ET

Brüssel 23.7.2010

KOM(2010) 395 lõplik

2010/0212 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr …/…,

põllu- ja metsatöömasinate tunnustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

SEK(2010) 934

SEK(2010) 933

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

· Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on kehtestada ühtlustatud eeskirjad põllu- ja metsatöömasinate (traktorid, haagised ja pukseeritavad seadmed) tootmise kohta, et kindlustada siseturu toimimine ning tagada samal ajal liiklusohutuse, tööohutuse ja keskkonnakaitse kõrge tase. Olemasolevad õigusaktid asendatakse, et viia need vastavusse parema õigusliku reguleerimise ja lihtsustamise põhimõttega.Ettepaneku eemärk on suurendada sõidukite ohutust, kehtestades nõuded kõigi põllu- ja metsatöömasinate kategooriate kohta.Lisaks aitab ettepanek suurendada tööstusharu konkurentsivõimet, lihtsustades olemasolevaid sõidukite tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte, parandades läbipaistvust ja vähendades halduskoormust. |

Üldine taustEuroopa Liidu tasandil on traktorite tüübikinnituse tehnilisi nõudeid ühtlustatud seoses mitmete ohutust ja keskkonda käsitlevate elementidega, et vältida liikmesriigiti erinevaid nõudeid, tagada kogu ühenduses liiklus- ja tööohutuse ning keskkonnakaitse kõrge tase ning luua ühtlustatud ELi tüübikinnitussüsteem.Nüüd on kättesaadavad uued tehnoloogiad, nt ABS (mitteblokeeruvad pidurisüsteemid), mida saab lähitulevikus rakendada, see parandab märkimisväärselt sõidukite ohutust. Uuringud on näidanud, et selliste tehnoloogiate kasutuselevõtmine standardina uute sõidukite puhul tooks suurt kasu. Ühiste kohustuslike nõuete kehtestamine aitaks samuti ära hoida siseturu killustumist, mis tuleneb liikmesriikide erinevatest tootestandarditest. Komisjon tervitas oma teatises „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik” [1] CARS 21 aruande [2] soovitusi lihtsustada praegust kogu sõiduki tüübikinnitust reguleerivat raamistikku. Kõnealuseid soovitusi järgides lihtsustatakse ettepanekuga märkimisväärselt tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte, asendades põllu- ja metsatöömasinate tehniliste nõuete valdkonna 24 põhidirektiivi (ja ligikaudu 35 nendega seotud muutmisdirektiivi) ühe nõukogu ja parlamendi määrusega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidPraegu reguleerivad traktorite tüübikinnitust järgmised ELi õigusaktid: nõukogu direktiivid 74/347/EMÜ, 76/432/EMÜ, 76/763/EMÜ, 77/537/EMÜ, 78/764/EMÜ, 80/720/EMÜ, 86/297/EMÜ, 86/298/EMÜ, 86/415/EMÜ, 87/402/EMÜ; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2000/25/EÜ, 2003/37/EÜ, 2009/57/EÜ, 2009/58/EÜ, 2009/59/EÜ, 2009/60/EÜ, 2009/61/EÜ, 2009/63/EÜ, 2009/64/EÜ, 2009/66/EÜ, 2009/68/EÜ, 2009/75/EÜ, 2009/76/EÜ ja 2009/144/EÜ.Ettepaneku eelnõu ja selle rakendusaktide ning delegeeritud õigusaktidega kantakse üle olemasolevad nõuded, mis on sätestatud eespool nimetatud aktides. Võrreldes kehtivate õigusaktidega kehtestatakse määrusega uued nõuded seoses ühe kõrgetasemelise ohutusmeetmega, nimelt mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega, ning ajakohastatakse teatavaid pidurdusnõudeid, näiteks lühendatakse pidurdusmaad ja viiakse sisse hüdrauliline pidurisüsteem. Lisaks kehtestatakse ettepanekuga nõuded reale tehnilistele aspektidele nende sõidukite kategooriate jaoks, mille kohta neid veel direktiiviga 2003/37/EÜ kehtestatud ei olnud. Need nõuded kehtestatakse eespool viidatud direktiivides sätestatud nõuetega sarnasel tasemel.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas ELi eesmärgiga muuta teed ohutumaks, nagu on märgitud eelkõige valges raamatus Euroopa transpordipoliitika kohta [3]. Valge raamatu võttis komisjon vastu 2001. aastal ja sellega on ette nähtud Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi raamistik.Keskkonnaaspektide osas ei ole sisalda ettepanek muudatusi olemasolevas kaitsetasemes. Ainus muudatus on see, et määrus viitab direktiivile 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitgaaside kohta, selle asemel et kehtestada spetsiaalsed normid traktoritele; nii lihtsustatakse praegust rakendusprotsessi, säilitades samas põhielemendid tulevasteks arenguteks.Peale selle on ettepanek kooskõlas ELi regulatiivse keskkonna lihtsustamise strateegiaga, nagu on teatatud komisjoni teatises „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”, [4] milles nimetatakse ühe prioriteedina ühenduse õigusaktide lihtsustamisel mootorsõidukite tüübikinnituste süsteemi. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjon konsulteeris ettepaneku koostamisel sidusrühmadega mitmel viisil.Toimus üldine Interneti-põhine konsultatsioon, mis hõlmas ettepaneku kõiki aspekte. Vastuseid saadi liikmesriikidelt (ministeeriumid), traktoritootjatelt (esindusorganisatsioonid Euroopa ja riikide tasandil ning üksikettevõtjad) ja osade tootjatelt, transpordiorganisatsioonidelt ja kasutajate esindajatelt.Mõju hindamise uuringu raames palus väliskonsultant umbes 200 sidusrühmal osaleda ja märkusi esitada. Lisaks toimus kohtumine huvitatud isikutega.Ettepanekut on mitmel korral arutatud komisjoni põllumajandustraktorite töörühma koosolekutel. |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineInterneti-arutelu käigus tõstatasid huvirühmad mitmeid küsimusi. Käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamises on esitatud täielik ülevaade tõstatatud sisulistest küsimustest ning käsitletud nende arvessevõtmist. |

Ajavahemikus 3.7.2008–12.9.2008 toimus Internetis avalik arutelu. Komisjon sai 19 vastust. Tulemused on kättesaadavad veebilehel http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/consultation/agricultural_vehicles/call.htm. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Asjaomased teadus-/erialavaldkonnadEttepanekus nõuti erinevate poliitiliste võimaluste ja nendega seotud majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste mõjude hindamist. |

Kasutatud metoodikaKonsultant TRL ltd saatis küsimustiku kõigile asjaomastele sidusrühmadele (ametiasutused, tööstusharu ja kasutajate organisatsioonid); aruande eelnõud arutati kohtumisel huvitatud isikutega ja see andis tulemuseks veelgi täiendusi. |

|

Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidTRLi aruanne on esitatud ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi veebilehel. |

Mõju hindamineEttepaneku iga peamise aspekti puhul kaaluti erinevaid võimalusi.1. Lihtsustamine – I: direktiiv või määrusa) Poliitikat ei muudeta. See tähendaks, et olemasolevad 24 direktiivi säilitatakse ja nendesse lisatakse vajaduse korral muudatusi.b) Asendada kehtivad eraldi direktiivid ühe määrusega.c) Asendada kehtivad direktiivid ühe kaasotsustamismenetlusel põhineva määrusega ja piiratud hulga temaatiliste delegeeritud ja rakendusaktidega. Välja valiti see võimalus.2. Lihtsustamine – II: kas määratleda kõik üksikasjalikus ELi õigusaktis või viidata rahvusvahelistele standarditelea) Poliitikat ei muudeta. See tähendaks, et olemasolevad 24 direktiivi säilitatakse ja nendesse lisatakse vajaduse korral muudatusi. Direktiivid kehtiksid edasi paralleelselt olemasolevate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade ja OECD katsestandarditega, kusjuures tehnilised nõuded on tavaliselt (kuid mitte alati) samad. See tekitab praegu palju segadust sidusrühmade hulgas, kes ei ole tüübikinnituse süsteemiga tihedalt seotud, ning viib olukorrani, kus reguleerimissüsteem ei ole täielikult läbipaistev. b) Asendada kehtivad eraldi direktiivid võimaluse korral samaväärsete ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega.c) Asendada kehtivad eraldi direktiivid võimaluse korral samaväärsete ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega või OECD katsestandardite (ümbermineku puhul kaitsvad konstruktsioonid) või CEN/CENELEC või ISO standarditega. See on väljavalitud võimalus, kuna see maksimeeriks lihtsustamise eeliseid, millest saaksid kasu eelkõige riiklikud ametiasutused ja tööstusharu.3. Siseturu väljakujundaminea) Poliitikat ei muudeta. See tähendaks, et direktiiviga 2003/37/EÜ ettenähtud meetmete täitmine toimuks järk-järgult. b) Täiendada ELi tüübikinnitusnõudeid ja teha ELi kogu sõidukit hõlmav tüübikinnitussüsteem kohustuslikuks kõigi kategooriate puhul.c) Täiendada ELi tüübikinnitusnõudeid, kuid jätta ELi kogu sõidukit hõlmav tüübikinnitussüsteem teatavate kategooriate puhul vabatahtlikuks (T4, T5, C, R ja S).Komisjon korraldas tööprogrammis nimetatud mõju hindamise; aruanne on kättesaadav aadressil [CIRCA VEEBILEHT]3. Ettepaneku õiguslik külgKavandatud meetmete kokkuvõteEttepanekuga lihtsustatakse 24 direktiivi kehtetuks tunnistamise kaudu märgatavalt põllutöömasinate tüübikinnituse süsteemi seoses ohutust ja heitgaase käsitlevate tehniliste nõuetega.Ettepanekuga kehtestatakse selles ettenähtud delegeeritud õigusaktide kaudu uued üksikasjalikud kohustuslikud pidurdusnõuded. Eelkõige nõutakse käesoleva ettepaneku alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides järgmist: mitteblokeeruvate pidurisüsteemide kohustuslik paigaldamine teatavate kategooriate puhul (T5 kategooria kiired traktorid ja nende haagised, mille valmistajakiirus on üle 40 km/h); suurem aeglustusvõime;traktorite ja haagiste / pukseeritavate seadmete ühilduvus.Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.Subsidiaarsuse põhimõteKohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanek ei kuulu liidu ainupädevusse.Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.ELi sõidukite tüübikinnitussüsteemi loomiseks tuleb ühtlustada liidu tasandil mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded seoses ohutust ja keskkonda käsitlevate elementidega. Ainult liikmesriikide meetmed ei võimaldaks luua ELi kogu sõidukit hõlmavat tüübikinnitussüsteemi. Euroopa Liidu meetmed on vajalikud, kuna on oluline vältida tõkete tekkimist ühtsel turul.Liidu meetmetega on võimalik ettepaneku eesmärke paremini saavutada, sest nii saab vältida siseturu killustumist, mis muidu võiks tekkida, ning parandada sõidukite ohutust ja keskkonnamõju.Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Nagu mõju hindamises näidatud, on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale, kui on vaja järgmiste eesmärkide saavutamiseks: tagada siseturu korralik toimimine, tagades samal ajal inimeste ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme.Regulatiivse keskkonna lihtsustamine aitab märkimisväärselt kaasa riiklike asutuste ja tööstuse halduskulude vähendamisele.Õigusakti valikKavandatud õigusaktid: määrus.Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel:Määruse kasutamist peetakse sobivaks sellepärast, et see tagab vajaliku kindluse eeskirjade täitmise suhtes ning seda ei ole vaja liikmesriikide õigusaktidesse üle võtta.Ettepanekus on kasutatud paralleelset lähenemisviisi, mis algselt kehtestati Euroopa Parlamendi nõudmisel ning mida on kasutatud muudes mootorsõidukite ELi tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides. Selle lähenemisviisi kohaselt toimub õigusloomeprotsess kahes etapis: esiteks kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu põhisätted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114 põhinevas määruses seadusandliku tavamenetluse kaudu; teiseks kehtestatakse komisjoni poolt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega tehnilised kirjeldused põhisätete rakendamiseks. 4. Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. Lisateave:Simulatsioon, katseetapp ja üleminekuperioodEttepanek sisaldab üldist üleminekuperioodi, et võimaldada sõidukite ja osade tootjatele ning ametiasutustele piisav üleminekuaeg.LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine.24 sõidukite tüübikinnitust käsitlevat direktiivi tunnistatakse kehtetuks.Ettepanekuga tagatakse ametiasutuste halduskorra lihtsustamine. Ettepanek on acquis communautaire'i ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni programmi ning komisjoni seadusandliku tööprogrammi osa (viitenumber 2009/ENTR/001).Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine.Euroopa MajanduspiirkondKavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. |

2010/0212 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2010 põllu- ja metsatöömasinate tunnustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, [5]

pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Siseturu edendamiseks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- ja metsamajanduslike traktorite tüübikinnitust, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) [6] ühenduse üldine traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate seadmete tüübikinnitussüsteem.

