[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.11.2005

KOM(2005) 574 lõplik

2004/0146 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta,

nõukogu ühisseisukoha kohta, mis käsitleb ühenduse lennuliikluse lennujuhi litsentsi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist

2004/0146 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta,

nõukogu ühisseisukoha kohta, mis käsitleb ühenduse lennuliikluse lennujuhi litsentsi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist

(EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev: (dokument KOM(2004)473(lõplik) - 2004/0146 (COD): | 12.7.2004 |

Euroopa Majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 9.3.2005 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 8.3.2005 |

Muudetud ettepaneku esitamise kuupäev: (dokument KOM(2005)293 lõplik): | 24.6.2005 |

Ühisseisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 14.11.2005 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

KOMISJONI ETTEPANEK ÜHENDUSE LENNULIIKLUSE LENNUJUHI LITSENTSI KÄSITLEVA EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI KOHTA MOODUSTAB OLULISE OSA ÜHTSE ÕHURUUMI PAKETIST. LITSENTS AITAB KAASA LENNULIIKLUSE LENNUJUHTIDE ERIOSKUSTE TUNNUSTAMISELE ÜHENDUSE TASANDIL. SAMAS ON KVALITEETSED JA ÜHTLUSTATUD OSKUSED OSA ÜHENDUSE LAIEMAST OHUTUSPOLIITIKAST NING VÕIMALDAVAD PAINDLIKUMAT TÖÖJÕUKORRALDUST, EELKÕIGE PIDADES SILMAS PIIRIÜLESTE TEENUSTE OSUTAMIST NING FUNKTSIONAALSETE ÕHURUUMI OSADE KEHTESTAMIST JA HALDAMIST.

3. KOMMENTAARID ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

KÄESOLEV ÜHISSEISUKOHA TEKST EI KAJASTA MITTE AINULT NÕUKOGU PRAEGUST SEISUKOHTA, VAID HÕLMAB KA PARLAMENDI ESIMESEL LUGEMISEL TEHTUD MUUDATUSI. Tekst kajastab ka institutsioonidevahelisi arutelusid, mille abil oli võimalik koostada kompromisstekst.

Nõukogu ühisseisukohaga on tehtud palju muudatusi komisjoni ettepanekusse. Komisjon on arvamusel, et kõnealuste muudatustega ei teisendata ettepaneku eesmärke.

Enamik muudatustest on vormilised ning nendega asendatakse sõnu, lauseid või artikleid. Näiteks on ettepaneku artikkel 7 jagatud kaheks artikliks 6 ja 7, millega muudetakse artiklite järjekorda sisuliste muudatusteta. Teised muudatused on tehnilist laadi ning nendega mõnikord selgitatakse või paljudel juhtudel täpsustatakse menetlustega seotud küsimusi. Kõnealuseid muudatusi saab seletada tsiviillennunduse täpsete eeskirjade pikaajalise traditsiooniga. Paljud liikmesriigid olid arvamusel, et määrus oleks kõige sobivam õigusakt litsentside valdkonna küsimuste reguleerimiseks. Parimaks näiteks on lisa I, millega täpsustatakse litsentsi kantavad andmed ning kasutatava paberi värv ja kvaliteet.

Mitmeid muudatusi toetas parlament esimesel lugemisel ning komisjon oli oma ettepanekut juba vastavalt muutnud. Kõnealuste muudatuste näiteks on artiklis 3 sätestatud nõue riiklike järelevalveasutuste eraldamiseks mitte ainult väljaõppe korraldajatest (nagu nähakse ette komisjoni ettepanekuga), vaid ka lennuliiklusteenuse osutajatest.

Nõukogu tehtud oluliste muudatuste arv on piiratud ning muudatusi võib lugeda komisjoni esialgse ettepaneku ning muudetud ettepaneku eemärkidele vastavateks.

1. Komisjon saab nõustuda mitmete põhjenduste muudatustega, millega rõhutatakse ohutuse ülimat tähtsust, liikuvuse edendamist, asjakohase sotsiaalkaitse vajadust ning Euroopa sotsiaalse dialoogi väljakujunenud struktuuride kaasamist (põhjendused 9 ja 17), nagu on juba märgitud muudetud ettepanekus.

2. Kutsealale juurdepääsu tingimused vanuse ja diplomi osas (artikli 5 lõike 1 punkt a) on muudetud painduvamaks, et võimaldada suurema arvu kategooriate juurdepääsu. Selle muudatusega võib nõustuda, kuna säilitatakse pädevusstandardite tasemed. Liikmesriigid võivad määrata väljaõppele pääsemise tingimused oma äranägemisel. Artikliga 5 kehtestatud vanuse ülempiiri nõudega ei muudeta komisjoni ettepanekut, kuna selle nõude eesmärk ei olnud muuta siseriiklikke õigusakte sotsiaalkaitse valdkonnas.

