mõjutab selline kontroll eeskätt neid inimesi, kes ületavad piiri oma igapäevase elu osana (töö, haridus, tervishoid, perekonna külastamine). Ettepanekuga edendatakse sisejulgeolekut või avalikku korda ähvardavate tuvastatud ohtudega toimetulemiseks sisepiiri kontrollimise asemel teatavate tingimuste korral tulemuslike alternatiivsete meetmete ulatuslikumat kasutamist, näiteks suuremat kontrolli piirialadel politsei või muude ametiasutuste poolt. Samuti antakse ettepanekuga nõukogule võimalus võtta kiiresti vastu siduvad normid, millega kehtestatakse rahvatervist ähvardava ohu korral kolmandate riikide kodanikele ajutised reisipiirangud välispiiril. Ettepanekus selgitatakse ka seda, milliseid meetmeid liikmesriigid saavad võtta, et tõhusalt hallata ELi välispiiri olukorras, kus kolmandad riigid kasutavad rändajaid välispiiril ära poliitilistel eesmärkidel. 2020. aasta detsembris võttis komisjon vastu ettepaneku kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitleva direktiivi kohta, mille eesmärk on suurendada selliste üksuste vastupidavusvõimet, mis osutavad ELis elutähtsa ühiskondliku funktsiooni või tähtsa majandustegevuse säilitamiseks olulisi teenuseid. Kõnealuse algatusega püütakse luua terviklik raamistik liikmesriikide toetamiseks selle tagamisel, et elutähtsaid teenuseid osutavad kriitilise tähtsusega üksused suudaksid selliseid olulisi intsidente nagu looduslikke ohte, õnnetusi või terrorismi ennetada, nende eest kaitsta, neile reageerida ja vastu panna, neid leevendada, nendega toime tulla ja kohaneda ning neist taastuda. Direktiivis käsitletakse ühteteistkümmet olulist sektorit, sealhulgas energiat, transporti, pangandust ja tervishoidu.

