KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa Arengufondide (EAFid) kohta. 2015. aasta tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud selgituses 1.

Selgitus 1. Euroopa Arengufondid – põhiteave 2015 (miljonites eurodes) Tegevuskulud kokku (projektid) 2 337 Tegevuskulud kokku (eelarvetoetus) 763 Halduskulud kokku (63) 110 Maksed kokku 3 210 - ettemaksed -1 727 + ettemaksete tasaarvestused 1 661 Auditeeritud andmekogum 3 144 Individuaalsed kulukohustused kokku (64) 4 008 Üldised kulukohustused kokku (64) 5 034

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Arengufondide lühikirjeldus

2. Alates 1958. aastast on EAFid olnud peamine vahend Euroopa Liidu arengukoostöö abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Partnerlusleping sõlmiti 2000. aasta 23. juunil Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see moodustab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Leping on eelkõige suunatud vaesuse vähendamisele ja kaotamisele.

3. EAFide eritunnused on järgmised: a) EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt jaotamispõhimõtetele (1), mis on määratletud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel sõlmitud kokkuleppes, ja erinevad ELi üldeelarvest rahastatava arenguabi rahastamiskorrast; b) need erinevad ELi üldeelarve jaotamispõhimõtetest; EAFe haldavad komisjon väljaspool ELi üldeelarve raamistikku ja Euroopa Investeerimispank (EIP); c) EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul: parlament ei sekku EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul) (2) (3).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

4. Igal EAFil on oma tegevuse reguleerimiseks eraldi finantsmäärus. Kontrollikoda on korduvalt märkinud, et üks ühine finantsmäärus, mida kohaldataks nii praegustele kui tulevastele EAFidele, aitaks tagada järjepidevuse ilma EAFide rakendamise katkestamise riskita ning lihtsustaks ka fondide haldamist (4). 4. Komisjon on püüdnud finantsmäärust lihtsustada ja seda viia kooskõlla üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega, et tagada toimimise järjepidevus.

5. Kuigi EAFide finantsmääruseid kooskõlastatakse pidevalt üldise finantsmäärusega, (5) erinevad need endiselt märkimisväärselt. Üheks peamiseks erinevuseks on see, et aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul. 2015. aastal tehti samaaegselt makseid neljast EAFist, muu hulgas ka juba 1995. aastal tegevust alustanud 8. EAFist.

6. EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraat (6), mis haldab ka ELi eelarve mitmesuguseid kulutusi (7).

7. EAFide toetust rakendatakse projektide ja eelarvetoetuse (8) kaudu peamiselt nelja eelarve täitmise viisi raames. 2015. aastal tehti 42 % maksetest otsese eelarve täitmise raames, mis hõlmas ka 24 % kõigist eelarvetoetusega seotud maksetest. Ülejäänud 58 % tehti kaudse eelarve täitmise raames: 31 % rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, 24 % kolmandate riikide kaudu ning 3 % ELi liikmesriikide ametiasutuste kaudu (9).

8. Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu 79 riigis. Eeskirjad ja menetluskord, sealhulgas hangete läbiviimine ja pakkumuste edukaks tunnistamine, on sageli keerulised. Keerukust süvendab veelgi eraldiseisva ja kasutajasõbraliku 11. EAFi käsitleva finantsmääruse puudumine (10). 8. Üheteistkümnendat EAFi reguleeritakse vastava finantsmäärusega 2015/323, mille nõukogu võttis vastu 2. märtsil 2015. Lihtsustamise eesmärgil on üheteistkümnenda EAFi finantsmäärus viidud kooskõlla üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega, lisades üheteistkümnenda EAFi finantsmäärusesse selged viited üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele ja selle kohaldamise eeskirjadele. Sel viisil tagab üheteistkümnenda EAFi finantsmäärus kohaldatavate finantsmenetluste ühtluse ja suurema tõhususe, kuid vähendab samuti riske ja vigu. Nii eelarve peadirektoraat kui ka EAF lähtuvad hangete korraldamisel ja lepingute sõlmimisel eeskirjadest ja näidistest, mis on esitatud hankeid ja toetusi käsitlevas praktilises juhendis (PRAG), mille on töötanud välja rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat. Nimetatud juhendit on korduvalt kiitnud Euroopa töövõtjate liidud.

Vähem vigu sisaldavad kuluvaldkonnad

9. Kahes valdkonnas piirab rahastamise ja maksetingimuste olemus vigade riski tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus (11) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (12).

