ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
KOMISJONI TALITU STE TÖÖDOKUMENT 
 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: Euroopa Parlame ndi ja nõukogu direktiiv 
tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta 
 
(uuesti sõnastatud) 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} {SWD(2014) 104 final} 
 
 
2 
  
1. SISSEJUHATUS  
Kogu Euroopa Liidus (EL) tuleb pensionisüstee me kohandada, et tagada piisavad, kindlad ja 
jätkusuutlikud pensionid. Sellele eesmärgile võib otsustavalt kaasa aidata ka ühtne turg. Valges 
raamatus pensionide kohta on märgitud, et „ 2012.  aastal esitab komisjon õigusakti ettepaneku 
tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv i [direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni 
kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta] läbivaatamise kohta. ”. Nagu muudki 
finantsasutused, on tööandjapensioni kogumisasut used (IORP)  ühtse turu lahutamatu osa. 
Direktiiv 2003/41/EÜ tähistas esim est sammu ühtse turu poole. Kümme aastat pärast direktiivi 
vastuvõtmist on vaja see läbi vaadata viiel põhjusel. Esiteks seepärast, et on veel 
usaldatavusnõuetega seotud tõkkeid, mis muudava d tööandjatele teistes liikmesriikides asuvate 
tööandjapensioni kogumisasutustega ühinemise ku lukamaks. Teiseks on oluliselt suurenenud 
määratud sissemaksega skeeme kasutavate eur ooplaste arv, mistõttu nihkuvad riskid 
tööandjapensioni kogumisasutustelt ja tööandjatelt ük sikisikutele. Kolmandaks on hiljutised finants- 
ja majanduskriisid näidanud, et praegust pensio niskeemiga hõlmatud isikutele ja hüvitisesaajatele 
tagatud minimaalset kaitsetaset on vaja tõsta. Neljandaks ei saa üksikisikud olulist teavet 
arusaadaval kujul, mis takistab neil teha teadli kke otsuseid oma pensioni rahastamise kohta. 
Viiendaks ei ole järelevalvevolitused piisavad selle ks, et tagada tööandjapensioni kogumisasutustes 
juhtimis- ja läbipais tvusnõuete täitmine. 
On oluline võtta parandusmeetmeid praegu, et tugevdada ELi mikrotasandi usaldatavusnõuete 
kohast reguleerimist tööandjapensioni kogumisasut uste jaoks, sest tööandjapensionifondide 
tootluse parandamine võtab palju aega. Kui ko he ei tegutseta, kaovad võimalused kulude 
kokkuhoiuks ja investeeringute tulususe suurendami seks, ning selle tagajärjel kannataks miljonite 
eurooplaste finantsplaneerimine. See suurendaks  ka ebaproportsionaalselt koormust noorte 
põlvkondade jaoks ja õõnestaks põlvkondadevahelist solidaarsust. 
Käesolevas ettepanekus ei kaaluta tööandjapen sioni kogumisasutuste jaoks uute maksevõime-
eeskirjade kehtestamist. Selline otsus tehti seoses suure murega, mida avaldasid sidusrühmad avalike konsultatsioonide ajal; samuti on arvest atud 2013. aasta juulis Euroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) tehtud kvantitatiivse mõju-uuringu tulemustega. Kui 
täielikud andmed on kättesaadavad , vaatavad komisjoni talitused EI OPA toega selle küsimuse uuesti 
läbi. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Komisjon on tuvastanud neli järgmist põhiprobleemi: 1) piiriülese tegevuse keerukus, 2) juhtimis- ja 
riskijuhtimisnõuded; 3) suhtlemine pensioniskeemig a hõlmatud isikutega ja 4) järelevalvevolitused. 
2.1. Piiriüleste tööandjapensioni kogu misasutuste arendamist piiravad 
usaldatavusnõuetega seotud tõkked 
Viimastel aastatel on tööandjate, tööandjapensioni kogumisasutuste ja järelevalveasutuste kogemus 
selgelt näidanud, et on veel olulisi usaldatavusnõuetega seotud tõkkeid, mis piiravad 
 
