Ettepanekus nõutakse andmete lokaliseerimist käsitlevate meetmete eelnõudest teatamist läbipaistvusdirektiivi 2015/1535 alusel, et oleks võimalik hinnata, kas sellised asukohapiirangud on õigustatud.

Kuna käesolevas ettepanekus käsitletakse selliseid elektroonilisi andmeid, mis ei ole isikuandmed, ei mõjuta see liidu andmekaitse õigusraamistikku, eelkõige määrust 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus), direktiivi (EL) 2016/680 (politseidirektiiv) ja direktiivi 2002/58/EÜ (e-privaatsuse direktiiv), mis tagavad isikuandmete ja nende vaba liikumise kõrge kaitsetaseme liidus. Seda õigusraamistikku arvesse võttes on ettepaneku eesmärk luua laiaulatuslik ja sidus ELi raamistik, mis võimaldab andmete vaba liikumist ühtsel turul.

Mitu asjaomast sektorit on selliste õigusaktide (st e-kaubanduse ja teenustedirektiivi) kohaldamisalast nimme välja jäetud, nii et kõikide andmehoiu (säilitamise) ja muude andmetöötlusteenuste suhtes kehtivad üksnes aluslepingu üldsätted. Olemasolevaid tõkkeid nende teenuste eest ei ole aga võimalik tulemuslikult kõrvaldada, toetudes üksnes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 49 ja 56 vahetule kohaldamisele, kuna ühest küljest oleks nende tõkete juhtumipõhine käsitlemine liikmesriikide suhtes rikkumismenetluste algatamise teel nii riiklike kui ka liidu institutsioonide jaoks äärmiselt keeruline ja teisest küljest eeldab mitme tõkke kõrvaldamine erieeskirju mitte üksnes avaliku, vaid ka erasektori tõkete kohta, mis tingib vajaduse halduskoostöö sisseseadmise järele. Peale selle näib uue tehnoloogia kasutajatele eriti tähtis asjakohase õiguskindluse tugevdamine.

Ettepanekus keskendutakse andmehoiu (säilitamise) ja muudele andmetöötlusteenustele ning ettepanek on kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Algatus aitab luua toimivat ELi ühtset turgu seda liiki teenustele. Seega on algatus kooskõlas e-kaubanduse direktiiviga, mille eesmärk on kõikehõlmav ja toimiv ELi ühtne turg laiematele infoühiskonna teenuste kategooriatele, ning teenustedirektiiviga, millega süvendatakse ELi teenuste siseturgu mitmes sektoris.

Algatuse üldine poliitikaeesmärk on andmete talletamise jm andmetöötlusteenuste ja tegevuste konkurentsivõimelisem ja integreeritum siseturg eespool nimetatud valdkondades tegutsemise kaudu. Käesolevas ettepanekus kasutatakse andmete talletamise ja muu andmetöötluse mõisteid laias tähenduses, mis hõlmab mis tahes tüüpi IT-süsteemide kasutamist, sõltumata sellest, kas need asuvad kasutaja valdustes või on tegemist allhankega andmete talletamise vm andmetöötlusteenuse osutajalt.

Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu määrus, mis võimaldab tagada isikustamata andmete vaba liikumist käsitlevate ühtsete normide kohaldamise samaaegselt üle kogu liidu. See on tähtis eelkõige liikmesriikide olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks ja uute ärahoidmiseks, et tagada asjaomastele teenusepakkujatele ja kasutajatele õiguskindlus ning suurendada sellega usaldust piiriüleste andmevoogude ja andmete talletamise jm andmetöötlusteenuste vastu.

Ettepanekus märgitakse, et liikmesriikide ja liidu õiguses sätestatud julgeolekunõuded peavad olema täidetud ka siis, kui füüsilised või juriidilised isikud tellivad andmete talletamise või muid andmetöötlusteenuseid väljastpoolt, sh teisest liikmesriigist. Ühtlasi meenutatakse ettepanekus komisjonile võrgu- ja infoturbe direktiiviga antud rakendamisvolitusi, et käsitleda julgeolekunõudeid, mis samuti aitavad kaasa käesoleva määruse toimimisele. Ehkki ettepanek eeldab meetmete võtmist liikmesriikide ametiasutuste poolt teavitamis- või läbivaatamisnõuete, läbipaistvusnõuete ja halduskoostöö tõttu, on see koostatud nii, et selliseid meetmeid võetaks üksnes kõige pakilisema koostöövajaduse korral ja välditaks seega tarbetut halduskoormust.

