EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.2.2021 COM(2021) 67 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta) rakendamise kohta



Sisukord 1.SISSEJUHATUS 1.1.Määrus ettevõtluse struktuurstatistika kohta 1.2.Peamiste andmekogumite sisu 1.3.Ettevõtluse struktuurstatistika kättesaadavus ja avaldamine 2.MÄÄRUSE (EÜ) nr 251/2009 TÕHUSUS JA ANDMEKOGUMITE ASJAKOHASUS 2.1.Andmete kättesaadavus ja täielikkus 2.2.Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine 3.SIDUSUS JA VÕRRELDAVUS 3.1.Sidusus 3.2.Võrreldavus 4.ANDMETE ESITAMISE TÄHTAJAD 5.KÄTTESAADAVUS JA SELGUS 6.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE 7.ETTEVÕTETE KOORMUS 8.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKAS TEHTUD JA KAVANDATUD MUUDATUSED 8.1.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA KOOSTAMISE LÕIMIMINE ETTEVÕTLUSSTATISTIKA MUUDE VALDKONDADEGA 8.2.ETTEVÕTTE KUI STATISTILISE ÜKSUSE MÕISTE RAKENDAMINE ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKAS

1.SISSEJUHATUS 1.1.Määrus ettevõtluse struktuurstatistika kohta Määruse (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta) (edaspidi „ettevõtluse struktuurstatistika määrus“) artikli 13 lõikes 1 on sätestatud: „Hiljemalt 29. aprillil 2011 ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eriti selle kvaliteeti ja sellest tulenevat ettevõtete koormust“. Käesolev aruanne on 2017. aasta aprilli aruande jätk. Aruandes antakse ülevaade edusammudest ettevõtluse struktuurstatistika määruse rakendamisel selleks, et teha ettevõtluse struktuurstatistikat järgmiste valdkondade kohta: ·teenused, ·tööstus, ·kaubandus, ·ehitus, ·äriteenused ja ·ettevõtluse demograafia. Aruandes antakse teavet komisjoni võetud meetmete kohta, millega tagatakse Euroopa ettevõtluse kvaliteetse struktuurstatistika kättesaadavus, ning ettevõtluse struktuurstatistika määruse rakendamise kohta liikmesriikides. Samuti antakse aruandes teavet Eurostati algatatud meetmete kohta, mille eesmärk on muuta ettevõtluse struktuurstatistika asjakohasemaks ja vähendada ettevõtete koormust. Aruandes käsitletakse ettevõtluse struktuurstatistika andmeid, mille liikmesriigid on edastanud vaatlusaasta 2016 kohta, ning seetõttu hõlmab aruanne ka Ühendkuningriiki. 1.2.Peamiste andmekogumite sisu Ettevõtluse struktuurstatistika annab igakülgse ülevaate Euroopa ettevõtluse struktuurist, arengust ja erijoontest tervikuna ja sektorite kaupa ning lisab olulise panuse mitmesse muusse valdkonda, nagu rahvamajanduse arvepidamine, kiirstatistika ja äriregistrid. Üldiselt hõlmavad andmed kõiki sektoreid, välja arvatud põllumajandus ja isikuteenused. Andmeid kogutakse järgmiste muutujate kohta: ·väljundiga seotud muutujad (nt käive ja lisandväärtus), ·sisendiga seotud muutujad, mis on seotud tööjõusisendi (nt tööhõive, töötunnid), kaupade ja teenuste sisendi (nt ostude kogusumma) ja kapitalisisendiga (nt investeeringud materiaalsesse varasse), ja ·ettevõtlusdemograafia muutujad (nt tegutsevate ettevõtete üldkogum, loodud uute ettevõtete arv ja tegevuse lõpetanud ettevõtete arv). Peale selle tuletatakse eespool nimetatutest mitu muud olulist näitajat teatavate rahaliste muutujate suhtarvudena või väärtustena elaniku kohta. Kõik liikmesriigid saadavad mitu andmekogumit, mida on nõutud komisjoni määruses (EÜ) nr 251/2009. Peamised andmekogumid on järgmised:

·ettevõtlusstatistika aastaandmed (kõik näitajad edastatakse riikide kaupa NACE Revision 2 neljanumbrilisel tasemel (klassid)), ·ettevõtlusstatistika aastaandmed suurusklassi lõikes (kõik näitajad esitatakse riikide kaupa NACE Revision 2 kolmenumbrilisel tasemel (grupid); suurusklassi määrab töötajate arv), ·piirkondlik aastastatistika (neli näitajat NUTS 2 piirkondade kaupa NACE Revision 2 kahenumbrilisel tasemel (osad)) ja ·demograafiline aastastatistika jaotatuna õigusliku vormi või töötajate arvu suurusklassi järgi (näitajad esitatakse riikide kaupa NACE Revision 2 neljanumbrilisel tasemel (klassid)). Enamiku andmetest koguvad liikmesriikide statistikaametid statistikauuringute või äriregistrite abil või mitmesugustest haldusallikatest. Liikmesriigid kasutavad vastavalt andmeallikale eri statistilisi meetodeid, näiteks laiendamine, mudelipõhine hindamine või imputeerimise eri vormid, et tagada koostatava ettevõtluse struktuurstatistika kvaliteet. Liikmesriikidelt saadud andmed läbivad enne Eurostati veebisaidil avaldamist kvaliteedikontrolli. 1.3.Ettevõtluse struktuurstatistika kättesaadavus ja avaldamine Kõik liikmesriikide esitatud andmed 2016. vaatlusaasta kohta koos ELi koondandmetega on olnud Eurostati veebisaidil kättesaadavad alates 2018. aasta detsembrist. Ettevõtluse struktuurstatistika andmed vaatlusaasta 2017 kohta on olnud kättesaadavad alates 2019. aasta detsembrist. Andmed on leitavad andmebaasist alajaotuses „Structural business statistics (sbs)“. Ettevõtluse struktuurstatistikat käsitlev veebisaidi alajaotus on leitav Eurostati kodulehelt pealkirja „Industry, trade and services“ („Tööstus, kaubandus ja teenused“) alt või otsingufunktsiooni abil. Ettevõtluse struktuurstatistika andmeid on kasutatud ka mitmes muus väljaandes, näiteks ühtekuuluvusaruannetes ja Eurostati piirkondlikus aastaraamatus. 2.MÄÄRUSE (EÜ) nr 251/2009 TÕHUSUS JA ANDMEKOGUMITE ASJAKOHASUS 2.1.Andmete kättesaadavus ja täielikkus Allolevad tabelid 1 ja 2 näitavad, et üldiselt on liikmesriikide saadetud andmed kõikide ettevõtluse struktuurstatistika moodulite puhul täielikud. Riigid jagatakse suurteks, keskmise suurusega ja väikesteks riikideks olenevalt nende osakaalust kogu ELi ettevõtlusmajanduse loodavas lisandväärtuses. Arvestades kõiki andmeid, mis määruse (EÜ) nr 295/2008 kohaselt Eurostatile esitada tuleks, esitati vaatlusaasta 2016 kohta teenuste, tööstuse, jae- ja hulgikaubanduse, ehituse ja äriteenuste valdkonnas 98,5 % ettevõtluse struktuurstatistika andmetest (kättesaadavuse määr); ettevõtluse demograafia andmete kättesaadavuse määr oli 99,1 %. Eelmises Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes kirjeldatud olukorraga võrreldes on need määrad paranenud. Esitatud lahtrite arvu suurenemist võib seletada