3 
 tööandjapensioni kogumisasutuste piiriülest tegevu st. Esiteks kehtivad piiriülese tegevuse jaoks 
täiendavad usaldatavusnõuded: i. direktiiviga jä etakse kaalutlusõigus kehtestada vastuvõtva 
liikmesriigi järelevalveasutusele piiriüleselt te gutsevate tööandjapensioni kogumisasutuste puhul 
täiendavaid investeerimiseeskirju; ii. ainult piiriüle sed pensioniskeemid peavad olema alati täielikult 
sissemaksetega kaetud. 
Teiseks on mitmed mõisted ja menetlused piiriülese tegevuse puhul ebaselged, nimelt järgmised: i. 
ei ole olemas selget piiriülese tegevuse mõistet; ii. ei ole tagatud pensioniskeemide sujuv ülekandmine ühelt tööandjapensioni kogumisasutus elt teises liikmesriigis asuvale asutusele; iii. 
päritoluliikmesriigis kohaldatavate usaldatavusn õuete eeskirjade kohaldamisala on ebaselge. 
2.2. Juhtimis- ja riskijuhtimisnõude d ei ole piisavalt arusaadavad 
Tööandjapensioni kogumisasutuste otsesest maks ejõuetust täheldatakse harva. Siiski võib 
tööandjapensioni kogumisasutustel esineda kaudseid raskusi, mis on tingitud puudustest 
tööandjapensioni kogumisasutuste juhtimis- ja ri skijuhtimistavades. See te kitab kolm probleemi. 
Esiteks ei pruugi tööandjapensioni kogumisasutuste s olla asjakohaseid juhtimisfunktsioone. See 
puudutab eriti siseauditi- ja riskijuhtimisfunktsioone, samuti aktuaari funktsioone määratud väljamaksega skeemide puhul. Nende funktsioonide ülesanded ja tegevus ei ole samuti piisavalt 
määratletud. Järelikult neid funktsioone tööandjap ensioni kogumisasutustes ei ole või need on 
täidetud tööandjapensioni kogumisasutuste juhtim isstruktuuris kvalifikat sioonita töötajatega. 
Pealegi võib tekkida võimalik huvide konflikt, sest funktsioonid võivad olla jagatud tööandjapensioni 
kogumisasutuse ja tema sponsori vahel. 
Teiseks ei pruugi tööandjapensioni kogumisas utused suhtuda sisemisse riskijuhtimisse 
süstemaatiliselt ja ei pruugi täielikult integreerida riskijuhtimissüsteemi tööandjapensioni 
kogumisasutuse otsustusprotsessi. Hiljutiste finant skriiside ajal ilmnes, et ELis puudub üldiselt 
finantsasutuste riskijuhtimise  kõikehõlmav lähenemisviis . 
Kolmandaks ei kasuta tööandjapensioni kogumisasu tused oma vara kaitsmiseks alati depositooriumi. 
2.3. Pensioniskeemiga hõlmatud isikud ei saa kergesti arusaadavat pensioniinfot 
Isikud peavad olema nõuetekohaselt teavitatud, et teha teadlikke otsuseid oma pensionisäästude 
kohta, kuid on kindlaid märke sellest, et teavita misel esineb jätkusuutmatuid puudujääke. Sellest 
võib järeldada, et pensioniskeemiga hõlmatud isik ud ja hüvitisesaajad ei ole täpselt teadlikud 
arengutest, mis võivad nende pensionihüvitisel e avaldada kahjulikku mõju, näiteks kogunenud 
pensioniõiguste kärpimine, olulised kulud ja tas ud, kodanike üldine teadmatus oma finantsseisundist 
ja eelkõige asjaolu, et nad üldjuhul ei  säästa oma pensioni jaoks piisavalt. 
2.4. Esineb puudusi järelevalvevolitustes 
Usaldatavusnõuete täitmise tõhus järelevalve eelda b, et riikide järelevalveasutustel on piisavad 
volitused tööandjapensioni kogumisasutuste usaldat avuse kontrollimiseks. Et tepaneku kohta peetud 
konsultatsioonide käigus tehti kindlaks ko lm probleemi seoses järelevalvevolitustega. 
 
4 
 Esiteks on tööandjapensioni kogumisasutustel võimalus usaldatavusnõuetest mööda hiilida 
ahelallhankega, mille korral kolmandast isik ust teenuseosutajad delegeerivad tegevusi 
alltöövõtjatele. Teiseks ei ole kõigil järelevalveasut ustel võimalust töötada välja vajalikke vahendeid, 
et teha tööandjapensioni kogumisasutuse finantsse isundi suhtes stressitesti. Kolmandaks võib 
järelevalveasutustel vaja olla lisavolitusi, et teha tõhusat järelevalvet kõikide kõnealuse 
ettepanekuga kehtestatud uute juht imis- ja läbipaistvusnõuete üle. 
3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS  
Kuigi praegu on tööandjapensioni kogumisasut used olulised pensioniraha vahendajad ainult 
vähestes liikmesriikides, võivad nad edaspidi oma tegevust laiendada ka ülejäänud liikmesriikides. 
Liikmesriigid on vähendanud ja mõned on praegu vähendamas riiklikke pensionihüvitisi. Nende 
hüvitiste piisavaks asendamiseks vajavad Eu roopa kodanikud täiendavat pensionitulu 
tööandjapensionist ja isiklikust vanaduspensioni st. Seega loodetakse paljudes liikmesriikides, et 
erapensionide osakaal pensionitulus järgmistel kü mnenditel suureneb. Pealegi muutuvad määratud 
sissemaksega skeemid üha tähtsamaks ja neid võik s piiriüleses kontekstis rohkem kasutada, sest 
nende tooteomadused on lihtsamad võrreldes määratud väljamaksega skeemidega. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt  tuleb siseturu loomiseks võetud ELi meetmeid 
hinnata, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. 
ELi tasandi meetmed võivad pakkuda olulist lis aväärtust, mida liikmesriigid üksi ei suudaks 
saavutada: i. kaotada takistused piiriülesele tege vusele; ii. tagada kõrgem võimalik minimaalne 
kaitsetase tarbijatele kogu ELis; iii. võtta arvesse po sitiivseid välismõjusid, mis tulenevad piiriülesele 
tegevusele omasest mastaabisäästust, riski hajutami sest ja innovatsioonist; iv. vältida õiguslikku 
arbitraaži finantsteenusesektorite vahel; v. välti da õiguslikku arbitraaži liikmesriikide vahel; vi. 
arvestada piiriüleste töötajate huvidega. 
Kavandatava meetme kohaselt jääb liikmesriik idele kogu vastutus oma pensionisüsteemide 
korraldamise eest, samuti ka otsuste langetamine  pensionisüsteemi kõigi kolme samba rolli kohta 
liikmesriikides. Läbivaatamisega ei seata seda eelis õigust kahtluse alla. Läbivaatamine ei hõlma ka 
siseriikliku sotsiaal- ja tööõiguse, maksu- ja lepinguõ iguse küsimusi. 
Ettepanekus võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu 
lepingu artikli 5 lõikes 4, mis on  eesmärkide saavutamiseks piisav ja ei lähe nende saavutamiseks 
vajalikust kaugemale. Valitud polii tikavalikutega püütakse leida õige tasakaal avaliku huvi, 
tööandjapensioni kogumisasutustega liitunute ja hüvitisesaajate kaitse ning tööandjapensioni 
kogumisasutuste, sponsorite ja järelevalveas utuste kulude vahel. Kuigi tööandjapensioni 
kogumisasutused ei ole VKEd (paljude tööandjapen sioni kogumisasutuste töötajate arv küll vastab 
VKE määratlusele, kuid nad ületavad aastakäibe ja/või  aastabilansi künnist), on oluline, et õigusaktis 
võetaks nõuetekohaselt arvesse nende tegevu se laadi ja asjaolu, et tööandjapensioni 
kogumisasutuste tegevuse ulatus ja keerukus on  üldiselt väiksem kui teistel finantsasutustel. 
Kavandatud nõudeid on hoolikalt kaalutud, need  on välja töötatud miinimumstandarditena ja 
kohandatud vastavalt tööandjapension i kogumisasutuste eripärale. 
 
