KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Sinine energia Meetmed, mis on vajalikud Euroopa merede ja ookeanide energiapotentsiaali kasutamiseks 2020. aastaks ja pärast seda /* SWD/2014/012 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Sinine energia Meetmed, mis on vajalikud Euroopa merede ja ookeanide energiapotentsiaali kasutamiseks 2020. aastaks ja pärast seda 1. Sissejuhatus Meie merede ja ookeanide energiapotentsiaal ületab märkimisväärselt meie praeguse energiavajaduse. Kõnealuse energia kõigi liikide, sh laine-, loodete-, soolsusgradiendi ja termogradiendi energia kasutamiseks töötatakse praegu välja mitmesuguseid tehnoloogilisi lahendusi. Lahenduste kasutuselevõtt on praegu piiratud, kuid sektoril on potentsiaali kasvada, majanduskasvu stimuleerida ning aidata kaasa töökohtade loomisele mitte üksnes rannikualadel, vaid ka sisemaal piirkondades, kus kulgevad tarneahelad. Kuna EL tõhustab oma jõupingutusi strateegia „Euroopa 2020”[1] eesmärkide saavutamiseks ning kaalub, kuidas edendada oma energia- ja kliimapoliitika arengusuundi pärast 2020. aastat, on õige aeg uurida kõiki võimalusi innovatsiooni stimuleerimiseks, majanduskasvu edendamiseks, uute töökohtade loomiseks ning meie CO2-jalajälje kahandamiseks. Arvestades, et ookeanienergia sektori arendamiseks on vaja pikaajalisi investeeringuid, tuleb praegu meetmeid võtta, et tagada sektori märkimisväärne panus eesmärkide saavutamisse kuni 2020. aastani ja pärast seda. Käesolevas mõjuhinnangus heidetakse pilk paljulubava uue tehnoloogia tulevikku ning vaetakse mitmesuguseid võimalusi sektori arengu toetamiseks ELi tasandil. 2. Probleemi määratlus Kõnealuse paljutõotava sektori arengut takistavad praegu mitmed tehnoloogilised ja tehnoloogiavälised tõkked. Sektori täieliku potentsiaali realiseerimiseks tuleb nimetatud tõkked ületada. Kulude vähendamine, rahalised ja kasumlikkusega seotud küsimused Ookeanienergia kasutamise kulukus on praegu suur võrreldes traditsiooniliste energiaallikatega, aga ka muude taastuvate energiaallikatega, mis on pikka aega avalikult sektorilt tugevat toetust saanud. Enamik olemasolevatest ookeanienergia tehnoloogiatest on endiselt tutvustamisetapis ning kapitalikulu vähendamist takistavad allesjäänud tehnilised probleemid. Kõnealuste tehnoloogiate suhteline uudsus ja nendega seoses tajutav kõrge riskitase võib investoreid eemale peletada. Lisaks tingib tehnoloogiamaastiku keerukus teadus- ja arendustegevuse hajutatuse ning aeglustab uute teadmiste kogumist. Taristuga seotud küsimused Vähene kindlus võrkude kavandamise puhul, ühenduste loomisel pikad ooteajad ning üle jõu käivad ülekandekulud võivad takistada ookeanienergiasse investeerimist. Ookeanienergia arendamise üks peamisi eeltingimusi on elektrivõrgu tugevdamine nii avamerel kui ka maismaal ning piiriüleselt. Samuti tuleb tegeleda sobivate sadamarajatiste ning eriotstarbeliste laevade kättesaadavusega. Haldus- ja regulatiivküsimused Ookeanienergia projektide arendamise puhul on olulise takistusena esile tõstetud pikki ja liiga keerukaid litsentsimis- ja nõusolekumenetlusi. Ookeanienergia kasutuselevõttu takistab ebakindlus keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase kohaldamise suhtes, mis võib veelgi pikendada nõusolekumenetluste kulgu ning suurendaks projektiarendajate haldus- ja finantskoormust. Keskkonnaküsimused Ookeanienergia keskkonnamõju kohta on praegu vähe andmeid. Teadusuuringud on sageli liiga kulukad, et projektiarendajad saaksid neid eraldi ette võtta. Ookeanienergia käitiste negatiivse keskkonnamõju mõistmine ja leevendamine nõuab täiendavat teadus- ja arendustegevust ning paremat teabevahetust. 