ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 15.11.2013  
COM(2013) 807 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Viies aruanne Moldova Vabariigi viisavab aduse tegevuskava ra kendamise kohta 
 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Viies aruanne Moldova Vabariigi viisavab aduse tegevuskava rakendamise kohta 
1. S ISSEJUHATUS  
ELi ja Moldova Vabariigi vahelist viisavab aduse dialoogi, mille käigus uuriti Moldova 
Vabariigi kodanike (edaspidi „Moldova kodani kud”) viisavabalt ELi reisimise tingimusi, 
alustati 15. juunil 2010 esimese  kõrgemate ametnike kohtumisega . Komisjon esitas 
Moldova Vabariigi ametiasutustele (edaspidi „Moldova ametiasutused”) viisavabaduse 
tegevuskava1 24. jaanuaril 2011 ja veebruaris järgnes sellele teine kõrgemate ametnike 
kohtumine . Viisavabaduse tegevuskavas nähakse Mol dova Vabariigile tehni liselt asjakohaste 
küsimuste neljas nn teemarühmas2 ette rida täpseid kriteeriume  eesmärgiga võtta vastu õigus-, 
poliitiline ja institutsiooniline raamistik (1. etapp) ning seda tulemuslikult ja püsivalt 
rakendada (2. etapp). 
Komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile  ja nõukogule viisavabaduse tegevuskava 
rakendamise kohta regulaarselt aruandeid. Esimene eduaruanne  esitati 16. septembril 20113. 
Kolmas kõrgemate ametnike kohtumine  toimus 7. oktoobril 2011. 
Viisavabaduse tegevuskava teemarühmade 2, 3 ja 4 hindamismissioonid toimusid  
2011. aasta oktoobris ja novembris ning nendes os alesid ELi liikmesr iikide eksperdid, 
komisjoni ametnikud ja Euroopa välisteenistu se ametnikud. Kõnealuste missioonide eesmärk 
oli hinnata viisavabaduse tegevuskava esimese etapi kriteeriumide põhjal õigus-, poliitilist ja institutsioonilist raamistikku ning selle vastavust Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele. 
Teine eduaruanne  esitati 9. veebruaril 2012
4 ja neljas  kõrgemate ametnike kohtumine  
toimus 27. veebruaril 2012. 
Kolmas eduaruanne esitati 22. juunil 20125. See oli viisavabaduse tegevuskava esimese 
etapi lõplik eduaruanne ning selles es itati komisjoni koondhinnang Moldova Vabariigi 
edusammudele viisavabaduse tegevuskava esimese etapi kriteeriumide täitmisel. Kaasates asjaomaseid ELi asutusi ja sidusrü hmi, avaldas komisjon 3. augustil 2012 hinnangu, milles 
käsitletakse ELi rändavate Moldova kodanike  suhtes viisanõude tulevase kaotamise 
võimalikku mõju rändele ja julgeolekule Euroopa Liidus
6. 
Nende aruannete järel võttis nõukogu 19. novembri l 2012 vastu järeldused, milles ta nõustus 
komisjoni hinnanguga, et  Moldova Vabariik on täitnud kõik viisavabaduse tegevuskava 
esimese etapi kriteeriumid . Ettenähtud õigus-, poliitiline ja institutsiooniline raamistik oli 
kehtestatud. Seejärel hakati hi ndama teise etapi kriteeriume. 
Viies  kõrgemate ametnike kohtumine  toimus 28. jaanuaril 2013. 18. veebruarist kuni 
15. märtsini 2013 korraldati vi isavabaduse tegevuskava kõigi nelja teemarühma uus 
hindamismissioonide  sari. Hindamismissioonid olid  hindamise põhjalikkuse poolest 
enneolematud – need kestsid neli nädalat ja  neisse olid kaasatud 12 eksperti ELi 
liikmesriikidest, keda saatsid komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ametnikud. Kõnealuste 
                                                 
1 Nõukogu dokument 18078/10. 
2 Need on: i) dokumentide turvalisus, sealhulga s biomeetria; ii) ebaseaduslik ränne, sealhulgas 
tagasivõtmine; iii) avalik kord ja julgeolek; iv) välissuhted ja põhiõigused. 
3 Esimene eduaruanne viisavabaduse tegevuskava Moldova Vabariigi poolse rakendamise kohta, 
SEK(2011) 1075 (lõplik). 
4 SWD(2012) 12 (final). 
5 COM(2012) 348 (final). 
6 COM(2012) 443 (final). 
ET 3   ET missioonide eesmärk oli hinnata nii viisavaba duse tegevuskava teise etapi kriteeriumide 
täitmist kui ka õigus-, poliitilise ja instituts ioonilise raamistiku rakendamise ulatust kooskõlas 
Euroopa ja rahvusvaheliste sta ndarditega. Erilist tähelepanu pöör ati sellistele valdkondadele 
nagu diskrimineerimisvastane võitlus, vähemuste integratsioon ja inimkaubandus, millest mõnda on nimetatud ka nõukogu 19. novembri 2012. aas ta järeldustes. Moldova Vabariik 
kohustus järgima eksperdihinnangutes esitatud soovitusi 2013. aasta mai lõpus koostatud 
ajakohastatud riikliku tegevuskava kaudu. Neljas eduaruanne  avaldati 21. juunil 2013
7 ning 
selles käsitleti õigus- ja ins titutsioonilise raamistiku rakendamise olukorda, institutsioonide 
toimimist ja asutustevahelise kooskõlastamise taset. 
Käesolevas viiendas aruandes  antakse ülevaade neljandas aruandes esitatud soovituste 
rakendamise ja viisavabaduse tegevuskava teise etapi kriteeriumide üldise täitmise tasemest. Erilist tähelepanu osutatakse reformide  jätkusuutlikkusele ja tulemustele, mis on saavutatud 
muu hulgas hästi kavandatud personalihõive, suutlikkuse ja rahastamise  abil. Käesolevas 
aruandes võetakse samuti arvesse jä reldusi, mis tehti 15. oktoobril 2013 Chi şinăus toimunud 
kuuenda  kõrgemate ametnike kohtumise  ajal ja Euroopa komisjoni siseasjade 
peadirektoraadi peadirektori visiidi ajal Dnestri jõe halduspiirile  ja Transnistria piirkonda . 
Aruanne sisaldab hinnangut 2012. aasta augustis koostatud mõjuhinnangus  Moldova 
Vabariigile esitatud soovituste täitmise  kohta. 