5 
 Kavandatud tegevuses võetakse iga tegevuseesmärgi puhul arve sse proportsionaalsust: i. 
juhtimisfunktsioonid on piiratud tööandjapensioni ko gumisasutuste jaoks oluliste funktsioonidega; ii. 
oma riskide hindamise dokumentatsiooni on  ühtlustatud vastavalt tööandjapensioni 
kogumisasutuste eripäradele; iii. depositooriu mi määramine on kohustuslik ainult määratud 
sissemaksega skeemide puhul, mitte aga kõigi t ööandjapensioni kogumisasutuste jaoks; iv. 
pensionihüvitise teatis piirdub maksimaalselt kahe leheküljega, keskendub põhiteabele ja ei keela 
tööandjapensioni kogumisasutustel kasutada täie ndavat avalikustamist vastavalt siseriiklikele ja 
asutuse enda kommunikatsioonieeskirjadele; v. uusi järelevalvevolitusi antakse ainult sel määral, kui 
need on vajalikud tõhusa järelevalve tegemiseks t ööandjapensioni kogumisasutu ste tegevuse üle; vi. 
järelevalvearuandlust ei ühtlustata, et respekteerid a riikide erinevaid järelevalvemeetodeid; vii. 
piiriüleste tööandjapensioni kogumisasutuste usaldatavusnõuetega seotud tõkete kaotamine piirdub 
ainult nendega, mis on tekitanud sidusrühmadele kõige suuremaid probleeme. 
4. EESMÄRGID  
4.1. Üldeesmärk 
Algatuse üldeesmärk on soodustada tööandjap ensionisäästude kogumist. See on kooskõlas 
komisjoni 2012. aasta valge raamatuga „Piisava, ki ndla ja jätkusuutliku pensioni tagamise 
tegevuskava”, milles kuulutati välja 20 algatust eesm ärgiga aidata liikmesriikidel kodanike tööl ja 
pensionil veedetud aega paremi ni tasakaalustada ning tekita da täiendavaid erapensionisääste. 
Valges raamatus on mainitud, et direktiivi lä bivaatamine muudab tööandjapensioni tõhusamaks ja 
turvalisemaks. See annab otsustava panuse, et  pens ionid oleksid piisavad ja jätkusuutlikud. 21. mai 
2013. aasta resolutsioonis väitis Euroopa Parlamen t, et  ettepanek peaks tugevdama juhtimise 
usaldatavusnõudeid,  riskijuhtimist ning  läbipaistvust teabe avalikustamisel. 
4.2. Konkreetsed eesmärgid 
Tööandjapensionisäästude osakaalu suurendami ne eeldab paremat juurdepääsu täiendavatele 
skeemidele, sealhulgas piiriülestele skeemidele.  Seda saab hõlbustada, kui tööandjad saavad 
tegelikult teha makseid täiendavateks erapensi onisäästudeks ja kui inimesed usaldavad, et 
pensioniskeemid täidavad oma lubadu si. Seega on käesoleval ettepane kul, millega püütakse veelgi 
hõlbustada piiriülest tegevust ja suurendada kindlustunnet pensioniskeemiga hõlmatud isikute 
kaitse tõhustamisega, neli konkreetset eesmärki: i.  kaotada allesjäänud usaldatavusnõuetega seotud 
tõkked piiriüleste tööandjapensioni kogumisasutuste ja oks; ii. tagada hea juhtimine ja riskijuhtimine; 
iii. anda pensioniskeemiga hõlmatud isikutele ja hüvi tisesaajatele selget ja asjakohast teavet, iv. 
tagada, et järelevalveasutustel on oma üles annete täitmiseks vajalikud töövahendid. 
4.3. Tegevuseesmärgid 
Konkreetsete eesmärkide saavu tamiseks on kindlaks tehtud  kaheksa tegevuseesmärki. 
Usaldatavusnõuetega seonduvaid allesjäänud tõkkei d on võimalik kõrvaldada, kui tühistatakse 
piiriülestele tööandjapensioni kogumisasutustele ke htivad lisanõuded ning selgitatakse piiriülese 
tegevuse mõisteid ja menetlusi. Parem juhtimine on võimalik kolme ükstei st täiendava ja tugevdava 
tegevuseesmärgi abil: i) tagada tööandjapensioni  kogumisasutuste professionaalne juhtimine; ii) 
nõuda riskijuhtimist käsitlevaid dokumente; iii) kaitsta varasid operatsiooniriski eest. 
Pensioniskeemiga hõlmatud isikutele võiks  anda se lgemat ja tõhusamat teavet, esitades igal aastal 
 
