KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2012. aastal (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6) /* COM/2013/0232 final */





SISUKORD KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2012. aastal.......................................... 3 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4 2........... Ülevaade........................................................................................................................ 4 3........... Aruandeperioodil tehtud edusammud............................................................................... 5 3.1........ Süsteemi lõplik vastuvõtmine........................................................................................... 5 3.2........ Piirkondlik kasutuselevõtt................................................................................................ 5 3.3........ Sidemehhanism VIS Mail................................................................................................ 6 3.4........ Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine.............................................. 6 3.5........ VISi hooldusleping töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse (MWO/EM) raames 6 3.6........ Üleandmine eu-LISAle................................................................................................... 6 3.7........ Statistika........................................................................................................................ 7 4........... Projektijuhtimine............................................................................................................. 7 4.1........ Kavandamine ja eelarve.................................................................................................. 7 4.2........ Riskijuhtimine................................................................................................................. 7 5........... VISi toetajate rühm......................................................................................................... 8 6........... Kokkuvõte..................................................................................................................... 8 7........... Lisa: VISi töörühmad...................................................................................................... 9 7.1........ SISVISi komitee............................................................................................................ 9 7.2........ VISi riiklike projektijuhtide koosolekud........................................................................... 9 7.3........ VIS Maili eksperdirühm.................................................................................................. 9 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2012. aastal (esitatud vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6) 1. Sissejuhatus Kooskõlas nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse 2004/512/EÜ (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta)[1] artikliga 6 esitab komisjon käesolevaga nõukogule ja Euroopa Parlamendile üheksanda ehk lõpparuande viisainfosüsteemi (VIS)[2] arendamise kohta. Aruandes antakse ülevaade tööst, mida komisjon tegi 2012. aasta jaanuarist detsembrini. Käesolev aruanne on viimane, mille komisjon esitab vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6, sest „[..] viisade keskinfosüsteemi, igas liikmesriigis riigi liidese ning viisade keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri [...]”[3] arendamine on nüüd lõpule viidud. 2. Ülevaade Viisainfosüsteem (VIS) on suuremahuline IT-süsteem, mille kaudu vahetatakse andmeid lühiajaliste viisade kohta Schengeni riikide vahel. Süsteemi eesmärk on toetada ELi ühise viisapoliitika rakendamist ning rände- ja piirihalduspoliitikat järgmiselt: takistada võimalikult soodsa viisakohtlemise otsimist (nn viisadega kauplemine), toetada võitlust ebaseadusliku rändega, aidata ära hoida liikmesriikide sisejulgeolekut ähvardavaid ohte ning muuta heausklike reisijate suhtes kohaldatavad menetlused läbipaistvaks ja kiiremaks. Viisainfosüsteemi täiendab biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteem (BMS), mis võimaldab tuvastada sõrmejälgi. VIS alustas tööd 11. oktoobril 2011, kui kõik Schengeni riigid ühendasid süsteemiga oma Põhja-Aafrika (Alžeeria, Egiptuse, Liibüa, Mauritaania, Maroko ja Tuneesia) konsulaaresindused. Alates 31. oktoobrist 2011 kasutavad kõik Schengeni riigid süsteemi oma