18. mai 2022. aasta ühisteatises „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“ tehti kindlaks mitu küsimust, mida tuleb liikmesriikide tulevaste kaitsevaldkonna hankevajaduste raames käsitleda, sealhulgas ELi kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (samuti ülemaailmse kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi) suutlikkus, ning tehti ettepanek mitme meetme kohta. Üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ läbivaatamise raames kavatseb komisjon uurida seda, kas ja mil määral või milliste vahenditega saaks tootmisküsimusi, mida on käsitletud koondnormides mitmesuguste ühtlustatud süsteemidega hõlmatud kaupade kohta, käsitleda ühtlustamata kaupade konkreetses kontekstis. Kooskõla ELi välistegevusega Euroopa välisteenistus aitab kõrgel esindajal tema tegevuses komisjoni asepresidendina koordineerida liidu välistegevust komisjoniga. Kõrge esindaja alluvuses tegutsevad liidu delegatsioonid täidavad oma ülesandeid liidu välisesindajatena ja pakuvad vajaduse korral abi välisdialoogides. Kooskõla muude vahenditega Tehnilise toe instrumendi kaudu, mis sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/240, saab komisjon aidata liikmesriikidel kavandada ja rakendada reforme, mille abil looduslike ja inimtegevusest tingitud kriiside mõju ühtsele turule prognoosida, selleks valmistuda ja sellele reageerida. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklitel 91 ja 114, kusjuures artikkel 91 on transporditavaid surveseadmeid käsitleva direktiivi 2010/35/EL algne õiguslik alus ning artikkel 114 on ülejäänud 13 valdkondliku raamistiku algne õiguslik alus. Need 13 valdkondlikku raamistikku on järgmised: direktiiv 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta, direktiiv 2006/42/EL masinate kohta, direktiiv 2013/29/EL pürotehniliste toodete kohta, direktiiv 2014/28/EL tsiviilotstarbeliste lõhkematerjalide kohta, direktiiv 2014/29/EL lihtsate surveanumate kohta, direktiiv 2014/30/EL elektromagnetilise ühilduvuse kohta, direktiiv 2014/31/EL mitteautomaatsete kaalude kohta, direktiiv 2014/32/EL mõõtevahendite kohta, direktiiv 2014/33/EL liftide kohta, direktiiv 2014/34/EL plahvatusohtliku keskkonna seadmete kohta (ATEX), direktiiv 2014/35/EL madalpingeseadmete kohta, direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete kohta ja direktiiv 2014/68/EL surveseadmete kohta. ELi valdkondlikud raamistikud, mida käesolevas ettepanekus vaadeldakse, kuuluvad nn ühtlustatud toodete raamistike hulka. Nendele valdkondlikele raamistikele on ühine see, et nendega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad selliste toodete kavandamise, tootmise, vastavushindamise ja turulelaskmise kohta. Sisuliselt kehtestatakse nende valdkondlike raamistikega iga vastava sektori/tootekategooria jaoks olulised ohutusnõuded, millele tooted peaksid vastama, ning menetlused, kuidas vastavust nendele nõuetele hinnata. Nende eeskirjadega on ette nähtud täielik ühtlustamine ja seetõttu ei saa liikmesriigid neist eeskirjadest kõrvale kalduda isegi hädaolukorras, välja arvatud juhul, kui vastavas raamistikus on selline võimalus ette nähtud. Nende raamistike teine ühine tunnus on see, et need on enam-vähem kooskõlas üldpõhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta, milles on sätestatud erisätted toodete turustamise tingimusi ühtlustavate ühenduse õigusaktide koostamiseks. Muud ELi ühtlustatud raamistikud, mis järgivad sama lähenemisviisi, näiteks meditsiiniseadmete määrus (EL) 2017/745 ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete määrus (EL) 2017/746, sisaldavad juba sätteid, mis võimaldavad liikmesriikidel teatavatel juhtudel ühtlustatud menetlustest erandeid teha. Seepärast ei ole neid raamistikke vaja muuta. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepaneku eesmärk on muuta mitmes ELi valdkondlikus raamistikus sätestatud ühtlustatud eeskirju. Need raamistikud ei anna liikmesriikidele võimalust võtta vastu kriisireageerimismeetmeid, mis kalduvad ühtlustatud eeskirjadest kõrvale. Võttes arvesse, et direktiivid, mida käesoleva ettepanekuga soovitakse muuta, on maksimaalse ühtlustamise raamistikud, saab selliseid muudatusi teha üksnes ELi tasandil. •Proportsionaalsus Ühtsel turul on majandustegevus äärmiselt integreeritud. Üha levinum on eri liikmesriikides asuvate ja oma vaba liikumise õigust kasutavate ettevõtjate, teenuseosutajate, klientide, tarbijate ja töötajate omavaheline lävimine. Varasematest kriisidest saadud kogemused näitavad, et tootmisvõimsuse jagunemine ELis on sageli ebaühtlane (näiteks paiknevad teatavate toodete tootmisliinid valdavalt üksikutes liikmesriikides). Samaaegselt võib kriisi korral olla ELi territooriumil ebaühtlane ka nõudlus kriisi seisukohast oluliste kaupade või teenuste järele. Eesmärki tagada ühtse turu sujuv ja häireteta toimimine ei ole võimalik saavutada liikmesriikide ühepoolsete meetmetega. Pealegi kui liikmesriikide individuaalselt võetud meetmetega võib olla võimalik kriisist tingitud häiretega riigi tasandil teataval määral toime tulla, siis tegelikult need tõenäoliselt süvendavad veelgi asjaomast kriisi üle ELi, lisades täiendavaid vaba liikumise takistusi ja/või tekitades lisasurvet toodetele, mida juba niigi napib. •Vahendi valik Ettepaneku eesmärk on muuta 14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi. Paralleelsuse põhimõtte järgimiseks esitatakse ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekuna, millega muudetakse direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Kehtetuks tunnistatakse määrus (EÜ) nr 2679/98, millega luuakse reageerimismehhanism, mille abil kõrvaldada selliseid liikmesriikidele omistatavaid kaupade vaba liikumise takistusi, mis põhjustavad tõsiseid häireid ja nõuavad viivitamatuid meetmeid (nn maasikamäärus). Vastavalt määruse hindamisele, mis viidi lõpule 2019. aasta oktoobris ja mida toetas välisuuring, kasutatakse seda mehhanismi harva ja sellekohane teabevahetussüsteem ei ole piisav, sest see on liiga aeglane ja aegunud. •Konsulteerimine sidusrühmadega Nagu on kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu 2. lisas, toimus sidusrühmadega konsulteerimine 2021. aasta oktoobrist 2022. aasta maini. Konsulteerimistegevuse hulka kuulusid portaalis „Avaldage arvamust!“ avaldatud tagasisidekorje, mis oli avatud 13. aprillist kuni 11. maini 2022, avalik konsultatsioon, mis avaldati samas portaalis samaks ajavahemikuks küsimustiku kujul, 6. mail 2022 korraldatud sidusrühmade seminar, mais 2022 läbiviidud liikmesriikide uuring ning sihtkonsultatsioonid, mis viidi läbi liikmesriikide ja konkreetsete sidusrühmadega korraldatud kohtumiste teel. Üldjuhul sidusrühmad nõustuvad vajadusega tagada kriisi ajal nii vaba liikumine kui ka suurem läbipaistvus ja koordineerimine. Enamik sidusrühmade kirjeldatud kogemusi pärines COVID-19 kriisist. Mis puudutab kriisi seisukohast oluliste kaupade kättesaadavuse tagamist, siis avaldasid liikmesriigid toetust sellistele meetmetele nagu avalike hangete koordineerimine, kiirendatud vastavushindamine ja tõhusam turujärelevalve. Mitu liikmesriiki väljendasid muret selle üle, et lisatakse laiaulatuslikke kriisivalmidusmeetmeid olukorras, kus kriis ei ähvarda, täpsustamata seejuures tarneahelaid, millele need on suunatud. Mõned ärivaldkonna sidusrühmad väljendasid küll muret ettevõtjatele suunatud kohustuslike meetmete üle, kuid teised avaldasid toetust suuremale koordineerimisele ja läbipaistvusele, töötajate vaba liikumist tagavatele meetmetele, liikmesriikide meetmete kiirele teatavaks tegemisele, Euroopa standardite koostamise ja avaldamise kiirmenetlustele, ELi ja liikmesriikide ühtsetele teabepunktidele ning ekspertidele mõeldud hädaolukorra õppustele. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Mõjuhinnangu koostamisel kasutati muu hulgas järgmisi tõendeid ja andmeid: –Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni taotlusel läbiviidud uuring „The impact of COVID-19 on the Internal Market“ (COVID-19 mõju siseturule); –määruse (EÜ) nr 2679/98 (nn maasikamääruse) hindamine ja seda toetav välisuuring; –uue õigusraamistiku hindamine; –asjakohane teave ja/või asjakohased tõendid, mis koguti ELi olemasolevate või kavandatavate kriisireageerimisalgatuste ja -mehhanismide koostamise kontekstis, sealhulgas konsulteerimistegevuse või mõjuhinnangute kaudu (näiteks andmemäärus, ühtse turu teabevahend, ELi terviseohutuse raamistik, Schengeni piirieeskirjad, hädaolukorrakava kriisi ajal toiduainetega varustamise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord, transpordisektori hädaolukorra lahendamise plaan, ELi digitaalse COVID-tõendi määrus ning nõukogu soovitus (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, ja selle kohandused); –akadeemilised uuringud ja akadeemiline kirjandus varasemate kriiside mõju kohta ühtsele turule, samuti asjaomaste sidusrühmade koostatud olemasolevad seisukohad ja muud dokumendid; –ajakirjandusartiklid ja pressimaterjalid. Lisaks tugineti mõjuhinnangus konsulteerimistegevuse käigus saadud teabele, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud mõjuhinnangu 2. lisas esitatud kokkuvõtlikus aruandes. Aruande tõendusbaas on väga piiratud, sest tagasiside andmise kutsele ja avalikule konsultatsioonile esitati suhteliselt vähe vastuseid ning puudus toetav uuring. Selle olukorra parandamiseks korraldas komisjon 6. mail 2022 sidusrühmade seminari, kus osales arvukalt sidusrühmi, ning viis läbi mitu sihtkonsultatsiooni, eeskätt liikmesriikide ja sidusrühmadega. •Mõjuhinnang Kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga koostas komisjon mõjuhinnangu. Mõjuhinnangus hinnati kolme poliitikavarianti, millega luuakse juhtimisorgan ning erandolukorra plaanimise, valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi raamistikud. Nii ühtse turu valvsusrežiim kui ka ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtestatakse konkreetsete kriteeriumide ja käivitamismehhanismide põhjal. Mõned paketti kuuluvad meetmed vajavad täiendavat aktiveerimist. Probleemide algpõhjuste ja asjaomastes valdkondlikes õigusaktides esinevate lünkade analüüsi põhjal määrati kindlaks kaheksa meetmete jaotist, rühmitades meetmed gruppidesse, mida eri aegadel kohaldatakse (alati, valvsusrežiimis ja hädaolukorrarežiimis). Iga jaotise puhul analüüsiti kolme poliitilist lähenemisviisi alates muudest kui seadusandlikest meetmetest (1. lähenemisviis) kuni hübriidlahenduse (2. lähenemisviis) ja terviklikuma õigusraamistikuni (3. lähenemisviis). Selle analüüsi põhjal jäeti iga jaotise puhul alles mõned või kõik lähenemisviisid ja ühendati need kolmeks realistlikuks poliitikavariandiks, mis kajastavad poliitilise ambitsiooni ja sidusrühmade toetuse erinevaid tasemeid. Režiim Jaotis Poliitikavariant 1 LÄBIPAISTVUS Poliitikavariant 2 KOOSTÖÖ Poliitikavariant 3 SOLIDAARSUS Alati 1. Juhtimine, koordineerimine ja koostöö 2. lähenemisviis Ametlik nõuanderühm kui tehnilise tasandi foorum ja liikmesriikide kohustus jagada nõuanderühmas teavet, kui kriisi prognoositakse ja kriisi jooksul. Alati 2. Kriisiga seotud erandolukorra plaanimine 2. lähenemisviis Soovitus liikmesriikidele riskihindamise, väljaõppe, õppuste ja kriisireageerimismeetmete kogumi kohta. 3. lähenemisviis – Soovitus liikmesriikidele riskihindamise ja kriisireageerimismeetmete kogumi kohta; – komisjoni kohustus hinnata riske liidu tasandil; – liikmesriikide kohustus anda oma asjaomastele kriisi ohjamisega tegelevatele töötajatele korrapäraselt väljaõpet. Valvsusrežiim 3. Ühtse turu valvsusmeetmed 2. lähenemisviis – Soovitus liikmesriikidele kindlaksmääratud strateegilisi tarneahelaid käsitleva teabe kogumise kohta; – soovitus liikmesriikidele strateegilise tähtsusega kaupade strateegiliste reservide loomise kohta. 3. lähenemisviis – Liikmesriikide kohustus koguda kindlaksmääratud strateegilisi tarneahelaid käsitlevat teavet; – komisjoni kohustus koostada strateegiliste reservide sihtmäärade loetelu ja seda regulaarselt ajakohastada; – liikmesriikide kohustus luua valitud strateegilise tähtsusega kaupade strateegilised reservid, kui liikmesriigi strateegilised reservid on sihtmääradest oluliselt väiksemad. Hädaolukorrarežiim 4. Peamised põhimõtted ja toetusmeetmed hädaolukorras vaba liikumise soodustamiseks 2. lähenemisviis Kriisi seisukohast oluliste kaupade ja teenuste vaba liikumise peamiste põhimõtete tugevdamine siduvates normides, kui see on tõhusa kriisiohje seisukohast asjakohane. Hädaolukorrarežiim 5. Läbipaistvus ja haldusabi hädaolukorras 3. lähenemisviis Siduv terviklik kiire teavitamise mehhanism, vastastikune kiirläbivaatamine ja võimalus kuulutada teatatud meetmed ELi õigusega vastuolus olevaks; kontaktpunktid ja elektrooniline platvorm. Hädaolukorrarežiim 6. Kriisi seisukohast oluliste toodete turule laskmise kiirendamine hädaolukorras 2. lähenemisviis Kehtivate ühtse turu ühtlustamisõigusaktide sihtotstarbelised muudatused: kriisi seisukohast oluliste toodete kiirem turule laskmine; komisjon saab vastu võtta tehnilisi kirjeldusi; liikmesriigid prioriseerivad kriisi seisukohast oluliste toodete turujärelevalvet. Hädaolukorrarežiim 7. Avalikud hanked hädaolukorras 2. lähenemisviis Uued sätted ühishangete/ühisostude kohta, mida komisjon teeb mõne või kõikide liikmesriikide nimel. Hädaolukorrarežiim 8. Kriisi seisukohast olulisi tarneahelaid mõjutavad meetmed hädaolukorrarežiimis 1. lähenemisviis Juhised tootmisvõimsuse suurendamise, loaandmismenetluste kiirendamise, kriisi seisukohast oluliste kaupade tellimuste vastuvõtmise ja eelisjärjekorras täitmise kohta. Soovitused ettevõtjatele kriisi seisukohast olulise teabe jagamise kohta. 2. lähenemisviis Soovitused liikmesriikidele varutud toodete jagamise kohta, loaandmismenetluste kiirendamise kohta, ettevõtjate õhutamise kohta tellimusi vastu võtma ja eelisjärjekorras täitma. Liikmesriikidele volituste andmine kohustada ettevõtjaid suurendama tootmisvõimsust ja esitada ettevõtjatele siduvaid teabenõudeid. 3. lähenemisviis Liikmesriikide kohustused jagada eelnevalt varutud tooteid, kiirendada loaandmismenetlusi. Ettevõtjate kohustused tellimusi vastu võtta ja eelisjärjekorras täita, suurendada tootmisvõimsust ja esitada kriisi seisukohast olulist teavet. Mõjuhinnangus ei esitatud eelistatud poliitikavarianti, vaid jäeti võimalus valida variandid poliitilise otsusega. Seadusandlikus ettepanekus valitud meetmed vastavad kõikide jaotiste puhul (v.a 8. jaotis) poliitikavariandile 3. 8. jaotise puhul valiti poliitikavariandi 1 (tootmise suurendamine), poliitikavariandi 2 (varutud toodete jagamine ja loaandmismenetluste kiirendamine) ja poliitikavariandi 3 (ettevõtjate kohustus tellimusi vastu võtta ja eelisjärjekorras täita ning esitada kriisi seisukohast olulist teavet) kombinatsioon. 15. juunil 2022 esitas komisjon mõjuhinnangu õiguskontrollikomiteele. Õiguskontrollikomitee andis negatiivse hinnangu, märkides eelkõige ära 1) vajaduse esitada ette nähtud ühtse turu hädaolukorra kohta selget ja üksikasjalikku teavet, sealhulgas määratluse ning sellise olukorra kehtestamise ja lõpetamise kriteeriumid ja otsustusmehhanismid ning selle kehtivusajal rakendatavad meetmed, 2) vajaduse esitada põhjalik hinnang poliitikavariantide mõju kohta ning 3) vajaduse esitada lisaks poliitilistele lähenemisviisidele asjaomaste poliitikavariantide alternatiivseid kombinatsioone ja siduda võrdlus mõju analüüsiga. Nende järelduste järgimiseks esitas komisjon ühtse turu hädaolukorra selge määratluse, täpsustas kriteeriumid ja otsustusmehhanismid, selgitas ühtse turu hädaolukorra mehhanismi kolme toimimisrežiimi ning täpsustas, millised ühtse turu hädaolukorra meetmete jaotised millise režiimi alusel aktiveeritakse. Peale selle laiendas komisjon mõjuhindamist selliselt, et see hõlmas enamaid mõjuliike, see tähendab majanduslikku mõju peamistele sidusrühmadele (ettevõtjad, liikmesriigid ja komisjon), mõju VKEdele, mõju konkurentsivõimele, konkurentsile ja rahvusvahelisele kaubandusele, ning eristas selle, milline mõju avalduks koheselt ja millist mõju oleks oodata valvsus- ja hädaolukorrarežiimi alusel. Lisaks määrati mõjuhinnangus teatavate jaotiste puhul kasutatavate eri lähenemisviiside kombinatsiooni põhjal kindlaks kolm alternatiivset poliitikavarianti, esitati hinnang nende variantide mõju kohta ning laiendati variantide võrdlust selliselt, et see hõlmas ka proportsionaalsust ja subsidiaarsust.