Eelarvetoetus

10. Eelarvetoetust makstakse riigi üldeelarve või selle teatud poliitikale või eesmärgile eraldatud eelarve toetuseks. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli täitnud asjaomastele partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete eritingimused ja kontrollis üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

11. Õigussätted jätavad aga palju tõlgendamisruumi ning komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale. Ülekantud summad liidetakse toetust saava riigi eelarvevahenditega. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja korrektsuse auditis.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Nn eeldav lähenemisviis

12. Kui EAFide vahenditest kantud kulude rahastamiskõlblikkusele kehtivad konkreetsed tingimused, hindab kontrollikoda nende tingimuste täitmist. Kui komisjoni panus mitme rahastajaga projektidesse liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud rahastamiskõlblikele kuluartiklitele, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui rahastamise kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Komisjoni kasutatav nn eeldav lähenemisviis piirab audiitorite tööd juhul, kui teistelt rahastajatelt on saadud olulisi summasid, mida komisjon peab piisavaks, et katta kontrollikoja tuvastatud rahastamiskõlbmatud kulud.

I PEATÜKK. 8., 9., 10. JA 11. EAFI RAKENDAMINE

Rahaline rakendamine

13. 8. EAFi (1995–2000) eraldiste summa on 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eraldiste summa 13,8 miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eraldiste summa 22,682 miljardit eurot.

14. 11. EAFi loomise sisekokkulepe (13) jõustus 1. märtsil 2015, pärast kõigi ELi liikmesriikide poolset ratifitseerimist. 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot, (14) millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5 miljonit eurot ÜMT-dele. Need summad hõlmavad ka Euroopa Investeerimispanga hallatavale investeerimisrahastule eraldatud vahendeid (vastavalt 1,134 miljardit eurot ja 5 miljonit eurot), mida kasutatakse enamasti intressimäärade subsideerimiseks ja projektidega seotud tehniliseks abiks. 1, 0525 miljardit eurot on ette nähtud komisjonile EAFide kavandamise ja rakendamise kulude katteks.

15. Selgituses 2 esitatakse EAFide vahendite kasutus 2015. aastal ja kokku.

Selgitus 2. EAFide vahendite kasutamine seisuga 31. detsember 2015 (miljonites eurodes) 2014. aasta lõpu seis Eelarve täitmine eelarveaastal 2015 (neto) (70) 2015. aasta lõpu seis Kogusumma Eelarve täitmise määr (66) 8.EAF (67) 9.EAF (67) 10.EAF 11.EAF Kogusumma 8.EAF 9.EAF 10.EAF 11.EAF Kogusumma Eelarve täitmise määr (66) A – VAHENDID (65) 49 100 - 6 - 109 56 27 839 27 780 10 412 15 630 21 384 29 455 76 880 B – KASUTAMINE 1. Üldised kulukohustused (68) 48 573 98,9 % - 12 - 170 - 156 5 372 5 034 10 404 15 533 21 137 6 533 53 607 69,7 % 2. Individuaalsed kulukohustused (69) 44 790 91,2 % - 16 - 52 783 3 293 4 008 10 385 15 355 19 035 4 023 48 797 63,5 % 3. Maksed 38 900 79,2 % - 3 43 2 024 1 024 3 088 10 376 14 985 15 009 1 619 41 989 54,6 % C – Täitmata kulukohustused (B1-B3) 9 673 19,7 % 28 548 6 128 4 914 11 618 15,1 % D – Kasutatav saldo (A-B1) 527 1,1 % 8 97 247 22 922 23 273 30,3 %

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

16. 2015. aastal võeti kulukohustusi (netosumma) rohkem kui kunagi varem (5,034 miljardit eurot) (15). Selle peamiseks põhjuseks oli 11. EAFi jõustumine, mis suurendas kulukohustusteks kasutada olevate vahendite hulka 27,839 miljardi euro võrra. 11. EAFi jõustumine mõjutas ka täitmata kulukohustuste täitmise määra, mis vähenes rahastamisotsuste puhul (üldised kulukohustused) 98,9 %-lt 69,7 %-ni ning individuaalsete kulukohustuste puhul 91,2 %-lt 63,5 %-ni.

