Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 87/07)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„PÉRIGORD“

PGI-FR-A1105-AM02

Teate kuupäev: 8.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi 1. peatüki punkti 4 on lisatud, et geograafilise piirkonna kommuunid on loetletud vastavalt ametlikule geograafilisele koodile.

2. Viinamarjasortide lisamine

Välja on jäetud sortide värvipõhine jaotamine ning sorte on lisatud, et kaitstud geograafilist tähist saaks kohandada vastavalt uutele keskkonna ja kliimamuutustega seonduvatele probleemidele.

Lisatud viinamarjasordid on järgmised: 'Artaban N' (tume), 'Cabernet blanc b' (hele), 'Cabernet Cortis N' (tume), 'Floréal B' (hele), 'Monarch N' (tume), 'Muscaris b' (hele), 'Solaris B' (hele), 'Souvignier gris B' (hele), 'Soreli B' (hele), 'Touriga nacional N' (tume), 'Verdejo B' (hele) ja 'Vidoc N' (tume)

3. Kontrolliasutuse andmed

Tootespetsifikaadi 3. peatükk on asendatud kontrolliasutuse INAO andmetega.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Périgord

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Périgord“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete vaiksete veinide puhul.

Kaitstud geograafilise tähisega „Périgord“ hõlmatud vaiksete veinide tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti.

Üldhappesus (minimaalne või maksimaalne), vääveldioksiidi üldsisaldus lenduvates hapetes ja üldalkoholisisaldus mahuprotsentides on sätestatud liidu õigusaktides. Tänu Akvitaania ja kohalike sortide vastastikusele täiendavusele on punased veinid paindlikud, täidlased ja tanniinised, mõnikord kergelt teralised, mis annab neile teatava eripära.

Roosadel veinidel on seevastu puuviljaline lõhnabukett, millest jääb meeldiv värske järelmaik.

Kuivad valged veinid on samuti puuviljalised, suus kerged, kuid nendest jääb lõpuks suhu tõhusa koguse tunne ja happeline nüanss.

Märkega „Vin de Domme“ punased veinid on puuviljalised ja paindlikud. Tammevaatides laagerdunud veinidel on rubiinpunane värvus, puuviljalõhn ning kergelt metsane lagritsanüanss.

Märkega „Vin de Domme“ roosadel veinidel, mis on rafineeritud värvusega, on väga väljendusrikas lõhnabukett, milles on punaste marjade noote. Neid veine iseloomustab suus mõnus koguse tasakaal ning pikk ja soe järelmaik, milles on neile veinidele omast värskust.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada kohustustest, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

b. Maksimaalne saagikus

120 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Geograafilise tähisega „Périgord“ veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veinide valmistamine toimub:

— Dordogne’i departemangus,

— Loti departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Salviac.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho - Albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B - Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N - Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Brachet N - Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N - Vaccarèse

Béclan N - Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B - Bouteillan

Corbeau N - Douce noire

Cot N - Malbec

Counoise N

Courbu B - Gros Courbu

Courbu noir N

Crouchen B - Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N - Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N - Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'El B - Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B - Palomino

Lival N

Macabeu B - Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N - Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N - Monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N - Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B - Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N - Espanenc

Portan N

Poulsard N - Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N - Aspiran noir

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

Rivairenc gris G - Aspiran gris

Romorantin B - Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N - Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B - Rolle

Vidoc N

Viognier B

8. Seos(t)e kirjeldus

Périgord, mida samastatakse Dordogne’i departemanguga, asub Edela-Prantsusmaal. See on piirkond, kus erodeerunud Keskmassiiv läheb üle Akvitaania settetasandikuks.

Seda läbib kirde-edela suunas veekoguvõrk, mis hõlmab muu hulgas Isle’i, Vézère’i ja nende lisajõgesid, kuid eelkõige Dordogne’i departemangu lõunaosas.

Atlandi ookeani mõjud toovad Périgordile täit kasu nii temperatuuri kui ka sademete poolest. Kui kõrgus suureneb, langeb temperatuurigradient edelast kirdesse järk-järgult. Sademetega on vastupidi.

Kliima on nõrgalt ookeaniline, temperatuuri aastaamplituud on suurem ja sademete hulk väiksem kui Akvitaania rannikul. Kevad on üldiselt niiskem kui talv ja puhuvad valdavalt läänetuuled.

Geomorfoloogiliselt on tootmispiirkond kuiv karstiplatoo arvukate karstinähtustega (koopad, kuristikud, doliinid, nõod ja künkad), mida läbib Céous väga järsu nõlvaga org.

