[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.3.2009

KOM(2009) 130 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe importi käsitlevas dumpinguvastases menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis toimus kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 17. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 85/2006, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks; määrus on kehtetuks tunnistatud nõukogu 17. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 685/2008. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu kehtestas 17. jaanuari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Tallinna Halduskohus pöördus Euroopa Kohtusse eelotsuse saamiseks selle kohta, kas lõhe külmutatud selgroog (luud koos kalalihaga) kuulub eespool nimetatud määruse artiklis 1 nimetatud Tarici koodide alla, ja sellest tuleneva küsimuse kohta, kuidas see klassifikatsioon mõjutab dumpinguvastaste meetmete rakendamist. Sama määruse artiklis 1 sätestatakse erineva tasemega meetmed vastavalt vaatlusaluse toote esitusviisile. Üheks esitusviisiks on „muu tehistingimustes kasvatatud lõhe (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud”. Komisjon algatas 18. juulil 2008. aastal oma algatusel kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 eespool nimetatud meetmete vahepealse läbivaatamise, et selgitada toote määratlust. Uurimise käigus selgus, et värskel, jahutatud või külmutatud lõhe selgrool ja muul värskel, jahutatud või külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhel (sealhulgas roogitud, peata) ei ole ühesuguseid füüsilisi põhiomadusi ega ühesuguseid põhilisi kasutusalasid. Need ei ole omavahel asendatavad ega konkureeri üksteisega ühenduse turul. Seetõttu soovitatakse nõukogul võtta vastu käesolevale seletuskirjale lisatud määruse ettepanek, et täpsustada lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid kehtestavas määruses sätestatud toote määratlust nii, et meetmeid ei kohaldataks värske, jahutatud või külmutatud lõhe selgroo suhtes. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanekul on tõenäoliselt negatiivne mõju ühenduse eelarvele. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjon ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Varasemad uuringud ja dumpinguvastased meetmed

(1) Pärast dumpinguvastase uurimise algatamist 2004. aasta oktoobris[2] kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005[3] Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu väärtuselise maksu kujul.

(2) 1. juulil 2005 asendas komisjon määrusega (EÜ) nr 1010/2005[4] ajutise tollimaksu minimaalse impordihinnaga.

(3) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 85/2006[5] Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgne uurimine” ja „lõplik määrus”) . Lõplik tollimaks kehtestati minimaalse impordihinna kujul.

(4) Määrusega (EÜ) nr 685/2008[6], mis järgnes vahepealsele läbivaatamisele, mille ulatus oli piiratud dumpingu aspektide uurimisega eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või muutmise vajadust, tunnistas nõukogu lõplikus määruses sätestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks.

2. Läbivaatamise uurimise algatamine

(5) Komisjon algatas osalise vahepealse läbivaatamise oma algatusel pärast seda, kui Tallinna Halduskohus pöördus Euroopa Kohtusse, et saada eelotsus selle kohta, kas külmutatud lõhe selgroog (luud koos kalalihaga) kuulub lõpliku määruse artiklis 1 nimetatud Tarici koodide alla. Lõpliku määruse artiklis 1 sätestatakse erineva tasemega meetmeid vastavalt vaatlusaluse toote esitusviisile. Üheks esitusviisiks on „muu (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud”.

(6) Sellepärast peeti asjakohaseks uurida, kas külmutatud lõhe selgroog kuulub vaatlusaluse toote määratluse alla, eelkõige eespool nimetatud esitusviisi alla, mille puhul võib uurimise järeldusel olla tagasiulatuv mõju alates asjaomaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast.

(7) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas [7] teate meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, kusjuures läbivaatamise ulatust piirati tootevaliku uurimisega.

B. KÄESOLEV UURIMINE

(8) Komisjon teatas ametlikult Norra ametiasutustele, Norra tootjate ühendusele, teadaolevatele ühenduse importijatele ja tarbijatele, ühenduse tootjate ühendustele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(9) Kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud.

(10) Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikele laekunud vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2005–2007 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Vaatlusaluse perioodi osas küsiti teavet tarnemahtude, müügimahtude ja väärtuse kohta. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel esitada märkusi selle kohta, millised erinevused või sarnasused on lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel nende füüsikaliste, keemiliste ja/või bioloogiliste näitajate, lõppkasutusalade, vastastikuse asendatavuse ja omavahelise konkurentsi osas.