Täpsemalt öeldes: selleks, et kutselistel kasutajatel oleks lihtsam vahetada teenusepakkujaid ja portida andmeid, soodustab algatus iseregulatsiooni tegevusjuhendite abil, mis käsitlevad andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste kasutajatele esitatavat teavet. Samuti tuleks vahetamise ja portimise üksikasju selgitada iseregulatsiooni teel, et teha kindlaks parimad tavad.

Selleks et kõrvaldada liidus tõkked isikustamata andmete vaba liikumise eest, mida seni kammitsevad asukohanõuded, ning suurendada usaldust piiriüleste andmevoogude ja andmete talletamise vm andmetöötlusteenuste vastu, tuginetakse ettepanekus suurel määral olemasolevatele õigusaktidele ja raamistikele, nagu läbipaistvusdirektiiv, millega sätestatakse andmete asukoha nõudeid käsitlevate meetmete eelnõudest teatamine, ja mitmesugused raamistikud, millega tagatakse andmete kättesaadavus õiguslikuks kontrolliks liikmesriikide poolt. Ettepanekus sätestatud koostöömehhanismi, mis on ette nähtud selleks, et lahendada riiklikel pädevatel asutustel tekkinud küsimused seoses andmete kättesaadavusega, kasutatakse üksnes juhul, kui muud koostöömehhanismid puuduvad ja muud juurdepääsuvõimalused on ammendatud.

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, sest see koosneb toimivast raamistikust, mis ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik avastatud probleemide lahendamiseks, ja on saavutatavate eesmärkidega proportsionaalne.

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepaneku eesmärki tagada eespool nimetatud teenuste siseturu sujuv toimimine, mis ei piirdu vaid ühe liikmesriigi territooriumiga, ning isikustamata andmete vaba liikumine liidus ei ole võimalik saavutada liikmesriikide tasandil, kuna peamine probleem on andmete piiriülene liikuvus.

Ettepanek kuulub jagatud pädevuse valdkonda vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punktile a. Selle eesmärk on konkurentsivõimelisem ja integreeritum siseturg andmete talletamise jm andmetöötlusteenustele ning tagada andmete vaba liikumine liidus. Ettepanekus on kehtestatud eeskirjad, mis käsitlevad andmete asukoha nõudeid, andmete kättesaadavust pädevatele asutustele ja andmete portimist kutselistele kasutajatele. Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114, mis on üldine õiguslik alus selliste eeskirjade vastuvõtmiseks.

Poliitiline meede tugineb ka Euroopa tööstuse digiteerimise paketile, mis sisaldab Euroopa pilvandmetöötluse algatust, mille eesmärk on võtta kasutusele tõhusad pilvandmetöötluslahendused teadusandmete talletamiseks, jagamiseks ja taaskasutamiseks. Lisaks tugineb algatus läbi vaadatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikule, mille eesmärk on soodustada Euroopa haldusasutuste digitaalset koostööd ja mis saab andmete vabast liikumisest otsest kasu. Sellega toetatakse ELi võetud kohustust tagada avatud internet.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Tõendite kogumise esimeses etapis 2015. aastal korraldati avalik konsultatsioon, mis käsitles platvormide, veebipõhiste vahendajate, andmete ja pilvandmetöötluse ning jagamismajanduse õiguskeskkonda. Kaks kolmandikku vastajatest, kes jagunesid võrdselt kõigi sidusrühmade, sh VKEde vahel, leidis, et andmete asukoha piirangud on mõjutanud nende äristrateegiat. Muud teabe kogumisega seotud tegevused olid kohtumised ja üritused, sihtotstarbelised seminarid peamiste sidusrühmade (nt Cloud Select Industry Group) osavõtul ja uuringutega seotud temaatilised seminarid.