6 
 põhiteavet sisaldava lihtsa ülevaate pensionihüvi tiste kohta. Järelevalveasutustele vajalike 
töövahendite tagamiseks, mis võimaldaks neil  teha tõhusat järelevalvet tööandjapensioni 
kogumisasutuste üle, tuleb neile anda ahelallhan keid ja stressitestimis t hõlmavad uued volitused 
ning tagada, et järelevalveasutustel oleksid piisavad volitused selleks, et kontrollida usaldatavus- ja 
läbipaistvusnõuete täitmist. 
Poliitikavalikud 
4.4. Piiriülese tegevuse suhtes ke htestatud lisanõuete kaotamine 
Võimalike poliitikavalikute kaalumisel tuleks nõuete kohaselt ja asjakohasel tasemel hinnata riikide 
õigusaktide täiendavat lähenda mist. Võimalikud valikud on: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : erinevad kvantitatiivsed  investeerimispiirangud; 
rangemad finantseerimiskohustuse eeski rjad piiriüleste tööandjapensioni 
kogumisasutuste jaoks. 
2. valik – kaotada direktiivist lisanõuded : siseriiklikke kvantitatiivseid 
investeerimispiiranguid ei ole; piir iüleste ja kodumaiste tööandjapensioni 
kogumisasutuste jaoks kehtivad samad täieliku finantseerimise taastamise 
tingimused. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikavalikut e analüüs. Eelistatud on 2. valik, sest probleemi 
tõhusaks käsitlemiseks tuleb õiguslikku raamistikku muuta. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega  
Tõhusus  Ühtsus   Tulemuslikkus 
Hõlbustab piiriülest tegevust    
1. valik  0 0 0 
2. valik  ++ ++ ++ 
4.5. Piiriülese tegevuse mõistete ja menetluste selgitamine 
Selle tegevuseesmärgi täitmiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : säilivad ebaselged piiriüle se tegevuse mõisted ja 
menetlused (piiriülese tegevuse mõiste te erinevad tõlgendused, puuduvad sätted 
pensioniskeemide piiriülese ülekandmise kohta, usaldatavuseeskirjade ning sotsiaal- ja tööõiguse eeskirjade kohaldamisala ei ole selge). 
2. valik – suunised või soovitused  direktiivi paremaks jõustamiseks ja 
rakendamiseks. 
3. valik – piiriülese tegevuse mõistete ja menetluste selgitamine direktiivis . 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikav alikute analüüs. Eelistatud on 3. valik, sest 
see lahendab tõhusalt sidusrühmade tuvastatud probleemid ja toob majanduslikku kasu 
tööandjatele, kes soovivad liituda
 tööandjapensioni kogumisasutusega välisriigis. 
 
 
7 
 Tõhusus  Ühtsus   Tulemuslikkus 
Hõlbustab piiriülest tegevust    
1. valik  0 0 0 
2. valik  0 -- 0 
3. valik  ++ ++ ++ 
 
