ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Jääkide piirnormidele kohaldatavast praegusest õigusraamistikust on tingitud järgmised probleemid: a) veterinaarravimite kättesaadavus on halvenenud sel määral, et on hakanud avaldama kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ning loomade heaolule; b) rahvusvahelisi standardeid, mida toetab ka EL, ei ole võimalik Euroopa Ravimiameti uue teadusliku hindamiseta ühenduse õigusaktidesse lülitada; c) liikmesriikide kontrollitalituste käsutuses ei ole eelkõige kolmandatest riikidest pärit toidus avastatud ainete kontrollväärtusi; d) praegustest õigusaktidest on raske aru saada.
3.2.3

Juhuvedu on vedu, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja algatusel kokku pandud reisijaterühmi. Kõnealuse teenuse osutamiseks ei ole tarvis luba (liiniluba).
2.8

Euroopa Kohtu otsuse järel esitas komisjon uue direktiivi ettepaneku, kuna kohus oli raamotsuse tühistanud. Kohus leidis nimelt, et kuigi põhimõtteliselt ei kuulu kriminaalõigus nagu ka kriminaalmenetluse normide vastuvõtmine ELi pädevusse, ei takista see teda seadusandjana tegutsemast, kui tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamine liikmesriikides on hädavajalik tõsiste keskkonnaohtude vastu võitlemiseks, või „võtmast vastu liikmesriikide kriminaalõigusega seotud meetmeid”, kui see on vajalik ELi õiguse täieliku tõhususe saavutamiseks keskkonna kaitsmise alal (3). Komitee tuletab meelde, et kohus rõhutas, et EL ei ole põhimõtteliselt pädev kriminaalõiguses, kus liikmesriigid omavad vastavalt ELi asutamislepingule suveräänsust. Eelnimetatud sõnastus „võtmast vastu liikmesriikide kriminaalõigusega seotud meetmeid” on piisavalt ähmane, et võimaldada igat liiki, sageli vasturääkivaid, tõlgendusi.
3.3.4

Tagamaks, et nende ettepanekute elluviimisel tõuseb uute sõidukite hind mõistlikkuse piires, pooldab EMSK rohkem sõidukite hinnale keskendunud lähenemist ja arvestamist mõjuga, mis hinnal on autopargi uuendamise kiirusele ja seega ka liiklusohutusele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et viivitus jalakäijate kaitse direktiivi eelnõu teises etapis toob kaasa tööstusettevõtjatele direktiivi rakendamiseks vajaliku aja lühenemise ja raskendab vajalike meetmete kavandamist. Lisaks rõhutab EMSK vajadust kiiresti selgeks teha, milline on direktiivi rakendamise ajakava ja milliseid nõudeid tootjad järgima peavad. Komitee kutsub komisjoni üles võtma arvesse, et liiklusohutuse tagamiseks peavad tarbijad liikluses osalevaid sõidukeid hooldama, isegi kui on tegemist vanade sõidukitega. Komitee soovib, et kavandatavaid meetmeid hinnataks ja klassifitseeritaks vastavalt iga meetme kulutasuvusele, hinnates, millised on tarbija kulud ja kui suur on uute meetmete mõju liiklusõnnetuste ja liiklejate surmajuhtumite või vigastuste arvule. Samuti kutsub EMSK komisjoni üles pöörama lisaks tehnoloogiale tähelepanu kõigile vahenditele, millega saab mõjutada liiklejate käitumist (haridus, ennetamine, liiklusmärgid jne). Sellega arvestades rõhutab EMSK, et tulevikus tasub pöörata erilist tähelepanu sellele, millised tagajärjed on siinkohal demograafilistel arengutel ja sellel, et eakate või väga eakate sõidukijuhtide osakaal mootorsõidukite ja maanteede kasutajate seas järjest tõuseb.
4.1.2

