EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 14.12.2011 
SEK(2011) 1563 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, mille ga kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 
programm „Kodanike Euroopa” 
{KOM(2011) 884 lõplik} 
{SEK(2011) 1562 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
1.1. Probleemi määratlus 
On äärmiselt oluline innustada ja soodustada ko danike ulatuslikumat osalust Euroopa Liidu 
tegevuses ja selles, mille eest EL seisab. See tähendab nii seda, et on vaja suurendada 
kodanike osalust päevakajaliste s sündmustes, kui ka seda, et  tuleb tagada  põhjalikum 
arusaamine ELi ajaloost ja sellest, kuidas kõik pä rast kaht kohutavat maailmasõda alguse sai. 
Varasemad kodanikuaktiivsuse programmid on ne nde ülesannetega edukalt toime tulnud ning 
tööd kõnealuste küsimustega tuleks  ELi tasandil kindlasti jätkata. 
Programmi eesmärk on leida lahendus koda nikuorganisatsioonide (üldistes huvides 
tegutsevad organisatsioonid, er inevad valitsusvälised organisatsioonid, sidusrühmade 
organisatsioonid, mitmesugused vahendusrühmad) vähesele suutlikkusele korraldada kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasa ndi sisulisi arutelusid ELiga seotud teemadel ja/või neid 
mõjutada. Kuni selline olukord kestab, ei ju lgustata kodanikke ühendama oma pühendumist 
demokraatlikele põhimõtetele ja  neis osalemist, et viia see Euroopa tasandile. Parem 
arusaamine EList, ajaloolisest taustast ja väärtu stest, millele liit on rajatud, ning teadmised 
sellest, milline on ELi poliitika mõju inimeste igapäevaelule, aitavad kodanikel täies ulatuses 
kasutada Euroopa kodakondsus est tulenevaid eeliseid ni ng mõista ELi ülesandeid. 
Keerukus seisneb siinjuures selles, kui das jõuda vahendajate kaudu suurte 
kodanikerühmadeni, kes reeglina ei  proovi ELi asju mõjutada või ne is osaleda, ja aidata neil 
astuda esimene samm, et osaleda ELiga se otud küsimustes kas riikidevaheliselt või 
üleeuroopalise mõõtmega. Vaja on horisontaalset lähenemist, mille eesmärk ei ole asendada 
konkreetseid dialooge või konsultats iooniprotsesse ELi tasandil, vaid haarata kodanikud kaasa 
kohalikul tasandil toimuvatesse aruteludesse üleeuroopalist huvi  pakkuvates konkreetsetes 
küsimustes. 
Praegune programm „Kodanike Euroopa” 2007–2013 on oluline vahend, millega loodi 
raamistik kodanike suuremaks osalemiseks ELiga se otud asjades. Kuid seda tuleb siiski edasi 
arendada edasiste sekkumistega, et motiveer ida kodanikke osalema ELi ga seotud asjades ja 
kannustada Euroopa kodanikeühendusi olema sellistes küsimustes aktiivsem.  
Uus Kodanike Euroopa programm püüab tu lla toime kolme keeruka ülesandega: 
(1) arendada kodanikuühiskonna suutlikkust osal eda ELi poliitiliste otsuste tegemise 
protsessis; 
(2) arendada tugistruktuure, et selliste arut elude tulemused jõuaksid asjaomase tasandi 
poliitliiste otsuste tegijateni ning 
(3) pakkuda kodanikele võimalusi osaleda ELiga  seotud küsimusi käsi tlevates aruteludes 
ja väitlustes, sealhulgas  ka ajaloo vaatenurgast. 