4.6. Tööandjapensioni kogumisasutuste pr ofessionaalse juhtimise tagamine 
Selle tegevuseesmärgi saavutamiseks kaaluti järgmiseid valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : üks juhtimisfunktsioon (aktuaari  funktsioon) määratud väljamaksega 
ja hübriidskeemide puhul; määratud sissemaksega skeemide puhul funktsioone ei ole. 
2. valik – lisada riskijuhtimise ja siseauditi  funktsioon: kolm juhtimisfunktsiooni määratud 
väljamaksega ja hübriidskeemide puhul; kaks funktsiooni määratud sissemaksega skeemide puhul. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikaval ikute analüüs. Eelistatud on 2. valik, sest see 
parandab pensioniskeemiga hõlmatud isikute ja  hüvitisesaajate kaitset, võttes arvesse 
tööandjapensioni kogumisasutuste erinevat suurust ja laadi, suurendamata põhjendamatult 
kogumisasutuste ja sponsorite halduskoormust. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega  
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Rohkem kindlust  Hõlbustab 
piiriülest 
tegevust    
1. valik  0 0 0 0 
2. valik  ++ + + ++ 
4.7. Riskijuhtimisdokumentide nõudmine 
Selle tegevuseesmärgi täitmiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : tööandjapensioni kogumisasutused ei hinda ise 
süstemaatiliselt oma riskiprofiili ega edas ta hinnangut oma järelevalveasutusele. 
2. valik – võetakse kasutusele pensionide  riskihindamine (REP), et 
dokumenteerida tööandjapensioni kogumi sasutuste oma riskide hindamist, mille 
käigus nõutakse finantseerimispositsioon i kindlaksmääramisel kasutatava nelja 
põhielemendi kvalitatiivseid kirjeldusi : i) parima hinnangu suhtes arvestatud 
ebasoodsa kõrvalekalde marginaali otsene väärtus, mida kasutatakse  riskipuhvrina 
tehniliste eraldiste arvutamisel; ii)  tööandjapensioni kogumisasutusele 
finantseerimispuudujäägi korral kättesaadava sponsoritoe kvalitatiivne hinnang; iii) 
tööandjapensioni kogumisasutustele finantseerimispuudujäägi korral kättesaadavate kaitsemehhanismide, nagu segahüvitiste, täiendavate hüvitiste või 
hüvitise ex-post  vähendamiste kirjeldus; iv) kõigi skeemide operatsiooniriskide 
 
8 
 kvalitatiivne hinnang. Pensionide ri skihindamise aruanne esitatakse 
järelevalveasutusele. 
3. valik – nagu 2. valik, kuid lisandub ühine aruandlus riiklike maksevõime-
eeskirjade kohta:  nõutakse, et määratud väljamak sega skeemid ja hübriidskeemid 
esitaksid järelevalveasutusele ühist vorm i kasutades aruanded vara ja kohustuste 
väärtuse kohta siseriiklike nõuete kohase lt. Samuti nõutakse neilt tagatis- ja 
hüvitismehhanismide kvantifitseerimist, kui see on asjakohane. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikavalik ute analüüs. Nii 2. kui ka 3. valik parandaks 
tööandjapensioni kogumisasutust e juhtimist. Eelistatav on s iiski 2. valik, sest see on 
tööandjate/tööandjapensioni kogumisasutuste jaok s tõhusam järgmistel põhjustel: i) jätab 
tööandjapensioni kogumisasutusele piisava paindlikku se, et kirjeldada oma konkreetset olukorda, 
võttes arvesse asutuse tegevuse laadi, ulatust ja k eerukust; ii) on eeldatavalt oluliselt vähem kulukas 
kui 3. valik.  
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega  
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Rohkem kindlust  Hõlbustab 
piiriülest 
tegevust    
1. valik  0 0 0 0 
2. valik  + + + + 
3. valik  ++ + - + 
4.8. Vara kaitsmine opera tsiooniriski eest 
Selle tegevuseesmärgi saavutamiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : tööandjapensioni kogumisasutused ei ole 
kohustatud määrama depositooriumi; puu duvad sätted varade hoidmise ja 
järelevalvefunktsioonide kohta. 
2. valik – varade hoidmise ja järelevalvefunktsioonide tugevdamine . See tähendab 
järgmist: i) finantsinstrumente tuleb nõue tekohaselt hoida ja kaitsta; ii) tuleb 
pidada registreid, et kõiki varasid saaks igal ajal ja viivitamata identifitseerida; iii) 
tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et vältida igasugust huvide konflikti või nõuetele mittevastavust; iv) deposi tooriumid või usaldusisikud täidavad 
tööandjapensioni kogumisasutuste korraldusi, välja arvatud juhul, kui need on vastuolus kohaldatavate riiklike ja/või  ELi eeskirjadega; v) tagatakse, et 
tööandjapensioni kogumisasutuste varaga seotud tehingute korral kantakse neile 
teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jook sul; vi) tagatakse, et varalt teenitud 
tulu kasutatakse kooskõlas kõikide riiklike ja/või ELi eeskirjadega. 
3. valik – tugevdada varade hoidmise ja jä relevalvefunktsioone ning teha 
depositooriumi nimetamine kõigile tööandjapensioni kogumisasutustele 
kohustuslikuks: nagu 2. valik, aga depositooriu mi nimetamine on kohustuslik. 
 
