ET Euroopa Liidu Teataja C 123/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 123/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„FONTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-0008-17.02.2005

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — Märgistus —  Riiklikud nõuded — Muu (loomasööt)

2. Muutmistaotlus:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus (muudatused):

3.1. Toote kirjeldus:

Lõpptoote omaduste kohta on antud täpsem kirjeldus.

— Mehhaanilise tükeldamise hõlbustamiseks on suurendatud kerade diameetrit 5 cm võrra. Juustukera diameetrist sõltub lõpptoote eripära ja äratuntavus turul.

— Välja on jäetud täpsustus „alla kahe millimeetri” kooriku paksuse kohta, kuna kooriku paksust on raske täpselt mõõta.

— Lisatud on sõna „toorpiim”, kuid see on puhtalt sõnastusküsimus ja sellega ei kaasne mingit sisulist muudatust. See ei mõjuta toote omadusi mingil viisil. Juustu „Fontina” on alati toorpiimast tehtud: valmistamismenetluses ei ole pastöriseerimist ega mingit muud termilist töötlust ette nähtud. Seetõttu on tootes moonutamata kujul alles piima algne iseloom, mis annab „Fontinale” erilised organoleptilised omadused.

3.2. Päritolutõend:

Spetsifikaadis on 1993. aasta versioonis esinenud väljenditele, mis kinnitavad juustu „Fontina” pärinemist Valle d'Aosta maakonnast, lisatud päritolu tõendamiseks järgmised elemendid:

a) Igale juustukerale kinnitatakse kaseiiniplaat, millel on tähtedest ja numbritest tunnuskood, ja mäekontuur, et selle abil „Fontina” juustu eksimatult identifitseerida.

b) Samuti lüüakse juustukerale tempel tootjaühenduse tunnusega „CTF” (Consorzio Tutela Fontina) ja tootja (numbriline) tunnuskood. Templijäljend paigutatakse juustukera lamedale põhjale. Kõnealuse templi annab tootjaühendus kõigile „Fontina” (KPT) spetsifikaati järgivatele tootjatele.

3.3. Tootmismeetod:

Tootmismeetodit kirjeldatakse põhjalikumalt.

— Spetsifikaadis on ette nähtud kohalikku päritolu pärmikultuuri kasutamine. Kohalikku päritolu pärmikultuuride lisamine on tänaseks muutunud väga levinuks, eelkõige seetõttu, et piimas leiduva mikrofloora, sealhulgas piimhappebakterite hulk väheneb järk-järgult, mis on ka üle-euroopalisel tasandil probleemiks tunnistatud. Bakterite koguhulga vähenemine on tingitud tehnoloogia moderniseerimisest ning hügieeni- ja sanitaartingimuste (tallid, juustutehas) paranemisest, mis ühelt poolt on aidanud parandada piima töötlemise hügieenistandardeid, kuid teisalt on vähendanud juustu valmistamiseks vajaliku mikrofloora hulka. Juustu valmistamisel valitakse hoolega kohalikku päritolu piimhappebakterite kultuure, mida Valle d'Aosta piim ja „Fontina” loomulikult sisaldavad. Pärmide korjamise, valimise ja kasutamisega tehti algust 1970. aastatel, edaspidi on spetsifikaati uuendatud 1992. aastal ja 2003. aastal, peamiselt seoses valiku moderniseerimise ja lüofiliseerimisega. Kohalikku päritolu piimhappebakterite kasutamine ei too piima kalgendumisse põhimõttelisi muutusi, kuid see võib soodustada juustu valmimist, kahjustamata toote iseloomulikke omadusi.

— Ilmnes, et 1993. aasta spetsifikaadis ei ole korrektselt kirjeldatud soolvees leotamist. Selguse huvides täpsustatakse seda menetlust veidi. Soolvees leotamine peab toimuma 24 tunni jooksul pärast vormist välja võtmist ja kestma kõige kauem 12 tundi. Menetlus, mis toimub töötluse lõpus, võimaldab stabiliseerida juustu mikrofloorat. See ei halvenda lõpptoote omadusi mingil viisil, kuna juustukerasid leotatakse soolvees väga lühikest aega ning järgneva laagerdamise käigus toimub tavapärane kuivsoolamine. 1993. aasta versiooni artikli 4 punktis e kinnitatakse, et kuivsoolamine algab „mõni päev pärast töötlust”, mis viitab sellele, et soolvees leotamist käsitati töötluse osana.