välispiiridel asuvates piiripunktides. Viisainfosüsteemi kasutuselevõtt toimub järk-järgult piirkondade kaupa ning tulevikus peaks see hõlmama kogu maailma. Euroopa Komisjon vastutas VISi juhtimise ja kogu rakendamisprotsessi eest 2004. aastast kuni 1. detsembrini 2012, mil süsteemi tööga seotud kohustused võttis üle eu-LISA[4] (vt punkt 3.6). Süsteem on algusest peale hästi toiminud ja teatatud on vaid mõnest väiksemast tehnilisest probleemist. Kesksüsteemi suutlikkust ja töövõimet suurendatakse vastavalt kasutuselevõtule maailma eri paigus (vt punkt 3.5) Aruandeperioodi viimase kolme kuu jooksul anti viisainfosüsteemi kaudu välja keskmiselt 4900 Schengeni viisat päevas. 3. Aruandeperioodil tehtud edusammud 3.1. Süsteemi lõplik vastuvõtmine Süsteemi lõplik vastuvõtmine on oluline eesmärk, mis nähti ette Hewlett-Packard Steria (HPS) kontserni ja Euroopa Komisjoni vahel 2005. aastal allkirjastatud lepinguga. Lõplikus vastuvõtmises lepitakse kokku siis, kui leitakse, et lepingupartner on viinud süsteemi arendamise lõpule ja on seega vaba projekti arendamisega seotud lepingulistest kohustustest. Süsteem võeti lepingu kohaselt vastu 2012. aasta augustis, kui see oli ilma tõrgeteta töötanud viis kuud järjest. See oluline sündmus tähistas viisainfosüsteemi kehtestamist käsitleva nõukogu 8. juuli 2004. aasta otsuse 2004/512/EÜ artiklis 6 osutatud süsteemi arendamise lõppu ja seega lõppes ka samas artiklis nimetatud eduaruannete esitamise kohustus. 3.2. Piirkondlik kasutuselevõtt Aruandeperioodil võeti viisainfosüsteem edukalt kasutusele veel kahes geograafilises piirkonnas: Lähis-Idas ja Pärsia lahe piirkonnas (vastavalt 10. mail ja 2. oktoobril).[5] Tegevuse alguskuupäevad lepiti kokku VISi toetajate mitteametliku juhtrühma tegevuse raames ning ametlikult vormistati need kahe õigusaktiga, lähtudes VISi määruse artiklist 48[6]. Euroopa Komisjon võttis 27. aprillil 2012 vastu rakendusotsuse (2012/233/EL), millega määrati kindlaks kuupäev, millest alates rakendati viisainfosüsteem (VIS) tööle Lähis-Idas. Selleks kuupäevaks valiti 10. mai 2012.[7] Seejärel võeti 21. septembril 2012 vastu rakendusotsus (2012/512/EL), millega määrati kindlaks kuupäev, millest alates rakendati viisainfosüsteem (VIS) tööle Pärsia lahe piirkonnas. Selleks kuupäevaks valiti 2. oktoober 2012. a.[8] Kõik liikmesriigid teatasid komisjonile, et on mõlema piirkonna puhul valmis õigel ajal süsteemiga ühinema. Viisainfosüsteemi edukas ja tõrgeteta kasutuselevõtt neis piirkondades, kuhu kuulub kokku 14 riiki, näitab, et süsteem on arenenud igati rahuldavale tasemele ja suudab toimida ka järgmistes piirkondades. Euroopa Komisjon võttis 24. aprillil 2012 vastu rakendusotsuse (2012/274/EL), millega määrati kindlaks teine rühm piirkondi, kus VIS tööle rakendati.[9] 3.3. Sidemehhanism VIS Mail Tänu sidemehhanismile VIS Mail saavad liikmesriigid viisainfosüsteemi võrgutaristu kaudu sõnumeid vahetada. Aruandeperioodil keskendus töö VIS Maili nn teise etapi ettevalmistamisele, et asendada Schengeni konsultatsioonivõrk (nõukogu hallatav süsteem VISION) sellega, kui viisainfosüsteem on kogu maailmas kasutusele võetud. Teises etapis lisati 11. oktoobril 2011 tööd alustanud esimeses etapis vahetatud sõnumitele uusi sõnumikategooriaid. 2012. aastal said tehnilised kirjeldused stabiilsema kuju ning kindlaks määrati testid, mis tuli teha 2013. aastal. Enne, kui VIS Maili teise etapiga seonduv eu-LISAle üle anti (vt punkt 3.6), kiitsid liikmesriigid heaks testimiskava ja testide üksikasjalikud kirjeldused. 29. veebruaril 2012 võttis Euroopa Komisjon vastu rakendusotsuse[10] sidemehhanismi VIS Mail teise etapi rakendamise kohta. 3.4. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteem (BMS) hakkas koos VISiga tööle 11. oktoobril 2011. Viisainfosüsteemi jaoks sõrmejälgede tuvastust võimaldav BMS võeti lõplikult vastu 2012. aasta märtsis, kui süsteem oli ilma tõrgeteta töötanud viis kuud järjest. Aruandeperioodi jooksul on BMSi sõrmejälgede kvaliteet järjepidevalt paranenud ning nüüdseks on kasutuskõlbmatuks osutunud registreerimiste üldine määr (FTE)[11] stabiilselt umbes 4%. 2012. aasta alguses oli üldine FTE veel ligikaudu 16%. Liikmesriigid jätkasid oma sõrmejälgede kogumise seadmetes nende tarkvarapakettide kasutamist, mis biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi eest vastutav töövõtja neile andis. Suurema osa sõrmejälgedest edastasid Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Hispaania. Mõned osalevad riigid (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Läti, Madalmaad, Poola ja Šveits) on alustanud sõrmejälgede kontrollimist piiripunktides, mis on Schengeni piirieeskirjade kohaselt kolmeaastasel üleminekuajal vabatahtlik. Liikmesriigid ei ole kasutanud võimalust lühendada seda üleminekuaega õhupiiride puhul ühele aastale. Šveits ja Rootsi hakkasid VISi/BMSi kaudu kontrollima varjupaigataotlejate sõrmejälgi. 