Alates 2020. aasta märtsist on ülemaailmne COVID-19 pandeemia põhjustanud rahvatervisealase hädaolukorra ja sellest tulenevalt paljude maailmamajanduse osade sulgemise. Seetõttu hakkasid IASB ja tema töötajad toetama sidusrühmi, vastates COVID-19-ga seotud küsimustele IFRSi standardite kohaldamise kohta, pakkudes konkreetset raamatupidamisega seotud praktilist abinõu ning kohandades nõukogu tööplaani, sealhulgas lükates vähemkriitilised konsultatsioonid edasi. Üheks näiteks on standardi IFRS 16 „Rendiarvestus“ muudatus, et hõlbustada (majandus)üksustel COVID 19-ga seotud üüri- ja rendisoodustuste, näiteks üüri- ja rendipuhkuste ning üüri ja rendi ajutise vähendamise arvestamist.

Määruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud aruande eesmärk on anda ülevaade nende kolme asutuse 2019. aasta tegevusega seotud viimastest sündmustest. Samas kirjeldatakse ka teatavaid 2020. aastal toimunud sündmusi, kui seda peetakse selle aruande jaoks asjakohaseks (nt uued probleemid, mis on esile kerkinud seoses Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskavaga (2018) või ülemaailmse COVID-19 pandeemiaga).

IASB 2017.–2021. aasta tööplaani eesmärk on täiustada ja toetada olemasolevaid standardeid, soodustada paremat standarditest teavitamist ja nende rakendamist. 2019. aastal lõpetas IASB parema teavitamise projekti raames peetud tehnilised arutelud ning avaldas detsembris standardi „Üldine esitlemine ja avalikustamine“ muutmise projekti, tehes ettepaneku parandada peamiste finantsaruannete ülesehitust ja sisu, keskendudes kasumiaruandele.

IASB jätkas ka kaevandamisvaldkonnaga seotud uurimisprojekti, et kaaluda standardi IFRS 6 „Maavarade uurimine ja hindamine“ võimalikku asendamist.

IFRS 3 „Äriühendused“ rakendamisjärgse läbivaatamise järelmeetmete raames uuris nõukogu firmaväärtuse arvestamise võimalikku lihtsustamist ja väärtuse languse testi sihipärast täiustamist ning avaldas 2020. aasta 1. kvartalis aruteludokumendi.

IASB alustas 2019. aastal standardite IFRS 10 „Konsolideeritud finantsaruanded“, IFRS 11 „Ühised ettevõtmised“ ja IFRS 12 „Muudes (majandus)üksustes olevate osaluste avalikustamine“ rakendamisjärgset läbivaatamist.

2.1.3.VKEdele mõeldud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) põhjalik läbivaatamine

IASB alustas 2019. aastal VKEdele mõeldud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite teist põhjalikku läbivaatamist, et viia VKEde IFRSid vastavusse täielike IFRSidega, põhjustamata sellega VKEdele tarbetuid kulusid ja jõupingutusi. 2020. aasta jaanuaris avaldas IASB teabenõude.

2.2.Üldpõhimõtted, mille alusel töötatakse välja uusi standardeid

2.2.1.Üldpõhimõtted

IASB ja IFRICi standardite kehtestamise nõuetekohase menetluse põhimõtted on sätestatud nõuetekohase menetluse käsiraamatus. Selle kohaldamise üle teeb järelevalvet spetsiaalne järelevalvekomisjon, mida nimetatakse nõuetekohase menetluse järelevalvekomisjoniks (DPOC). Järelevalvekomisjon jätkas 2019. aastal nõuetekohase menetluse käsiraamatu läbivaatamist, et muuta standardid tõhusamaks. Läbivaadatud käsiraamat avaldati 2020. aasta augustis. Üks uus põhimõte on see, et IASB peaks tulevikus avaldama selgitava materjali, et käsitleda avaldatud standardist tulenevaid rakendamisküsimusi enne standardi kohaldamise kuupäeva.