17. Arengu ja koostöö peadirektoraat tegi kogu oma vastutusvaldkonna raames (16) jõupingutusi vanade ettemaksete ja täitmata kulukohustuste (17) ning avatud aegunud lepingute arvu vähendamiseks (18). 2015. aastaks vanade ettemaksete ja kasutamata kulukohustuste vähendamiseks seatud seotud eesmärgid enamasti ületati (19). Arengu ja koostöö peadirektoraat saavutas küll 2015. aastaks seatud eesmärgi, mis puudutas kogu peadirektoraadi aegunud lepingute osakaalu lepingute koguarvust (20), ent EAFide puhul tehti edusamme oluliselt vähem (21). 17. Peamised aegunud lepingute lõpetamisega seotud probleemid EAFi jaoks on järgmised: täitmata sissenõudekorraldused, kohtuasjad ja pooleliolevad auditid. Kuigi need aspektid ei ole täies ulatuses komisjoni kontrolli all, püüab ta kiirendada aegunud lepingute lõpetamist.

II PEATÜKK. KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

I. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta) auditeeris kontrollikoda: a) 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja Euroopa Arengufondide nõuete tabelit ning rahalise rakendamise aruannet ja mille komisjon kiitis heaks 15. juulil 2016; b) EAFide õigusraamistikuga reguleeritava aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (22).

Juhtkonna kohustused

II. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja kohaldatavatele finantsmäärustele (23) vastutab juhtkond EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele (24) ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Komisjoni kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

III. Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulist väärkajastamist ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

IV. Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile.

V. Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

VI. Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2015 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VII. Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VIII. Kontrollikoja hinnangul on 8., 9., 10. ja 11. EAFi kulutehingute kõige tõenäolisem veamäär 3,8 %.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IX. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

14. juuli 2016

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

European Court of Auditors

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kinnitavat avaldust toetav teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

18. Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodika põhielemente kirjeldatakse 2015. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1 . EAFide auditi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid.

19. Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta puudutavad finantsaruandeid (25) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (26) (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFi finantsmäärusele) (27) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 18. juulil 2016. Kontrollikoda testis summasid ja lisasid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, juhtkonna esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi.

20. Tehingute korrektsuse auditi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid:

a) kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit;

b) kontrolliti 140 tehingust koosnevat valimit. Valim koostati nii, et see esindaks kõiki EAFidega seotud makseid. Valimisse kuulus 19 ELi delegatsioonis (28) heaks kiidetud 104 makset ja 36 komisjoni talituste heaks kiidetud makset (29). Vigade tuvastamisel analüüsiti asjaomaseid kontrollisüsteeme, et süsteemi puudused täpsemalt kindlaks teha;

c) hinnati arengu ja koostöö peadirektoraadi ja ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid, kontrollkülastusi, järelevalvekülastusi ning arengu ja koostöö peadirektoraadi ajavahemiku 2012–2015 allesjäänud veamäära;

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

d) vaadati läbi arengu ja koostöö peadirektoraadi peadirektori koostatud aasta tegevusaruanne;

e) hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid.

21. Nagu mainitud punktis 6, rakendab arengu ja koostöö peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad nii süsteeme kui 2015. aasta tegevusaruande ja peadirektori kinnituse usaldusväärsust, kehtivad arengu ja koostöö peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

22. Kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud tähelepaneku põhjal (30) kajastas komisjon 2015. aasta viitvõlgades ka eelarvetoetuse lepingute periodiseerimise hinnangulise summa.

23. Komisjon võttis ka meetmeid 2013. ja 2014. aasta aastaaruannetes tõstatatud probleemi (31) lahendamiseks, mis puudutas eelrahastamiselt teenitud intresside sissenõudmist. Eelrahastamiselt teenitud intresside jaoks, mis ületavad 750 000 eurot, lõi komisjon hindamismeetodi, mis põhineb keskmistel intressimääradel ja delegatsioonidest moodustatud valimile saadetavatel päringutel. Eelrahastamiselt teenitud intresside puhul, mis jäävad vahemikku 250 000 – 750 000 eurot, võeti kasutusele 2014. aasta lõpus välja töötatud IT-rakendus, mis võimaldas komisjonil finantsaruannetes asjakohaselt kajastada 2015. aastal teenitud intresse summas 2,5 miljonit eurot.

