ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 12.7.2010 
SEK(2010) 846 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
 
millega muudetakse direktiivi 1997/9/EÜ investeeringute tagam ise skeemide kohta 
 
{COM(2010) 371 final} 
{SEK(2010) 845} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
 
millega muudetakse direktiivi 1997/9/EÜ investeeringute tagam ise skeemide kohta 
 
ET 3   ET 1. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Hiljuti on ilmnenud probleeme, mis võivad juhul,  kui neid ei käs itleta, kahjustada 
investeeringute tagamist ELis ja usaldus t investeerimisühingute kasutamise suhtes. 
Tuvastatud probleemid võib jagada  laias laastus kolme rühma: 
1.1. Probleemid, mis on esinenud investe eringute tagamise skeeme käsitleva 
direktiivi (direktiiv 1997/9/EÜ) toimimises 
1.1.1. Skeemide rahastamine: skeemide rahastami ne on praegu jäetud siseriikliku õiguse 
reguleerimisalasse. Direktii vi 1997/9/EÜ põhjenduses 23 sätestatakse ainult mõned 
aluspõhimõtted, mis näevad ette, et sellis te skeemide rahastam ise kulud peavad 
kandma investeerimisühingud ise. Selliste skeemide rahastamismahud peavad olema 
võrdelised nende kohustustega; see ei tohi  siiski kahjustada asjaomase liikmesriigi 
rahandussüsteemi stabiilsust.  
1.1.2. Väljamaksete hilinemine: direktiivi 1997/ 9/EÜ artikli 9 lõikes 2 on kehtestatud 
tagasimaksmiseks range tähtaeg (niipea kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu jooksul). Aga see tähtaeg hakkab jooksma alles alates „nõude põhjendatuse ja summa” 
kindlakstegemisest. 
1.1.3. Investorid ei ole teadlikud skeemide ko haldamisalast ja kaitse ulatusest: 
direktiivi 1997/9/EÜ ar tikliga 10 on nõutud, et liik mesriigid tagaksid, et 
investeerimisühingud annavad olemasolevatele ja  võimalikele inves toritele teavet 
asjaomase investeeringute tagamise skeem i kohta, sealhulgas tagatud summade ja 
kaitse ulatuse kohta. Sellegi poolest on põhjust muretseda, et investorid ei ole 
piisavalt teavitatud investeer ingute tagamise skeemi võima likust kaitse ulatusest. 
1.1.4. Tehnilised probleemid seoses ühingute ka itsega ja turu kuritarvitamisega seotud 
nõuete skeemist välja jätmine:  direktiivi 1997/9/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt jäetakse 
skeemist välja nõuded juhtudel, kus on te htud rahapesus süüdimõistev kohtuotsus, 
aga mitte nende investorite nõuded, kes on seotud turu kuritarvitamisega.  
1.2. Direktiiv 1997/9/EÜ on finantsteenus te tööstuses ja ELi regulatiivses 
keskkonnas toimunud hilisemate muudatuste tõttu muutunud ebapiisavaks 
1.2.1. Äritegevuse kohustuste rikkumises es itatud tsiviilnõuded ei ole kaetud: 
direktiiviga 1997/9/EÜ on nõutud praegu ka hjude hüvitamist ainult juhul, kui 
investeerimisühing ei maksa tagasi raha võ i ei tagasta finant svahendeid, mida ta 
käsutab kliendi nimel. Investeeringu v äärtuse langusest või ühingu antud hooletust 
investeerimisnõuandest tingitud kahjusid dire ktiivi 1997/9/EÜ alusel ei hüvitata. 
1.2.2. Kaitset ei ole klientidel, kes ei ol e jaekliendid: direktiiv 1997/9/EÜ keskendub 
„väikeinvestorite” kaitsmisele. Kliendid, kes  ei ole jaekliendid, võib kaitseta jätta, 
välja arvatud juhul, kui sellistele klie ntidele näeb kaitse et te riiklik skeem. 