2. V
IISAVABADUSE TEGEVUSKAVA TEISE ETA PI NELJA TEEMARÜHMA MEETMETE 
RAKENDAMISE HINDAMINE  
2.1. Teemarühm 1. Dokumentide tur valisus, sealhulgas biomeetria 
2.1.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organis atsiooni standarditele vastavate 
biomeetriliste passide järkjärguline kasutu selevõtt, sealhulgas välismaal asuvates 
Moldova saatkondades, ja Rahvusvahe lise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 
standarditele mittevastavate passide jä rkjärguline kasutuse lt kõrvaldamine 
Moldova Vabariik on alates 2011. aasta 1. jaanuarist andnud välja üksnes bi omeetrilisi passe, 
mis vastavad täielikult Rahvusvahelise Tsiv iillennunduse Organisatsio oni standarditele,8 ning 
ettenähtud õigusraamistik on täies mahus kehtesta tud ja seda rakendataks e. Tagatud on ühtne 
raamistik identiteedi turvaliseks haldamiseks. Praegusi kleebisega passiraamatuid katsetas 
Prantsuse ettevõte Ingelis Exper tise, kes otsustas 2010. aasta septembris, et need vastavad 
täielikult Rahvusvahelise Tsiviillennundus e Organisatsiooni standarditele9. Peale selle sai 
Moldova Vabariigist 11. juunil 2013 Rahvusvah elise Tsiviillennundus e Organisatsiooni 
avaliku võtme kataloogi 38. liige ja 2013. aasta septembris sai r iigi teaberessursside keskus 
(edaspidi „Registru”) kuus se rtifikaati. Biomeetriliste andm ete kogumine ja haldamine toimub 
täielikus vastavuses isikuandmete kaitse seadusega10. 
                                                 
7 COM(2013) 459 (final). 
8 Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni dokumendi 9303 „Masinloetavad reisidokumendid” 
1. osa „Masinloetavad passid”, 2. köide „Biomeetrilise tuvastamise võimalusega elektrooniliste passide tehniline kirjeldus”. 
9 Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni tehniline aruanne „Masinloetavate passide 
vastupidavus” (versioon 3.2, 206.8.30); ISO/IEC 10373-1 SE: 206.5.01 — Identification cards — Test 
Methods — General Characteristics; Rahvusvahe lise Tsiviillennunduse Organisatsiooni tehniline 
aruanne „RF Protocol and Application Test Standard for e-Passport” — 2. osa (versioon 1.02, 207.2.20); Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni tehniline aruanne „RF Protocol and 
Application Test Standard for e-Passport” – 3. osa (versioon 1.01, 207.2.20). 
10 8. juuni 2011. aasta seadus nr 133. 
ET 4   ET Integreeritud kiipkaardiga biomeetriliste passide väljastamisega alustamiseks sõlmisid 
Registru ja aktsiaselts Gemalto 27. sept embril 2013 lepingu kontaktivaba kiipkaardiga 
passiraamatute tootmiseks ja tarnimiseks. Lepi ng esitati 30. septembril 2013 registreerimiseks 
rahandusministeeriumi riigihangete ametile ja see jõustub pärast registreerimist. Uute passiraamatute väljastamist on kavas al ustada 2015. aasta esimeses kvartalis. 
Moldova Vabariigis kuni 1. jaanuarini 2011 väljastatud ja välismaal kuni 31. detsembrini 
2011 väljastatud biomeetriliste andmeteta pa ssid kehtivad kuni kehtivusaja lõpuni. 
1. septembril 2013 oli ringluses 2 623 225 Mo ldova kodaniku passi, sh 680 836 (ehk 25,19 %) 
biomeetrilist passi. Mittebiomeetrilised pa ssid on kavas kasutuselt täielikult kõrvaldada 
2020. aastaks. 
• Passide, isikutunnistuste ja muude algdo kumentide taotlemis- , isikustamis- ja 
väljastamisprotsessi usaldusväärsuse  ja turvalisuse kõrge tase 
Rahvastikuregister tagab keskse süsteemi kõrge  kaitsetasemega tsiviilõiguslikku seisundit 
kajastavate algdokumentide kõikide vormide (t siviilõigusliku seisundi tunnistused ja 
tsiviilõigusliku seisundi tunni stuste väljavõtted) jaoks.  Kõik rangelt arvel olevad 
tsiviilõigusliku seisundi algdokum entide vormid on varustatud v iie turvamärgiga. Alates 7. 
märtsist 2013 väljastatakse uusi is ikutunnistusi uues ID-1 vormingus. 
Tootmisprotsessi automatiseerimiseks on allesj äänud käsitsi toimingud kõ rvaldatud järgmistes 
valdkondades: ID-1 vormingus is ikutunnistuste pressimismasina projekteerimine, eriseadmete 
tootmise tagamine ühes spetsialiseerunud te hases; ID-1 vormingus isikutunnistuse 
lõikeseadmete projekteerimine ja nende tootmise tagamine olemasolevale pressimismasinale (mis on mõeldud ID-2 vorminguks), programmeer itava tööpingi (arvprogrammjuhtimisega) 
projekteerimine eesmärgiga tagada lasergraveer imise, lõikamise jt tehnoloogiliste protsesside 
automatiseerimine. 
Korruptsioonivastaste meetmetega  seoses korraldatakse pideva lt kavandatud ja ootamatuid 
kontrolle. Ootamatute kontrollide korraldamis e uued eeskirjad kinnita ti 18. juuni 2013. aasta 
korraldusega nr 51. Rahvastikuregister tööt as välja töötajate tasandil korruptsiooni 
tõkestamise ja korruptsioonivast ase strateegia, mis kinnitati 1 6. juuli 2013. aasta korraldusega 
nr 58. Kõik töötajad, sh elanikkonnale dokum entide ja tõendite väljastamise kesk- ja 
piirkondlike büroode juhid andsid allkirja selle kohta, et nad on tutvunud korraldusega 
„Korruptsiooni ja protektsionismi tõkestamise abinõud”. Alates 1. aprillist 2011 kehtib isikute 
registreerimise ja dokumentide väljastamise valdkonna töötajate eetik akoodeks. 2012. aastal 
esines üks eetikakoodeksi rikkumine ja kõnealust töötajat ka ristati Registru 
sisekorraeeskirjade alusel. 2013. aastal rikkumisi ei esinenud. 