29. juulil 2022 esitas komisjon läbivaadatud mõjuhinnangu õiguskontrollikomiteele. Seejärel esitas õiguskontrollikomitee positiivse arvamuse märkustega. Märkused käsitlesid vajadust täiendavalt uurida ühtse turu toimimist mõjutada võivate kriiside eri liike, selgemalt kirjeldada koosmõju ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 alusel võetud võimalike meetmetega ning teatavaid kavandatud meetmeid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse seisukohast piisavalt põhjendada. Nende märkuste järgimiseks lisati potentsiaalsete tulevaste kriiside mõju kirjeldused, selgitati paremini koosmõju ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaste võimalike meetmetega ning lisati üksikasjalikumat teavet hädaolukorrarežiimi alusel ette nähtud kohustuslike meetmete kohta. Lisateavet selle kohta, kuidas on õiguskontrollikomitee soovitusi mõjuhinnangu aruandes kajastatud, on esitatud mõjuhinnangu 1. lisa punktis 3. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kooskõlas komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga (REFIT) peaksid kõik algatused, mille eesmärk on muuta kehtivaid ELi õigusakte, olema suunatud lihtsustamisele ja seatud poliitikaeesmärkide tõhusamale täitmisele (see tähendab tarbetute regulatiivsete kulude vähendamisele). Ühtse turu hädaolukorra mehhanismi pakett tervikuna näeb ühtse turu hädaolukorraga toimetulekuks ette täävahendid, mis koosnevad nii igal ajal kohaldatavate meetmete kogumist kui ka teatavatest meetmetest, mida kohaldatakse valvsus- või hädaolukorrarežiimis ja mis tuleb eraldi aktiveerida. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette erakorralised menetlused vastavushindamiseks, turulelaskmiseks, ühtsete tootekirjelduste vastuvõtmiseks ja turujärelevalveks. Ettevõtjate ja kodanike jaoks ei kaasne halduskulusid, mis kohalduksid viivitamata ja ühtse turu tavapärase toimimise ajal. Meetmete puhul, mis kuuluvad üldisesse ühtse turu hädaolukorra mehhanismi paketti ja võivad VKEde jaoks kaasa tuua suure mõju ja võimalikud kulud, eelkõige selliste meetmete puhul nagu kohustuslikud teabenõuded ning tootmise suurendamise ja prioriteetsete tellimuste vastuvõtmise nõuded, analüüsib ja hindab komisjon nende täiendava aktiveerimise ajal konkreetselt nende mõju ja proportsionaalsust, eeskätt nende mõju VKEdele. Kõnealune hindamine on osa nende erimeetmete täiendavast aktiveerimisest komisjoni rakendusakti teel (lisaks üldisele hädaolukorrarežiimi kehtestamisele). Sõltuvalt kriisi laadist ning asjaomastest strateegilistest tarneahelatest ja kriisi seisukohast olulistest toodetest pakutakse VKEdele erikokkuleppeid. Kuigi mikroettevõtjaid ei ole võimalik selliste meetmete nagu kohustuslike teabenõuete kohaldamisalast täielikult välja jätta, sest sellised ettevõtjad võivad omada kriisi olukorras kriitilise tähtsusega ainulaadset oskusteavet või ainulaadseid patente, sisaldavad erikokkulepped uuringute lihtsustatud ülesehitust, vähem koormavaid aruandlusnõudeid ja pikemaid vastamistähtaegu sel määral, mil see on konkreetse kriisiga seonduvat pakilisust arvestades võimalik. Ühtse turu hädaolukorra mehhanismi üldise paketi tulemusena tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2679/98, millega luuakse reageerimismehhanism, mille abil kõrvaldada selliseid liikmesriikidele omistatavaid kaupade vaba liikumise takistusi, mis põhjustavad tõsiseid häireid ja nõuavad viivitamatuid meetmeid (nn maasikamäärus). Selle tulemusel muutub õigusraamistik lihtsamaks. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta kodanike või ettevõtjate põhiõiguste kasutamist. 4.MÕJU EELARVELE Käesolevas õigusaktis sisalduvad meetmed on ette nähtud sihitud muudatuste tegemiseks olemasolevatesse tooteõigusaktidesse. Selle rakendamise ja kohaldamise eest vastutavad liikmesriigid. Seega ei mõjuta see liidu eelarvet. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Käesolevasse ettepanekusse ei ole lisatud konkreetset järelevalvemehhanismi. Konkreetsed seirenõuded sisalduvad juba ELi valdkondlikes raamistikes, mida käesoleva ettepanekuga muudetakse, ning muudatused ei mõjuta olemasolevat järelevalve-, hindamis- ja aruandluskorda. •Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ja peaks seetõttu laienema EMP-le. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Muudatusettepanekud, mida käesoleva ettepanekuga soovitakse sisse viia, hõlmavad järgmisi aspekte: 1)kriisi seisukohast oluliseks tunnistatud toodete vastavushindamise prioriseerimine teavitatud asutuste poolt; 2)riiklike pädevate asutuste võimalus anda ajutisi lube kriisi seisukohast olulistele toodetele, mis ei ole läbinud standardset vastavushindamismenetlust, tingimusel et tooted vastavad kõigile kohaldatavatele olulistele nõuetele ja et luba piirdub ühtse turu hädaolukorra kestusega ja loa andnud liikmesriigi territooriumiga;

3)tootjate võimalus tugineda hädaolukorras asjakohastele rahvusvahelistele ja riiklikele standarditele, kui harmoneeritud standardid puuduvad ja alternatiivsed standardid tagavad samaväärse ohutustaseme; 4)komisjoni võimalus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu vabatahtlikke või kohustuslikke ühiseid tehnilisi kirjeldusi kriisi seisukohast oluliste toodete kohta; 5)kriisi seisukohast oluliste kaupade turujärelevalvetoimingute eelistähtsustamine.