EMSK märgib, et Eurostat on käivitanud mitmeid huvitavaid projekte ja algatusi, mille eesmärk on arendada korrapärast ja kooskõlastatud andmekogumist puuete eri aspektide kohta kõikjal Euroopas. Aastatel 1994–1996 läbiviidud tervist puudutav Euroopa Ühenduse majapidamisküsitlus (ECHP) hõlmas väikest moodulit puude kohta, mis avaldati taskuraamatu vormis. 2002. aastal hõlmas Euroopa tööjõuvaatlus (LFS) moodulit puuetega inimeste tööhõive kohta, et võimaldada kooskõlastatud ja ühtlustatud andmete esitamine ÜRO statistikaosakonna (UNSD) Washingtoni rühma kohtumisel. Samuti on Eurostat käivitanud puuete määratluse Euroopa projekti (EDM). 2002. aastal leppisid Euroopa sotsiaalstatistika valdkonna juhid kokku raamistiku osas ühtlustatud tervisealaste andmete korrapäraseks kogumiseks uuringute ja/või uuringumoodulite abil (Euroopa terviseuuringute süsteem — EHSS). Sellega seoses leppisid liikmesriigid 2006. aasta lõpus kokku Euroopa tervishoiualase küsitluse (European Health Interview Survey — EHIS) küsimustiku osas. Esimene küsitlusetapp toimub aastatel 2007–2009. Küsitluses uuritakse puuete eri aspekte. Puuet kajastatakse muutujana ka sissetulekut ja elamistingimusi käsitlevas statistikas (4). Eurostati 2007. aasta tööprogramm hõlmab tööd Euroopa statistikasüsteemis (ESS) (5), et arendada edasi puudeid ja sotsiaalset kaasatust puudutavat ühenduse statistikat. Töö eesmärk on koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega pakkuda usaldusväärseid ja võrreldavaid statistilisi andmeid, mis on vajalikud puuetega inimeste olukorra jälgimiseks. 2008. aasta keskpaigaks peaks Eurostati rahalisel toel valmima uus puuet ja sotsiaalset integratsiooni käsitlev uuringumoodul katseliseks rakendamiseks liikmesriikides. Kogu selles arendustöös kasutatakse alusena Maailma Tervishoiuorganisatsiooni kehtestatud rahvusvahelist funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni (International Classification of Functioning, Disability and Health — ICF).
3.7

Samuti tervitab komitee asjaolu, et ettepanekus rõhutatakse eelkõige kalapüügi keskkonnaspekte ning et selle alusel on võimalik koguda andmeid, mida on vaja, et rakendada kalavarude majandamisele ökosüsteemidel põhinevat lähenemist.
4.9.3

Ühenduse instrumendiga tuleks sätestada ka kaitsevahendid ja vaidlustamise alus või põhjused, ühtlustades need ühenduse tasandil, et tagada olukordade võrdne käsitlemine igas pädevas jurisdiktsioonis ning võrdsed kaitsevahendid. Oluline küsimus on vaide iseloomu (kas see on peatav või mitte) ja pädevust omava kohtu kindlaksmääramine, kui määruse väljastav kohus ja põhihagi käsitlev kohus kuuluvad erinevatesse riiklikesse jurisdiktsioonidesse.
3.17

Turvakontrollis kasutatavad seadmed peaksid olema selgelt määratletud ja standarditud. Kui turvasüsteemid ei ole standarditud, kaotavad inimesed kiiresti neisse usu. Mõne lennujaama turvakontrollist pääseb reisija kenasti läbi, samal ajal kui mõnes teises käivitub sama inimese puhul turvasignaal. Teatav ettevõte viib üha rohkemates Ameerika lennujaamades läbi registreeritud reisijate programmi. See tähendab, et 99,95 dollarilise aastamaksu eest antakse valitsuse kontrolli läbinud isikutele biomeetriline isikut tõendav dokument, millega saadakse õigus läbida turvakontroll lihtsustatud korras. See on näide, kuidas tehnoloogiliste edusammude abil saab parandada reisijate teenindamist ja vähendada ooteaegasid.
2.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on muuta 29. aprilli 1996 direktiivi 96/22/EÜ (muudetud direktiiviga 2003/74/EÜ). Direktiivis keelatakse selliste ainete turuleviimine, mis on ette nähtud manustamiseks kõikidele niisugustele loomadele, kelle liha ja kellest saadud muud tooted on ette nähtud inimtoiduks, muul kui artikli 4 lõikes 2 ettenähtud otstarbel. Keelatud ainete loetelu: A-nimekiri: — türeostaatilised ained — stilbeenid, stilbeeni derivaadid ning nende soolad ja estrid — 17ß-östradiool ja selle estrilaadsed derivaadid. B-nimekiri: — β-agonistid.
4.6