• Interpoli LASP-andmebaasi viivitamatu ja süstemaatiline teavitamine kadunud ja 
varastatud passidest 
2012. aastal teavitati Interpoli varastatud ja kadunud reisidokumentide andmebaasi 33 349 
Moldova passi varastamisest või kadumisest ning andmebaasist kustutati 1 676 passi. 
2013. aasta esimesel seitsmel kuul teatatud varast atud või kadunud passide arv oli 2 000 võrra 
väiksem kui 2012. aasta samal perioodil. 2012. aastal algatati üheksa kriminaaluurimist 
varastatud reisidokumentide kohta ja 2013. aasta es imesel kaheksal kuul  algatati veel kuus 
uurimist.  
Meetmeid on võetud selleks, et vähendada  juhtumeid, mille puhul Moldova Vabariigi 
kodanikud teatavad passi kadumisest. Valits use 18. veebruari 2013. aasta otsusega nr 125 
lubatakse kodanikel esitada vä ljastanud asutusele ta otlus, milles põhjendatakse perforeeritud 
passi kasutamise jätkamist teataval perioodil, tingimusel et pass sisaldas välisriigi ametiasutuse väljastatud viisat või elamisl uba või kodanikule oli dokumendi alusel teostatud 
ET 5   ET õigustoiming. Infotehnoloogia- ja kommunikatsi ooniministeerium ning siseministeerium on 
alustanud passide kadumise ja varguse põhjuste  ühist hindamist ning esitavad aasta lõpuks 
üldised soovitused.  
• Passinäidiste regulaarne vahetamine ja dokumentide turvalisuse alane koostöö 
ELiga 
ELi liikmesriikide diplomaatilistele esindustele saadetakse sisse seatud sidekanali kaudu igal 
aastal uute passide näidised. Viimased uue d näidised saadeti 8. augustil 2013. PRADO11 
süsteemi ajakohastati viimati 2013. aasta märtsis,  kui sellesse lisati Moldova biomeetriliste 
passide turvaelementide uued näidised. 
2.1.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Kehtestada ja kohaldada oma pa ssi müümises või laenamises  süüdi mõistetud isikute 
suhtes proportsionaalseid, tõhus aid ja hoiatavaid karistusi 
Moldova Vabariigi kriminaalseadustiku artikli 361 lõikega 1 on kehtestatud karistused 
võltsitud ametlike dokumentide valmistamise, omamise või kasutamise eest: trahv kuni 300 kokkulepitud ühikut (1 kokkulepitud ühik on 20 Moldova leud
12) või 150–200 tundi tasuta 
ühiskondlikku tööd või kuni kaheaastane vangi stus. Passi kaotamisest teatamiste 
vähendamiseks lubatakse valitsuse 18. veebru ari 2013. aasta otsusega nr 125 passi väljastanud 
asutusel tagastada viisat või elamisluba sisa ldav perforeeritud pass  omanikule teataval 
perioodil kasutamiseks. Passiomanike vastutust unde suurendamiseks ke htestatakse selliste 
dokumentide kaotamise korral nende uuesti väljastamise eest suuremad tasud.  
• Jagada ELi ametiasutustega korrapäraselt andm eid kadunud ja varastatud biomeetriliste 
passide kohta, kasutades eeskätt Interpo li kadunud ja varastatud reisidokumentide 
andmebaasi. 
Vt eespool esitatud viisavabadus e tegevuskava kriteeriumid. 
• Tugevdada rahvastikuregistriga seotud õigus- ja  institutsioonilist raamistikku, et vältida 
nime või identiteedi muutmise kuritarvitamist  uue passi saamiseks. Nime muutmise kohta 
tuleks kehtestada selged eeskirjad ja neid k ohaldada. Õigus- ja institutsiooniline raamistik 
tuleks muuta tugevamaks ning see peaks sisa ldama tõhusaid kontroll i- ja jälgitavusega 
seotud meetmeid. 
Kooskõlas valitsuse 18. märtsi 2002. aasta otsuse ga nr 333 automaatse infosüsteemi, riikliku 
rahvastikuregistri kontseptsioon i ja riikliku rahvastikuregis tri määruse kinnitamise kohta 
antakse igale Moldova Vabariigi territo oriumil tuvastatavale isikule isikukood. 
Tuvastamisprotsessi turvalisuse suurendami seks lisatakse täie ndavad isikuandmed. 
Isikuandmete sisu ja struktuuri võib muuta,  kuid isikukood jääb muutumatuks. Sellega 
tõkestatakse nime või identiteedi muutmi se kuritarvitamist uue passi saamiseks. 
Üldhinnang teemarühmale 1 
Moldova Vabariik võtab piisavaid meetmeid  seoses kadunud passide ja nendega seotud 
karistustega. 2015. aastal alustataks e integreeritud kiipkaardiga pa ssiraamatute väljastamist ja 
praegustel kleebisega passidel on olemas vajalikud turvatagatised.  
Moldova Vabariik on rahuldavalt võtnud meetmei d, mis nähti ette neljandas viisavabaduse 
tegevuskavas esitatud soovitusteg a, ning jätkab asjaomaste õi gusaktide tõhusat rakendamist. 
Komisjoni hinnangul on Moldova Vabariik täitnud teemarühma 1 teise etapi 
                                                 
11 Ehtsate isikut tõendavate dokumentide ja reisidokumentide avalik veebiregister. 
12 21. oktoobril 2013 võrdus 1 euro 17,26 Moldova leuga. 
ET 6   ET kriteeriumid . 