(11) Kaks ühenduse importijat ja Norra tootjate ühendus tegid käesolevas uurimises koostööd ja esitasid eespool nimetatud põhiteabe.Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et selgitada välja olemasolevate meetmete kohaldamisala, ja kontrollis nimetatud andmeid ning korraldas uurimise järgmiste importijate valdustes:- Nereus AS, Pärnu, Eesti- Pärlitigu OÜ, Tallinn, EestiKülastati ka järgmist lõhe selgroogude töötlejat:- Kõrveküla Kalatööstuse AS, Tartu, Eesti

(12) Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE

(13) Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”). Määratlus ei hõlma teisi sarnaseid tehistingimustes kasvatatud kalatooteid nagu vikerforell, biomass (eluslõhe), samuti looduslik lõhe ja töödeldud tooted, nagu suitsulõhe.

(14) Toodet klassifitseeritakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee).

D. UURIMISE TULEMUSED

1. Metoodika

(15) Selleks et hinnata, kas lõhe selgroog kuulub lõpliku määruse artikli 1 tootevalikusse, uuriti, kas lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel on ühesuguseid füüsikalisi ja/või bioloogilisi näitajaid ja lõppkasutusalasid. Samuti hinnati sel eesmärgil ka lõhe selgroo ja muu tehistingimustes kasvatatud lõhe vastastikust asendatavust ja omavahelist konkurentsi ühenduses.

2. Põhilised füüsikalised näitajad

(16) Lõhe selgroog, mille kaal on tavaliselt umbes 10 % terve kala kaalust, on lõhe fileerimisel tekkiv kõrvalsaadus. Pärast lõhe rookimist ja pea eemaldamist saadakse filee, milleks lõhe lõigatakse vähemalt kolmeks tükiks: kaks fileetükki ja selgroog, mille külge jääb ka veidi liha. Kõrgem viimistletus saavutatakse sel teel, et tehakse täiendavaid toiminguid, nagu seljauimede, rangluu, roideluude, kõhuäärte ja naha eemaldamine.

(17) Lõpliku määruse artiklis 1 osutatakse tehistingimustes kasvatatud lõhe erinevatele esitusviisidele, sealhulgas terve kala, terve roogitud kala peaga ja fileed erinevates esitusviisides (kaal, nahaga, nahata).

(18) Vaieldamatult on selge, et lõhe selgroog ei lange kokku selliste esitusviisidega nagu terve kala, roogitud kala peaga või peata ega ka filee esitusviisidega, mis on loetletud lõpliku määruse artiklis 1. Tõepoolest, esitusviiside osas on lõhe selgroog selgelt ja lihtsalt eristatav, sest sellel on, nagu järgnevas märgitud, selgelt erinevad füüsikalised näitajad.

(19) Tekib küsimus, kas lõhe selgroog kuulub kategooriasse „muu” lõpliku määruse artiklis 1, mis hõlmab roogitud ilma peata lõhet (värske, jahutatud või külmutatud), kuid ei ole reserveeritud ainult selle esitusviisi jaoks.

(20) Selles osas leiti, et lõplikus määruses eristatakse kahte toote tüüpi: fileeritud ja fileerimata lõhet, kusjuures viimase all peetakse silmas tervet lõhet. See ilmneb esialgsest uurimisest, kus koguti andmeid ainult terve kala ja filee, mitte teiste kalaosade kohta, seega arvutati kohaldatud minimaalsed impordihinnad ainult selle teabe põhjal. Seega kuigi lõhe selgroogu selgelt ei välistatud, ei peetud uurimisel sel korral selgroogu silmas.

(21) Nagu eespool mainitud jääb osa liha selgroo külge ja see liha on osaliselt mõeldud ka inimtoiduks. Kuid selgroogu, nagu nimetuski ütleb, iseloomustab peamiselt luu, seevastu tehistingimustes kasvatatud lõhet, nii fileeritud kui ka fileerimata, iseloomustab peamiselt liha. Tõepoolest, lõhe selgroog moodustab terve lõhe kaalust umbes 10 %, liha selgrool aga moodustab 25–40 % selgroo kaalust. See tähendab, et selgroo küljes olev liha moodustab terve lõhe kaalust vaid 2,5–4 %, kuna terve lõhe puhul moodustab liha kaal rohkem kui 65 % kala kaalust.

(22) Seetõttu tehti otsus, et lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel, nagu see on määratletud lõplikus määruses, ei ole ühesuguseid põhilisi füüsikalisi näitajaid.

3. Peamised kasutusalad ja vastastikune asendatavus

(23) Edasise uurimise teel selgus, et tehistingimustes kasvatatud lõhel, mis on määratletud lõplikus määruses, on mitu kasutusala kõrgema hinnataseme turusegmendis. Seda toodet turustatakse roogitult peaga ja peata, fileena, praelõiguna või fileeritakse suitsutamiseks või marineerimiseks. Selliseid tooteid müüakse tavaliselt toidukauplustes või töödeldakse neid ja pakutakse toitlustusasutustes või spetsialiseeritud kauplustes. Arvestades nende toodete hinnataset, reklaamitakse neid kui kõrgekvaliteedilisi tooteid ja neid võib käsitada kui luksuskaupadele lähedasi tooteid.