sellega, et riigid pingutavad pidevalt, et parandada kõikide nõutavate andmete esitamist. Kättesaadavuse määrad arvutati esimese saadud andmete versiooni põhjal. Mõne riigi puhul ei ole need andmed lõplikud, sest osa puuduvaid andmeid saadeti hilisemas versioonis. Lisaks hilinemistele võib mõne riigi puhul andmete puudumist põhjustada ka see, et puuduvad mõne muutuja jaoks vajalike andmete allikad. Tabelitest 1 ja 2 võib näha siiski ka seda, et ettevõtluse struktuurstatistika andmete kättesaadavust Eurostati veebisaidil mõjutas osa andmete konfidentsiaalsus, eriti väikeste riikide puhul. Tabel 1. Teenuste, tööstuse, kaubanduse, ehituse ja äriteenuste lõplike andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus, NACE Revision 2, 2016 Riigid Kõikide esitatud lahtrite protsent ettevõtluse struktuurstatistika määruses nõutud lahtritest (kättesaadavuse määr) Konfidentsiaalsete avaldamata jäänud lahtrite protsent kõikidest saadetud lahtritest (kättesaadavuse määr) Suured riigid 96,7 10,1 Keskmise suurusega riigid 98,2 16,0 Väikesed riigid 99,5 20,4 KÕIK 98,5 16,8 Tabel 2. Ettevõtluse demograafia lõplike andmete kättesaadavus ja konfidentsiaalsus, NACE Revision 2, 2016 Riigid Kõikide saadetud lahtrite protsent ettevõtluse struktuurstatistika määruses nõutud lahtritest (kättesaadavuse määr) Konfidentsiaalsete avaldamata jäänud lahtrite protsent saadetud lahtritest (kättesaadavuse määr) Suured riigid 100,0 4,2 Keskmise suurusega riigid 97,9 14,1 Väikesed riigid 100,0 13,6 KÕIK 99,1 12,5

2.2.Konfidentsiaalsuseeskirjad ja nende rakendamine Kuna ettevõtluse struktuurstatistika andmed esitatakse üsna kitsaste tegevusalade kaupa, tuleb paljude lahtrite andmeid riikide tasandil kaitsta, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet. Liikmesriigid on rakendanud mitmesuguseid konfidentsiaalsuseeskirju, et vältida üksikute ettevõtete andmete avaldamist. Tavaliselt kaitsevad liikmesriigid andmeid, mis hõlmavad väikest hulka ettevõtteid, ja arvnäitajaid, milles n-ö domineerib üks või kaks ettevõtet. Riikide konfidentsiaalsuseeskirju ei ole veel täielikult ühtlustatud. Tabelid 1 ja 2 näitlikustavad, mil määral mõjutavad konfidentsiaalsuseeskirjad andmete kättesaadavust liikmesriikide tasandil. Konfidentsiaalseks liigitatud andmete osatähtsus kõigub vahemikus 4,2–14,1 %, kusjuures eespool nimetatud eeskirjade tõttu oli nende määr üldiselt suurem keskmise suurusega ja väikestes riikides. Lisaks konfidentsiaalsusnormide kohaldamisele riikide tasandil jäeti osa andmeid avaldamata ka ELi koondtasandil, et kaitsta riikide konfidentsiaalseid andmeid. Tabelist 3 on näha, et vaatlusaasta 2016 puhul mõjutas see 9,7 % ettevõtluse struktuurstatistika ELi koondandmetest ja 12,5 % ettevõtluse demograafia andmetest. Tabel 3. Ettevõtlusstatistika aastaandmete konfidentsiaalsus nende põhimuutujate puhul, mille kohta avaldati ELi koondandmed NACE Revision 2 kõikidel tasemetel, 2016 Ettevõtluse struktuurstatistika valdkond Andmelahtrite koguarv Konfidentsiaalsete andmelahtrite arv Konfidentsiaalsed andmed (%) Teenused 