1.3. Puudused õiguslikus raamistikus 
1.3.1. Kolmandast isikust halduri maksevõimetuks muutumine: investoritel on risk, et ei 
ühing ei täida oma kohustusi, aga ka, et hal dur ei täida oma k ohustusi. Juhul, kui 
 
ET 4   ET kolmandast isikust haldur ei suuda finantsinstr umente kliendile tagastada, ei maksta 
kliendile direktiiviga 1997/9/ EÜ kehtestatud tagatisskeemi alusel mingit hüvitist.  
1.3.2. Eurofondi investoritele ei kaeta eurofondi  depositooriumi pank roti (või allhalduri  
pankroti) korral eurofondi vara kahju: vastavalt finantsi nstrumentide turge 
käsitlevale direktiivile ei  ole eurofondi valitsemine teenus. Seetõttu ei kata 
direktiiv 1997/9/EÜ eurofonde ja nende osakuomanikke juhul, kui eurofond oma depositooriumi kaudu oma vara kaotab. 
1.3.3. Rahaturufondid: finantskriisi ajal oli mõnel rahaturufondil ELis ja USAs raskusi, mis 
tekitas muret nendega seotud risk ide pärast ja mille tõttu suur enes kiiresti investorite 
esitatud tagasivõtmise taotluste ar v. Direktiiv 1997/ 9/EÜ ei kata 
finantsinstrumentidest, kaasa arvatud rahatur ufondidest tekkivat  investeerimiskahju. 
1.4. Investeerimisühingute klientide ja pangas hoiustajate kaitse vahelise 
ebavõrdsuse vähendamine 
1.4.1. Miinimumhüvitis: direkt iivi 1997/9/EÜ artikkel 4 ühtlustab kohustusliku 
miinimumhüvitise (20 000 eu rot) igale investorile. 20 000 euro suurust hüvitise 
piirmäära ei ole kunagi kohandatud, et se e kajastaks inflatsiooni või suuremat 
finantsinstrumentide valikut Euroopa investo ritele alates direktiivi 1997/9/EÜ 
jõustumisest. Lisaks muudeti hiljuti hoiuste tagamise skeemide di rektiivi, et sätestada 
vähemalt 50 000 eurot investor ile investeerimisühingu kohta,  tõstes piirmäära kindla 
summani 100 000 eurot. 
1.4.2. Kaaskindlustus: direktiivi 1997/9/EÜ artikli 4 lõige 4 lubab liik mesriikidel piirata 
hüvitise tagatissummat kindlaksmääratud protsendimäärani investori nõudest 
(vähemalt 90 %). See tähendab, et klient võ ib olla kohustatud kandma osa kahjust 
(hüvitise piirmäära piires), et ergutada investoreid investeerimisühinguid hoolikalt valima. 
2. P
ÕHISTSENAARIUM , SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS  
Jaos 1 tuvastatud probleeme ei saa tõhusalt käsitleda liikmesriikide tasandil, sest 
need tulenevad olemasolevatest ELi õigusak tidest ja neid saab käsitleda ainult ELi 
õigusaktide muutmise teel . Euroopa Komisjon leiab, et  väljapakutud lahendused on 
kooskõlas subsidiaarsuse ja pr oportsionaalsuse põhimõtetega. 
3. E ESMÄRGID  
Direktiivi 1997/9/EÜ läbivaatamis e eesmärk on i) parandada dire ktiivi 1997/9/EÜ toimimist, 
millega oleks tagatud, et see annab investeerimi sühingute klientidele piisava investorikaitse ja 
usalduse investeerimisteenuste kasutamise s uhtes; ii) ajakohastada direktiivi 1997/9/EÜ 
valdkondades, kus see on finantsteenuste sekt oris ja ELi regulatiiv ses keskkonnas toimunud 
muudatuste tõttu muutunud ebapiisavaks; iii) vä hendada puudusi õiguslikus  raamistikus ja iv) 
tagada, et hoiuste tagamise skeemide dire ktiivi (mille järgi direktiiv 1997/9/EÜ algselt 
koostati) hiljutiste muudatuste tõ ttu ei teki hoiustajatele ja in vesteerimisühinguid kasutavatele 
investoritele tagatud kaitse s põhjendamatuid erinevusi. 