— Nimetuse registreerimiseks kasutatud dokumendi punkti f on muudetud. Lõigus, mis algab lausega „Muudest elementidest, mis seovad toote „Fontina” geograafilise piirkonnnaga”, sooviti anda lisateavet selle kohta, mil viisil sulanduvad piirkonna kuvandis kokku siinne elanikkond, toodetav juust ja territooriumi eripärad, mistõttu viidati minevikus kasutatud tootmismeetodile, mida siiski mõnel pool tänaseni kasutatakse. Sellisest kirjeldusest võis aru saada, et „Fontina” juustu laagerdatakse eranditult graniitkaljusse õõnestatud koobastes, mis ei vasta tõele. Tegelikult oli juba enne nimetuse registreerimist laialt levinud tava laagerdada juustu spetsiaalsetes laagerdamishoonetes, kus valitsevad samasugused temperatuuri- ja niiskustingimused nagu algupärastes koobastes, ning see ei ole ühelgi juhul tähendanud tavapärastest tootmismeetoditest irdumist või lõpptoote omaduste muutumist.

— Laagerdamishooned, mille puhul tuleb täiuslike laagerdumistingimuste hoidmiseks kasutada sobivaid seadmeid, on niisiis piirkonnas laialt levinud; nende levik on toimunud koos tehnika uuendamisega ning see ei mõjuta mingil viisil piirkonna, keskkonna ja toote vahel ajalooliselt kujunenud sidet, sh piima omadusi ja juustuvalmistamismenetlust. Kasutatav piim on toodetud ikka eranditult Valle d'Aostas, see pärineb Valdostana tõugu lehmadelt ning selles on väljenduse leidnud geograafilise piirkonna karja- ja heinamaadele omased essentsid ja aroomid ning juustu valmistamine sellest piimast toimub ajalooliselt kinnistunud tootmismeetodi kõigi reeglite kohaselt.

— Spetsifikaadis on ette nähtud, et turustatava toote omaduste säilimiseks peab viilutamine ja pakendamine toimuma tootmispiirkonnas. Juustu „Fontina” koorik on suure veesisaldusega ja ka sisu iseloomustab piisav veesisaldus, mistõttu on oluline, et ladustamine ja pakendamine toimuksid kiiresti, kuni sobivad keskkonnatingimused (temperatuur ja niiskus) püsivad, ja töötajad saaksid pühendada juustukerade käitamisele erilist hoolt. Töötlemisetappide kiirus võimaldab vähendada miinimumini ohtu, et juustu koorikule ja sisule tekkib hallitus. Hallitusseente teke ei muuda üksnes kooriku värvust, vaid võib peene kooriku lõhkuda ja rikkuda ka juustu sisu, tuues kaasa värvuse muutuse ning tugeva ja ebameeldiva lõhna, milliseid omadusi lõpptarbija ei hinda.

3.4. Märgistus

— Spetsifikaati lisati säte, mille kohaselt kasutatakse pakendatud toote märgistuses mägise päritolupiirkonna eripära esiletõstmiseks väljendit „Prodotto di montagna” ja „Produit de montagne” (toodetud mägedes).

3.5. Muu

Loomasööt

Spetsifikaati on lisatud uus artikkel, millega reguleeritakse kasutatavat loomasööta, mis peab koosnema valdavalt Valle d'Aosta piirkonna heinast ja värskest rohust. Uue artikli lisamisega sooviti muuta spetsifikaati üksikasjalikumaks, sest eelmise versiooni tekst oli liiga üldine.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FONTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-0008-17.02.2005

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus

Nimi: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali Aadress: Via XX Settembre 20 00187 Roma RM ITALIA Tel +39 0646655104 Faks +39 0646655306 E-post: saco7@politicheagricole.gov.it

2. Taotlejate rühm

Nimi: Consorzio Produttori e Tutela della DOP Fontina Aadress: Reg. Borgnalle 10/l 11100 Aosta AO ITALIA Tel +39 016544091 Faks +39 0165262159 E-post: info@consorzioproduttorifontina Koosseis: Taotlejate rühma kuuluvad kõik „Fontina” tootjad ja/või laagerdajad.

3. Toote liik

Klass 1.3. Juust

4. Spetsifikaat

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus

„Fontina”

4.2. Kirjeldus

Tarbimisvõrku jõudes peavad juustul „Fontina” olema järgmised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused.