3. Subsidiaarsuse ja ELi lisandväärtuse analüüs ELi pädevus taastuva ookeanienergia valdkonnas on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu energia, siseturu ja keskkonnaga seotud eesmärkides. Võrreldes liikmesriikide eraldiseisvate algatuste ja eelarvetega aitaks nii teadusuuringutega seotud tegevuse kui ka muude mittetehnoloogiliste küsimuste koordineerimine Euroopa tasandil kiirendada sektori arengut. 4. Poliitikaeesmärgid Poliitilise sekkumise üldine eesmärk on võimaldada ookeanienergia sektoril anda keskpikas perspektiivis koos vanemate taastuvenergia tehnoloogiatega oluline panus Euroopa tööhõive-, innovatsiooni-, kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisse. Konkreetsemalt on sekkumise eesmärk ületada eespool nimetatud takistused, soodustades tehnoloogiliste lahenduste arendajate, poliitikakujundajate, investorite ja muude sidusrühmade vahelist koostööd, et vähendada lõhet teadusuuringute ja turu vahel. 5. Poliitikavalikud 1. poliitikavalik (kehtiv poliitiline raamistik) tähendab praeguste otseselt või kaudselt ookeanienergiat mõjutavate poliitiliste algatuste jätkamist ELi tasandil. Ookeanienergiat käsitlev Euroopa teadusruumi võrgustik aitab kaasa liikmesriikide vahelisele teadusuuringute koordineerimisele. Komisjon ja sidusrühmad jätkavad võimaluste uurimist, et tugevdada ookeanienergia rahastamist uue programmi Horisont 2020 kaudu. Avamere energiavõrgu arengu arutamist jätkatakse olemasolevate algatuste, näiteks Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatuse raames. Jätkuvad mõttevahetused seoses mereala ruumilist planeerimist käsitleva direktiivi vastuvõtmise ettepanekuga ning keskkonnamõju hindamise direktiivi muutmise ettepanekuga, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi, et vähendada tarbetut halduskoormust. 2. poliitikavalik (suurem poliitiline ja tööstuslik koordineeritus) hõlmab kõiki asjaomaseid sidusrühmi koondava foorumi loomist. Selle eesmärk oleks töötada välja toimivad lahendused eespool kirjeldatud probleemidele ning koostada strateegiline tegevuskava, milles sätestataks tööstusarengu vahe-eesmärgid koos selge ajakava ning soovitusliku rakenduskavaga. Liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni aktiivne kaasamine kõnealusesse protsessi saadaks selge signaali poliitilise toetuse kohta. Taristu kitsaskohtade lahendamiseks soodustataks aktiivsemat dialoogi tööstussektori ning võrkude planeerimise eest vastutavate isikute vahel. Samuti tehakse sidusrühmade foorumi vahendusel eeldatavasti kindlaks muud taristuga seotud vajadused (sadamateenused ja tarneahel). Keskkonnamõju puhul esineva ebakindluse leevendamiseks soodustatakse andmete vabatahtlikku jagamist. Astmelised sissetulekutoetused on olulised selleks, et tagada vähemarenenud taastuvenergia tehnoloogiate jaoks võrdsed konkurentsitingimused. Seega on 2. poliitikavaliku oluline osa arenemisjärgus tehnoloogiate spetsiifiliste vajaduste tunnistamine komisjoni tulevastes sissetulekutoetusi käsitlevates suunistes. 