2022/0280 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91 ja 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: 1) [Lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] eesmärk on kriisi ajal tagada ühtse turu tavapärane toimimine, sealhulgas kaupade, teenuste ja isikute vaba liikumine, ning kriisi seisukohast oluliste kaupade ja teenuste ning strateegilise tähtsusega kaupade ja teenuste kättesaadavus kodanikele, ettevõtjatele ja ametiasutustele. 2)[Lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] kehtestatud raamistikus on sätestatud meetmed, mida tuleks rakendada ühtselt, läbipaistvalt, tõhusalt, proportsionaalselt ja õigel ajal, et ennetada, leevendada ja minimeerida mõju, mida kriis võib ühtse turu toimimisele avaldada. 3) [Lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] on sätestatud mitmeastmeline mehhanism, mis koosneb erandolukorra plaanimisest, valvsusrežiimist ja ühtse turu hädaolukorrarežiimist.

4) [Lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] on kehtestatud eeskirjad, mille eesmärk on kaitsta kaupade, teenuste ja isikute vaba liikumist ühtsel turul ning tagada selliste kaupade ja teenuste kättesaadavus, mis on eriti olulised ka kriisi ajal. [Lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] kehtib nii kaupade kui ka teenuste suhtes. 5)Selliste meetmete täiendamiseks, kooskõla tagamiseks ja nende tulemuslikkuse suurendamiseks on asjakohane tagada, et [lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] osutatud kriisi seisukohast olulised kaubad saaks kiiresti liidu turule lasta, et aidata kaasa häirete kõrvaldamisele ja leevendamisele. 6)Mitmes ELi valdkondlikus õigusaktis on sätestatud ühtlustatud eeskirjad teatavate toodete projekteerimise, tootmise, vastavushindamise ja turule laskmise kohta. Selliste õigusaktide hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL. Lisaks põhineb enamik neist õigusaktidest tehnilise ühtlustamise uue lähenemisviisi põhimõtetel ning on kooskõlas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 768/2008/EÜ kehtestatud erisätetega. 7)Otsuses nr 768/2008/EÜ kehtestatud erisätetes ega ELi uutes valdkondlikes ühtlustamisõigusaktides sätestatud erisätetes ei ole ette nähtud menetlusi, mis on mõeldud kohaldamiseks kriisiolukorras. On asjakohane teha kõnealustesse direktiividesse sihipäraseid kohandusi, mille eesmärk on reageerida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud ja kõnealuste direktiividega hõlmatud tooteid mõjutavate kriiside mõjule. 8)Varasematest ühtset turgu mõjutavatest kriisidest saadud kogemused on näidanud, et valdkondlikes õigusaktides sätestatud menetlused ei ole mõeldud kriisireageerimisstsenaariumide vajaduste rahuldamiseks ega paku vajalikku regulatiivset paindlikkust. Seepärast on asjakohane sätestada selliste kriisireageerimismenetluste õiguslik alus, mis täiendaksid [lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele] alusel vastu võetud meetmeid. 9)Selleks et vältida häirete võimalikku mõju ühtsele turule ja tagada kriisi seisukohast oluliste kaupade kiire turulelaskmine, on asjakohane sätestada, et vastavushindamisasutused peaksid eelisjärjekorras menetlema nende toodete vastavushindamise taotlusi, mitte menetluses olevaid taotlusi toodete kohta, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 10)Selleks tuleks direktiivides 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL sätestada hädaolukorra menetlused. Neid menetlusi peaks saama kohaldada üksnes pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamist ja ainult siis, kui nende direktiividega hõlmatud konkreetne kaup on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kooskõlas [lisada viide ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusele]. 11)Kui häired võivad mõjutada vastavushindamisasutusi või kui suutlikkus testida selliseid kriisi seisukohast olulisi tooteid ei ole piisav, on asjakohane anda riiklikele pädevatele asutustele võimalus erandkorras ja ajutiselt lubada turule lasta tooteid, mis ei ole läbinud vastavates ELi valdkondlikes õigusaktides nõutavaid tavapäraseid vastavushindamismenetlusi. 12)Nende direktiivide kohaldamisalasse kuuluvate ja kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud kaupade puhul peaks riiklikel pädevatel asutustel olema ühtse turu hädaolukorra ajal võimalik teha erand kõnealustes direktiivides sätestatud vastavushindamismenetluste läbiviimise kohustusest juhtudel, kui teavitatud asutuse kaasamine on kohustuslik, ja neil peaks olema võimalik anda lube kõnealustele toodetele, tingimusel et need vastavad kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele. Vastavust nendele sisulistele nõuetele saab tõendada mitmesuguste vahenditega, mis võivad hõlmata luba taotlenud tootja esitatud näidiste testimist riiklike asutuste poolt. Riikliku pädeva asutuse väljastatud loas tuleks selgelt kirjeldada konkreetseid menetlusi, mida järgiti nõuetele vastavuse tõendamiseks, ja nende tulemusi. 13)Kui ühtse turu hädaolukord toob kaasa hüppeliselt kasvanud nõudluse teatavate toodete järele ja selleks, et toetada ettevõtjate jõupingutusi sellise nõudluse rahuldamiseks, on asjakohane esitada tehnilised viited, mida tootjad võivad kasutada selleks, et projekteerida ja toota kriisi seisukohast olulisi tooteid, mis vastavad kohaldatavatele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. 14)Mitmes valdkondlikus ELi ühtlustamisraamistikus on ette nähtud võimalus kohaldada tootja suhtes vastavuseeldust, kui tema toode vastab harmoneeritud Euroopa standardile. Juhul kui sellised standardid puuduvad või kui kriisi põhjustatud häired võivad muuta nende järgimise ülemäära raskeks, on asjakohane näha ette alternatiivsed mehhanismid. 15)Seoses direktiividega 2006/42/EÜ, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL peaks pädevatel riiklikel asutustel olema võimalik eeldada, et tooted, mis on toodetud kooskõlas selliste riiklike või rahvusvaheliste standarditega määruse (EL) nr 1025/2012 tähenduses, mis tagavad harmoneeritud Euroopa standarditega samaväärse kaitsetaseme, vastavad asjakohastele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. 16)Lisaks peaks komisjonil seoses direktiividega 2006/42/EÜ, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL olema võimalus võtta rakendusaktidega vastu ühtsed kirjeldused, millele tootjad võivad tugineda, et eeldataks, et nende toode vastab kohaldatavatele olulistele nõuetele. Selliseid ühtseid kirjeldusi sätestav rakendusakt peaks jääma kehtima ühtse turu hädaolukorra ajal. 17)Seoses direktiividega 2006/42/EÜ, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL peaks komisjonil nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, eelkõige selleks, et tagada toodete või süsteemide koostalitlusvõime, olema võimalik võtta rakendusaktidega vastu ühtsed kirjeldused, millega kehtestatakse kohustuslikud tehnilised kirjeldused, mida tootjad peavad järgima. Selliseid ühtseid kirjeldusi sätestav rakendusakt peaks jääma kehtima ühtse turu hädaolukorra ajal. 18)Tagamaks, et ühtlustatud toodete ohutustase ei satu ohtu, on vaja ette näha tugevdatud turujärelevalve eeskirjad, eelkõige seoses kaupadega, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, sealhulgas võimaldades turujärelevalveasutuste vahel tihedamat koostööd ja vastastikust abi. 19)Kooskõlas oma väljakujunenud tavaga konsulteerib komisjon kõikide ühiseid kirjeldusi sätestavate rakendusaktide eelnõude varajase ettevalmistamise küsimustes süstemaatiliselt asjaomaste valdkondlike ekspertidega. 20)Seepärast tuleks direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1

Direktiivi 2000/14/EÜ muutmine Direktiivi 2000/14/EÜ muudetakse järgmiselt.