1. Füüsikalised omadused Kuju: a) silindriline, iseloomulikult lapik; b) tasased põhjad; c) alguses on külg nõgus ning ka laagerdumise käigus ei kao see omadus tervikuna. Mõõdud: a) diameeter vahemikus 35 kuni 45 cm; b) kera kõrgus vahemikus 7 kuni 10 cm; c) kaal varieerub vahemikus 7,5 kuni 12 kg. Koorik: a) tihke, värvus varieerub vastavalt laagerdumise tingimustele ja kestusele helepruunist tumepruunini; b) pehme, laagerdumise käigus aeglaselt kõvenev; c) õhuke. Sisu: a) elastne ja pehme, vastavalt tootmisperioodile; b) iseloomulikud hajusalt paiknevad augukesed; c) värvus varieerub elevandiluust vähem või rohkem tugeva õlgkollaseni.

2. Keemilised omadused: rasvasisaldus peab olema vähemalt 45 % kuivainest.

3. Mikrobioloogilised omadused: suur elusate piimhappebakterite sisaldus.

4. Organoleptilised omadused: juust sulab suus, maitse on mahe ja hõrk ning muutub laagerdumise käigus tugevamaks.

4.3. Geograafiline piirkond:

Juustu „Fontina” valmistamine, laagerdamine ja tükeldamine toimub Valle d'Aosta maakonnas.

4.4. Päritolutõend:

Päritolu tõendatakse järgmiselt:

a) igale juustukerale kinnitatakse kaseiinplaat, millel on tähtedest ja numbritest tunnuskood, ja mäekontuur, et selle abil „Fontina” juustu eksimatult identifitseerida.

b) samuti lüüakse juustukerale tempel lühendiga „CTF” (Consorzio Tutela Fontina) ja tootja (numbriline) tunnuskood. Templijäljend paigutatakse juustukera lamedale põhjale.

Kõnealuse templi annab tootjaühendus kõigile „Fontina” (KPN) spetsifikaati järgivatele tootjatele.

4.5. Tootmismeetod:

Juustu „Fontina” valmistamiseks kasutatav piim peab olema toodetud Valle d'Aostas ja sellel peavad olema järgmised omadused: kasutatakse toorest täispiima, mis on saadud ühest lüpsikorrast; lehmad kuuluvad Valdostana tõugu (Pezzata Rossa, Pezzata Nera, Castana).

Piimalehmade sööt peab koosnema Valle d'Aosta heinast ja värskest rohust. Heina ja värske rohu kõrval on võimalik anda jõusööta. Jõusöödasegu peab olema valmistatud valdavalt teraviljast ja valkudest. Keelatud on kasutada silo, kääritatud sööta ja muud sööta (ekstraktsioonijahu ja loomset päritolu valgujahu, loomset ja taimset päritolu jahu ja õli, seemneid, aedviljade juuri, puuvilju, tööstuslikke pooltooteid, lämmastikuühendeid, antibiootikume, hormoone ja/või stimulaatoreid, käärimistooteid, räni, keemiliselt töödeldud õlgi, kuivanud või värsket leiba), mis ei ole kooskõlas „Fontina” valmistamistehnoloogiaga.

Enne piima kalgendamist ei tohi seda kuumutada üle 36 °C. Piimale võib lisada kohalikku päritolu pärmikultuure (juuretist), mille kasvatamise eest vastutab tootjaühendus (Consorzio Produttori e Tutela dalla DOP Fontina), kes annab neid vabalt kõigile juustu „Fontina” (KPN) tootjatele.

Piima kalgendamine toimub vask- või teraskatlas vasikalaabi lisamise teel. Kalgendamine peab toimuma temperatuuril 34 °C kuni 36 °C ja kestma vähemalt 40 minutit. Seejärel lõigatakse kalgend katki ja järgneb segamine temperatuuril 46 °C kuni 48 °C. Pärast vähemalt 10 minutit kestnud ooteaega toimub vadaku eraldamine ja juustumassi mähkimine kangasse (infagottamento), paigutades selle tüüpilistesse nõgusa põhjaga vormidesse, mis pannakse üksteise otsa ja asetatakse vajutise alla. Esimese pööramise järel kinnitatakse tootele päritolu kontrollimise võimaldamiseks ja jälgitavuse tagamiseks kaseiinplaat juustukera tunnuskoodi ning toote logoga. Enne pressimise viimast etappi tuleb kinnitada ka tunnusplaat tootjanumbriga, mille on määranud kindlaks tootjaühendus. Kuni edasise töötluseni on juustukerad vajutise all. Vahepeal tuleb juustukerasid pöörata, et soodustada vadakujääkide eraldumist. Pärast pressimist võib juustukerasid 24 tunni jooksul, kuid mitte üle 12 tunni leotada soolavannis soola ja vee lahuses.