Maastik koosneb väga erinevatest maatükkidest, oru põhjas on mõned teraviljakasvatusalad, on järske nõlvu ja platoo servi, kus paljastub lubjakivi ning mida katab ainult roheliste tammede ja kadakate võsa.

Kasvualad asuvad platoode ja mäeseljakute kõrgeimates osades, kus lubjakivi on piisavalt erodeerunud, et seal võiks olla mulda.

Kui ülesharimata lubjakivialadel on ülekaalus mets, siis muundaladel tegeldakse põllumajandusega, st siin kasvatatakse Nabirat’ piirkonnas veidi teravilja, lambaid, aga ka kreeka pähkli puid ja maasikaid ning Dordogne’i orus mõnda tubakat.

Viinamari on täiesti loomulikult oma koha leidnud nendel hea asetusega ja õhuvahetusega lubjakiviplatoodel.

XVIII sajandi kaardid (eelkõige Belleyme) näitavad, et viinamarjaistandused asusid piki kogu Dordogne’i orgu, kusjuures need olid eriti koondunud Bergeraci ja Domme’i ümbrusesse ning paiknesid ribana departemangu kirdeosas Keskmassiivi esimeste eelmäestike jalamil kilt- ja lubjakivi piiril.

Tänapäeval on istandused koondunud Bergeracois’sse ja Domme’i kantonisse, mis on teataval määral uuenenud.

Domme’i kantoni puhul on Campagnac-les-Quercy antiklinaalne küngas üks tipp, mis on tekkinud kriidiajastu lubjakivisse.

Portlandi ja Kimmeridge’i perioodist juuraajastu moodustistel on lubjakivi, mis on lagunenud plaatideks ning millest on nii tekkinud lamedad kivid, mida nimetatakse lauze’ideks. Nendel maatükkidel viinamarjade kasvatajad on muuseas neid lubjakiviplaate lahti murdnud, et katta nendega müürid ümberringi ning teha nendest kuivast kivist hütte, millest kuulsaimad Daglani karstiplatool on liigitatud ajaloomälestiste lisainventari hulka.

Just selle geoloogilise eripära tõttu ongi viinamarjaistandused sellel territooriumil säilinud ja arenenud. Nii nagu kogu Edela-Prantsusmaal istutati ka Périgordis viinapuud Rooma ajastul.

Algusest peale on nn kõrge piirkonna veinidega kauplemisel otsustavat rolli etendanud Dordogne’i jõgi – ainus veotee tänu lihtrilaevadele.

Dordogne’i, aga ka Garonne’i, Loti ja Tarni pidi allajõge sõitnud veinid suutsid püsima jääda ja areneda kuni 1880. aastal ilmunud viinapuutäi laastamistööni. Viinamarjaistandused taandarenesid endiselt pärast teist saatuslikku hoopi, mille andis Teine maailmasõda, mis võttis viinamarjakasvatajatelt terve põlvkonna mehi. Istandused säilisid peamiselt Bergeracois’s.

Akvataania ja kohalikest sortidest koosnevas segus on punase veini puhul suures ülekaalus 'Merlot' ja 'Cabernet' ning valge veini puhul 'Savignon' ja 'Sémillon', mõnikord koos väikese koguse 'Chardonnayga'.

Tänu sellele, et sordid nõnda üksteist täiendavad, on punased veinid paindlikud, pehmed ja tanniinised, mõnikord ka teralised, mis annab neile teatava eripära.

Roosadel veinidel on seevastu puuviljaline lõhnabukett, millest jääb meeldiv värske järelmaik.

Kuivad valged veinid on samuti puuviljalised, suus kerged, kuid nendest jääb lõpuks suhu tõhusa koguse tunne ja happeline nüanss.

Domme’i piirkond sai seetõttu, et oli Bordeaux’st kaugel, saja-aastases sõjas vähem kannatada. Kogu saja-aastasele sõjale järgnenud aja püüti viinamarjaistandusi taastada ja istutada uus viinapuid, nagu kinnitavad paljud notariaaldokumendid.

1260. aasta paiku võttis Toulouse’i krahv Domme’i piirkonna teatavatel aladel veinikümnist. Veinimüüki Sarlat’s reguleeris endine 1288. aasta statuut, mida kinnitavad 1299. aasta patendikirjad.

Praegune toodang Domme’i piirkonnas jaguneb punasteks ja roosadeks veinideks. Punased veinid on puuviljalised ja paindlikud. Tammevaatides laagerdunud veinidel on rubiinpunane värvus, puuviljane lõhn ja kergelt metsane lagritsanüanss.

