ET Euroopa Liidu Teataja C 128/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2015/C 128/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PATATA NOVELLA DI GALATINA”

EÜ nr: IT-PDO-0005-01184 – 28.11.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Patata novella di Galatina”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode koosneb eranditult liigi Solanum tuberosum, sordi „Sieglinde” mugulatest.

Toote peamised omadused tarbimisel on järgmised.

Füüsikalised omadused

— Epidermis (koor) tugevalt kollase värvusega, läikiv; kasvupinnasest kartulite külge jäänud punase mulla jäägid annavad koorele roostese šokolaaditooni;

— kuju on piklik-ovaalne, keskmise suurusega;

— koor ei ole täielikult välja kujunenud, on kergesti eemaldatav, ilma pragudeta;

— mugulad on terved, ilma idudeta, korrapärase kujuga ja ilma väärarengute ning ebahariliku maitse ja lõhnata;

— mugulad on kuivad, ilma roheliste laikude, lõhede, muljumisjälgede, kahjustuste, plekkide ja patoloogiliste muutusteta.

Keemilised omadused

— Vähene tärklise- (maksimaalselt 17 %) ja kuivainesisaldus (maksimaalselt 21 %).

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise etapid alates mulda panemisest kuni saagikoristuseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendil toodud märgis sisaldab järgmist teavet:

— logo ja sõnad „Patata novella di Galatina” suuremate tähtedega kui kõik teised märked;

— päritolu (tootmis- ja pakendamispiirkond);

— pakendaja nimi, aadress ja ärinimi;

— algne netokaal;

— suurus;

— partii identifitseerimisnumber;

— korjamisaeg ja pakendamiskuupäev;

— Euroopa Liidu sümbol.

Punktis 1 esitatud nimetusele on keelatud lisada ettenähtust erinevaid märkeid.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega toote „Patata novella di Galatina” tootmispiirkond hõlmab Lecce provintsi järgmiste kommuunide territooriumi: Acquarica del Capo, Alliste, Casarano, Castrignano del Capo, Galatina, Galatone, Gallipoli, Matino, Melissano, Morciano Di Leuca, Nardò, Parabita, Patù, Presicce, Racale, Salve, Sannicola, Taviano, Ugento.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

„Patata novella di Galatina” tüüpiline tootmispiirkond on ala, mida tuntakse kui „arco ionico salentino”, mis ulatub Lecce provintsi Joonia mere kalda keskosast poolsaare siseosa suunas.

Selles piirkonnas on kõige külmema kuu (jaanuar) keskmine temperatuur vahemikus 9,5 ja 10 °C, kõige soojema kuu (august) keskmine temperatuur 25,6–26 °C, kusjuures maksimaalne absoluutväärtus on sageli üle 40 °C; lisaks puuduvad tänu mere mahendavale mõjule suured ööpäevased temperatuurikõikumised (24-tunnise ajavahemiku maksimum- ja miinimumtemperatuuri erinevus).

Päike paistab aastas keskmiselt rohkem kui Apuulias tervikuna (2 600 tundi, kogu Itaalias on see vahemikus 2 100 – 2 800 tundi).

Kasvatuspinnase peamine omadus on „punane muld”, mida esineb kogu Joonia mere rannikul, nii et see on piirkonnale ainuomaseks jooneks; muld on liivane ja vähehappeline või peaaegu neutraalne, sisaldab palju kergelt omastatavat fosforit, kergelt omastatavat rauda ja kättesaadavat kaaliumi, kuid keskmisel määral orgaanilist ainet ja vähe üldlämmastikku. Punane muld on tüüpiline näide „piirkondlikust või klimaatilisest pinnasest”, st pinnasest, mille omadusi mõjutavad tugevalt klimaatilised tingimused, kus see on moodustunud, kuna kliimast sõltuvad nii kivimite vaheldumise protsessid, mis viivad mulla alusmaterjali tekkimiseni, kui ka looduslikud mullatekkelised protsessid.

„Patata novella di Galatina” geograafilise tootmispiirkonna eripära rõhutab veelgi põllumeeste oskusteave saagikoristuse etapis. Saagikoristus toimub lihtsate mehaaniliste riistade abil, mis ei puutu mugulatega otse kokku. Kohe pärast saagikoristust algab mugulate turustamise protsess, millele ei eelne ning millega ei kaasne pesemine.

5.2. Toote eripära

„Patata novella di Galatina” eripära tuleneb kartuli märkimisväärselt varajasest iseloomust ja esteetilisest omapärast, nimelt on kartuli koor kaetud mullajääkidega, mis annavad sellele tüüpilise roostekarva värvuse.

„Patata novella di Galatina” saagikoristus toimub igal aastal enne 30. juunit.

Mullajäägid „Patata novella di Galatina” koorel meenutavad kasvatuspiirkonna mulla tüüpilist värvust ja nende esinemine on seotud asjaoluga, et pärast korjamist ja sorteerimist saadetakse kartulid otse turustamiseks, ilma eelneva pesemiseta, mis võiks kahjustada nende õrna koort.

