SELETUSKIRI

25. juunil 2012 esitas Küpros taotluse finantsabi saamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM). 25. aprillil 2013 otsustas nõukogu (nõukogu otsus 2013/236/EL), et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mis on mõeldud Küproselt lähtuvate, euroala finantsstabiilsust ohustavate probleemide lahendamiseks ning usaldusväärse ja jätkusuutliku majandus- ja finantsolukorra kiireks taastamiseks Küprosel. Pärast määruse (EL) nr 472/2013 jõustumist asendati nõukogu otsus 2013/236/EL rakendusotsusega 2013/463/EL.

24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel. 8. mail 2013 kiitis ESMi juhatajate nõukogu heaks rahalise abi süsteemi lepingu. Kolmeaastane programm hõlmab ajavahemikku 2013. aasta keskpaigast 31. märtsini 2016.

Makromajandusliku kohandamisprogrammi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuutliku majanduskasvu juurde. Nende eesmärkide saavutamiseks tugineb programm kolmele sambale. Esimene neist on finantssektori strateegia, mis põhineb sellesse kuuluvate finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning finantssektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas on ambitsioonikas eelarve konsolideerimise strateegia, millega jätkatakse 2012. aastal alustatud konsolideerimispingutusi eelkõige selliste meetmete abil, millega vähendatakse praegusi esmaseid kulusid, suurendatakse valitsemissektori tulusid, parandatakse avaliku sektori toimimist ja säilitatakse eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis. Eesmärk on korrigeerida valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki ja tagada, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused on seadnud eesmärgiks viia eelarvepuudujääk 2016. aastaks allapoole 3 % SKPst. Säilitada tuleks struktuurifondide ja muude ELi fondide, samuti tööhõive ja majanduskasvu edendamisele suunatud ELi poliitikaalgatuste tõhus rakendamine. See aitab kaasa Küprose pikaajalisele majanduskasvule. Kolmas sammas koosneb ambitsioonikast struktuurireformikavast, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu kooskõlas Küprosele 2012. aastal antud riigipõhiste soovitustega ning võimaldada kõrvaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused. Tuletades meelde nõukogu 22. aprilli 2013 soovitust noortegarantii loomise kohta, tuleks suurendada noorte võimalusi ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiive.

Kooskõlas rakendusotsuse 2013/463/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja vajaduse korral Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud kuuendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Selle tulemusena lepiti talituste tasemel kokku memorandumi ajakohastamises finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas. Finantssektori puhul kohustusid ametiasutused pärast piiravate väliste meetmete täielikku liberaliseerimist 6. aprillil 2015 jätkuvalt jälgima tähelepanelikult pangandussektori likviidsusega seotud olukorda. Läbivaadatud memorandumis nõutakse täiendavaid meetmeid ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse piiramiseks ning erasektori võla pikaajalise jätkusuutliku restruktureerimise raamistiku täiendavaks tugevdamiseks, sealhulgas viivislaenude restruktureerimise arvulisi eesmärke ja strateegilise kohustuste täitmatajätmise uuringut. Lisaks nõutakse meetmeid pensioni- ja kindlustusjärelevalve reformimiseks. Seoses uue maksejõuetus- ja sundtäitmisraamistikuga nähakse memorandumiga ette, et ametiasutused peavad pidevalt jälgima raamistiku rakendamist ja toimimist, tagama selle eesmärkide ja põhimõtete järgimise ning vajaduse korral võtma vastu muudatused. Samuti hõlmab see kahte varasemat meedet, nimelt õigusakti ettepanekut laenude müügi kohta ja õigusakti ettepanekut, millega tagatakse, et väljastatud omandiõigust tõendavad dokumendid antakse kinnisvara ostjatele üle ilma viivituseta, võttes samas kaitsemeetmeid kuritarvituste ärahoidmiseks.

Seoses eelarvepoliitikaga tuleks korrigeerida 2015. aasta esmase eelarvepositsiooni eesmärki ülejäägi poole vähemalt 264 miljoni euro võrra (1,5 % SKPst), et kajastada 2015. aasta esimese kvartali eelarvetulemusi, ja korrigeerida aastate 2016–2018 esmase eelarveülejäägi eesmärki, et püsida kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud kohandamiskavaga. Eelarve- ja struktuurireformide valdkonnas nähakse muudetud memorandumiga ette riikliku tervishoiusüsteemi rakendamine 2017. aastaks. Tulude haldamise ja maksukuulekuse valdkonnas nähakse memorandumiga ette uue tervikliku maksuasutuse tööle rakendamine, kehtestades üheainsa registreerimisprotsessi ja kiites heaks uue maksumenetluse seadustiku. Avaliku halduse reformi valdkonnas tuleb läbivaadatud memorandumi kohaselt võtta 2015. aastal pärast horisontaalset läbivaatamist vastu reformikava, millega parandatakse palgakujundusmehhanismi, kehtestatakse uus hindamise ja edutamise kord ning edendatakse töötajate liikuvust. Sotsiaalhoolekandereformiga seoses nähakse muudetud memorandumiga ette, et esitatakse ülevaade kõigist toetustest, mille põhjal viib seireüksus lõpule hoolekandesüsteemi reformi käsitleva hindamisaruande koostamise. Samuti nähakse ette, et ametiasutused esitavad ettepanekud töövõimetushüvitiste ja õppetoetuste konsolideerimiseks. Eluasemeturu reguleerimise valdkonnas on esitatud lisanõuded, et kiirendada kinnisasja omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamist. Turismivaldkonnas viiakse läbi uuring, mis on majanduskasvu tegevuskava osaks oleva riikliku turismistrateegia koostamise aluseks. Energeetika valdkonnas valivad ametiasutused sobivaima variandi gaasi- ja elektrisektori reguleeriva korra ja turukorralduse kehtestamiseks, võttes arvesse Küprose energiaameti (EAC) eraldamisega seotud suundumusi.

Kavandatud otsus tagab täieliku kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepinguga loodud liidu mitmepoolse järelevalve raamistiku ja makromajandusliku kohandamisprogrammi aluseks olevate poliitiliste tingimuste vahel. Eelkõige on aruandlus- ja seirekohustuste kooskõla sätestatud määruse (EL) nr 472/2013 artiklis 10.

2015/0122 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

millega muudetakse rakendusotsust 2013/463/EL, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise hetkel juba saavad finantsabi, sealhulgas Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM).

(2)Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks, mis peavad olema kooskõlas ESMi asutamislepinguga.

(3)Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada finantsabi ESMilt otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 otsusega 2013/236/EL, et Küpros peab rangelt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.