2.2. Teemarühm 2. Ebaseaduslik siss eränne, sealhulgas tagasivõtmine 
2.2.1. Teemarühm 2 / teema 1. Piirihaldus 2.2.1.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• Piirikontrolli käsitlevate õigu saktide tõhus rakendamine as jakohase piirikontrolli ja 
piiride valvamise, menetluste ja toimimise tõhususe kaudu, riigi ja kohaliku tasandi 
olukorda käsitleva ülevaate, sealhulgas ri skianalüüsi rakendamise ning luure ja 
andmevoo juhtimise kaudu ning asjakoha ste riiklike ja rahvusvaheliste 
andmebaaside otsese kättesaad avuse ja kasutamise kaudu 
Piiripolitsei osakond tegutseb selle nimel, et tugevdada riigipiiri valv amissüsteemi ajakohaste 
eriseadmete, sh paiksete piirivalvesüsteemide abil. Seega paigaldati ELi rahastatud projekti 
„Paikne ja mobiilne sidevõrk Mol dova piirivalveteenistusele (p ärast reformi piiripolitsei)” 
raames riigipiirile 575 km ul atuses 125 paikset ja 53 kuppel-v ideovalvekaamerat, et tagada 
piiri valvamine avalikele aladele püstitatud vahitornides ja nende vahetus läheduses, valvetõketel ja siseministeeriumi piiri politsei osakonna all üksuste hoonetes ning 
piiriületuspunktide vaateväljas.  Riiklik koordineerimiskeskus vastutab määruse rakendamise 
eest, millega kehtestatakse riigipiiri riiklik kontrollisüsteem; keskus on tegutsenud alates 12. oktoobrist 2012. Moodustatud on viis piir kondlikku koordineerimiskeskust ja 41 
kohalikku koordineerimispunkti/dispetšerpunkti, mis töötavad ööpäevaringselt ja seitse päeva 
nädalas. Selle tulemusel on loodud riiklikul ta sandil 16 ametikohta, pi irkondlikul tasandil 66 
ametikohta ja kohalikul tasandil  205 ametikohta. Selleks, et  selline tegevus vastaks ELi 
parimale tavale, korraldati 2013. aastal  mitu õppekäiku ELi liikmesriikidesse
13.  
Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon (EU BAM) aitas piiripolits ei osakonnal koostada 
mitu riskiprofiili ja juurutad a veebipõhist teavitussüsteemi ig apäevasest olukorrast piiril, mis 
hõlmab asjakohaseid andmeid piiril toimuva kur itegevuse kohta terves riigis. Selliseid 
analüütilisi väljundeid kasutavad piirkondade ja  kohaliku tasandi juhid vahendite eraldamise 
optimeerimiseks kogu piiri ulatuses ning reisij ate ja sõidukite suun amiseks teise astme 
kontrolli. Piirületajate autom aatse registreerimissüsteemi ühe  osana töötas piiripolitsei 
osakond välja riskikriteeriu mide mooduli „PASENGER” koos riskinäitajatega; moodul 
edastab piiripolitseiametnikele automaatselt hoi atusteateid valiku tegemise eesmärgil. Seda 
moodulit saavad kasutada ka vastasutatud piirip olitsei osakonna piiripatrullid (vt allpool). 
2013. aasta esimesel kuuel kuul ei antud Moldova Vabariigi riigipiiri ületamise luba 2 786 
isikule, kellest 2 212 olid riig ist lahkumas. Keeldumise peamised põhjused olid järgmised: 
kehtetud dokumendid, aegunud  reisidokumendid, sihtriigi viisa puudumine ja 
piiriületuspunkti staatusele mittevastavus. Si seministeeriumi piiripolitsei osakond uuris 173 
kriminaalasja. Neist 45 esitati kohtusse ja 33 asja menetleb pr okurör. Jaotus on alljärgnev: 8 
salakaubaveojuhtumit, 8 ebaseadusliku rände ju htumit, 73 riigipiiri ebaseadusliku ületamise 
juhtumit, 2 inimkaubanduse juhtumit, 3 laskem oona ebaseadusliku omamise juhtumit ja 79 
dokumentide võltsimise juhtumit. 
Kontrollide tegemisel kasutavad piiripolitseiniku d riskiprofiilide andmebaase selleks, et teha 
kindlaks riskid, mis on seotud piirikontrolli välti da püüdvate peidetud isikutega. Piiripolitsei 
osakonna riskianalüüsisüsteemis kasutataks e piiripolitsei integreeritud infosüsteemis 
sisalduvaid riskiprofiile inim kaubanduse kohta. Kõik piirikontro lliga tegelevad allüksused 
saavad selliseid profiile  kasutada veebipõhiselt ja neid ajak ohastatakse pidevalt. Riskinäitajate 
alusel tegeles piiripolitsei 2013. aastal 11 inimkaubanduse juhtumiga (millega oli seotud 
                                                 
13 FRONTEXi vaatluskeskus ja Rumeenia piiripolitsei peainspektsioon. 
ET 7   ET 24 inimest); ühe juhtumi korral oli tegemist last e riigist väljaviimise katsega. Piiripolitsei 
uuris kahte juhtumit, ülejäänud esita ti asjaomastele õiguskaitseasutustele. 
• Piisava taristu, tehniliste seadmete, IT-süste emide ning finants- ja inimressursside 
tagamine vastavalt vastuvõetavale integr eeritud piirihalduse strateegiale ja 
tegevuskavale ning koolitusprogrammide ja korruptsioonivastaste meetmete tõhus 
rakendamine 
Integreeritud piirihalduse strateegia tegevuska va 91 meetmest viidi 201 3. aastal ellu 80 % ja 
ülejäänud 20 % elluviimist jätkatakse. Piiripolitsei ümberkorraldamine viidi lõpule. Piiripolitsei osakonna allüksuste  koguarvu vähendati piirkondli kul tasandil 50 % ja kohalikul 
tasandil 42 %. Piiripolitsei osakonna maksimaalse ks töötajate arvuks keht estati 3 500 töötajat. 
Praegu on asutuse maksimaalsest töökohtade arvust täidetud 86 %. 2013. aastal viis 
piiripolitsei osakond lõpule kohaliku tasandi üksus te struktuurireformi, viies sellega ellu 
asjakohased EU BAMi soovitused. Piiripolitsei osakond viis 2013. aastal ellu mitu suutlikkust 
arendavat tegevust. Soetati olulis el hulgal ajakohaseid seadmeid
14. 
Korraldati rida tegevusi ja koolituskursusi  korruptsiooni tõkestamiseks ja sellega 
võitlemiseks. 2013. aasta esimesel kuuel kuul vi isid piiripolitsei er iallüksuse töötajad 
piiripolitsei allüksustes läbi 25 etteteatamata kontrolli ja 196 teenistuslikku uurimist, mille 
tagajärjel määrati 227 karistust, m illest 15 lõppesid vallandamisega. Chi şinău lennujaama 
paigaldati videovalve, mis võimaldab arvutite abil jälgida mitte ainult reisijate registreerimist, nende isiku tuvastamist ja kontrolle, vaid ka inspektorite käitumist piiriületuspunktis, et 
ennetada aktiivset korruptsiooni. Peale selle ko olitati riikliku korruptsioonivastase võitluse 
keskuse abiga 220 piiripolitsei osakonna ja tollit eenistuse töötajat. 2013. aasta oktoobris peeti 
passiivses korruptsioonis süüdistav atena kinni 31 Moldova tollit eenistuse ja piiripolitsei 
ametnikku. 