Laagerdumise ajal pööratakse juust riiulis ringi, et puistata soola ka sellele põhjale, millele juustukera toetub. Pärast soola sulamist silutakse põhja ja külge spaatliga ja kantakse neile õhuke kiht soolvett; seejärel asetatakse juustukera tagasi riiulisse endisesse asendisse.

Laagerdumisruumis peab õhuniiskus olema vähemalt 90 % ja temperatuur vahemikus 5 °C kuni 12 °C.

Tarbimisvõrku jõudnud juustu iseloomulike omaduste säilimiseks on oluline ka see, et tükeldamine ja pakendamine toimuks punktis 4.3 osutatud geograafilises piirkonnas. Juustu „Fontina” koorik on suure veesisaldusega ja ka sisu iseloomustab piisav veesisaldus, mistõttu on oluline, et ladustamine ja pakendamine toimuksid kiiresti, kuni sobivad keskkonnatingimused (temperatuur ja niiskus) püsivad, ja töötajad saaksid pühendada juustukerade käitamisele erilist hoolt. Töötlemisetappide kiirus võimaldab vähendada miinimumini ohtu, et juustu koorikule ja sisule tekkib hallitus. Hallitusseente teke ei muuda üksnes kooriku värvust, vaid võib peene kooriku lõhkuda ja rikkuda ka juustu sisu, tuues kaasa värvuse muutuse ning tugeva ja ebameeldiva lõhna, milliseid omadusi lõpptarbija ei hinda.

4.6. Seos piirkonnaga:

„Fontina” (KPN) päritolu- ja tootmispiirkond asub Alpides, Valle d'Aosta mägises ning iseloomuliku kliima, floora ja faunaga alal. Piima saamiseks kasvatatakse siin kohalikke Valdostana tõugu lehmi. Selle veisetõu kolm peamist omadust on järgmised: neil on lihaseline ja sitke keha, mis võimaldab parima rohusööda otsinguil mägikarjamaadel ringi liikuda; nad on täiuslikult kohanenud kohaliku heinaga; nad annavad tüüpilise juustu valmistamiseks sobivat piima. Valdostana veisetõug kujutab seega olulist vahelüli mägedes rikkalikult leiduva rohusööda ja algupärase piimatoote vahel. Seda vastastikust sõltuvust iseloomustab ka asjaolu, et suveperioodil karjatatakse lehmi kõrgel mägedes ja sügisperioodil madalamatel aladel. Valdostana veisetõug ja juust „Fontina” on seega mõlemad ümbritseva keskkonna viljad: samas ei ole suhe keskkonna, veisetõu ja juustu vahel sugugi hierarhiline, vaid moodustab ühtse tiheda terviku. Nii Valdostana veisetõugu kui „Fontina” juustu võib pidada kogu piirkonna olulisteks esindajateks. Samas saab Valdostana tõugu lehmade piim, millest juustu „Fontina” valmistatakse, oma biokeemilised omadused omakorda karja- ja heinamaadel kasvavatelt iseloomulikelt liikidelt (mis on kohastunud kuiva alpilise suvekliimaga).

Peale kohaliku veisetõu maaläheduse ning kohaliku heina kasutamise tugevdavad toote seost päritolupiirkonnaga veel järgmised asjaolud:

— iseloomulik juustuvalmistamise tehnoloogia kuulub kohalike traditsioonide juurde;

— kasutatakse ühest lüpsikorrast (päevas lüpstakse lehmi kaks korda) saadud toorest täispiima, mille töötlemine algab võimalikult kiiresti;

— piimas leidub looduslikke mikroorganisme ja sellel on iseloomulik lõhn (mistõttu ei töödelda piima enne juustu valmistamist termiliselt);

— laagerdamine toimub temperatuurivahemikus 5 °C kuni 12 °C ja õhuniiskus peab olema kuni protsessi lõpuni vähemalt 90 %.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: CSQA Certificazioni Srl Aadress: Via s. Gaetano 74 36016 Thiene VI ITALIA Tel +39 0445366094 Faks +39 0445382672 E-post: csqa@csqa.it

4.8. Märgistus:

Juustu „Fontina” logo kujutab ringi, mille sees on stiliseeritud mäekujutis ja selle all nimi „Fontina”; alaosas on ovaalse piirjoone sees lühend „D.O.P.”, ringi piirjoone sisekülge ääristab kiri „Zona di produzione — Regione Autonoma Valle d’Aosta”.

Tükeldatud toote märgistuses peavad olema järgmised detailid:

— juustu „Fontina” logo, mida on eespool kirjeldatud;

— ühenduse logo;

— väljend „Prodotto di montagna” ja „Produit de montagne” (toodetud mägedes).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.