P9_TA(2019)0102

Õiglane maksustamine globaalses digitaalmajanduses – BEPS 2.0

Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2019. aasta resolutsioon õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (2019/2901(RSP))

(2021/C 255/03)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 4 ja 13,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 107, 108, 113, 115 ja 116,

— võttes arvesse OECD 2015. aasta oktoobri maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) tegevuskava ja eelkõige selle 1. meedet,

— võttes arvesse OECD 29. mai 2019. aasta tööprogrammi majanduse digitaliseerimisest tulenevatele maksuprobleemidele üksmeelse lahenduse väljatöötamiseks,

— võttes arvesse OECD 9. oktoobri 2019. aasta ja 8. novembri 2019. aasta avaliku konsultatsiooni dokumente „Secretariat Proposal for a „Unified Approach“ under Pillar One“ (Sekretariaadi ettepanek ühtse lähenemisviisi kohta esimese samba raames) ja „Global Anti-Base Erosion Proposal (GloBE) – Pillar Two“ (Üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepanek – teine sammas) (mõlemad on OECD sekretariaadi ettepanekud),

— võttes arvesse TAXE-komisjoni 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (1), TAX2-komisjoni 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2), PANA-komisjoni 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (3) ning TAX3-komisjoni 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (4),

— võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (5),

— võttes arvesse komisjoni järelmeetmeid igale eespool nimetatud Euroopa Parlamendi resolutsioonile (6),

— võttes arvesse G7, G8 ja G20 mitme rahvusvahelisi maksuküsimusi käsitleva tippkohtumise tulemusi,

— võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi poliitikadokumenti „Corporate Taxation in the Global Economy“ (7) (Ettevõtete maksustamine maailmamajanduses),

— võttes arvesse uurivate ajakirjanike arvukaid paljastusi, näiteks LuxLeaks, Panama dokumendid, dokumendikogu Paradise Papers, ja hiljutisi cum-ex skandaale, samuti rahapesujuhtumeid, mis hõlmavad eelkõige Taani, Eesti, Saksamaa, Läti, Madalmaade ja Ühendkuningriigi panku,

— võttes arvesse oma uuringut „Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies“ (8) (Digiteerimise mõju rahvusvahelistele maksuküsimustele: probleemid ja lahendused),

— võttes arvesse komisjoni uuringuid agressiivse maksuplaneerimise näitajate kohta (9),

— võttes arvesse tõendeid, mille TAX3-komisjon kogus oma ekspertide osavõtul toimunud 34 kuulamisel, volinike ja ministritega toimunud arvamuste vahetuste käigus ning visiitidel Ameerika Ühendriikidesse, Lätisse, Mani saarele, Eestisse ja Taani,

— võttes arvesse käesoleva ametiaja jooksul kehtestatud ajakohastatud ja tugevamat äriühingute maksustamise raamistikku, eelkõige maksustamise vältimise vastaseid direktiive (I (10) ja II (11) maksustamise vältimise vastane direktiiv),

— võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, mille vastuvõtmine on pooleli, eeskätt äriühingu tulumaksu ühtse (konsolideeritud) maksubaasi (12), digitaalmajanduse maksustamise paketi (13) ja riikide lõikes toimuva aruandluse (14) teemal, ning Euroopa Parlamendi seisukohta nende ettepanekute küsimuses,

— võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 1. detsembri 1997. aasta resolutsiooni äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohta (15) ja käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) korrapäraseid aruandeid nõukogule (majandus- ja rahandusküsimused),

— võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2018. aasta teatist, milles käsitletakse uusi nõudeid maksustamise vältimise vastu ELi õigusaktides, millega reguleeritakse eelkõige rahastamis- ja investeerimistoiminguid (C(2018)1756),

— võttes arvesse komisjoni poolt läbi viidud riigiabi käsitlevaid uurimisi ja otsuseid (16),

— võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta teatist tõhusa maksustamise välisstrateegia kohta (COM(2016)0024), milles komisjon nõudis ka seda, et EL peab olema eeskujuks,

— võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldusi maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta,

— võttes arvesse eesistujariigi 28. oktoobri 2019. aasta märkust digitaalmajanduse maksustamise hetkeolukorra kohta,

— võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta (17),

— võttes arvesse komisjoni 15. jaanuari 2019. aasta teatist „Tõhusama ja demokraatlikuma otsustusprotsessi poole ELi maksupoliitikas“ (COM(2019)0008),

— võttes arvesse Euroopa digiajastule vastavaks muutmise valdkonna juhtiva asepresidendi, inimeste hüvanguks toimiva majanduse valdkonna juhtiva asepresidendi ning majandus- ja rahaküsimuste ning euro voliniku missioonikirju ja kuulamisi (18),

— võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (O-000040/2019 – B9-0060/2019),

— võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

A. arvestades, et praegused rahvusvahelised äriühingu tulumaksu normid võivad olla mittetoimivad ja neid võib olla vaja ajakohastada, kuna need on koostatud 20. sajandi alguses ja need ei ole kavandatud digitaalmajanduse probleemide lahendamiseks, mistõttu riigid võtavad selliste probleemide lahendamiseks ühepoolseid meetmeid;

B. arvestades, et 2008.–2009. aasta finantskriisi järel ning pärast ajakirjanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide arvukaid paljastusi maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise, maksustamise vältimise ja rahapesu kohta leppisid G20 riigid kokku nende küsimuste üldises käsitlemises OECD tasandil maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekti kaudu, mille tulemuseks on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) tegevuskava; arvestades, et OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise normide kohaldamise osas on võetud erineval määral kohustusi;

C. arvestades, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskavaga õnnestus saavutada paljudes aspektides üldine konsensus, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksustamise vältimise vastu; arvestades, et siiski ei jõutud kokkuleppele selles, kuidas lahendada majanduse digitaliseerimisest tulenevaid maksuprobleeme, mille tulemusena avaldati 2015. aastal eraldi lõpparuanne maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 1. meetme kohta;

D. arvestades, et Euroopa Parlament on oma TAXE-, TAX2-, TAX3- ja PANA-komisjoni resolutsioonides ning äriühingu tulumaksu ühtset maksubaasi käsitlevas arvamuses korduvalt nõudnud rahvusvahelise äriühingute maksustamise süsteemi reformimist, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning digitaalmajanduse maksustamise probleemidega, ning on kutsunud komisjoni ja liikmesriike üles leppima kokku Euroopa ühises seisukohas OECD/G20 tasandil või võtma meetmeid ELi tasandil, kui rahvusvaheline kokkulepe ei ole võimalik;

E. arvestades, et 2018. aastal esitas komisjon rahvusvahelise kokkuleppe saavutamiseks peetud läbirääkimistel kaks ettepanekut digitaalmajanduse maksustamise kohta; arvestades, et Euroopa Parlament toetas neid ettepanekuid, kuid neid ei võetud nõukogus vastu väikese arvu liikmesriikide vastuseisu tõttu, mis takistas ühehäälse kokkuleppe saavutamist: lühiajaline lahendus, millega kehtestatakse digiteenuste maks, ja pikaajaline lahendus, millega määratletakse märkimisväärne digitaalne kohalolu äriühingute maksustamise aluseks ja mis peaks asendama digiteenuste maksu;

F. arvestades, et pärast G20 rahandusministritelt 2017. aasta märtsis saadud mandaati koostas OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik oma digitaalmajanduse töökonna kaudu 2018. aasta märtsis vahearuande „Tax Challenges Arising from Digitalisation“ (Digiteerimisest tulenevad maksuprobleemid);

G. arvestades, et 2019. aasta mais võttis kaasav raamistik konsensuse saavutamiseks vastu tööprogrammi, mille G20 heaks kiitis ja mille eesmärk on jõuda 2020. aasta lõpuks kokkuleppele;

H. arvestades, et kaasav raamistik tegi ettepaneku rühmitada liikmete ettepanekud digiteerimisega seotud probleemide lahendamiseks kaheks sambaks: esimeses sambas keskendutakse maksustamisõiguste jaotusele uute kasumi jaotamise ja maksuseoste normide kaudu ning teises sambas käsitletakse maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise ülejäänud küsimusi, kehtestades meetmed maksustamise miinimumtaseme tagamiseks;

I. arvestades, et 9. oktoobril 2019 algatas OECD sekretariaat ühtse lähenemisviisi ettepaneku alusel avaliku konsultatsiooni, et saavutada konsensus esimese samba kolme alternatiivi suhtes; arvestades, et 18. oktoobril 2019 tunnustas G20 (19) OECD sekretariaadi tehtud jõupingutusi esimese samba kohta ühtse lähenemisviisi esitamisel, kuid ei kiitnud ettepanekut ametlikult heaks; arvestades, et 8. novembril 2019 algatas OECD sekretariaat teise samba raames üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepaneku üle avaliku konsultatsiooni;

J. arvestades, et õiglane ja tõhus maksusüsteem on ebavõrdsuse vähendamise eeltingimus ning see tagab kindluse ja stabiilsuse, millest sõltub konkurentsivõime ja võrdsete tingimuste tagamine ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks; arvestades, et õiglane ja tõhus maksusüsteem on samuti väga oluline, et tagada liikmesriikidele maksutulu, mis võimaldab viia ellu usaldusväärset poliitikat, mis on stabiilsuse suurendamise seisukohast omakorda kasulik kogu ELile;