3.5. VISi hooldusleping töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse (MWO/EM) raames Võttes arvesse tulevastel aastatel VISi sisestatavate andmete suurenevat hulka, algatas komisjon 14. juulil 2011 VISi töökorras hoidmise ja edasiarendamisega seotud hoolduse hankemenetluse, et tagada VISi tehniline hooldus töötingimustes ning ajapikku süsteemi toimimise parandamine. Leping sõlmiti 2012. aasta augustis ning töövõtja võttis VISi eelmiselt töövõtjalt täielikult üle aruandeperioodi lõpuks. 3.6. Üleandmine eu-LISAle eu-LISA võttis viisainfosüsteemi tööga seotud kohustused komisjonilt üle 1. detsembril 2012. Üleminekuperioodil tagab Euroopa Komisjoni ja Prantsusmaa vahel sõlmitud teenusleping, et Strasbourgis asuvad Prantsuse asutused (C.SIS) saavad aidata seoses viisainfosüsteemi tööga, kuni eu-LISA vähehaaval selle töö üle võtab. Komisjon osales intensiivselt nii VISi kui ka BMSi üleandmises eu-LISAle aruandeperioodi lõpus. Komisjon andis olulise panuse nii koolituste kui ka töövarju võimaluse pakkumise läbi ning lõi parimad võimalikud tingimused, et eu-LISA saaks VISi juhtimise üle võtta. 3.7. Statistika 22. novembri 2012. aasta seisuga oli viisainfosüsteemis edukalt töödeldud peaaegu 1,9 miljonit viisataotlust. Neist 1,5 miljoni peale väljastati Schengeni viisa ning 235 000 lükati tagasi. Kesksüsteemis teostati selle aja jooksul ligi 40 miljonit toimingut seoses päringutega maailma eri paigus asuvatest konsulaaresindustest ja piiriületuspunktidest. Nimetatud arvud puudutavad viisainfosüsteemi kasutust kolmes piirkonnas, kus süsteem on kasutusele võetud, ning konsulaaresindustes, kus liikmesriigid on võtnud VISi kasutusele enne eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeva. Nüüdseks on statistiliste andmete koostamine antud üle eu-LISAle. 4. Projektijuhtimine 4.1. Kavandamine ja eelarve 2012. aastal oli VISile kulukohutuste assigneeringuteks (KA) ette nähtud kokku 40 miljonit eurot, millest kasutati ära 99,8 %. Maksete assigneeringuteks (MA) oli ette nähtud kokku 33,8 miljonit eurot, millest kasutati ära 96,8 %. VISi eelarverida on 18 02 05. || Kasutatavad KA || Kasutatud KA || Kokku % || || Kasutatavad MA || Kasutatud MA || Kokku % C1 (assigneeringud VISi 2012. aasta rahastamisotsusest) || 38 740 000,00 || 38 661 331,99 || || || 32 458 123,00 || 31 394 314,52 || C5 (assigneeringud IS, NO, CH 2011. aasta osamaksetest) || 1 298 209,85 || 1 298 209,85 || || || 1 298 209,85 || 1 298 209,85 || Kokku || 40 038 209,85 || 39 959 541,84 || 99,8 % || || 33 756 332,85 || 32 692 524,37 || 96,8 % || || || || || || || 4.2. Riskijuhtimine Nagu varasematelgi aastatel, tegi komisjon kindlaks olulisimad riskid nii kesktasandil kui ka riikide tasandil ning tutvustas neid liikmesriikidele VISi riiklike projektijuhtide igakuistel koosolekutel ja VISi toetajate koosolekutel. 2012. aasta lõpus olid kõige suuremad kindlakstehtud riskid järgmised: a) toimingute käigus tähtede ja numbritega esitatavate andmete kvaliteet; b) liikmesriikide suutlikkus täita kõik kasutusjuhendist ja VISi määrusest tulenevad kohustused (sh sisekontroll); c) VISi üleandmine eu-LISAle; c) sõrmejälgede kvaliteet toimingute käigus; e) VISi suutlikkuse õigeaegne suurendamine. Kõikide riskide maandamiseks töötati välja meetmed ning kõik sidusrühmad tegid tihedat koostööd, et piirata nimetatud riskide mõju kogu projektile. 5. VISi toetajate rühm Nõukogu mitteametlik töörühm kogunes aruandeperioodil kuus korda – kolm korda esimesel poolaastal ja kolm teisel. Töökava koostas tavapäraselt nõukogu eesistujast liikmesriik (st Taani ja Küpros), koordineerides seda komisjoni ja nõukogu peasekretariaadiga. Kohtumiste vorm ei muutunud. Teemadering hõlmas komisjoni tehnilist ülevaadet VISi hetkeseisust, riske käsitlevat aruannet, aruandlusmehhanismi kaudu saadud tulemusi riikide edusammude kohta ning strateegilisi arutelusid VISi piirkondliku kasutuselevõtu üle. Nagu esimese piirkonna puhul, nii oli ka Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonnas VISi edukas kasutuselevõtt võimalik tänu VISi toetajate rühma kohtumistel kasutatud riiklikule jälgimissüsteemile. 