(2) Liidu siseturu loomise ja toimimise eesmärgil on asjakohane asendada liikmesriikide tüübikinnitussüsteemid liidu tüübikinnitusprotseduuriga, mis põhineb täieliku ühtlustamise põhimõttel, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse kulude ja tuludega seotud kaalutlusi ja pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

(3) Euroopa Parlamendi taotlusel ja selleks, et protsessi lihtsustada ja kiirendada, on liidu sõidukite tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides kasutusele võetud uus reguleeriv lähenemisviis, mille kohaselt kehtestab seadusandja seadusandliku tavamenetluse käigus ainult peamised eeskirjad ja põhimõtted ning delegeerib edasiste tehniliste üksikasjade üle otsustamise komisjonile. Sisuliste nõuete osas peaks käesolev määrus kehtestama seega üksnes põhisätted liiklus- ja tööohutuse ning keskkonnamõju kohta ja delegeerima komisjonile volitused kehtestada tehnilised tingimused delegeeritud õigusaktidega.

(4) Käesolev määrus ei piira meetmete kohaldamist põllu- ja metsatöömasinate kasutamise kohta teedel, näiteks erinõuded juhiloa kohta, kiirusepiirangud või teatavatele teedele juurdepääsu reguleerivad meetmed.

(5) Selleks et tagada liiklus- ja tööohutuse ning keskkonnakaitse kõrge tase, tuleb ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded ja keskkonnastandardid seoses tüübikinnitusega.

(6) Kuna väljaspool teid kasutatavaid liikurmasinaid käsitlevates direktiivides [7] ei ole sätestatud ühtseid nõudeid liiklusohutuse kohta, peaks liikurmasinate tootjatel olema võimalus taotleda oma toodetele Euroopa liiklusohutuse standarditele vastavat tüübikinnitust käesoleva määruse alusel; seega tuleks liikurmasinad lisada käesolevase määrusesse, et oleks võimalik vabatahtlikkuse alusel taotleda süsteemi tüübikinnitust liiklusohutuse nõuete osas, eelkõige kuna väljaspool käesolevat määrust liikurmasinate suhtes kohaldatavad nõuded ei sisalda liiklusohutuse aspekte.

(7) Tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide lihtsustamiseks kooskõlas CARS 21 aruande „21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem” [8] soovitustega on asjakohane tunnistada kehtetuks kõik eraldi direktiivid, vähendamata seejuures liiklejate kaitsetaset. Kõnealustes direktiivides sätestatud nõuded tuleks üle võtta käesolevasse määrusse või selle delegeeritud õigusaktidesse ning asendada vajaduse korral viidetega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (EMK) vastavatele määrustele, mis on võetud üle liidu õigusesse kooskõlas nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsuse 97/836/EÜ (Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe”) [9] artikliga 4. Tüübikinnitusmenetluse halduskoormuse vähendamiseks on asjakohane, et sõidukitootjatel lubatakse vajaduse korral saada käesoleva määruse kohane tüübikinnitus otse I lisas loetletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni asjakohase eeskirja alusel.

(8) Seetõttu tuleks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, millega EL otsuse 97/863/EÜ kohandamisel ühineb, ja muudatused ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades, millega EL on juba ühinenud, lisada ELi kogu sõiduki tüübikinnitusmenetlusse kas sõiduki ELi tüübikinnituse nõuete kujul või alternatiivina kehtivatele liidu õigusaktidele. Eelkõige tuleks juhul, kui liit otsustab, et mõni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri tuleb lisada ELi sõidukite tüübikinnituse nõuetele, ja asendab sellega kehtivad ELi õigusaktid, tuleb komisjonile delegeerida volitused teha käesolevas määruses vajalikud kohandused või võtta vastu vajalikud rakendusaktid.

(9) Alternatiivina võib delegeeritud õigusaktides viidata Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) katsestandarditele või CEN/CENELEC või ISO standarditele, mis on üldsusele vahetult kättesaadavad.

(10) Käesoleva määruse nõuded on kooskõlas tegevuskava „Õigusliku keskkonna lihtsustamine ja parandamine” [10] põhimõtetega.

(11) On eriti oluline, et käesoleva määruse põhjal esitatavad tulevased meetmed või selle kohaldamisel rakendatavad menetlused vastaksid nendele põhimõtetele, mida komisjon kordas oma CARS 21 aruandes. Eelkõige tuleks käesolevas määruses parema õigusliku reguleerimise ja lihtsustamise eesmärgil ning selleks, et vältida kehtivatele ELi õigusaktidele tehniliste kirjelduste pidevat lisamist, viidata olemasolevatele, üldsusele kättesaadavatele rahvusvahelistele standarditele ja eeskirjadele, neid ELi õiguslikus raamistikus uuesti esitamata.

(12) Direktiivis 2003/37/EÜ piirduti esialgu ELi kogu sõiduki tüübikinnituse menetluse kohaldamisel üksnes T1, T2 ja T3 kategooria sõidukitega ega sätestatud kõiki nõudmisi, mis oleksid teiste kategooriate puhul vajalikud ELi kogu sõiduki tüübikinnituse vabatahtlikuks taotlemiseks. Siseturu väljakujundamiseks ja selle nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks käesoleva määrusega võimaldama tootjatel taotleda ELi kogu sõiduki tüübikinnitust kõigile käesoleva määrusega hõlmatud sõidukite kategooriatele vabatahtlikkuse alusel, võimaldades tootjatel ELi tüübikinnitusmenetluse abil siseturu eelistest kasu saada

(13) Asjakohane on kehtestada põhimõte, et sõidukid tuleb projekteerida, ehitada ja monteerida nii, et sõitjate ja teiste liiklejate vigastusoht oleks minimaalne. Seetõttu on vaja, et tootjad tagaksid sõidukite vastavuse käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Need sätted peaksid sisaldama nõudeid sõiduki struktuurilise terviklikkuse, sõiduki juhtimise abisüsteemide ja juhile nähtavuse tagamise kohta, ning samuti sõiduki seisukorda ja ümbrust käsitleva teabe andmise süsteemide, sõiduki valgustussüsteemide, sõitjate kaitsesüsteemide, sõiduki välispoole ja lisaseadmete, massi ja mõõtmete ning rehvide kohta, kuid ei tohiks üksnes nimetatud nõuetega piirduda.

(14) ELi tüübikinnitussüsteemi üheks nurgakiviks on toodangu vastavuse järelevalve kord, mille nõuetekohase rakendamise ja toimimise tagamiseks peaks pädev asutus või selleks määratud nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootjaid korrapäraselt kontrollima.

(15) Väärkasutuse vältimiseks tuleks väikeseeriana valmistatud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada vaid väga piiratud arvu sõidukite korral; seetõttu on vaja täpselt määratleda väikeseeria mõiste toodetud sõidukite arvu kaudu.

(16) On oluline kehtestada sätted üksiksõidukite kinnituse kohta, et tagada mitmeastmelise tüübikinnitussüsteemi piisav paindlikkus.

(17) Sõidukite tüübikinnitust käsitlevate Euroopa Liidu õigusaktide peamine eesmärk on tagada, et turule viidavad uued sõidukid, osad ja eraldi seadmestikud tagaksid kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse taseme. Teatavate osade või seadmete paigaldamine pärast sõidukite turuleviimist või kasutuselevõtmist ei tohiks seda eesmärki kahjustada. Seega tuleks võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et osasid või seadmeid, mida on võimalik sõidukitesse paigaldada ja mis võivad oluliselt kahjustada ohutuse või keskkonnakaitse seisukohalt oluliste süsteemide toimimist, kontrollitakse enne nende müüki panemist tüübikinnitusasutuste poolt. Sellised meetmed peaksid sisaldama tehnilisi sätteid, mis käsitlevad nõudeid, millele nimetatud osad või seadmed peavad vastama.

(18) Need meetmed peaksid olema kohaldatavad ainult piiratud arvule osadele ja seadmetele, mille loetelu tuleks kehtestada delegeeritud õigusaktis pärast sidusrühmadega konsulteerimist. Nimetatud meetmetega tuleks tagada, et kõnealused osad või seadmed ei kahjusta sõiduki turvalisust ega keskkonnaohutust, säilitades samal ajal võimaluse korral sõiduki konkurentsivõime järelturul.

(19) Oluline on, et tootjad varustaksid sõidukiomanikke asjakohase teabega, et vältida ohutusseadmete väärkasutamist.

(20) Selleks, et osade ja eraldi seadmestike tootjad saaksid taotleda ELi tüübikinnitust või luba osadele või eraldi seadmestikele, on samuti oluline, et nendel tootjatel oleks juurdepääs teatavale teabele, mida saab üksnes sõidukitootjatelt, näiteks järelturule suunatavate varuosade väljatöötamise jaoks vajalik tehniline teave, sealhulgas joonised.

(21) Siseturu toimimise parandamiseks, eelkõige kaupade vaba liikumise, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kindlustamiseks on vaja tagada vaba ja standarditud juurdepääs sõidukite remonditeabele tehniliste andmete saamiseks ning tõhus konkurents sõidukite remonti ja hooldust käsitlevate infoteenuste turul. Suur osa sellest teabest käsitleb pardadiagnostikasüsteeme (OBD) ja nende koostoimet sõiduki muude süsteemidega. On vaja kehtestada tehnilised tingimused, millele peaksid tootjate veebilehed vastama, ning meetmed konkreetselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, mis tagaksid neile piisava juurdepääsu teabele.

(22) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(23) Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 209 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad liiklusohutust (sealhulgas pidurdamine), tööohutust ja keskkonnakaitset, katsetamist, remondi-ja hooldusteabe kättesaadavust ning tehniliste teenistuste määramist ja nende eriülesandeid.

(24) Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine, vajavad mõned käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad teemad liikmesriikides rakendamiseks ühtseid tingimusi, mis lihtsustavad eri liikmesriikides võetud haldusotsuste vastastikust tunnustamist ja sõidukitootjate poolt välja antud dokumentide aktsepteerimist, võimaldades nii sidusrühmadel siseturu eelistest lihtsamini kasu saada. Komisjonile tuleks seega anda volitused võtta vastu rakendusakte kooskõlas aluslepingu artikliga 291, et kehtestada ühtsed tingimused käesoleva määruse rakendamiseks seoses järgmiste teemadega: tüübikinnituse taotlemisel esitatava teabe loetelu, tüübikinnitusmenetlused, tootja lisatahvlite näidised, ELi tüübikinnitustunnistused, välja antud tüübikinnituste loetelu, ELi tüübikinnituste numeratsioonisüsteem ja menetlused toodangu vastavuse tagamiseks.

(25) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetud määruses esiteks eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis reguleerivad kontrollimehhanisme, mida liikmesriigid kohaldavad komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni sellise määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse edasi nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlus, mis ei ole kohaldatav.

(26) Käesoleva määrusega loodava uue regulatiivse süsteemi tulemusena tuleks tühistada direktiiv 2003/37/EÜ ja järgmised direktiivid: nõukogu 25. juuni 1974. aasta direktiiv 74/347/EMÜ [11] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 6. aprilli 1976. aasta direktiiv 76/432/EMÜ [12] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/763/EMÜ [13] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite kaassõitjaistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiiv 77/537/EMÜ [14] metsa- või põllumajanduslike ratastraktorite diiselmootoritest eralduvate heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/764/EMÜ [15] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 24. juuni 1980. aasta direktiiv 80/720/EMÜ [16] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, ligipääsu juhtimiskohale ning uksi ja aknaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiiv 86/297/EMÜ [17] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite jõusiirdevõlle ja nende kaitseseadiseid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiiv 86/298/EMÜ [18] kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta, nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/415/EMÜ [19] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta, nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/402/EMÜ [20] kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ [21] põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/57/EÜ [22] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/58/EÜ [23] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiste ja tagasikäigu kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/59/EÜ [24] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeeglite kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/60/EÜ [25] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/61/EÜ [26] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/63/EÜ [27] põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/64/EÜ [28] põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/66/EÜ [29] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite roolisüsteemi kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/68/EÜ [30] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/75/EÜ [31] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/76/EÜ [32] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/144/EÜ [33] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta (mõõtmed ja järelveetavad massid jne).