Programmi eesmärk on intensiivistada kohalikul,  piirkondlikul ja riik likul tasandil ELiga 
seotud teemade üle peetavat sisulist arutel u, mille saaks asetada laiemasse Euroopa 
perspektiivi. Programmiga ta hetakse mitmesuguste organisa tsioonide kaudu jõuda paljude 
kodanikeni, kes reeglina ei proovi ELi asju mõju tada või neis osaleda, et astutaks esimene 
samm osalemise suunas olenemata sellest, millise (ELiga seotud) küsimuse või formaadiga on 
 
ET 3   ET tegu, peaasi, et sellel oleks riikidevahe line või üleeuroopaline mõõde. Horisontaalse 
lähenemisega programmi eesmärk ei ole asendada muid algatusi ega dubleerida 
konsultatsiooniprotsessi ELi tasa ndil, vaid kaasata kodanikud r ohujuure tasandi l toimuvatesse 
aruteludesse üleeuroopalist huvi pakkuvates ko nkreetsetes küsimustes ja kujundada välja 
aktiivsem osalus ELi asjades.  
Tulevase programmi ülesehituse, sihtrühmade, sots iaalse ja geograafilise ulatuse ja nähtavuse, 
mõjuanalüüsi ning väärtustamis- ja teavitus mehhanismide puhul võetakse aluseks praeguse 
programmi „Kodanike Euroopa” (2007–2013) tuge vate ja nõrkade külgede analüüs. 
1.1.1.  Finantsraamistik 
Kavandatud finantsraamistik pandi paika 29.  juunil 2011, kui Euroopa Komisjon esitas 
mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2014–2020. Tulevase Kodanike Euroopa programmi soovituslikuks eelarveks võeti vastu 203 milj onit eurot, mis peaks hinnangulise jaotuse 
kohaselt tähendama 29 miljonit eurot aasta kohta.  
1.2. Subsidiaarsuse põhimõte 
Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 on sätestatud EL i institutsioonide ülesanne anda kodanikele 
ja esindusühendustele võimalus teha teatavak s ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu 
tegevuse kõigis valdkondades. Samas artiklis v iidatakse institutsioonide kohustusele pidada 
kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapä rast dialoogi ning ko misjoni kohustusele 
korraldada asjassepuutuvate isikutega laiapõh jalisi konsultatsioone; ühtlasi võetakse selle 
artikliga kasutusele kodanikualgatuse võimalus. Lisaks kirjeldatakse Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklis 20 liidu kodakonds usest tulenevaid õigusi. Euroopa Liidu parem mõistmine 
on oluline eeltingimus selleks, et kodanikud oleksid võimelised neid õigusi kasutama. 
Nende aluslepingu sätete elluviimiseks on vaja  asjakohaseid vahendeid. Programm „Kodanike 
Euroopa” on üks selline vahend, nagu ka Eu roopa Parlamendi ja  nõukogu määrus 211/2011 
kodanikualgatuse kohta. 
Aluslepingutes nõutakse, et EL annaks kodanike le ja esindusühendustele  võimaluse vahetada 
oma seisukohti liidu tegevuse kõ igis valdkondades ning et ta  peaks esindusühenduste ja 
kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi. Kui mitmesugused 
programmid ja ELi tavad taga vad dialoogi sektoripõhiste s poliitikavaldkondades, siis 
Kodanike Euroopa loob sellise võimaluse horisontaalsel tasandil.  Seeläbi on programm 
kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Selliseid ülesandeid on võimalik täita ainult ELi, mitte 
aga liikmesriikide tasandil. 
Programm on kooskõlas ka proportsionaalsuse põhimõttega. Programm (erinevalt näiteks 
soovitusest) on paindlik vahend, mis on kõigile  osalejatele avatud võr dsetel tingimustel, 
võimaldab suurendada suutlikkust ja reag eerida muutuvale poliitilisele olukorrale. 
1.3. Algatuse eesmärgid 
Tulevase programmi üldeesmärk on: „tugevdada  ajaloolist mälu ja suurendada kodanike 
osalussuutlikkust Euroopa Liidu tasand il.” Programm pakub lahenduse vajadusele 
intensiivistada kohalikul, piirkondlik ul ja riiklikul ta sandil ELiga seotud teemade üle peetavat 
sisulist arutelu, mille saaks asetada laiemasse Euroopa perspektiivi, ning sellega seotud vajadusele arendada tugistruktuure , et selliste arutelude tulemused jõuaksid asjaomase tasandi 
poliitliiste otsuste te gijateni. Selleks aitab programm arendada kodanikuorganisatsioonide 
 
ET 4   ET suutlikkust kaasata oma liikmeid ja laiemat üldsust ELi demokraatlikesse protsessidesse. 