Praegu ei eksisteeri veel toimivaid ja ökonoomseid vahendeid, et söeküttel töötavatest elektrijaamadest eemaldada ja eraldada enamik süsinikdioksiidi heiteid. See tehnoloogia on alles väljatöötamisel. Siiski on väljavaated nullilähedase söe põletamise heitkogustega tehnoloogiate väljatöötamiseks ja turule viimiseks kahe järgmise aastakümne jooksul paljulubavad. Kuna elektrijaamadesse paigaldatud süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmed tarbivad ise energiat, vähendavad nad eeldatavalt elektrienergia tootmise tõhusust. Üldine tõhusus sõltub kasutatavast tehnoloogiast. Eelistatud tehnoloogia OXYFUELi seadmed kasutavad 8–10 % toodetud energiast ja teiste tehnoloogiate seadmed vajavad veelgi rohkem energiat. See tähendab, et ühe megavati elektrienergia tootmiseks on vaja rohkem kütust, mistõttu on väga oluline suurendada tootmise tõhusust. Kui tulevikus paigaldada olemasolevatesse elektrijaamadesse süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmed, siis oleks nende energiakulu veelgi suurem.
6.2

Euroopa konkurentsivõimes esinevate tasakaalutuste põhjusena võrreldes teiste, eelkõige Aasia riikidega on nimetatud Euro vahetuskursside dünaamikat. Arvestades, et see aspekt võib olla üks paljudest põhjustest (aga mitte peamine põhjus, nagu selgitatakse punktis 4.5.3), leiab komitee, et uuesti ja jõulisemalt tuleks nõuda, et euroalale eraldataks koht Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF). Varem on tehtud ettepanek, et IMFis võiks eurole anda koha ELi liikmesriikidest osalejate kohtade vastu, kuid ükski neist ei ole valmis lahkuma, et teha ruumi eurole. Kuigi kõige parem lahendus oleks eurole IMFis lisakoha andmine, on lühemas perspektiivis realistlikum püüelda liikmesriikide esindajate vahelise kooskõlastamise poole. Raske on mõista, miks üks rahvusvahelises kaubanduses põhjapanevat rolli etendav valuuta ei peaks olema esindatud. Vastuargument, et IMFi põhikiri seda ei luba, tundub olevat väga nõrk. Jõupingutused, mis oleks vaja teha põhikirja muutmiseks, näivad olevat minimaalsed, võrreldes selle ilmselge anomaaliaga, et üks maailma peamistest valuutadest ei saa osaleda maailma rahapoliitika juhtimisel.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab määruse nr 1408/71 lisades tehtud muudatusi, sest komitee on veendunud, et need muudatused parandavad määruse sisu ja toovad kasu Euroopa Liidu kodanikele, kellele nimetatud määrust kohaldatakse. Eriti toetab komitee neid muudatusi, mis võimaldavad kooskõlastada teatud hüvitised, nii et need ei oleks enam erandlikud ega mitte-eksporditavad.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromag-
netiline ühilduvus) kohta” (kodifitseeritud versioon)
KOM(2007) 462 lõplik —2007/0166 (COD)
(2008/C 44/09)
5. septembril 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu-
või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta” (kodifit-
seeritud versioon).
Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning ei soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas
komitee täiskogu 439. stungjärgul 24.–25. oktoobril 2007 (24. oktoobri istungil) esitada kõnealuse ettepa-neku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 153, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 8.
Brüssel, 24. oktoober 2007
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Dimitris DIMITRIADIS
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa
Parlamendile „Biokütuste arendamise aruanne. Aruanne biokütuste ja muude taastuvkütuste kasuta-
misel Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud edusammude kohta””
KOM(2006) 845 lõplik
(2008/C 44/10)
10. jaanuaril 2007. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsultee-
rida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parla-
mendile „Biokütuste arendamise aruanne. Aruanne biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamisel Euroopa Liidu liik-
mesriikides tehtud edusammude kohta””.
Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sekt-
siooni arvamus võeti vastu 5. septembril 2007. Raportöör oli Edgardo Maria IOZIA.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 439. istungjärgul 24.–25. oktoobril 2007 (24. oktoobri
istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 13, erapooletuks jäi 8.
1.Ettepanekud ja soovitused
1.1 Komitee pöörab energiatõhususe, kliimamuutuse ja
kasvuhoonegaaside vähendamisega seotud küsimustele vägasuurt tähelepanu ning on põhimõtteliselt nõus 8.–9. märtsil2007. aastal toimunud kevadise Euroopa Ülemkogu järeldustega,milles kinnitatakse Euroopa energiapoliitika kolme alustala:
—varustuskindluse suurendamine;
—Euroopa riikide rahvamajanduste konkurentsivõime ning
mõistliku hinnaga energia kättesaadavuse kindlustamine
—keskkonna jätkusuutlikkuse edendamine ja kliimamuutuse
vastu võitlemine.
1.2 Komisjon märgib biokütuste eduaruandes, et siduvate
eesmärkide puudumisel ei ole võimalik saavutada rahuldavat
biokütuste kasutamise taset. Kuna 5,75 % turuosa saavutamise
eesmärk 2010. aastaks ei ole realistlik, siis tuleb nõukogu16.2.2008 C 44/34 Euroopa Liidu Teataja ET
4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et lisaks juba eespool nimetatud väljajätmistele, jäetakse ettepanekus kõrvale muud küsimused, millele võiks direktiivi läbivaatamisel tähelepanu pöörata. Eelkõige kehtib see järgmiste aspektide puhul: a) tõendamiskohustuse süsteem; b) lepingule mittevastavuse või ebapiisava vastavuse ohu vältimine; c) osaajalise kasutamise (majutus) lepingute piiramine turismi eesmärgil või vabaajategevusteks kasutatavate hoonete ja hoonete osadega (42), aidates nii kaasa kvaliteedi tõstmisele ning vältides selliste lepingute kasutamist kinnisvarasektoris; d) lubade ja litsentside andmise eeskirjade kehtestamine kõnealuses sektoris tegutsemiseks, nõudes taotluse esitajatelt nende tehnilise ja finantssuutlikkuse tõestamist; e) finantstagatiste süsteemi kehtestamine võimaliku maksejõuetuse või pankroti eest kaitsmiseks, sarnaselt teiste ühenduse instrumentidega (43), ning mitte ainult seoses ehitamisel oleva kinnisvaraga; f) süsteemi kehtestamine ettevõtte eelnevaks registreerimiseks riigis, kus seda turustatakse ja/või liikmesriigis, kus ettevõtte peakontor asub (44); g) Euroopa tasandil sertimissüsteemi loomine kõnealuse valdkonna ettevõtjatele, tagades samas varase hoiatuse süsteemi olemasolu liikmesriikide vahel, mis on suunatud rikkumistest teatamisele, mis võivad kaasa tuua sertimise kaotuse, ning tarbijate teavitamisele (45); h) igasugustest tasudest ja kohustustest teavitamise nõude sisseviimine lisadesse, et vältida tarbijate õigusest ilmajäämist nt hüpoteegi sundtäitmise korral (46); i) II lisasse tarbijate õiguse sisseviimine kinnisasja kontrollida, kui tegemist on kinnisvaraga, tagamaks, et see vastab ehituskavadele; j) isikuandmete kaitse sätestamine õiguste ülekandmisel kolmandatele osapooltele.
6.2