K. arvestades, et ELis langes äriühingu tulumaksu nominaalmäär keskmiselt 32 %-lt 2000. aastal 21,7 %-ni 2019. aastal (20), ehk 32 %; arvestades, et see võib mõjutada ELi heaoluriikide jätkusuutlikkust ja avaldada võimalikku ülekanduvat mõju teistele riikidele; arvestades, et OECD maksupoliitika reformi 2018. aasta aruande kohaselt (21) on küsitletud 38 riigist 22-s ettevõtte kohustuslik tulumaksumäär nüüd 25 % või madalam (2000. aastal oli selliseid riike ainult kuus);

L. arvestades, et Euroopa Komisjon kritiseeris mõnes riigiaruandes riiklikes maksusüsteemides esinevaid puudusi, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist, kuid kahjustavad Euroopa ühtse turu terviklikkust;

M. arvestades, et hargmaiste ettevõtete väärtusahelates on toimunud järkjärguline üleminek materiaalselt tootmiselt immateriaalsele varale, mida kajastab viimase viie aasta jooksul saadud litsentsitasude suhteline kasv (ligi 5 % aastas) võrreldes kaubavahetuse ja välismaiste otseinvesteeringutega (vähem kui 1 % aastas); arvestades, et mõned hargmaised ettevõtted ei maksa mõnes liikmesriigis seaduslike maksuplaneerimisstrateegiate tõttu peaaegu üldse makse, hoolimata nende märkimisväärsest digitaalsest kohalolust ja suurest tulust nendes liikmesriikides;

N. arvestades, et maksustamist puudutava otsustuspädevuse üleviimine riigi tasandilt ELi tasandile eeldaks aluslepingute muutmist;

Üksmeelse lahenduse leidmine majanduse digitaliseerimisest tulenevatele maksuprobleemidele

1. võtab teadmiseks edusammud, mis on tehtud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava ja selle rakendamisega ELis (maksustamise vältimise vastase direktiivi kaudu), kuid märgib, et mõnesid probleeme ei ole siiani käsitletud, eriti seoses globaliseerumise ja majanduse digitaliseerimisega;

2. märgib, et maksustamise vältimise vastane direktiiv läks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskavast kaugemale, eelkõige välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate uute ELi normidega, mis võimaldavad maksustada maksuparadiisides hoitavat kasumit selles ELi riigis, kus asub hargmaise ettevõtte peakorter; märgib, et sellised meetmed piiravad agressiivset maksuplaneerimist ja maksustamise vältimist; kutsub uut komisjoni üles hindama maksustamise vältimise vastase direktiivi rakendamist liikmesriikides, analüüsima uusi võimalikke viise sellest direktiivist kõrvalehoidmiseks ning esitama vajaduse korral täiendavaid seadusandlikke ettepanekuid nende meetodite vastu võitlemiseks;

3. tuletab meelde, et ELi ettepanekud äriühingu tulumaksu ühtse (konsolideeritud) maksubaasi kohta lähevad samuti ELi tasandil OECD alternatiividest palju kaugemale, eemaldudes eelkõige eraldi üksuste põhimõttest; tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta äriühingu tulumaksu ühtse (konsolideeritud) maksubaasi küsimuses;

4. on seisukohal, et ELi ettepanekud äriühingu tulumaksu ühtse (konsolideeritud) maksubaasi küsimuses on kasulikud nii ettevõtetele kui ka kodanikele, sest aitavad maksuraamistikku lihtsustada ja võidelda maksustamise vältimise vastu; rõhutab, et konsolideerimine on ELi piiriüleste ettevõtete halduskoormuse, nõuete täitmisega seotud kulude ja maksutõkete vähendamise seisukohast väga oluline ning tähtis on kaotada ka vajadus keeruka siirdehindade korra järele; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu mõlemad ettepanekud kiiresti vastu võtaks;

5. tuletab meelde, et EL on olnud digiteerimisest tulenevate maksuprobleemide lahendamisel esirinnas, millest annavad tunnistust eelkõige äriühingu tulumaksu ühtset (konsolideeritud) maksubaasi, digiteenuste maksu ja märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevad ettepanekud;

6. mõistab hukka asjaolu, et liikmesriigid ei suutnud jõuda äriühingu tulumaksu ühtset (konsolideeritud) maksubaasi, digiteenuste maksu ja märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevate ettepanekute asjus ühisele seisukohale; märgib, et OECD eesmärk on tegeleda majanduse digiteerimisest tulenevate maksuprobleemidega ning leida 2020. aasta lõpuks pikaajaline konsensuslik lahendus; on seisukohal, et nende probleemide jaoks oleks kõige tõhusam ülemaailmne lahendus;