Läbivaadatud nõuetekohase menetluse käsiraamatus märgitakse, et IASB mõjuanalüüsid peaksid keskenduma finantsaruandluse parandamisele, võttes arvesse rakenduskulusid ja kaaludes samas ka seda, kuidas suurem läbipaistvus võib mõjutada finantsstabiilsust. See hõlmab ka mõju analüüsimist kogu standardite kehtestamise protsessi vältel. Seoses uute finantsaruandlusnõuete laiema majandusliku mõjuga rõhutatakse muudatusettepanekus, et üldiselt ei ole võimalik kvantitatiivseid hinnanguid anda, kuid IASB võib vajaduse korral hinnata konkreetseid majanduslikke mõjusid. Muudetud versioon ei vasta täielikult ootustele, mida väljendas Euroopa Komisjon järelevalvenõukogu liikmena, kuna see ei pruugi piisavalt vähendada lahknevusi IASB mõjuhinnangu piiratud ulatuse ja IASi määruses sätestatud Euroopa avaliku hüve heakskiitmise kriteeriumide vahel.

2.3.Juhtimine, usaldusväärsus ja aruandekohustus

2.3.1.Ülevaade

IFRSi sihtasutus on Delaware’i osariigi (Ameerika Ühendriigid) üldise äriühinguõiguse kohaselt asutatud mittetulundusühendus, mis tegutseb Ühendkuningriigis välismaise äriühinguna.

IFRSi sihtasutust juhib 22-liikmeline kuratooorium, kes ühiselt vastutab IASB üldise järelevalve ja IASB liikmete ametisse nimetamise eest. 2019. aastal kohtusid kuraatorid kolm korda. Kuraatorite määramise aluseks on jaotus geograafiliste piirkondade kaupa ja avaliku sektori asutustega suhtleva lülina tegutseva järelevalvenõukogu eelnev heakskiit. Euroopa Komisjon on järelevalvenõukogu liige. Järelevalvenõukogu kohtus 2019. aastal kaks korda. IASB-l on 14 liiget, kelle nimetavad kuraatorid, võttes arvesse ka geograafilise tasakaalu nõudeid. IASB liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. IASB vastutab standardite kehtestamise eest. 2019. aastal pidas IASB 13 koosolekut. Kuraatorid nimetavad ametisse ka 14 IFRICi liiget, kelle ülesanne on tõlgendada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist ja anda juhtnööre finantsaruandluse küsimustes. Peale selle on olemas ka IFRSi nõuandekogu, kus võivad osaleda organisatsioonid ja üksikisikud. Selle liikmed nimetavad ametisse samuti kuraatorid ja IASB peab nendega suurprojekte puudutavate otsuste tegemisel konsulteerima.

2.3.2.Läbipaistvuseeskirjad

Põhimõtteliselt on kõik IASB ja IFRIC koosolekud üldsusele avatud. Koosolekute päevakorrad avaldatakse eelnevalt ja koosolekuid endid saab jälgida veebiülekannete kaudu.

Seoses läbipaistvusregistritega võttis IFRSi sihtasutus 2019. aasta augustis kasutusele sidusrühmade kaasamise registri IASB liikmetele. See avaldatakse kord kvartalis IASB veebisaidil ja selles on loetletud kohtumised sidusrühmadega. Esimene aruanne avaldati 2019. aasta detsembris.

2.3.3.Sidusrühmade esindatus

Pärast kuratooriumi ülesehituse ja tõhususe läbivaatamist 2015. aastal peaks selle liikmeskond esindama maailma kapitaliturge ning olema vastavuses geograafilise tasakaalu nõuetega, mille kohaselt peavad Ameerika, Aasia ja Okeaania ning Euroopa olema kuratooriumis võrdselt esindatud.

IFRSi sihtasutuse põhikirja kohaselt tuleb igaühest neist kolmest piirkonnast nimetada ametisse kuus kuraatorit, Aafrikast üks kuraator ja kolm kuraatorit mis tahes piirkonnast, tingimusel et säilitatakse üleüldine geograafiline tasakaal. Samamoodi on IASB juhatuse liikmeks nimetamise kriteeriumiks, et igast piirkonnast nimetatakse neli liiget, Aafrikast üks liige ja mis tahes piirkonnast üks liige.