KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Euroopa kultuuripärandi märgise hindamine

Euroopa kultuuripärandi märgis on Euroopa Liidu meede, mille eesmärk on tugevdada Euroopa kodanike, eriti noorte liitu kuulumise tunnet toetudes ühistele väärtustele, ühisele Euroopa ajaloo ja kultuuripärandile ning suurendada mitmekesisusest lugupidamist. Meede keskendub ühisele Euroopa ajaloole ja ühistele väärtustele ning aitab tõhustada kultuuridevahelist dialoogi; selles pannakse vähem rõhku objektide kaitsmisele. Meetmes osalevad kõik liikmesriigid, välja arvatud Iirimaa ja Rootsi.

Tänaseks on komisjon andnud Euroopa kultuuripärandi märgise 48 kultuuriväärtuslikule objektile nende sümboolse väärtuse ja rolli eest Euroopa ajaloos ning tegevuste eest, mida need pakuvad selleks, et tuua Euroopa Liit ja selle kodanikud üksteisele lähemale. Euroopa kultuuripärandi märgise meetme puhul tähistab mõiste „kultuuriväärtuslikud objektid“ järgmist: mälestised, looduslikud paigad, veealune pärand, arheoloogilised paigad, tööstuspärand ja linnaehituslikud paigad, kultuurmaastikud, mälestuspaigad, kultuuriväärtuslikud esemed ning teatava kohaga seotud vaimne kultuuripärand, sealhulgas kaasaegne kultuuripärand. Euroopa kultuuripärandi märgis ei ole seotud rahalise auhinnaga.

Komisjon teeb seoses Euroopa kultuuripärandi märgisega koostööd Euroopa sõltumatu eksperdikomiteega, et korraldada liidu tasandil märgise saajate valimist ja järelevalvet.

Käesolev Euroopa kultuuripärandi märgise hindamisaruanne on esitatud kooskõlas otsuse 1194/2011/EL artikliga 18 ja sellele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud kõik tõendid. See tugineb 102 vastusele, mis saadi kõigilt huvitatud isikutelt avaliku konsultatsiooni raames. Hindamisel antakse hinnang meetme rakendamise esimesel kuuel aastal (2011–2017) tehtud edusammudele, eesmärgiga arendada meedet edasi, et saavutada selle täielik potentsiaal ja astuda kvalitatiivne samm edasi. Hindamisel vaadeldakse viit kriteeriumi: olulisus, terviklikkus, tõhusus, tulemuslikkus ja ELi lisandväärtus, nagu on sätestatud komisjoni parema õigusloome suunistes.

Üldiselt näitab hindamine, et Euroopa kultuuripärandi märgise meede on ELi praegusi vajadusi arvesse võttes jätkuvalt asjakohane ning kooskõlas Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga ja ELi kodanike kasvava huviga kultuuri ja kultuuripärandi vastu, nagu näitab aktiivne osalemine Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 ettevõtmistes. Selle hindamise tulemused, mis on üksikasjalikult esitatud komisjoni talituste töödokumendis, näitavad, et meedet tuleks edasi arendada, kuid selle geograafiline ulatus peaks piirnema ELiga, kuni meede on ELis paremini sisse töötatud.

1. Olulisus

Käesoleva hindamise tulemused näitavad, et Euroopa kultuuripärandi märgis on asjakohane võttes arvesse Euroopa Liidu kodanike kasvanud huvi kultuuri ja kultuuripärandi vastu. Kogemuste ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine kogu liidus on väga oluline, sest kultuuri ja kultuuripärandi valdkonnas peab Euroopas tegema koostööd. See on kõige paljulubavam viis ametialase mõistmise suurendamiseks ja praktiliste kogemuste saamiseks ning vastastikuste kontaktide tugevdamiseks Euroopas. Kuid esimestel rakendusaastatel ei ole seda meetme potentsiaali veel ära kasutatud ja kõik liikmesriigid ei ole meetmesse kaasatud.

·Komisjon jätkab meetme edasiarendamist ja pingutab rohkem, et kaasata meetmesse kõik liikmesriigid.

2. Terviklikkus

Hindamisel leiti, et Euroopa kultuuripärandi märgis on ELile iseloomulik algatus. Euroopa kultuuripärandi märgis paneb vähem rõhku kultuuriväärtuslike objektide säilitamisele, keskendudes selle asemel Euroopa kodanike teadlikkuse tõstmisele Euroopa ajaloo ja kultuuri kohta. Hindamisel leiti ka, et Euroopa kultuuripärandi märgis sarnaneb eesmärkide poolest pigem teiste ELi kultuurivaldkonna algatuste ja programmidega kui UNESCO programmidega. Siiski tuvastati mõningane kattuvuse oht Euroopa kultuuripärandi märgise ja Euroopa Nõukogu kultuuriradade programmi vahel.

Kultuuripärandi valdkonnaülese olemuse tõttu on Euroopa kultuuripärandi märgisel mõningaid võimalusi koostoimeks sotsiaal- ja majanduspoliitika ning rahvusvahelise poliitika valdkondadega. Seda võiks arendada aktiivsema poliitilise koostöö tulemusena Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja Euroopa kultuuripärandi tegevusraamistiku raames. Mõningat koostoimet oleks võimalik saavutada ka Euroopa kultuuripärandi märgise ning ELi haridus- ja koolitusprogrammide, näiteks Erasmus+ programmi vahel.

·Komisjon keskendub endiselt Euroopa kultuuripärandi objektide üleeuroopalisele tähtsusele Euroopa ajaloos ja kultuuris ning/või nende tähtsusele liidu ülesehitamisel, mis on meetme eripära ning selle arendamise ja eesmärkide saavutamise alus. ·Komisjon püüab ära kasutada Euroopa kultuuripärandi märgise ja muude ELi kultuuri-, haridus- ja kodakondsusvaldkonna meetmete (nt programm „Kodanike Euroopa“, Erasmus+, DiscoverEU, Euroopa kultuuripealinnad jne) vahelist sidusust ja koostoimet.

3. Tõhusus ja juhtimine

Euroopa kultuuripärandi märgise võib anda mitmesugustele objektidele, nii materiaalsetele kui ka mittemateriaalsetele, üksikobjektidele ja objektide gruppidele, riiklikele ja piiriülestele mälestistele. Hindamisel leiti, et see annab eelise mitmesuguste võimalike kultuuripärandi objektide kaasamisel märgise taotlemisse ja nende ühendamisel, ning aitab eristada meedet muudest kultuuripärandi valdkonna algatustest. Ühiste valikukriteeriumide kehtestamine oli üks peamisi muudatusi, mis tehti 2011. aastal, kui Euroopa kultuuripärandi märgis muudeti valitsustevahelisest algatusest ELi tasandi meetmeks. Ühiste valikukriteeriumidega tagatakse objektide olulisus lähtudes Euroopa kultuuripärandi märgise eesmärkidest, sest objektide puhul peab olema selgelt määratletud nende üleeuroopaline tähtsus ja märgise taotlejad kohustuvad viima läbi tegevusi meetme eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on ühised valikukriteeriumid aidanud kujundada meetme identiteeti.

Hindamisel rõhutati, et võrreldes muude kultuuripärandi valdkonna programmide või algatustega on üleeuroopalise tähtsusega seotud kriteerium meetme eripära ning de facto Euroopa kultuuripärandi märgise andmise põhikriteerium. Hindamisel leiti siiski, et paljude märgise taotlejate jaoks on Euroopa narratiivi leidmine keeruline.