3. Liikumisvabadus on ühtlustatud pädevusstandardite tulemus. Komisjon saab nõustuda muudatustega, millega nähakse ette liikuvuse edendamine, näiteks siseriiklike järelevalveasutuste diskretsiooniõiguse piiramine „riikliku kinnituse“ kasutuselevõtmiseks artikli 7 lõike 4 alusel. See muudatus vastab parlamendi esimesele lugemisele ja komisjoni muudetud ettepanekule.

4. Nõukogu muudatusega artikli 8 lõike 3 lubatakse liikmesriikidel vastuolus komisjoni ettepanekuga kehtestada normeeritud kasutustasemest (tase 4 vastavalt III lisa hindamisskaalale) kõrgemal tasemel keelenõuded (tase 5 vastavalt III lisa hindamisskaalale), kui liikmesriigid tõestavad kõrgema taseme vajadust tegevusohutuse põhjustel. See muudatus vastab parlamendi esimesele lugemisele ja komisjon oli nõustunud sellega oma muudetud ettepanekus, kuna kõnealust erandit tuleb nõuetekohaselt põhjendada mõjuvate ohutuseesmärkidega.

5. Nõukogu on muutnud paindlikumaks meditsiinialaste nõuete rakendamise, kuna asjaomased siseriiklikud nõuded peavad olema kooskõlas Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standarditega. Kuna Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni standardit ei ole veel ametlikult vastu võetud, nagu eeldati komisjoni ettepaneku vastuvõtmise ajal, saab komisjon nõustuda viitega kahele rahvusvahelisele õigusaktile siseriiklike nõuete standarditena. Viited peaksid olema vormiliselt nõuetekohased ja nendes tuleks täpsustada kõnealuste rahvusvaheliste õigusaktide konkreetne versioon.

6. Raamatupidamisalaste nõuete väljajätmisega artiklist 11 võib nõustuda, kuna väljaõppe korraldajate suhtes rakendatakse ühenduse muude õigusaktide asjakohaseid sätteid.

7. Komisjon saab toetada artikli 15 muudatusi, millega edendatakse lennuliikluse lennujuhtide liikumisvabadust. Nõukogu läheb veelgi kaugemale komisjoni ettepanekust, mis rajanes diplomite vastastikuse tunnustamise valdkonna õigusaktidel. Uus artikkel ei piirdu ainult litsentsi tunnustamisega, vaid sellest tulenevalt tunnustatakse automaatselt litsentsi tähtsamaid osasid; lisaks võib litsentsi valdaja asendada vana litsentsi uue litsentsiga, mille annab välja liikmesriik, kus valdaja tööle asub; samuti peavad ametiasutused lisaks diplomile võtma arvesse ka selle valdaja töökogemust ning pädevust.

8. Uude artiklisse 16 on koondatud viited rakendusmeetmetele, millega seoses kaotab komisjon võimaluse muuta keelenõudeid komiteemenetluse teel. Komisjon saab kõnealuse piiranguga nõustada.

9. Uue üleminekukorda hõlmava artikliga tunnustatakse praeguste litsentsivaldajate õigusi. Kuigi litsentside kehtivusaega ei seata kahtluse alla, tuleb nende kehtivusaega pikendada vastavalt direktiiviga kehtestatud standarditele. Komisjon saab nõustuda kõnealuse muudatusega, millega tagatakse vajalik õiguskindlus.

4. JÄRELDUS

EESPOOL KIRJELDATUD PÕHJUSTEL LEIAB KOMISJON, ET 14.11.2005 vastuvõetud ühisseisukohaga ei muudeta komisjoni ettepaneku eesmärke ega lähenemisviisi ning komisjon saab seda toetada, eelkõige seepärast, et ühisseisukohaga võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid ning komisjoni muudetud seisukohta. Tekst kajastab ka institutsioonidevahelisi arutelusid, mille abil oli võimalik koostada kompromisstekst.

5. KOMISJONI DEKLARATSIOON

Ühisseisukoha vastuvõtmise puhul esitas komisjon ühepoolse deklaratsiooni (vt I lisa).

I LISA

Komisjoni deklaratsioon

Komisjon viib läbi mõju hindamise selle kohta, kas on soovitatav laiendada väljaõppe kvalifikatsioone ja litsentseerimist lisaks lennuliikluse lennujuhtidele ka teistele lennuliikluse juhtimise ohutusega hõlmatud kutsealadele.