9 
 4. valik – tugevdada varade hoidmise ja jä relevalvefunktsioone ning teha 
depositooriumi nimetamine kohust uslikuks ainult määratud sissemaksega 
skeemide puhul: nagu 3. valik, aga depositooriumi nimetamine on kohustuslik vaid 
määratud sissemaksega skeemide puhul. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõ tlik poliitikavalikute analüüs. Eelista tud on 4. valik, sest see peaks 
tagama töötajatele suurema kasu parema ja prop ortsionaalsema juhtimise kaudu, vältides asjatut 
topeltkaitset operatsiooniriski vastu. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega  
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Rohkem kindlust  Hõlbustab 
piiriülest 
tegevust    
1. valik 0 0 0 0 
2. valik  + 0 - 0 
3. valik  ++ 0 -- ++ 
4. valik  ++ 0 + ++ 
4.9. Iga-aastane pensionihüvitise teatis 
Selle tegevuseesmärgi täitmiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta : üldist pensioniskeemiga seonduvat teavet antakse 
enamasti nõudmisel; isiklik teave on piirat ud; kohustuslikku liitumiseelset teavet ja 
ühist vormi ei ole. 
2. valik – isikustatud teave kõikides etappides : üldist ja isikustatud teavet antakse 
kord aastas; liitumiseelset teavet antakse, aga ühist vormi ei ole. 
3. valik – s tandardne iga-aastane pensionihüvitis e teatis (PBS) kõikides etappides : 
naga 2. valik, aga lisandub ühine vorm . Lühike ja standardne iga-aastane 
pensionihüvitise teatis sisaldaks nii isikus tatud kui ka üldist teavet pensioniskeemi 
kohta. Pensionihüvitise aruanne koostataks  kahe lehekülje pikkusel standardvormil, 
mille üksikasjad määratakse kindlaks Eu roopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide 
Järelevalve delegeeritud õigusaktis. Pe nsionihüvitise teatis oleks kaasaegse 
suhtluse esimene etapp, mis võimaldab põ hjalikult kirjeldada riikide eripärasid 
järgmistes etappides. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikav alikute analüüs. Eelistatud on 3. valik, sest 
see võimaldaks pensioniskeemiga hõlmatud isikut el ja hüvitisesaajatel saada oma õigustest 
isikustatud ülevaade. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega 
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Annab selget ja 
olulist teavet  Hõlbustab 
piiriülest   
 
10 
 tegevust  
1. valik  0 0 0 0 
2. valik  + - + + 
3. valik  ++ ++ + ++ 
4.10. Järelevalve ahelallhangete üle ja võimalus nõuda stressiteste 
Selle tegevuseesmärgi täitmiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta . 
2. valik – anda järelevalveasutustele alltöövõ tjate suhtes samad volitused mis 
teenusepakkujate suhtes ning võimalus nõuda stressiteste ; järelevalvealast 
aruandlust ei ühtlustata. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikav alikute analüüs. Eelistatud on 2. valik, sest 
see suurendaks tööandjapensioni kogumisasutuste parema järelevalve kaudu pensioniskeemiga hõlmatud isikute ja hüvitises aajate turvalisust ning järelevalve tegijad 
saaksid käsutada töö tegemiseks  asjakohaseid töövahendeid. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega 
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Rohkem kindlust  Hõlbustab 
piiriülest 
tegevust    
1. valik  0 0 0 0 
2. valik  ++ + ++ ++ 
4.11. Tagada juhtimis- ja läbipaistvusnõuete järelevalve 
Selle tegevuseesmärgi täitmiseks kaaluti järgmisi valikuid: 
1. valik – poliitikat ei muudeta . 
2. valik – anda järelevalve tegijatele õigus te ha järelevalvet kavandatud juhtimis- 
ja läbipaistvusnõuete üle ; järelevalvealast aruandlust ei ühtlustata. 
Allpool esitatud tabelis on kokkuvõtlik poliitikav alikute analüüs. Eelistatud on 2. valik, sest 
see võimaldaks järelevalve tegijatel teha  tööandjapensioni kogumisasutuste suhtes 
tegelikku järelevalvet, nagu seda te hakse ELi teistes finantssektorites. 
Poliitikavalikud võrrelduna tulemuslikku s-, tõhusus- ja ühtsuskriteeriumidega 
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Ühtsus  
 Rohkem kindlust  Hõlbustab 
piiriülest 
tegevust    
1. valik  0 0 0 0 
2. valik  ++ + ++ ++ 
 