Erieesmärgid hõlmavad järgmist: 
(1) õhutada ajaloolist mälu, ELi integratsiooni  ja ajalugu käsitlevat diskussiooni 
ning mõtte- ja koostööd; 
(2) arendada kodanike arusaamist ELi poliiti liste otsuste tegemise protsessist ja 
selles osalemist ning luua võim alusi solidaarsuseks, ühiskondlikuks 
aktiivsuseks ja vabatahtlikuks tegevuseks ELi tasemel. 
1.3.1.  Tegevuseesmärgid 
Pärast uue programmi kavandatud erieesmärkide täpsemat piiritlemist (vt eespool), tuleks 
kohaldada uusi tegevuseesmärke. Tegevuseesmärgid suurendavad komisjoni suutlikkust panna paika rangemad näitajad ning otsustada nende põhjal objektiivselt ja üksikasjalikult 
mõju ja tehtud edusammude üle. 
(1) Toetada organisatsioone, et edendada aj aloolise mälu, eur oopalike väärtuste ja 
Euroopa ajalooga seotud diskussiooni ja muid tegevusi; 
(2) toetada Euroopa üldistes huvides tegutseva id organisatsioone,  riikidevahelisi 
partnerlusi ja võrgustikke , et edendada kodanike suhtlust ELiga seotud 
küsimustes; 
(3) horisontaalne mõõde: projektitulemust e analüüsimine, levitamine ja 
väärtustamine sise- ja välistegevuse kaudu.  
1.4. Poliitikavariandid 
(4) Pärast 22. juunil 2010 toimunud esimest si dusrühmade kohtumist ja enne mõju 
hindamise aruande koostamist analüüsit i hulka erinevaid lahendusi lõikes 1 
määratletud probleemile. Täiendavaks kaalumiseks valiti välja kolm peamist poliitikavarianti koos allvariantidega: 
(1) jätkata programmi „Kodanike Euroopa” praegusel kujul; 
(2) jätkata programmi „Kodanike Euroopa” muudetud ja uuendatud kujul. Kaaluti 
nelja allvarianti: 
– kombineeritud lähenemine; 
– ainult suuremate toetuste toetamine; 
– suurem geograafiline ulatus; 
– konsulteerimisvahend; 
(3) Programmi „Kodanike Euroopa” detsentr aliseerimine selliselt, et praeguse 
programmi lõppemisele 31. detsembril 2013 ei järgneks uut kogu ELi hõlmavat 
programmi. Kaaluti nelja erinevat de tsentraliseeritud lähenemisviisi: 
– liikmesriigipõhine lähenemine; 
 
ET 5   ET – ainult teabevahetusel põhinev lähenemine; 
– valdkondlik lähenemine; 
– liitmine teiste programmidega.  
1.5. Poliitikavariantide võrdlus 
Neid kolme varianti ja nende allvariante hinn ati võrdlevalt. Tulemused on esitatud allpool. 
1.5.1.  Programmi jätkamine praegusel kujul 
Pidades silmas komisjoni kind lat soovi asetada kodanikud Eu roopa protsesside keskmesse, 
Lissaboni lepinguga kasutusele võetud uusi demokraatlikke põhimõtteid ja praeguse 
programmi liialt piiratud võimaluste aadressil tehtud kriitikat, ei ole see variant ilmselt piisav. Kui programmi jätkatakse ilma, et tehtaks st ruktuurseid muutusi su urema tulemuslikkuse, 
tõhususe ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks, ei aita see variant lahendada praeguseid 
probleeme seoses rahuldamata nõudluse ja teostamata sünergiaga. 