(27) Kõigi sidusrühmade jaoks on oluline luua selge side käesoleva määruse ja masinate ohutust käsitleva direktiivi 2006/42/EÜ [34] vahel, et oleks selge, millistele nõudmistele peab konkreetne toode vastama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse kõigi artiklis 2 osutatud uute sõidukite ELi tüübikinnituse haldus- ja tehnilised nõuded.

Käesoleva määrusega kehtestatakse ka nõuded käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukite jaoks ettenähtud osade ja seadmete müügi ja kasutuselevõtmise ning sellise müügi ja kasutuselevõtmise keelamise kohta.

Käesolev määrus ei piira ELi asjakohaste liiklusohutust käsitlevate õigusaktide kohaldamist.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse tüübikinnituse ja üksiksõiduki kinnituse andmisel ühes või mitmes etapis konstrueeritud ja valmistatud sõidukitele ning nimetatud sõidukite jaoks konstrueeritud ja valmistatud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste sõidukite suhtes:

a) traktorid (T ja C kategooriad),

b) haagised (R-kategooria),

c) pukseeritavad vahetatavad masinad (S-kategooria) ja

d) liikurmasinad (U-kategooria).

2. Käesolevat määrust ei kohaldata vahetatavate masinate puhul, mis tõstetakse täielikult maapinnast kõrgemale juhul, kui sõidukit, mille külge nad kinnitatakse, kasutatakse teel.

3. Järgmiste sõidukite puhul võib tootja valida, kas taotleda tüübikinnitust käesoleva määruse kohaselt või siseriiklikku tüübikinnitust:

a) liikurmasinad;

b) haagised ja veetavad seadmed, R ja S kategooriad;

c) üksiksõiduki kinnituse korral sõidukite prototüübid, mida kasutatakse tootja vastutusel konkreetse katsetusprogrammi läbiviimiseks ja mis on konstrueeritud ja valmistatud spetsiaalselt selleks otstarbeks.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses ja I lisas loetletud õigusaktides kasutatakse järgmisi mõisteid, kui neis ei ole sätestatud teisiti:

1. „tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

2. „kogu sõiduki tüübikinnitus” – tüübikinnitus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et kogu sõiduk vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

3. „süsteemi tüübikinnitus” – tüübikinnitus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et teatavat tüüpi sõidukisse sisse ehitatud süsteem vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

4. „osa tüübikinnitus” – tüübikinnitus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et osa vastab sõidukist eraldi asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

5. „eraldi seadmestiku tüübikinnitus” – tüübikinnitus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et eraldi seadmestik vastab ühe või mitme konkreetse sõiduki tüübiga seoses asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

6. „siseriiklik tüübikinnitus” – liikmesriigi seadustega kehtestatud tüübikinnitusmenetlus, millega antud tüübikinnitus kehtib vaid kõnealuse liikmesriigi territooriumil;

7. „ELi tüübikinnitus” – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab käesoleva määruse asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

8. „traktor” – mootoriga, rataste või roomikutega põllu- või metsamajanduslik sõiduk, millel on vähemalt kaks telge, ning mille suurim ettenähtud kiirus on vähemalt 6 km/h, mille peamine ülesanne seisneb veojõus ja mis on spetsiaalselt kavandatud teatavate vahetatavate seadmete tõmbamiseks, lükkamiseks, kandmiseks või kasutamiseks põllu- või metsatöödel või põllu- või metsamajanduses kasutatavate haagiste või seadmete pukseerimiseks; traktor võib olla kohandatud põllu- ja metsamajandustöödel koorma vedamiseks ja/või olla varustatud ühe või mitme kaassõitja istmega;

9. „haagis” – igasugune põllu- või metsatöödel kasutatav pukseeritav haagis, mille peamine eesmärk on pukseerida koormat ja mida pukseeritakse tavaliselt traktori järel põllu- või metsatööde tegemiseks; see ei ole ette nähtud materjalide töötlemiseks ja selle tehniliselt lubatud brutomassi ja tühimassi suhe on 3,0 või üle selle;

10. „vahetatavad pukseeritavad masinad” – kõik põllu- või metsamajanduses kasutatavad vahendid, mis on ette nähtud traktoriga pukseerimiseks ja mis muudavad või täiendavad traktori funktsioone ning millesse on sisse ehitatud mõni tööriist või mis on ette nähtud materjalide töötlemiseks; neil võib olla lastiplatvorm, mis on kavandatud ja konstrueeritud nimetatud funktsioonide jaoks vajalike töövahendite ja seadmete vedamiseks ning töö ajal toodetava või vajamineva materjali ajutiseks ladustamiseks ning nende tehniliselt lubatud brutomassi ja tühimassi suhe on väiksem kui 3,0;

11. „liikurmasin” – iseliikuv sõiduk (välja arvatud mootorsõiduki šassiile paigaldatud masinad), mis on konstrueeritud ja valmistatud konkreetse töö tegemiseks ning mis oma konstruktsiooniliste omaduste tõttu ei sobi reisijate vedamiseks ega kaupade transportimiseks;

12. „sõiduk” – iga punktides 8–11 määratletud traktor, haagis, pukseeritav vahetatav masin või liikurmasin;

13. „sõidukitüüp” – teatava kategooria sõidukid, mis ei erine üksteisest vähemalt punktis 41 osutatud oluliste näitajate poolest, isegi kui nad kuuluvad punktides 42 ja 43 määratletud eri variantidesse või versioonidesse;

14. „baassõiduk” – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse algetapil;

15. "mittekomplektne sõiduk" – sõiduk, mis peab läbima veel vähemalt ühe edasise komplekteerimisetapi, et täita käesoleva määruse asjakohaseid tehnilisi nõudeid;

16. „komplekteeritud sõiduk” – sõiduk, mis on valminud mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tulemusel ja mis vastab käesoleva määruse asjakohastele tehnilistele nõuetele;

17. „komplektne sõiduk” – sõiduk, mida ei ole vaja komplekteerida, et täita käesoleva määruse asjakohaseid tehnilisi nõudeid;

18. „seerialõpu sõiduk” – sõiduk, mis kuulub varusse, mida ei saa registreerida, müüa või kasutusele võtta uute tehniliste nõuete jõustumise tõttu, mille suhtes sõiduk ei ole kinnitust saanud;

19. „süsteem” – seadmete kogum, mis on ühendatud sõidukis ühe või mitme konkreetse ülesande täitmiseks ja mis peab vastama teatavate õigusaktide nõuetele;

20. „osa” – seade, mille suhtes kehtivad õigusakti nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui õigusakt sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;

21. „eraldi seadmestik” – seade, mille kohta kehtivad õigusakti nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui õigusakt sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme konkreetse sõidukitüübi suhtes;

22. „originaalosad või -seadmed” – osad või seadmed, mis on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt kõnealuse sõiduki monteerimiseks vajalike osade või seadmete tootmiseks ettenähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele, sealhulgas osad või seadmed, mis on toodetud samal tootmisliinil kui originaalosad või -seadmed, ning vaidlustatavale eeldusele toetudes osad ja seadmed, mille kohta tootja kinnitab, et need vastavad kõnealuse sõiduki monteerimiseks kasutatud osade kvaliteedile ning on toodetud vastavalt sõiduki tootja spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele;

23. „tootja” – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi tüübikinnitusmenetluse aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud tüübikinnitusmenetluse alla kuuluva sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõigisse etappidesse või mitte;

24. „tootja esindaja” – liidus registreeritud füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on nimetanud ennast tüübikinnitusasutuses esindama ja tema nimel tegutsema käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes;

25. „tüübikinnitusasutus” – liikmesriigi poolt asutatud või määratud ja vastavalt artiklile 5 komisjonile teatatud ametiasutus, mille pädevusse kuuluvad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse või üksiksõiduki kinnituse kõik aspektid, tüübikinnitustunnistuste väljastamine ja vajadusel tühistamine, tegutsemine teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktasutusena, tehniliste teenistuste määramine ja tootjapoolsete kohustuste täitmise tagamine toodangu vastavuse osas;

26. „tehniline teenistus” – organisatsioon või asutus, mille liikmesriigi tüübikinnitusasutus on määranud katsetusi läbiviivaks katselaboratooriumiks või toodangu vastavuse hindamise organiks, et viia läbi alghindamist ja muid katsetusi või kontrollimisi tüübikinnitusasutuste nimel;

27. „tootjapoolsed katsed” – katsete läbiviimine tehniliseks teenistuseks määratud tootja poolt oma ruumides, katsetulemuste registreerimine ja järeldusi sisaldava katsearuande esitamine tüübikinnitusasutusele, et hinnata vastavust teatavatele nõuetele;

28. „virtuaalne katsemeetod” – arvutisimulatsioon, mis sisaldab arvutusi, mis tõendavad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab õigusaktis sätestatud tehnilistele nõuetele, ilma et oleks vaja kasutada füüsilist sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku;

29. „tüübikinnitustunnistus” – dokument, millega tüübikinnitusasutus tõendab ametlikult sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kinnitamist;

30. „ELi tüübikinnitustunnistus – tunnistus, mis põhineb käesolevas määruses sätestatud näidisel või I lisas loetletud samaväärsetes ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni asjakohastes eeskirjades või OECD katsestandardis sätestatud teatisel;

31. „üksiksõiduki kinnitustunnistus” – dokument, millega tüübikinnitusasutus tõendab ametlikult, et konkreetsele sõidukile on antud kinnitus;

32. „vastavustunnistus ” – käesolevas määruses sätestatud näidisel põhinev ja tootja poolt välja antud dokument, mis tõendab, et käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud seeriasse kuuluv sõiduk vastab tootmise ajal tüübikinnituse saanud tüübile ja kõigile selles loetletud nõuetele;

33. „pardadiagnostikasüsteem” ehk „OBD-süsteem” – süsteem saaste kontrollimiseks, mis võimaldab kindlaks määrata rikke arvatava asukoha arvutimällu salvestatud veakoodi abil;

34. „sõidukite remondi- ja hooldusteave” – kõik andmed sõidukite diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise, perioodilise järelevalve, remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, mille tootja esitab nende volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele; sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused;

35. „sõltumatu ettevõtja” – mootorsõidukite remondi ja hooldusega otseselt või kaudselt tegelev muu ettevõtja, v.a volitatud edasimüüjad ja remonditöökojad, eelkõige remontijad, remondiseadmete, tööriistade või varuosade tootjad või hulgimüüjad, tehnilise teabe kirjastajad, autoklubid, autoabi ettevõtjad, kontrollimis- ja katsetamisteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja alternatiivkütust kasutavate sõidukite seadmete paigaldajatele, tootjatele ja remontijatele koolitust pakkuvad ettevõtjad;

36. „uus sõiduk” – sõiduk, mis:

a) ei ole varem registreeritud, või

b) on üksiksõiduki kinnituse taotlemise ajaks olnud registreeritud vähem kui kuus kuud.

37. „registreerimine” tähendab, et pärast identifitseerimist on sõidukile antud riiklik maanteeliikluse luba (alatine, ajutine või lühiajaline) ja väljastatud registreerimisnumber;

38. „turulelaskmine” – sõiduki Euroopa Liidus esmakordselt kättesaadavaks tegemine levitamiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

39. „kasutuselevõtmine” – käesoleva määrusega hõlmatud sõiduki esmane ettenähtud otstarbel kasutamine Euroopa Liidus;

40. „müük” – igasugune müük, kas sõidukitootjalt jaemüüjale või müük lõppkasutajale;

41. „sõidukitüüp” – sama kategooria sõidukid, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes punktides:

– tootja;

– tootja antud tüübimärgistus;

– olulised konstruktsiooni- ja tehnilised tunnused;

– täisraam/poolraam/liigendraam (ilmsed ja põhilised erinevused);

– T-kategooria puhul: teljed (arv) või, C-kategooria puhul: teljed/rööpmed (arv);

ja, ainult traktorite puhul:

– mootor (sisepõlemismootor/elektrimootor/kombineeritud mootor).