11 
 5. EELISTATUD POLIITIKAVALIKUTE PEAMISTE MÕJUDE ANALÜÜS  
Kuigi kavandatud meetmega kaasnevad lühiaja lised kohandamiskulud, peaks kogu eelistatud 
valikute paketist saadav kasu eeldatavasti kulud ke skpikas kuni pikas perspektiivis üles kaaluma. 
5.1. Majanduslik kasu 
Töötajatele  
Ettepanekuga peaks eeldatavasti kaasnema töötajatele oluline ma janduslik kasu . Parem juhtimine 
suurendab tõenäoliselt riskiga korrigeeritud invest eeringute tulusust, mis aitab saavutada tõhusaid 
tulemusi pensionitulude või sissemaksete osas. Pare m teavitamine aitab üksikisikutel teha pensioni 
rahastamise kohta teadlikumaid otsuseid. Piiriü lesed tööandjapensioni kogumisasutused võivad  
tõhusust veelgi suurendada, samuti pakkuda mastaabis äästu väikese töötajate ar vuga aladel ja luua 
ühise kontaktpuntki liikuvatele töötajatele nende pensioni korraldamiseks. 
Tööandjatele  
Kavandatud meede peaks olema kasulik tööandjatele, eriti VKEde ja hargmaiste ettevõtjate jaoks. 
Väikeses ulatuses või kohalikul tasandil te gutsevad ettevõtjad saaksid olemasolevate 
tööandjapensioni kogumisasutustega liitudes kulusid vähendada . Samuti vähendavad paremini 
juhitud ja tõhusamad tööandjapensioni kogumisasut used sponsorite koormust. Peale selle võiksid 
ettevõtjad, kes tegutsevad väikeses ulatuses või koha likul tasandil, kus ei ole põhjalikku ja tõhusat 
tööandjapensioni kogumisasutuste turgu, saad a kasu pigem olemasoleva tööandjapensioni 
kogumisasutusega liitumisest välismaal kui selle as utamisest kohalikul tasandil. Nimelt võiksid 
liikmesriikides asutatud tööandjapensioni kogumisasutused, kellel on väljakujunenud pensionialane asjatundlikkus, laiendada oma teenust sponsoritele  teistes liikmesriikides. Komisjoni talitused on 
teadlikud hiljutistest juhtudest, kus ühes liikmesriigis tegutseva VKE sotsiaalpartneritel oli kavatsus 
asutada tööandjapensioni kogumisasut us teises liikmesriigis eelkõige s eepärast, et kohalikul turul ei 
olnud nõuetekohaseid tooteid saada. 
Paljud hargmaised ettevõtjad käitavad rahvusvah elist kohalike pensionifo ndide võrgustikku. See 
suurendab keerukust, mis vähendab läbipaistvust,  tekitab varjatud riske, kokkusobimatust ja 
ebatõhusust. Ettevõtjad saavad seda vältida, koondades kohalikud pens ionifondid kokku ühte 
tööandjapensioni kogumisasutusse. 
VKEde jaoks
 
Tööandjapensioni kogumisasutused ei ole formaalse lt VKEd, sest nende varad  ületavad üldjuhul 
VKEde künnise. Paljud neist on siiski väikesed fina ntsasutused. Piiriüleste mõistete ja menetluste 
lihtsustamine tuleb tõenäoliselt isegi rohkem kasuks väikestele kui suurtele tööandjapensioni 
kogumisasutustele, sest neil on vähem finantssuutli kkust tehingukulude katmiseks. Sponsoritele, kes 
on VKEd, sealhulgas VKEde rühmad, on kasuks kerg em juurdepääs välismaa turgudel juba asutatud 
tööandjapensioni kogumisasutustele, millega nad väl divad suure osa algsetest turule sisenemise 
kuludest ja saavad kasu suurte arvude seadusest. 
 
12 
 Järelevalveasutustele  
Uus kord nõuab tõenäoliselt suuremaid järelevalveressursse. Kulude muutus järelevalveasutuste 
jaoks sõltub siiski oluliselt sellest, millised on r iikides juba olemasolevad süsteemid, millel võivad 
juba olla ressursid tööandjapensioni kogumis asutuste järelevalve kvaliteedi tagamiseks. 
Liikmesriikide eelarvele  
Kavandatud meede mõjutab liikmesrii kide eelarvet positiivselt ka hes aspektis. Esiteks tugevdavad 
hästi juhitud tööandjapensioni kogumisasutused ja suurem tööandjapensioni kogumisasutuste turg 
eratööandjapensioni pakkumist. See aitab omakorda leevendada survet kohustuslikele skeemidele. Kõige enam võivad sellest kasu saada liikmesriigid , kus tööandjapensioni kogumisasutuste turg on 
võrreldes nende majanduse suurusega alles väike. Teiseks teevad hästi informeeritud üksikisikud 
oma pensionisäästude kohta paremaid otsuseid s iis, kui nad on noored. Sellisena tekitab ettepanek 
tõenäoliselt olukorra, kus paremini teav itatud kodanikud tekitavad kohustuslikele 
pensionisüsteemidele väiksema koormuse, mis on kasulik rahanduse jätkusuutlikkusele. 
5.2. Sotsiaalne kasu 
Ettepanekul peaks eeldatavasti olema märkimisväärne  positiivne sotsiaalne mõju. Esiteks tuleneb 
nõudlus mis tahes finantstoote järele suuresti usaldusest ja tootlusest. Kavandatud meetmega 
suurendatakse tööandjapensionitood ete tootlust ja turvalisust. Seepärast aitab see tõenäoliselt 
suurendada kindlustatust täiendava erapensionig a, tugevdades seeläbi sotsiaalset kaitset ja 
sissetuleku võrdsust kiiresti vananevas ühiskonnas.  T e i s e k s ,   s u u r e m  t u r v a l i s u s  j a  t e a b e  t õ h u s a m a  
avalikustamisega kaasnev teadlikkus suurendab üldsuse teadlikkust pensionilõhest. See stimuleerib üksikisikuid tegema teadlikke otsuseid selle koht a, kui palju on vaja piisava pensioni tagamiseks 
säästa ja kuidas investeeringuid valida, et säästa tõhusalt. Kolmandaks toet ab ühtne pensionihüvitise 
teatise vorm tööturu toimimist inimeste jaoks, kes töötavad eri liikmesriikides. Kokkuvõtteks aitab 
suurem läbipaistvus sotsiaalpartneritel esitad a tööandjapensioni kogumisasutuste juhtkondadele 
rangemaid nõudmisi ja seega suurendada riskiga korrigeeritud investeeringute tulusust. 
5.3. Keskkonnakasu 
Kavandatud meetmel ei ole olulist otsest mõju keskkonnale. 
5.4. Kulud 
Kavandatava meetmega kaasneb suurem halduskoormu s,  mis on peamiselt tingitud ühekordsetest 
kohandamiskuludest, mille mõju on lühiajaline;  samuti suurenevad mõnevõrra uue korraga 
seonduvad jooksvad kulud. Tööandjapensioni kogu misasutuste halduskoormuse hindamise käigus 
osutati kolmele kõige kallimale elemendile. Kavandatava meetmega välditakse kahte kõige 
kulukamat elementi, võttes arvesse proportsio naalsust selles mõttes, et tööandjapensioni 
kogumisasutused ei ole kohusta tud pensioni riskihindamise aruandes andma ülevaate ühistest 
kvantitatiivsetest finantseerimis elementidest ning nad saavad piir duda kahe juhtimisfunktsiooniga. 
Mõnes liikmesriigis tekiks määratud sissemaksega sk eemide puhul lisakulusid seoses depositooriumi 
määramisega. 
 