7. märgib, et juhuks, kui nii OECD kui ka ELi läbirääkimised peaksid nurjuma, on mõned liikmesriigid võtnud võimaliku õiguskaitsevahendina riiklikul tasandil kasutusele (või plaanivad kasutusele võtta) digiteenuste maksu või märkimisväärset digitaalset kohalolu puudutava ettepaneku;

8. peab kaasava raamistiku tööprogrammi kiiduväärseks ning ühtlasi oluliseks sammuks rahvusvahelise äriühingute maksusüsteemi reformimise alase riikideülese kokkuleppe saavutamisel OECDs / kaasava raamistiku raames, nagu parlament on nõudnud;

9. peab kiiduväärseks kõikide kaasavas raamistikus osalevate riikide võrdset osalemist ja märgib, et raamistik toob kokku enam kui 130 riiki ja jurisdiktsiooni, mis teevad omavahel koostööd maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise OECD/G20 paketi rakendamiseks ning ühiste lahenduste leidmiseks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise valdkonna seni käsitlemata probleemidele; tuletab siiski meelde, et arengumaad kaasati maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise teemalisse protsessi alles läbirääkimiste hilisemas etapis; tunneb heameelt käimasolevate läbirääkimiste kaasavuse üle; tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta ÜRO valitsustevahelise maksuasutuse loomise asjus;

10. märgib, et OECD sekretariaadi mõjuhinnangu esialgsetest järeldustest nähtub, et esimese ja teise samba koosmõju tooks kaasa ülemaailmse maksutulu märkimisväärse kasvu ning maksustamisõiguste ülemineku turujurisdiktsioonidesse; märgib, et eelkõige tooks teine sammas kogu maailmas kaasa äriühingu tulumaksu laekumise arvestatava kasvu; mõistab, et need kaks sammast ei kahjustaks investeerimiskeskkonda ( 22 ) , mis on äärmiselt tundlik teema; kutsub liikmesriike üles nõudma, et OECD laiendaks oma mõjuhinnangute ulatust ning hõlmaks ettepanekute erinevaid versioone ja analüüsiks, kuidas mõjutab maksuseos iga riigi äriühingu tulumaksust saadavat tulu, ning kutsub liikmesriike samuti üles nõudma, et OECD avaldaks valmis mõjuhinnangud, et anda kavandatud reformide kohta vajalikku informatsiooni;

11. rõhutab kaupade ja teenuste vaba liikumist võimaldava ühtse turu eripära ning on seetõttu seisukohal, et rahvusvaheline äriühingu tulumaksu reform peab kindlustama ühtse turu sujuva toimimise, eelkõige tagades kõigile ettevõtetele ja eriti VKEdele võrdsed tingimused ning muu hulgas kindlustades, et äriühingud maksavad seal, kus toimub ettevõtte sisuline ja tegelik majandustegevus ja väärtuse loomine, õiglase osa oma maksudest ning et maksutulu jaotub liikmesriikide vahel samuti õiglaselt; on seisukohal, et juurdepääs ühtsele turule, mis on maailma üks suurimaid tarbijate ühendusi ja suurendab ELi konkurentsivõimet, peab käima käsikäes maksualaste kohustustega;

12. juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide vaheline maksukonkurents peab olema õiglane ja läbipaistev ning soodustama majanduskasvu ja tööhõivet;

Esimene sammas – kuidas jõuda maksustamisõiguste õiglasema jagunemise ühtse käsituseni?

13. kiidab heaks OECD sekretariaadi ettepaneku koondada kõik kolm kaalumisel olevat alternatiivi esimesse sambasse, kuna neil kõigil on järgmised ühised eesmärgid: — maksustamisõiguste ümberjaotamine kasutaja- või turupõhiste jurisdiktsioonide kaupa, — uue maksuseose normi väljatöötamine, mille kohaselt ei ole füüsiline kohalolu kasutaja- või turupõhises jurisdiktsioonis määrav, — alustada hargmaiste ettevõtete ülemaailmsest kasumist ja loobuda eraldi üksuste põhimõttest, — saavutada rakendamisel lihtsus, maksusüsteemi stabiilsus ja maksukindlus;

Ulatus

14. nõuab, et digitaalmajandust ei käsitletaks täiesti eraldiseisva teemana, kuna rahvusvahelise maksusüsteemi praegused probleemid ei tulene üksnes majanduse digiteerimisest, vaid ka majanduse üha suuremast globaliseerumisest;