 
ET 5   ET 4. V ÕIMALIKUD POLIITIKAVALIKUD  
Eelmises jaos sätestatud eesmärkide saavutamiseks on komisjoni talitused 
analüüsinud erinevaid poliitikavalikuid:  
4.1. Poliitikavalikud direktiivi 1997/ 9/EÜ toimimise parandamiseks. 
4.1.1. Poliitikavalikud seoses investeeringute tagamise skeemide rahastamisega: i) ELi 
tasandil selles küsimuses mitte tegutseda; ii) skeemide rahastamise kord ühtlustada; 
iii) kehtestada solidaarsuse põhimõte riiklike skeemide vahel; iv) luua üleeuroopaline skeem. 
4.1.2. Poliitikavalikud seoses väljamaksete hilinem ise vähendamisega: i)  ELi tasandil mitte 
tegutseda; ii) siduda väljamaksete tähtae g päästiksündmustega; iii) kehtestada 
skeemidele kohustus maksta ajutiselt osalis t hüvitist, kui väljamakse hilineb teatud 
perioodist kauem.  
4.1.3. Poliitikavalikud seoses investorite  teadmatusega direktiivi 1997/9/EÜ 
kohaldamisalast: i) ELi tasandil mitte te gutseda; ii) muuta direktiivi 1997/9/EÜ 
selliselt, et kohustada inves teerimisühinguid avalikustama investoritele selgelt ja 
lihtsalt, mida skeemid tagavad ja mida mitte  (nt investeerimisrisk ei ole tavaliselt 
kaetud). 
4.1.4. Poliitikavalikud seoses mitmepoolsetes  kauplemissüsteemides tegutsevatele 
investeerimisühingutele ja väljaspool  oma tegevusluba tegutsevatele 
investeerimisühingutele tagatud kaitsega: i) ELi tasandil mitte tegutseda; ii) 
selgitada, et ühinguid, millel ei ol e lubatud käsutada klientide vara, 
direktiivis 1997/9/EÜ ettenähtud skeemid ei kata; iii) selgitada, et kui ühingud 
käsutavad tegelikult kliendi vara (ole nemata nende loa piirangutest või nende 
investeerimisteenuse laadist), siis peaks klientidel olema õigus saada 
direktiivi 1997/9/EÜ alusel hüviti st juhul, kui ühing ei maksa. 
4.1.5. Poliitikavalikud seoses turu kuritarvitami sega seotud nõuete välj ajätmisega: i) ELi 
tasandil mitte tegutseda; ii) muuta direktiivi  1997/9/EÜ selliselt, et jätta sõnaselgelt 
välja hüvitisenõuded isikutelt, kes teguts evad turgu kuritarvitades; iii) jätta 
liikmesriikide otsustada, kas tehingud, mille puhul oli tegemist turu 
kuritarvitamisega, tuleb hüvit ise skeemist välja jätta.  
4.2. Poliitikavalikud valdkonda des, kus direktiiv 1997/9/ EÜ on finantsteenuste 
tööstuses või regulatiivses keskkonnas toimunud muudatuste tõttu muutunud ebapiisavaks 
4.2.1. Poliitikavalikud seoses nõuete katmisega j uhtudel, kus on rikutud ärikohustusi: i) ELi 
tasandil mitte tegutseda; ii) laiendada hüvitist nii, et se e kataks võlanõudeid, mis on 
esitatud maksmata jätnud in vesteerimisühingute vastu ne nde äritegevuse kohustuste 
rikkumise korral; iii) laiendada hüvitist ni i, et see kataks piiratud juhtudel 
äritegevuse kohustuste rikkumi se vastu esitatud võlanõudeid. 
4.2.2. Poliitikavalikud seoses nende klientide ka itsega, kes ei ole ja ekliendid: i) ELi 
tasandil mitte tegutseda; ii) laiendada hüvit ist nende klientide nõuetele, kes ei ole 
 
ET 6   ET jaekliendid; iii) laiendada hüvitist teatud k lientidele, kes ei ole jaekliendid (nt 
kohalikud omavalitsused või suurettevõtted).  