Märkega „Vin de Domme“ roosadel veinidel, mis on rafineeritud värvusega, on väga väljendusrikas lõhnabukett, milles on punaste marjade noote. Neid veine iseloomustab suus mõnus koguse tasakaal ning pikk ja soe järelmaik, milles on neile veinidele omast värskust.

Domme’i vein kuulub väidetavalt Akvitaania viinamarjaistandustesse, sest segus on ülekaalus 'Merlot N' (tume) ja 'Cabernet franc N' (tume), samas kui 'Cot N' (tume), mis on väga tugevalt esindatud naaberdepartemangus Lotis, on siin vähe kasutusel.

Tänu Domme’i veinisõprade ühingule, kuhu kuulub üle 2 000 liikme, sh 15 viinamarjakasvatajat ja tootjat, on kogu väike maapiirkond ühinenud ja ühendanud oma jõupingutused, et säilitada neid mainekaid istandusi, mille tuntus kasvab dünaamiliste ühistustruktuuride kaudu. Ajaloolised ja kultuurilised sidemed tähtsa naabri Bordeaux’ga on jätnud Périgordi viinamarjaistandustele oma jälje. Kui on olemas geomorfoloogiline ja klimaatiline järjepidevus, tegeldakse ka viinamarjakasvatusega pidevalt ning segud koosnevad samadest Akvitaania sortidest.

Kaubandussidemed on võimaldanud kahel kõrvuti asetseval viinamarjakasvatuskoolkonnal pidada dialoogi ja vahetada oskusteavet.

Dordogne’i departemangu kogu veinitoodangu annab 25 tootjat, kellest 6 on keldrid-ühistud, ning see toodang kujutab endast keskmiselt 8 500 hektoliitrit punast ja roosat veini ning 2 500 hektoliitrit valget veini.

12. septembril 1784 kehtestas Domme’i kogukond viinamarjakoristuse keelu põhimõtte, „et säilitada sellest kaitstud geograafilise tähisega piirkonnast pärit veinide maine, mis võib kaotsi minna, kui viinamarjakoristus toimub enne, kui viinamarjad on saanud päris küpseks“.

Veinikeldrid asusid peamiselt lossimise sadamate, nimelt Domme’i ja Castelnaud’ sadama vahetus läheduses, et veine saaks lihtrilaevadele viia.

XIX sajandi lõpus andis viinapuutäi esimese saatusliku hoobi istandustele, kus oli tookord 2 800 hektarit viinapuid.

Alles 1993. aastal loodi põlumajandustootjatest ja -tehnikutest ning kohalikest valitud rahvaesindajatest koosnev ühing, mis võimaldas viinamarjaistandused rekonstrueerida.

Périgordi veinid saavad oma näo lubjakiviplatoodelt, kuhu viinapuud on peamiselt istutatud. Nendel muldadel on kuivendavad omadused, mis annavad isikupära valgetele ja roosadele veinidele, mis on värsked ja hea happesuse tasemega. Muldade hea niisutusrežiim koos ookeani mõjudega võimaldavad viinamarjadel fenoolide seisukohast korralikult valmida ning seepärast on punased veinid tanniinised.

Ookeanilisemale mõjule avatud Dordogne’i oru mõju suurendab päritolunimetusega „Vin de Domme“ veinide paindlikkust ja puuviljalisust.

Iidse mainega Périgordi ja Domme’i veinidele toob kasu ka turism lähedalasuva keskaegse Sarlat’ kindluse kui erakordse vaatamisväärsuse ümber, sest siin käib ligi kaks miljonit külastajat aastas ja vändatakse paljud ajaloolised filmid.

Lisaks muudele kohaliku gastronoomia saadustele, milleks on Kreeka pähklid, maasikad, kastanid ja kabatšokid ning talleliha – rääkimata trühvlitest ja puravikest –, aitavad Périgordi veinid kaasa selle turismipiirkonna kuulsusele.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“ („kaitstud geograafilise tähisega piirkonnast pärit vein“), paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Kaitstud geograafilisele tähisele „Périgord“ võib vastavalt käesolevas spetsifikaadis sätestatud tootmistingimustele lisada ühe järgmise täiendava geograafilise üksuse nime: „Dordogne“ ja „Vin de Domme“.

Geograafiliste üksuste „Dordogne“ ja „Vin de Domme“ nimede tähemärkide suurus ei tohi olla suurem kui geograafilise tähise „Périgord“ tähemärkide kõrgus või laius.

Kaitstud geograafilisele tähisele „Périgord“ võib lisada:

— ühe või mitme viinamarjasordi nime;

— märked primeur (noor) või nouveau (toorvein).

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.