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 17a

Hädaolukorra menetluste kohaldamine 1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 17b, 17c ja 17d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 226. 2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 17b, 17c ja 17d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes seadmete suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 17b, 17c ja 17d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. Artikli 17c lõike 2 teist lõiku ja artikli 17c lõiget 5 kohaldatakse aga nii ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal kui ka pärast selle lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 4.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artikli 17c kohaselt turule lastud seadmetega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 19a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 17b

Kriisi seisukohast oluliste seadmete vastavuse hindamine eelisjärjekorras 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi artikli 17a lõikes 1 osutatud rakendusaktis loetletud seadmete suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikli 14 kohaseid vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist. 2.Teavitatud asutused menetlevad kõiki kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud seadmete vastavushindamise taotlusi eelisjärjekorras. 3.Kõiki menetluses olevaid kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud toodete vastavushindamise taotlusi menetletakse eelisjärjekorras enne mis tahes muid selliste toodete vastavushindamise taotlusi, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. Seda nõuet kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud seadmete vastavushindamise taotluste suhtes, olenemata sellest, kas need on esitatud enne või pärast artikli 17a kohaste hädaolukorra menetluste käivitamist. 4.Seadmete vastavushindamise taotluste eelisjärjekorras menetlemine lõike 3 kohaselt ei too kaasa lisakulusid tootjatele, kes kõnealused taotlused esitasid. 5.Teavitatud asutused teevad kõik endast oleneva, et suurendada oma suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud seadmeid, millega seoses on neid teavitatud. Artikkel 17c

Teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist nõudva vastavushindamismenetluse erand 1.Erandina artiklist 14 võib iga riiklik pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta või kasutusele võtta konkreetse seadme, millele on osutatud artiklis 12 ja mis on loetletud artikli 17a lõikes 1 osutatud rakendusaktis ning mille puhul teavitatud asutus ei ole läbi viinud vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad artiklis 14 osutatud teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist, kuid mille puhul on vastavus kõigile käesoleva direktiiviga kohaldatavatele müra kohta käivatele nõuetele tõendatud. 2.Selliste seadmete tootja, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud loamenetlust, kinnitab oma ainuvastutusel, et asjaomased seadmed vastavad kõigile käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele, mis käsitlevad müra, ning vastutab kõigi riikliku pädeva asutuse ette nähtud vastavushindamismenetluste täitmise eest. Tootja võtab ka kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et seadmeid, millele on antud luba lõike 1 kohaselt, ei viida välja loa andnud liikmesriigi territooriumilt. 3.Igas loas, mille riiklik pädev asutus väljastab lõike 1 kohaselt, sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel seadmeid võib turule lasta või kasutusele võtta, sealhulgas: a)menetluste kirjeldus, mille abil tõendati edukalt vastavust käesoleva direktiiviga kohaldatavatele müraga seotud nõuetele;

b)erinõuded asjaomaste seadmete jälgitavuse kohta; c)loa kehtivuse lõppkuupäev, mis ei tohi olla hilisem kui selle ajavahemiku viimane päev, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib; d)erinõuded seoses vajadusega tagada asjaomaste seadmete pidev vastavushindamine; e)meetmed, mis võetakse asjaomaste seadmete suhtes loa kehtivuse lõppemisel, et tagada asjaomaste seadmete vastavuse taastamine kõigi käesoleva direktiivi nõuetega. 4.Erandina artikli 17a lõike 3 esimesest lõigust võib riiklik pädev asutus vajaduse korral muuta selle artikli lõikes 3 osutatud loa tingimusi ka pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 5.Erandina artiklitest 6 ja 11 ei tohi seadmed, millele on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt antud luba, liidus vabalt liikuda ning neil ei tohi olla CE-vastavusmärgist. Turujärelevalveasutused ei pea tunnustama teise liikmesriigi pädevate asutuste väljastatud lubade kehtivust. 6.Selle liikmesriigi turujärelevalveasutustel, kelle pädev asutus on andnud loa lõike 1 kohaselt, on õigus võtta selliste seadmete suhtes riiklikul tasandil kõiki käesoleva direktiiviga ette nähtud parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid. 7.Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 kohasest seadmete turule laskmise või kasutusele võtmise loa andmise otsusest. 8.Artiklite 17a–17d kohaldamine ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loamenetluse kasutamine ei mõjuta artiklis 14 sätestatud asjakohaste vastavushindamismenetluste kohaldamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 17d

Turujärelevalvemeetmete rakendamine eelisjärjekorras ja ametiasutuste vastastikune abi 1.Liikmesriigid teevad kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud seadmete turujärelevalvet eelisjärjekorras. 2.Liikmesriikide turujärelevalveasutused teevad kõik endast oleneva, et abistada teisi turujärelevalveasutusi ühtse turu hädaolukorras, sealhulgas mobiliseerides ja lähetades eksperdirühmi, et ajutiselt toetada abi taotlevate turujärelevalveasutuste töötajaid, või pakkudes logistilist tuge, näiteks suurendades suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud seadmeid.“ 2) Artiklit 18 muudetakse järgmiselt. a)Lõikesse 1 lisatakse pärast esimest lauset järgmine lause: „Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011* tähenduses.“ „Artiklis 18 osutatud komitee:“;; „Artiklis 18 osutatud komitee:“. b)Lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige: „2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.“ Artikkel 2

Direktiivi 2006/42/EÜ muutmine Direktiivi 2006/42/EÜ lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 21b

Hädaolukorra menetluste kohaldamine

1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 21c–21h ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 26.

2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 21c–21h ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes masinate suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 21c–21h ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. Artikli 21d lõike 2 teist lõiku ja artikli 21d lõiget 5 kohaldatakse aga nii ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal kui ka pärast selle lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 4.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artiklite 21d–21g kohaselt turule lastud masinatega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 21c

Kriisi seisukohast oluliste masinate vastavuse hindamine eelisjärjekorras 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinate suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikli 12 kohaseid vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist. 2.Teavitatud asutused menetlevad kõiki kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinate vastavushindamise taotlusi eelisjärjekorras. 3.Kõiki menetluses olevaid kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinate vastavushindamise taotlusi menetletakse eelisjärjekorras enne mis tahes muid selliste masinate vastavushindamise taotlusi, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. Seda nõuet kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinate vastavushindamise taotluste suhtes, olenemata sellest, kas need on esitatud enne või pärast artikli 21b kohaste hädaolukorra menetluste käivitamist. 4.Masinate vastavushindamise taotluste eelisjärjekorras menetlemine lõigete 2 ja 3 kohaselt ei too kaasa lisakulusid tootjatele, kes kõnealused taotlused esitasid. 5.Teavitatud asutused teevad kõik endast oleneva, et suurendada oma suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinaid, millega seoses on neid teavitatud. Artikkel 21d

Teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist nõudvate kolmandate isikute poolsete vastavushindamismenetluste erand 1.Erandina artiklist 12 võib iga riiklik pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta või kasutusele võtta konkreetse masina, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, ja mille puhul teavitatud asutus ei ole läbi viinud vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad artiklis 12 osutatud teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist, kuid mille puhul on vastavus kõigile kohaldatavatele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele tõendatud. 2.Selliste masinate tootja, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud loamenetlust, kinnitab oma ainuvastutusel, et asjaomased masinad vastavad kõigile kohaldatavatele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, ning vastutab kõigi riikliku pädeva asutuse ette nähtud vastavushindamismenetluste täitmise eest. Tootja võtab ka kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et masinaid, millele on antud luba lõike 1 kohaselt, ei viida välja loa andnud liikmesriigi territooriumilt. 3.Igas loas, mille riiklik pädev asutus väljastab lõike 1 kohaselt, sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel masinaid võib turule lasta või kasutusele võtta, sealhulgas: a)menetluste kirjeldus, mille abil tõendati edukalt vastavust käesoleva direktiiviga kohaldatavatele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele; b)erinõuded asjaomaste masinate jälgitavuse kohta; c)loa kehtivuse lõppkuupäev, mis ei tohi olla hilisem kui selle ajavahemiku viimane päev, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib; d)erinõuded seoses vajadusega tagada asjaomaste masinate pidev vastavushindamine;

e)meetmed, mis võetakse asjaomaste masinate suhtes loa kehtivuse lõppemisel, et tagada asjaomaste masinate vastavuse taastamine kõigi käesoleva direktiivi nõuetega. 4.Erandina artikli 21d lõike 3 esimesest lõigust võib riiklik pädev asutus vajaduse korral muuta lõikes 3 osutatud loa tingimusi ka pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 5.Erandina artiklitest 6 ja 16 ei tohi masinaid, millele on antud luba käesoleva artikli lõike 1 kohaselt, viia välja loa välja andnud liikmesriigi territooriumilt ning neil ei tohi olla CE-märgist. 6.Selle liikmesriigi turujärelevalveasutustel, kelle pädev asutus on andnud loa lõike 1 kohaselt, on õigus võtta riiklikul tasandil selliste masinate suhtes kõiki käesoleva direktiiviga ette nähtud parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid. 7.Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 kohasest masinate turule laskmise või kasutusele võtmise loa andmise otsusest. 8.Artiklite 21b–21h kohaldamine ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loamenetluse kasutamine ei mõjuta artiklis 12 sätestatud asjakohaste vastavushindamismenetluste kohaldamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 21e