4.2.3. Poliitikavalikud seoses klientide kl assifikatsiooni kooskõlastamisega 
finantsinstrumentide turge käsitleva direktiiv i määratlustega: i) ELi tasandil mitte 
tegutseda; ii) võtta direktiivi 1997/9/EÜ  alusel kasutusele uus klientide 
klassifikatsioon puhtalt kvantitatiivsete kritee riumide põhjal; iii)  kooskõlastada 
direktiiv 1997/9/EÜ klientide klassifitseer imise osas finantsinstrumentide turge 
käsitleva direktiiviga. 
4.3. Poliitikavalikud õigusliku raam istiku puuduste vähendamiseks 
4.3.1. Poliitikavalikud seoses sell ega, et kaitset ei ole juht udel, kus kolmandast isikust 
haldaja jätab oma rahalised k ohustused täitmata: i) ELi ta sandil mitte tegutseda; ii) 
sätestada finantsinstrumentide turge käsitl evas direktiivis, et ühingud vastutavad 
klientide ees ainult juhul , kui ühingu määratud haldaja jätab oma rahalised 
kohustused täitmata; iii) laiendada hüvitist investoritele nõuete eest seoses juhtudega, kus ühing ei tagas ta finantsinstrumente seet õttu, et kolmandast isikust 
haldaja jätab oma rahalised  kohustused täitmata.  
4.3.2. Poliitikavalikud seoses eurofondi vara  kahju nõuetega eurofondi depositooriumi 
pankroti (või allhaldaja pankroti) korral: i) ELi tasandil mitte tegutseda; ii) 
laiendada direktiivis 1997/9/EÜ  ettenähtud hüvitist eurofond idele varade eest, mille 
on kaotanud depositoorium (või allhaldur ); iii) muuta direktiivi 1997/9/EÜ 
eesmärgiga tugevdada depositooriumide le ja allhalduritele kohaldatavaid 
kaitsenõudeid; iv) laiendada hüvitist euro fondide osakuomanikele, kui nende 
investeeringud on eurofondi depositooriumi võ i selle allhalduri varade kaotuse tõttu 
kaotanud oma algväärtuse.  
4.3.3. Poliitikavalikud seoses sellega, et skeemid  ei kata rahaturufonde: i) ELi tasandil 
mitte tegutseda; ii) kehtestada direktiivis 1997/9/EÜ uued nõuded „rahaturufondide” määratlemiseks ja tugev dada nõudeid sellistele  fondidele; iii) 
laiendada direktiivis 1997/9/ EÜ ettenähtud hüvitist fin antsinstrumentide turge 
käsitleva direktiivi kohaselt rahaturufondiks  peetavate fondide osakute väärtuse 
kaotusele. 
4.4. Poliitikavalikud direktiivi 1997/9/EÜ ja hoiuste tagami se skeemide direktiivi 
vahel teatud vastavuse säilitamiseks. 
4.4.1. Poliitikavalikud seoses direktiivis ettenäh tud miinimumhüvitisega: i) ELi tasandil 
mitte tegutseda; ii) muuta direktiivi 1997/ 9/EÜ ja kopeerida selles kaitset, mis on 
vastu võetud hoiuste tagamise skeemid e direktiivi alusel; iii) muuta 
direktiivi 1997/9/EÜ eesmärgiga tõsta miinimumhüvitis 50 000 euroni, aga lubada eraldi liikmesriikidel määrata kõrgem piirmäär; iv) muuta direktiivi 1997/9/EÜ 
eesmärgiga tõsta hüvitis 50 000 euroni ja  nõuda, et kõik liikmesriigid kohaldaksid 
seda kindlasummalist hüvitist (kaitse maks imaalne ühtlustamine varasemate õiguste 
kaitse klausliga liikmesriikidele , kus kehtib kõrgem piirmäär).  
4.4.2. Poliitikavalikud seoses kaaskindlustuse põhi mõttega: i) ELi tasandil mitte tegutseda; 
ii) muuta kaaskindlustuse põhimõtet; iii) kaaskindlustamise võimalus kaotada. 