18. juuli 2012. aasta kohtumisel lepiti kokku, et VISi kasutamine võiks Lääne- ja Kesk-Aafrikas muutuda kõigi liikmesriikide jaoks kohustuslikuks 14. märtsil 2013. 6. Kokkuvõte 2012. aastal toimus kolm viisainfosüsteemi joaks olulist sündmust. Esiteks võeti lõplikult vastu süsteemi väljatöötamise eest vastutava peatöövõtja töö, millega lõppes seitse aastat kestnud lepinguline suhe komisjoni ja HPSi konsortsiumi vahel. Teiseks võeti VIS edukalt kasutusele veel kahes geograafilises piirkonnas: Lähis-Idas ja Pärsia lahe piirkonnas. Selle käigus sai kinnitust, et süsteem on töökindel ja selle saab kasutusele võtta ka järgmistes piirkondades. Ja kolmandaks anti süsteemi tööga seotud kohustused üle eu-LISAle, mis on nüüd täiesti töövõimeline nii Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus asuvates tehnilistes keskustes kui ka peakontoris Tallinnas. See on viimane iga-aastane eduaruanne viisainfosüsteemi kohta, mille komisjon esitab vastavalt nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artiklile 6. 7. Lisa: VISi töörühmad 7.1. SISVISi komitee SISVISi komitee VISi küsimusi arutav koosseis[12] kohtus 2012. aastal ühe korra: 8. märtsil. Kohtumisel teatas komisjon delegatsioonidele, et komisjoni rakendusotsus sidemehhanismi VIS Mail tehniliste spetsifikatsioonide kohta võeti vastu 29. veebruaril. Komitee esitas positiivse arvamuse komisjoni rakendusotsuse kohta, millega määratakse kindlaks teine rühm piirkondi, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse. See otsus põhineb komisjoni 2011. aastas juunist pärit mitteametlikul dokumendil ja käsitleb piirkondi 4–11. 7.2. VISi riiklike projektijuhtide koosolekud Aruandeperioodil kutsus komisjon kokku riiklike projektijuhtide eksperdirühma seitse koosolekut, et arutada VISi projekti olukorda, üksikasjalikke tehnilisi küsimusi, kavandamisküsimusi, riske ning tegevust projekti kesk- ja riiklikul tasandil. VISi riiklike projektijuhtide viimane koosolek toimus 25. oktoobril ning pärast seda asus nende asemele nn VISi nõuanderühm, kelle tööd korraldab eu-LISA. 7.3. VIS Maili eksperdirühm Rühm kohtus aruandeperioodi jooksul seitse korda, et toetada sidemehhanismi VIS Mail ja eelkõige selle nn teise etapi rakendamist (vt punkt 3.3). VIS Maili eksperdirühma viimane koosolek toimus 29. oktoobril. Pärast seda lisati VIS Mailiga seotud küsimused VISi nõuanderühma töösse, kes tegutseb eu-LISA vastutusalas. [1] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5. [2] Kaheksas aruanne, vt komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta 2011. aastal, COM(2012) 376 (final), 11.7.2012. [3] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5. [4] Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet. [5] Vastavalt komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsusele 2010/49/EÜ, millega määratakse kindlaks esimesed piirkonnad, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse, ELT L 23, 27.1.2010, lk 62. [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), ELT L 218, 13.8.2008, lk 60. [7] Komisjoni rakendusotsus, 27. aprill 2012, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse teises piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS), ELT L 117, 1.5.2012, lk 9. Lähis-Ida piirkonda kuuluvad Iisrael, Jordaania, Liibanon ja Süüria. [8] Komisjoni rakendusotsus, 21. september 2012, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kolmandas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS), ELT L 256, 22.9.2012, lk 21. Pärsia lahe piirkonda kuuluvad Afganistan, Bahrein, Iraan, Iraak, Kuveit, Omaan, Katar, Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja Jeemen. [9] Komisjoni rakendusotsus, 24. aprill 2012, millega määratakse kindlaks teine rühm piirkondi, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse, ELT L 134, 24.5.2012, lk 20. Need piirkonnad on Lääne-Aafrika, Kesk-Aafrika, Ida-Aafrika, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Ameerika, Kesk-Aasia, Kagu-Aasia ja okupeeritud Palestiina alad. [10] Komisjoni rakendusotsus, 29. veebruar 2012, millega võetakse vastu sidemehhanismi VIS Mail tehnilised kirjeldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)), C(2012) 1301 final. [11] FTE määr ehk kasutuskõlbmatuks osutunud registreerimiste üldine määr näitab selliste sõrmejäljekomplektide osatähtsust, mida ei saa kehva kvaliteedi tõttu kasutada. [12] Asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikli 51 lõike 1 alusel (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).