1.5.2.  Võtta kasutusele uuendatud programm 
Variandiga 2 nähakse ette muudetud progr amm. Muudatused viidaks ellu programmi 
tõhusama ülesehituse ja tulemuste parema kasutamise kaudu. Tõhusam ülesehitus koosneks 
kahest tegevussuunast: „Ajalooline mälu ja Euroopa kodakondsus” ja „Demokraatlik kaasatus 
ja kodanikuosalus”, mis võimaldaks paremi ni ära kasutada mitmesuguste osalevate 
organisatsioonide vahel tekkivat sünergiat ning muudaks projek te ja algatusi käsitlevate 
taotluste koostamise taotluseesitajate jaoks  paindlikumaks (loobuta ks praeguse programmi 
neljal meetmel põhinevast lähenemisviisist). Uus kogu programmi läbiv väärtustamise aspekt aitaks reageerida tulemuste optimeerimisega seotud muredele. Kaaluti nelja allvarianti: 
Esimese allvariandi „kombineeritud lähenemi ne” puhul oleksid esmatähtsad väljundid, ning 
selleks kasutataks järgmisi vahendeid 
(1) puhtakujuliselt ühekordsete sõpruslinna projektide vähendamine miinimumini 
ja sõpruslinnade projektide muutmine m itme partneriga projektideks, millel on 
selge temaatiline suunitlus, mõju poliit ikale ja pikaajalisem kestus;  
(2) kodanike uuenduslike projektide ja toet usmeetmete peavoolustamine ning 
nende muutmine programmi üldise, mitme partneri koostöös te ostatava projekti 
osaks; 
(3) tasakaalupunkti leidmine mõtte kodadele ja ELi kodanikuühiskonna 
organisatsioonidele an tavate tegevustoetuste arvu ja antavate toetuste ulatuse 
vahel; 
(4) täpsema suuna andmine kodanikuühiskonna  organisatsioonide projektidele 
seeläbi, et välja valitakse ulatuslikumad  ja pikema kestusega projektid, millega 
tahetakse anda konkreetne panus otsustus protsessi ja tagada selle protsessi 
toetamine selgete mõtetega; 
(5) ajaloolise mäluga seotud projektide ja oks (ja selles valdkonnas teostatavate 
ettevõtmiste ulatuse suurendamine) kätte saadavate vahendite suurendamine ja 
 
ET 6   ET võimaluste loomine ELi väärtusi ja ELi integratsiooni ajalugu käsitlevate 
projektide jaoks; 
(6) nähtavuse/väärtustamisega seotud meetmete väljatöötamine programmi 
horisontaalse aspektina. 
Teine allvariant „ainult s uuremate toetuste toetamine” (300 000–500 000 eurot projekti kohta) 
tooks kaasa mastaabisäästu ja võimaldaks tööprogramme paremini  struktureerida, kuid sellel 
on ka märkimisväärsed varjuküljed: organisats ioone, kes suudaksid se lliseid suurprojekte 
tehniliselt ja töökorralduslikul t juhtida, on väga vähe.  
Kolmas allvariant „suurem geograafiline ulatus” lülitaks arutellu ka üldiste väärtuste ja 
inimõiguste teemad ning kaasaks ühtlasi naaberri igid. Sellel allvariandil on kaks negatiivset 
aspekti: ühest küljest eeldaks see oluliselt su uremat eelarvet ning teisalt võiks nimetatud 
teemadering osutuda niivõrd laialivalguvaks, et  erieesmärke ei olekski võimalik määratleda. 
Neljanda allvariandi „konsulteerimisvahend” puhul kasutataks programmi ELi peamiste 
poliitikasuundade ja/või probleemide katsepol ügonina. Näiteks võiks selle raames luua ja 
rahastada kodanike arutlusringe, mis komment eeriksid esilekerkinud teem asid. Tänu sellisele 
lähenemisele omandaksid ELi institutsioonid parema arusaamise kõigist kaalumist vajavatest aspektidest, aga ka sellest, kuidas oma ka vatsusi kodanikele paremini tutvustada. Samuti 
oleks sellise variandi puhul olemas konkreetne seos programmi ja poliitikakujundamise vahel. 