Nagu komitee on juba märkinud oma arvamustes teiste määruste kohta, mis tulenevad eriprogrammi „Koostöö” käsitlevast nõukogu otsusest nr 971/2006/EÜ, on komitee seisukohal, et uurimis- ja arendustegevusse investeerimise taasalustamine on sobiv viis Euroopa ettevõtetele kindla tugiraamistiku tagamiseks: see aitab üle saada ELi rahastamise praegusest killustatusest ja vältida programmide hajusat jaotumist.
3.2

Eelnevaid kogemusi arvestades on põhjust karta, et direktiivi ettepaneku osas üksmeelele jõudmise üldisest huvist peetakse tähtsamaks konkreetseid huvisid ja poliitikameetmeid. EMSK loodab, et need kartused osutuvad alusetuks. Tehnilises plaanis on ettepanek laitmatu: otsustusprotsessi edenedes etendavad rolli üksnes poliitilised tegurid. Komitee juhib otsustajate tähelepanu asjaolule, et turg ja kodanikud vajavad läbipaistvaid, õiglaseid ja kiiresti vastuvõetavaid õigusakte.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab üldjoontes Euroopa Komisjoni strateegiat. Komitee on seisukohal, et uurimis- ja arendustegevuse valdkonda investeerimise taasalustamine on sobiv viis Euroopa ettevõtetele kindla viiteraamistiku tagamiseks uue vahendi raames — see aitab ELil üle saada praegusest rahastuse killustatusest ja vältida programmide ebavõrdset jaotust, mis muudab tulemuste hindamise võimatuks.
5.9.1

EMSK usub, et kergete tarbesõidukite puhul (kategooria N1 ning seonduvad reisijateveosõidukid) ei ole sekkumiseks vajadust, kuna need on mõeldud äriliseks kasutamiseks ning seega mõjutavad nende kütusekulu ja CO2-heited juba ise ostuotsust, kuna need avaldavad ettevõtluskuludele märkimisväärset mõju. Selle tulemusel on turul olevates sõidukites juba praegu kohaldatud kõige tõhusamaid lahendusi — peaaegu eranditult kasutatakse diiselmootoreid.
2.1.6

Olemasolevatest andmetest nähtub, et eakate väärkohtlemist esineb sageli ja mõnel juhul isegi väga suurel määral, kuid välja arvatud mõned erandid ei tule need juhtumid päevavalgele (3). 2006. aastal korraldati Inglismaal, Šotimaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal representatiivne küsitlus, mis hõlmas rohkem kui 2000 üle 65aastast inimest, kes elavad kodus (sh koduhooldus) (4). Küsitluse tulemused olid järgmised: kokku teatas 2,6 % küsitletutest, et on viimase kaheteist kuu jooksul kogenud väärkohtlemist pereliikme, sõbra või hooldustöötaja poolt. Kui arvestada ka väärkohtlemist naabri või tuttava poolt, tõuseb nende osakaal 4 %-ni. Kõige sagedasem väärkohtlemise vorm oli hooletusse jätmine, millele järgnes rahaline ärakasutamine, psüühiline ja füüsiline väärkohtlemine ja — kõige harvemini esinev vorm — seksuaalne väärkohtlemine. Naised teatavad väärkohtlemisest sagedamini kui mehed. Need andmed on võrreldavad teiste lääne ühiskondade olukorraga ja vastavad üldjoontes koduvägivalla juhtumite sagedusele. Hispaanias 2004. aastal läbi viidud uurimuse tulemus näitas, et eakate väärkohtlemine on peaaegu sama ulatuslik kui laste väärkohtlemine.
3.1