24. Kontrollikojale esitati 10 sissenõudekorraldusest koosnev valim summas 17,7 miljonit eurot; need sissenõudekorraldused olid kajastatud kui põhitegevusest laekunud tulu – kulude sissenõudmine (kokku 35,9 miljonit eurot). Kolmel juhul oli kasutamata eelrahastamine (9,6 miljonit eurot) kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu ning näitas seega aasta majandustulemit esialgsetes finantsaruannetes tegelikust suuremana. Kuigi komisjon parandas kõik kolm juhtumit lõplikes finantsaruannetes, võidi probleemi süsteemse olemuse tõttu (32) sarnaseid vigu teha ka teistes sissenõudekorraldustes (33). 24. Kontrollikoja tuvastatud kahe juhtumi puhul kolmest oli eelrahastamise summa sissenõudmise ajal avatud. Need kaks viga on parandatud, nagu näha lõplikust raamatupidamisaruandest (veasumma kokku 2,1 miljonit eurot). Kolmanda juhtumi (7,5 miljonit eurot) puhul ei oleks 2015. aastal olnud võimalik eelrahastamise vähenemist kajastada, sest sissenõudmise ajal ei olnud eelrahastamise summa avatud. Komisjon võtab vajalikud meetmed, et selliseid vigu tulevikus ära hoida, avastada ja parandada.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Tehingute korrektsus

Tulud

25. Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud.

Maksed

26. Maksetehingute kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud lisas 1 . 140 kontrollitud tehingust olid vigadest mõjutatud 35 (25 %). 28 kvantifitseeritud vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,8 % (34).

27. Kui 15 eelarvetoetuse ja 17 nn eeldava lähenemisviisi tehingut (vt punktid 9–12) auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 5,8 % (35).

28. Selgitus 3 näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2015. aasta hinnangulises veamääras. Tõendavate dokumentide puudumise ja hanke-eeskirjade mittejärgimisega seotud vead moodustavad hinnangulisest veamäärast 70 %.

Selgitus 3. Eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Projektid

29. 125 kontrollikoja auditeeritud tehingust olid vigadest mõjutatud 35 (28 %). 28 (80 %) maksetehingust, mida mõjutasid kvantifitseeritavad vead, olid 16 lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle.

30. Nagu eelnevatel aastatelgi (36), tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Kontrolliti 71 seda tüüpi tehingut ning neist 25 (35 %) olid mõjutatud kvantifitseeritavatest vigadest, mis moodustasid 79 % hinnangulisest veamäärast.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

31. Kvantifitseeritavate vigade peamised tüübid puudutasid:

a) peamiste tõendavate dokumentide puudumist (13 tehingut) (37);

b) toetusesaaja poolset hanke-eeskirjade eiramist (seitse tehingut);

c) rahastamiskõlbmatud kulud, nagu lepinguväliste tegevustega seotud kulud (seitse tehingut), rahastamiskõlbmatu käibemaks (kaks tehingut), väljaspool rahastamiskõlblikkuse perioodi tehtud kulud (kaks tehingut) ja otsekuludena deklareeritud kaudsed kulud (üks tehing);

d) toetusesaajate poolt kandmata kulusid (seitse tehingut);

e) kulude valesti arvutamist (neli tehingut).

Selgitus 4. Näited projektide tehingutes leitud kvantifitseeritavatest vigadest Selgitus 4. Näited projektide tehingutes leitud kvantifitseeritavatest vigadest

Oluliste tõendavate dokumentide puudumine Kontrollikoda uuris ühe Mosambiigi riikliku arenguabi agentuuri rakendatud programmi („Toetus siseministeeriumi institutsiooniliseks arendamiseks“) raames kantud kulude heakskiitmist. Kontrollikoda testis 10 kuluartiklit. Nelja artikli kohta, mis olid seotud labori-, IT- ja kontoriseadmete tarnimisega summas 874 309 eurot, ei esitatud olulisi kulusid tõendavaid dokumente (nt tarnedokumendid, päritolusertifikaadid ja hankedokumendid). Oluliste tõendavate dokumentide puudumine Komisjon on ühe parandusmeetmena näinud ette lisada 2016. aasta auditikavasse näidislepingu, mille kohta tehti otsus enne kontrollikoja külastust. Lisaks on algatatud sissenõudemenetlus kogu summa ulatuses, mida kontrollikoda pidas rahastamiskõlbmatuks.

