ET Euroopa Liidu Teataja C 467/8

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, mis käsitlevad noorsootöö uute lähenemisviiside edendamist noorte potentsiaali väljaselgitamiseks ja arendamiseks

(2016/C 467/03)

NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE

1. küsimuse poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas;

TUNNISTAVAD, ET

2. noortel naistel ja meestel on sisemine potentsiaal ja anne, mis võib olla kasulik nii neile kui ka kogu ühiskonnale. Noorte naiste ja meeste potentsiaali võib vaadata nende loovusest ja mitmekesisusest lähtuvate pädevuste (teadmised, oskused, hoiakud) seisukohalt;

3. ajendatuna kodanikuaktiivsusest, isiklikust arengust ja tööalasest konkurentsivõimest püüdlevad noored oma potentsiaali, annete ja loovuse väljaarendamise poole. Kui annete väljaarendamine tähendab erakordsete võimete teisendamist kõrgetasemelisteks oskusteks, siis potentsiaali väljaarendamine on varjatud omaduste või võimete väljaarendamine, mis võib sõltuvalt iga noore naise või mehe individuaalsest olukorrast tulevikus tagada edu või osutuda kasulikuks;

4. kõigi noorte potentsiaali ja annete avastamiseks ja väljaarendamiseks peavad EL ja selle liikmesriigid toetama ja edendama noori julgustavate ja toetavate sektoritevaheliste tulemuslike poliitikameetmete rakendamist, mis aitavad neil realiseerida oma täielikku potentsiaali. Erilist tähelepanu tuleks pöörata raskes olukorras olevatele noortele;

5. noorsootööd on kasutatud noorteni, sh marginaliseeritud või marginaliseerumise ohus olevate noorteni jõudmiseks. Kuna uute sotsiaalsete ja tehnoloogiliste arengute kontekstis noorte elustiil ja käitumine muutub, on oluline jätkata noorsootöö uute meetodite ja lähenemisviiside väljatöötamist. Noorte mõistmiseks ja nendega kontakti loomiseks peaks noorsootöö tõhustatud teavitustegevuse läbi jõudma digitaalmaailma;

RÕHUTAVAD, ET

6. noorsootöö toimub mitmes eri vormis ja keskkonnas, vastates eri vajadustele, unistustele, püüdlustele ning noorte elutingimustele. Selle võime reageerida tekkivatele muutustele ning noorteni jõudmine toob nende ellu ning ühiskonda kvalitatiivse muutuse;

7. noorsootöö õppimisprotsess aitab noortel oma pädevusi, sh teadmisi, oskusi ja hoiakuid terviklikul viisil välja arendada. Noorsootööd kasutatakse sageli selleks, et aidata noortel toime tulla mitmesuguste eluliste väljakutsetega, näiteks üleminek hariduse omandamiselt töötamisele, töötuse perioodid, mitmesugused tekkivad ohud, sh vägivaldse ekstremismini viiv radikaliseerumine, või aidata neid positiivse identiteedi või kuuluvustunde otsingutel;

8. noorsootöö keskkond peab olema stimuleeriv, kohanduv, atraktiivne ja vastuvõtlik uutele suundumustele noorte elus ning seega toetama neid oma potentsiaali avastamises ja väljaarendamises, mis võib sageli olla peidetud ning mitte ilmneda tavahariduse omandamise käigus või teistes sektorites. See keskkond peaks olema koht, kus eksperimenteerida ja proovida uusi asju, kus eksimine on lubatud ning seda peetakse õppimise ja sotsiaalse integratsiooniprotsessi osaks;

9. noorsootöös välja töötatud tegevused on osutunud tulemuslikuks noore isiksuse positiivse arengu seisukohalt ning neid tuleks ka tulevikus toetada ja tugevdada. Innovatsiooni soodustamist noorsootöös tuleks näha osalise vastusena pidevale muutumisele, mille eesmärk on tekitada huvi kõigis noortes, sh nendes, kes veel ei võta aktiivselt osa noorsootöö tegevustest. Innovatsioon peaks olema osa noorsootöö kvaliteedi jätkuvast arendamisest, mis vastab noorte endi poolt nähtud vajadustele, huvidele ja kogemustele (1);

10. selleks et noortele huvi pakkuda ja tagada suurem mõju nende elule, tuleks analüüsida uusi noorte ajaveetmise keskkondi, nagu kaasaegne linnataristu ja virtuaalne ruum, ning ka uusi lähenemisviise, mis kasutavad uuenduslikke veebipõhiseid ja muid vahendeid (nt mängustamine, (2) GPSi-põhised tegevused, (3) õpimärgid (4) või disainmõtlemine) (5) ning neid tuleks võtta arvesse noorsootöötajate hariduse ja koolituse edasiarendamisel;