42. „variant” – sama tüüpi sõidukid, mis ei erine üksteisest vähemalt järgmistes punktides:

a) traktorite puhul:

– mootor,

– tööpõhimõte,

– silindrite arv ja asetus;

– võimsuse erinevus ei ületa 30 % (suurim võimsus ei ületa vähimat võimsust üle 1,3 korra),

– silindrimahu erinevus ei ületa 20 % (suurim maht ei ületa vähimat mahtu üle 1,2 korra);

– veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis);

– juhtteljed (arv ja asukoht);

– suurim tegelik mass ei erine üle 10 %;

– jõuülekanne (tüüp);

– ümbermineku puhul kaitsev turvakabiin;

– pidurdatavad teljed (arv);

b) haagiste või pukseeritavate seadmete puhul:

– juhtteljed (arv, asukoht, ühendusviis);

– suurim tegelik mass ei erine üle 10 %;

– pidurdatavad teljed (arv);

43. „variandi versioon” – sõidukid, mis koosnevad infopaketis loetletud komponentide kombinatsioonist.

Artikkel 4

Sõidukikategooriad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi sõidukikategooriaid:

1. „T-kategooria” hõlmab kõiki ratastraktoreid;

2. „T1-kategooria” hõlmab ratastraktoreid, mille maksimaalne valmistajakiirus on kuni 40 km/h, mille juhile lähima telje minimaalne rööbe on vähemalt 1 150 mm, mille tühimass töökorras olekus on üle 600 kg ja mille kliirens ei ole üle 1 000 mm;

3. „T2-kategooria” hõlmab ratastraktoreid, mille minimaalne rööbe on väiksem kui 1 150 mm, mille tühimass töökorras olekus on kuni 600 kg, mille kliirens ei ole üle 600 mm ja maksimaalne valmistajakiirus on kuni 40 km/h, välja arvatud juhul, kui traktori raskuskeskme kõrgus (mõõdetuna maapinnast), jagatuna iga telje rataste keskmise minimaalse rööpmega, on üle 0,90, sellisel juhul ei tohi maksimaalne valmistajakiirus ületada 30 km/h;

4. „T3-kategooria” hõlmab ratastraktoreid, mille maksimaalne valmistajakiirus on kuni 40 km/h ja mille tühimass töökorras olekus ei ole üle 600 kg;

5. „T4-kategooria” hõlmab eriotstarbelisi ratastraktoreid, mille maksimaalne valmistajakiirus on kuni 40 km/h;

6. „T4.1-kategooria” (kõrgkliirenstraktorid) hõlmab traktoreid, mis on projekteeritud töötamiseks kõrgekasvuliste kultuuridega, näiteks viinapuud. Nende tunnuseks on tõstetud raam või raamisektsioon, mis võimaldab neil liikuda paralleelselt taimeridadega, nii et vasakpoolsed rattad on ühel ja parempoolsed rattad teisel pool ühte või mitut taimerida. Need on ette nähtud traktori ette, telgede vahele, taha või lavatsile kinnitatud töömasinate vedamiseks või kasutamiseks. Tööasendis traktori kliirens on üle 1 000 mm, mõõdetuna taimeridade suhtes risti. Kui traktori raskuskeskme kõrgus (tavarehvide kasutamisel ja mõõdetuna maapinnast), jagatuna iga telje rataste keskmise minimaalse rööpmega, on üle 0,90, ei tohi maksimaalne valmistajakiirus ületada 30 km/h;

7. „T4.2-kategooria” (ülilaiad traktorid) hõlmab suurte mõõtmetega traktoreid, mis on eelkõige ette nähtud suurtel maa-aladel töötamiseks;

8. „T4.3-kategooria” (madalkliirenstraktorid) hõlmab neljarattaveoga põllu- ja metsamajandustraktoreid, mille vahetatavad seadmed on kavandatud kasutamiseks põllu- ja metsamajanduses ning millel on iseloomulik tugiraam, mis on varustatud ühe või enama jõusiirdevõlliga, mille tehniliselt lubatud mass ei ületa 10 tonni ning selle massi ja suurima töökorras oleku tühimassi suhe ei ole väiksem kui 2,5 ning mille raskuskese (tavarehvide kasutamisel ja mõõdetuna maapinnast) on väiksem kui 850 mm.

9. „T5-kategooria” hõlmab ratastraktoreid, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 40 km/h;

10. „C-kategooria” hõlmab roomiktraktoreid, mis liiguvad roomikutega või rataste ja roomikutega ja mille alamkategooriaid määratletakse analoogselt T-kategooriaga;

11. „R-kategooria” hõlmab haagiseid; igale punktides 12–15 kirjeldatud haagisekategooriale märgitakse lisaks veel täht „a” või „b” sõltuvalt sellest, milline on haagise valmistajakiirus:

– a) „a” haagiste puhul, mille valmistajakiirus on kuni 40 km/h,

– b) „b” haagiste puhul, mille valmistajakiirus on üle 40 km/h.

12. „R1-kategooria” hõlmab haagiseid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ei ületa 1 500 kg;

13. „R2-kategooria” hõlmab haagiseid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ületab 1 500 kg, kuid ei ületa 3 500 kg;

14. „R3-kategooria” hõlmab haagiseid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ületab 3 500 kg, kuid ei ületa 21 000 kg;

15. „R4-kategooria” hõlmab haagiseid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ületab 21 000 kg;

16. „S-kategooria” hõlmab vahetatavaid pukseeritavaid masinaid.

Igal vahetatava pukseeritava masina kategoorial on lisaks veel täht „a” või „b” sõltuvalt sellest, milline on selle valmistajakiirus:

– „a” vahetatavate pukseeritavate masinate puhul, mille valmistajakiirus on kuni 40 km/h,

– „b” vahetatavate pukseeritavate masinate puhul, mille valmistajakiirus on üle 40 km/h;

17. „S1-kategooria” hõlmab pukseeritavaid vahetatavaid masinaid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ei ületa 3 500 kg;

18. „S2-kategooria” hõlmab pukseeritavaid vahetatavaid masinaid, mille tehniliselt lubatud massi summa telje kohta ületab 3 500 kg;

19. „U-kategooria” hõlmab direktiivis 2006/42/EÜ määratletud iseliikuvaid masinaid, mis on ette nähtud kasutamiseks põllu- või metsamajanduses.

II PEATÜKK

ÜLDISED KOHUSTUSED

Artikkel 5

Riigi ametiasutused

1. Liikmesriigid asutavad või määravad tüübikinnituse küsimustes pädeva asutuse ning teatavad sellise asutuse asutamisest või määramisest komisjonile vastavalt artiklile 53.

Tüübikinnitusasutuse asutamise või määramise teade sisaldab asutuse nime, aadressi, sealhulgas elektronposti aadressi, ning vastutusvaldkonda.

2. Tüübikinnitusasutused tagavad, et tüübikinnitust taotlevad tootjad täidavad oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.

3. Tüübikinnitusasutused annavad tüübikinnituse vaid sellistele sõidukitele, süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

4. Tüübikinnitusasutused registreerivad, lubavad müüa või kasutusele võtta vaid selliseid sõidukeid, osasid ja eraldi seadmestikke, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista sõidukite, osade või eraldi seadmestike registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või teel liiklemist põhjustel, mis on seotud nende konstruktsiooni ja töötamise käesoleva määrusega hõlmatud aspektidega, kui need vastavad määruse nõuetele.

Artikkel 6

Tootjate üldised kohustused

1. Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toodangu vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõigisse etappidesse või mitte.

2. Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab iga tootja nende süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest, mis lisatakse sõidukile tema poolt läbi viidavas komplekteerimisetapis. Tootja, kes muudab varasemates etappides juba tüübikinnituse saanud osasid või süsteeme, vastutab muudetud osade ja süsteemide tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest.

3. Tootja, kes muudab mittekomplektset sõidukit nii, et see on klassifitseeritav mõne muu kategooria sõidukina, mis tähendab, et tüübikinnitusmenetluse varasema astme jooksul juba hinnatud nõudmised on muutunud, on vastutav ka nende nõuete täitmise eest.

4. Käesoleva määruse kohaldamisel nimetab väljaspool Euroopa Liitu asutatud tootja teda tüübikinnitusasutuse ees esindama ühe liidus registreeritud esindaja.

Viidet tootjale tuleb tõlgendada viitena kas tootjale või tootja esindajale.

III PEATÜKK

SISULISED NÕUDED

Artikkel 7

Liiklusohutust käsitlevad nõuded

1. Tootjad tagavad, et sõidukid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et sõitjate ja teiste liiklejate vigastusoht oleks minimaalne.

2. Tootjad tagavad, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud asjakohaste nõuetega, sealhulgas nõuetega, mis käsitlevad:

a) sõiduki struktuuri terviklikkust;

b) sõiduki juhtimise abisüsteeme, sealhulgas roolimis- ja pidurdamissüsteemid (ka mitteblokeeruvad pidurisüsteemid) ja elektroonilised stabiilsuskontrollisüsteemid;

c) juhile nähtavuse tagamise ning sõiduki seisukorda ja ümbrust käsitleva teabe andmise süsteeme, sealhulgas klaasid, peeglid ja juhi teabesüsteemid;

d) sõiduki valgustussüsteeme;

e) sõitjate kaitsesüsteeme, sealhulgas sisustus, peatoed, turvavööd, sõiduki uksed;

f) sõiduki välispoolt ja lisaseadmeid;

g) elektromagnetilist ühilduvust;

h) helisignaalseadmeid;

i) küttesüsteeme;

j) seadmeid sõiduki omavolilise kasutamise takistamiseks;

k) sõiduki identifitseerimissüsteeme;

l) masse ja mõõtmeid;

m) elektrilist ohutust;

n) tagumisi allasõidutõkkeid;

o) külgmisi allasõidutõkkeid;

p) koormaplatvorme;

q) haake- ja tagurdusseadiseid;

r) juhtseadiseid;

s) rehve;

t) porikaitsesüsteeme.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudmisi kohaldatakse sõidukite ja nende jaoks ettenähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes, kui need nõuded on kohaldatavad artiklis 4 osutatud asjakohase sõidukikategooria suhtes.

4. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 57 vastu delegeeritud õigusakt, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas vajaduse korral katsemenetlused ja piirväärtused lõikes 2 osutatud teemade kohta, et tagada liiklusohutuse kõrge taseme saavutamine.

Artikkel 8

Tööohutust käsitlevad nõuded

1. Tootjad tagavad, et sõidukid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et sõidukil või sõidukiga töötavate isikute vigastusoht oleks minimaalne.

2. Tootjad tagavad, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud asjakohaste nõuetega, sealhulgas nõuetega, mis käsitlevad:

a) ümbermineku puhul kaitsvaid konstruktsioone;

b) kukkuvate esemete eest kaitsvaid konstruktsioone;

c) reisijate istekohti:

d) mürataset juhikabiinis;

e) juhiistet;

f) juhtimisruumi ning ligipääsu juhtimiskohale;

g) jõusiirdevõlle;

h) ajami osade kaitset;

i) turvavöö kinnituspunkte;

j) turvavöid;

k) juhi kaitset läbistavate esemete eest;

l) juhi kaitset ohtlike ainete eest;

m) kasutusjuhendit.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudmisi kohaldatakse sõidukite ja nende jaoks ettenähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes, kui need nõuded on kohaldatavad käesolevas määruses osutatud asjakohase sõidukikategooria suhtes.

4. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 57 vastu delegeeritud õigusakt, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas vajaduse korral katsemenetlused ja piirväärtused lõikes 2 osutatud teemade kohta, et tagada tööohutuse kõrge taseme saavutamine.

Artikkel 9

Keskkonnamõju käsitlevad nõuded

1. Tootjad tagavad, et sõidukid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et keskkonnamõju oleks minimaalne.

2. Tootjad tagavad, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud asjakohaste nõuetega, sealhulgas nõuetega, mis käsitlevad:

a) saasteainete heitkoguseid;

b) välist mürataset.

3. Kohaldatakse direktiivis 97/68/EÜ [35] liikurmasinate suhtes kehtestatud piirväärtusi, katsemenetlusi ja nõudeid seoses saasteainete heitkogustega.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudmisi kohaldatakse sõidukite ja nende jaoks ettenähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes, kui need nõuded on kohaldatavad käesolevas määruses osutatud asjakohase sõidukikategooria suhtes.

5. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 57 vastu delegeeritud õigusakt, milles kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded, sealhulgas vajaduse korral katsemenetlused ja piirväärtused seoses lõike 2 punktis b osutatud välise müratasemega ning tüübikinnituse saanud mootori paigaldamise ja sellega seotud paindlikkuse sätetega vastavalt lõike 2 punktile a ja lõikele 3, et tagada keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamine.