15. on seisukohal, et reform peaks hõlmama kõiki suuri äriühinguid, kes saavad maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tavasid järgida (kasutades mitme liikmesriigi ja kolmanda riigi seaduslikke maksuplaneerimisskeeme), kuid samal ajal tuleks vältida VKEde täiendavat ja tarbetut koormamist; märgib, et OECD sekretariaadi praegune ettepanek piirdub väga digitaalsete või väga tarbijale orienteeritud ettevõtetega, mis ei ole veel mõistena selgelt määratletud, nii et reform mõjutaks ainult piiratud arvu agressiivse maksuplaneerimisega tegelevaid hargmaiseid ettevõtjaid;

16. soovitab, et tegevuskasum tuleks alustuseks arvestada konsolideeritud finantsaruannete põhjal (pärast teostatavusanalüüsi); tunnistab siiski, et konsolideeritud finantsaruannetest lähtumisega kaasnevad ajalised viivitused, ja kutsub liikmesriike üles seda küsimust kaasava raamistiku läbirääkimistel selgitama;

17. märgib, et praegusest OECD sekretariaadi ettepanekust on välja jäetud mitu konkreetset sektorit, näiteks kaevandus- ja toorainesektor, ning nõuab tungivalt, et komisjon hindaks neid erandeid oma mõjuanalüüsis, et tagada rahvusvahelise reformi kooskõla ELi poliitikavaldkondade arengusidususe algatusega;

18. nõuab tungivalt, et OECD teeks oma ettepanekus selget vahet sektorite ja eri suurusega ettevõtete vahel;

19. on seisukohal, et maksuraamistikuga peaks olema võimalik saavutada tasakaal erinevate olukordade, eelkõige monopolide ja suure kasvupotentsiaaliga innovatiivsete ettevõtete vahel;

Uus maksuseos

20. väljendab heameelt mõtte üle töötada välja uus maksuseos, mille puhul ei lähtuta riigile maksustamisõiguste andmisel üksnes füüsilisest kohalolust riigis; on seisukohal, et maksuseos tuleks välja töötada nii, et hõlmatakse kõik ettevõtjad, kes tegutsevad riigis koostoimes klientide ja kasutajatega, muu hulgas ka digivahendite abil;

21. väljendab heameelt mõtte üle töötada välja riigipõhine tulukünnis, mis määratakse kindlaks nii, et ka väiksematele riikidele oleks tagatud õiglane osa maksustamisõigustest; tuletab sellega seoses meelde märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevat ELi ettepanekut;

22. väljendab heameelt mõtte üle määrata uus maksuseos kindlaks eraldiseisva sättena, millega hoitakse ära kõikide maksulepingute läbivaatamise vajadus;

Maksustamisõiguste uus jaotussüsteem

23. väljendab heameelt mõtte üle kujundada välja uus maksustamisõiguste jaotussüsteem, mis ei piirdu reaalturuväärtuse põhimõttega ja mille alusel antakse uued maksustamisõigused turujurisdiktsioonidele;

24. on seisukohal, et tavapärase ja mittetavapärase kasumi eristamine (arvestades, et need mõisted on veel selgelt määratlemata ja võivad tuua kaasa üksnes kunstliku eristamise) ning reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuvate siirdehindade normide säilitamine suurema kasumiosa jaotamisel muudab olukorra ettevõtjate jaoks märkimisväärselt keerulisemaks ja ebakindlamaks, pidades eelkõige silmas OECD siirdehindade alaseid suuniseid; on veendunud, et reaalturuväärtuse põhimõte tuleks põhjalikumalt läbi vaadata; tunneb muret asjaolu pärast, et see võib suurendada võimalusi äsja kokku lepitud reeglitest kõrvale hoida;

25. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selgitama, kuidas uus maksuseos ja maksustamisõiguste jaotussüsteem saavad kehtida üheskoos praeguste siirdehindade normidega, nagu on soovitanud OECD; eelistaks seetõttu lahendust, mis soodustaks ülemaailmse kasumi osalist jaotamist selliste tegurite alusel nagu sisuline ja tegelik majandustegevus ja majanduslik väärtusloome, eelkõige müük, töötajad, varad ja kasutajad; tuletab sellega seoses meelde oma seisukohta äriühingu tulumaksu ühtset (konsolideeritud) maksubaasi ja märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevate ettepanekute, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse investeeringute küsimuses;