Toetusesaajate poolne hanke-eeskirjade mittejärgimine Kontrollikoda kontrollis ühe tarnelepingu (põllumajandustoodete testimise labori seadmed Etioopias) lõppmakset summas 427 956 eurot. ELi hanke-eeskirjade kohaselt oleks nimetatud hanke puhul pidanud kasutama rahvusvahelist avatud menetlust. Leping anti aga hankemenetlust kasutamata ilma mingisuguse konkurentsita ühele konsultatsiooniettevõttele. Selline käitumine ei olnud õigustatud. Lisaks ei olnud ettevõte ka hangitud toodete autoriseeritud edasimüüja, vaid üksnes vahendaja, kes ostis seadmed autoriseeritud edasimüüjalt. Konkurentsipõhise hankemenetluse põhjendamatu mittekasutamine tähendas ebavõrdset kohtlemist ja konkurentsi piiramist. Toetusesaajatepoolne hanke-eeskirjade mittejärgimine Komisjon võtab vajalikke parandusmeetmeid, st on algatanud sissenõudmismenetluse kogu summa ulatuses, mida kontrollikoda pidas rahastamiskõlbmatuks. Lisaks on komisjon algatanud välise kulude kontrolli kõigi programmide eelarvestuse suhtes, mida töövõtja haldab, oodates lõplike raamatupidamisaruannete tulemusi, et määrata kindlaks tasumisele kuuluv lõplik summa.

Rahastamiskõlbmatud kulud Kontrollikoda kontrollis Kongo Demokraatlikus Vabariigis programmi „Facilité de Coopération Technique“ kulude heakskiitmist summas 76 609 eurot. Üks artikkel puudutas laiendustöid hoones, mis ei olnud projektiga seotud. Lisaks tehti tööd ajavahemikus august kuni detsember 2013, st väljaspool rakendusperioodi, mis jäi ajavahemikku detsember 2013 kuni märts 2015. Rahastamiskõlbmatud kulud Komisjon uurib, millised järelmeetmed tuleks selle leiu suhtes võtta.

Toetusesaajate poolt kandmata kulud Kontrollikoda uuris Mosambiigis programmi „Aastatuhande arengueesmärgi 1c saavutamise kiirendamine“ (38) eelrahastamise tasaarvestamist. Programmi rakendav rahvusvaheline organisatsioon kajastas oma finantsaruandes tegelikult kantud kulud summas 3 651 772 eurot ja võetud kulukohustused (st veel kandmata kulud) summas 1 362 182 eurot. Arengu ja koostöö peadirektoraat kiitis aga rahastamiskõlblike kuludena ekslikult heaks kogusumma – 5 013 954 eurot. Toetusesaajate poolt kandmata kulud Komisjon võtab vajalikud parandusmeetmed, arvates kogusumma, mida kontrollikoda pidas rahastamiskõlbmatuks, järgmistest maksetest maha.

32. Üheksa kvantifitseeritud vea puhul oli komisjonil oma süsteemide kaudu küllalt teavet (39) vigade vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui seda teavet oleks kasutatud vigade parandamiseks, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,7 protsendipunkti madalam (40).

33. Kvantifitseeritud vigadest mõjutatud 12 tehingu puhul (41) oli tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi- ja kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada.

34. Mittekvantifitseeritavad vead olid seotud tegelike kulude asemel hinnanguliste kulude kasutamisega (kolm tehingut), puudustega hankemenetluste järgimisel (kaks tehingut), ebapiisavate dokumentidega (üks tehing) ning lepingu alla mitte kuuluvate kuludega (üks tehing).

Eelarvetoetus

35. Kontrollitud 15 eelarvetoetuse tehingut ei sisaldanud korrektsusega seotud vigu.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Aasta tegevusaruannete ja sisekontrollisüsteemide muude elementide kontrollimine

36. Mais 2013 võttis arengu ja koostöö peadirektoraat vastu tegevuskava enda kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks (42). Kontrollikoda uuris tegevuskava rakendamise edenemist ning leidis, et 2015. aasta lõpu seisuga oli 19 tegevust ellu viidud ja neljaga tegeleti.

37. Juulis 2015 võttis arengu ja koostöö peadirektoraat vastu uue tegevuskava, mis tulenes asjaolust, et peadirektor oli 2014. aasta tegevusaruandes juba kolmandata aastat järjest esitanud reservatsiooni. Uue tegevuskava meetmed on suunatud suure riskiga valdkondadele, milleks on kaudne eelarve täitmine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega ning otsene eelarve täitmine tagastamatute toetuste abil. Uue tegevuskava elluviimisel tehtud edusamme hinnatakse järgmise aasta tegevusaruandes.

38. Nagu eelnevatel aastatel, osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis puudutavad välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikke väljamaksetaotlusi) nende kontrollide puudulikkusele.