Kõnealune programm on vajalik ning õigustatud seoses asjaoluga, et ette on näha lennuliikluse kahekordistumist järgmise kahekümne aasta jooksul ning et keskkonnasõbraliku transpordisüsteemi väljatöötamine kujutab endast põhielementi, tagamaks majanduslikku ja sotsiaalset arengut Euroopas nii kauba- kui reisijateveo osas.
2.3

ELi tasandi menetluse loomine liikuva kosmoseside süsteemide operaatorite valikuks ja operaatoritele riiklikul tasandil lubade andmise kooskõlastamiseks on äärmiselt oluline just üleeuroopaliste süsteemide jaoks. Liikuva kosmoseside süsteemide valikukriteeriumide ühtlustamine võimaldab nimetatud valdkonnas kohaldada ELi tasandil ühist poliitikat. Erinevate liikuva kosmoseside operaatorite valimine eri liikmesriikides võib tekitada keerukaid kahjulikke häireid või isegi ohustada kogu süsteemi toimimist juhul, kui eri liikmesriikide operaatoritele on eraldatud erinevad raadiosagedused. Nimetatud võimalike ohtude tõttu ja eri liikmesriikides lubade väljastamisel kasutatavate lähenemisviiside järjepidevuse tagamiseks on oluline, et ELi tasandil võetaks vastu raadiosageduste ajaliselt kooskõlastatud määramist ja lubade ühtlustatud tingimusi käsitlevad sätted, ilma et see mõjutaks ELi õigusaktidega kooskõlas olevaid riiklikke eritingimusi.
4.3

Olulist kasu saadakse ka kütuse maksutuludest: komisjon hinnangul saadakse 25-liikmelises Euroopa Liidus 2007.–2030. aastal 35,6 miljardit eurot maksutulu. See on küllaltki suur summa, mis tugevdab ja laiendab märkimisväärselt riigi ümberjaotavat rolli, mistõttu on mõistetav, miks paljude liikmesriikide maksuametnikud on ettepaneku heaks kiitnud. Kuid see tõendab ka täiendavaid märkusi lisamata, kui palju tõuseksid hinnad ettevõtjatele ja üksiktarbijatele, mis on vastuolus ELi bürokraatia vähendamise poliitikaga.
4.33

Teise põlvkonna biokütuste osas on etanooli tootmiseks juba praegu mitmeid võimalusi: bioloogiline kääritamis- ja destilleerimisprotsess või termokeemiline biomassi gaasistamine sünteesgaasi saamiseks (H2 ja CO), millest saab kääritamise teel toota etanooli ja kombineeritud tsükli või soojus- ja elektrienergia koostootmise abil energiat. Esimene rajatis võimsusega 180 000 tonni aastas hakkab tööle juba sel aastal Soomes Porvoos ja teine rajatis on kavandatud samasse kohta 2008. aasta lõpuks. Kuid nende protsesside energiatõhusus on väga madal ja mõnel juhul isegi negatiivne. Seetõttu on uuritud võimalusi fotokeemiliste tootmisprotsesside väljaarendamiseks, kasutades päikesevalgust energiaallikana ja sobivaid katalüsaatoreid omaduste parandamiseks. Biobutanool on üks võimalik lahendus uue põlvkonna biokütuste jaoks. Biobutanooli madal aururõhk ja kõrge taluvus saastatud vee suhtes bensiinisegudes võimaldavad seda kasutada olemasolevates kütuse tarnimis- ja müügikanalites. Biobutanooli saab bensiini lisada senistest biokütustest suuremas kontsentratsioonis, ilma et oleks vaja sõidukeid kohandada. Lisaks võimaldab see ökonoomsemat kütusetarbimist kui bensiini-etanooli segud ja parandab nii energiatõhusust ja vähendab kütusetarbimist 1 liitri kohta. Biobutanooli tootmiseks saab kasutada bioetanooli tootmise infrastruktuuri ja rajatisi.
5.2