IV PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSMENETLUSED

Artikkel 10

ELi kogu sõiduki tüübikinnitusmenetlused

1. Tootja võib valida ühe järgmistest menetlustest:

a) järkjärguline tüübikinnitus;

b) üheastmeline tüübikinnitus;

c) sega-tüübikinnitus;

d) mitmeastmeline tüübikinnitus.

2. Järkjärguline tüübikinnitus on sõiduki tüübikinnituse menetlus, mille käigus kogutakse järk-järgult kokku sõidukiga seonduvate süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistused ning mille viimases etapis antakse tüübikinnitus kogu sõidukile.

Üheastmeline tüübikinnitus on menetlus, mille käigus antakse üheainsa toiminguga tüübikinnitus sõidukile tervikuna.

Sega-tüübikinnitus on järkjärguline tüübikinnitusmenetlus, mille käigus kogu sõiduki kinnitamise viimasel etapil antakse tüübikinnitus ühele või mitmele süsteemile, ilma et kõnealustele süsteemidele oleks vaja väljastada ELi tüübikinnitustunnistusi.

Mitmeastmeline tüübikinnitus on tüübikinnitusmenetlus, millega üks või mitu tüübikinnitusasutust tõendavad, et mittekomplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab, olenevalt komplekteerituse astmest, käesoleva määruse asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele.

3. Mitmeastmeline tüübikinnitus antakse mittekomplektsele või komplekteeritud sõidukitüübile, mis vastab teatmikus esitatud andmetele ja I lisas loetletud asjakohastes õigusaktides täpsustatud tehnilistele nõuetele, võttes arvesse sõiduki komplekteerituse astet.

4. Sõiduki viimase valmistusastme tüübikinnitus antakse ainult pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et mittekomplektsele sõidukile antud tüübikinnitus(ed) tõendab (tõendavad), et viimases etapis tüübikinnituse saanud sõidukitüüp vastab kõigile tehnilistele nõuetele, mis kehtisid sel ajal selle sõidukite kategooria suhtes, millele komplekteeritud sõiduki tüübikinnitus anti.

5. Tüübikinnitusmenetluse valik ei mõjuta kohaldatavaid nõudeid, millele tüübikinnituse saanud sõiduk peab vastama kogu sõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal.

6. Komisjonile antakse artikliga 54 rakendusvolitused, et kehtestada tüübikinnitusmenetluste üksikasjalike eeskirjade näidised.

Artikkel 11

Tüübikinnituse taotlemine

1. Tootja esitab tüübikinnituse taotluse tüübikinnitusasutusele.

2. Ühe konkreetse sõidukitüübi kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja selle võib esitada ainult ühele liikmesriigile.

3. Iga kinnitatava tüübi kohta esitatakse eraldi taotlus.

Artikkel 12

Tüübikinnitustaotluses esitatav teave

1. Rakendusaktidega ettenähtud teatises määratakse kindlaks andmed, mis taotleja peab esitama.

Taotleja esitab tüübikinnitusasutusele teatmiku. Teatmik peab sisaldama teatist ja kõiki andmeid, jooniseid, fotosid ja muud nõutavat teavet. Teabe võib esitada paberil või elektroonilisel kujul.

Komisjonile antakse artikliga 54 rakendusvolitused, et kehtestada teatise ja teatmiku näidised.

2. Tüübikinnituse taotlemisel peab tootja täpsustama valitud menetluse vastavalt artikli 10 lõike 1 punktidele a kuni d ja esitama teatmiku.

Artikkel 13

Erinõuded tüübikinnitustaotluses esitatavale teabele sõltuvalt menetluse liigist

1. Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud teatmik ja kõik tüübikinnitustunnistused, mis on nõutavad iga I lisas osutatud kohaldatava õigusakti, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja või OECD katsestandardi kohaselt.

Süsteemi või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul on tüübikinnitusasutusel I lisas loetletud kohaldatavate aktide kohaselt juurdepääs asjaomasele teatmikule kuni ajani, mil tüübikinnitus kas väljastatakse või selle väljastamisest keeldutakse.

2. Üheastmelise tüübikinnituse taotlusega peab kaasas olema teatmik, mis sisaldab asjakohast teavet seoses I lisas loetletud aktidega.

3. Sega-tüübikinnituse menetluse puhu peab teatmikuga olema kaasas üks või mitu tüübikinnitustunnistust, mis on nõutavad iga I lisas osutatud kohaldatava õigusakti, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja või OECD katsejuhiste kohaselt, ja juhul, kui ühtegi tüübikinnitustunnistust ei ole esitatud, peab see sisaldama käesoleva määruse rakendusmeetmetega nõutavat asjakohast teavet seoses I lisas loetletud aktidega.

4. Ilma, et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, esitatakse mitmeastmelise tüübikinnituse puhul järgmine teave:

a) esimesel etapil – komplektse sõiduki korral nõutavad teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuste osad, mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased;

b) teisel ja edasistel etappidel – asjaomasel ehitusetapil olulised teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuste osad koos sõidukile eelmisel ehitusetapil väljastatud ELi tüübikinnitustunnistuse koopiaga; lisaks esitab tootja täielikud üksikasjalikud andmed tema poolt sõiduki juures tehtud muudatuste ja lisanduste kohta;

Punktides a ja b osutatud teabe võib esitada vastavalt lõikele 2.

5. Tüübikinnitusasutus võib põhjendatud taotlusega paluda tootjal esitada täiendavat teavet, mis on vajalik otsustamaks, millised katsetused on nõutavad või kuidas nimetatud katsetuste läbiviimist hõlbustada.

Artikkel 14

Süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitusmenetluse kord

Tootja esitab taotluse tüübikinnitusasutusele.

Ühe konkreetse süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja selle võib esitada ainult ühele liikmesriigile.

Iga kinnitatava tüübi kohta esitatakse eraldi taotlus.

V PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSMENETLUSTE LÄBIVIIMINE

Artikkel 15

Üldsätted

1. Tüübikinnitusasutused annavad ELi tüübikinnituse üksnes pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et artiklis 19 osutatud toodangu vastavuse kontrollimise korda on rakendatud ja et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab tehnilistele nõuetele.

2. ELi tüübikinnitus antakse kooskõlas artiklitega 16 ja 17.

3. Kui tüübikinnitusasutus leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või seadmestiku tüüp, mis on küll valmistatud vastavalt nõutud sätetele, kujutab sellest hoolimata tõsist ohtu liiklusohutusele või kahjustab tõsiselt keskkonda või rahva tervist, või traktorite puhul kujutab tõsist ohtu tööohutusele, võib see liikmesriik ELi tüübikinnituse andmisest keelduda. Sellisel juhul saadab ta viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile üksikasjaliku toimiku, milles selgitab oma otsuse põhjusi ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid.

4. ELi tüübikinnitustunnistused nummerdatakse ühtlustatud süsteemi järgi.

5. Tüübikinnitusasutus saadab 20 tööpäeva jooksul teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele iga sõidukitüübi kohta, millele asutus on kinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisadega. Paberkoopia võib asendada elektroonilise failiga.

6. Tüübikinnitusasutus teavitab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi igast sõiduki tüübikinnituse andmisest keeldumisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused.

7. Tüübikinnitusasutus saadab iga kolme kuu järel teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele loetelu süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitustest, mis ta on eelneva perioodi jooksul väljastanud, muutnud, tühistanud või mille väljastamisest ta on keeldunud.

8. Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse nõudel saadab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus nõude esitanud asutusele 20 tööpäeva jooksul kõnealuse ELi tüübikinnitustunnistuse koos lisadega. Paberkoopia võib asendada elektroonilise failiga.

9. Kui komisjon seda nõuab, esitab tüübikinnitusasutus lõigetes 5–8 kirjeldatud teabe ka komisjonile.

10. Tüübikinnitusasutus koostab infopaketi, mis sisaldab teatmikku koos katsearuannete ja kõigi muude dokumentidega, mille tehniline teenistus või tüübikinnitusasutus on lisanud teatmikule oma ülesannete täitmise käigus. Infopaketil peab olema sisukord, milles on loetletud infopaketi sisu sobilikult nummerdatuna või muul viisil tähistatuna, et kõik leheküljed oleksid selgelt eristatavad, kusjuures dokumendi vorm kajastab ELi tüübikinnituse korraldamise järjestikusi samme, eelkõige läbivaatamise ja ajakohastamise kuupäevi.

Artikkel 16

Tüübikinnitustunnistust käsitlevad erisätted

1. Tüübikinnitustunnistus sisaldab järgmisi lisasid:

a) artiklis 15 osutatud infopakett;

b) katsetulemused;

c) vastavustunnistuste allkirjastamiseks volitatud isiku/isikute nimi/nimed ja allkirja(de) näidis(ed) ning märge tema/nende ametikoha kohta.

2. Tüübikinnitustunnistus antakse välja käesoleva määruse rakendusaktiga kehtestatud näidise alusel.

3. Iga sõidukitüübi puhul teostab tüübikinnitusasutus järgmisi toiminguid:

a) täidab kõik asjakohased ELi tüübikinnitustunnistuse osad, sealhulgas juurdelisatud katsetustulemuste lehe, vastavalt käesoleva määruse rakendusaktiga kehtestatud tüübikinnitustunnistuse näidisele;

b) koostab infopaketi sisukorra;

c) väljastab viivitamata taotlejale täidetud tunnistuse koos selle lisadega.

4. ELi tüübikinnituse puhul, mille kehtivuse suhtes on vastavalt artiklile 26 kehtestatud piirangud või mille kohta ei rakendata õigusaktide teatud sätteid, esitatakse nimetatud piirangud või erandid ELi tüübikinnitustunnistuses.

5. Kui tootja valib sega-tüübikinnituse menetluse, märgib tüübikinnitusasutus teatisesse viited õigusaktidega kehtestatud katsearuannetele, mille kohta ELi tüübikinnitustunnistus puudub. Komisjonile antakse artikliga 54 rakendusvolitused, et kehtestada sellise dokumendi näidis.

6. Kui tootja valib üheastmelise tüübikinnitusmenetluse, määrab tüübikinnitusasutus kindlaks kohaldatavate nõuete või õigusaktide loetelu ja lisab nimetatud loetelu ELi tüübikinnitustunnistusele. Komisjonile antakse artikliga 54 rakendusvolitused, et kehtestada sellise loetelu näidis.

Artikkel 17

Süsteeme, osasid või eraldi seadmestikke käsitlevad erisätted

1. ELi tüübikinnitus antakse süsteemile, mis vastab teatmikus esitatud üksikasjadele ja I lisas loetletud asjakohastes õigusaktides sätestatud tehnilistele nõuetele.

2. ELi tüübikinnitus antakse osale või eraldi seadmestikule, mis vastab teatmikus esitatud üksikasjadele ja I lisas loetletud asjakohastes õigusaktides sätestatud tehnilistele nõuetele.

3. Kui osadele või eraldi seadmestikele, mis on ette nähtud remondiks, teeninduseks või hoolduseks või mitte, laieneb sõidukiga seotud süsteemi tüübikinnitus, ei nõuta täiendavat osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitust, kui I lisas loetletud asjakohases õigusaktis ei ole teisiti sätestatud.

4. Kui osa või eraldi seadmestik täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel on vastavust nõuetele võimalik tõendada ainult siis, kui osa või eraldi seadmestik toimib koos nende teiste sõidukiosadega, piiratakse osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnituse kehtivust sellele vastavalt.

Sel juhul täpsustatakse ELi tüübikinnitustunnistuses kõik osa või eraldi seadmestiku kasutuspiirangud ja nimetatakse selle paigaldamise eritingimused.

Kui sellise osa või eraldi seadmestiku paigaldab sõiduki tootja, tõendatakse vastavust kohaldatavatele kasutuspiirangutele või paigaldamistingimustele sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.

Artikkel 18

ELi tüübikinnituseks nõutavad katsetused

1. Vastavust käesolevas määruses ja I lisas loetletud õigusaktides sätestatud tehnilistele eeskirjadele tõendatakse asjakohaste katsetuste abil, mille viivad läbi selleks määratud tehnilised teenistused.

Katsemenetlusi ja katsetuste läbiviimiseks vajalikku varustust ja vahendeid kirjeldatakse nimetatud õigusaktides.

2. Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks asjaomastes õigusaktides nõutavate katsetuste läbiviimiseks vajaliku arvu sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke.

3. Nõutud katsetuste läbiviimisel kasutatakse sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke, mis on kinnitatava tüübi suhtes representatiivsed.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib tootja siiski valida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku, mis pole küll kinnitatava tüübi suhtes representatiivne, kuid milles on ühendatud mitmed nõutava toimivuse taseme seisukohast kõige ebasoodsamad näitajad. Valiku tegemisel võib otsustamise hõlbustamiseks kasutada virtuaalseid katsemeetodeid.