39. Kontrollikoja eelmises aastaaruandes kirjeldati meetmeid, mida arengu ja koostöö peadirektoraat oli võtnud nimetatud auditite ja kontrollide kvaliteedi parandamiseks (43). Veebruaris 2016 võttis arengu ja koostöö peadirektoraat kasutusele kontrollide usaldusväärsuse hindamiseks mõeldud kvaliteedirakenduse (44). Alates 1. jaanuarist 2016 on rakendus kohustuslik kõigi arengu ja koostöö peadirektoraadi tellitud auditite ja kontrollide puhul. Esialgu ei ole see aga mõeldud toetusesaajate poolt palgatud kohalike auditeerimisühingute tehtavate auditite ja kontrollide jaoks (45), mille puhul hinnatakse ebapiisava kvaliteedi riski suuremaks. Kvaliteedirakenduse mõjusat kasutamist takistab ka see, et auditi- ja kontrolliaruanded ei sisalda küllaldaselt teavet tegelikult tehtud töö kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

40. Arengu ja koostöö peadirektoraat töötas ka välja ja võttis 2015. aasta teises pooles kasutusele uue auditirakenduse, mis võimaldab peadirektoraadi tellitud auditite ja kontrollide leidude paremat järelevalvet ja järelkontrolli. Sarnaselt kvaliteedirakendusele ei hõlma auditirakendus toetusesaajate poolt otse tellitud auditeid ja kontrolle, mille kogukulude ja tulemuste kohta ei anna arengu ja koostöö peadirektoraadile usaldusväärset teavet ka praegune järelevalvesüsteem.

41. Dokumendihalduse ja hangete valdkonnas on arengu ja koostöö peadirektoraat võtnud mitmeid meetmeid eesmärgiga parandada olukorda nii komisjoni kui toetusesaajate jaoks (46). Tõendavate dokumentide puudumisest ja hanke-eeskirjade mittejärgimisest tulenevad vead moodustavad aga endiselt peamise osa hinnangulisest veamäärast.

2015. aasta uuring allesjäänud veamäära kohta

42. Arengu ja koostöö peadirektoraat viis 2015. aastal läbi oma neljanda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsis ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil läbi viidud juhtimiskontrolle. 42. Arengu ja koostöö peadirektoraadil on plaanis kasutada kvaliteeditagamise süsteemi ka toetusesaajate poolt otse tellitud kulude kontrollide suhtes. Kuna puudused süsteemis on osaliselt seotud puudustega tehnilistes tingimustes, mida kasutatakse seda liiki kohustuste puhul, siis vaatab arengu ja koostöö peadirektoraat kõigepealt need tingimused läbi. Läbivaatamine hõlmab lisaks rangematele kvaliteedinõuetele selgemat keskendumist kindluse saamise seisukohast kasulikele tulemustele.

43. Uuring hõlmas ajavahemikul september 2014 kuni august 2015 lõpetatud lepingutega seotud tehingute esindusliku valimi läbivaatamist. Tulemused on esitatud aasta tegevusaruandes (47). Uuringu järgi on allesjäänud veamäär 2,20 %, mis ületab komisjoni seatud olulisuse läve (2 %). Vastavalt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud soovitusele (48) avaldati aasta tegevusaruandes allesjäänud veamäära uuringu ulatus ning selle erinevus auditiga võrreldes (49). 43. Komisjon kaalub seda võimalust. Arvestades tehtud kulude kontrollide ulatust, võimalike järelmeetmete piiratust ja nende järelevalveks vajalike investeeringute suurust ressurssidesse, tuleb arengu ja koostöö peadirektoraadil esmalt hinnata kulusid ja kasutegureid, mis kaasnevad nende lisamisega uude auditirakendusse.

44. Uuringus tehti kindlaks järgmised peamised veatüübid: a) toetust saanud organisatsioonide poolt esitamata jäetud piisavad rahastamiskõlblikkust tõendavad dokumendid (35 % allesjäänud veamäärast); b) toetusesaajate (v.a rahvusvahelised organisatsioonid) kantud rahastamiskõlbmatud kulud (25 % allesjäänud veamäärast); c) vead, mille kohta esitati hinnang, sest puudusid piisavad tõendid tehingute korrektsuse kontrollimiseks (20 % allesjäänud veamäärast); d) rahvusvaheliste organisatsioonide kantud rahastamiskõlbmatud kulud (15 % allesjäänud veamäärast); e) sisse nõudmata ja parandamata summad (5 % allesjäänud veamäärast). 44. Komisjon hindab kõrgelt, et kontrollikoda tunnustab võetud meetmeid. Läbivaadatud lepingu- ja hankenäidistega seoses võetud meetmed muutuvad kontrollikoja auditis nähtavaks alles järk-järgult koos nende läbivaadatud näidiste alusel võetud kohustuste kasvuga kontrollikoja tehingute valimis.

