Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS fluoritud kasvuhoonegaaside kohta /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Probleemi kirjeldus ja eesmärgid Rahvusvahelise teadusringkonna konsensus kutsub üles hoidma ülemaailmset temperatuuritõusu alla 2 ˚C, et vältida soovimatut mõju kliimale[1]. Seda eesmärki silmas pidades on Euroopa Ülemkogu kutsunud üles vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid ELis 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega arenenud riikide sama tegevuse kontekstis. ELi vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavast[2] nähtub, et selle eesmärgi saavutamiseks minimaalsete kuludega peavad oma panuse andma kõik sektorid kõikide kasvuhoonegaaside, sealhulgas fluoritud kasvuhoonegaasidega (F-gaasid), mille soojendamise potentsiaal võib olla 23 000 korda võimsam kui süsinikdioksiidil (CO2). Komisjon avaldas 2011. aasta septembris aruande [3] määruse (EÜ) nr 842/2006[4] kohaldamise kohta. Komisjon järeldas, et kui määrust veel täiendada ja täielikult kohaldada, saaks selle abil heidet märkimisväärselt vähendada. Ta märkis samuti, et F-gaaside edasiseks vähendamiseks ELis on vaja rohkem teha. Tagades, et F-gaasid asendatakse ohutute alternatiividega, mis kliimat ei mõjuta või mõjutavad vähe, saaks 2030. aastaks iga-aastaseid CO2-ekvivalendina väljendatud heitkoguseid vähendada suhteliselt vähese kuluga kahe kolmandiku võrra [5]. Varakult tegutsemisega, et ära kasutada suhteliselt odavaid F-gaaside vähendamise alternatiive, välditakse selgelt võimalikult suuremaid kulusid seoses muude kasvuhoonegaaside vähendamisega teistes tööstussektorites [6]. Mõned sidusrühmad [7] on aga märkinud, et praegu turul valitsevates tingimustes on keskkonnahoidlikumaid alternatiivseid tehnoloogialahendusi raske turustada. Samas Taanis, kus kehtivad F-gaaside suhtes rangemad siseriiklikud eeskirjad, on idufirmad ja VKEd teinud edukalt innovatsiooni ja turustanud uusi keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, mille abil on nad saanud turuliidriteks. Sellega seoses on käesoleva ettepaneku eesmärk (1) asendada määrus (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, et tagada kulutõhusam panus ELi kliimaeesmärkide saavutamisse sellega, et hoidutakse suure kliimamõjuga F-gaaside kasutamisest energiatõhusate ja ohutute alternatiivide kasuks ning parandatakse täiendavalt F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete leviku piiramist ja käitlemist kasutuselt kõrvaldamisel; (2) toetada säästvat arengut, stimuleerida innovatsiooni ja arendada keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, parandades turuvõimalusi alternatiivsete tehnoloogialahenduste ja vähese kliimamõjuga gaaside jaoks; (3) juurutada ELis kõige uuemaid rahvusvahelisi teadustulemusi, nagu on kirjeldatud ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes, nt käesolevas määruses käsitletud ainete ja nende globaalse soojendamise potentsiaali arvutamise alal; (4) aidata saavutada Montreali protokolli kohaselt konsensus rahvusvahelises kokkuleppes järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldada fluorosüsivesinikud, mis on kõige olulisem F-gaaside rühm; (5) lihtsustada ja selgitada määrust (EÜ) nr 842/2006, et vähendada halduskoormust kooskõlas komisjoni võetud kohustusega tagada parem õigusloome. Taust Vastavalt kavale vähendada kulutõhusalt ELi majanduse CO2-heidet, tuleks F-gaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähendada 70–78 % ja 2030. aastaks 72–73% heitkoguste vähendamise piirkuluga umbes 50 eurot 1 CO2-ekvivalenttonni kohta 2. Praegu moodustavad F-gaasid ELis tekkivatest kasvuhoonegaasidest vaid 2 %, kuid nende globaalse soojendamise potentsiaal ületab CO2 oma märgatavalt. Neid kasutatakse mitmesugustes jahutus- ja kliimaseadmetes, isolatsioonivahtudes ja elektriseadmetes, aerosoolpihustites, lahustitena või tuletõrjesüsteemides. Heitkogused tekivad peamiselt heidet tekitavatest kasutusviisidest (näiteks aerosoolpihustitest või lahustitest) või lekke tõttu F-gaase sisaldavate toodete ja seadmetega töötamisel või nende kõrvaldamisel. Enamik F-gaase on välja arendatud tööstuses selleks, et asendada osoonikihti kahandavad ained, mida Montreali protokolli kohaselt järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldatakse. Kuna inimesed on jõukamad ja elanikkond kasvab, müüakse rohkem tooteid ja seadmeid, mille toimimine sõltub F-gaasidest või osoonikihti kahandavatest ainetest. Seetõttu on F-gaaside tootmine ja kasutamine alates 1990. aastast kogu maailmas järsult suurenenud ja, kui seda probleemi ei käsitleta, paiskuvad selle tagajärjel atmosfääri märkimisväärsed heitkogused. Kuna F-gaase sisaldavad tooted ja seadmed on sageli pika kasutuseaga, siis kui praegu midagi ette ei võeta, jätkuvad suured heitkogused, mida oleks saanud ära hoida, veel aastakümneid. Praegune F-gaase käsitlev määrus keskendub peamiselt F-gaase sisaldavate toodete ja seadmete piiramisele ja käitlemisele nende kasutuselt kõrvaldamisel. Praegune ELi F-gaaside poliitika tulemusel peaksid F-gaaside heitkogused ELis eeldatavasti stabiliseeruma, kui puudused teatud meetmete kohaldamisel kõrvaldatakse. Kui täiendavaid meetmeid ei võeta, ei ole siiski tõenäoline, et heitkoguseid absoluutarvudes vähendatakse. Praegu on F-gaaside kasutamise vältimiseks võetud vaid üksikuid meetmeid. Ometi on nüüdsel ajal võimalik peaaegu kõikides sektorites, kus F-gaase kasutatakse, neid täielikult või osaliselt asendada alternatiividega, mis on ohutud ja vähemalt sama energiatõhusad. Poliitikameetmetes tuleb siiski arvesse võtta asjaolu, et see teema hõlmab arvukaid toote- ja seadmeliike ning et F-gaaside asendamise tehniline teostatavus ja tasuvus võib sõltuda toote või seadme suurusest ja sellest, kus seda kasutatakse. Üha suuremale F-gaaside heitkoguste probleemile on hakatud rahvusvaheliselt tähelepanu pöörama. Mitu Montreali protokolli osalist esitas aastatel 2009–2012 ettepanekud vähendada fluorosüsivesinike tarnimist ja tarbimist kogu maailmas. Käesoleva määruse alusel kavandatud meetmed näeksid ette üldise järkjärgulise vähendamise vastavalt praegustele Montreali protokolli alusel tehtud ettepanekutele ja valmistaksid seega ELi ette sellisteks tulevasteks kohustusteks. EL on neid ettepanekuid toetanud täienduseks kliimamuutuse leevendamise tegevusele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel[8]. Läbirääkimistes on seni tehtud vähe edusamme, sest Hiina, India, Brasiilia ja veel teised riigid on keeldunud seda teemat Montreali protokolli alusel arutamast. Siiski pooldati ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil (Rio+20) fluorosüsivesinike tarbimise ja tootmise järkjärgulist vähendamist[9]. Lisaks asutati 2012. aastal kliima ja puhta õhu kaitse koalitsioon, et vähendada lühiealise kliimamõjuga saaste tekitamist. Sellega on ühinenud G8, ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Maailmapank ja Euroopa Komisjon. Üks prioriteetne tegevusvaldkond on fluorosüsivesinike heitkogused [10]. Ka Euroopa Parlament on korduvalt esitanud üleskutseid võtta rangemaid meetmeid F-gaaside, eriti fluorosüsivesinike alal[11]. Praegused ELi õigusaktid F-gaaside kohta moodustavad kaks peamist seadusandlikku akti: (1) määrus (EÜ) nr 842/2006, mis keskendub lekete vältimisele (peamiselt) paiksete seadmete kasutamise ajal (leviku piiramine) ja kasutusea lõpus ning piiratud arvul F-gaaside keeldudele kitsalt määratletud niširakendustes (F-gaaside määrus); (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/40/EÜ, millega kehtestatakse piirangud uute mootorsõidukite kliimaseadmetes selliste F-gaaside kasutamiseks, mille globaalse soojendamise potentsiaal on üle 150 (liikuvate kliimaseadmete direktiiv). Määrust (EÜ) nr 842/2006 täiendavad kümme komisjoni määrust, millega kehtestatakse aruande vorm, [12] etikettide vorm ja täiendavad etiketistamise nõuded, [13] standarditud lekkekontrolli nõuded, [14], [15] koolitus- ja sertifitseerimisprogrammide nõuded [16], [17], [18], [19], [20] ja nendest programmidest teavitamise vorm [21]. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Euroopa Liidu õigus selles valdkonnas tegutseda on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 191 ja 192. Artiklis 191 on otseselt nimetatud kliimamuutuse vastu võitlemise eesmärki ELi keskkonnapoliitika osana. Tegevus selles valdkonnas on täies vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega. Kliimamuutus on piiriülene küsimus, milles on vaja ELi tasandil tegutsemist, eriti kuna ELil on ühine heite vähendamise eesmärk. Kavandatud kulutõhus heite vähendamine on kooskõlas 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavas kirjeldatud muutustega. Toetus uutele alternatiividele aitab säilitada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja toetada konkreetselt keskkonnahoidlikku majanduskasvu, kooskõlas ELi 2020. aasta jätkusuutliku majanduskasvu prioriteediga[22]. Meetmed VKEde huvide kaitseks võetakse põhimõttel „kõigepealt mõtle väikestele”,[23] samas kui eritähelepanu pööratakse energiatõhususele avaldatavale mõjule, et tagada järjepidevus ELi tehtud tööga ökodisaini[24] ja energiatõhususe[25] alal. Lõpuks on ettepaneku eesmärk ka lihtsustada õigusakte ja hoida (ELi või liikmesriikide) avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate halduskoormus minimaalsena. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteerimine ning eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon on kogunud ulatuslikku tehnilist nõu mitmest ekspertuuringust,[26], [27], [28], [29] sealhulgas põhjalikust määruse (EÜ) nr 842/2006 läbivaatamist ettevalmistavast uuringust5. Selles uuringus paluti 47-liikmelisel ekspertide rühmal, mis esindas tööstussektoreid, liikmesriike ja vabaühendusi, anda juhiseid ja tehnilist nõu. Ka Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) tegi poliitikavalikute makromajandusliku analüüsi. Komisjon korraldas laialdase konsulteerimise sidusrühmadega, sealhulgas kolmekuulise avaliku internetikonsultatsiooni 26. septembrist 19. detsembrini 2011 ning avaliku arutelu Brüsselis 13. veebruaril 2012. Kolm neljandikku internetikonsultatsioonil vastanud 261-st sidusrühmast olid tööstusest. Olukorras, kus ülemaailmset fluorosüsivesinike vähendamise poliitika puudub, vastas vähem kui 2 % sidusrühmadest kõige sobivama poliitikasuuna kohta, et „täiendavaid meetmeid ei ole vaja“. Kolm kõige sagedamini valitud poliitikavalikut olid tugevdada piiramise ja kokkukogumise meetmeid, vabatahtlikud kokkulepped ning koguselised piirangud fluorosüsivesinike laskmiseks ELi turule (järkjärguline vähendamine). Paljud vastanuist arvasid, et asjakohane oleks kasutada mitut poliitikameedet. Avalik arutelu sidusrühmadega, millel osales üle 130 sidusrühma, näitas, et enamik tööstusest eelistab F-gaaside tarne järkjärgulist vähendamist või saaks sellega hakkama. See võimaldaks tööstusele teatud paindlikkust juhtudel, kus alternatiivseid tehnoloogialahendusi ei peeta veel sobivaks. Seevastu leidsid nad, et F-gaaside keelustamine uutes seadmetes on liiga jäik või et sellisel juhul on vaja keerukaid erandeid. F-gaase sisaldavate seadmete kommertskasutajate jaoks oli otsustava tähtsusega, et olemasolevad seadmed ei muutuks tarbetuks. Vabaühendused ja tööstuse sidusrühmad, kes töötavad alternatiivsete tehnoloogialahendustega, pidasid väga oluliseks, et keeldudel oleks vaid vähesed erandid. Nad käsitasid järkjärgulist vähendamist keeldude täiendusena. Mõned sidusrühmad tahtsid keskenduda ainult määruse paremale kohaldamisele. Selles etapis ei olnud liikmesriikidel ametlikke seisukohti, kuid nad avaldasid toetust järkjärgulisele vähendamisele. Keskkonnakaitseametite võrgustik [30] soovitas järkjärgulise vähendamise tugevdamiseks ühendada vähendamise mehhanism keeldudega. Mõju hindamine Komisjon hindas poliitikavalikute mõju nende tulemuslikkuse suhtes poliitikaeesmärkide saavutamisel ning nende keskkonna-, majandus- ja sotsiaalse mõju suhtes sidusrühmadele. Kaaluti laias valikus poliitikameetmeid olemasolevate meetmete täiendamiseks. Lõplikud valikud sisaldasid ainult meetmeid, mille puhul tõendati heitkoguste olulist vähendamist väikeste heite vähendamise kuludega ja mis on kooskõlas ELi muude poliitikavaldkondadega. Võrdlusaluseks võeti F-gaaside määruse täielik kohaldamine. Üksikasjalikult hinnati veel nelja poliitikavalikut: (a) vabatahtlikud kokkulepped; (b) piiramis- ja kokkukogumismeetmete laiem rakendusala; (c) fluorosüsivesinike tarnimise koguselised piirangud (järkjärguline vähendamine); (d) F-gaase sisaldavate teatud toodete ja seadmete ELi turule laskmise keeld. Mõju hindamise metoodiline alus oli üksikasjalik ohutute, energiatõhusate alternatiivide kasutuselevõtmise teostatavuse analüüs 28s peamises sektoris, kus kasutatakse F-gaase. Kuna alternatiivseid tehnoloogialahendusi võeti arvesse vaid juhul, kui neid peeti vähemalt sama energiatõhusateks kui tavapäraseid F-gaaside tehnoloogiaid, käsitleti mõju hindamise algusest peale lahutamatult ka kaudseid elektritarbimisest tekkinud heitkoguseid. Arvesse võeti mõju tootmisahela ja kasutamise eri etappides, see tähendab mõju kemikaalitootjatele, toodete ja seadmete tootjatele, hulgimüüjatele, toodete ja seadmete tööstustarbijatele, seadmeid hooldavatele ettevõtjatele ja lõpptarbijatele. Mõju hindamine näitas, et kõige suuremat heitesäästu võimaldaks fluorosüsivesinike vähendamine ELis turule lastavate F-gaaside kogustes 2030. aastaks järk-järgult madalamate piirnormide kehtestamisega, millega vähendataks praegust heitkogust 2030. aastaks kahe kolmandiku võrra (umbes 70 miljonit CO2-ekvivalenttonni). Asjakohased on mõned F-gaaside kasutamise piirangud, eriti selleks, et tagada järkjärgulise vähendamise terviklikkus ja tegeleda sihipäraselt F-gaasidega, mida järkjärgulise vähendamise meetmed ei kata. Piiramis- ja kokkukogumismeetmeid tuleks laiendada teatud transpordiliikidele. Need variandid koos stimuleeriksid innovatsiooni ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist kõige rohkem. Nende maksumus majandusele ja ühiskonnale tervikuna oleks väike (maksimaalne mõju SKP-le –0,006 %), samas võimaldaksid need tööstusele paindlikkust. Heite vähendamine kahe kolmandiku võrra oleks kooskõlas praeguste Montreali protokolli alusel tehtud ettepanekutega ja valmistaksid ELi tööstust ette nende gaaside kasutamise järkjärguliseks vähendamiseks. Sellega väheneksid kulud tänu alternatiivsete tehnoloogialahenduste turule tulemisele ja mastaabisäästule, mis aitaks seega jõuda kokkuleppele Montreali protokolli ettepanekutes. Halduskulusid saab hoida suhteliselt madalal tasemel (halduskulud kokku umbes kaks miljonit eurot aastas järkjärgulise vähendamise korral). See tuleneb sellest, et määrusega (EÜ) nr 842/2006 ettenähtud aruandlusskeem juba annab enamiku andmeid, mida on vaja ükskõik millise poliitikavaliku rakendamiseks tulevikus. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekus säilitatakse praegused F-gaaside määruse sätted, mida korrigeeritakse, et tagada õigusakti parem rakendamine ja jõustamine liikmesriikide ametiasutuste poolt. Mõnda piiramismeedet on laiendatud ka külmikveokitele ja -haagistele. IX lisas on esitatud vastavustabelina ülevaade sellest, kuidas on olemasolevad sätted kavandatud määrusesse lisatud. Kõige olulisem uus meede on koguseliste piirnormide kehtestamine fluorosüsivesinikke sisaldavate ainete mahtkaubana tarnimisele ELis, mille piirmäär aja jooksul väheneb. Selle vähendamise täienduseks võetakse meetmeid, mis tagavad, et see mehhanism hõlmab ka toodetes ja seadmete kasutatavaid koguseid. Järkjärgulise vähendamise mehhanism hõlmab mahtkaubana ELi turule lastavate fluorosüsivesinike kogumahu sujuvalt kahanevat ülemmäära (CO2-ekvivalenttonnides) ülemmäära külmutamisega 2015. aastal, millele järgneb esimene vähendamine 2016. aastal ja mis lõpuks langeb 2030. aastaks 21 %-le aastate 2008–2011 müügitasemest. Toodete ja seadmete tootjad, kellel tuleb toime tulla F-gaaside tarnete piiramisega, lähevad üle alternatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisele, kus see on teostatav. Järkjärgulise vähendamise mehhanism põhineb suurel määral kogemusel, mis saadi osoonikihti kahandavate ainete tarbimise järkjärgulisest vähendamisest. Ettevõtjatel, kes lasevad fluorosüsivesinikke mahtkaubana ELi turule, peavad olema mahtkaubana tarnitavate ainete esmakordselt ELi turule laskmise õigused. Komisjon eraldab ettevõtjatele tasuta kvoodid varasemate aruandeandmete põhjal, reserveerides osa õigusi uutele turuletulijatele. Ettevõtjad tagavad, et neil on piisavalt õigusi selleks, et katta oma toodete ja seadmete turulelaskmise tegelikku mahtu. Nad võivad kvoote omavahel üle kanda. Komisjon kontrollib nõuete täitmist järgneval aastal, aruannete sõltumatu tõendamisega. Selles skeemis osaleb eeldatavasti umbes 100 ettevõtjat ja künnisega tagatakse, et ainult väikeseid koguseid turule toovatele ettevõtjatele tehakse erand. Järkjärgulisel vähendamisel tuleks arvesse võtta ka fluorosüsivesinike koguseid, mida imporditakse eeltäidetud seadmetes, ja seega on tingimata vaja täiendavaid meetmeid nende gaasidega tegelemiseks, et tagada järkjärgulise vähendamise mehhanismi keskkonnaalane terviklikkus[31] ja võrdsed tingimused turul. Seetõttu lubataks mittehermeetiliselt suletud fluorosüsivesinikke sisaldavaid seadmeid ELis toota ja neid sinna importida, kuid need tuleb täita paigalduskohas[32]. Samuti on alates 2020. aastast keelatud lasta turule liikuvaid kliimaseadmeid, mis sisaldavad fluorosüsivesinikke. Järkjärgulise vähendamise mehhanismi toetamiseks ja mehhanismi alla mittekuuluvate F-gaaside kasutamise piiramiseks kehtestatakse veel mõned keelud, mida peetakse üldise nõutava heitkoguste vähendamise taseme seisukohast kulutõhusaks. Vt ülevaade tabelis 1. Tabel 1. Kokkuvõtlik ülevaade uute seadmete kohta kehtestatud piirangutest Tooted ja seadmed || Keelu kuupäev HFC-23 kasutamine tuletõrjesüsteemides ja tulekustutites || 1. jaanuar 2015 Kodumajapidamises kasutatavad külmikud ja sügavkülmikud, mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2015 Kommertskasutuseks ette nähtud külmikud ja sügavkülmikud (hermeetiliselt suletud süsteemid) || 1. jaanuar 2017 fluorosüsivesinike puhul, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 2 500 või enam 1. jaanuar 2020 fluorosüsivesinike puhul, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 150 või enam Liikuvad siseruumide kliimaseadmed (hermeetiliselt suletud), mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020 Lisaks ei ole alates 2020. aastast olemasolevaid jahutusseadmeid, mille külmaaine kogus on üle viie CO2-ekvivalenttonni, enam lubatud uuesti täita väga suure globaalse soojendamise potentsiaaliga (GWP >2 500) fluorosüsivesinikega, sest turul on juba laialt saadaval sobivamad ja energiatõhusamad ümberehituseta kasutatavad asendusained, millel on väiksem globaalse soojendamise potentsiaal. Väävelheksafluoriidi (SF6) magneesiumsurvevalus kasutamise piirangut laiendatakse ka asutustele, mis kasutavad seda ainet vähem kui 850 kg aastas, kuna selline kasutus on tehnoloogia arengu tõttu aegunud. Täiendavad aruandluskohustused peaksid võimaldama jälgida ka F-gaaside kasutust, mida praegused õigusaktid ei hõlma. Õiguslik alus Määruse esmane eesmärk on tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse, eelkõige kliimamuutuse vastu võitlemisega. Käesolev ettepanek põhineb seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikel 1. Subsidiaarsuse põhimõte Liikmesriigid üksi ei suuda käesoleva ettepaneku eesmärke täielikult täita. EL saavutab eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. Kliimasüsteemi kaitsmine on piiriülene küsimus. Üksikud liikmesriigid ei saa neid probleeme üksi lahendada. Probleemi ulatus nõuab tegutsemist kogu ELi ulatuses ja ka kogu maailmas. Ettepaneku eesmärk on ka luua õigusraamistik selleks, et rakendada fluorosüsivesinike järkjärgulise vähendamise alane rahvusvaheline kokkulepe, millega EL ühineb. Kokkuleppe asjus toimuvad praegu rahvusvahelised arutelud. Määruses sätestatakse F-gaase sisaldavate teatud toodete ja seadmete turule laskmise ja kasutamise keelustamine. Seepärast on määrus oluline siseturu toimimise jaoks. Ettepanekus keskendutakse ELi õigusaktide muutmisele ja täiendamisele ning mõne sätte tugevdamisele, et parandada nende rakendamist ja jõustamist liikmesriikides. Seega on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega. Meetmed põhinevad nende kulutõhususe põhjalikul hindamisel. Vastuvõetavate heite vähendamise kulude künnised on kooskõlas vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavaga, [33] milles on sätestatud kliimamuutuse vastu võitlemise üldine strateegia. Piisavalt pikad üleminekuajad võimaldavad asjaomastel sektoritel muutustega kohaneda majanduslikult tõhusal viisil. Ettepanekus on tagatud, et teatud F-gaaside rakendustele, mille suhtes kehtestatakse piirangud, on olemas tehniliselt ja majanduslikult teostatavad alternatiivid. Kui teatud asjaoludel see nii ei ole, võimaldatakse ettepanekuga teha erandeid. Üksikasjalikke sätteid ei ole kavandatud valdkondades, kus eesmärke saab paremini saavutada muude poliitikavaldkondade meetmetega, näiteks jäätmeid või ökodisaini käsitlevate õigusaktidega. Selle eesmärk on vältida kattuvust, mille tagajärjel võib vastutuse jagunemine jääda ebaselgeks, mis tekitab avaliku sektori asutustele ja ettevõtjatele lisakoormust. Õigusakti valik Valitud õigusakt on määrus, sest ettepaneku eesmärk on asendada ja täiustada olemasolevat määrust ja sellepärast, et järkjärgulise vähendamise mehhanism peaks põhinema ELi tasandil kehtestatud süsteemil osoonikihti kahandavate ainete järkjärguliseks vähendamiseks. See süsteem on läbiproovitud ja toimib tõhusalt. Süsteemi muutmine tekitaks asjatut lisakoormust nii liikmesriikidele kui ka selles sektoris tegevatele ettevõtjatele. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanekul ei ole täiendavat mõju Euroopa Liidu eelarvele. 2012/0305 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[34], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[35], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, millega EL on ühinenud,[36] valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes on märgitud, et teadaolevate teaduslike andmete põhjal oleks arenenud riikidel vaja vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % võrra 1990. aasta heitkoguste tasemest, et piirata üleilmset kliimamuutust nii, et temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 ˚C, ja seega ära hoida soovimatut mõju kliimale [37]. (2) Selle eesmärgi saavutamiseks on Euroopa Komisjon sätestanud vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavas kulutõhusa viisi üldise heite vajalikul määral vähendamiseks ELis 2050. aastaks[38]. Selles edenemiskavas on kehtestatud vajalik sektorite panus kuues valdkonnas. Muid kui CO2 heitkoguseid (sealhulgas fluoritud kasvuhoonegaasid, kuid välja arvatud muud kui CO2 heitkogused põllumajandusest) tuleks vähendada 2030. aastaks 72–73 % võrra ja 2050. aastaks 70–78 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemetega. Kui võrdlusaastaks võetakse 2005, on muid kui CO2 heitkoguseid, välja arvatud põllumajandusest pärit heidet, vaja vähendada 2030. aastaks 60–61 % võrra. Fluoritud kasvuhoonegaaside heitkogused olid 2005. aastal hinnanguliselt 90 miljonit CO2-ekvivalenttonni. Vähendamine 60 % võrra tähendab, et heitkoguseid tuleks vähendada 2030. aastaks umbes 35 miljoni CO2-ekvivalenttonnini. Arvestades, et praeguste õigusaktide täieliku kohaldamise korral on heitkogused 2030. aastaks hinnanguliselt 104 miljonit CO2-ekvivalenttonni, on neid vaja vähendada veel umbes 70 miljonit CO2-ekvivalenttonni. (3) Komisjon järeldas oma aruandes[39] määruse (EÜ) nr 842/2006[40] kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta, et praeguste piiramismeetmetega saab nende täieliku kohaldamise korral fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada. Need meetmed tuleks seega säilitada ja neid tuleks selgitada nende rakendamisel saadud kogemuse põhjal. Teatud meetmeid tuleks ka laiendada teistele seadmetele, milles kasutatakse suures koguses fluoritud kasvuhoonegaase, nagu külmikveokid ja -haagised. Kohustus koostada ja pidada selliseid gaase sisaldavate seadmete registreid peaks kehtima ka elektrijaotlatele. (4) Komisjon järeldas aruandes samuti, et fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELis saab rohkem teha, eelkõige vältides nende gaaside kasutamist seal, kus on olemas ohutud ja energiatõhusad alternatiivsed tehnoloogialahendused, mis kliimat ei mõjuta või mõjutavad vähem. 2010. aasta heitkoguste vähendamine aastaks 2030 kuni kahe kolmandiku võrra on kulutõhus, sest paljudes sektorites on olemas tõendatud ja katsetatud alternatiivid. (5) Et julgustada selliste tehnoloogiate kasutamist, peaks fluoritud kasvuhoonegaasidega tegelevate isikute koolitus hõlmama tehnoloogiaid, mida kasutatakse fluoritud kasvuhoonegaaside asendamiseks ja nende kasutamise vähendamiseks. Sertifikaatide kehtivusaeg peaks olema piiratud ja algset kehtivusaega tuleks pikendada ainult kohustusliku perioodilise koolituse alusel, et tagada kõnealuste isikute uue tehnilise arenguga kursis hoidmine. (6) Selleks et tagada vastavus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis sätestatud järelevalve- ja aruandlusnõuetele ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi otsusele 4/CMP.7, tuleks globaalse soojendamise potentsiaalid välja arvutada ühe kilogrammi gaasi 100-aastase globaalse soojendamise potentsiaalina ühe kilogrammi CO2 suhtes. Arvutus peaks võimaluse korral põhinema valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandal hindamisaruandel. (7) Arvestades, et on olemas sobivad alternatiivid, tuleks praegust magneesiumsurvevalus väävelheksafluoriidi kasutamise ja magneesiumsurvevalu sulamite ringlussevõtmise keeldu laiendada ettevõtetele, mis kasutavad väävelheksafluoriidi vähem kui 850 kg aastas. Samamoodi tuleks asjakohase üleminekuajaga keelata väga suure globaalse soojendamise potentsiaaliga külmaainete kasutamine selliste jahutusseadmete teenindamiseks või hooldamiseks, mille külmaaine kogus on viis või enam CO2-ekvivalenttonni. (8) Kehtestada tuleks täiendavad keelud konkreetsete fluoritud kasvuhoonegaasidel töötavate uute jahutus-, kliima- ja tuletõrjeseadmete turule laskmiseks, kui nende ainete kasutamisele on olemas sobivad alternatiivid. Tulevast tehnilist arengut ja fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisele kulutõhusate alternatiivide olemasolu arvestades, peaks komisjon olema volitatud kehtestama keeldu veel teiste toodete ja seadmete suhtes, või vabastama kasvõi ajutiselt keelust teatavad toote- või seadmekategooriad, mille jaoks ei ole kindlaksmääratud globaalse soojendamise piirnormi täitvad asendusained kättesaadavad tehnilistel või majanduslikel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et asendusainete tarnimine turule nõudluse täitmiseks on ebapiisav või et tuleb kohaldada ohutusstandardeid, mille puhul asjakohaste alternatiivide kasutamine on välistatud. (9) Neid keeldusid tuleks kasutada üksnes siis, kui nende tulemusel väheneks kasvuhoonegaaside koguheide, nimelt nii fluoritud kasvuhoonegaaside lekkest tulenev heide kui ka nende seadmete energiatarbimisest tulenev CO2 heide. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid seadmeid tuleks seega lubada, kui nende põhjustatud kasvuhoonegaaside koguheide on väiksem kui see, mida tekitaks samaväärsed ilma fluoritud kasvuhoonegaasideta seadmed, mille suurim lubatud energiatarbimine on sätestatud asjakohastes direktiivi 2009/125/EÜ (ökodisain)[41].alusel vastu võetud rakendusmeetmetes. (10) Selleks et tagada, et mittehermeetiliselt suletud jahutus- ja kliimaseadmeid ning soojuspumpasid paigaldavad ainult nõuetekohaselt sertifitseeritud isikud, peaks olema keelatud neid seadmeid turule lasta fluorosüsivesinikega eeltäidetult. See meede peaks samuti tagama, et kõikide selliste seadmete esimeseks täitmiseks kasutatavate koguste suhtes kehtivad vähendamismeetmed. (11) Fluorosüsivesinike turule laskmise järkjärguline vähendamine on kindlaks tehtud kui kõige tõhusam ja kuluefektiivsem viis nende ainete heitkoguste vähendamiseks pikaajaliselt. (12) Fluorosüsivesinike turule laskmise järkjärgulise vähendamise rakendamiseks peaks komisjon eraldama kõikidele tootjatele ja importijatele eraldi kvoodid nende ainete turule laskmiseks, et vältida ELis turulelastava fluorosüsivesinike üldise koguselise piirnormi ületamist. (13) Igale üksikule ettevõtjatele kvoodi eraldamine peaks põhinema fluorosüsivesinike kogusel, mille ta on võrdlusperioodil ajavahemikul 2008–2011 tootnud või importinud. Selleks et väikeettevõtjaid mitte välja jätta, peaks viis protsenti üldisest koguselisest piirnormist olema reserveeritud importijatele ja tootjatele, kes ei ole importinud või tootnud võrdlusperioodil üle ühe tonni fluoritud kasvuhoonegaase. (14) Komisjon peaks kvootide regulaarse ümberarvutamisega tagama, et uutel käitajatel lubatakse jätkata tegevust nende poolt hiljuti turule lastud keskmiste koguste alusel. (15) Komisjon peaks tagama, et kvootide haldamiseks toimib keskne elektrooniline register, mis põhineb kaubavahetuse litsentsisüsteemil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta [42]. (16) Selleks, et säilitada mahtkaubana tarnitavate fluorosüsivesinike turu paindlikkus, peaks olema lubatud kvootide ülekandmine, ka tootjatele ja importijatele, kes ei ole varem sektoris tegevad olnud. (17) Et oleks võimalik jälgida määruse tulemuslikkust, tuleks praeguste aruandekohustuste kohaldamisala laiendada ka teistele fluoritud ainetele, millel on märkimisväärselt suur globaalse soojendamise potentsiaal või millega võidakse I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase tõenäoliselt asendada. Samal põhjusel tuleks teatada ka fluoritud kasvuhoonegaaside hävitamisest ning nende gaaside importimisest toodetes ja seadmetes. Tuleks kehtestada vähese tähtsusega koguste künnised, et vältida ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, eriti väikestele ja keskmise suurusega ning mikroettevõtjatele. (18) Komisjon peaks jätkuvalt jälgima fluorosüsivesinike turule laskmise vähendamise mõjusid, sealhulgas selle vähendamise mõju selliste seadmete tarnele, kus fluorosüsivesinike kasutamine annaks kogu olelusringi jooksul vähem heitkoguseid kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine. Jälgimine peaks samuti tagama, et tuvastatakse varakult tervise- või ohutusriskid, mis on tingitud vähendamise negatiivsest mõjust meditsiinitoodete kättesaadavusele. Enne 2030. aastat tuleks teha kõikehõlmav analüüs õigeaegselt selleks, et korrigeerida käesoleva määruse sätteid selle rakendamist ja uusi arenguid arvestades ning vajaduse korral võtta täiendavaid vähendamismeetmeid. (19) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks, mis vormis tuleb pidada registrit paigaldatud, teenindatud, hooldatud, parandatud või kasutuselt kõrvaldatud seadmetest, teatada koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest ning mis vormis peab olema toodete ja seadmete märgistus; et ELis turule lastud fluorosüsivesinike koguste põhjal kindlaks määrata kontrollväärtused importijate ja tootjate jaoks ning määrata kindlaks aruannete esitamise vorm ja viis. Neid volitusi tuleks teostada vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes [43]. (20) Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja muutusi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatel turgudel ja tagada vastavus rahvusvahelisele kokkulepetele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 selleks, et: määrata kindlaks standarditud lekkekontrolli nõuded; täiendada nende seadmete nimistut, mille suhtes kehtib fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumise kohustus; määrata kindlaks miinimumnõuded ja tingimused koolitusprogrammide vastastikuseks tunnustamiseks isikute jaoks, kes paigaldavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad seadmeid kasutuselt ning kes kontrollivad lekkeid ja koguvad kokku fluoritud kasvuhoonegaase, ning nende isikute ja selliseid ülesandeid täitvate ettevõtjate sertifitseerimiseks; muuta märgistamisnõudeid; keelata toodete ja seadmete, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase või mille toimimine neist gaasidest sõltub, turulelaskmise suurendamist; muuta fluorosüsivesinike maksimumkoguseid, mida võib turule lasta, ja teha tervise ja ohutuse tagamise eesmärgil kvoodinõudest erandeid fluorosüsivesinike tarnimiseks spetsiifiliste kriitilise tähtsusega kasutuste jaoks; määrata kindlaks fluorosüsivesinike üksikute ettevõtjate poolt turule laskmiseks kehtestatud kontrollväärtuste ümberarvutamise eeskirjad ning muuta või täiendada kvootide eraldamise mehhanismi; vaadata läbi aruandlusnõuete künnised; kehtestada nõuded fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste alase aruandluse süsteemide ja liikmesriikidest kogutud heiteandmete kasutamise kohta; lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ainete loeteludesse veel märkimisväärse globaalse soojendamise potentsiaaliga aineid ja uuendada loetelusid uute teaduslike avastuste põhjal, eriti mis puutub määruse lisades loetletud ainete globaalse soojendamise potentsiaali. (21) Eriti tähtis on, et komisjon korraldab ettevalmistustööde käigus asjakohased konsultatsioonid, kaasa arvatud ekspertide tasemel. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (22) Käesoleva määrusega muudetakse ja täiendatakse määrust (EÜ) nr 842/2006, mis tuleks seega asendada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „fluoritud kasvuhoonegaasid” – fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6) ja teised fluori sisaldavad kasvuhoonegaasid, mis on loetletud I lisas, kas eraldi või seguna; (2) „globaalse soojendamise potentsiaal (GWP)” – kasvuhoonegaasi mõju kliima soojenemisele võrrelduna süsinikdioksiidi (CO2) põhjustatud mõjuga, mis on välja arvutatud ühe kilogrammi gaasi soojendamist põhjustava potentsiaali ja ühe kilogrammi CO2 soojendamist põhjustava potentsiaali suhtena 100 aasta kohta, nagu on sätestatud I, II ja III lisas; (3) „CO2-ekvivalenttonn” – kasvuhoonegaaside või kasvuhoonegaase sisaldava segu kogus väljendatuna kasvuhoonegaaside kaalu ja nende globaalse soojendamise potentsiaali korrutisena tonnides; (4) „käitaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes omab käesoleva määrusega hõlmatud seadmeid ja süsteeme ning kellel on tegelik kontroll nende tehnilise toimimise üle; (5) „kasutamine” – fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamine toodete ja seadmete tootmisel, korduvtäitmisel ning nendel hooldus- ja teenindustööde tegemisel või muudes protsessides; (6) „turule laskmine” – ELis esmakordselt teistele isikutele tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasu eest või tasuta või tootja oma tarbeks või importimine ELi tolliterritooriumile tollimenetluse alusel, mis võimaldab imporditud kaupade kasutamist või käitamist ELis; (7) „hermeetiliselt suletud süsteem” – süsteem, milles kõik fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad osad on nende tootmise ajal hermeetiliselt tihendatud keevitamise, kõvajoodisega jootmise või sarnaste püsiliidete kasutamise teel ja mille puhul ei ole jahutuskontuuri süsteemi töölepanemiseks vaja avada; (8) „ühekordselt täidetav mahuti” – mahuti, mis on ette nähtud üksnes fluoritud kasvuhoonegaaside transportimiseks või ladustamiseks ja mida ei saa korduvalt täita, ilma mahutit selleks spetsiaalselt kohandamata või mis lastakse turule ilma märketa, et see on ette nähtud tagastamiseks mahuti korduvtäitmise eesmärgil; (9) „kokkukogumine” – toodetest, seadmetest või mahutitest pärit fluoritud kasvuhoonegaaside kogumine ja ladustamine hooldus- või teenindustööde ajal või enne toodete, seadmete või mahutite kõrvaldamist; (10) „ringlussevõtt” – kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi korduskasutamine pärast süvapuhastust; (11) „taasväärtustamine” – kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi ümbertöötamine, et selle tööomadused oleksid samaväärsed puhta ainega, võttes arvesse selle ettenähtud kasutusostarvet; (12) „hävitamine” – menetlus, mille käigus kogu fluoritud kasvuhoonegaas või suurem osa sellest muundatakse püsivalt või lagundatakse üheks või enamaks püsivaks aineks, mis ei ole fluoritud kasvuhoonegaas; (13) „paikne” – mis töötamise ajal ei liigu; (14) „ühe komponendiga vaht” – vahuühend ühes ainsas aerosoolmahutis reageerimata või osaliselt reageerinud vedelas olekus ja mis mahutist välja laskmisel paisub ja kõvastub; (15) „külmikveok” – mootorsõiduk maksimaalse massiga üle 3,5 tonni, mis on projekteeritud ja ehitatud peamiselt kaubaveoks ning varustatud jahutusseadmega; (16) „külmikhaagis” – sõiduk, mis on projekteeritud ja ehitatud vedamiseks veoki või vedukiga, ette nähtud peamiselt kaubaveoks ja varustatud jahutusseadmega. II peatükk Piiramine Artikkel 2 Heitkoguste vältimine 1. Fluoritud kasvuhoonegaaside tahtlik laskmine atmosfääri on keelatud, kui gaaside vabastamine ei ole ettenähtud kasutuseks tehniliselt vajalik. 2. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitaja võtab ettevaatusabinõud, et vältida gaaside tahtmatut vabastamist (edaspidi „leke”). 3. Kõnealuste gaaside lekke tuvastamise korral tagab käitaja, et seadmed parandatakse viivitamata. Seadmestikus lekke parandamise korral tagab käitaja, et seadmestiku kontrollivad ühe kuu jooksul pärast parandamist üle sertifitseeritud isikud, et teha kindlaks, et parandustööd on olnud tõhusad. 4. Artikli 8 kohaselt sertifitseeritakse järgmiseid töid teostavad isikud ja ettevõtjad: (a) artikli 3 lõikes 1 osutatud seadmete paigaldamine, teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine; (b) fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate liikuvate kliimaseadmete teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine; (c) SF6 sisaldavate elektrijaotlate paigaldamine, teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine; (d) punktides a, b ja c loetletud tööde jaoks fluoritud kasvuhoonegaaside üleandmine või vastuvõtmine. Nende tööde teostamisel võtavad esimeses lõikes osutatud isikud ja ettevõtjad ettevaatusabinõusid, et vältida fluoritud kasvuhoonegaaside lekkimist. 5. Isik, kes teeb SF6 sisaldava elektrijaotla või artikli 3 lõikes 1 osutatud seadmete paigaldamise, teenindamise, hooldamise, parandamise või kasutuselt kõrvaldamise tööd ülesandeks teisele isikule, veendub, et sellel isikul on olemas vastavalt artiklile 8 vajalikud sertifikaadid nõutud tööde teostamiseks. Artikkel 3 Lekkekontroll 1. Käitaja, kes töötab seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne viie tonni CO2-ga ja mida kasutatakse mujal kui vahtudes, tagab seadmete lekkekontrolli. Hermeetiliselt suletud süsteemidega seadmetel, mis on vastava märgistusega ja mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne alla 10 tonni CO2-ga, ei tule käesoleva artikli kohaselt lekkekontrolli teha. Kontrolli teostavad vastavalt artiklis 8 sätestatud eeskirjadele sertifitseeritud isikud. Seda lõiget kohaldatakse järgmiste fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitajate suhtes: (a) paiksed jahutusseadmed; (b) paiksed kliimaseadmed; (c) paiksed soojuspumbad; (d) paiksed tuletõrjesüsteemid; (e) külmikveokid ja -haagised. 2. Lõikes 1 ettenähtud kontrolle tehakse järgmise sagedusega: (a) seadmetel, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne viie kuni 50 tonni CO2-ga, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga 12 kuu järel; (b) seadmetel, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 50 kuni 500 tonni CO2-ga, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga kuue kuu järel; (c) seadmetel, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 500 tonni CO2 või rohkem, tehakse lekkekontrolli vähemalt kord iga kolme kuu järel. 3. Kui lõike 1 punktis d osutatud tuletõrjesüsteemide suhtes on olemas kehtiv ülevaatuskord, mis vastab ISO 14520 või EN 15004 standardile ja tuletõrjesüsteemi kontrollitakse nii sageli, nagu on nõutav vastavalt lõikele 2, loetakse neid kontrolle lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmiseks. 4. Komisjoni volitatakse võtma artiklis 20 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada nõuded lekkekontrollide kohta, mida tehakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 selles lõikes nimetatud igat tüüpi seadmete kohta, määrates kindlaks seadmete osad, mis kõige tõenäolisemalt lekivad, ja muuta käesoleva artikli lõikes 1 esitatud seadmete loetelu, et lisada sellesse muud tüüpi seadmeid lähtuvalt turusuundumustest ja tehnoloogia arengust. Artikkel 4 Lekke tuvastamise süsteemid 1. Käitaja, kes töötab artikli 3 lõikes 1 osutatud seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 500 tonni või suurema koguse CO2-ga, tagab, et seadmetel on olemas lekke tuvastamise süsteem, mis hoiatab käitajat lekkest. Lekke tuvastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga 12 kuu järel, et tagada nende nõuetekohane töö. 2. Erandina artikli 3 lõike 2 punktist b tehakse juhul, kui seadmed, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on samaväärne 50 kuni 500 tonni CO2-ga, on varustatud lekke tuvastamise süsteemiga, seadmete lekkekontrolli vähemalt kord iga 12 kuu järel. Artikkel 5 Dokumentatsioon 1. Käitaja, kes töötab seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, koostab iga seadme kohta dokumendi, millesse kantakse seadme kohta järgmised andmed: (a) seadmes kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kogus ja laad; (b) lisatud fluoritud kasvuhoonegaaside kogused ja lisamise põhjused; (c) kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaaside kogus; (d) täheldatud lekkekiirused; (e) seadme paigaldus-, teenindus- ja hooldustööd ning vajaduse korral parandustööd või kasutuselt kõrvaldamise teostanud ettevõtja või isiku andmed; (f) artikli 3 lõigete 1 ja 3 kohaselt tehtud kontrollide kuupäevad ja tulemused; (g) kui seade on kasutuselt kõrvaldatud, siis fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks ja kõrvaldamiseks võetud meetmed. Käesolevat lõiget kohaldatakse SF6 sisaldavate elektrijaotlate ja artikli 3 lõikes 2 osutatud seadmete käitajate suhtes. 2. Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei registreerita liikmesriikide pädeva asutuse loodud andmebaasis, säilitavad lõikes 1 osutatud käitajad dokumente kuni vähemalt kaks aastat pärast seadme kasutuselt kõrvaldamist. Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei registreerita liikmesriigi pädeva asutuste loodud andmebaasis, säilitavad käitajate jaoks lõike 1 punktis e osutatud töid teostavad isikud või ettevõtjad dokumentide koopiaid vähemalt viis aastat. Dokumendid tehakse taotluse alusel pädevale asutusele või komisjonile kättesaadavaks. 3. Komisjon võib rakendusaktiga kindlaks määrata lõikes 1 osutatud dokumentide vormi ja täpsustada, kuidas dokumendid tuleb koostada ja kuidas neid pidada. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 6 Tootmisest tekkivad heitkogused Fluoritud ühendite tootjad võtavad kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et suurimal võimalikul määral piirata fluoritud kasvuhoonegaaside heidet tootmise, transportimise ja ladustamise ajal. Tootjad tagavad, et tootmise kõrvalsaadusena märkimisväärses ulatuses tekkiv trifluorometaan (HFC-23) hävitatakse tootmisprotsessi käigus. Artikkel 7 Kokkukogumine 1. Mujal kui vahtudes kasutatud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete, sealhulgas liikuvate seadmete käitajad seavad sisse korra, mille kohaselt koguvad artiklis 8 ettenähtud asjakohaseid sertifikaate omavad isikud ja ettevõtjad fluoritud kasvuhoonegaasid kokku, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine. See kohustus kehtib kõigi järgmiste seadmete käitajate suhtes: (a) jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade jahutuskontuurid; (b) fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevaid lahusteid sisaldavad seadmed; (c) tuletõrjesüsteemid ja tulekustutid ning (d) elektrijaotlad. 2. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lisada lõikes 1 esitatud seadmete loetelusse muid seadmetüüpe, võttes arvesse nende kasvavat tähtsust, mis on tingitud ärilisest või tehnoloogilisest arengust. 3. Enne fluoritud kasvuhoonegaasi mahuti kõrvaldamist korraldab mahutit transpordi või ladustamise eesmärgil kasutanud isik mahutis sisalduvate mis tahes jääkgaaside kokkukogumise, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine. 4. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate ja lõikes 1 nimetamata toodete ja seadmete kasutajad ja käitajad korraldavad gaaside ringlussevõtu, taasväärtustamise või hävitamise tagamiseks gaaside kokkukogumise asjakohaselt kvalifitseeritud töötajate poolt, kui selline kokkukogumine on teostatav, või gaaside hävitamise ilma eelneva kokkukogumiseta. Artikkel 8 Koolitus ja sertifitseerimine 1. Liikmesriigid kehtestavad koolitus- ja sertifitseerimisprogrammid järgmistele isikutele: (a) isikud, kes paigaldavad, teenindavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt artikli 3 lõike 1 kolmandas lõigus nimetatud seadmeid; (b) isikud, kes paigaldavad, teenindavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt SF6 sisaldavaid elektrijaotlaid; (c) isikud, kes teostavad artikli 3 lõikes 1 ettenähtud lekkekindluse kontrolli; (d) isikud, kes artikli 7 kohaselt fluoritud kasvuhoonegaase kokku koguvad. 2. Lõikes 1 ettenähtud koolitusprogrammid hõlmavad järgmist: (a) kohaldatavad eeskirjad ja tehnilised standardid; (b) heite vältimine; (c) fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumine; (d) sertifikaadis kirjeldatud tüüpi ja suurusega seadmete ohutu käsitsemine; (e) tehnoloogia fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks ja nende ohutuks käsitsemiseks. 3. Lõikes 1 ettenähtud sertifitseerimisprogrammide kohased sertifikaadid väljastatakse tingimusel, et taotleja on läbinud vastavalt lõigetele 1 ja 2 kehtestatud koolitusprogrammi. 4. Liikmesriigid kehtestavad sertifitseerimisprogrammid ettevõtjatele, kes viivad teiste isikute jaoks ellu lõike 1 punktides a–d nimetatud toiminguid. 5. Lõigetes 1 ja 3 ettenähtud sertifikaadid kehtivad maksimaalselt 5 aastat. Liikmesriigid võivad pikendada lõikes 1 ettenähtud sertifikaatide kehtivust, kui asjaomane isik läbib iga viie aasta järel kohustusliku perioodilise koolituse eesmärgiga ajakohastada oma teadmisi lõikes 2 nimetatud teemade kohta. 6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest hiljemalt 1. jaanuariks 2015. Nad tunnustavad teistes liikmesriikides väljastatud sertifikaate. Nad ei piira teenuste osutamise vabadust ega asutamisõigust seepärast, et sertifikaat väljastati muus liikmesriigis. 7. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõikes 1 ettenähtud koolituse ja sertifitseerimise miinimumnõuded ning määrata sertifikaatide vastastikuse tunnustamise tingimused. 8. Komisjon võib rakendusaktidega määratleda lõikes 6 osutatud teavitamise vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele. III peatükk Turulelaskmine ja kasutamise järelevalve Artikkel 9 Turulelaskmise piirangud 1. III lisas loetletud teatavate toodete ja seadmete turulelaskmine keelatakse alates nimetatud lisas määratud kuupäevast, eristades tooted või seadmed vajadusel vastavalt tüübile või nendes sisalduva fluoritud kasvuhoonegaasi globaalse soojendamise potentsiaalile. Toodetes ja seadmetes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside segude globaalse soojendamise potentsiaali arvutamiseks kasutatakse IV lisas sätestatud meetodit. 2. Lõikes 1 ettenähtud keeld ei kehti seadmetele, mille suhtes on direktiivi 2009/125/EÜ [44] alusel vastuvõetud ökodisaini nõuete kohaselt kindlaks määratud, et suurema energiatõhususe tõttu on seadme olelusringi jooksul tekkivad CO2 heitkogused väiksemad kui samaväärsel seadmel, mis täidab asjaomaseid ökodisaininõudeid ja ei sisalda fluoritud kasvuhoonegaase. 3. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada III lisas esitatud loendit muude toodete ja seadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam, või mille toimimine sõltub neist gaasidest, kui on kindlaks tehtud, et fluoritud kasvuhoonegaaside või teatavat tüüpi fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisele on olemas alternatiivid ja nende kasutamisel tekkiks väiksem kasvuhoonegaaside koguheide, ning loendist välja arvata, kus see on teatavaks ajavahemikuks asjakohane, teatavad toote- ja seadmekategooriad, mille jaoks kindlaksmääratud globaalse soojendamise piirnormi täitvad asendusained ei ole kättesaadavad tehnilistel, majanduslikel või ohutusega seotud põhjustel. Artikkel 10 Märgistus ja tooteinfo 1. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid tooteid ja seadmeid ei lasta turule ilma märgistuseta. Käesolev lõige kehtib järgmist tüüpi seadmete suhtes: (a) jahutusseadmed; (b) kliimaseadmed; (c) soojuspumbad; (d) tuletõrjesüsteemid; (e) elektrijaotlad; (f) fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad aerosoolpudelid; (g) kõik fluoritud kasvuhoonegaaside mahutid. 2. Lõike 1 kohaselt nõutaval märgisel tuleb esitada järgmist: (a) teave selle kohta, et toode või seade sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase; (b) fluoritud kasvuhoonegaaside nimetus, esitades tööstusliku tunnustatud nimetuse või sellise nimetuse puudumise korral keemilise nimetuse; (c) alates 1. jaanuarist 2017, tootes või seadmes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside kogus, mis on väljendatud massi ja CO2-ekvivalendiga. Kui fluoritud kasvuhoonegaasid on hermeetiliselt suletud süsteemis, tuleb see teave märgisel esitada. 3. Märgis on selgesti loetav ja kustumatu ning paigutatud fluoritud kasvuhoonegaasiga täitmiseks või nende kokkukogumiseks ettenähtud teenindusavade lähedale või toote või seadme sellele osale, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi. 4. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid vahte ei lasta turule, kui fluoritud kasvuhoonegaasid ei ole tähistatud märgisega, kus on esitatud tööstuslik tunnustatud nimetus või sellise nimetuse puudumise korral keemiline nimetus. Märgisel tuleb selgelt näidata, et vaht sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase. Vahtplaatide puhul tuleb see teave selgelt ja kustumatult plaatidel esitada. 5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud teave tuleb lisada nende toodete ja seadmete kasutusjuhenditesse. Toodete ja seadmete puhul, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam, lisatakse see teave ka reklaamis kasutatavatesse kirjeldustesse. 6. Komisjon võib rakendusaktidega määratleda lõigetes 1 ja 3 osutatud märgiste vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele. 7. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lõigetes 1 ja 3 sätestatud märgistamisnõudeid ning lisada lõikes 1 esitatud toodete ja seadmete nimekirja muid tooteid ja seadmeid, kui see on ärilisest või tehnoloogilisest arengust tingitult vajalik. Artikkel 11 Kasutamise piiramine 1. Keelatakse SF6 kasutamine magneesiumsurvevalus ja magneesiumsurvevalusulamite ringlussevõtus. Käitiste suhtes, milles kasutatava SF6 kogus on vähem kui 850 kg aastas, hakkab see keeld kehtima alles 1. jaanuarist 2015. 2. Keelatakse SF6 kasutamine sõidukirehvide täitmisel. 3. 1. jaanuarist 2020 keelatakse üle 2 500 ulatuva globaalse soojendamise potentsiaaliga fluoritud kasvuhoonegaaside või fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate segude kasutamine selliste jahutusseadmete teenindus- ja hooldustööde tegemiseks, mille külmaaine kogus on samaväärne viie või enama tonni CO2-ga. Selle sätte järgimiseks arvutatakse fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate segude globaalse soojendamise potentsiaal vastavalt IV lisale. Artikkel 12 Seadmete eeltäitmine 1. Alates [pp/kk/aaaa] [kuupäev 3 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] ei täideta jahutus- ja kliimaseadmeid ning soojuspumpasid fluorosüsivesinikega enne turulelaskmist või enne, kui need on esimeseks käitamiseks lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud. Seadmed täidavad nende kasutamiseks ettenähtud kohas isikud, kes on artikli 8 kohaselt sertifitseeritud. 2. Lõiget 1 ei kohaldata hermeetiliselt suletud seadmetele või selliste seadmete suhtes, milles sisalduv fluorosüsivesinike kogus vastab vähem kui 2 %-le seadme maksimaalsest ettenähtud võimsusest. IV peatükk Fluorosüsivesinike turulelaskmise vähendamine Artikkel 13 Fluorosüsivesinike turulelaskmise vähendamine 1. Komisjon tagab, et fluorosüsivesinike kogus, mida tootjatel ja importijatel on õigus igal aastal ELis turule lasta, ei ületa vastavalt V lisale arvutatud maksimumkogust, mis asjaomaseks aastaks ette on nähtud. Iga tootja ja importija tagab, et vastavalt V lisale arvutatud tema poolt turule lastav fluorosüsivesinike kogus ei ületa kvooti, mis on talle eraldatud vastavalt artikli 14 lõikele 5 või kantud talle üle vastavalt artiklile 16. 2. Käesolevat artiklit ei kohaldata fluorosüsivesinike suhtes, mis on imporditud ELi hävitamise eesmärgil. Seda ei kohaldata tootjate ja importijate suhtes, kes toodavad või impordivad vähem kui 1 000 CO2-ekvivalenttonni fluorosüsivesinikke aastas. 3. Käesolevat artiklit ja artikleid 14, 16, 17 ja 22 kohaldatakse ka polüoolvalmististes sisalduvate fluorosüsivesinike suhtes. 4. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et (a) muuta fluorosüsivesinike ja asjaomase heitega seotud turusuundumuste taustal V lisas ettenähtud maksimumkoguseid ning (b) vabastada lõikes 1 sätestatud kvoodinõudele vastamisest teatud kasutuse otstarbel turule laskmine, kui fluorosüsivesinike kasutamine on vajalik tervise ja ohutusega seotud põhjustel ning piisavad tarned ei oleks muidu tagatud. Artikkel 14 Kvootide eraldamine fluorosüsivesinike turulelaskmiseks 1. Komisjon määrab 31. oktoobriks 2014 rakendusotsustega iga määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 alusel andmed teatanud tootja ja importija jaoks kontrollväärtuse, mis põhineb aasta keskmisel fluorosüsivesinike kogusel, mille tootmise või importimise kohta ajavahemikul 2008–2011 tootja või importija teada andis. Kontrollväärtuse määramisel ei võeta arvesse kvooti ületavaid teatatud koguseid. Kontrollväärtused arvutatakse vastavalt käesoleva määruse V lisale. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele. 2. Tootjad ja importijad, kes ei ole määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 alusel lõikes 1 osutatud võrdlusperioodil toimunud toodangu või impordi kohta andmeid teatanud, võivad teatada oma kavatsusest fluorosüsivesinikke järgmisel aastal toota või importida. Nimetatud teade esitatakse komisjonile ning selles tuleb täpsustada, mis tüüpi ja missuguses koguses fluorosüsivesinikke eeldatavalt turule lastakse. Komisjon avaldab teatise nende teadete esitamise tähtaja kohta. Enne lõigete 2 ja 3 kohase teate esitamist kannavad ettevõtjad end artiklis 15 ettenähtud registrisse. 3. Komisjon arvutab hiljemalt 31. oktoobriks 2017 ja sellest alates iga kolme aasta järel uuesti tootjate ja importijate jaoks lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kontrollväärtused, võttes aluseks pärast 1. jaanuari 2015 toodetud või imporditud ning artikli 17 alusel teatatud fluorosüsivesinike koguste aasta keskmise. Komisjon määrab need kontrollväärtused rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele. 4. Lõikes 2 sätestatud menetlust järgides võivad tootjad ja importijad, kelle jaoks on määratud kontrollväärtused, esitada teate täiendavate prognoositavate koguste kohta. 5. Alates 2015. aastast määrab komisjon igaks aastaks kõikidele tootjatele ja importijatele fluorosüsivesinike turulelaskmise kvoodid, kohaldades VI lisas sätestatud mehhanismi. 6. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada mehhanism, millega vastavalt lõikele 3 arvutada uuesti kontrollväärtused ning muuta või täiendada VI lisas sätestatud kvootide eraldamise mehhanismi. Artikkel 15 Kvoodiregister 1. Luuakse fluorosüsivesinike turulelaskmiseks ettenähtud elektrooniline kvoodiregister. Komisjon võtab meetmed, et elektrooniline register luua ja tagada selle toimimine. Taotluse korral kantakse elektroonilisse registrisse järgmised andmed: (a) tootjad ja importijad, kellele on vastavalt artikli 14 lõikele 5 eraldatud turulelaskmise kvoot; (b) tootjad ja importijad, kellele on vastavalt artiklile 16 kvoodid üle kantud; (c) tootjad ja importijad, kes teatavad kavatsusest esitada artikli 14 lõike 2 kohane teade. 2. Komisjon tagab, et selle registri kaudu teavitatakse tootjaid ja importijaid ning liikmesriikide pädevaid asutusi eraldatud kvootidest ning kõikidest jaotusperioodi jooksul registrisse tehtavatest muudatustest. Artikkel 16 Kvootide ülekandmine Kõik tootjad või importijad, kelle jaoks on vastavalt artikli 14 lõigetele 1 või 3 määratud kontrollväärtus ning kellele on vastavalt artikli 14 lõikele 5 kvoot eraldatud, võivad selle kvoodi kõik kogused või osa sellest kanda üle teisele ELi ettevõtjale, kes on registreeritud artikli 15 lõikes 1 osutatud registris. Sellisest ülekandmisest teavitatakse alati eelnevalt komisjoni. V peatükk Aruandlus Artikkel 17 Tootmise, impordi, ekspordi ja hävitamisega seotud aruandlus 1. Iga tootja, importija ja eksportija, kes tootis, importis või eksportis eelneval kalendriaastal enam kui ühe tonni või 1 000 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2014 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel aastal. 2. Iga ettevõtja, kes hävitas eelneval kalendriaastal enam kui ühe tonni või 1 000 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2014 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel aastal. 3. Iga ettevõtja, kes laskis eelneval kalendriaastal turule enam kui 10 000 CO2-ekvivalenttonni toodetes ja seadmetes sisalduvaid fluoritud kasvuhoonegaase ning II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2014 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel aastal. 4. Iga ettevõtja, kes lõigete 1 ja 3 alusel peab teatama enam kui 10 000 CO2‑ekvivalenttonni fluorosüsivesinike turulelaskmisest eelneval kalendriaastal, peab enne aruande esitamist tagama, et andmete täpsust on tõendanud sõltumatu audiitor, kes on akrediteeritud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ [45] või kes on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt finantsaruannete akrediteeritud tõendaja. Ettevõtja peab säilitama tõendamisaruannet vähemalt viis aastat. Tõendamisaruanne peab nõudmise korral olema pädevale asutusele ja komisjonile kättesaadav. 5. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta turusuundumusi silmas pidades vajaduse korral lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustuste piirmäärasid eesmärgiga vältida olukorda, kus toodetud, imporditud või eksporditud fluoritud kasvuhoonegaaside märkimisväärseid koguseid ei jälgita, või vähendada halduskoormust juhul, kui esitatud kogused ei ole märkimisväärsed. 6. Komisjon võib rakendusaktidega määrata käesolevas artiklis osutatud aruannete vormi ja esitusviisi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 21 osutatud kontrollimenetlusele. 7. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et kaitsta talle käesoleva artikli kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsust. Artikkel 18 Heiteandmete kogumine 1. Liikmesriigid koguvad fluoritud kasvuhoonegaaside heite kohta andmeid. Selleks loovad nad vastavalt vajadusele ühe järgmistest süsteemidest: (a) süsteem, mille puhul hallatakse artikli 5 lõike 1 kohaselt registreeritud andmete kogumiseks riigi tasandi andmebaasi; (b) süsteem, mille puhul analüüsitakse artikli 5 lõike 1 sätetega hõlmatud käitajate representatiivse valimi põhjustatavaid heitkoguseid ning tulemused ekstrapoleeritakse nende vaatluste põhjal. 2. Lõike 1 kohaselt kogutud andmed on nõudmise korral komisjonile kättesaadavad. Komisjon võib edastada need andmed teistele liikmesriikidele. 3. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada nõuded käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud andmekogumissüsteemidele ning esitada sätted selle kohta, kas teatavate sektorite jaoks tuleb luua käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punkti a või punkti b kohane süsteem. VI peatükk Lõppsätted Artikkel 19 Läbivaatamine 1. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada I lisas esitatud loetelu märkimisväärse globaalse soojendamise potentsiaaliga ainetega, mida kasutatakse nimetatud lisas juba loetletud ainete asemel ning mida eksporditakse, imporditakse, toodetakse või lastakse turule märkimisväärsetes kogustes. 2. Komisjonile antakse artikli 20 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et uute teaduslike tõendite, eeskätt nimetatud ainete globaalse soojendamise potentsiaaliga seotud asjaolude alusel I, II ja IV lisa ajakohastada. 3. Võttes aluseks artikli 17 kohaselt esitatud teabe turule laskmise kohta ja artikli 18 lõike 2 kohaselt kättesaadavaks tehtud teabe fluoritud kasvuhoonegaaside heite kohta, jälgib komisjon käesoleva määruse kohaldamist ja mõju. Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2020 aruande, milles käsitletakse fluorosüsivesinike kättesaadavust ELi turul, eelkõige meditsiiniseadmete jaoks. Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2024 põhjaliku aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse mõju ning prognoositakse jätkuvat nõudlust fluorosüsivesinike järele pärast 2030. aastat. Artikkel 20 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 4, artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 7, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 7, artikli 13 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6, artikli 17 lõikes 5, artikli 18 lõikes 3 ja artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates [pp/kk/aaaa] [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 3 lõikes 4, artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 7, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 7, artikli 13 lõikes 5, artikli 14 lõikes 6, artikli 17 lõikes 5, artikli 18 lõikes 3 ja artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 3 lõike 4, artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 7, artikli 9 lõike 3, artikli 10 lõike 7, artikli 13 lõike 5, artikli 14 lõike 6, artikli 17 lõike 5, artikli 18 lõike 3 ning artikli 19 lõigete 1 ja 2 alusel vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada. Artikkel 21 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 22 Sanktsioonid 1. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate sanktsioonide kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt [pp/kk/aaaa] [kohaldamise alguskuupäev] ning samuti teatavad nad viivitamata komisjonile sätete igast järgnevast muudatusest. 2. Lisaks lõikes 1 osutatud sanktsioonidele võib ettevõtjatele, kes on ületanud oma fluorosüsivesinike turule laskmise kvoodimäära, mis on neile eraldatud vastavalt artikli 14 lõikele 5 või kantud neile üle vastavalt artiklile 16, eraldada ületamise tuvastamisele järgneval jaotusperioodil üksnes vähendatud kvoodi. Vähendamise koguse arvutamiseks võetakse 200 % kogusest, mille võrra kvooti ületati. Kui vähendamise kogus on suurem kui artikli 14 lõike 5 kohaselt ületamise tuvastamisele järgnevaks jaotusperioodiks eraldatav kvoot, ei eraldata ettevõtjale asjaomaseks jaotusperioodiks kvooti ning järgmisteks jaotusperioodideks ettenähtud kvooti vähendatakse samamoodi, kuni vähendatav kogus on täies mahus maha arvatud. Artikkel 23 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 842/2006 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VIII lisas esitatud vastavustabeliga. Artikkel 24 Jõustumine Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA Artikli 1 punktis 1 osutatud fluoritud kasvuhoonegaasid Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [46] Tööstuslik nimetus || Keemiline nimetus (Üldnimetus) || Keemiline valem 1. jagu: fluorosüsivesinikud (HFCd) HFC-23 || trifluorometaan (fluoroform) || CHF3 || 14 800 HFC-32 || difluorometaan || CH2F2 || 675 HFC-41 || fluorometaan (metüülfluoriid) || CH3F || 92 HFC-125 || pentafluoroetaan || CHF2CF3 || 3 500 HFC-134 || 1,1,2,2-tetrafluoroetaan || CHF2CHF2 || 1 100 HFC-134a || 1,1,1,2-tetrafluoroetaan || CH2FCF3 || 1 430 HFC-143 || 1,1,2-trifluoroetaan || CH2FCHF2 || 353 HFC-143a || 1,1,1-trifluoroetaan || CH3CF3 || 4 470 HFC-152 || 1,2-difluoroetaan || CH2FCH2F || 53 HFC-152a || 1,2-difluoroetaan || CH3CHF2 || 124 HFC-161 || fluoroetaan (etüülfluoriid) || CH3CH2F || 12 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluoropropaan || CF3CHFCF3 || 3 220 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-heksafluoropropaan || CH2FCF2CF3 || 1 340 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-heksafluoropropaan || CHF2CHFCF3 || 1 370 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-heksafluoropropaan || CF3CH2CF3 || 9 810 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluoropropaan || CH2FCF2CHF2 || 693 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluoropropaan || CHF2CH2CF3 || 1 030 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluorobutaan || CF3CH2CF2CH3 || 794 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluoropentaan || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640 2. jagu: perfluorosüsivesinikud (PFCd) PFC-14 || perfluorometaan (süsiniktetrafluoriid) || CF4 || 7 390 PFC-116 || heksafluoroetaan (perfluoroetaan) || C2F6 || 12 200 PFC-218 || oktafluoropropaan (perfluoropropaan) || C3F8 || 8 830 PFC-3-1-10 (R-31-10) || dekafluorobutaan (perfluorobutaan) || C4F10 || 8 860 PFC-4-1-12 (R-41-12) || dodekafluoropentaan (perfluoropentaan) || C5F12 || 9 160 PFC-5-1-14 (R-51-14) || tetradekafluoroheksaan (perfluoroheksaan) || C6F14 || 9 300 PFC-c-318 || Oktafluorotsüklobutaan (perfluorotsüklobutaan) || c-C4F8 || 10 300 3. jagu: muud perfluoritud ühendid || väävelheksafluoriid || SF6 || 22 800 II LISA Muud fluoritud gaasid, mille kohta tuleb artikli 17 kohaselt andmed esitada Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [47] Üldnimetus/tööstuslik nimetus || Keemiline valem 1. jagu: küllastumata fluorosüsivesinikud HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48] HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48 2. jagu: fluoritud eetrid HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320 HFE-143a || CH3OCF3 || 756 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800 HFE-338pcc13 (HG-01) || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500 || (CF3)2CFOCH3 || 343 || CF3CF2CH2OH || 42 || (CF3)2CHOH || 195 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557 || - (CF2)4CH (OH) - || 73 || (CF3)2CHOCHF2 || 380 || (CF3)2CHOCH3 || 27 3. jagu: muud perfluoritud ühendid PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300 Lämmastiktrifluoriid || NF3 || 17 200 Trifluorometüülväävelpentafluoriid || SF5CF3 || 17 700 Perfluorotsüklopropaan || c-C3F6 || 17 340 Fn [49] III LISA Artikli 9 lõikes 1 osutatud turulelaskmise keelud Tooted ja seadmed Vajaduse korral arvutatakse fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate segude globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) vastavalt IV lisale, nagu on ette nähtud artikli 9 lõike 1 teises lõigus. || Keelustamise kuupäev 1. Ühekordselt täidetavad fluoritud kasvuhoonegaaside mahutid, mida kasutatakse jahutus-ja kliimaseadmete või soojuspumpade, tuletõrjesüsteemide või jaotlate hooldus- ja teenindustööde tegemisel või selliste seadmete või süsteemide täitmisel, või mis on ette nähtud lahustitena kasutamiseks. || 4. juuli 2007 2. Avatud otseaurustusseadmed, mis sisaldavad külmaainena fluorosüsivesinikke ja perfluorosüsivesinikke || 4. juuli 2007 3. Tuletõrjesüsteemid ja tulekustutid, || mis sisaldavad perfluorosüsivesinikke || 4. juuli 2007 mis sisaldavad HFC-23 || 1. jaanuar 2015 4. Kodus kasutamiseks ettenähtud aknad, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase || 4. juuli 2007 5. Muud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad aknad || 4. juuli 2008 6. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad jalatsid || 4. juuli 2006 7. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad rehvid || 4. juuli 2007 8. Fluoritud kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad ühekomponendilised vahud, välja arvatud siis, kui need peavad vastama siseriiklikele ohutusnormidele || 4. juuli 2008 9. Fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad signaalpasunad ning aerosoolgeneraatorid, mis on ette nähtud elanikkonnale meelelahutuslikuks või dekoratiivseks otstarbeks ja mida turustatakse sel eesmärgil ning mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 [50] XVII lisa punktis 40 || 4. juuli 2009 10. Fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam sisaldavad kodumajapidamistes kasutatavad külmikud ja sügavkülmikud || 1. jaanuar 2015 11. Jaemüügis ja toitlustuses toodete ladustamiseks, näitamiseks või jaotamiseks ettenähtud külmikud ja sügavkülmikud (kommertskasutus) - hermeetiliselt suletud süsteemid, || mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 2 500 või enam || 1. jaanuar 2017 mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020 12. Liikuvad siseruumides kasutatavad kliimaseadmed (hermeetiliselt suletud seadmed, mida lõppkasutaja saab ühest ruumist teise viia), mis sisaldavad fluorosüsivesinikke globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam || 1. jaanuar 2020 IV LISA Artikli 9 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 3 osutatud segu üldise globaalse soojendamise potentsiaali arvutamise meetod Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava segu üldine globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) arvutatakse kaalutud keskmisena, mis – kui ei ole määratud teisiti – saadakse iga üksikaine massiosa ja tema GWP korrutiste liitmisel, hõlmates ka fluoritud kasvuhoonegaaside hulka mitte kuuluvad ained. Σ(aine X % × GWP) + (aine Y % × GWP) + … (aine N % × GWP), kus % on massiosa, mille lubatud hälve on of +/– 1 %. Näide: valemit kohaldatakse gaaside segu suhtes, mis koosneb järgmistest ainetest: 60 % dimetüüleetrit, 10 % HFC-152a ja 30 % isobutaani: Σ (60 % × 1) + (10 % × 125) + (30 % × 4) → GWP kokku = 14,3. Segude GWP arvutamiseks kasutatakse järgmiste mittefluoritud ainete globaalse soojendamise potentsiaali. Muude käesolevas loetelus esitamata ainete suhtes kohaldatakse vaikeväärtust 0. Aine || Globaalse soojendamise potentsiaal [51] Üldnimetus || Tööstuslik nimetus || Keemiline valem Metaan || || CH4 || 25 Dilämmastikoksiid || || N2O || 298 Dimetüüleeter || || CH3OCH3 || 1 Metüleenkloriid || || CH2Cl2 || 9 Metüülkloriid || || CH3Cl || 13 Kloroform || || CHCl3 || 31 Etaan || R-170 || CH3CH3 || 6 Propaan || R-290 || CH3CH2CH3 || 3 Butaan || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4 Isobutaan || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3 Pentaan || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20 Isopentaan || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4 Etoksüetaan (dietüüleeter) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4 Metüülformiaat || R-611 || HCOOCH3 || 25 Vesinik || R-702 || H2 || 6 Ammoniaak || R-717 || NH3 || 0 Etüleen || R-1150 || C2H5 || 4 Propüleen || R-1270 || C3H6 || 2 V LISA Fluorosüsivesinike turulelaskmisega seotud maksimumkoguse, kontrollväärtuste ja kvootide arvutamine Artikli 13 lõikes 1 osutatud maksimumkogus arvutatakse järgmiste protsendimäärade kohaldamisel perioodil 2008–2011 toodetud ja ELi imporditud üldkoguse aasta keskmisele: Aastad || 2015 || 100 % 2016–2017 || 93 % 2018–2020 || 63 % 2021–2023 || 45 % 2024–2026 || 31 % 2027–2029 || 24 % 2030 || 21 % Fluorosüsivesinike turulelaskmisega seotud maksimumkogus, kontrollväärtused ja kvoodid, millele on osutatud artiklites 13 ja 14, arvutatakse kõikide fluorosüsivesinike tüüpide üldkogusena, mis on väljendatud CO2-ekvivalenttonni(de)na. Fluorosüsivesinike turulelaskmisega seotud maksimumkogus, kontrollväärtused ja kvoodid, millele on osutatud artiklites 13 ja 14, põhinevad tootjate ja importijate poolt jaotusperioodi jooksul ELis turule lastud fluorosüsivesinike kogustel. Ettevõtjale samal jaotusperioodil eksportimiseks ülekantud koguseid ei võeta kvoodi arvutamisel ega artikli 13 lõike 2 järgimise hindamisel arvesse, kui eksport toimub samal perioodil ning eksportija sellest artikli 17 lõike 1 kohaselt teada annab. Olenemata kogustest peab toiming vastavalt artikli 17 lõikele 4 olema tõendatud. VI LISA Artiklis 14 osutatud jaotusmehhanism 1. Ettevõtjatele, kelle jaoks on artikli 14 lõigete 1 ja 3 alusel ette nähtud kontrollväärtused, eraldatavate koguste määratlemine Iga ettevõtja, kelle jaoks on ette nähtud kontrollväärtus, saab kvoodi, mis vastab 95 %-le kontrollväärtusest, korrutatuna V lisas osutatud vastava aasta protsendimääraga. 2. Artikli 14 lõike 2 kohaselt teate esitanud ettevõtjatele eraldatavate koguste määratlemine Et määratleda kogus, mis eraldatakse ettevõtjatele, kelle jaoks ei ole ette nähtud kontrollväärtust ning kes on artikli 14 lõike 3 kohaselt teate esitanud, lahutatakse V lisas asjaomaseks aastaks ettenähtud maksimumkogusest punkti 1 alusel eraldatud kvootide summa (arvutuse 1. etapis eraldatav kogus). 2.1. Arvutuse 1. etapp Iga ettevõtja saab eraldise, mis vastab teates taotletud kogusele, kuid ei ületa 1. etapis eraldatava koguse proportsionaalset osa. Proportsionaalne osa arvutatakse järgmiselt: 100 jagatakse teate esitanud ettevõtjate arvuga. 2. etapis eraldatava koguse määratlemiseks lahutatakse 1. etapis eraldatavast kogusest 1. etapis eraldatud kvootide summa. 2.2. Arvutuse 2. etapp Iga ettevõtja, kes ei saanud 1. etapis 100 % teates taotletud kogusest, saab täiendava eraldise, mis vastab taotletud koguse ja 1. etapis saadud koguse vahele. See ei tohi aga ületada 2. etapis eraldatava koguse proportsionaalset osa. Proportsionaalne osa arvutatakse järgmiselt: 100 jagatakse nende ettevõtjate arvuga, kellel on 2. etapis õigus eraldisele. 3. etapis eraldatava koguse määratlemiseks lahutatakse 2. etapis eraldatavast kogusest 2. etapis eraldatud kvootide summa. 2.3. Arvutuse 3. etapp 2. etapi toiminguid korratakse senikaua, kuni järgnevas etapis eraldatav järelejäänud kogus on vähem kui 1 000 CO2-ekvivalenttonni. 3. Artikli 13 lõike 4 kohaselt teate esitanud ettevõtjatele eraldatavate koguste määratlemine Et määratleda kogus, mis eraldatakse ettevõtjatele, kelle jaoks on ette nähtud kontrollväärtus ning kes on artikli 14 lõike 4 kohaselt teate esitanud, lahutatakse V lisas asjaomaseks aastaks ettenähtud maksimumkogusest punktide 1 ja 2 alusel eraldatud kvootide summa. Kohaldatakse punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud jaotusmehhanismi. VII LISA Artikli 17 kohaselt esitatavad andmed 1. Artikli 17 lõikes 1 osutatud tootja esitab järgmised andmed: (a) iga aine kogutoodang ELis, täpsustades peamised rakenduste kategooriad, kus ainet kasutatakse; (b) iga tema poolt ELis turule lastud aine kogused; (c) iga ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud aine kogused; (d) kõik aruandlusperioodi alguses ja lõpus olemasolevad varud. 