Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 439/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Drăgăşani“

PDO-RO-A0286-AM01

Teate esitamise kuupäev: 9. august 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Uue veiniviinamarjasordi lisamine peamiste sortide hulka

Rumeenia veiniviinamarjasort ’Alutus’ on lisatud ühe peamise sordina lubatud sortide nimekirja.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi 4. peatükki ja koonddokumendi punkte 5 ja 7.

’Alutus’ on Drăgășani viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise uurimiskeskuses aretatud Rumeenia viinamarjasort, mille kasvatamine suurendab määratletud piirkonna potentsiaali teenida kasumit Drăgășani kvaliteetveinidelt, mille omadused tulenevad piirkonna viinamarjakasvatuse eripärast.

Uurimiskeskus aretas ’Alutuse’ sordi ja jälgis selle arengut: see on Drăgășani piirkonnale omastes tingimustes piisavalt kohanenud, et võimaldada saavutada kaitstud päritolunimetusega veini kvaliteeti. Rumeenia sordina, mis täiendab teisi piirkonnas kasvatatavaid kvaliteetsete veinide tootmisel häid tulemusi andvaid sorte, tõstab ’Alutus’ Drăgășani kaitstud päritolunimetusega veinide mainet veelgi, mitmekesistades valikut, milles väljendub kõrgelt hinnatud rahvuslike sortide aromaatne nüansirikkus.

Koreserikka mullaga alad sobivad ’Alutuse’ sordile, kes annab tänu nendele väga soodsatele mullastikutingimustele viinamarju, millest saab valmistada terviklikke, täidlasi ja struktureeritud veine, millel on tugev metsamarjade ja kuivatatud ploomide aroom, erkpunane värvus, ekstraktiivainete sisaldus ja mõõdukas kootavus.

2. Veinisaagise muutmine, et kajastada selle suurenemist

Koristamise ajal täiesti küpsete viinamarjade veinisaagist on suurendatud kuni 14 000 kg viinamarjadeni hektari kohta ning saadava veini maksimumkogus on 112 hektoliitrit hektari kohta.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi 5. ja 6. peatükki ja koonddokumendi punkti 5.

Taotletav veinitootlikkuse muudatus hektari kohta on Drăgășani kaitstud päritolunimetusega piirkonna jaoks vajalik, kuna viimastel aastatel on tehtud edusamme tootmises, suurenenud on koristamise ajal täiesti küpsete viinamarjade tootmine ja saagikoristus on hilisem, mis on tingitud uute viinamarjaistanduste struktuurimuudatustest, mis tulenevad biootilisest tegurist (kloonstruktuur, pookealus) ja veinivalmistusega seotud tegurist (uute veinivalmistustehnoloogiate kasutamine).

Piirkonna ulatusliku ümberkujundamise ja ümberkorraldamise tulemusena on viinamarjaistanduste viinapuude tihedus oluliselt muutunud. Kui varem oli nüüdseks väljajuuritud viinamarjaistanduste viinapuude tihedus 2 800 – 3 200 taime hektari kohta, siis hiljuti loodud istanduste viinapuude tihedus on üle 4 545 taime hektari kohta, kusjuures noorte viinamarjaistanduste viinapuude tihedus on võrreldes varasemate istandustega märkimisväärselt suurenenud, mille tulemusena on ka viinamarjatoodang oluliselt suurenenud.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Drăgăşani

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Analüütilised ja organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Valged/roosad veinid

Veinid lõhnavad värskete lillede järele ja on õlgkollast värvi, millele lisanduvad rohekaskollased, kahvatu lõheroosa / kahvatu roosa varjundid ning aroomis on tunda vaniljet, küpsevaid viinamarju, värsket võid, intensiivset leedripuuõite lõhna, viinamarja- ja akaatsiaõisi, mett ja muskaatpähklit. Maitselt on need veinid kergelt mandlimaitselised, värsked, täidlased ja kauakestva järelmaitsega. Enamikku valgetest veinidest peetakse kergeteks ja väga happelisteks. Happeline, värske, puuviljane, isikupärane maitse, tasakaalus, väga sageli küpsete puuviljade aroomiga.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

2. Analüütilised ja organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Punased veinid

Maitse – tugev tanniinine struktuur, kompleksne, rohune maitse, metsamarjade, sõstarde ja vürtside aroom, samuti küpsete metsamarjade, kuivatatud ploomide ja mõrukirsside aroom.

Tume rubiinpunane, mõõdukalt intensiivne rubiinpunane, granaatpunane, intensiivne, selge ja särav.

Maitse – hästi ühildunud happesusega sametised veinid, millel on kauakestev, tasakaalustatud ja ümar järelmaitse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15,00 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,00 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistustavad

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Drăgăşani“ magustamine on keelatud.

2. Omadused ja kultuuritavad

Viljelustavad

Vastloodud viinamarjaistandustes on viinapuude tihedus 4 132 kuni 5 500 taime hektari kohta. Teistes viinamarjaistandustes on viinapuude minimaalne lubatud tihedus 3 200 taime hektari kohta.