Komisjoni argumendid tuginevad ühe üksikisiku juhtumile (2), kus isiku riigist lahkumisel maksustati kohe tema realiseerimata tulu, samas kui maksuresidentideks jääjatelt nõutakse maks sisse siis, kui tulu on realiseeritud. Euroopa Kohus otsustas, et kõnealune erinevus on vastuolus EÜ asutamislepingu liikumisvabadust käsitlevate sätetega. Siinkohal kerkib siiski esile teine probleem: riik, kus tulu saadi, jääb ilma maksutuludest. Kui tulu realiseeritakse, lähevad kõnealused maksutulud erieeskirjade puudumisel riigile, kuhu maksumaksja on kolinud. Euroopa Kohus sedastas, et on lubatud nõuda maksumaksjalt riigist lahkumisel maksudeklaratsiooni esitamist, mis on aluseks maksutulude jaotamisel, kui tulu realiseeritakse.
1.2

Teatises rõhutatakse inimteguri tähtsust merendusklastri juures. Komitee tunneb heameelt, et sotsiaalpartnerid (ETF ja ECSA (2)) jõudsid kokkuleppele võtta ILO (3) 2006. aasta merendusvaldkonna töökonventsiooni (MLC) teatud sätted üle ühenduse õigusesse. Komitee kordab soovi, et meretööstandardeid rakendataks ülemaailmselt, mis tagaks võimalikult pea kõigile meremeestele võrdsed töötingimused kõnealuse konventsiooni raames. Sama tähtis on see, et liikmesriigid kohustuvad ratifitseerima asjaomased rahvusvahelised instrumendid seoses kalandussektoriga, sealhulgas ILO kalandussektori tööd käsitleva konventsiooni aastast 2007.
4.13

Sotsiaalmeetmed. Komitee on igati teadlik energiapuuduse probleemidest ning on seisukohal, et tuleks vältida tarnimise katkestamist arvete maksmata jätmise korral. Äsjases arvamuses (19) tõdes komitee, et „Euroopa energiapoliitika peab olema vastuvõetav kõikidele sotsiaalsetele kihtidele ning kõigil peaks olema võrdsed võimalused saada energiaettevõtete pakutavaid teenuseid”. Komitee ei toeta energia tasuta tarnimist, sest see ei julgusta häid energiasäästmise tavasid. Komitee on seisukohal, et kõnealust probleemi peaks käsitlema üldise maksustamise raames. Avaliku teenuse lepingutes tuleks ette näha teatud teatava hulga elektri ja gaasi tarnimine omahinna eest, selleks et vastata nende kõige vähem kindlustatud tarbijate vajadustele, kellele tuleb energiat tarnida piisavas koguses ja sellise hinnaga, mida nad on võimelised maksma. Vastutuse põhimõte tuleks alati säilitada. Igal juhul on oluline, et vähekindlustatud tarbijate määratlus ja nende kaitseks võetavad meetmed oleksid ühtsed kogu ELis, et vältida diskrimineerimist ja konkurentsimoonutusi.
1.4

Komisjon juhib õigusega tähelepanu asjaolule, et turupõhised vahendid on hea võimalus, kuidas lahendada keskkonnakaitse küsimusi kulutasuval viisil, kuid siiski ei sobi need kõigi probleemide lahendamiseks. Seetõttu tuleks poliitilise arutelu käigus ja rohelises raamatus käsitleda näiteks eeskirjade ja keeldude, reguleerivate õigusaktide ja turupõhiste vahendite (nagu maksud, tasud, sihtotstarbelised toetused ja kaubeldavad load) vahelisi seoseid ja nende koosmõju. Kuid paraku pakub komisjoni roheline raamat selles osas liiga vähe suuniseid, mis on EMSK arvates kahetsusväärne.
„4.3.7

Pidades silmas asjaolu, et sahharoosi kasutamine veinide rikastamiseks tähendab viinamarjadest mitte valmistatud aine lisamist ja on kooskõlas oma ülesannetega märgistamise läbipaistvuse ja tarbijakaitse valdkonnas, on komitee seisukohal, et kõnealune veinitootmistava tuleb märgistada kõnealusel meetodil rikastatud veinide etiketil”.