• Asutustevahelise koostöö (sh piirivalveteenistuse ja õi guskaitseasutuste vahelise 
teabevahetuse) ja rahvusvahelise koos töö, sealhulgas naaberriikidega toimuva 
koostöö ja Frontexiga si sse seatud töökorra rake ndamise tulemuslikkuse 
suurendamine 
Koostöö Frontexiga jätkus kiires tempos – piiripolitsei osakonna ametnikud osalesid koos 
Poola, Rumeenia ja Hispaania piiriteenistusteg a ühisoperatsioonis „Focal Points Land and Air 
2013”. Moldova Vabariik võõrustas projek tis „FRONTEX Coordination Points 2013” 
osalejad kahes piiriületuspunk tis: Crivas ja Tudoras. 2013. aas ta märtsist kuni maini viis 
riiklik tolliasutus koos Euroopa  Komisjoni Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) ellu 
piirkondliku operatsiooni ROMOLUK, et võide lda ebaseaduslike tubakatoodete ja alkoholi 
salakaubaveoga. Koostöö EU BA Miga oli 2013. aastal väga tihe vastavalt üheksanda etapi 
tegevuskavale. Frontexi ühisoperatsioonide raames, milles Moldova Vabariik osaleb, on 
lihtsustatud teabevahetust, andes Moldova ametni kele juurdepääsu agent uuri liikmesriikide ja 
kolmandate pooltega teabe vahetamise veebip latvormile FRONTEX One-Stop-Shop (FOSS) 
ning samuti agentuuri ühisoperatsioonide te abeedastusrakendusele (Joint Operations 
Reporting Application, JORA), mis võimaldab teatada ühisope ratsioonide aj al avastatud 
vahejuhtumitega seotud andmetest,  neid hallata ning analüüsida. 
Teabevahetus piiripolitsei osakonna ning rände - ja varjupaigaameti vahel on paranenud, kuid 
selle edasiseks parandamiseks on vaja teha tä iendavaid investeeringuid . Paigaldada on vaja 
                                                
 
14 Need hõlmasid: 80 autot Daci a Duster, 105 maastikusõidukit, 32 infravalguskuvaseadet, 420 
päevavaatlusseadet, 304 ööv aatlusseadet, 354 kaasaskantavat gamma - ja neutronkiirguse andurit, 66 
vaatluspeeglit, 62 endoskoopi; 32 dokumentide kontrollimise seadet „Regula 1019” ja 47 dokumentide 
lugemise seadet „Regula 7337”. 
ET 8   ET elektrooniline teabevahetusmoodul, mis ühendaks  piiripolitsei osakonna ning rände- ja 
varjupaigaameti andmebaasid.  
Moldova ametiasutuste pikaajaline eesmärk on aj akohastada süsteemi, millega jälgitakse üle 
Moldova ja Ukraina piiri kulgevaid rändevooge Transnistria lõigus. Moldova ametiasutused 
on välja töötanud erimehhanismi15 rändevoogude jälgimiseks. See põhineb Transnistria lõigu 
kaudu saabuvate väliskülaliste seadusjärgsel koh ustusel registreerida oma viibimine Moldova 
Vabariigis 72 tunni jooksul pärast piiri ület amist ja see tagab vajaliku haldussuutlikkuse ja 
menetlused registreerimisprotsessi hõlbustamise ks. Registreerimine on tasuta. Piiripolitsei 
osakonna kuus piirkondlikku bürood, mis asutat i halduspiiri juurde, alustasid tegevust 
2013. aasta oktoobri lõpus. Piirkondlikud bü rood kasutavad 2004. aastal moodustatud 
riigisiseste tollikontrollipunk tide olemasolevat taristut. K aaluda tuleks sellise määruse 
väljatöötamist, mis hõlmab ühemõttelisi sätteid vä lismaalastest reisijate registreerimise kohta. 
Võimalikult kiiresti tuleks alustada teavitusst rateegiaga, mille raames selgitatakse neid uusi 
eeskirju. Eriti ei tohiks ühegi sättega koormata reisijate voogu ega näha ette halduskaristusi 
asjaolude eest, mida ei saa reisijatega seostada. Need põhimõtted on seotud Moldova 
ametiasutuste puuduliku piirikontrolliga Ukraina ja  Moldova Vabariigi riigipiiri kesklõigul.  
2.2.1.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tugevdada jätkuvalt piirikontroll imeetmeid, sealhulgas riskianal üüsi- ja piiride valvamise 
meetmeid, samuti parandada piiril esineva korruptsiooni tõkestamist ja selle vastu 
võitlemist ning edendada kõ ikides piirihalduse valdk ondades jätkuvalt koostööd 
EU BAMiga. 
Vt teemarühma 2 / teema 1 viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid. EU BAM korraldas 
2013. aastal jooksul rohkem kui 20 ühisõppust, mis viidi läbi koos Moldova ja Ukraina piiriasutustega. Ühismeetmed põhinesid kindl aks tehtud riskidel, na gu tubakatoodete ja 
muude aktsiisikaupade (etanoo li jne) salakaubavedu, sõi dukitega seotud kuritegevus, 
ebaseaduslik ränne / inimeste ebaseadusli k üle piiri toimetam ine ja inimkaubandus, 
tarbekaupade ja liha salaka ubavedu. Kooskõlas kindlaks mä äratud eesmärkidega hõlmasid 
ühisõppused kogu ühist piiri, sealhulgas piiriüle tuspunkte ja rohelist/s inist piiri ning asukohti 
sisemaal. Selliste õppuste lõpliku hindamise tu lemusel selgus, et vaja on jätkata väljaõpet 
töökohal ning arendada edasi selliseid valdkondi nagu asutustevaheline koostöö, riskianalüüsi 
oskused ja piiripatrullide seadmete kasutamine. 
• Edendada koostööd naaberriikidega. Tugevdada kahepoolset ja rahvus vahelist koostööd 
ning statistiliste, analüütiliste, taktikaliste ja tegevusandmete ning luureteabe vahetamist 
selliste meetmete kaudu nagu piiriüleste ühisope ratsioonide algatamine ja neis osalemine, 
ühiste uurimis- ja jälitusrühmade moodustami ne ja neis osalemine, sellistes 
operatsioonides kontaktametnike vahetami se lihtsustamine ni ng ühiste piiri- ja 
tollikontrollide korraldamiseks koolituse pakkumine. 