„Patata novella di Galatina” teine iseloomulik omadus on vähene kuivainesisaldus.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Lisaks geneetilistele ja agrotehnilistele omadustele sõltub võimalikult varajane saagikoristus (mis tavaliselt toimub kevadest sügiseni) samuti ja eelkõige kasvatuspiirkonna erilistest mulla- ja kliimatingimustest.

Täpsemalt võib märkida, et piirkonnas on eri fenoloogiliste etappide arenguks tagatud optimaalsed temperatuuritingimused. Asjaolu, et maapinna temperatuur ei lange enne idanemisperioodi kunagi alla 3–4 °C, lubab seemnekartulil lühikese vegetatiivse staadiumi kahjustusteta üle elada, kuni temperatuur veebruari lõpus või märtsi alguses nii palju tõuseb, et võimaldab taimedel kiiresti idaneda ja pinnale tõusta.

Kartulite kasvupinnase mullastiku omadused mõjutavad otse nii kartulite varasust ja teatavaid keemilis-füüsikalisi omadusi kui ka peridermi valmimisjärku.

„Patata novella di Galatina” kasvupinnas on liivane, mis tähendab, et see soojeneb kergesti, võimaldades kasvutsüklil varakult alata, ja seega valmivad kartulid varem kui teistes tootmispiirkondades. Lisaks lihtsustab asjaolu, et liivast pinnast on kerge kuivendada, mitmesuguste põllutööde läbiviimist, sealhulgas mulda panemist ja saagikoristust, mille õigeaegsus aitab kaasa „Patata novella di Galatina” varajasele valmimisele.

Kartulite kasvupinnase omadustel on otsene mõju ka nende vähesele kuivainesisaldusele: tänu liivasele pinnasele ja mulla orgaanilise aine sisaldusele ei kohta mugulad kasvutsükli jooksul takistusi, kasutavad täielikult ära oma kasvupotentsiaali ja saavutavad märkimisväärsed mõõtmed. Seetõttu on kartulitel märksa väiksem tihedus ja seega ka väiksem kuivainesisaldus, mis aga on oluline näitaja „Patata novella di Galatina” keemiliste omaduste määramisel.

Kogu kasvatuspiirkonda iseloomustavas liivases pinnases areneb „Patata novella di Galatina” korrapäraselt, säilitades oma vormi, ning kartuli koor saab valmida, püsides siiski sile ja läikiv ning omandades punase mulla mõjul tüüpilise „rooste- või šokolaadivärvi”.

Mis puudutab põllukultuuri reaktsiooni päevavalgusperioodi (fotoperioodi) kestusele, siis on kartulil selles keskkonnas ja sel kasvatusperioodil (novembrist juunini) parimad arengutingimused. Kõnealust keskkonda iseloomustav lühike fotoperiood võimaldab liigil õitsemist edasi lükata või takistada, soodustades paremat ja varasemat mugulate moodustumist.

Nimetus ja seega toote seostamine konkreetse piirkonnaga, milleks antud juhul on Galatina, tagab kartulite kvaliteedi ja annab tunnistust nende ajaloolisest kohalolust kasvatuspiirkonnas.

Majanduslikud ja tootmisega seotud aspektid

Kartulikasvatus on kahtlemata ülioluline põllumajandusliku ja majandusliku tasakaalu säilitamiseks paljudes „arco ionico salentino” rannikupiirkonnas asuvates kommuunides. Otsus valida kõigist köögiviljadest just kartul ja mitte mõni muu, ometi ülejäänud piirkonnas hästi esindatud kultuur, näiteks arbuus või paprika, tuleneb lisaks soodsate mullastiku- ja kliimatingimustega seotud konkreetsele tootmispotentsiaalile ka asjaolust, et kartul nõuab teiste köögiviljadega võrreldes lihtsamat kasvatustehnoloogiat ning vähem tehnilisi vahendeid ja kapitali. Kõigele sellele võib lisada, et võrreldes eespool nimetatud liikidega saab kartulikasvatust hästi kombineerida laiade vahedega istutatud oliivipuudega, nagu on traditsioonilistes põllumajanduslikes majapidamistes alati tehtud ja tehakse enamasti siiani. Sellises tootmissituatsioonis on juba aastakümneid tavaks olnud korjata oliivid varakult (enne oktoobri lõppu) otse puudelt. Selline meetod võimaldab toota palju parema kvaliteediga oliiviõli kui puude alt korjatud oliividest, mis lisaks hoiab maapinda pikemalt hõivatuna, seega saab seda meetodit kasutades ka põllumaa seemnekartuli mahapanekuks varem ette valmistada. Varasema mahapaneku tulemusena valmivad mugulad kiiremini ja seetõttu saab neid ka varem koristada.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.