26. tunneb heameelt valmisoleku üle tagada maksukindlus ja piirata vaidlusi, mis võivad tekkida seoses uue maksuseose rakendamise ja maksustamisõiguste uue jaotussüsteemiga; nõuab seetõttu, et uuritaks, kas oleks võimalik luua näiteks ühtse kontaktpunktina toimiv mehhanism, mis lihtsustaks tasumisele kuuluvate maksude arvutamist ja tasumist ning vähendaks nii ettevõtjate kui ka maksuhaldurite halduskoormust ning oleks samal ajal kooskõlas maksuhaldurite riiklike kohustustega; rõhutab siiski, et maksukindluse saaks kõige paremini saavutada, kui kehtestatakse lihtsad, selged ja ühtlustatud reeglid, millega hoitaks ära vaidluste tekkimine; tunneb muret OECD sekretariaadi ettepaneku pärast, mis käsitleb summaga C seotud kohustuslikku vahekohtumenetlust, võttes arvesse asjaolu, et ELi tasandil on vaidluste lahendamise mehhanism ( 23 ) olemas;

Teine sammas – ettepanek üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse kohta (GloBE)

27. tunneb heameelt kaasava raamistiku liikmete poolt tööprogrammi teise samba osas saavutatud kokkuleppe ( 24 ) üle uurida lähenemisviisi, mis jätab jurisdiktsioonidele vabaduse otsustada ise oma maksusüsteemi üle, sealhulgas selle üle, kas nad nõuavad äriühingu tulumaksu ja millised maksumäärad nad kehtestavad, kuid milles võetakse arvesse ka teiste jurisdiktsioonide õigust kohaldada allpool käsitletavaid reegleid, kui tulu maksustatakse tegeliku maksumääraga, mis jääb allapoole miinimummäära ( 25 )

28. võtab teadmiseks G7 kohustused, mille puhul jõudsid ministrid teise samba raames kokkuleppele, et tegelik minimaalne maksumäär (näiteks USAs üldise immateriaalse vara madala maksumääraga maksustatud tulu (GILTI) suhtes kehtestatud kord) aitaks tagada, et äriühingud maksavad makse õiglases mahus ( 26 )

29. väljendab heameelt üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepaneku üle, mille eesmärk on tagada teatavas miinimummahus maksude tasumine väärtuse loomise ja majandustegevuse toimumise kohas; on seisukohal, et teise samba meetmete lõppeesmärk peaks olema tegeleda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise lahendamata probleemidega ning ennetada samal ajal kahjulikku maksukonkurentsi, eelkõige vähendades survet pakkuda põhjendamatuid maksusoodustusi ilma positiivse majandusliku mõjuta, ning need peaksid täiendama olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on võidelda maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksustamise vältimise vastu; kutsub komisjoni üles hindama ja jälgima tulevase miinimumstandardi mõju võimalikule üldisele kohustusliku äriühingu tulumaksu määra vähendamisele kogu ELis;

30. kutsub liikmesriike üles tagama, et üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepanekus sätestatakse võimalikult lihtne raamistik, mis ei viiks kahjulike maksustamise kavade väljatöötamiseni; tuletab meelde Euroopa Parlamendi nõudmist koostada kahjulike maksumeetmete ELi loetelu; rõhutab, et erandite ja vabastuste kasutamine kahjustaks üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepaneku poliitikaeesmärke ja tulemuslikkust; soovitab üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepanekus käsitleda kõiki maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 5. meetmega hõlmatud kahjulikke maksutavasid;

31. mõistab, et üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepanekuga loodaks kaitsemeetmete kogum, mis hõlmab tulu arvessevõtmise reeglit, asendamisreeglit, alamaksustatud maksete reeglit ja maksustamisele kuulumise reeglit; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi seadusandlikku resolutsiooni maksustamise vältimise vastase direktiivi kohta ( 27 )

32. on seisukohal, et üleilmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse ettepaneku raames peaks maksubaasi arvutamine toimuma kooskõlas kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtetega, mille eesmärk on vältida maksubaasi kahanemist ja riikidevahelist kahjulikku konkurentsi, mis võib vähendada maksustamise miinimumtaset käsitlevate võimalike otsuste tulemuslikkust;

33. on seisukohal, et OECD/G20 tasandil peetavatel minimaalset maksumäära käsitlevatel aruteludel tuleks mõelda ka selle määraga seotud maksubaasi määratlemise peale; on seisukohal, et kehtestatav minimaalne maksumäär peaks olema õiglane ja piisav, et takistada kasumi ümberpaigutamist ja hoida ära kahjulikku maksukonkurentsi;

34. on seisukohal, et tulu arvessevõtmise reegli osas tuleks maksustamise miinimumtase kehtestada iga jurisdiktsiooni jaoks, kus hargmaised ettevõtted asuvad, et piirata agressiivse maksuplaneerimise jätkamise võimalusi ja säilitada seega meie majanduse konkurentsivõime;