Kasvatatavad taimed on kaitsmata või osaliselt kaitstud, neid painutatakse soovituslikku Guyot’ varrepainutusmeetodit järgides ja lõigatakse ühe- või kaheõlalise nöörpuu vormi, kasutades korrapärast asenduslõikust. Taimed lõigatakse tagasi kõrgelt või kasutatakse segalõikamismeetodit, mis annab saagiseks 9–13 kobarat ruutmeetri kohta.

Kultuure väetatakse keemiliste väetistega, mida kasutatakse mõõdukates kogustes vastavalt mulla füüsikalis-keemilistele omadustele (agrokeemiline kaardistamine), säilitades optimaalse lämmastiku, fosfori ja kaaliumi suhte, millel on oluline roll erinevate põllukultuuride komponentide (suhkrud, happesus, antotsüaniinpigmendid, aroomid) moodustumisel.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps 112 hektoliitrit hektari kohta

6. Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 96 hektoliitrit hektari kohta

7. Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 96 hektoliitrit hektari kohta

8. Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed 75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Vâlcea maakond:

— Drăgăşani omavalitsusüksus: Drăgăşani, Zărneni, Zlătărei, Valea Caselori asula;

— Ştefăneşti vald: Dobruşa, Condoieşti, Şerbăneşti ja Ştefăneşti küla;

— Şuteşti vald: Racu, Izvoraşu, Şuteşti, Mitrofani, Verdea, Mazili ja Boroşeşti küla;

— Prundeni vald: Prundeni, Călina ja Zăvideni küla;

— Orleşti vald: Orleşti, Silea, Scaioşi ja Procopoaia küla;

— Creţeni vald: Creţeni, Mreneşti, Streminoasa ja Izvoru küla;

— Guşoeni vald: Guşoeni, Măgureni, Spârleni, Guşoianca ja Burdăleşti küla;

— Lungeşti vald: Lungeşti, Carcadieşti, Fumureni ja Stăneşti-Lunca küla.

Olti maakond:

— Cârlogani vald: Cârlogani ja Cepari küla;

— Strejeşti vald: Strejeştii de Susi ja Colibaşi küla;

— Pleşoiu vald: Schitu din Deali küla.

Kontrollitud päritolunimetusele „DRĂGĂŞANI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimedest: DEALUL OLT, DOBRUŞA, ŞUTEŞTI, MITROFANI, CĂLINA, PRUNDENI, ZĂVIDENI, ORLEŞTI, GUŞOENI, MĂGURENI, SPÂRLENI.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Alutus N’

’Burgund Mare N’ – ’Grosser burgunder’, ’Grossburgunder’, ’Blaufrankisch’, ’Kekfrankos’, ’Frankovka’, ’Limberger’

’Cabernet Sauvignon N’ – ’Petit Vidure’, ’Bourdeos tinto’

’Chardonnay B’ – ’Gentil blanc’, ’Pinot blanc’, ’Chardonnay’

’Crâmpoşie selecţionată B’

’Fetească neagră N’ – ’Schwarze Mädchentraube’, ’Poama fetei neagră’, ’Păsărească neagră’, ’Coada rândunicii’

’Fetească regală B’ – ’Königliche Mädchentraube’, ’Königsast’, ’Ktralyleanka’, ’Dănăşană’, ’Galbenă de Ardeal’

’Merlot N’ – ’Bigney rouge’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat Ottonel blanc’

’Negru de Drăgăşani N’

’Novac N’

’Pinot Gris G’ – ’Affumé’, ’Grau Burgunder’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Mönch’, ’Pinot cendré’, ’Pinot Grigio’, ’Ruländer’

’Pinot Noir N’ – ’Blauer Spätburgunder’, ’Burgund mic’, ’Burgunder roter’, ’Klävner’, ’Morillon Noir’

’Riesling italian B’ – ’Olasz Riesling’, ’Olaszriesling’, ’Welschriesling’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon verde’

’Syrah N’ – ’Shiraz’, ’Petit Syrah’

’Tămâioasă românească B’ – ’Rumänische Weihrauchtraube’, ’Tamianka’

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Drăgășani viinamarjaistandus piirneb põhjas Karpaatide jalami Getici piirkonnaga ning lõunas ja kagus Valahhia madalikuga, jäädes 44°30′–44°55′ põhjalaiuse ja 23°55′–24°15′ idapikkuse vahele. Viinamarjaistandused katavad ligikaudu 50 km pikkust maa-ala, mis algab lõunas Strejești omavalitsusüksusest ja kulgeb kuni Ionești omavalitsusüksuseni põhjas ning selle ala laius ida-lääne suunal on ligikaudu 30 km.

Haldusüksus – viinamarjaistandused asuvad Vâlcea ja Olti maakondades.