3. poliitikavalik (suunatud struktuurimeetmed) seisneb 2. poliitikavaliku edasiarendamises. Selle eesmärk on tugevdada sidusrühmade vahelist koostööd ja luua selle jaoks tugev institutsiooniline abiraamistik. Lisaks 2. poliitikavaliku raames kirjeldatud meetmetele käivitataks Euroopa tööstusalgatus investeeringute suurendamiseks ning strateegilise tegevuskava rakendamiseks. Samuti loodaks spetsiaalne võrguplaneerimisplatvorm avamere taastuvenergiasektori huvide edendamiseks võrkude planeerimise valdkonnas. Muude taristu kitsaskohtade lahendamiseks antakse konkreetse sektori asutusele ülesanne uurida välja sektori konkreetsed vajadused, neid tarneahelaga seoses hinnata ning uurida kulusid vähendava koostoime võimalikkust muude sektoritega, eelkõige avamere tuuleenergia sektoriga. Kõnealuse poliitikavaliku puhul nähakse ette juhenddokumendi koostamine, mis aitab kaasa liikmesriikidelt taastuvenergia rajatistele kohaldatavate riiklike lubade ja litsentside väljastamise eeskirjade proportsionaalsust ja vajalikkust nõudva taastuvenergia direktiivi artikli 13 rakendamisele. Pidades silmas ookeanienergia võimalikku arengut, kaalutakse kõnealuse poliitikavaliku raames võimalust koostada sektorikohased mereala ruumilise planeerimise suunised ning juhised, mis aitavad kaasa elupaikade direktiivi ja linnukaitse direktiivi rakendamisele. 6. Mõju hindamine Majanduslik mõju 1. poliitikavaliku puhul annab ookeanienergia tulevikus tõenäoliselt üksnes väikese panuse ELi energiaportfelli. Ühtlustatud elektrihind langeb tõenäoliselt suhteliselt aeglaselt. Aeglase hinnalanguse tulemusena on tõenäoliselt samamoodi vähene ka sektori arengust saadav majanduslik kasu ning majandustegevust soodustav mõju tarneahelais. Lisaks võib EL täiendava toetuseta kaotada oma konkurentsieelise kolmandatele riikidele, mis tähendaks taandarengut sektori mõjul juba toimunud majanduskasvu ja töökohtade tekke valdkonnas. 2. poliitikavaliku mõjul toimuv tihedam sidusrühmade vaheline koostöö võib suurendada avaliku sektori ja erasektori investeeringute mõju ookeanienergia arendamisele ning aidata kaasa kulude vähendamisele. Seega oleks kõnealuse poliitikavaliku puhul ookeanienergia turuleviimine eeldatavasti edukam kui 1. poliitikavaliku puhul, kuid positiivse mõju ulatus ei ole selge, sest paljud 2. poliitikavaliku vahendid on vabatahtlikud. 3. poliitikavaliku kohane ookeanienergia kui strateegilise energiatehnoloogia tähtsuse tunnistamine ning Euroopa tööstusalgatuse loomine hõlbustaks tõenäoliselt projektiarendajate juurdepääsu rahastamisvahenditele ning avaldaks tugevat innovatsiooni soodustavat mõju. Välja pakutud juhenddokumendid võiksid pakkuda täiendavaid kokkuhoiuvõimalusi tehingukulude vältimise teel. Teisest küljest seonduvad 2. ja 3. poliitikavalikuga tõenäoliselt proportsionaalselt suuremad elektrikulud ning teatav halduskoormus. Keskkonnamõju Ookeanienergia kasutuselevõtmisega on võimalik vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Eeldades, et iga paigaldatud seadmega asendatakse samaväärne traditsioonilise energiatootmise seade, oleks kliimamuutusi leevendav mõju väike 1. poliitikavaliku puhul ning suhteliselt suurem 2. ja 3. poliitikavaliku puhul. Ookeanienergia käitised avaldavad kohalikul tasandil mitmesugust keskkonnamõju, mis võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Võttes aluseks ettevaatusprintsiibi, võib väita, et 1. poliitikavaliku puhul, kus ookeanienergia käitised paiknevad suhteliselt väiksel alal, on negatiivne kohalik mõju väike, samas kui 2. ja 3. poliitikavaliku puhul on tegemist vastavalt suurema negatiivse kohaliku mõjuga. Kõnealust mõju võib aga tasakaalustada asjaolu, et paigaldatud tootmisvõimsuse suurenemisel töötatakse tänu lisandunud kogemustele välja tõhusad keskkonnamõju haldamise vahendid ja tavad. Sotsiaalne mõju Tõenäoliselt kaasneb ookeanienergia turustamisega kvaliteetsete töökohtade loomine, eelkõige 3. poliitikavaliku puhul, kus kasutuselevõtu ulatus on suurim. Enamik uutest töökohtadest luuakse tõenäoliselt liikmesriikides ja piirkondades, kus ookeanienergiat kasutatakse, kuigi muudes tarneahelaga seotud riikides leitakse tõenäoliselt võimalusi tootmise ning muude majandusvaldkondadega seotud töökohtade loomiseks. Sektori arenedes suureneb nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. 