Kokkuvõte

35. peab kahetsusväärseks, et praegu käimas olevate rahvusvaheliste läbirääkimiste suhtes puudub ELi tasandil ühine lähenemisviis; kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles avaldama esimest ja teist sammast käsitlevaid OECD sekretariaadi ettepanekuid puudutavad seisukohad;

36. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles leppima OECD läbirääkimiste jaoks kokku ELi ühise põhjaliku seisukoha, mis tagab, et EL kõneleb ühel häälel ja näitab eeskuju, et kindlustada maksustamisõiguste õiglasem jaotus ja maksustamise miinimumtase, võimaldades saavutada õiglase rahvusvahelise maksukeskkonna, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksustamise vältimise vastu;

37. kutsub komisjoni üles aitama ELi seisukoha väljatöötamisele kaasa; kutsub komisjoni üles esitama mõlema samba puhul hinnangu iga liikmesriigi tuludele avalduva mõju kohta, sealhulgas ülekanduva mõju kohta, eelkõige selleks, et säilitada ELi poliitikavaldkondade arengusidususe lähenemisviis; palub komisjonil teavitada tulemustest nõukogu ja Euroopa Parlamenti;

38. ootab, et liikmesriigid jagaksid nii OECD kui ka komisjoniga kõiki teemakohaseid andmeid, mida saab kasutada võimalikult täpsete mõjuhinnangute ja asjakohaste analüüside koostamiseks;

39. soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel saavutada rahvusvahelisel tasandil kokkulepe, mis võetaks seejärel ELi tasandil üle asjakohaste ELi ja riigisiseste õigusaktidega; toetab samuti komisjoni presidendi võetud kohustust pakkuda välja ELi tasandi lahendus, kui 2020. aasta lõpuks rahvusvahelist kokkulepet ei saavutata, tingimusel et ELi tasandi lahendus ei piirdu digitaalvaldkonna ettevõtjatega; mõistab, et selline lahendus tugevdaks ühtset turgu maksu miinimumtaseme kehtestamisega, mis hoiaks ära ühepoolsete meetmete võtmise;

40. tuletab meelde, et käimasolev rahvusvahelise äriühingu tulumaksu reform koosneb kahest võrdse tähtsusega sambast ja et need kaks sammast täiendavad teineteist; kutsub seetõttu liikmesriike üles pidama kahe samba üle läbirääkimisi kui vajalike reformide ühtse paketi üle;

41. palub komisjonil ja nõukogul valmistada ette õigusliku aluse rahvusvahelise kokkuleppe tulemuste lisamiseks ELi õigusesse ja esitada võimalikult kiiresti seadusandliku ettepaneku;

42. palub nõukogul komisjoni abiga hinnata maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kriteeriume pärast seda, kui rahvusvahelised normid ja/või ELi hiljuti kokku lepitud reformid on vastu võetud, ning hinnata ajakohastamise vajalikkust;

43. kutsub komisjoni üles uurima, kuidas saaks hoiduda õiguslikust alusest, mis eeldab nõukogu ühehäälset otsust; tuletab meelde panust, mille komisjon andis oma teatisega „Tõhusama ja demokraatlikuma otsustusprotsessi poole ELi maksupoliitikas“, milles on esitatud kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ülemineku tegevuskava;

44. rõhutab, et tõhusa ja ulatusliku rahvusvahelise reformiga peab kaasnema läbipaistvus; väljendab heameelt nõukogu eesistujariigi hiljutiste pingutuste üle alustada taas arutelusid ELi ettepaneku üle, mis käsitleb avalikku riigipõhist aruandlust; taunib asjaolu, et nõukogu ei ole siiani suutnud seda ettepanekut käsitlevat üldist lähenemisviisi kokku leppida; kutsub liikmesriike üles leppima üldise lähenemisviisi kokku võimalikult kiiresti; rõhutab, et avalik riigipõhine aruandlus suurendaks maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) 2.0 reformi tulemuslikkust;

o

o o

45. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, OECD sekretariaadile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

(1) ELT C 366, 27.10.2017, lk 51.

(2) ELT C 101, 16.3.2018, lk 79.

(3) ELT C 369, 11.10.2018, lk 132.

(4) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0240.

(5) ELT C 399, 24.11.2017, lk 74.

(6) Komisjoni poolt 16. märtsil 2016 vastu võetud ühised järelmeetmed Euroopa Parlamendi (ECON) resolutsioonile soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas ning Euroopa Parlamendi (TAXE) resolutsioonile maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, komisjoni poolt 16. novembril 2016 vastu võetud järelmeetmed Euroopa Parlamendi (TAX2) resolutsioonile maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta ning komisjoni poolt 2018. aasta aprillis vastu võetud järelmeetmed Euroopa Parlamendi (PANA) 12. detsembri 2017. aasta muule kui seadusandlikule resolutsioonile (soovitus nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel).