Negatiivne külg: see eeldaks oluliselt suuremat eelarvet või siis vahendite äravõtmist muudelt 
osaluskanalitelt. 
1.5.3.  Variant 3: programmi detsentraliseerimine 
Võrreldes variantidega 1 ja 2 on variandi 3 („pr ogrammi detsentraliseerimine”) mõju lõikes 1 
osutatud vajadustele kõige väiksem. Analüüsiti mitut allvõimalust, kuid need kõik otsustati 
kõrvale jätta. 
Allvariant 1: „liikmesriigipõhise lähenemis e” puhul jääks ELi ühistel  väärtustel põhineva 
poliitilise osaluse ja kodanike kaasamise arendamine liikmesriikide ülesandeks. ELi halduse jaoks tähendaks see täielikku detsentraliseerim ist ja lihtsustamist. Ühtlasi tähendaks see 
võimalust, et ELi käsitlev di skussioon kohandatakse täielikult selliseks, et ta vastaks 
siseriiklikele huvidele ja väljavaadetele. Samas kaasneks sellise lähene misega tõsine oht, et 
teemadering piirdukski vaid selliste küsimus tega, mis pakuvad riikid ele huvi riig isisesel 
tasandil. Sellisel juhul ei saaks ELi instit utsioonid oma poliitikakujundamiseks vajalikku 
teavet üleeuroopalistelt katusorganisatsi oonidelt ja ELi tasemel koondunud mõttekodadelt. 
Samuti kaoks võimalus õhutada üleeuroopalisi arutelusid. 
Allvariant 2: „ainult teabevahetusel põhinev lähenemine” tähendaks üldeesmärgi piiramist 
vaid teabevahetusega, st et ja gatakse teavet ELi ülesannete ja poliitika kohta ning osalusega 
seotud aspektid jääksid kohaliku tasandi kanda . Sellise lähenemisviisi mõju ELi eelarvele 
oleks piiratud. Samas kaasneks sellega oht, et  poliitilised teemad „n atsionaliseeruvad”, ning 
ühtlasi ei paku see lahendust va jadusele luua aktiivsema osal usega lähenemisviis, mille puhul 
info liiguks alt üles, et seeläbi pare mini reageerida kodanike vajadustele. 
Allvariant 3: „valdkondlik lähenemine” tähendaks , et teavituse ja konsulteerimisega seotud 
eesmärkide poole püüeldaks endiselt ainult valdkonlike dialoogide  kaudu: konkreetsed 
peadirektoraadid konsulteeriksid oma vastav ate sidusrühmadega. Arutelu keskenduks iga 
 
ET 7   ET poliitikalõigu valdkondlikele küsimustele. Ilma horisontaalse vahendita piiraks see variant 
kogu ELi hõlmavate katusorganisatsioonide ja ELi  tasandi mõttekodade poliitilist panust. Ka 
kodanikuosaluse suutlikkuse suurendamise võimalused oleksid piiratud ning puuduks 
võimalus toetada kogu ELi hõlmavat arutelu Eur oopa ajaloo märgilise tähtsusega sündmuste 
üle. 
Tuleks märkida, et programm „Kodanike Euroopa” on horisontaalne vahend, mille eesmärk ei 
ole mitte seniste dialoogi- ja konsulteerimisviiside asendamine, vaid nende täiendamine. 
Allvariant 4: liitmine teiste programmidega . Uuriti võimalust liita kõnealune programm 
õigusküsimuste peadirektoraad i tulevase õigusküsimuste ja  kodakondsuse programmiga, kuid 
pärast seda, kui mõlemad peadirektoraadid  olid sellist võimalust põhjalikult kaalunud, 
otsustati see kõrvale jä tta, kuna erinevate eesmärkide ja siht rühmade tõttu ei kaasneks sellega 
sünergiat. 