2. ja eriti 3. poliitikavaliku puhul võib suurenev nõudlus oskuslike inseneride järele muuta intensiivsemaks konkurentsi eelkõige avamere tuuleenergia sektoriga ning võib-olla isegi nafta- ja gaasisektoriga. Ookeanienergia üha laialdasema kasutuselevõtu korral võivad tekkida üldsuse heakskiiduga seotud probleemid. Ookeanienergia laiem levik 2. ja 3. poliitikavaliku puhul võib proportsionaalselt suurendada ohtu, et tekivad konfliktid teiste merealade kasutajatega. Kõnealust mõju võiks aga leevendada kõikide huvirühmade varase kaasamise teel. 7. Poliitikavalikute võrdlus Tulemuslikkus 1. poliitikavalikuga ei kaasne seatud eesmärgi saavutamist, sest kõnealune valik praktiliselt ei aitaks kiirendada ookeanienergia turustamist. 2. poliitikavalik võib soodustada ulatuslikumat koostööd ja vältida jõupingutuste dubleerimist, kuid selle tulemused sõltuvad sidusrühmade valmisolekust ookeanienergia arendamises osaleda ning on seega ebakindlad. Kuigi ei saa eeldada, et 3. poliitikavalik lahendaks täielikult kindlakstehtud kitsaskohad, on selle puhul kitsaskohtade leevendamine kõige tõenäolisem, mis annab ookeanienergia sektorile käegakatsutava stiimuli. Tõhusus 1. poliitikavalik ei vasta tõhususkriteeriumile, kuna sellega kaasneks loobumine ookeanienergia tööstuslikust arendamisest tuleneda võiva majandusliku kasu märkimisväärsest osast või isegi kogu majanduslikust kasust. Foorumi loomine 2. poliitikavaliku raames nõuab teatavaid jõupingutusi, kuid aitab tõenäoliselt saavutada paremaid tulemusi. Kõnealuse poliitikavaliku mõju sõltuks siiski suurel määral sidusrühmade valmisolekut protsessis osaleda. Euroopa tööstusalgatuse loomisega ookeanienergia jaoks (3. poliitikavalik) kaasneks asjaomaste sidusrühmade suurem pühendumine. Kulusid arvesse võttes peetakse 3. poliitikavalikut kõige tõhusamaks, kui välja arvata elektrivõrkude planeerimisel ookeanienergiaga seotud huve edendava eriotstarbelise asutuse loomine, sest see kattuks olemasolevate algatustega. Sidusus Kõik poliitikavalikud on kooskõlas ELi pikaajaliste poliitikaeesmärkidega, sealhulgas kliima-, energia-, keskkonna- ja majanduskasvu eesmärkidega. Teostatavus Kuigi mõned meetmed on teostatavad lühema aja jooksul, on teatavate 3. poliitikavaliku meetmete teostamine võimalik üksnes pikema aja vältel. Näiteks peab ookeanienergia sektor tööstusalgatuse käivitamiseks olema eelnevalt kehtestanud strateegilise teadusuuringute kava. Keskkonnaga seotud direktiive täiendavate juhenddokumentide koostamine eeldab keskkonnamõju käsitlevate andmete kättesaadavust. Mereala ruumilist planeerimist käsitleva direktiivi sektorikohaste suuniste koostamine oleks võimalik vaid olukorras, kus direktiiv on rakendunud ja selle mõju on teada. Seepärast võiks 2. ja 3. poliitikavaliku vahel valimise asemel otsustada esimese sammuna rakendada 2. poliitikavaliku meetmed, mis moodustaksid lähtekoha 3. poliitikavaliku meetmete jaoks, mille kaudu tööstussektorit veelgi edasi arendataks. Kolme poliitikavaliku võrdleva analüüsi võib kokku võtta järgmiselt. 1. poliitikavalik (kehtiv poliitiline raamistik) Käivitatud on teatavad algatused, mis on seotud kõnealuse sektori arendamisega, kuid ei vasta osale sektori spetsiifilistest vajadustest. Kui ookeanienergia toetuseks ei võeta konkreetseid meetmeid, tekib tehnoloogiaarendajate jaoks tugev konkurentsisurve nii arenenumatelt taastuvenergia liikidelt kui ka traditsioonilistelt elektrienergia tootmise tehnoloogiatelt, mis on juba varem poliitilisest soosingust ning erasektori ja avaliku sektori suurtest investeeringutest kasu saanud. 