(28)

Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharus peaks põhirõhk olema selliste liikmesriigis asutatud ja liidus tegutsevate lõplike vahendite saajate toetamisel, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, kooskõlas prioriteetidega, mida on kirjeldatud Euroopa uues tööstusstrateegias, mille eesmärk on ülemaailmselt konkurentsivõimeline, keskkonnahoidlik ja digitaalne Euroopa koos tööstusökosüsteemidel põhineva arengumudeliga. Samuti peaks see poliitikaharu suurendama liidu majanduse konkurentsivõimet, sealhulgas rahuldama vajadust taastada liikmesriikide tootmisvõimsus ja luua tulevikku suunatud investeeringuid, mis edendavad ettevõtlust ja töökohtade loomist, ning suurendama vastupidavust, sealhulgas vähendades sõltuvust haavatavatest tarneahelatest. Projektidel peaks olema liidu jaoks lisaväärtus ja need peaksid olema kas piiriülesed või looma ülekanduva mõju kaudu tõelist lisaväärtust rohkem kui ühes liikmesriigis või piirkonnas. Toetust ei tohiks kanda otse riigieelarvesse ja selle arvel ei tohiks katta riigieelarve kulusid, näiteks maksta sotsiaaltoetusi. Strateegilise tähtsusega valdkonnad on järgmised : i) elutähtsate tervishoiuteenuste osutamine; ravimite , sealhulgas vaktsiinide ja nende vahesaaduste, ravimite toimeainete ja toorainete, meditsiiniseadmete, haigla- ja meditsiinivarustuse (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid), isikukaitsevahendite, desinfektsioonivahendite ja nende vahetoodete ning nende tootmiseks vajalike toorainete tootmine ja ladustamine; tervishoiu ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamine , valmistudes tulevastele kriisidele reageerimise suutlikkuseks, sealhulgas riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide stressitestide tegemine, samuti elanikkonnakaitse süsteemi vastupanuvõime tugevdamine, mis põhineb elutähtsate toodete laialdase kättesaadavuse ja taskukohasuse põhimõtetel tervisega seotud hädaolukordades ; ii) elutähtis taristu, nii füüsiline , analoog- kui ka digitaristu, sealhulgas taristuelemendid ja liikuv vara, mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport, sh ühistransport ja aktiivne liikuvus, logistika, keskkond, vesi, tervis, turvaline elektrooniline side ja võrgud, 5G ja ülikiire elektroonilise side võrgud, asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline serv- ja pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus, julgeolek ja kaitse, side, meedia, audiovisuaalvaldkond, kultuur ja looming, haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised, avalik haldus, turvalisus, eluase ning sellise elutähtsa taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara ; iii)elutähtsa taristu ja liikuva vara toimimiseks ja hooldamiseks vajalike kaupade , tehnoloogiate ja oskusteabe tarnimine ja teenuste osutamine; iv)peamine progressi võimaldav murranguline keskkonnasäästlik ja digitehnoloogia ning pöördelised uuendused, millesse investeerimine on liidu majanduse ning liidu kestliku ja innovaatilise tööstusliku tuleviku seisukohalt strateegilise tähtsusega, sealhulgas tehisintellekt, plokiahel ja hajusraamatu tehnoloogia , tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid, serv- ja pilvandmetöötluse tehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberjulgeolek, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia, ohutu, säästva, aruka ja automatiseeritud liikuvuse ja logistika tehnoloogia kõigi transpordiliikide jaoks, taastuv- ja muu energiatehnoloogia, mis aitab kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele aastaks 2050, energia salvestamise tehnoloogia, sealhulgas kestlikud akud, kestlik transporditehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2 heite vähendamise tehnoloogia , nagu CO2-vaba terase tootmine , tööstusprotsessides süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise taristu, bioenergiajaamad ja tootmisrajatised energiasüsteemi ümberkujundamiseks , ringmajanduse tehnoloogia ja tarneahelad , biomeditsiin, nanotehnoloogia, ravimid ja kõrgtehnoloogilised, taastuvad ja ringluspõhised materjalid, kosmosesüsteemid ja -tehnoloogia, sh kriitilise tähtsusega kosmosekomponendid, ning kosmosepõhised teenused ja rakendused; ning turism ; v) ringlussevõtu- ja tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks liidus, kaasa arvatud energia või tooraine, välja arvatud juhul, kui see on juba seadusandlike nõuetega kaetud, või toiduga kindlustatus, pidades silmas ressursitõhusust ning ringlust strateegilistes väärtusahelates ja strateegilistes ökosüsteemides ; vi) avaliku sektori osalejate, ettevõtete või tarbijate jaoks elutähtsate kaupade tarnimine ja nende varude loomine liidus; vii)liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks julgeoleku-, kaitse- ja kosmosevaldkonna ja küberjulgeoleku , sh 5G võrgu julgeoleku jaoks elutähtsad tehnoloogialahendused , sisendid ja rakendused ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 kindlaks määratud kahesuguse kasutusega kaubad ; viia) investeeringud ja tehniline abi ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, idufirmadele ja pereettevõtetele, et suurendada nende väärtusahelate ja ärimudelite vastupanuvõimet, edendada ettevõtlusoskusi ning toetada ettevõtluse edendamise tingimusi, sealhulgas klastrite võrgustike ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamise kaudu, ning tehnoloogilist ja säästvat valdkondlikku arengut; viib) kriitilise tähtsusega varajase avastamise võime ning koordineeritud institutsiooniline ja majanduslik reageerimisvõime, et reageerida kriisiohtudele, ning oluliste avaliku ja erasektori institutsioonide ja sektorite tegevuse ja teenuste järjepidevust tagavate lahenduste edendamine; viic) investeeringud uude kosmosetegevusse (New Space) nii eelnevas kui ka järgnevas etapis, et tuua turule kõige paljulubavamad tehnoloogiad ja rakendused ning tagada seeläbi liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime; viid) strateegilised investeeringud taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse, sealhulgas hoonete renoveerimisse, mis võib oluliselt toetada direktiivides (EL) 2018/2001, (EL) 2018/2002 ja (EL) 2018/844 sätestatud eesmärkide ning kliimaneutraalse ja energiatõhusa kinnisvarasektori saavutamist osana Euroopa rohelisest kokkuleppest, nagu on sätestatud [renoveerimislaine strateegias], või liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames võetavaid meetmeid . Lõpliku vahendite saaja registrijärgne asukoht peaks olema liikmesriigis ja ta peaks tegutsema liidus, s.t tema töötajad peaksid asuma ja tema tootmine, teadus- ja arendustegevus ja muu äritegevus peaksid toimuma suurel määral liidus. Ühelgi lõplikul vahendite saajal ei tohiks olla riigis, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu, ühtegi ilma tegeliku majandustegevuseta tütarettevõtjat. Samuti tuleks toetada projekte, mille tegevus toimub liidu eri paikades ja aitab sel viisil mitmekesistada ühtse turu strateegilisi tarneahelaid.