5 353 620 11,6 Tööstus 8 218 812 9,9 Kaubandus 2 104 104 4,9 Ehitus 718 49 6,8 Kokku (teenused, tööstus, kaubandus ja ehitus) 16 393 1 585 9,7 Ettevõtluse demograafia 26 111 3 268 12,5 3.SIDUSUS JA VÕRRELDAVUS Andmete kooskõlastav võrdlemine ja integreerimine toetab majandus- ja sellega seonduva statistika ühtlustamist, hõlbustab erisuguste andmekogumite summeerimist ja võrdlemist ning aitab koostada sidusat makromajanduslikku statistikat, näiteks rahvamajanduse arvepidamist. Seetõttu palutakse liikmesriikidelt teavet selle kohta, mil määral on erinevad andmekogumid võrreldavad ja sidusad ning üksteisega seostatavad. 3.1.Sidusus Sidusus näitab, mil määral saab eri allikatest pärit andmeid kombineerida. Ettevõtluse struktuurstatistika andmeid võib leida järgmistest seotud valdkondadest: äriregister, tööstuslik kaupade tootmine, rahvamajanduse arvepidamine ja kiirstatistika. Nende andmekogumite põhjal on uuritud vastuolusid ettevõtluse struktuurstatistika andmetega. Osa muutujaid kasutatakse ainult ettevõtluse struktuurstatistika valdkonnas, osa aga saab võrrelda nimetatud statistilistest allikatest saadavate tulemustega. Esineb väikesi erinevusi, millel on mitu põhjust, nagu erinevused uuringute strateegias, kasutatud piirmäärade metoodika ja valimimaht, kuid ettevõtluse struktuurstatistika kvaliteet on väga hea ning seda on võimalik muude andmeallikatega kombineerida. Sidususe riikide lõikes ja põhiliste näitajate või muutujate puhul tagab ühiste määratluste, standardite ja klassifikaatorite kasutamine. Ettevõtluse struktuurstatistika ja ettevõtlusstatistika muude valdkondade vahelise sidususe parandamist jätkatakse Euroopa ettevõtlusstatistika raamistiku rakendamise kaudu. Majandusstatistika üldisele sidususele aitab kaasa ka integreeritud süsteem ettevõtlusstatistika koostamiseks. 3.2.Võrreldavus Ettevõtluse struktuurstatistika andmed on võrreldavad ajas ja riikide lõikes. NACE Revision 2 kasutuselevõtt tingis vaatlusaastal 2008 muutuse NACE klassifikaatoris. Seetõttu on võrreldavad ettevõtluse struktuurstatistika andmed kõikide vaatlusaastate kohta alates 2008. aastast. Eurostat jälgib korrapäraselt määruse (EÜ) nr 295/2008 mõistete, definitsioonide ja aruandlusnõuete rakendamist, et tagada andmete võrreldavus riikide lõikes. Ettevõtluse struktuurstatistika andmete ühtlustamist ja võrreldavaks muutmist Euroopa statistikasüsteemis koordineeritakse ka ettevõtluse struktuurstatistika ja ettevõtluse demograafia töörühma ning ettevõtlusstatistika direktorite rühma koosolekute kaudu. Need töörühmad arutasid ja koostasid mitmeid suuniseid paljudes ettevõtluse struktuurstatistika määruse rakendamise küsimustes, et tagada liikmesriikide edastatavate andmete kvaliteet ja võrreldavus. 4.ANDMETE ESITAMISE TÄHTAJAD Ettevõtluse struktuurstatistika määrusega liikmesriikidele kehtestatud tähtajad vaatlusaasta kohta andmete esitamiseks on järgmised: ·esialgne teenuste, tööstus-, kaubandus- ja ehitusstatistika – 10 kuud pärast aasta lõppu ja ·kõikide sektorite lõplikud andmed – 18 kuud pärast aasta lõppu.