Kuigi programmi detsentraliseerimise võimalust  ei ole automaatselt kõrvale jäetud, tuleb 
rõhutada, et sellel oleks oma hind ning see oleks vastuolus komisjoni otsusega mitmeaastase 
finantsraamistiku kohta aastatel 2014–2020. Eri se ktorites on sellisele võimalusele jõuline 
vastuseis ning samuti tekitaks see tühi miku kodanikuosaluse ja kaasava kodakondsuse 
edendamisse Euroopa tasandil. See tähendaks , et kaob oluline kodanikuosaluse toetamise 
vahend ning sellistele vajadustele reageerimiseks ei ole olemas samalaadseid horisontaalseid 
vahendeid. Mitme muu vahendiga püütakse luua  võimalusi Euroopa institutsioonide ja 
kodanike vaheliseks dialoogiks, kuid seda  vastava sektori poliitika piires. 
Kokkuvõttes tuleks eelistada variandi 2 „u uendatud programm” esimest allvarianti 
„kombineeritud lähenemine”.  
1.6. Mõju hindamine 
1.6.1.  Programmi mõju kuludele 
Euroopa Komisjon tutvustas 29. juunil 2011 mitm eaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 
2014–20201. Tulevase Kodanike Euroopa programm i soovituslikuks eelarveks võeti vastu 
203 miljonit eurot, mis peaks hinnanguliselt tä hendama 29 miljonit eurot aasta kohta. Seda on 
mõnevõrra vähem kui praeguse programmi puhul (215 miljonit eurot). Nende summade puhul ei ole võetud arvesse tule vasi korrigeerimisindekseid. 
1.6.2.  Kuludega seotud väljundid 
Programmi väljundid hõlmavad projektitoetus i (ligikaudu 600 aastas ehk hinnanguliselt 15 
miljonit eurot aastas), tegevustoetusi (ligikaudu 90 aastas ehk hinnanguliselt 10 miljonit eurot aastas) ja teenuselepinguid (l igikaudu 5 aastas ehk hinnangulis elt 1 miljon eurot aastas). 
Peamine põhjus, miks soovitatakse väljundid  ühtlaselt programmiperioodi peale (2014–2020) 
ära jagada, seisneb selles, et Kodanike Eu roopa programm on „küps” ning see tähendab, et 
                                                
 
1 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia  aluseks olev eelarve”, I osa, KOM(2011) 500 I; 
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta st rateegia aluseks olev eelarve”, II osa - 
poliitikavaldkonnad, KOM(2011) 500 II. 
 
ET 8   ET arvestama ei pea teadaolevate või oodatavate  järskude muutustega olukorras. Kodanike 
aktiivsema kaasamise ja rakendamise vajadus on stabiilne. 
Hinnanguline summa 29 miljonit eurot aastas ka tab ka programmi haldava täitevasutuse 
halduskulud (ligikaudu 3 miljonit eurot aastas). 
1.6.3.  Mõju personalile 
Praeguse Kodanike Euroopa programmiga saad ud kogemuste põhjal võib eeldada, et uue 
vahendi jaoks on vaja 
– üheksat ametnikku või ajutist töötajat; 
– üht riigi lähetatud eksperti. 
Kokku määrataks tegevust haldama kümme inimest. 