Maastikku iseloomustavad järskude nõlvadega jõgede vahele jäävad mäeahelikud, mis kulgevad paralleelselt Olti jõega põhjast lõunasse. Viinamarjaistanduste kõrgus suureneb lõunast (Oporelu 193 m) põhja suunas (Scundu 463 m), mistõttu on viinapuude kasvatamist soodustav mõju neile erinev.

Litoloogia – aluskiht koosneb peamiselt vaheldumisi paiknevatest savi-, mergli- ja tertsiaarliivakihtidest mägede nõlvadel ja jalamitel ning Olti tasandikel eri tekstuuriga setetest.

Mullad – lagendikku katavad valged leetjad mullad, kahkjad mullad ja pruunid leetunud mullad. Kitsastel, hästi kuivendatud ülemistel nõlvadel ja terrassidel on tekkinud pruunid illuviaalsed savimullad. Nõlvadel leidub pruun-, leostunud ja rähkmuldasid. Viinamarjaistanduse lõunaosa terrassidele on iseloomulikud punakaspruunid mullad.

Olti jõgi on piirkonnale suurimat mõju avaldav vesikond, mis kogub mägedevahelistest orgudest liigseid sademeid.

Kliima on mõõdukalt kontinentaalne, millele on omased külmad talved ja kuumad suved, mis on tänu Vahemere mõjule Ida-Euroopa äärmustest mõõdukamad. Aasta keskmine temperatuur (11,3 °C), mõõdukas sademete hulk (642 mm aastas) ja päikesepaiste kasvuperioodil (1520 tundi) loovad viinamarjakasvatuseks soodsad ilmastikutingimused, mis mõjutavad otseselt saagi kvaliteeti. Deal Olti, Dobrușa, Șutești, Mitrofani, Călina, Prundeni, Orlești ja Gușoeni viinamarjaistandustest saadud veinid on äratuntavad oma sortidest ’Tămâioasă românească’ ja ’Sauvignon’ valmistatud aromaatsetele veinidele omase erakordse kvaliteedi poolest. Selles piirkonnas kasvatatavas sordist ’Pinot noir’ valmistatakse ka märkimisväärselt häid punaseid veine.

Domineerivad mullad: leetjad ja pruunid leetunud mullad koos temperatuurioludega võimaldavad ja soodustavad valge veini viinamarjasortide, eelkõige sortide ’Sauvignon’, ’Crâmpoşie selecţionată’ ja ’Tămâioasă românească’ ning punase veini viinamarjasortide ’Negru de Drăgăşan’, ’Novac’ ja ’Pinot noir’ kasvatamist.

Kõik mullastiku- ja kliimatingimused soodustavad viinapuude kasvatamist ja Drăgășani piirkonnale eriomaste kvaliteetveinide tootmist. Viinamarjade kasvatamine pookealustele poogitud viinapuupoogenditel, mis sobituvad piirkonna tingimustega, võib anda märkimisväärseid tulemusi kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmisel.

Üle 400 m kõrgusel asuvad viinamarjaistandused on rajatud pruunidele ja punakaspruunidele metsamuldadele, mõnes kohas leetunud muldadele, milles leidub rohkesti lubjakivi ja mis paiknevad settelisel kruusal.

Drăgășani viinamarjaistandustel on pikk ajalugu, mis ulatub ligi 2 000 aastat tagasi elanud daaklaste ja geedide aega. Legendi järgi sai sort ’Braghină’ oma nime Burebista tütre ja sort ’Gordan’ vapra Daakia sõdalase järgi, kelle surm tekitas omal ajal palju küsimusi, sest lahingu ajal, mil ta kaotas oma elu, olevat ta joonud ka mitu klaasi veini.

Drăgășani viinapuude kohta on dokumente, mis pärinevad 16. ja 17. sajandist, mil valitses Mikael Vapper, kes tegi arvukalt annetusi viinamarjaistandusi omavatele kloostritele.

Enne viinapuutäipuhangut olid Drăgășanis kasvatatavad põhisordid ’Crâmpoșie’, ’Braghină’ ja ’Gordan’, millele lisandus ’Tămâioasă româneascăt’. Vanad Drăgășani veinid ei olnud kuigi suure alkoholisisaldusega (umbes 10 mahuprotsenti) ning neid tunti hästi tänu nende kergelt küpsetatud maitsele ja süsinikdioksiidist saadud värskusele, mis oli omane lõpuni käärimata veinidele.

Need veinid olid valmistatud hilise korje viinamarjadest, mida kääritati pikalt ja mõõdukalt madalatel temperatuuridel, ning need säilitasid oma happesuse varakevadeni.

Drăgășani viinamarjaistandus ei ole oma minevikku kinni jäänud: uued sordid ning uued viljelus- ja veinivalmistustehnoloogiad tähendavad, et neisse suhtutakse ka tänapäeval suurima tähelepanuga.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Drăgășani“ veinide märgistusel peab olema märgitud veini liik vastavalt selle suhkrusisaldusele (kuiv, poolkuiv, poolmagus, magus).

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_dragasani_modf_cf_cererii_1353_14.07.2020_no_track_changes.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.