2013. aastal tegeles piiripolitsei osakond eelkõige p iiripolitsei osakonna ja Poola, Läti, Leedu, 
Eesti ning Gruusia piiriasutuste vahel sõlmit ud koostöölepingute elluviimisega. Koostööga 
seoses koolitati Poolas 96 pi iripolitsei osakonna ametnikku ri skijuhtimise ja kuritegevuse 
analüüsimisega seotud projekti „Teabe juh timine piiriülese kuritegevusega võitlemise 
süsteemis” raames. Piiripolitsei  osakonna esindajad käisid õppereisil Eestis, et tutvuda 
Euroopa standarditele vastava dokumentide turvalisuse ja kontro llimise süsteemiga. 
                                                
 
15 Asjaomaste meetmetega välditakse täiendavate ta kistuste loomist Transnistria piirkonna elanike 
liikumisvabadusele ja austatakse praeguseid ko kkuleppeid turvat soonis. Mehhanismi kohaldatakse 
ainult välisriikide kodanike suhtes, kes ei ole Transnistria piirkonna elanikud ning ületavad Ukraina ja 
Moldova piiri Transnistria lõigu kaudu. 
ET 9   ET EU BAMi egiidi all korraldati kaks ühisope ratsiooni, „OVIDIUS” ja „PONTUS EUXINUS”, 
mille eesmärk oli tugevdada siseministeeriumi a llasutuste ning tolli- ja julgeolekuteenistuste 
suutlikkust, võttes piiriülese kuritegevuse tõke stamiseks ja sellega võitlemiseks meetmeid 
koos Ukraina, ELi, liikmesriikide ja rahvusvaheliste ekspertidega. 
Piiripolitsei osakond ning rände- ja varjupaigaamet osalevad aktiivselt EU BAMi juhitud 
ebaseadusliku rände ja inimkauband usega tegeleva I töörühma ka vakohastel ja erakorralistel 
koosolekutel. See raamistik ühendab uurij aid kõikidest Moldova ja Ukraina 
õiguskaitseasutustest, ELi liikmesriikidest, Europolist, Frontexist ja SELECist ühise 
eesmärgiga vahetada teavet ja arendada suutlikkust ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse valdkonna ühiste uurimiste toetamiseks. Mol dova õiguskaitseasutuste (tolliteenistuse, 
siseministeeriumi, piiripolitsei osakonna) esin dajad osalevad samuti aktiivselt mitmes muus 
EU BAMi projektis, nagu kaupade ja sigaret tide salakaubaveo probleemidega tegelev II 
töörühm, intellektuaalomandiõigustega tegele v töörühm, relvadega seotud probleemidega 
tegelev töökond, narkootikumidega seotud prob leemidega tegelev töökond ja sõidukitega 
seotud kuritegevuse probleemidega tegelev töökond. Kõik need koostöökogud aitavad kaasa praegusest olukorrast ajakohastatud ülevaate saamisele, vahendite  ühendamisele ja sellistele 
ohtudele ühise reageerimise korraldamisele, mida  ebaseaduslik piiriülene  tegevus kõnealustes 
valdkondades põhjustab. 
• Parandada koolitust ja suurendada suutlikkust  seoses rahvusvahelise tolli- ja 
õiguskaitsealase koostööga ning teabevahetusega. 
Vt teemarühma 2 / teema 1 viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid. 
• Kooskõlastada kontrolli ühispiiril. Jagada l uureandmeid ja tõhustada ühist olukorra 
hindamist operatiivtasandil. 
4. juulil 2013 alustati Moldova Va bariigi valitsuse ja Ukraina ministrite kabineti vahel 
läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks kontaktpunkti de kohta Moldova ja Ukraina piiril. See on 
alus teabevahetuse uuele käsitusviisile ning koostegevuse uute vormide juurutamisele, millega moodustatakse Moldova ja Ukra ina piiril kontaktpunktid ning juhitakse neid kooskõlas ELi 
parima tavaga. 
Ajakohastatakse Moldova Vabariigi siseminist eeriumi piiripolitsei osakonna ja Ukraina 
riikliku piirivalveteenistuse juhtkonna vahel sõlmitud protokolli analüütilise ja statistilise 
teabe vahetamise kohta. Protokolli täiendati 2013. aastal ja sellesse lisati igapäevane 
teabevahetus olukorra kohta piir i ühises lõigus. P eale selle koostavad Moldova Vabariigi ja 
Ukraina piiriasutused iga kuu üh iseid riskihindamise aruande id. Lisaks sellele toetas 
EU BAM mõlema riigi piiriasutusi operatiivse  teabevahetuse ja igapäevase jälgimissüsteemi 
rakendamise tõhustamisel seoses rändevooga, mis kulgeb üle Moldova ja Ukraina riigipiiri 
Transnistrias asuva keskse lõigu. Alustatud on selliste  kolmandate riikide kodanike 
mittenimeliste andmete vahetamist, kes on ület anud ühise riigipiiri keskse lõigu kaudu. 
• Edendada koostööd naaberriikidega, eriti Ukrainaga 
2013. aasta mais ja juunis toimus mitu pi iripolitsei osakonna, inimkaubanduse vastu 
võitlemise keskuse, rände- ja varjupaigateenistuse, Ukraina riikliku piirivalveteenistuse, Rahvusvahelise Migratsiooniorgani satsiooni ja EU BAMi ek spertide ühiste töörühmade 
koosolekut. Töörühmad koostasid eriaruande rände ja inimkaubanduse kohta Moldova ja 
Ukraina riigipiiril. 
Moldova Vabariigi ja Ukraina riigipiiri demarkeerimine lõpe tatakse kavakohaselt 2014. aasta 
lõpuks. Praeguseks on 1 222,0 kilomeetrist maha märgitud 1 202,5 km. Ühispiirist on 
demarkeerimata veel 19,2 km kesksest lõig ust ja 0,3 km lõunapoolsetest lõikudest. 
ET 10   ET Dokumentide koostamine piiri lõpliku dema rkeerimise kohta kõikides lõikudes jätkub. 
Saavutatud edasiminekut arvest ades on juba alustatud Moldova Vabariigi ja Ukraina vahelise 
riigipiirirežiimi lepingu väljatöötamist. 2013. aa stal peeti neli läbirääkimiste vooru Moldova 
Vabariigi ja Ukraina riigipiirirežiim i lepingu eelnõu kohta. 21. mail 2013 toimusid 
läbirääkimised kolmepoolse dokumendi koos tamiseks valitsuse tasandil, millega 
kehtestatakse ja märgitakse ära Moldova, Rum eenia ja Ukraina riig ipiiri kohtumispunktid 
(triplex confinium ). 