(24) Lõhe selgroog loetakse sageli jäätmeks ja see kõrvaldatakse fileerimisel kasutuselt. Kui lõhe selgroogu fileerimisel pakkimisjaamas kasutuselt ei kõrvaldata, müüakse seda enamasti madalakvaliteedilise tootena ja kasutatakse peamiselt loomatoidus, aga ka suppide, pihvide ja pasteedi valmistamiseks. Mõnedel üksikutel juhtudel lõhe selgroogu suitsutatakse ja müüakse suitsutatult (ilma liha eelnevalt eraldamata) inimtoiduks. Suitsutatult on liha selgroo küljes aga kaalu järgi veelgi vähem alles.

(25) Kogutud andmed näitasid, et lõhe selgroo hind on märksa madalam kui tehistingimustes kasvatatud lõhel. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe ei imporditud ajavahemikul 2006. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta juulini kordagi hinnaga alla 2,88 eurot kilo, siis lõhe selgroo impordihind oli samal ajavahemikul keskmiselt 0,5 eurot kilo. Lisaks tuleb märkida, et kui tehistingimustes kasvatatud lõhe hind kõikus eespool nimetatud ajavahemiku jooksul tugevasti, siis lõhe selgroo hinna muutus oli väike.

(26) Eespool esitatu põhjal tehti järeldus, et nende kahe toote peamised kasutusalad ei ole ühesugused ja nad on ette nähtud erinevatele turgudele. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe on kõrgekvaliteediline toode, siis lõhe selgroog on kõrvalsaadus, mis on ette nähtud madalakvaliteediliste toodete turule ja seda kasutatakse peamiselt loomatoidus või toiduaineid töötlevas tööstuses.

(27) Eespool esitatust ilmneb, et tehistingimustes kasvatatud lõhel ja lõhe selgrool ei ole ühesuguseid kasutusalasid ja nad ei ole vastastikku asendatavad.

E. JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA

(28) Eespool esitatud järeldustest ilmneb, et lõhe selgroo ja lõplikus määruses esitatud määratlusele vastava tehistingimustes kasvatatud lõhe füüsikalised näitajad ei ole ühesugused ja nende peamised kasutusalad ei ühti. Need ei ole vastastikku asendatavad ega konkureeri üksteisega ühenduse turul. Selle põhjal järeldati, et lõhe selgroog ja tehistingimustes kasvatatud lõhe, nagu määratletud lõpliku määruse artiklis 1, on erinevad tooted. Kuna lõhe selgroog ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud lõhe selgroo impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu.

(29) Eelöeldu põhjal tuleks täpsustada tagasiulatuvalt meetmete kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust.

F. TAGASIULATUV KOHALDAMINE

(30) Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud lõhe selgroogu, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas igasuguse impordi puhul, mille suhtes kohaldati ajutist tollimaksu.

(31) Järelikult tuleb nõukogu määruse (EÜ) 85/2006 alusel lõhe selgroo impordilt ühendusse lõplikult sisse nõutud ajutine tollimaks ja makstud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste riiklike tolliõigusaktidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 85/2006 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla kuuluva, Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud (mitteloodusliku), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „tehistingimustes kasvatatud lõhe”) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Lõhe selgroog, kalatööstuses tekkiv söödav kõrvalsaadus, mis koosneb osaliselt lihaga kaetud kalaluudest ja kuulub CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 ja ex 0303 22 00 alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla, eeldusel, et selgroo küljes ei ole liha rohkem kui 40 % lõhe selgroo kaalust.”

Artikkel 2

Kaupade osas, mida ei hõlma käesoleva määrusega muudetava määruse (EÜ) nr 85/2006 artikli 1 lõige 1, kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mida on raamatupidamises kajastatud määruse (EÜ) nr 85/2006 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tolliõigusaktidega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pikendatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[8] artikli 236 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast tähtaega kahe aasta võrra.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 21. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] ELT C 261, 23.10.2004.

[3] ELT L 104, 23.4.2005, lk 5.

[4] ELT L 170, 1.7.2005, lk 32.

[5] ELT L 15, 20.1.2006, lk 1.

[6] ELT L 192, 19.7.2008, lk 5.

[7] ELT C 181, 18.7.2008, lk 25.

[8] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.