Tõendite kogumise teine etapp 2016. aasta lõpust kuni 2017. aasta teise pooleni hõlmas 10. jaanuaril 2017 teatise „Euroopa andmepõhise majanduse loomine“ raames algatatud avalikku konsultatsiooni. Avaliku konsultatsiooni vastuste kohaselt leidis 61,9 % sidusrühmadest, et andmete asukoha piirangud tuleks kaotada. namik osalenud sidusrühmadest (55,3 % vastajatest) arvas, et seadusandlik meede on kõige asjakohasem vahend põhjendamatute asukohapiirangute käsitlemiseks, ja mõned neist avaldasid konkreetset soovi määruse järele. Kõige suuremat toetust õiguslikule meetmele avaldasid väikesed ja suured IT-teenuste osutajad nii Euroopa Liidust kui ka väljastpoolt. Sidusrühmad märkisid ka andmete asukoha piirangute negatiivset mõju. Lisaks suurematele ettevõtluskuludele mõjuvad piirangud negatiivselt ka teenuse osutamisele avaliku või erasektori üksusele (69,6 % osalenud sidusrühmadest vastas, et see mõju on suur) ning uuele turule sisenemise võimele (73,9 % osalenud sidusrühmadest vastas, et see mõju on suur). Neile küsimustele vastas sama suur protsendimäär kõikidest eri taustaga sidusrühmadest. Ka veebipõhine avalik konsultatsioon näitas, et teenusepakkujate vahetamise probleem on laialt levinud; 56,8 % VKEdest vastasid, et on vahetamist kavandades puutunud kokku raskustega.

Ühist arusaamist probleemidest lihtsustasid struktureeritud dialoogid liikmesriikidega. 16 liikmesriiki nõudsid eesistuja Tuskile adresseeritud kirjas selgesõnaliselt seadusandlikku ettepanekut.

Ettepanek hõlmab mitut liikmesriikide ja tööstusharude väljendatud muret, eelkõige vajadust andmete vaba ja valdkonnaülese liikumise järele, mis tagaks õiguskindluse, muudaks andmed regulatiivsetel eesmärkidel paremini kättesaadavaks, aitaks kutselistel kasutajatel lihtsamini vahetada andmete talletamise ja muude andmetöötlusteenuste pakkujaid ning andmeid portida, muutes asjaomased menetlused ja lepingutingimused läbipaistvamaks, kuid kehtestamata teenusepakkujate suhtes esialgu konkreetseid standardeid või kohustusi.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Andmete liikuvuse mitmes aspektis, nagu andmete asukoha nõuded, teenusepakkujate vahetamine / andmete portimine ja andmete turvalisus, on tuginetud õiguslikele ja majandusuuringutele. Tellitud on täiendavaid uuringuid, mis käsitlevad pilvandmetöötluse ja selle kasutuselevõtu mõju ning Euroopa andmeturgu. Samuti on tehtud uuringuid kaas- või iseregulatsiooni meetmete kohta pilvandmetöötluse sektoris. Komisjon tugines ka täiendavatele välistele allikatele, sh turuülevaated ja statistika (nt Eurostat).

•Mõjuhinnang

Käesoleva ettepaneku kohta tehti mõjuhinnang. Mõjuhinnangus kaaluti järgmisi variante: lähtestsenaarium (ilma poliitilise sekkumiseta) ja kolm poliitikavarianti. Variant 1 seisnes suunistes ja/või iseregulatsioonis, mis võimaldaksid lahendada mitmesuguseid probleeme, ning hõlmas liikmesriikide seatud andmete asukoha põhjendamatute või ebaproportsionaalsete piirangute eri kategooriate tõhusamat jõustamist. Variandiga 2 kehtestataks õiguslikud põhimõtted avastatud probleemide suhtes ning nähtaks ette, et liikmesriigid määravad ühtsed kontaktpunktid ja loovad eksperdirühma, et arutada ühiseid lähenemisviise ja tavasid ning anda suuniseid selle variandi põhimõtete kohta. Kaaluti ka alamvarianti 2a, mis võimaldaks hinnata kombinatsiooni õigusaktidest, millega kehtestatakse andmete vaba liikumise raamistik, ühtsed kontaktpunktid ja eksperdirühm, ning iseregulatsiooni meetmetest, mis käsitlevad andmete portimist. Variant 3 seisnes üksikasjalikus seadusandlikus algatuses, millega sätestataks muu hulgas eelnevalt kindlaks määratud (harmoneeritud) kriteeriumidel põhinev hinnangu andmine selle kohta, millised on põhjendatud ja proportsionaalsed andmete asukoha piirangud ja millised mitte ning mis on uus andmete portimise õigus. 28. septembril 2016 andis õiguskontrollikomitee välja esimese arvamuse mõjuhinnangu kohta ning nõudis selle taasesitamist. Arvamus vaadati läbi ja esitati uuesti õiguskontrollikomiteele 11. augustil 2017. Teises arvamuses märkis õiguskontrollikomitee, et kohaldamisala laienes pärast komisjoni teatist (2017)9 Euroopa andmepõhise majanduse loomise kohta ning esitas lisamaterjali sidusrühmade seisukohtade ja olemasoleva raamistiku puudujääkide kohta. Komitee andis aga 25. augustil 2017 välja teise negatiivse arvamuse, märkides eelkõige, et uue pilveteenuste portimise õiguse toetamiseks ei ole tõendeid. Oma tegevuspraktika kohaselt käsitles komitee seda arvamust lõplikuna. Komisjon leidis, et on asjakohane esitada ettepanek ja täiustada mõjuhinnangu analüüsi, et võtta nõuetekohaselt arvesse õiguskontrollikomitee teises arvamuses sisalduvaid kommentaare. Ettepaneku kohaldamisala piirdub isikustamata andmete vaba liikumisega Euroopa Liidus. Kooskõlas komitee järeldusega, et tõendid näivad osutavat leebemale variandile seoses andmete portimisega, loobuti esialgu mõjuhinnangus välja pakutud eelistatud variandist, mille kohaselt teenusepakkujatel oleks kohustus kasutajate andmete vahetamist või portimist lihtsustada. Selle asemel valis komisjon väiksema koormusega variandi, mis seisneb komisjoni vahendatavates iseregulatsiooni meetmetes. Ettepanek on proportsionaalne ja leebem, kuna sellega ei looda uut portimise õigust andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste pakkujate vahel, vaid tuginetakse iseregulatsioonile, et tagada portimisega seotud tehniliste ja töötingimuste läbipaistvus. Ettepanekus on võetud arvesse ka komitee arvamust, et vältida kattumist või dubleerimist Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) mandaadi läbivaatamisega ning Euroopa IKT küberturvalisuse raamistiku loomisega.