 
ET 7   ET 5. P OLIITIKAVALIKUTE HINDAMINE JA VÕRDLEMINE  
Erinevaid poliitikavalikuid ka tsetatakse investorikaitse ja investorite usalduse, 
võrdsete võimaluste ja kuluefektiivsuse kr iteeriumide suhtes. Võttes arvesse mõju 
hindamisel tehtud järeldusi, peab Euroopa Komisjon asjakohaseks teha ettepanek muuta investeeringute tagamise skeeme käsitle vat direktiivi, et käsitleda järgmisi 
probleeme: 
- muuta direktiivi, et rahastamine üksikasjalikumalt ühtlustada ja sätestada 
vahendite kogumise kord riikide tagatisskeemide vahel; 
- artiklit 9 tuleks muuta, et sätestada investoritele osalise hüvitise ajutine 
väljamaksmine teatud aja jooksul, kui se lle aja jooksul ei ole tehtud lõplikku 
väljamakset; 
- artiklit 10 tuleks muuta, et kehtestada investeerimi sühingutele nõue anda selget 
teavet selle kohta, mida skeem tagab ja mida mitte (nt et in vesteerimisrisk ei 
ole kaetud); 
- artikli 4 lõiget 2 ja I lisa tuleks muut a, et kooskõlastada direktiivis 1997/9/EÜ 
antud jaeinvestori mõiste finantsinstrum entide turge käsitlevas direktiivis antud 
mõistega; 
- tuleks lisada uus säte, mis selgit aks, et investeerimisühingud on direktiivi 
alusel kaetud, kui nad käsu tavad kliendi vahendeid te gelikult, olenemata nende 
investeerimisteenuse tüübist või sellest, et nad käsutavad neid oma tegevusloas 
kehtestatud nõuet rikkudes; 
- artiklit 3 tuleks muuta, et jätta skee mist välja hüvitisenõuded isikult, kes on 
tegutsenud turgu kuritarvitades; 
- artikli 4 lõiget 1 tu leks muuta, et tõst a hüvitist 50 000 euroni; 
- artikli 4 lõiget 4 tule ks muuta, et kõrvaldada  kaaskindlustuse põhimõte; 
- mitut artiklit tuleks muuta, et sätestada, et hüvitis kuulub maksmisele, kui 
jaeinvestorile on tekitatud kahju sellega , et kolmandast isikust haldur, kelle 
investeerimisühing on määranud kliendi fi nantsinstrumente käsutama, muutub 
maksevõimetuks; 
- mitut artiklit tuleks muuta, et sätest ada, et hüvitist tuleb maksta eurofondi 
skeemi osakuomanikule, kui jaeosakuoman ikule on tekitatud kahju sellega, et 
depositoorium või skeemi allhaldur muutub maksevõimetuks. 
Lisaks analüüsib komisjon praegu võimalust: - muuta eurofonde, et tugevdada deposit ooriumidele ja allh alduritele kehtivaid 
kaitsenõudeid; 
- võtta meetmeid rahaturufondidele kehtestatud nõuete tugevdamiseks. 
 
ET 8   ET 6. E ELISTATUD VALIKUTE MÕJU  
Eelistatud poliitikavalikuid hõlmavate muudatuste mõju peamistele sidusrühmadele 
on järgmine: 
a) ühtlustatakse skeemide rahastamise kord . See tugevdab investorikaitset ja 
investorite usaldust, sest need põhimõtted ja eeskirj ad vähendavad riski, et 
skeemil ei ole oma kohustuste täitmise ks piisavalt raha. See tagab ka 
investorikaitse suurema ühtlustamise liikmesriikide vahel. Investeerimisühingud peavad tegema  rohkem osamakse eelnevalt, mis 
suurendab rahastamiskulusid; rahastamiseeskirjade suurem ühtlustamine parandab siiski ühisturu õiget toimimis t, vähendades liikmesriikidevahelisi 
erinevusi investeerimi sühingute kohtlemises; 
b) Euroopa riiklike skeemide süsteemis kehtestatakse solidaarsuse põhimõte. 