Vaatlusaastate 2016 ja 2017 kohta esitas enamik riike oma andmed kõikides ettevõtluse struktuurstatistika valdkondades õigeks ajaks. 5.KÄTTESAADAVUS JA SELGUS Kogu ettevõtluse struktuurstatistika on tasuta kättesaadav Eurostati veebisaidil alajaotuses „Industry, trade and services“ („Tööstus, kaubandus ja teenused“) koos üksikasjaliku teabega kõikide metodoloogiliste aspektide kohta, mis võivad kasutajate jaoks olulised olla. Riikide metaandmed on leitavad Eurostati metaandmete lisadest. 6.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA MÄÄRUSE NÕUETE TÄITMINE Ettevõtluse struktuurstatistika määruse nõuete täitmist liikmesriikides 2016. aastal hinnatakse esitatud andmete täielikkuse, enne lõplike andmete avaldamist saadud versioonide arvu ning selle järgi, kas andmed on esitatud tähtajaks. Riigid (EL-28, Liechtenstein ja Norra) on jagatud nõuete täitmise järgi nelja kategooriasse: ·VG – nõudeid täideti väga hästi. Kõik nõutavad andmed (väikeste eranditega) esitati õigel ajal (hinne 90 % või rohkem); ·G – nõudeid täideti hästi. Puudusid mõned elemendid või esitati andmed mõningase hilinemisega (hinne 70–89 %); ·P – andmed küll osaliselt esitati, kuid suur osa nõutavast teabest puudus või ei järgitud tähtaegu (hinne 10–69 %); ·N – suur osa andmeid puudus või esitati andmed suure hilinemisega (hinne 10 % või vähem). Üldiselt täidab enamik liikmesriike nõudeid väga hästi või hästi. 25 liikmesriiki täidab nõudeid väga hästi. Viis riiki täidab nõudeid hästi ja üks osaliselt. Võrreldes vaatlusaastaga 2015 on 12 riiki nõuete täitmise taset parandanud ja 11 riigi nõuete täitmise tase on samaks jäänud. Eurostat esitab ettevõtluse struktuurstatistika töörühmale korrapäraselt nõuete täitmise aruandeid, et tuua esile kvaliteediaspekte, milles mõnel liikmesriigil võib olla vaja edusamme teha, et saavutada maksimaalne vastavus ettevõtluse struktuurstatistika määrusele ning tagada andmete sidusus, asjakohasus, ajakohasus, kättesaadavus ja võrreldavus. Eurostat on välja töötanud ka andmete valideerimise vahendi, mida liikmesriigid saavad kasutada täpsuse ja konfidentsiaalsuse kontrollimiseks enne andmete Eurostatile saatmist. Valideerimisvahendit kasutab suurem osa liikmesriikidest. See on aidanud vähendada versioonide arvu ja parandada liikmesriikide edastatud andmete kvaliteeti. 7.ETTEVÕTETE KOORMUS Liikmesriigid on andmete kogumise protsessi pidevalt parandanud, et vähendada ettevõtete koormust. Juba 2016. aastal kasutas 26 riiki 31st andmete kogumisel valikuuringuid koos administratiivandmetega. Näiteks kaasati suuremas osas riikidest uuringusse kõik suuremad ettevõtted – mis ületasid tegevusalapõhise töötajate piirarvu –, väiksematest ettevõtetest aga moodustati valim. Paljudes liikmesriikides keskendutakse üha enam järjekindlate ja hästi põhjendatud strateegiate väljatöötamisele selleks, et statistika koostamisel saaks täiel määral ära kasutada administratiivandmete allikaid. Statistikaasutused osalevad sageli administratiivandmete kavandamises, et muuta need statistika koostamiseks sobivamaks. Üsna paljudel juhtudel on riigid ettevõtluse struktuurstatistika näitajate saamiseks hinnanguid kasutanud või uuringuandmeid administratiivandmetega täiendanud. 8.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKAS TEHTUD JA KAVANDATUD MUUDATUSED 8.1.ETTEVÕTLUSE STRUKTUURSTATISTIKA KOOSTAMISE LÕIMIMINE ETTEVÕTLUSSTATISTIKA MUUDE VALDKONDADEGA