Mõjuhinnang näitas, et eelistatud variant, alamvariant 2a, tagaks olemasolevate põhjendamatute asukohapiirangute tulemusliku kõrvaldamise ja väldiks tulemuslikult ka edasisi piiranguid tänu selgele õiguslikule põhimõttele, mida täiendab läbivaatus, teavitamine ja läbipaistvus, ning mis suurendab samal ajal õiguskindlust ja turu usaldusväärsust. Liikmesriikide ametiasutuste koormus oleks tagasihoidlik, moodustades ligikaudu 33 000 eurot aastas kulutustena personalile, et ühtseid kontaktpunkte käigus hoida, ning 385–1 925 eurot aastas teavituste ettevalmistamiseks.

Ettepanek mõjub hästi konkurentsivõimele, kuna soodustab innovatsiooni andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste valdkonnas, meelitab ligi rohkem kasutajaid ning muudab uutele turgudele sisenemise tunduvalt lihtsamaks, eriti uute ja väikeste teenusepakkujate jaoks. Ettepanek soodustab ka andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste piiriülest ja sektoriülest kasutamist ning andmeturu arengut. Seega aitab ettepanek muuta ühiskonda ja majandust ning avab uusi võimalusi Euroopa kodanikele, ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele.

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Ettepanekut kohaldatakse kodanike, riikide haldusasutuste ja kõigi ettevõtjate suhtes, sh mikroettevõtjad ja VKEd. Kõik ettevõtjad saavad kasu sätetest, mille abil kõrvaldatakse andmete liikuvust takistavad tegurid. Eelkõige saavad ettepanekust kasu VKEd, kuna isikustamata andmete vaba liikumine vähendab otseselt nende kulusid ja soodustab konkurentsivõimelisemat turuseisundit. VKEde suhtes erandi tegemine kahjustaks õigusnormi tulemuslikkust, kuna VKEd moodustavad suure osa andmete talletamise või muude andmetöötlusteenuste pakkujatest ja innovatsiooni edendajatest kõnealustel turgudel. Kuna lisaks sellele ei tohiks õigusnormist tingitud kulud olla märkimisväärsed, ei tohiks mikroettevõtjaid ja VKEsid selle kohaldamisalast välja jätta.

•Põhiõigused

Kavandatavas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Kavandataval määrusel peaks olema soodne mõju ettevõtlusvabadusele (artikkel 16), kuna sellega antakse panus andmeteenuste, näiteks pilveteenuste kasutamise ja pakkumise põhjendamatute või ebaproportsionaalsete tõkete kõrvaldamisse ja vältimisse ning ametisiseste IT-süsteemide konfigureerimisse.

4.MÕJU EELARVELE

Esineb mõõdukas halduskoormus liikmesriikide ametiasutustele: see on tingitud töötajate eraldamisest liikmesriikide vaheliseks koostööks ühtsete kontaktpunktide kaudu ning teavitamise, läbivaatuse ja läbipaistvuse sätete järgimiseks.