1.6.4.  Halduskoormuse lihtsustamine ja vähendamine 
Lihtsustamine oli oluline juba  praeguse programmi puhul ning uue programmiga arenetakse 
selles suunas veelgi edasi. Täitevasutu se kasutamine kogu programmitsükli jooksul 
võimaldab nii haldus- kui ka inimressursside märkimisväärset kokkuhoidu. Ka ühekordsete maksete, kindlasummalise rahastamise ja ühikukulu määrade kohaldamise kasutamine, e-
rakendused ja tõhus kohapealne  kontrollimine seeläbi, et kontrollkäigud samas piirkonnas 
asuvatesse organisatsioonidesse ühitatakse, aitab veelgi vähe ndada halduskoormust ja toob 
kaasa tegeliku eelarvelise kokkuhoiu. Konsultats ioonifirma ECORYS tehtud vahehindamise 
kohaselt (lk 39) võib toetusesaaja te ja sidusrühmadega tehtud intervjuude põhjal öelda, et on 
olemas mõningased tõendid selle kohta, et täitevasutus haldab  programmi tõhusalt ning teeb 
olulisi protseduurilisi parandusi se oses rahastamise, abikõlblikkuse kriteeriumite, protsesside 
harmoneerimise ja taotluste e-vormide väljatööt amisega. Aruandes rõhut atakse ka sünergiat 
teiste täitevasutuse hallatavate programmidega.  
1.7. Järelevalve ja hindamine 
Programmi üldise eesmärgi „tugevdada aj aloolist mälu ja s uurendada kodanike 
osalussuutlikkust Euroopa Liidu tasandil” saavutamist mõõdetakse lähtuvalt selliste 
kodanikuorganisatsioonide toetatav ate algatuste arvust ja kvalit eedist, mille eesmärk on: 1) 
mõjutada ELi poliitikakujundamise protsessi,  2) suurendada ühiskondlikku ühtekuuluvust ja 
3) parandada arusaamist ELi rollist. Pikaaj aline eesmärk on suurendada kodanikuühiskonna 
suutlikkust mõjutada Euroopa projekti kui sell ise arengut. Verstapostidena saaks kasutada 
intellektuaalset panust Euroopa aastasse või ettevõtmisi, mis seovad Euroopa aasta kohalike ja 
piirkondlike oludega, ning Euroopa Parlame ndi 2014.–2019. aasta koosseisu valimiste eel ka 
panust poliitilistesse platvormidesse. Kuna pr ogrammi üldine eesmärk on uus, tuleb paika 
panna võrdlusalus.  
On kaks erieesmärki: 1) õhutada ajaloolist mä lu, ELi integratsiooni ja ajalugu käsitlevat 
diskussiooni ning mõtte- ja koostö öd ja 2) arendada kodanike arusaamist ELi poliitiliste 
otsuste tegemise protsessist ja selles os alemist ning luua võimalusi solidaarsuseks, 
ühiskondlikuks aktiivsuseks ja vabatahtlikuks  tegevuseks ELi tasemel. Esimese eesmärgi 
täitmist mõõdetakse projektide arvu, tulemu ste kvaliteedi ja esmakordsete toetusesaajate 
osakaalu põhjal. Teise eesmärgi täitmist m õõdetakse otseste osal ejate, osalevate 
organisatsioonide ning r iikidevaheliste ja mitm e koostööpartneriga partne rluste ja võrgustike 
 
ET 9   ET arvu, tegevuse geograafilise ulatuse ja esmako rdsete toetusesaajate osakaalu põhjal. Uue 
programmi puhul tuleb mitme nimetatud tulemu snäitaja jaoks kehtes tada võrdlusalused. 
Esimene aruanne koostatakse kolm aastat pärast  programmi algust (hiljemalt 31. detsembriks 
2016). Selle aruande eesmärk on anda esia lgne hinnang on programmi keskpaigaks 
saavutatud tulemustele, et hi nnangu põhjal saaks teha vaja likke muudatusi ja kohandusi 
programmi teise poole jaoks (hiljemalt 31. detsembriks 2017). 
Kõnealuse tegevuse mõju järelhinnang koostata kse 7aastase programmi lõpus (1. juuliks 
2023). Selle aruande eesmärk on anda hinna ng toetusmehhanismide võrdlustulemustele 
lähtudes programmi eesmärkidest.  
Hindamismeetmed teostatakse välis- ja sise uurimiste ja -uuringute, komandeeringute ja 
kohtumiste käigus. Nende meetmete kulud on  ELi programmi standardkulud ning need 
kaetakse tulevase prog rammi halduseelarvest.