[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.12.2006

SEK(2006) 1555

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

KOKKUVÕTE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 296 KOHALDAMIST KAITSEALASTE RIIGIHANGETE VALDKONNAS KÄSITLEVA TÕLGENDAVA TEATISE MÕJU HINDAMINE {KOM(2006) 779 lõplik} {SEK(2006) 1554}

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

KOKKUVÕTE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 296 KOHALDAMIST KAITSEALASTE RIIGIHANGETE VALDKONNAS KÄSITLEVA TÕLGENDAVA TEATISE MÕJU HINDAMINE

1. Taustteave kaitseturu kohta

Euroopa Liidu kaitsekulutused on ligikaudu 170 miljardit eurot (1,7% SKTst), millest ligikaudu 82 miljardit eurot on ette nähtud kaitsealastele riigihangetele üldiselt ja 30 miljardit eurot eelkõige uue varustuse soetamiseks. [1]

Enamik kõnealustest kulutustest on jagatud suhteliselt väikeste ja suletud riigisiseste turgude vahel. Riiklikul tasemel killustumine on Euroopa kaitsesektori peamine tunnus nii nõudluse ja pakkumise puhul kui ka õiguslikus raamistikus. Killustumist käsitatakse kuluka ja ebatõhusa takistusena Euroopa-sisesele konkurentsile ja koostööle.

2. Probleem: asutamislepingu artikli 296 laialdane kasutamine kaitsealaste riigihangete valdkonnas

Kaitsealaste riigihangete seadus on kõnealuse turu killustumise oluline tegur. Ühenduse tasemel ei ole (erinevalt muudest sektoritest nagu energeetika ja transport) ühtegi direktiivi, millega koordineeritakse riigihangete riiklikke eeskirju kaitsesektoris. Seega kohaldatakse ametiasutuste poolt asutamislepingu artikli 296 kohaselt sõlmitud kaitsealaste riigihankelepingute suhtes riigihangete direktiivi 2004/18/EÜ.

Asutamislepingu artikliga 296 lubatakse liikmesriikidel relvade, laskemoona ja sõjavarustuse riigihangete puhul ühenduse reeglitest erandeid teha. Vastavalt kohtu seisukohale kohaldatakse kõnealust erandit piiratult „erandlikel ja selgesti määratletud juhtudel“ ja „seda ei tohiks tõlgendada laiemalt“.[2] Tegelikult on paljud liikmesriigid peaaegu automaatselt kohaldanud kaitsealaste lepingute suhtes erandit ühenduse reeglitest, olenemata sellest, kas kõnealused lepingud vastavad asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimustele või mitte. 2004. aasta septembris rohelise raamatu kohta algatatud avaliku arutelu[3] tulemuste kohaselt on sellel peamiselt kaks põhjust.

1) Asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimused ei ole selged, sest:

a) mõiste „olulised julgeolekuhuvid“ on ebamäärane;

b) asutamislepingu artikli 296 lõikes 2 esitatakse nimekiri sõjavarustusest, mille suhtes võib kohaldada erandit. Kõnealune nimekiri ei ole siiski väga täpne ja seda ei ole avaldatud ega läbi vaadatud alates selle kehtestamisest 1958. aastal;

c) uute ohtude ja tehnoloogiate esilekerkimine on ähmastanud sõjalise ja mittesõjalise julgeoleku vahelisi piire. See teeb otsustamise selle üle, mis on „olulised julgeolekuhuvid“ ja mis on „kaitse“, veelgi keerulisemaks.

2) Direktiivi 2004/18/EÜ ei saa paljude kaitsealaste lepingute suhtes kohaldada , kuna selles ei võeta arvesse kaitse eripära. Seepärast ei soovi liikmesriigid tihti kõnealust direktiivi kohaldada kaitsealaste riigihangete suhtes, isegi kui erandi tegemiseks vajalikud tingimused ei ole täidetud.

Asutamislepingu artikli 296 laialdase kohaldamise tõttu sõlmitakse enamik ELi kaitselepingud riigihangete riiklike eeskirjade alusel. Sellega pärsitakse Euroopa-sisest konkurentsi ning sellel on negatiivne mõju nii kaitsetööstuse konkurentsivõimele kui ka riiklikele kulutustele.

3. Asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimuste selgitamine

Asutamislepingu täitmise järelevalvajana on komisjoni kohustus tagada Euroopa õigusaktide järgimine. Seega peab komisjon vajaduse korral kontrollima, kas riigihankelepingud vastavad asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimustele, ning tagama kõnealuse artikli sätete kohaldamine kogu Euroopa Liidus.

Asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimuste selgitamine on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Teoreetiliselt on selliseks selgitamiseks kolm võimalust.

- Komisjon võiks teha ettepaneku 1958. aasta nimekirja läbivaatamiseks. Selline läbivaatamine oleks siiski poliitiliselt keeruline ja ebamugav ülesanne, mis võib suure tõenäosusega anda ebarahuldava tulemuse.

- Mõistet „olulised julgeolekuhuvid“ võiks täpsustada. Ühenduse poliitika siiski ei hõlma kaitsepoliitikat, mistõttu liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvide määratlemine ei kuulu komisjoni pädevusse.

- Asutamislepingu sätete ja asjakohase kohtupraktika alusel võib komisjon anda välja tõlgendava teatise, milles selgitatakse asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimusi. Sellises teatises võib selgitada erandi kohaldamise piiranguid ja tingimusi, samuti komisjoni ja liikmesriikide kohustusi.

Tõlgendava teatise kohaldamine on piiratud, kuna sellega ei saa täpsustada liikmesriikide „oluliste julgeolekuhuvide“ mõistet ega eelnevalt kindlaks määrata, milliste kaitselepingute suhtes võib kohaldada erandit. Tõlgendav teatis on siiski ainus sobiv vahend asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimuste selgitamiseks ning hoolimata kõnealuse teatise kohaldamise piiratusest, saab sellega anda riigihankelepinguid sõlmivatele ametiasutustele kasulikke suuniseid erandi kohaldamise hindamiseks.

4. Mõju analüüs

- Majanduslik ja rahanduslik mõju. Tõlgendava teatise mõju kaitseturule on eri turusegmentides tõenaoliselt erinev: mittesõjaliste kaupade riigihangete puhul tugevdatakse kõnealuse teatisega kindlasti Euroopa-sisesest konkurentsi. Oluliste julgeolekuhuvidega mitteseotud sõjaliste kaupade riigihangete puhul võivad liikmesriigid üritada jätkata asutamislepingu artikli 296 kohaldamist seni, kuni puuduvad kaitse eripärale kohandatud ühenduse eeskirjad. Oluliste julgeolekuhuvidega seotud sõjaliste kaupade riigihangete puhul mõju puudub, kuna kõnealused riigihanked kuuluvad asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse.

- Mõju konkurentsivõimele. Tõlgendaval teatisel oleks mõju peamiselt mittesõjalise otstarbega kaupadele, mille puhul on tavaliselt tegemist tehnoloogiliselt madalam tasemel olevate kaupadega. Sellest tulenevalt aidatakse teatisega vähe kaasa kaitsetööstuse konkurentsivõime tõstmisele.

- Mõju halduskuludele. Kehtivate õigusaktide rangema rakendamise korral ei tohiks riigi haldusasutustele kaasneda organisatsioonilisi muudatusi ega struktuurimuudatusi. Halduskulud peaksid peaaegu puuduma.

- Poliitiline ja institutsiooniline mõju. Asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimuste selgitamise eesmärgil on tõlgendav teatis kasulik täiendus Euroopa Kaitseagentuuri hallatavale valitsustevahelisele toimimisjuhendile (millega üritatakse suurendada asutamislepingu artikliga 296 reguleeritud kaitseturusegmentide läbipaistvust) ja võimalikule komisjoni algatusele kehtestada ühenduse eeskirjad asutamislepingu artikliga 296 reguleerimata kaitselepingute sõlmimiseks.

5. Järeldused

Tõlgendav teatis on ainus sobiv vahend asutamislepingu artikli 296 kasutamise tingimuste selgitamiseks. Sellega aidatakse kaasa asutamislepingu paremale järgimisele ja suurendatakse kaitseturgude avatust, samas kui kõnealuse teatise majanduslik mõju on tõenäoliselt suuresti piiratud mittesõjalise otstarbega kaupadele. Tõlgendava teatise ühitamine uue kaitsealase direktiiviga võib olla sobivaim lähenemine, et tulla ühenduse tasemel toime asutamislepingu artikli 296 kohaldamise raskustega.

[1] Allikas: EUROSTAT ja komisjoni arvutused.

[2] 16.septembri 1999. aasta otsus, kohtuasi 414/97, komisjon v. Hispaania, lõige 21.

[3] KOM(2004) 608, 23. september 2004.