Riiklikel ja rahvusvahelistel standarditel põhinev vastavuseeldus Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pädevad asutused loevad masinad, mis vastavad asjakohastele rahvusvahelistele standarditele või tootjaliikmesriigis kehtivatele riiklikele standarditele, mis tagavad I lisas sätestatud oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuetega nõutava ohutustaseme, turule laskmise või kasutusele võtmise eesmärgil vastavaks kõnealustele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mida võeti arvesse ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamisel kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõikega 4, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid ning mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012. Artikkel 21f

Vastavuseelduse aluseks olevate ühtsete kirjelduste vastuvõtmine 1.Kui masinad on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse selliste masinate ühtsed kirjeldused, et hõlmata I lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mis viisid ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamiseni kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõikega 4, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid ning mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012. 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Neid kohaldatakse masinate suhtes, mis lastakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõike 4 kohaselt kehtib. Ühtse kirjelduse kehtestamist käsitleva rakendusakti eelnõu varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, eeldatakse, et masinad, mis vastavad käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud ühtsetele kirjeldustele, vastavad I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mis on hõlmatud nimetatud ühtsete kirjelduste või nende osadega. 4.Erandina artikli 21b lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühtsete kirjeldustega hõlmatud masinad kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad masinad, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. 5.Kui liikmesriik leiab, et lõikes 1 osutatud ühtne kirjeldus ei vasta täielikult olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida ta soovib hõlmata ja mis on sätestatud I lisas, teatab ta sellest komisjonile koos üksikasjaliku selgitusega ning komisjon hindab seda teavet ja vajaduse korral muudab või tühistab rakendusakti, millega kehtestatakse kõnealune ühtne kirjeldus. Artikkel 21g

Kohustuslike ühtsete kirjelduste vastuvõtmine

1.Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kohustuslikud ühtsed kirjeldused, et hõlmata I lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid selliste masinate kohta, mis on loetletud artikli 21b lõikes 1 osutatud rakendusaktis. 2.Rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustuslikud ühtsed kirjeldused, võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja kooskõlas artikli 22 lõikes 3 osutatud menetlusega. Neid kohaldatakse masinate suhtes, mis lastakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib. Ühtse kirjelduse kehtestamist käsitleva rakendusakti eelnõu varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Erandina artikli 21b lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustuslike ühtsete kirjeldustega hõlmatud masinad kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad masinad, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. Artikkel 21h

Turujärelevalvemeetmete rakendamine eelisjärjekorras ja ametiasutuste vastastikune abi 1.Liikmesriigid teevad kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinate turujärelevalvet eelisjärjekorras. 2.Liikmesriikide turujärelevalveasutused teevad kõik endast oleneva, et abistada teisi turujärelevalveasutusi ühtse turu hädaolukorras, sealhulgas mobiliseerides ja lähetades eksperdirühmi, et ajutiselt toetada abi taotlevate turujärelevalveasutuste töötajaid, või pakkudes logistilist tuge, näiteks suurendades suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud masinaid.“ Artikkel 3

Direktiivi 2010/35/EL muutmine Direktiivi 2010/35/EL muudetakse järgmiselt. Lisatakse 5a. peatükk: „5a. PEATÜKK

HÄDAOLUKORRA MENETLUSED „Artikkel 33a

Hädaolukorra menetluste kohaldamine

1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 33b, 33c ja 33d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 26. 2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 33b, 33c ja 33d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes transporditavate surveseadmete suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 33b, 33c ja 33d ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. 4.Artikli 33c lõike 2 teist lõiku ja artikli 33c lõiget 5 kohaldatakse aga nii ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal kui ka pärast selle lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 5.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artikli 33c kohaselt turule lastud transporditavate surveseadmetega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 38a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 33b

Kriisi seisukohast oluliste transporditavate surveseadmete

vastavuse hindamine eelisjärjekorras 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavate surveseadmete suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikli 12 kohaseid vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist. 2.Teavitatud asutused menetlevad kõiki kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavate surveseadmete vastavushindamise taotlusi eelisjärjekorras.

3.Kõiki menetluses olevaid kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud toodete vastavushindamise taotlusi menetletakse eelisjärjekorras enne mis tahes muid selliste toodete vastavushindamise taotlusi, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. Seda nõuet kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavate surveseadmete vastavushindamise taotluste suhtes, olenemata sellest, kas need on esitatud enne või pärast artikli 33a kohaste hädaolukorra menetluste käivitamist. 4.Transporditavate surveseadmete vastavushindamise taotluste eelisjärjekorras menetlemine lõike 3 kohaselt ei too kaasa lisakulusid tootjatele, kes kõnealused taotlused esitasid. 5.Teavitatud asutused teevad kõik endast oleneva, et suurendada oma suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavaid surveseadmeid, millega seoses on neid teavitatud. Artikkel 33c

Teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist nõudva vastavushindamismenetluse erand 1.Erandina artiklist 12 võib iga riiklik pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta konkreetse transporditava surveseadme, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, ja mille puhul teavitatud asutus ei ole läbi viinud vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad artiklis 12 osutatud teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist, kuid mille puhul on vastavus kõigile direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele tõendatud. 2.Selliste transporditavate surveseadmete tootja, importija, levitaja ja kasutaja, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud loamenetlust, kinnitavad oma ainuvastutusel, et asjaomased transporditavad surveseadmed vastavad kõigile direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ning vastutavad kõigi riikliku pädeva asutuse ette nähtud vastavushindamismenetluste täitmise eest. Tootja, importija, levitaja ja kasutaja võtavad ka kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et transporditavad surveseadmeid, millele on antud luba lõike 1 kohaselt, ei viida välja loa andnud liikmesriigi territooriumilt. 3.Igas loas, mille riiklik pädev asutus väljastab lõike 1 kohaselt, sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel transporditavaid surveseadmeid võib turule lasta või kasutusele võtta, sealhulgas: a)menetluste kirjeldus, mille abil tõendati edukalt vastavust direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele; b)erinõuded asjaomaste transporditavate surveseadmete jälgitavuse kohta; c)loa kehtivuse lõppkuupäev, mis ei tohi olla hilisem kui selle ajavahemiku viimane päev, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib; d)erinõuded seoses vajadusega tagada asjaomaste transporditavate surveseadmete pidev vastavushindamine; e)meetmed, mis võetakse asjaomaste transporditavate surveseadmete suhtes loa kehtivuse lõppemisel, et tagada asjaomaste transporditavate surveseadmete vastavuse taastamine kõigi käesoleva direktiivi nõuetega. 4.Erandina artikli 33a lõike 3 esimesest lõigust võib riiklik pädev asutus vajaduse korral muuta selle artikli lõikes 3 osutatud loa tingimusi ka pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 5.Erandina artiklitest 14 ja 16 ei tohi transporditavad surveseadmeid, millele on antud luba käesoleva artikli lõike 1 kohaselt, viia välja loa välja andnud liikmesriigi territooriumilt. 6.Selle liikmesriigi turujärelevalveasutustel, kelle pädev asutus on andnud loa lõike 1 kohaselt, on õigus võtta riiklikul tasandil selliste transporditavate surveseadmete suhtes kõiki käesoleva direktiiviga ette nähtud parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid. 7.Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 kohasest transporditavate surveseadmete turule laskmise loa andmise otsusest. 8.Artiklite 33a–33d kohaldamine ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loamenetluse kasutamine ei mõjuta artiklis 12 sätestatud asjakohaste vastavushindamismenetluste kohaldamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 33d

Turujärelevalvemeetmete rakendamine eelisjärjekorras ja ametiasutuste vastastikune abi

1.Liikmesriigid teevad kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavate surveseadmete turujärelevalvet eelisjärjekorras. Liikmesriikide turujärelevalveasutused teevad kõik endast oleneva, et abistada teisi turujärelevalveasutusi ühtse turu hädaolukorras, sealhulgas mobiliseerides ja lähetades eksperdirühmi, et ajutiselt toetada abi taotlevate turujärelevalveasutuste töötajaid, või pakkudes logistilist tuge, näiteks suurendades suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud transporditavaid surveseadmeid.“ 2.Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 38a Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab direktiivi 2008/68/EÜ artikli 9 kohaselt moodustatud ohtlike kaupade veo komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011* tähenduses. 2.Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.“ Artikkel 4

Direktiivi 2013/29/EL muutmine Direktiivi 2013/29/EL lisatakse 5a. peatükk: „5a. PEATÜKK

HÄDAOLUKORRA MENETLUSED „Artikkel 42a

Hädaolukorra menetluste kohaldamine

1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 42b–42g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 26. 2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 42b–42g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes pürotehniliste toodete suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 42b–42g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. 4.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artiklite 42c–42f kohaselt turule lastud pürotehniliste toodetega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 44 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 42b

Kriisi seisukohast oluliste pürotehniliste toodete vastavuse hindamine eelisjärjekorras 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehniliste toodete suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikli 17 kohaseid vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist. 2.Teavitatud asutused menetlevad kõiki kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehniliste toodete vastavushindamise taotlusi eelisjärjekorras. 3.Kõiki menetluses olevaid kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud toodete vastavushindamise taotlusi menetletakse eelisjärjekorras enne mis tahes muid selliste toodete vastavushindamise taotlusi, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. Seda nõuet kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehniliste toodete vastavushindamise taotluste suhtes, olenemata sellest, kas need on esitatud enne või pärast artikli 42a kohaste hädaolukorra menetluste käivitamist. 4.Pürotehniliste toodete vastavushindamise taotluste eelisjärjekorras menetlemine lõike 3 kohaselt ei too kaasa lisakulusid tootjatele, kes kõnealused taotlused esitasid.