(7) Policy Paper No 19/007, Rahvusvaheline Valuutafond, 10.3.2019.

(8) Hadzhieva, E., „Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies“, Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond A (majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond), veebruar 2019.

(9) „Study on Structures of Aggressive Tax Planning and Indicators – Final Report“ (Agressiivse maksuplaneerimise ja näitajate struktuuride uuring – lõpparuanne) (Taxation paper No 61, 27. jaanuar 2016), „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Maksuplaneerimise mõju tulevikku suunatud tegelikele maksumääradele) (Taxation paper No 64, 25. oktoober 2016) ja „Aggressive tax planning indicators – Final Report“ (Agressiivse maksuplaneerimise näitajad – lõpparuanne) (Taxation paper No 71, 7. märts 2018).

(10) Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1).

(11) Nõukogu 29. mai 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/952, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas (ELT L 144, 7.6.2017, lk 1).

(12) Komisjoni 25. oktoobri 2016. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta (COM(2016)0685) ja komisjoni 25. oktoobri 2016. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta (COM(2016)0683).

(13) Pakett koosneb järgmistest osadest: komisjoni 21. märtsi 2018. aasta teatis „On aeg kehtestada ajakohane, õiglane ja tõhus digitaalmajanduse maksustamise kord“ (COM(2018)0146), komisjoni 21. märtsi 2018. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147), komisjoni 21. märtsi 2018. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi (COM(2018)0148), ning komisjoni 21. märtsi 2018. aasta soovitus märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingute tulumaksuga maksustamise kohta (C(2018)1650).

(14) Komisjoni 12. aprilli 2016. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt (COM(2016)0198).

(15) EÜT C 2, 6.1.1998, lk 2.

(16) Need puudutavad Fiati, Starbucksi ja Belgia ülemäärase kasumi maksustamise otsust ning otsust alustada riigiabi käsitlevaid uurimisi McDonald’si, Apple’i ja Amazoni suhtes.

(17) ELT C 265, 11.8.2017, lk 59.

(18) Euroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi Margrethe Vestageri, Euroopa Komisjoni juhtiva asepresidendi Valdis Dombrovskise ja volinik Paolo Gentiloni kuulamiste stenogrammid, mis on kättesaadavad aadressil https://www.europarl.europa.eu/news/et/hearings2019/volinike-kuulamised-2019.

(19) G20 kommünikee: https://www.mof.go.jp/english/international_policy/convention/g20/g20_191018it.htm

(20) Maksuandmed, „Taxation Trends in the European Union“, leht 3: äriühingu maksimaalne kohustuslik tulumaksu määr (koos lisatasudega) aastatel 1995–2019, Euroopa Komisjon, 2019. Leitav aadressil: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/taxation_trends_report_2019_statutory_rates.xlsx.

(21) OECD ja valitud partnerriigid, 2018. aasta maksupoliitika reformid. Samuti väärib märkimist, et komisjoni andmete kohaselt on määrad 28 liikmesriigiga ELis juba tunduvalt langenud – ettevõtte keskmine tulumaksumäär oli 2018. aastal 21,9 % (2000. aastal 32 %). Vt „Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway“ 2018. aasta väljaannet (lk 36) ja 2015. aasta väljaannet (lk 147).

(22) OECD peasekretäri maksuaruanne G20 riikide rahandusministritele ja keskpankade presidentidele, oktoober 2019, OECD, Pariis.

(23) Nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1852 maksuvaidluste lahendamise mehhanismide kohta Euroopa Liidus (ELT L 265, 14.10.2017, lk 1).

(24) Kiidetud heaks OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 7. kohtumisel, mis toimus 28. ja 29. mail 2019.

(25) Programme of Work to Develop a Consensus Solution to the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Majanduse digitaliseerimisest tulenevatele maksuprobleemidele üksmeelse lahenduse väljatöötamise tööprogramm), OECD, 2019, Pariis, lk 25, punkt 50.

(26) G7, eesistuja kokkuvõte: G7 rahandusministrite ja keskpankade presidentide kohtumine, mis toimus 17. ja 18. juulil 2019 https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/locale/piece-jointe/2019/07/g7_chairs_summary.pdf.

(27) Euroopa Parlamendi 8. juuni 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega nähakse ette otseselt siseturu toimimist mõjutava maksustamise vältimise vastased eeskirjad (ELT C 86, 6.3.2018, lk 176).