2. poliitikavalik (suurem poliitiline ja tööstuslik koordineeritus) Sektori toetamine sidusrühmade koostöövõrgustike ja vabatahtliku teabevahetuse kaudu ning sektori põhjalikuma integreerimisega olemasolevatesse rahastamismehhanismidesse aitab tõenäoliselt teataval määral kitsaskohti leevendada ning tagab seega paremad tulemused. Siiski ei ole positiivse mõju ulatus kindel, sest algatustes osalemine on vabatahtlik. 3. poliitikavalik (suunatud struktuurimeetmed) Lisaks 2. poliitikavaliku vahenditele hõlmab 3. poliitikavalik tulemuslikke meetmeid tööstussektori maine parandamiseks, teadus- ja arendustegevuse ning sidusrühmade vahelise koostöö edendamiseks ja projektiarendajate ees seisvate teatavate haldustakistuste leevendamiseks. On tõenäoline, et kõnealune poliitikavalik annab tugeva poliitilise signaali, kuid mõned selle meetmed on teostatavad üksnes pikemas perspektiivis. Tabel 1: poliitikavalikute võrdlus eeldatavate tulemuste kaupa || 1. poliitikavalik (praeguste suundumuste jätkumine) || 2. poliitikavalik || 3. poliitikavalik Majanduslik mõju Ühtlustatud elektrihind || + || ++ || +++ Teadus- ja arendustegevuse koondamine || 0/+ || ++ || +++ Kulud tarbijatele || - || -- || --- Konkurentsivõime || - || + || ++ Võrguarendused || + || ++ || ++ Tarneahelate ja sadamate arendamine || 0 || + || ++ Sünergia teiste sektoritega || 0 || + || + Halduskulud* || - || ++/- || ++/- Keskkonnamõju Kliimamuutuste leevendamine || + || ++ || +++ Muu ökoloogiline mõju** || - || -- || --- Keskkonnamõjuga seotud ebakindluse leevendamine || 0 || ++ || +++ Õigusaktide rakendamise lihtsustamine || 0 || 0 || + Sotsiaalne mõju Uute töökohtade loomine || + || ++ || +++ Töökohtade loomine kõrge tööpuudusega piirkondades || + || ++ || +++ Haridus ja koolitus || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Oskuste kaardistamine || 0 || ++ || ++ Tervishoid ja ohutus || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Üldsuse heakskiit*** || 0 || +/- || +/- Selgitus: + positiivne mõju, + + väga positiivne mõju, - negatiivne mõju, -- väga negatiivne mõju, 0 mõju puudub, ei kohaldata – ei kohaldata/väga raske hinnata. * Kuigi 2. ja 3. poliitikavaliku raames välja pakutud meetmed vähendaksid aja jooksul halduskulusid, seonduvad kõnealuste meetmete rakendamiseks vajaliku haldustegevusega järjekordsed kulud. ** muu ökoloogilise mõju laad ja ulatus sõltub väga suurel määral kasutatavast tehnoloogiast, kuid on mõistlik eeldada, et ookeanienergia levikuga kaasneb kahjuliku ökoloogilise mõju ohu suurenemine. *** Sõltub sidusrühmade kaasamise ulatusest. 8. Järelevalve ja hindamine Tehakse ettepanek, et komisjon jälgib ja hindab edusamme ookeanienergia sektoris näitajate alusel, mis on esitatud tabelis 2. Andmed hangitakse küsimustike kaudu, mis esitatakse asjaomastele sidusrühmadele, sealhulgas tehnoloogiaarendajatele, projektiarendajatele, investoritele ja valitud teadusasutustele. Esimene põhjalik hindamine toimuks hiljemalt 2020. aastal. Tabel 2: ookeanienergia arengu hindamise peamised näitajad Näitaja || Asjakohasus Paigaldatud võimsus || Tehnoloogia turustamine Sektori investeeringute suurus || Tehnoloogiate tajutav usaldusväärsus, tõhusus ja kulutõhusus Ühisettevõtete arv || Tööstussektori koostöö ja sünergia Teostamisaja pikkus (st ehitusprojektide jaoks nõusoleku saamise ja võrguühenduste loomiseks lubade saamisele kuluv aeg kokku) || Planeerimis- ja litsentsimismenetluste tõhusus [1] KOM(2010) 2020, 3.3.2010.