13 
 5.5. Makromajanduslik mõju 
Kavandataval meetmel ei ole olulist otsest makr omajanduslikku mõju, kuigi oodata võib kaudset 
kasu kolmes aspektis. Esiteks peaks tööandj apensioni kogumisasutuste hea juhtimine ja 
riskijuhtimine tugevdama nende rolli pikaajalis te investoritena Euroopa majanduses, vältides 
lühemas perspektiivis liigset keskendumist riski ja tootluse profiilile. Teiseks peaksid parem tootlus ja 
turvalisemad pensionitooted suurendama ka tööt ajate motivatsiooni ja mõjutama positiivselt 
tööviljakust. Kolmandaks aitavad riskiga korrigeeritud tootluse poolest tõhusamad 
tööandjapensionid toetada pensionil oleva elanikkonna ostujõudu. 
5.6. Mõju kolmandatele riikidele 
Kavandatava meetme poliitikavaldkonda  ei reguleerita rahvusvaheliste õigusaktidega. Sellel ei ole 
olulist otsest mõju kolmandatele riikidele. 
5.7. Ülevaade kasust ja kuludest 
Eelistatud valikute paketist saadav kasu on peamisel t majanduslik ja sotsiaalne, arvestades  piisava ja 
jätkusuutliku pensionisüsteemi olulisus t vananeva töötajaskonnaga majanduses. 
Kuigi kavandatava meetmega kaasnevad lühiajal ised kohandamiskulud, peaks kogu eelistatud 
valikute paketist saadav kasu kulud üles kaaluma. Ee ldatakse, et rahaline võit töötajatele on oluline. 
Tööandjad võivad loota, et nad saavutavad täie ndava mastaabisäästu ja võivad vähemalt osa 
lisanduvast halduskoormusest edasi anda skeemiga hõ lmatud isikutele ja hüvitisesaajatele. Üldiselt 
peaks kavandav meede looma väärtust vananeva t öötajaskonnaga majanduses. See võib aidata 
saavutada paremat sotsiaalkaitse t, pärssimata majanduskasvu.  
6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjoni talitused koostavad rakenduskava, kus võet akse arvesse järgmisi meetmeid: koosolekud 
liikmesriikidega, parimate tavade vahetamine kõikid e liikmesriikide vahel, koolituskavad riikide 
ametiasutustele.  Lisaks kavandatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 
poolset esialgset läbivaatamist, mille jä rel koostab komisjon hindamisaruande. 
Tuleb läbi viia eelistatud poliitikavalikute mõju hinda mine, et näha eeldatava mõju tegelikku ulatust. 
Seepärast tuleks viis aastat pärast direktiivi vas tuvõtmist läbi viia muudetud direktiivi rakendamise 
järelhindamine. See tehakse komisjoni aruande vormis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Sellele võidakse vajaduse korral ja toimunud muutuste 
põhjal lisada poliitikasoovitused või direktiivi mu utmise ettepanekud. Euroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide Järelevalve kogub  kvalitatiivseid ja kvantitatiiv seid andmeid. Konsulteeritakse 
ka Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tööandjapensionide sidusrühmade koguga ning kaasata võidakse ka komisjoni finantst eenuste kasutajarühm. Arvesse võetakse ka 
Eurobaromeetri uuringut ja eraldi uuringut tööandjapensionide kogumisasutuste, tööandjate, pensioniskeemiga hõlmatud isikute ja hüvitisesaaj atega. Tööandjaid võidakse küsitleda seoses 
võimalike raskustega pensioniskeemide asutamisega välismaal. Parema läbipaistvuse näitajateks on 
parema kvantiteedi (st rohkem ülevaateid või aruandeid) ja kvaliteedig a teabe avalikustamine 
tööandjapensionide kogumisasutuste  poolt. Seoses juhtimisega hinnatakse funktsioonide suhtes 
 
14 
 kehtivate erinõuete suurenemist. Piiriülese pe nsionikogumise puhul võetakse arvesse piiriüleste 
tööandjapensionide kogumisasutuste arvu.