(4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga, võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks.

(5)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et 2017. aastal saavutatakse valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,9 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel kuni 2020. aastani järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 0,5 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2017. aastal 37,0 %-le ja jätkama langust, jõudes 2020. aastal 33,9 %-le. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on programmiperioodi ulatuses usutav. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon jõudma 2017. aastal puudujääki 0,4 % SKPst ja 2018. aastal 0,1 % SKPst, mis on enam-vähem kooskõlas programmi eesmärgiga ning ületab seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Taani täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

(6)Taani jätkusuutliku majanduskasvu eeltingimus on tööjõu pakkumise tagamine demograafiliste probleemide tingimustes. Viimaste aastate mitu põhjalikumat tööturu reformi on suunatud eelkõige töötamise stiimulite suurendamisele ja aktiivse tööturupoliitika tõhustamisele. Need reformid võivad aidata saavutada Taani strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive eesmärgi, parandada Taani heaoluriigi mudeli jätkusuutlikkust ja võidelda tekkiva teatavate pädevuste nappusega. Reformid, mille eesmärk on suurendada kutsehariduses osalejate ja selle läbijate määra, ning kolmepoolne kokkulepe täiendavate õpipoisikohtade loomise kohta suurendavad tõenäoliselt kvalifitseeritud töötajate arvu. Kuid strateegia „Euroopa 2020“ siseriiklikku sotsiaalse kaasatuse eesmärki – vähendada väga madala tööhõivega kodumajapidamistes elavate inimeste arvu – pole veel kaugeltki saavutatud. Endiselt on probleemiks tööturule kaasamine ja ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade tööalane konkurentsivõime. See kehtib eelkõige väljastpoolt ELi pärit rändetaustaga inimeste kohta (sealhulgas nende kohta, kes on Taanis pikalt elanud), osaliselt nende keskmiselt madalama haridustaseme tõttu võrreldes põlisrahvaga. See lõhe püsib teises põlvkonnas. 2016. aasta kolmepoolsetel läbirääkimistel kokku lepitud töökohale integreerimise meetmed võivad parandada äsja saabunud pagulaste ja sisserändajate olukorda, mida tuleb tulevikus pingsalt seirata. Siiski tuleks veel võtta täiendavaid meetmeid, et kaasata tulemuslikumalt tööturule muid marginaliseeritud rühmi, nagu madala haridustasemega noored ja vanemad kui 60aastased töötajad.

(7)Tootlikkuse kiire kasv on ülioluline majanduskasvu toetamiseks, suhteliselt kõrge heaolutaseme säilitamiseks Taanis ja riigi pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks. Ehkki Taani tootlikkuse tase on võrreldes muude ELi liikmesriikidega kõrge, on tootlikkuse kasv pikka aega aeglustunud. Tootlikkuse loid areng iseloomustab eelkõige riigisisese suunitlusega teenustesektorit. Taani on rakendanud viimastel aastatel mitmeid reforme, kuid tootlikkuse kasv püsib aeglane, sest konkurents on mõnes teenustesektoris endiselt nõrk. Sektorikohased piirangud pärsivad konkurentsi, näiteks hulgimüügi ja transporditeenuste sektoris.

(8)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

(9)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, et Taani täidab stabiilsuse ja kasvu pakti,

SOOVITAB Taanil võtta 2017. ja 2018. aastal järgmise meetme:

1.Edendada konkurentsi riigisisese suunitlusega teenustesektoris.

Brüssel,