45. Nagu märgitud kontrollikoja eelmise aasta aruandes, on mitmes aspektis endiselt arenguruumi (50). 2015. aasta allesjäänud veamäära uuringuks võttis arengu ja koostöö peadirektoraat kasutusele riske vähendavad meetmed. Need käsitlevad kõiki puudusi, välja arvatud allesjäänud veamäära spetsiifilist hindamismeetodit, mida ei ole muudetud ja mis jätab konkreetsete vigade hindamisel endiselt liiga palju ruumi otsustusruumi.

Aasta tegevusaruande läbivaatamine

46. Eelneval kolmel aastal (2012–2014) esitas peadirektor üldise reservatsiooni arengu ja koostöö peadirektoraadi kõigi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja tähelepanekute põhjal (51) esitas peadirektor 2015. aasta tegevusaruandes erinevaid riskimäärasid arvesse võtva kinnitava avalduse.

47. Kontrollikoja töö tulemuste ja aastatel 2012–2014 tehtud allesjäänud veamäära uuringute analüüsi põhjal (52) hindas arengu ja koostöö peadirektoraat suure riskiga valdkondadeks kaks kuluvaldkonda: i) otsese eelarve täitmise raames antavad toetused ning ii) kaudse eelarve täitmise koos rahvusvaheliste organisatsioonidega. Analüüsi põhjal esitati mõlema kuluvaldkonna oluliselt kõrge veamäära kohta reservatsioon. See on kooskõlas kontrollikoja käesolevas ja varasemates aastaaruannetes tehtud tähelepanekutega (53). Lisaks esitati komisjoni siseauditi talituse poolt kontrollimehhanismides leitud puuduste tõttu reservatsioon Aafrika rahutagamisrahastu kohta.

48. Arengu ja koostöö peadirektoraadi aastate 2012–2014 riskianalüüsis järeldati 95 % suuruse kindlusega, et kaudne eelarve täitmine koos toetust saavate riikidega (54) on olulisel määral vigu sisaldav kuluvaldkond (55). 2015. aasta kohta aga reservatsiooni ei esitatud, kuna 2015. aasta allesjäänud veamäära uuringu kohaselt veamäär 2015. aastal oluliselt langes. 2015. aasta allesjäänud veamäära näitajate usaldusväärsus on aga oluliselt väiksem (56) kui 2012.–2014. analüüsil. 48. Hindamiste arv väheneb aasta-aastalt (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Töövõtja tasandil hindamistega tegelevate töötajate arvu vähendati kahele inimesele ja ühtsuse tagamiseks vaadatakse iga hindamine läbi direktori ja partneri tasandil. Selliselt vähendatakse vigade hindamisel otsustusruumi.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

49. Erinevalt otsest eelarve täitmisest ei erista arengu ja koostöö peadirektoraadi poolt koos toetust saavate riikidega kaudselt täidetava eelarve kohta antud hinnang kahte olulist valdkonda, millel on väga erinevad kontrollimehhanismid ja seega ka erinevad riskiprofiilid: i) toetused (57); ja ii) hankemenetluste põhjal sõlmitavad avaliku sektori lepingud (58). Asjaolu, et arengu ja koostöö peadirektoraat peab otsese eelarve täitmise vormis antavaid toetusi suure riskiga valdkonnaks, viitab sellele, et (arengu)riikide poolt otse rakendatavate toetuste risk peaks olema vähemalt sama suur.

50. Arengu ja koostöö peadirektoraadi hinnangul oli veariski sisaldav summa (59) 2015. aastal kokku 174 miljonit eurot ehk 3,0 % 2015. aasta maksetest, mis moodustasid kokku 5,746 miljardit eurot. Arengu ja koostöö peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega parandatakse sellest summas järgnevatel aastatel (60) 50 miljonit eurot (29 %). Nimetatud summa on ajavahemikus 2009–2015 vigade ja õigusnormide rikkumiste tõttu esitatud sissenõudekorralduste arvutuslik aastane keskmine. Samas ületab prognoos oluliselt arengu ja koostöö peadirektoraadi tulevast korrigeerimisvõimet, kuna ei võta arvesse 1) eelrahastamise ja teenitud intressitulu sissenõudmist, mis ei mõjuta heaks kiidetud kulude tulevast korrigeerimist, ning ii) varem väljastatud sissenõudmiskorralduste tühistamisi. Raske on hinnata, kui suures mahus on ajavahemikus 2009–2015 korrigeeritav summa tegelikust suuremana esitatud (61).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus 2015. aasta kohta

51. Kontrollikoda järeldab, et EAFide 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. 51. Risk kaudse eelarve täitmise korral koos toetust saavate riikidega on tõepoolest suurem kui muudes kuluvaldkondades, mille kohta reservatsioone ei esitatud. Kuid see ei erinenud oluliselt keskmisest, mis on 2015. aastal piirmäärale väga lähedal. Järgmise tegevusaruande koostamisel kasutatakse uuendatud hindamist.