5.Teavitatud asutused teevad kõik endast oleneva, et suurendada oma suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehnilisi tooteid, millega seoses on neid teavitatud. Artikkel 42c Teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist nõudvate kolmandate isikute poolsete vastavushindamismenetluste erand 1.Erandina artiklist 17 võib iga riiklik pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta konkreetse pürotehnilise toote, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, ja mille puhul teavitatud asutus ei ole läbi viinud vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad artiklis 17 osutatud teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist, kuid mille puhul on vastavus kõigile kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele tõendatud. 2.Selliste pürotehniliste toodete tootja, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud loamenetlust, kinnitab oma ainuvastutusel, et asjaomased pürotehnilised tooted vastavad kõigile kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele, ning vastutab kõigi riikliku pädeva asutuse ette nähtud vastavushindamismenetluste täitmise eest. 3.Tootja võtab ka kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et pürotehnilist toodet, millele on antud luba lõike 1 kohaselt, ei viida välja loa andnud liikmesriigi territooriumilt. 4.Igas loas, mille riiklik pädev asutus väljastab lõike 1 kohaselt, sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel pürotehnilise toote võib turule lasta, sealhulgas: a)menetluste kirjeldus, mille abil tõendati edukalt vastavust direktiiviga kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele; b)erinõuded asjaomase pürotehnilise toote jälgitavuse kohta; c)loa kehtivuse lõppkuupäev, mis ei tohi olla hilisem kui selle ajavahemiku viimane päev, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib; d)erinõuded seoses vajadusega tagada asjaomase pürotehnilise toote pidev vastavushindamine; e)meetmed, mis võetakse asjaomase pürotehnilise toote suhtes loa kehtivuse lõppemisel, et tagada asjaomase pürotehnilise toote vastavuse taastamine kõigi käesoleva direktiivi nõuetega. 5.Erandina artikli 42a lõike 3 esimesest lõigust võib riiklik pädev asutus vajaduse korral muuta selle artikli lõikes 3 osutatud loa tingimusi ka pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 6.Erandina artiklitest 4 ja 20 ei tohi pürotehnilised tooted, millele on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt antud luba, liidus vabalt liikuda ning neil ei tohi olla CE-vastavusmärgist. Turujärelevalveasutused ei pea tunnustama teise liikmesriigi pädevate asutuste väljastatud lubade kehtivust. 7.Selle liikmesriigi turujärelevalveasutustel, kelle pädev asutus on andnud loa lõike 1 kohaselt, on õigus võtta riiklikul tasandil selliste pürotehniliste toodete suhtes kõiki käesoleva direktiiviga ette nähtud parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid. 8.Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 kohasest pürotehnilise toote turule laskmise loa andmise otsusest. 9.Artiklite 42a–42g kohaldamine ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loamenetluse kasutamine ei mõjuta artiklis 17 sätestatud asjakohaste vastavushindamismenetluste kohaldamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 42d

Riiklikel ja rahvusvahelistel standarditel põhinev vastavuseeldus Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pädevad asutused loevad pürotehnilised tooted, mis vastavad asjakohastele rahvusvahelistele standarditele või tootjaliikmesriigis kehtivatele riiklikele standarditele, kui need standardid tagavad I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega nõutava ohutustaseme, turule laskmise eesmärgil vastavaks kõnealustele olulistele ohutusnõuetele mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mida võeti arvesse ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamisel kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõikega 4, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid ja mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012.

Artikkel 42e

Vastavuseelduse aluseks olevate ühtsete kirjelduste vastuvõtmine 1.Kui pürotehnilised tooted on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse selliste pürotehniliste toodete ühtsed kirjeldused, et hõlmata I lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mis viisid ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamiseni kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõikega 4, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad käesoleva direktiivi I lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid ja mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012. 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja artikli 44 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Neid kohaldatakse pürotehniliste toodete suhtes, mis viiakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib. Ühtsete kirjelduste kehtestamist käsitlevate rakendusaktide eelnõu varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, eeldatakse, et pürotehnilised tooted, mis vastavad käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud ühtsetele kirjeldustele, vastavad I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, mis on hõlmatud nimetatud ühtsete kirjelduste või nende osadega. 4.Erandina artikli 42a lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühtsete kirjeldustega hõlmatud pürotehnilised tooted kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad pürotehnilised tooted, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. 5.Kui liikmesriik leiab, et lõikes 1 osutatud ühtne kirjeldus ei vasta täielikult olulistele ohutusnõuetele, mida ta soovib hõlmata ja mis on sätestatud I lisas, teatab ta sellest komisjonile koos üksikasjaliku selgitusega ning komisjon hindab seda teavet ja vajaduse korral muudab või tühistab rakendusakti, millega kehtestatakse kõnealune ühtne kirjeldus. Artikkel 42f

Kohustuslike ühtsete kirjelduste vastuvõtmine 1.Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kohustuslikud ühtsed kirjeldused, et hõlmata I lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid selliste pürotehniliste toodete kohta, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja artikli 44 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt ning neid kohaldatakse pürotehniliste toodete suhtes, mis lastakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib. Ühtse kirjelduse kehtestamist käsitlevate rakendusaktide eelnõude varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Erandina artikli 42a lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühtsete kohustuslike kirjeldustega hõlmatud pürotehnilised tooted kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad pürotehnilised tooted, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. Artikkel 42g

Turujärelevalvemeetmete rakendamine eelisjärjekorras ja ametiasutuste vastastikune abi 1.Liikmesriigid teevad kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehniliste toodete turujärelevalvet eelisjärjekorras. 2.Liikmesriikide turujärelevalveasutused teevad kõik endast oleneva, et abistada teisi turujärelevalveasutusi ühtse turu hädaolukorras, sealhulgas mobiliseerides ja lähetades eksperdirühmi, et ajutiselt toetada abi taotlevate turujärelevalveasutuste töötajaid, või pakkudes logistilist tuge, näiteks suurendades suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud pürotehnilisi tooteid.“ Artikkel 5

Direktiivi 2014/28/EL muutmine Direktiivi 2014/28/EL lisatakse 6a. peatükk: „6 a. PEATÜKK

HÄDAOLUKORRA MENETLUSED „Artikkel 45a

Hädaolukorra menetluste kohaldamine



1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 45b–45g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 26. 2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 45b–45g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes lõhkematerjalide suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 45b–45g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. Artikli 45c lõike 2 teist lõiku ja artikli 45c lõiget 5 kohaldatakse aga nii ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal kui ka pärast selle lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 4.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artiklite 45c–45f kohaselt turule lastud lõhkematerjalidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 49 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 45b

Kriisi seisukohast oluliste lõhkematerjalide vastavuse hindamine eelisjärjekorras 1.Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikli 20 kohaseid vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist. 2.Teavitatud asutused menetlevad kõiki kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjalide vastavushindamise taotlusi eelisjärjekorras. 3.Kõiki menetluses olevaid kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjalide vastavushindamise taotlusi menetletakse eelisjärjekorras enne mis tahes muid selliste seadmete vastavushindamise taotlusi, mis ei ole kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. Seda nõuet kohaldatakse kõigi kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjalide vastavushindamise taotluste suhtes, olenemata sellest, kas need on esitatud enne või pärast artikli 45a kohaste hädaolukorra menetluste käivitamist. 4.Lõhkematerjalide vastavushindamise taotluste eelisjärjekorras menetlemine lõike 3 kohaselt ei too kaasa lisakulusid tootjatele, kes kõnealused taotlused esitasid. 5.Teavitatud asutused teevad kõik endast oleneva, et suurendada oma suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjale, millega seoses on neid teavitatud. Artikkel 45c

Teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist nõudva vastavushindamismenetluse erand 1.Erandina artiklist 20 võib iga riiklik pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada asjaomase liikmesriigi territooriumil turule lasta konkreetse lõhkematerjali, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, ja mille puhul teavitatud asutus ei ole läbi viinud vastavushindamismenetlusi, mis nõuavad artiklis 20 osutatud teavitatud asutuse kohustuslikku kaasamist, kuid mille puhul on vastavus kõigile kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele tõendatud. 2.Sellise lõhkematerjali tootja, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud loamenetlust, kinnitab oma ainuvastutusel, et asjaomane lõhkematerjal vastab kõigile kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele, ning vastutab kõigi riikliku pädeva asutuse ette nähtud vastavushindamismenetluste täitmise eest. Tootja võtab ka kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et lõhkematerjali, millele on antud luba lõike 1 kohaselt, ei viida välja loa andnud liikmesriigi territooriumilt. 3.Igas loas, mille riiklik pädev asutus väljastab lõike 1 kohaselt, sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel lõhkematerjali võib turule lasta, sealhulgas: a)menetluste kirjeldus, mille abil tõendati edukalt vastavust käesoleva direktiiviga kohaldatavatele olulistele ohutusnõuetele; b)erinõuded asjaomase lõhkematerjali jälgitavuse kohta; c)loa kehtivuse lõppkuupäev, mis ei tohi olla hilisem kui selle ajavahemiku viimane päev, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib; d)erinõuded seoses vajadusega tagada asjaomase lõhkematerjali pidev vastavushindamine;

e)meetmed, mis võetakse asjaomase lõhkematerjali suhtes loa kehtivuse lõppemisel, et tagada asjaomase lõhkematerjali vastavuse taastamine kõigi käesoleva direktiivi nõuetega. 4.Erandina artikli 45a lõike 3 esimesest lõigust võib riiklik pädev asutus vajaduse korral muuta selle artikli lõikes 3 osutatud loa tingimusi ka pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 5.Erandina artiklitest 3 ja 23 ei tohi lõhkematerjale, millele on antud luba käesoleva artikli lõike 1 kohaselt, viia välja loa välja andnud liikmesriigi territooriumilt ning neil ei tohi olla CE-märgist. 6.Selle liikmesriigi turujärelevalveasutustel, kelle pädev asutus on andnud loa lõike 1 kohaselt, on õigus võtta riiklikul tasandil selliste lõhkematerjalide suhtes kõiki käesoleva direktiiviga ette nähtud parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid. 7.Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 kohasest lõhkematerjali turule laskmise loa andmise otsusest. 8.Artiklite 45a–45g kohaldamine ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loamenetluse kasutamine ei mõjuta artiklis 20 sätestatud asjakohaste vastavushindamismenetluste kohaldamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Artikkel 45d

Riiklikel ja rahvusvahelistel standarditel põhinev vastavuseeldus (a)Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pädevad asutused loevad lõhkematerjalid, mis vastavad asjakohastele rahvusvahelistele standarditele või tootjaliikmesriigis kehtivatele riiklikele standarditele, mis tagavad II lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega nõutava ohutustaseme, turule laskmise eesmärgil vastavaks kõnealustele olulistele ohutusnõuetele mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi II lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mida võeti arvesse ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamisel kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 15 lõikega 4, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad käesoleva direktiivi II lisas sätestatud asjakohaseid olulisi nõudeid ja mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012. Artikkel 45e

Vastavuseelduse aluseks olevate ühtsete kirjelduste vastuvõtmine 1.Kui lõhkematerjalid on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu, on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse selliste lõhkematerjalide ühtsed kirjeldused, et hõlmata II lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid mõlemal järgmistest juhtudest: a)kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012 ühtegi viidet harmoneeritud standarditele, mis hõlmavad käesoleva direktiivi II lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid; b)kui tõsised häired ühtse turu toimimises, mis viisid ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtestamiseni, piiravad oluliselt tootjate võimalusi kasutada harmoneeritud standardeid, mis hõlmavad II lisas sätestatud asjakohaseid olulisi ohutusnõudeid ja mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012. 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja artikli 49 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Neid kohaldatakse lõhkematerjalide suhtes, mis lastakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim on [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] kohaselt kohaldatav. Ühtse kirjelduse kehtestamist käsitleva rakendusakti eelnõu varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist, eeldatakse, et lõhkematerjalid, mis vastavad käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud ühtsetele kirjeldustele, vastavad II lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, mis on hõlmatud nimetatud ühtsete kirjelduste või nende osadega. 4.Erandina artikli 45a lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühtsete kirjeldustega hõlmatud lõhkematerjalid kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad lõhkematerjalid, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. 5.Kui liikmesriik leiab, et lõikes 1 osutatud ühtne kirjeldus ei vasta täielikult olulistele ohutusnõuetele, mida ta soovib hõlmata ja mis on sätestatud II lisas, teatab ta sellest komisjonile koos üksikasjaliku selgitusega ning komisjon hindab seda teavet ja vajaduse korral muudab või tühistab rakendusakti, millega kehtestatakse kõnealune ühtne kirjeldus. Artikkel 45f

Kohustuslike ühtsete kirjelduste vastuvõtmine

1.Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kohustuslikud ühtsed kirjeldused, et hõlmata II lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid selliste lõhkematerjalide kohta, mis on kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu pärast valdkondlike ekspertidega konsulteerimist ja artikli 49 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt ning neid kohaldatakse lõhkematerjalide suhtes, mis lastakse turule kuni selle ajavahemiku viimase päevani, mil ühtse turu hädaolukorrarežiim kehtib. Ühtse kirjelduse kehtestamist käsitlevate rakendusaktide eelnõude varajases ettevalmistamise etapis kogub komisjon asjaomaste liidu valdkondlike õigusaktide alusel loodud asjaomaste asutuste või eksperdirühmade arvamusi. Selle konsultatsiooni põhjal koostab komisjon rakendusakti eelnõu. 3.Erandina artikli 45a lõike 3 esimesest lõigust, välja arvatud juhul, kui on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kohustuslike ühtsete kirjeldustega hõlmatud lõhkematerjalid kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või ohutusele, loetakse kõnealustele ühtsetele kirjeldustele vastavad lõhkematerjalid, mis on turule lastud, käesolevale direktiivile vastavaks ka pärast käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti kehtivuse lõppemist või kehtetuks tunnistamist ning pärast ühtse turu hädaolukorrarežiimi kehtivuse lõppemist või lõpetamist kooskõlas [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määrusega]. Artikkel 45g

Turujärelevalvemeetmete rakendamine eelisjärjekorras ja ametiasutuste vastastikune abi 1.Liikmesriigid teevad kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkeainete turujärelevalvet eelisjärjekorras. 2.Liikmesriikide turujärelevalveasutused teevad kõik endast oleneva, et abistada teisi turujärelevalveasutusi ühtse turu hädaolukorras, sealhulgas mobiliseerides ja lähetades eksperdirühmi, et ajutiselt toetada abi taotlevate turujärelevalveasutuste töötajaid, või pakkudes logistilist tuge, näiteks suurendades suutlikkust testida kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu kantud lõhkematerjale.“ Artikkel 6

Direktiivi 2014/29/EL muutmine Direktiivi 2014/29/EL lisatakse 5a. peatükk: „5a. PEATÜKK

HÄDAOLUKORRA MENETLUSED „Artikkel 38a

Hädaolukorra menetluste kohaldamine

1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi artiklite 38b–38g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon on vastu võtnud [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artikli 23 kohase rakendusakti, millega rakendatakse seoses käesoleva direktiiviga [ühtse turu hädaolukorra mehhanismi määruse] artiklit 26. 2.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 38b–38g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes anumate suhtes, mis on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud komisjoni rakendusaktis kantud kriisi seisukohast oluliste kaupade loetellu. 3.Liikmesriigid tagavad, et artiklite 38b–38g ülevõtmiseks võetud meetmeid kohaldatakse üksnes ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal. Artikli 38c lõike 2 teist lõiku ja artikli 38c lõiget 5 kohaldatakse aga nii ühtse turu hädaolukorrarežiimi ajal kui ka pärast selle lõpetamist või kehtivuse lõppemist. 4.Komisjonile antakse õigus kehtestada rakendusaktidega eeskirjad järelmeetmete kohta, mida tuleb võtta seoses artiklite 38c–38f kohaselt turule lastud anumatega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 39 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 38b

Kriisi seisukohast oluliste anumate vastavuse hindamine eelisjärjekorras