• Jätkata koostööd EU BAMiga ja rakendada EU BAMi soovitusi piiripatrullide kasutamise 
parandamise ja tõhustamise kohta. 
EU BAM märgib,16 et Moldova kodanike  arv (83), kes avasta ti Moldova Vabariigist 
lahkumisel kavatsusega reisida pettuse teel te istesse ELi riikidesse, vähenes 2012. aastal 29 % 
võrreldes 2011. aastaga (117). Samuti tuua kse aruandes esile jätkuvad edusammud 
piirihalduse ja rände haldamise süsteemid es viisavabaduse kehtestamise raames, 
ebaseadusliku rände üldiselt langev suundumus Mo ldova Vabariigis ja ebaseadusliku rände 
tõhusam kontroll Moldova piiril. 
Piiripatrullide kont rollid rahvusvahelistel t eedel kogu riigi territooriumil on oluline tegur 
ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevu se tõkestamisel. Piiripolitsei osakond on 
moodustanud piiripatrullide üksuse, mis on riigi ja piirkondlikul tasa ndil hästi varustatud. 
Valitsus kiitis piiripolitsei osakonna piiripatrullide määruse heaks oma 20. septembri 2013. aasta dekreediga nr 752, millega kehtestati piiripatrullide roll, ülesanded ja õigused 
piiripolitsei osakonna taktikalises ja ope ratiivtegevuses, avaliku korra tagamisel ja 
siseministeeriumi julgeolekumissioonides. Mä ärusega nähakse ette ühiste piiripatrullide 
moodustamise võimalus koostöölepingute alusel. Muudeti Moldova Vabariigi liikluseeskirju, 
lisades neisse sätted, mis lubavad piiripolitsei osakonna piiripatrullidel  tegutseda avalikel 
teedel.  
2013. aasta veebruarist märtsini viis id piiripolitsei osakonna piiripat rullid ja tollit eenistus läbi 
ühisoperatsioone: kontrolliti 477 transpordi vahendit, millest 396 kandsid riiklikku 
registreerimisnumbrit ja 81 välismaa registre erimisnumbrit. Nende operatsioonide ajal 
avastati ja registreeriti järgmised juhtum id: üks aktsiisiga maksustatavate toodete 
(etüülalkoholi) ebaseadusliku veo juhtum, kolm  päritolusertifikaadita tarbekaupade veo 
juhtumit, kaks transpordivahendite kasutamise  võltsitud volituste juhtumit ja kaks sõiduki 
registreerimisnumbri vahetamise juhtumit. 
2.2.2. Teemarühm 2 / teema 2. Rände haldamine 
2.2.2.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• ELi ja Moldova Vabariigi vah elise tagasivõtulepingu ja  Moldova kodanike (kes 
pöörduvad tagasi vabatahtlikult või võetaks e tagasi) taasintegr eerimise meetmete 
jätkuv tõhus rakendamine 
Euroopa Liidu ja ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud tagasivõtulepingute alusel vaatas 
siseministeerium 1. jaanuarist kuni 31. juulini 2013 läbi 83 tagasivõtmistaotlust järgmistest 
riikidest: 35 Prantsusmaalt, 8 Austriast, 7 Saksamaalt, 10 Hispaaniast, 6 Šveitsist, 7 Rumeeniast, 9 Belgiast ja 1 R ootsist. Samal ajavahemikul võeti Moldova Vabariiki edukalt 
tagasi 42 Moldova kodanikku ja 2 ELi kodanikku võeti Moldova Vabariigi territooriumilt tagasi ELi liikmesriikidesse (1 Rumeeniasse ja 1 Ungarisse). ELi riikide esitatud 
                                                
 
16 EU BAMi eriaruanne „Ebaseaduslik ränne ja in imkaubandus Moldova ja Ukraina piiril 2012. aastal”, 
16. juuli 2013. 
ET 11   ET tagasivõtmistaotluste koguarvust ei olnud 8 isiku puhul tegemist Moldova Vabariigi 
kodanikuga või neil ei olnud Mol dova Vabariigiga mingit seost. 
Tagasisaatmise ja tagasivõtmise  valdkonnas alustati edukalt ka he ELi rahastatud projektiga. 
Projekti „Rände haldamise ja tagasivõtmi sega seotud koostöö tugevdamine Ida-Euroopas”17 
(MIGRECO) alustati 21. märtsil 2013 ja see ke stab kaks aastat. Projekti viib ellu 
Rahvusvaheline Migratsioonorganisa tsioon. Projekti „Moldova Vabariigi toetamine ELi ja 
Moldova Vabariigi viisavabaduse tegevuska va rakendamisel – ebaseadusliku rändega 
võitlemine Moldova Vabariigis”18 (FIRMM) alustati 20. märtsil 2013. Seda viib kahel 
järgmisel aastal ellu Rahvusvahelise Rändepol iitika Arendamise Keskus. Mõlemad projektid 
aitavad tugevdada rände- ja varjupaigaamet i suutlikkust, arendades vajalikke oskusi 
läbirääkimisteks ja kolmandate riikidega sõlmitud tagasivõtulepingute ning ELi liikmesriikidega sõlmitud rakendusprotokollide
19 täitmiseks.  
• Rände haldamise õigusraamistiku tõhus rakendamine, sealhulgas 
haldusstruktuuride varustamine piisavate inimressurssidega, kellel on selge ja 
asjakohane pädevus kõikide rände haldam ise aspektide osas, samuti asjaomaste 
asutuste tõhus koostöö 
Siseministeeriumi reformimise raames ja rände haldamise üldiseks tugevdamiseks Moldova 
Vabariigis vaadati põhjalikult läbi rände- ja varjupaigaame ti institutsiooniline raamistik 
(siseministeeriumi 28. veebruari 2013. aasta määr use nr 70 alusel). Rände- ja varjupaigaamet 
muudeti ministeeriumi osakonnaks ja selle töötaj ate arvu suurendati pe aaegu kaks korda (104 
töötajast 198 töötajani). 
Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheline leping, millega muudetakse Moldova Vabariigi 
ja Euroopa Ühenduse vahelist viisade väljas tamise lihtsustamise lepingut, mis sõlmiti 2012. 
aasta juunis, jõustus 1. juulil 2013. Moldova Vabariigi ja ELi ühiskomitee viimasel, 12. juunil 2013. aastal Brüsselis toimunud koosolekul hinna ti edusamme lepingu täitmisel positiivselt. 