4. Alternatiivina lõikes 1 osutatud katsemeetoditele ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusaktides loetletud nõuete puhul tootja taotlusel kasutada virtuaalseid katsemeetodeid.

5. Virtuaalsed katsemeetodid peavad vastama käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusaktides sätestatud tingimustele.

6. Komisjoni volitatakse vastavalt artiklile 57 vastu võtma delegeeritud õigusakt, milles täpsustatakse, milliste nõuete puhul võib virtuaalseid katsemeetodeid kasutada ja sätestatakse virtuaalse katsetamise tingimused, et virtuaalsel katsetamisel saadud tulemused oleksid sama tähendusega kui füüsilisel katsetamisel saadud tulemused.

Artikkel 19

Toodangu vastavuse kontrollimise kord

1. ELi tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus võtab tarvitusele vajalikud abinõud kontrollimaks, vajadusel koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et on võetud piisavad meetmed toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kinnitatud tüübile vastavuse tagamiseks.

2. ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võtab seoses kõnealuse tüübikinnitusega tarvitusele vajalikud abinõud kontrollimaks, vajadusel koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et lõikes 1 osutatud meetmed on jätkuvalt piisavad ja et toodetavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt kinnitatud tüübile.

Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kinnitatud tüübile vastavuse tagamiseks ettenähtud kontroll piirdub käesoleva määruse rakendusaktides sätestatud menetlustega. Sel eesmärgil võib ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi tüübikinnitusasutus läbi viia tootja ruumidest, sealhulgas tootmisrajatistest võetud näidiste kontrollimisi või katsetusi, mis on ette nähtud õigusaktides, mille alusel ELi tüübikinnitus anti.

3. Kui ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tuvastab, et lõikes 1 osutatud meetmeid ei rakendata, et need erinevad oluliselt kokkulepitud meetmetest ja kontrollikavadest, kui nende rakendamine on lõppenud või kui need ei ole enam asjakohased, kuigi tootmine jätkub, võtab kõnealune tüübikinnitusasutus kasutusele vajalikud abinõud, et tagada toodangu vastavuse menetluse nõuetekohane järgimine, või tühistab tüübikinnituse.

VI PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED

Artikkel 20

Üldsätted

1. Tootja teavitab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust viivitamata igast muudatusest infopaketi andmetes.

Asjaomane tüübikinnitusasutus otsustab vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele, millist menetlust tuleb järgida.

Vajadusel võib ta tootjaga konsulteerides otsustada, et anda tuleb uus ELi tüübikinnitus või uus üksiksõiduki kinnitus.

2. Taotlus ELi tüübikinnituse muutmiseks esitatakse eranditult algse ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

3. Kui tüübikinnitusasutus leiab, et muudatuse tegemiseks on vaja kontrollimisi või katsetusi korrata, teatab ta sellest tootjale.

Artiklis 19 osutatud menetlusi kohaldatakse üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus järeldas nende kontrollimiste või katsetuste põhjal, et ELi tüübikinnituse nõudeid täidetakse jätkuvalt.

Artikkel 21

Sõidukeid, süsteeme, osasid või eraldi seadmestikke käsitlevad erisätted

1. Kui infopaketis salvestatud andmed on muutunud, kuid kontrollimisi või katsetusi korrata ei ole vaja, nimetatakse sellist muudatust „paranduseks”.

Sel juhul väljastab tüübikinnitusasutus vajaduse korral infopaketi parandatud lehekülje, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja taasväljastamise kuupäeva. Infopaketi terviklik ajakohastatud versioon koos muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega loetakse kõnealusele nõudele vastavaks.

2. Muudatust nimetatakse „laienduseks”, kui lisaks lõike 1 sätetes nõutule ilmneb mõni järgmistest asjaoludest:

a) nõutakse täiendavaid kontrollimisi või katsetusi;

b) ELi tüübikinnitustunnistuse (välja arvatud lisade) andmed on muutunud;

c) jõustuvad tüübikinnituse saanud sõidukitüübi, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes kohaldatava õigusakti uued nõuded.

Selliste juhtudel väljastab tüübikinnitusasutus parandatud ELi tüübikinnitustunnistuse, mida tähistatakse laienduse numbriga, mida suurendatakse vastavalt juba varem antud laienduste arvule. Tüübikinnitustunnistuselt peab selgelt nähtuma laiendamise põhjus ja taasväljastamise kuupäev.

Alati kui väljastatakse infopaketi muudetud leheküljed või selle terviklik ajakohastatud versioon, tehakse vastavad muudatused infopaketi sisukorda, mis on lisatud tüübikinnitustunnistusele, et ära näidata viimati lisatud laienduse või paranduse kuupäev või tervikteksti uusima ajakohastatud versiooni kuupäev.

Artikkel 22

Muudatuste väljastamine ja nendest teatamine

1. Laienduse puhul ajakohastatakse kõik asjakohased ELi tüübikinnitustunnistuse osad, nende juurde kuuluvad lisad ja infopaketi sisukord. Ajakohastatud tüübikinnitustunnistus ja selle lisad väljastatakse taotlejale viivitamata.

2. Paranduse puhul väljastab tüübikinnitusasutus taotlejale viivitamata parandatud dokumendid või vajaduse korral ajakohastatud tervikversiooni, sealhulgas infopaketi parandatud sisukorra.

3. Tüübikinnitusasutus teatab igast ELi tüübikinnituse muudatusest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele vastavalt artiklis 15 sätestatud menetlustele.

VII PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSE KEHTIVUS

Artikkel 23

Kehtivuse lõppemine

1. ELi tüübikinnitused antakse välja määramata ajaks.

2. Sõiduki ELi tüübikinnituse kehtivus lõpeb järgmistel juhtudel:

a) uute sõidukite registreerimisel, müügil või kasutuselevõtmisel muutuvad kohustuslikuks tüübikinnituse saanud sõidukitüübi suhtes kohaldatava õigusakti uued nõuded ning tüübikinnitust ei ole võimalik vastavalt ajakohastada;

b) tüübikinnituse saanud sõiduki tootmine lõpetatakse lõplikult ja vabatahtlikult;

c) tüübikinnitus kaotab kehtivuse eripiirangu tõttu vastavalt artiklile 26.

3. Kui kehtetuks muutub ainult sõidukitüübi üks variant või variandi üks versioon, kaotab kõnealuse sõiduki ELi tüübikinnitus kehtivuse vaid selle konkreetse variandi või versiooni suhtes.

4. Kui teatud sõidukitüübi tootmine lõpetatakse lõplikult, teatab tootja sellest sõiduki ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

Sellise teate saamise korral teavitab nimetatud tüübikinnitusasutus sellest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi 20 tööpäeva jooksul.

5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, teatab tootja juhul, kui sõiduki ELi tüübikinnituse kehtivus hakkab lõppema, sellest ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

Tüübikinnitusasutus edastab kogu asjakohase teabe viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele, et võimaldada vajaduse korral artikli 34 kohaldamist.

Nimetatud teave sisaldab eelkõige viimase toodetava sõiduki tootmise kuupäeva ja valmistajatehase tähist.

VIII PEATÜKK

VASTAVUSTUNNISTUS JA MÄRGISED

Artikkel 24

Vastavustunnistus

1. Tootja kui kogu sõiduki ELi tüübikinnituse omanik annab välja paberkandjal vastavustunnistuse, mis on kaasas iga komplektse, mittekomplektse või komplekteeritud sõidukiga, mis on toodetud vastavuses kinnitatud sõidukitüübiga.

Tunnistus antakse ostjale koos sõidukiga tasuta, selle väljastamiseks ei tohi nõuda sõnaselget taotlust või tootjale lisateabe esitamist.

2. Tootja kasutab vastavustunnistuse näidist, mis on esitatud rakendusmeetmetes vastavalt artiklile 54.

3. Vastavustunnistus koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles, kust sõiduk osteti, välja arvatud juhul, kui sõiduki ostjaga on kokku lepitud teisiti.

4. Vastavustunnistus on koostatud selliselt, et oleks välistatud selle võltsimine. Seetõttu kasutatakse paberit, mida kaitseb värviline graafika või millel on tootjat identifitseeriv vesimärk.

5. Vastavustunnistus täidetakse tervikuna ja see ei sisalda sõiduki kasutuse suhtes muid piiranguid peale õigusaktis sätestatu.

6. Mittekomplektse või komplekteeritud sõiduki korral täidab tootja vastavustunnistuse 2. küljel ainult need punktid, mis on tüübikinnituse asjaomasel etapil lisatud või mida on sel etapil muudetud, ja võimalusel lisab tunnistusele kõik eelneva etapi vastavustunnistused.

7. Käesoleva määruse rakendusaktides sätestatud vastavustunnistus sõidukitele, millele on antud tüübikinnitus vastavalt artikli 2 lõikele 26, sisaldab pealkirjas järgmist fraasi: „Komplektsete/komplekteeritud sõidukite jaoks, mille tüübi kinnitamisel kohaldati määruse […] [käesolev määrus] artiklit 26 (ajutine kinnitus)”.

8. Rakendusaktides sätestatud vastavustunnistus sõidukitele, millele on antud tüübikinnitus vastavalt artiklile 28, sisaldab pealkirjas fraasi „Komplektsete/komplekteeritud sõidukite jaoks, millele on antud väikeseeria tüübikinnitus” ning selle vahetus läheduses tootmisaastat, millele järgneb arvu 1 ja II lisa 1. osas toodud tabelis märgitud piirarvu vahemikku jääv järjenumber, mis iga tootmisaasta puhul tähistab asjaomase sõiduki positsiooni nimetatud aastaks ettenähtud tootmiskoguses.

9. Tootja võib edastada vastavustunnistuses sisalduvaid andmeid või teavet liikmesriigi sõidukiregistriasutusele elektrooniliselt, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist.

10. Vastavustunnistuse duplikaadi tohib väljastada ainult tootja. Iga vastavustunnistuse duplikaadi esiküljel peab olema selgelt nähtav sõna „duplikaat”.

Artikkel 25

Tüübikinnitusmärk

1. Tootja tähistab iga tüübikinnitusega vastavuses toodetud osa või eraldi seadmestiku, olenemata sellest, kas see on süsteemi osa või mitte, käesoleval määrusel põhineva asjakohase delegeeritud õigusaktiga või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni asjakohaste eeskirjade või OECD katsestandardiga nõutava ELi tüübikinnitusmärgiga.

2. Kui sellist tüübikinnitusmärki ei nõuta, lisab tootja vähemalt oma kaubanime või kaubamärgi ning tüübinumbri ja valmistajatehase tähise.

3. ELi tüübikinnitusmärk koostatakse vastavalt käesoleva määruse rakendusaktis sätestatud näidisele.

IX PEATÜKK

ERANDID JA DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDELE VÕI ÜRO EUROOPA MAJANDUSKOMISJONI EESKIRJADELE MITTEVASTAVAD UUED TEHNOLOOGIAD VÕI PÕHIMÕTTED

Artikkel 26

Uute tehnoloogiate või põhimõtete suhtes tehtavad erandid

1. Tootja võib taotleda ELi tüübikinnitust süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübile, milles on kasutatud tehnoloogiaid või põhimõtteid, mis ei vasta ühele või mitmele I lisas loetletud õigusaktile või nõudele.

2. Tüübikinnitusasutus annab lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnituse, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) taotluses on esitatud põhjused, miks kõnealused tehnoloogiad või põhimõtted muudavad süsteemi, osa või eraldi seadmestiku nõuetele mittevastavaks;

b) taotluses on kirjeldatud uute tehnoloogiate ohutust ja keskkonnamõju ja meetmeid, mis on võetud tagamaks, et võrreldes nõuetega, mille suhtes erandit taotletakse, oleks tagatud vähemalt samaväärne ohutuse ja keskkonnakaitse tase;

c) esitatud on katsetuste kirjeldus ja nende tulemused, mis tõendavad, et punktis b esitatud tingimus on täidetud.

3. Kuni komisjoni otsuseni loa andmise kohta võib tüübikinnitusasutus anda ajutise tüübikinnituse, mis kehtib ainult selle liikmesriigi territooriumil ja taotletava erandi alla kuuluva sõidukitüübi kohta. Tüübikinnitusasutus teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike, edastades neile toimiku, mis sisaldab lõikes 2 osutatud teavet.