Riikide skeemide vahel vahendite  kogumise võimalused tugevdavad 
investorikaitset ja investorite usaldust; 
c) nõutakse osalise hüvitise ajutiselt välja maksmist, kui väljamakse hilineb teatud 
ajast kauem.  Investorid saavad kindlus tunde, et nad saavad osa 
hüvitisesummast pärast teatud aja möödumist; 
d) nõutakse, et ühingud teataksid investo ritele, mis on dir ektiivis 1997/9/EÜ 
ettenähtud skeemidega kaetud ja mis ei ole. See suurendab investorite 
teadlikkust kaitse summa suurus est ja kaitse ulatusest; 
e) investoritele hüvitata kse direktiivi 1997/9/EÜ alus el nõuded juhtudel, kui ühing 
ei tagasta finantsinstrumente põhjusel, et kolmandast isikust haldaja jättis 
maksmata. See suurendab investorite kaitset  ja selleks on vaja suuremat 
rahastamist; 
f) hüvitist laiendatakse eurofondide osakuomanikele juhtudel, kus nende 
investeeringud on euro fondi depositooriumi või selle allhaldaja varade kaotuse 
tõttu kaotanud oma algväärtuse. See suurendab investorik aitse ja investorite 
usaldust. Eurofondidelt on vaja uusi osamakse; 
g) selgitatakse, et kui ühingud käsutavad tege likult klientide vara, peaks klientidel 
olema õigus saada hüvitist, kui inves teerimisühing jätab oma rahalised 
kohustused täitmata. See suurendab investorikaitset  ja investorite usaldust; 
h) jäetakse katteta nõuded, mille puhul oli tegemist turu kuritarvitamisega. See 
parandab investorite usaldus t ja turu terviklikkust; 
i) hüvitise taset suurendatakse kindla summani 50 000 eurot. See muudab 
investorikaitse liikmesriikide vahel ühtla semaks. Investeerimisühingutel tuleb 
teha suuremaid osamakseid. Kõrgem hüvitise piirmäär investeeringute puhul vähendab konkurentsi moonutamist hoiuste sse ja investeerimistoodetesse 
investeerimise vahel; 
 
ET 9   ET j) kaotatakse kaaskindlustamise võimalus. Investoreid koheldakse kõikides 
liikmesriikides ühtemoodi. See suurendab mõnevõrra investeerimisühingutelt nõutavaid osamakse. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon on asutamislepingu täitmise järeleva lvaja ja jälgib seetõttu, kuidas on 
liikmesriigid direktiivi 1997/9/EÜ m uudatused rakendanud. Vajaduse korral 
osutavad komisjoni talitused liikmes riikidele abi õigus aktide muudatuste 
rakendamiseks ülevõtmist käsitlevate töös eminaride kujul kõikidele liikmesriikidele 
või liikmesriikide taotluse l kahepoolsete kohtumiste kuj ul. Vajaduse korral algatab 
komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 258 sätestatud menetluse, kui 
mõni liikmesriik ei täida oma kohuseid ühenduse õiguse rakendamisel ja kohaldamisel. 
Kuna investeerimisühingute poolsete raha liste kohustuste täitmata jätmise juhtude 
arv, mille tagajärjel nad ei ole võimelised tagastama jaeinvestorite nimel käsutatavaid väärtpabereid ja raha, on ettearvamat u, ei saa direktiivi 1997/9/EÜ toimimist 
korrapäraselt jälgida selle järgi, kuidas investeerimisühingute maksmata jätmise juhtusid käsitletakse. Sellegipoolest võiks  õigusakti kohaldamise tagajärgi hinnata 
kolm aastat pärast õigusakti ülevõtmise täht aega. Sellise läbivaatamise võiksid läbi 
viia Euroopa Komisjon ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus ühiselt. Selle 
läbivaatamise käigus tuleks analüüsida: i) võimalikke Euroopa Komisjonile esitatud 
kaebusi, ii) kuidas konkreetseid juhtusid on käsitletud, ja iii) kui das vastavad riikide 
investeeringute tagamise skeemid uutele nõue tele rahastamise ja teabe avaldamise 
osas. Läbivaatamise tulemused tuleks  teatavaks teha nõukogule ja Euroopa 
Parlamendile.