2. Artikli 17 lõikes 1 osutatud importija esitab järgmised andmed: (a) iga tema poolt ELi imporditud aine kogus, täpsustades peamised rakenduste kategooriad, kus ainet kasutatakse; (b) iga ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud aine kogused. 3. Artikli 17 lõikes 1 osutatud eksportija esitab järgmised andmed: (a) iga tema poolt EList eksporditud aine kogus, mis ei ole ringlussevõetud, taasväärtustatud või hävitatud; (b) iga aine kogused, mille ta on eksportinud ringlussevõtmise, taasväärtustamise või hävitamise eesmärgil. 4. Artikli 17 lõikes 2 osutatud ettevõtja esitab järgmised andmed: (a) iga hävitatud aine kogused, sealhulgas toodetes või seadmetes sisalduvad kogused; (b) kõikide ainete kõik hävitamist ootavad varud, sealhulgas toodetes või seadmetes sisalduvad kogused; (c) hävitamiseks kasutatav tehnoloogia. 5. Artikli 17 lõikes 3 osutatud ettevõtja esitab järgmised andmed: (a) toodete või seadmete kategooriad; (b) jahutusseadmete arv; (c) kõikide toodetes või seadmetes sisalduvate ainete kõik kogused. VIII LISA Vastavustabel Määrus (EÜ) nr 842/2006 || Käesolev määrus Artikkel 1 || - Artikkel 2 || Artikkel 1 Artikkel 3, lõige 1 || Artikkel 2, lõige 2 Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik || Artikkel 3, lõige 1 Artikkel 3, lõige 2, teine lõik || Artikkel 2, lõige 3, teine lõik Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik || Artikkel 3, lõige 1, esimene lõik Artikkel 3, lõige 3 || Artikkel 3, lõige 3 Artikkel 3, lõige 4 || Artikkel 3, lõige 4 Artikkel 3, lõige 5 || Artikkel 3, lõige 5 Artikkel 3, lõige 6 || Artikkel 4, lõige 1 Artikkel 3, lõige 7 || Artikkel 3, lõige 6 Artikkel 4, lõige 1 || Artikkel 6, lõige 1 Artikkel 4, lõige 2 || Artikkel 6, lõige 3 Artikkel 4, lõige 3 || Artikkel 6, lõige 4 Artikkel 4, lõige 4 || Artikkel 6, lõige 5 Artikkel 5, lõige 1 || Artikkel 8, lõige 7 Artikkel 5, lõige 2, esimene lause || Artikkel 8, lõiked 1 ja 4 Artikkel 5, lõige 2, teine lause || Artikkel 8, lõige 6, esimene lause Artikkel 5, lõige 2, kolmas lause || Artikkel 8, lõige 6, teine lause Artikkel 5, lõige 3 || Artikkel 2, lõige 5 Artikkel 5, lõige 4 || Artikkel 2, lõige 4, punkt d Artikkel 5, lõige 5 || Artikkel 8, lõige 8 Artikkel 6, lõige 1, esimene lõik || Artikkel 17, lõige 1 Artikkel 6, lõige 1 || Artikkel 17, lõige 1 ja VII lisa Artikkel 6, lõige 2 || Artikkel 17, lõige 5 Artikkel 6, lõige 3 || Artikkel 17, lõige 6 Artikkel 6, lõige 4 || Artikkel 18, lõige 1 Artikkel 7, lõige 1, esimene lõik, esimene lause || Artikkel 10, lõige 1 Artikkel 7, lõige 1, teine lõik, teine ja kolmas lause || Artikkel 10, lõiked 2 ja 3 Artikkel 7, lõige 2 || Artikkel 10, lõige 1, esimene lõik Artikkel 7, lõige 3, esimene lause || Artikkel 10, lõige 6 Artikkel 7, lõige 3, teine lause || Artikkel 10, lõige 7 Artikkel 8, lõige 1 || Artikkel 11, lõige 1 Artikkel 8, lõige 2 || Artikkel 11, lõige 2 Artikkel 9, lõige 1 || Artikkel 9, lõige 1 Artikkel 9, lõige 2 || - Artikkel 9, lõige 3 || - Artikkel 10 || Artikkel 19, lõige 3 Artikkel 11 || - Artikkel 12 || Artikkel 21 Artikkel 13, lõige 1 || Artikkel 22, lõige 2, esimene lõik Artikkel 13, lõige 2 || Artikkel 22, lõige 2, teine lõik Artikkel 14 || - Artikkel 15 || Artikkel 24 I lisa — 1. osa || I lisa I lisa — 2. osa || IV lisa II lisa || III lisa [1] Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), „III töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse hindamisaruandesse, 2007”. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html. [2] „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava”, KOM(2011) 112. eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT. [3] Komisjoni aruanne teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta, KOM(2011) 581 lõplik. [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006, 17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, ELT L 161, 14.6.2006, lk 1. [5] Schwarz et al., 2011. „Preparatory study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases” („Ettevalmistav uurimus määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamiseks”), Öko-Recherche et al. [6] Võrdluseks: 2030. aastaks võimalik kulutõhus F-gaasi heite iga-aastase vähendamise kogus on umbes sama, mis peavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kuuluvad tööstusharud praegu vähendama kahe aastaga. [7] „How to bring natural refrigerants faster to market” („Kuidas tuua looduslikud külmaained kiiremini turule”), looduslike külmaainete teemalise rahvusvahelise seminari ATMOsphere 2010 kokkuvõttev aruanne. [8] Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta järeldused ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi 17. istungi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste Durbanis peetud koosoleku seitsmenda istungi ettevalmistuste kohta. [9] http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html. [10] http://www.unep.org/CCAC/. [11] Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioon „Muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi terviklik käsitlus ”, P7_TA-PROV(2011)0384 ja Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 — EP resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta”, P7_TA-PROV(2012)0086. [12] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2007, 17. detsember 2007, ELT L 332, 18.12.2007, lk 7. [13] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2007, 17. detsember 2007, ELT L 332, 18.12.2007, lk 25. [14] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1516/2007, 19. detsember 2007, ELT L 335, 20.12.2007, lk 10. [15] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1497/2007, 18. detsember 2007, ELT L 333, 19.12.2007, lk 4. [16] Komisjoni määrus (EÜ) nr 303/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 3. [17] Komisjoni määrus (EÜ) nr 304/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 12. [18] Komisjoni määrus (EÜ) nr 305/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 17. [19] Komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 21. [20] Komisjoni määrus (EÜ) nr 307/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 25. [21] Komisjoni määrus (EÜ) nr 308/2008, 2. aprill 2008, ELT L 92, 3.4.2008, lk 28. [22] http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm. [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm. [25] http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm. [26] SKM Enviros, 2012, „Further Assessment of Policy Options for the Management and Destruction of Banks of ODS and F-Gases in the EU.” („Osoonikihti kahandavate ainete ja F-gaaside varude majandamiseks ja hävitamiseks ELis tehtud poliitikavalikute täiendav hindamine”). http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf. [27] Becken et al., 2010. „Avoiding Fluorinated Greenhouse Gases — Prospects for Phasing Out” („Fluoritud kasvuhoonegaaside vältimine – järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise väljavaated”), Umweltbundesamt, Dessau, Saksamaa. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html. [28] UNEPi tehnoloogia ja majanduse hindamise komisjon (TEAP), Nairobi, 2009. „Assessment of Alternatives to HCFCs and HFCs and Update of the TEAP 2005 Supplement Report Data” („Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike ja fluorosüsivesinike alternatiivide hindamine ning TEAP 2005. aasta täiendavate aruandeandmete ajakohastamine”), Montreali protokoll, UNEPi tehnoloogia ja majanduse hindamise komisjoni aruanne. http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf. [29] Clodic et al., 2011, „1990 to 2010 Refrigerant Inventories for Europe — Previsions on banks and emissions from 2006 to 2030 for the European Union” („Külmaainete inventuur Euroopas aastatel 1990–2010 — Varude ja heitkoguste prognoosid Euroopa Liidu kohta aastaseks 2006–2030”), Armines/ERIE. http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/. [30] Keskkonnakaitseametite juhtide võrgustiku kiri volinikele Potočnik, Hedegaard, Tajani ja Oettinger, 15. mai 2012. [31] Hinnanguliselt on 2030. aastaks peaaegu 20 % turule toodavatest fluorosüsivesinike kogustest importseadmete sees. Kui importseadmete suhtes ei kehtiks samad F-gaaside tarne piirangud mis ELis toodetud seadmete puhul, siis oleks importseadmete osakaal ja seega ka kontrollimatu F-gaaside tarne tõenäoliselt isegi suurem. [32] Fluorosüsivesinikega töötavate seadmete täitmine paigaldamisel kohapeal rahustab teenindustööstuse (peamiselt VKEd) murelikkust selle pärast, et praegu ei paigaldata uusi seadmeid sageli õigesti ning ei kasutata sertifitseeritud eksperte, nagu nõutakse F-gaaside määruses. See tekitab täiendavaid heitkoguseid. AREA, 2010, „Position paper: Review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases — pre-charged non-monobloc air-conditioning equipment” („Arvamus: määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) läbivaatamine — eeltäidetud muud kui monoploki tüüpi kliimaseadmed”.) www.area-eur.be. [33] Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava, KOM(2011) 112 lõplik. [34] ELT C […], lk […]. [35] ELT C […], lk […]. [36] Nõukogu otsus, 15. detsember 1993, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta, EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11. [37] Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), „III töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse hindamisaruandesse, 2007“, Kliimamuutuse leevendamine, peatükk 13.3.3. [38] Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava, KOM(2011) 112 lõplik. [39] Komisjoni aruanne teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta, KOM(2011) 581 lõplik. [40] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006, 17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, ELT L 161, 14.6.2006, lk 1. [41] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21. oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, ELT L 285, 31.10.2009, lk 10. [42] ELT L 286, 31.10.2009, lk 1. [43] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [44] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, ELT L 285, 31.10.2009, lk 10. [45] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. [46] Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti. [47] Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti. [48] Globaalse soojendamise potentsiaal vastavalt Montreali protokolli teadusliku hindamise komisjoni 2010. aasta hinnangut käsitlevale aruandele; tabel 1-11, milles esitatakse kaks vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslikku viidet. http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml. [49] ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni edasiste meetmete nõudele vastav miinimumväärtus. [50] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. [51] Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruande alusel, kui ei ole märgitud teisiti.