52. Kontrollikoda järeldab, et 31. detsembril 2015 lõppenud eelarveaastal: a) ei ole EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud; b) olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 26–35). Tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 3,8 % (vt lisa 1 ). 52. Aruandlusnõuete ja kättesaadava teabe vahel tuleb leida tasakaal, kui kavandatakse sisekontrollimudeleid kontrollisüsteemi määratlemiseks iga-aastastes tegevusaruannetes. On tõepoolest võimalik, et riikide poolt otse rakendatavate toetuste risk on võrreldav otsese eelarve täitmise vormis antavate toetuste omaga, kuid arvestades „ICT 4“ (kaudne eelarve täitmine koos toetusesaaja riikidega) sisalduvate lepingute heterogeensust ja teatud lepingute suhteliselt väikest valimit, ei saanud komisjon põhjalikumat analüüsi veel teha.

Soovitused

53. Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes antud soovituste põhjal võetud meetmete kontrolli tulemused on esitatud lisas 2 (62). 2012. ja 2013. aasta aastaaruannetes esitas kontrollikoda 12 soovitust. Arengu- ja koostöö peadirektoraat on 11 soovitust täies mahus ja ühe suuremas osas ellu viinud. 53. Korrigeerimisvõime arvutamisel võeti arvesse üksnes selliseid eelrahastamise ja teenitud intressitulu sissenõudmisi, mis olid sissenõudmise kontekstis märgitud koodiga „viga“ või „õigusnormide rikkumine“. Need on vaid osa 2015. aastal väljastatud eelrahastamise ja teenitud intressitulu sissenõudmistest. Komisjon võtab vajalikud meetmed, et jätta need ja tühistatud sissenõudmiskorraldused tulevikus korrigeerimisvõime prognoosidest välja.

54. Käesoleva läbivaatamise ning 2015. aasta leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadile järgmised soovitused:

— 1. soovitus: võtta kvaliteedirakendus kasutusele ka otse toetusesaajate poolt palgatud kohalike auditeerimisühingute tehtavate auditite ja kontrollide jaoks; Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon tegeleb juba kvaliteedirakenduse kohandamisega vastavalt spetsiifilistele aspektidele, vajadustele ja kulude kontrollide rakendusviisidele.

— 2. soovitus: kohandada auditite ja kulude kontrollide tehnilisi tingimusi nii, et need annaksid tegelikult tehtud töö kohta kogu vajaliku teabe, mis on vajalik nende kvaliteedi hindamiseks uue kvaliteedirakenduse abil; Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon teeb juba tööd selles suunas.

— 3. soovitus: kasutada uut auditirakendust ka otse toetusesaajate poolt tellitud auditite ja kulude kontrollide jaoks, et hinnata nende järelevalve parandamise tasuvust; Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon hindab kulusid ja kasutegureid, mis kaasnevad toetusesaajate tellitud auditite ja kulude kontrollide lisamisega uude auditirakendusse. Hindamise põhjal teeb komisjon otsuse, kas seda teed minnakse või mitte.

— 4. soovitus: määrata asjakohased sanktsioonid organisatsioonidele, kes eiravad kohustust esitada kontrollikoja auditi jaoks olulisi tõendavaid dokumente; Komisjon on soovitusega nõus. Komisjon jätkab kontrollikoja poolt tõstatatud küsimusega seotud sätete jõustamist.

— 5. soovitus: koos toetust saavate riikidega kaudselt täidetava eelarve maksete käsitlemisel: i) lisada kinnitavale avaldusele olemasolev statistiliselt kõige usaldusväärsem tõendusmaterjal, ii) eristada erinevate riskiprofiilidega abi vorme (nii, nagu seda tehakse otsese eelarve täitmise maksete puhul); Komisjon on soovitusega nõus. Järgmise iga-aastase tegevusaruande koostamisel kasutatakse uuendatud riskihindamist. Pärast hindamist otsustab komisjon, kas eri riskiprofiilide eristamine kaudse eelarve täitmisel koos toetusesaajaga on teostatav või asjakohane.