11. selliste uuenduste edu tagamiseks peaksid noored ise etendama võtmerolli noorsootöö uuendusprotsessi kujundamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel;

12. noorsootöötajate (vabatahtlike või palgatöötajate) võimekust saab parandada hariduse, koolituse ning kontaktide loomise võimaluste, suuniste ning ka finantstoetuse kaudu, et otsida ning rakendada noorsootöös uusi ja uuenduslikke lähenemisviise, mille eesmärk on jõuda suurema arvu noorteni, eriti nendeni, kelleni on keeruline jõuda, ning mõjutada nende elu suuremal määral;

13. tõenduspõhist noortepoliitikat peab pidevat uuendama ajakohastatud ja asjakohase teabe abil, mis on kogutud kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Samuti tuleks lisada teave noorte elustiilide ning praeguste suundumuste (6) kohta;

14. lisaks noorsootöösektori enda arendamisele on sektoritevaheline koostöö noorsootöö uute lähenemisviiside väljatöötamiseks äärmiselt oluline. Uute lähenemisviiside rakendamisel noorsootöös ja noortepoliitikas tuleb lihtsustada ja edendada erinevaid sektoreid esindavate sidusrühmade koostööd, et tagada koostöövõimaluste (7) tulemuslik tuvastamine ning aidata parandada noorsootöömeetmete kvaliteeti ning noorte inimeste vajaduste rahuldamist;

VÕTTES ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET, KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

15. noorsootöö valdkondadevahelise koostöö abil edendama, toetama ja hindama noorsootöös kasutatavate uute vahendite ja lähenemisviiside rakendamist, väljakujundamist, väljatöötamist, testimist ning levitamist, et vastata asjakohaselt noorte ja ühiskonna praegustele vajadustele ning tulevastele väljakutsetele, huvidele ning ootustele. Kvaliteedi tagamiseks tuleks kutsuda noori, noorsoo uurijaid, noorsootöötajaid ning noorteorganisatsioone üles aktiivselt osalema selle protsessi kõigis etappides;

16. tõhustama (vabatahtlike või palgaliste) noorsootöötajate uuendusvõimet ning noorte inimeste potentsiaali ja annete väljakujundamise võimekust, pakkudes hariduse ja koolituse võimalusi, mis keskenduvad peamiselt järgmisele: a) uuenduslike lahenduste kasutamine ning kohandamine praktilise noorsootööga; b) noorte elulaadi värskeimate suundumuste alase teabe lõimimine noorsootööalasesse haridusse ja praktikasse; c) sektoritevahelise koostöö kasutamine praktilise noorsootöö jaoks uute ja uuenduslike vahendite ja lähenemisviiside kujundamisel; d) meetodid, mis eelkõige aitavad tuvastada ning seejärel välja arendada noorte potentsiaali ja andeid, toetades nende enesehinnangut ning enesekindlust; e) noorte kaasamine väärtusliku teabe ja teadmiste allikana, nt digipädevuse väljatöötamisel; f) marginaliseerumise ohus olevate noorteni jõudmine, kasutades uuenduslikke lähenemisviise ning keskendudes nende potentsiaali ja annete arendamisele;

17. vajaduse korral edendama jätkusuutlikku toetust, sh rahalist toetust, nende organisatsioonide uuendusvõime arendamiseks, kes töötavad koos noortega ja nende heaks, eelkõige ühisprojektidega, ning järgivad noorsootöö põhimõtteid (8);

18. tegema tihedat koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, noortekogude ning noorsootöö organisatsioonide esindajatega, noortega ning teiste noortevaldkonna osapooltega, et käesolevates järeldustes sisalduvat sõnumit piirkondlikul ja kohalikul tasandil laialdaselt praktikasse rakendada;

19. vajaduse korral koostöös kohalike omavalitsustega edendama ja toetama keskkondi ning võimalusi, et võimaldada noorte omavahelist kohtumist ja töötada välja ühisalgatusi;

20. kaaluma paindlike keskkondade ja võimaluste loomist eksperimenteerimiseks, katseteks ja eksitusteks, et noorsootöötajad ja noored saaksid õppida reageerima kiiresti muutuvatele tingimustele ja elustiilile ning õppida keerukate tingimustega toime tulema;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA ASJAKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES

21. kaaluma teabe regulaarset kogumist ja noorte elulaadi iseloomustavate suundumuste analüüsimist ning toetama tulemuste levitamist asjaomaste sidusrühmade, sh riiklike, piirkondlike ning kohalike poliitikakujundajate, noorsootöö vabatahtlike ning noortejuhtide ning noorsootöötajate seas;

22. otsima noorsootöös, sh muudes asjaomastes valdkondades, nagu haridus ja koolitus, sport ja kultuur, sotsiaalteenused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad jne, kasutatavaid uuenduslikke lähenemisviise, ning luua võimalusi teistes poliitikavaldkondades kasutatavate uuenduslike lähenemisviiside kasutamiseks noorsootöös ning samuti hea tava näidete jagamisel;

23. vajaduse korral määrama kindlaks noorsootöötajatele vajalikud uued pädevused, ning töötama välja hariduse ja koolituse moodulid, mis võimaldavad noorsootöötajatel uute pädevuste, sh digipädevuste omandamist;

24. tuvastama riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil noortepoliitika, noortestrateegia ja noortealgatuste loomise, jälgimise ja hindamise abil noorsootöös uusi lähenemisviise, mis aitavad avastada ja arendada välja noorte potentsiaali ja andeid;

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES

25. koostama regulaarseid analüüse ning lisama noorteraportisse asjakohase osa, mis annaks ajakohastatud ja täpset ning kõige uuemat teavet noorte elustiili ja elulaadi suundumuste kohta;

26. toetama teabevahetust noorte elustiilide ning elulaadi suundumuste kohta ning samuti hea tava näidete ning noorsootöös kasutatud uuenduslike lähenemisviiside kohta nii ELi liikmesriikides kui ka väljaspool ELi. Korraldama ekspertide kohtumisi, konverentse ja teisi vastastikuse õppimise tegevusi ning kaaluma noorsootöö uuenduslike lähenemisviiside edendamiseks selliste platvormide kasutamist nagu Euroopa noorsootöö konventsioon;

27. kasutama parimal viisil selliseid olemasolevaid ELi programme nagu Erasmus+, et toetada noorsootöös uuenduslike lähenemisviiside rakendamist.

(1) Kvaliteetne noorsootöö – noorsootöö tulevase arengu ühine raamistik. Report from the Expert Group on Youth Work Quality Systems in the EU Member States, Euroopa Komisjon, 2015.

(2) Mängustamine on mängu põhimõtete kasutamine mittemängulistes tegevustes eesmärgiga muuta inimeste käitumist. Näiteks iga päev tehtud sammude arvu lugemine, auhindade andmine ning teiste tulemustega võrdlemine. Mängudünaamika ja -mehhanismide eri elemente võib kasutada ja rakendada ka noorsootöös. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010).

(3) GPSi-põhiste tegevuste puhul kasutatakse eri tegevuste jaoks GPS-positsioneerimise rakendusega elektroonilisi seadmeid (peamiselt nutitelefonid), et toetada kehalist liikumist, orienteeruda uues keskkonnas, täita eri ülesandeid või saada rohkem teada huvitavate kohtade kohta.

(4) Õpimärgid on virtuaalsed märgid veebiruumis, mis tõendavad õppijate saavutusi. Osad ettevõtted toetavad seda mõtet, sh Mozilla, mis lõi virtuaalse platvormi nimega „avatud tunnistus“. See sobib hästi kokku noorsootöös aset leidva mitteformaalse õppimise tunnustamise algatustega.

(5) Disainmõtlemine on inimkeskne, koostööle suunatud, optimistlik ning eksperimentaalne lähenemisviis. See sobib noortele hästi, kuna nad muutuvad muutuse oluliseks osaks, kes samas loovad ka uue lahenduse. Seda saab kasutada noortele mõeldud erinevate programmide, vahendite või ruumide (ümber)kujundamiseks. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012).

(6) Teave noorte elustiili, suundumuste kohta iseloomustab noori sotsioloogilisest, psühholoogilisest ja pedagoogilisest vaatenurgast. Selline teave peaks andma vastused järgmistele küsimustele: Millised on noorte huvid? Mida nad kardavad? Kuidas nad õpivad? Kuidas nad veedavad oma vaba aega? Kuidas nad suhtlevad sotsiaalvõrgustikes? Kuidas nad haldavad oma rahalisi vahendeid?

(7) Siin võib näiteks tuua loova õpikoja, mille eesmärk on uue mobiilirakenduse loomine ja kus osalevad noorsootöötajad, noored ning IKT spetsialistid.

(8) Vt joonealune märkus 1.