4. Teised tüübikinnitusasutused võivad otsustada tunnustada lõikes 3 osutatud ajutist kinnitust oma territooriumil.

5. Uute tehnoloogiate või põhimõtete suhtes erandi tegemiseks on vaja komisjoni luba vastavalt artikli 55 lõikes 2 osutatud menetlusele.

6. Vajaduse korral täpsustatakse loa andmise otsuses, kas tüübikinnituse suhtes kohaldatakse mingeid piiranguid. Igal juhul kehtib kinnitus vähemalt 36 kuud.

Kui komisjon otsustab loa andmisest keelduda, teatab tüübikinnitusasutus viivitamata käesoleva artikli lõikes 3 osutatud ajutise tüübikinnituse omanikule, et ajutine tüübikinnitus tühistatakse kuus kuud pärast komisjoni otsuse kuupäeva.

Ajutise tüübikinnituse kohaselt enne selle tühistamist toodetud sõidukeid lubatakse siiski registreerida, müüa ja kasutusele võtta igas ajutist tüübikinnitust tunnustanud liikmesriigis.

Artikkel 27

Vajalikud meetmed

1. Kui komisjon lubab teha erandi vastavalt artiklile 26, võtab ta viivitamata vajalikud meetmed asjakohaste delegeeritud õigusaktide või nõuete kohandamiseks tehnoloogia arenguga.

Kui vastavalt artiklile 26 tehtud erand on seotud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga, teeb komisjon 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel kohaldatavas korras ettepaneku vastava ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja muutmiseks.

2. Niipea kui asjakohaseid õigusakte või nõudeid on muudetud, tühistatakse kõik erandi suhtes kehtinud piirangud.

Kui delegeeritud õigusakti või nõuete muutmiseks vajalikke samme ei ole astutud, võidakse ajutise tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel erandi kehtivusaega pikendada komisjoni otsusega, mis võetakse vastu vastavalt artikli 55 lõikes 2 osutatud menetlusele.

X PEATÜKK

VÄIKESEERIATENA TOODETUD SÕIDUKID

Artikkel 28

Väikeseeriate siseriiklik tüübikinnitus

1. Tootja võib taotleda sõidukitüübi väikeseeriate siseriiklikku tüübikinnitust II lisa 1. osas sätestatud koguseliste piirnormide piires.

Sellise tüübikinnituse jaoks võib siseriiklik asutus, kui tal on selleks piisav põhjus, anda vabastuse ühe või mitme I lisas loetletud õigusakti ühest või mitmest sättest, tingimusel, et ta on kehtestanud alternatiivsed nõuded.

2. Lõikes 1 osutatud alternatiivsed nõuded peavad tagama liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja tööohutuse sellise taseme, mis on võimalikult suures ulatuses samaväärne I lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega tagatud tasemega.

3. Sõidukitele käesoleva artikli kohaselt tüübikinnituse andmisel tunnustatakse süsteeme, osasid ja eraldi seadmestikke, millele on antud tüübikinnitus vastavalt I lisas loetletud õigusaktidele.

4. Tüübikinnitustunnistuses täpsustatakse nõudeid, mille suhtes on antud vabastus vastavalt lõikele 1. Käesoleva artikli kohaldamiseks koostatakse tüübikinnitustunnistus vastavalt rakendusaktis kehtestatud näidisele, kuid see ei kanna pealkirja „Sõiduki ELi tüübikinnitustunnistus”. Tüübikinnitustunnistused nummerdatakse käesolevas määruses kirjeldatud korras.

5. Tüübikinnituse kehtivus piirdub selle liikmesriigi territooriumiga, kelle tüübikinnitusasutus selle andis.

6. Tootja soovi korral saadetakse aga tootja määratud liikmesriikide tüübikinnitusasutustele tähitud kirjaga või elektronkirjaga tüübikinnitustunnistuse koopia.

7. 60 päeva jooksul pärast koopia kättesaamist otsustavad tootja määratud liikmesriikide tüübikinnitusasutused, kas nad tunnustavad tüübikinnitust või mitte. Nad teatavad oma otsusest ametlikult esimeses lõigus osutatud tüübikinnitusasutusele.

8. Tüübikinnitusasutus ei keeldu tüübikinnituse tunnustamisest, välja arvatud juhul, kui tal on põhjust arvata, et tehnilised sätted, mille suhtes sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema omadega samaväärsed.

9. Sõidukit teises liikmesriigis müüa, registreerida või kasutusele võtta sooviva taotleja palvel edastab tüübikinnituse andnud asutus taotlejale tüübikinnitustunnistuse koopia koos infopaketiga. Liikmesriigi ametiasutus lubab nimetatud sõiduki müüki, registreerimist ja kasutuselevõtmist, välja arvatud juhul, kui tal on põhjust arvata, et tehnilised sätted, mille suhtes sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema omadega samaväärsed.

XI PEATÜKK

ÜKSIKSÕIDUKI KINNITUS

Artikkel 29

Üksiksõiduki kinnitus

1. Üksiksõiduki kinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või omanik. Samuti võib selle esitada Euroopa Liidus registreeritud isik, kes tegutseb sõiduki tootja või omaniku nimel.

2. Üksiksõiduki kinnituse menetluses tõendab tüübikinnitusasutus, et sõiduk vastab asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele.

3. Üksiksõiduki kinnitus kehtib konkreetse sõiduki suhtes, olgu see ainulaadne või mitte.

4. Üksiksõiduki kinnituse taotlused võivad hõlmata kuni 15 sama tüüpi sõidukit.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste sõidukite suhtes, millele üksiksõiduki kinnituse taotluse esitamise ajaks ei ole kunagi antud riiklikku maanteeliikluse luba, mis hõlmab nende identifitseerimist ja registreerimisnumbri väljastamist, sealhulgas ajutist või lühiajalist registreerimist või jaemüüjatele ettenähtud registreerimist, ning mida ei ole kasutusele võetud või mis on olnud registreeritud või kasutusele võetud vähem kui kuus kuud.

Artikkel 30

Üksiksõidukite kinnituse jaoks tehtavad erandid

1. Tüübikinnitusasutus võib vabastada sõiduki ühe või mitme I lisas loetletud õigusakti nõuete täitmisest, tingimusel et ta kehtestab alternatiivsed nõuded ja et selliseks vabastuseks on põhjendatud alus.

Alternatiivsed nõuded peavad tagama liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja tööohutuse sellise taseme, mis on võimalikult suures ulatuses samaväärne I lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega tagatud tasemega.

2. Tüübikinnitusasutused ei vii läbi purustavaid katsetusi. Nad kasutavad taotleja esitatud asjakohast teavet, mis tõendab vastavust alternatiivsete nõuetega.

3. Tüübikinnitusasutused tunnustavad alternatiivsete nõuete asemel igat süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnitust.

4. Tüübikinnitusasutus annab üksiksõidukile kinnituse, kui sõiduk vastab taotlusele lisatud kirjeldusele ja sõiduki suhtes kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, ning väljastab viivitamata üksiksõiduki kinnitustunnistuse.

Üksiksõiduki kinnitustunnistuse vorm põhineb V lisas toodud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 1999/37/EÜ [36] sõidukite registreerimisdokumentide kohta sätestatud registreerimistaotluse täitmiseks.

Üksiksõiduki kinnitustunnistus ei kanna pealkirja „Sõiduki ELi tüübikinnitus”. Üksiksõiduki kinnitustunnistus kannab asjaomase sõiduki valmistajatehase tähist.

Artikkel 31

Üksiksõiduki kinnituse kehtivus ja tunnustamine

1. Üksiksõiduki kinnituse kehtivus piirdub selle andnud liikmesriigi territooriumiga.

2. Üksiksõiduki kinnituse saanud sõidukit teises liikmesriigis müüa, registreerida või kasutusele võtta sooviva taotleja palvel edastab kinnituse andnud tüübikinnitusasutus taotlejale teatise tehniliste sätete kohta, mille suhtes sõidukile kinnitus anti, ja mis tahes täiendava üksikasjaliku teabe selle kohta, millistele tehnilistele nõuetele see konkreetne sõiduk vastab.

3. Teine liikmesriik lubab müüa, registreerida ja kasutusele võtta sõidukit, millele ühe liikmesriigi tüübikinnitusasutus on andnud üksiksõiduki kinnituse vastavalt artiklile 29, välja arvatud juhul, kui tal on põhjust arvata, et tehnilised sätted, mille suhtes sõidukile kinnitus anti, ei ole tema omadega samaväärsed.

4. Sõiduki tootja või omaniku taotlusel annab tüübikinnitusasutus üksiksõiduki kinnituse sõidukile, mis vastab käesoleva määruse sätetele. Sellisel juhul tunnustavad tüübikinnitusasutused üksiksõiduki kinnitust ja lubavad sõidukit müüa, registreerida ja kasutusele võtta.

Artikkel 32

Erisätted

1. Käesoleva peatüki sätteid võib kohaldada sõidukite suhtes, millele on antud tüübikinnitus vastavalt käesolevale määrusele ja mida on muudetud enne nende esimest registreerimist või kasutuselevõtmist.

2. Käesolevas peatükis sätestatud menetlust võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusmenetlusele.

3. Käesolevas peatükis sätestatud menetlusega ei tohi asendada tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse mõnda vaheetappi ja seda ei tohi kohaldada sõiduki suhtes esimese etapi kinnituse saamiseks.

XII PEATÜKK

REGISTREERIMINE, MÜÜK JA KASUTUSELEVÕTMINE

Artikkel 33

Sõidukite registreerimine, müük ja kasutuselevõtmine

1. Ilma et see piiraks artiklite 36 ja 37 kohaldamist, võib sõidukeid, mille puhul on kogu sõiduki ELi tüübikinnitus kohustuslik või mille jaoks on tootja sellise tüübikinnituse saanud käesoleva määruse alusel, registreerida, müüa ja kasutusele võtta üksnes siis, kui nendega on kaasas artikli 24 kohaselt välja antud kehtiv vastavustunnistus.

Mittekomplektsete sõidukite korral on nende müük lubatud, kuid liikmesriigi pädevad asutused võivad keelduda selliste sõidukite alalisest registreerimisest ja kasutuselevõtmisest seni, kuni sõidukid jäävad mittekomplektseks.

2. Väikeseeria sõidukite puhul ei tohi ühe aasta jooksul registreeritud, müüdud ja kasutusele võetud sõidukite arv ületada II lisa 1. osas esitatud ühikute arvu.

3. Lõike 1 nõudeid ei kohaldata sõidukite suhtes, mis on kavandatud kasutamiseks relvajõudude, kodanikukaitse, tuletõrje või korrakaitseteenistuste poolt, või sõidukite puhul, millele on tüübikinnitus antud kooskõlas artiklitega 28 või 32.

Artikkel 34

Seerialõpu sõidukite registreerimine, müük ja kasutuselevõtmine

1. Arvestades II lisa 2. osas täpsustatud piirmäärasid ja lõikes 2 sätestatud ajapiirangut võib registreerida, müüa ja kasutusele võtta sõidukeid, mis vastavad sõidukitüübile, mille ELi tüübikinnitus enam ei kehti.

Esimest lõiku kohaldatakse ainult liidu territooriumil asuvate sõidukite suhtes, mis nende tootmise ajal olid hõlmatud kehtiva ELi tüübikinnitusega, kuid mida ei registreeritud ega võetud kasutusele enne ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu.

2. Lõiget 1 kohaldatakse komplektsete sõidukite puhul kaheteistkümne kuu jooksul alates kuupäevast, mil ELi tüübikinnituse kehtivus lõppes, ning komplekteeritud sõidukite puhul kaheksateistkümne kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast.

3. Tootja, kes soovib toetuda lõike 1 sätetele, esitab taotluse pädevale asutusele igas liikmesriigis, mida kõnealuste sõidukite kasutuselevõtmine puudutab. Taotluses tuleb täpsustada tehnilisi ja majanduslikke põhjuseid, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tehnilistele nõuetele.

Pädevad asutused otsustavad kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest, kas ja millises koguses lubada nimetatud sõidukite registreerimist oma territooriumil.

4. Liikmesriigid tagavad tõhusa järelevalve käesolevas artiklis esitatud menetluse raames registreeritud või kasutusele võetud sõidukite arvu üle.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse üksnes tootmise lõpetamise suhtes seoses tüübikinnituse kehtivuse lõppemisega artikli 23 lõike 2 punktis a osutatud juhul.

Artikkel 35

Osade ja eraldi seadmestike müük ja kasutuselevõtmine

1. Osasid ja eraldi seadmestikke võib müüa ja kasutusele võtta üksnes siis, kui nad vastavad I lisas loetletud asjakohaste õigusaktide nõuetele ja on nõuetekohaselt märgistatud vastavalt artiklile 25.

2. Lõiget 1 ei kohaldata osade ja eraldi seadmestike suhtes, mis on konstrueeritud ja valmistatud spetsiaalselt selliste uute sõidukite jaoks, mida käesolev määrus ei hõlma.

3. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada selliste osade või eraldi seadmestike müüki ja kasutuselevõtmist, mis on artikli 26 alusel vabastatud käesoleva määruse ühe või mitme sätte täitmisest, või mis on mõeldud paigaldamiseks sõidukitele, mille suhtes kehtivad artiklitega 28 ja 29 ettenähtud kõnealuse osa või eraldi seadmestikuga seonduvad kinnitused.

4. Erandina lõikest 1 ja kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võivad liikmesriigid lubada selliste osade või eraldi seadmestike müüki ja kasutuselevõtmist, mis on mõeldud paigaldamiseks sõidukitele, mille suhtes nende kasutuselevõtmise ajal käesoleva määrusega või direktiiviga 2003/37/EÜ ELi tüübikinnitust ei nõutud.

XIII PEATÜKK

KAITSEKLAUSLID

Artikkel 36

Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavus käesolevale määrusele

1. Kui liikmesriigi ametiasutus leiab, et uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis vastavad küll kohaldatavatele nõuetele või on nõuetekohaselt tähistatud, kujutavad endast tõsist ohtu liiklusohutusele, keskkonnale või rahva tervisele, või traktorite puhul, kujutab tõsist ohtu tööohutusele, siis võib nimetatud ametiasutus maksimaalselt kuueks kuuks keelata selliste sõidukite registreerimise või selliste sõidukite, osade või eraldi seadmestike müügi või kasutuselevõtmise oma territooriumil.

Sel juhul teatab asjaomane siseriiklik ametiasutus sellest viivitamata tootjale, teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile, esitades oma otsuse aluseks olevad põhjendused ning täpsustades, kas otsus tuleneb:

a) asjakohaste õigusaktide puudustest;

b) asjakohaste nõuete ebaõigest kohaldamisest.

2. Otsuse ettevalmistamiseks konsulteerib komisjon võimalikult kiiresti asjaomaste osapooltega ning eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega.

3. Kui lõikes 1 osutatud meetmed tulenevad asjakohaste õigusaktide puudustest, teeb komisjon ettepaneku järgmiste meetmete võtmiseks:

a) delegeeritud õigusaktide puhul teeb komisjon aktides vastavad muudatused;

b) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade puhul esitab komisjon asjakohaste ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade muudatusettepanekud 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel kohaldatavas korras.

4. Kui lõikes 1 osutatud meetmed tulenevad asjakohaste nõuete ebaõigest kohaldamisest, võtab komisjon asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane tüübikinnitusasutus täidab nimetatud nõudeid. Kõigi liikmesriikide tüübikinnitusasutusi tuleb nendest meetmetest teavitada.

Artikkel 37

Kinnitatud tüübile mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud

1. Kui uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võtab ELi tüübikinnituse andnud siseriiklik ametiasutus vajalikud meetmed (sealhulgas tüübikinnituse tühistamine), et tagada toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusseviimine kinnitatud tüübiga. Ta teavitab teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi võetud meetmetest 20 tööpäeva jooksul.

2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse kõrvalekaldeid ELi tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena. Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks juhul, kui kõrvalekalded jäävad asjakohastes õigusaktides sätestatud lubatud hälvete piiridesse.

3. Kui teise liikmesriigi tüübikinnitusasutus tõendab, et uued sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võib liikmesriik paluda ELi tüübikinnituse andnud siseriiklikul ametiasutusel kontrollida toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike jätkuvat vastavust kinnitatud tüübile. Sellise taotluse saamisel võtab tüübikinnituse andnud siseriiklik ametiasutus vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 60 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

4. Tüübikinnitusasutus nõuab, et süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki ELi tüübikinnituse andnud siseriiklik ametiasutus võtaks vajalikud meetmed, et tagada toodetavate sõidukite taasvastavusse viimine kinnitatud tüübiga järgmistel juhtudel:

a) sõiduki ELi tüübikinnitus, mille korral sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavusest;

b) mitmeastmeline tüübikinnitus, mille korral komplekteeritud sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult mittekomplektse sõiduki osaks oleva süsteemi, osa või eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki enda mittevastavusest.

Sellise taotluse saamisel võtab asjaomane siseriiklik ametiasutus vajadusel koos taotluse esitanud liikmesriigiga vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 60 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

Mittevastavuse avastamise korral võtab süsteemile, osale, eraldi seadmestikule või mittekomplektsele sõidukile ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi tüübikinnitusasutus lõikes 1 sätestatud meetmed.

5. Tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist 20 tööpäeva jooksul igast ELi tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.

6. Kui ELi tüübikinnituse andnud siseriiklik ametiasutus vaidlustab talle edastatud mittevastavuse teate, püüavad asjaomased liikmesriigid vaidluse lahendada. Komisjoni teavitatakse ning vajadusel korraldab komisjon asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.

Artikkel 38

Osad ja seadmed, mis kujutavad märkimisväärset ohtu oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele

1. Keelatakse selliste osade või seadmete müük, müüki panemine või kasutuselevõtmine, mis võivad kujutada endast märkimisväärset ohtu sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele, juhul kui tüübikinnitusasutus ei ole nende kohta kooskõlas lõikega 4 ja artikli 39 lõigetega 1−2 luba väljastanud.

Komisjon koostab loetelu sellistest osadest ja seadmetest vastavalt artiklis 57 osutatud menetlusele, võttes arvesse kättesaadavat teavet:

a) vaatlusaluste osade ja seadmetega varustatud sõidukite turvalisusele või keskkonnamõjule kujutatava ohu tõsiduse kohta;

b) käesoleva artikli alusel osadele ja seadmetele loanõude kehtestamise mõju kohta tarbijatele ja tootjatele järelturul.

2. Lõiget 1 ei kohaldata originaalosadele ega -seadmetele ega osadele või seadmetele, millele on antud tüübikinnitus vastavalt mõne käesoleva määruse I lisas esitatud õigusakti sätetele, välja arvatud juhul kui tüübikinnitus on seotud muude kui lõikes 1 sisalduvate aspektidega.

3. Komisjoni volitatakse vastavalt artiklile 57 võtma vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakt, milles määratakse kindlaks esimeses lõigus osutatud osad ja seadmed, kui need turule lastakse.

4. Lõike 1 teises lõigus osutatud loetelu võib ajakohastada ning vajalikul määral ka lõikes 4 osutatud tunnistuse näidist ja numeratsioonisüsteemi ning samuti menetlust ja sellistele osadele esitatavaid nõudeid; märgistamine, pakendamine ja nõuetekohased katsetused kehtestatakse kooskõlas artiklis 57 osutatud korraga.

5. Nõuded võib kehtestada I lisas loetletud õigusaktide alusel või need võivad sisaldada osade või seadmete võrdlust originaalsõiduki näitajatega või vastavalt vajadusele selle mis tahes osa näitajatega. Sellistel juhtudel peavad nõuded tagama, et osad või seadmed ei kahjustaks sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide toimimist.

Artikkel 39

Osad ja seadmed, mis kujutavad märkimisväärset ohtu oluliste süsteemide nõuetekohasele toimimisele – seonduvad nõuded

1. Artikli 38 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel esitab osade või seadmete tootja tüübikinnitusasutustele katsearuande, mille on koostanud selleks määratud tehniline teenistus ja mis kinnitab, et osad või seadmed, mille jaoks luba taotletakse, vastavad lõikes 3 osutatud nõuetele. Tootja võib esitada ainult ühele tüübikinnitusasutusele ainult ühe taotluse osa ühe tüübi kohta.

Taotlus peab sisaldama üksikasju, mis puudutavad osade või seadmete tootjat, loa taotluse objektiks olevate osade või seadmete tüüpi, identifitseerimis- ja osanumbreid ning sõiduki tootja nime, sõiduki tüüpi ning vajadusel sõiduki tootmisaastaid või mis tahes muud teavet, mis võimaldab tuvastada sõidukit, millele paigaldamiseks need osad või seadmed on ette nähtud.

Kui tüübikinnitusasutus on katsearuannet ja muid tõendeid arvesse võttes veendunud, et kõnealused osad või seadmed vastavad lõikes 3 esitatud nõuetele, väljastab ta viivitamata tootjale vastava tunnistuse. Tunnistus lubab osasid või seadmeid liidu piires müüa, müüki panna või sõidukitele paigaldada vastavalt lõike 2 teisele lõigule.

2. Tootja teavitab viivitamata tunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutust mis tahes muudatusest, mis mõjutavad tunnistuse väljastamise ajal kehtinud tingimusi. Nimetatud tüübikinnitusasutus otsustab, kas tunnistus tuleks üle vaadata või uuesti väljastada ning kas uued katsetused on vajalikud.

Tootja kohustus on tagada, et osad ja seadmed on toodetud tingimustes, mille alusel tunnistus väljastati, ning et neid toodetakse jätkuvalt samades tingimustes.

3. Tüübikinnitusasutus kontrollib enne loa väljastamist, kas on olemas piisavad meetmed ja menetlused tõhusa kontrolli tagamiseks toodangu nõuetele vastavuse üle.

Juhul kui tüübikinnitusasutus leiab, et loa väljastamise tingimused ei ole enam täidetud, palub ta tootjal võtta vajalikud meetmed osade või seadmete taas nõuetega vastavusse viimiseks. Vajadusel tühistab tüübikinnitusasutus loa.

4. Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teavitavad komisjoni kõikidest lahkarvamustest seoses lõikes 4 osutatud tunnistustega. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid lahkarvamuse lahendamiseks, kaasa arvatud vajadusel loa tühistamise nõudmine pärast tüübikinnitusasutustega konsulteerimist.

5. Kuni lõike 1 teises lõigus osutatud loetelu pole koostatud, võivad liikmesriigid rakendada riiklikke sätteid, milles käsitletakse osasid või seadmeid, mis võivad mõjutada sõiduki turvalisuse või keskkonnamõju seisukohalt oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist.

Artikkel 40

Sõidukite turult tagasikutsumine

1. Kui sõiduki ELi tüübikinnituse saanud tootja on kohustatud vastavalt määruse (EÜ) 765/2008 [37] sätetele läbi viima juba müüdud, registreeritud või kasutuselevõetud sõidukite turult tagasikutsumise, sest

– sõidukile paigaldatud süsteem, osa või eraldi seadmestik, sõltumata sellest, kas sellele on antud nõuetekohane kinnitus vastavalt käesolevale määrusele või mitte,

– või osa, mille suhtes ei kohaldata tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide kohaseid erinõudeid, kujutab endast tõsist ohtu liiklusohutusele, rahva tervisele või keskkonnale, teatab tootja sellest viivitamata sõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

2. Tootja teeb tüübikinnitusasutusele ettepaneku asjakohaste meetmete kohta, mille abil kõrvaldada lõikes 1 osutatud oht. Tüübikinnitusasutus teatab nimetatud meetmetest viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

Tüübikinnitusasutused tagavad nimetatud meetmete tõhusa rakendamise oma riigi territooriumil.

3. Kui nimetatud meetmed on asjaomase tüübikinnitusasutuse hinnangul ebapiisavad või neid ei ole rakendatud piisavalt kiiresti, teavitab ta viivitamata sõiduki ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutust.

Sõiduki ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus teavitab seejärel tootjat. Kui tootja ei paku välja ega rakenda tõhusaid parandusmeetmeid, võtab ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus ise kõik nõutavad kaitsemeetmed, kaasa arvatud sõiduki ELi tüübikinnituse tühistamine. Sõiduki ELi tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus sellest tootjale, teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ning komisjonile tähitud kirjaga või samaväärsel elektroonilisel teel 20 tööpäeva jooksul.

Artikkel 41

Otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine

Kõik otsused, mis on tehtud vastavalt käesolevale määrusele ja kõik otsused ELi tüübikinnitusest keeldumise või selle tühistamise, registreerimisest keeldumise või müügi keelamise kohta peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Igast sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis asjaomases liikmesriigis kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

XIV PEATÜKK

RAHVUSVAHELISED EESKIRJAD

Artikkel 42

ELi tüübikinnituse jaoks nõutavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad

1. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, millega Euroopa