2012. aastal suurenes Moldova kodanikele väljast atud ELi viisade arv 157 974-ni. Keskmine 
keeldumiste määr langes 2010. aasta 7,02 %- ga võrreldes 2012. aastal 3,05 %-le. ELi 
liikmesriigid väljastasid 2012. aastal Moldova kodanikele 101 135 viisat, millest 45,01 % olid mitmekordsed viisad ning nendest 26,71 % olid Schengeni viisad. 2008. aastal olid kõikidest 
väljastatud viisades t vaid 11,6 % mitmekordsed viisad. 
2012. aastal väljastas kõige rohkem mitmekords eid viisasid Rumeenia (61,94 % ehk 32 533 
mitmekordset viisat kokku 52 520 viisast), Leedu (45,15
 % ehk 647 mitmekordset viisat 
kokku 1  433 viisast) ja Itaalia (36,07  % ehk 3  795 mitmekordset viisat kokku 10  521 viisast). 
Keeldumiste määr oli 2012. aastal kõige kõrgem Prantsusmaal (9,8  % ehk 4 391 
viisataotlusest lükati tagasi 434), Tšehhi Vabariigis  (9,52 % ehk 4 610 viisataotlusest lükati 
tagasi 439) ja Itaalias (8,03 %20 ehk 11 439 viisataotlusest l ükati tagasi 918). Keeldumiste 
määr oli kõige madalam Bulgaaria puhul (0,04 % ehk 56  864 viisataotlusest lükati tagasi 25); 
Rumeenia puhul (2,78 % ehk 54 022 viisataotlusest  lükati tagasi 1 502) ja Saksamaa puhul 
(2,43  %21 ehk 6 679 taotlusest lükati tagasi 162). 
                                                 
17 Eelarve Moldova Vabariigi jaoks: 673 000 eurot. 
18 Eelarve Moldova Vabariigi jaoks: 1 200 000 eurot. 
19 Moldova Vabariigi ja ELi liikmesriikide vahel on jõustunud 11 rakendusprotokolli, nimelt Eesti, 
Ungari, Rumeenia, Slovakkia, Saksamaa, Austria, Leedu, Läti, Malta, Taani, Bulgaaria ja Tšehhi 
Vabariigiga. Peale selle on allkirjastatud rakendusp rotokollid Beneluxi riikidega (Belgia, Luksemburg 
ja Madalmaad) ning kahepoolne tagasivõtuleping Taaniga. Läbirääkimised rakendusprotokolli projekti üle on käimas Kreeka, Soome, Ühendkuningriigi ja Rootsiga. 
20 2013. aastal vähenes see 5 %-ni. 
21 2013. aastal vähenes see 1,4 %-ni. 
ET 12   ET • Rändeprofiili koostamine ja korrapärane uuendamine ning rändevoogude ja rände 
struktuuri tõhus analüüsimine 
Moldova Vabariigi laiendatud rändeprofiili ar uanne avaldati ametlikult 2013. aasta aprillis. 
Moldova Vabariigi valitsus jä tkab aruande periood ilist koostamist iseseisvalt, täpsemalt 
siseministeeriumi rände-ja varjupaigaameti juht imisel. Sellega seoses avaldatakse 2013. aasta 
lõpul ajakohastatud statis tilised andmed, mis vastav ad näitajate loetelule. 
Sotsioloogilise, poliitilise ja psühholoogilise analüüsi ja uurimise keskus CIVIS ning 
rahvusvaheline lähteriigi teabega tegelev agen tuur viisid ELi rahastatud rände ja arengu 
vahelise seose tugevdamisele suunatud projekti NEXUS Moldova22 raames läbi ulatusliku 
sõltumatu rändajate ja leibkondade uuringu23. Uuringust selgus, et pi kaajalise töörändega 
seoses viibib välismaal 370 000 moldovlast, mis moodustab elanikkonna st 11 %, ja veel 
109 000 moldovlast ehk 6,6 % elanikkonnast on se otud hooajalise töörändega teistesse 
riikidesse. Hooajalistest välja rändajatest suundub 81 % Vene F öderatsiooni ja 7 % Itaaliasse. 
Uuringust selgus, et 91,2 % elanikkonnast, kes ei ole veel välja rännanud, ei kavatse seda teha 
(sh töörände, õppimise, hooajalise ja sise rände eesmärgil). Ligikaudu 56 000 inimest ehk 
3,4 % elanikkonnast on teinud plaan e pikaajaliseks rahvusvahelisek s töörändeks ja 51 000 ehk 
3,3 % elanikkonnast kavatseb ot sida välismaal hooajatööd. 
• Ebaseadusliku rände avastamise ks riigi territooriumil ette nähtud tõhusa metoodika 
järjekindel rakendamine, risk ianalüüs (sh aruandmine asjakohastele asutustele ja 
analüüs igal haldustasandil, nt kohaliku l ja riigi tasandil) ning lihtsustatud 
ebaseadusliku rände organiseerimise juht ude uurimine, sealhulgas asjaomaste 
asutuste tõhus koostöö 
2013. aasta esimesel kuuel kuul registreeriti (s elle tulemusel, et siseministeerium võttis 
riigisisese avastamise meetodeid) 312 riig is viibimise eeskirjade rikkumist: 270 korral 
rikkusid riigis viibimise eeski rju välismaalased ja kodakondsuse ta isikud ning 42 juhtumit 
olid seotud välismaalaste loata töölevõtmisega . Rände- ja varjupaigaamet väljastas 73 otsust 
välismaalaste tagasisaatmise kohta ja kohtud välja stasid 26 otsust välismaa kodanike riigist 
väljasaatmise kohta. 
Selleks et tõhustada rände haldamist kõikides valdkondades ja tugevdada suutlikkust vältida 
välismaalaste ebaseaduslikku Moldova Vabariigis viibimist ja sellega tegeleda, vaadati läbi 
rände- ja varjupaigaameti välism aalaste ebaseadusliku riigis viibimisega võitlemise osakonna 
struktuur ja töötajate arvu suurendati 11-st  47-ni. Osakonnas moodustati välismaalaste 
ebaseadusliku riigis viibimisega võitlemiseks kolm piirkondlikku üksust (B ălți üksus riigi 
põhjaosas, Chi şinau üksus riigi keskosas ja Comrati üksus riigi lõunaosas ), kus töötab kokku 
34 inimest. 2013. aasta septembriks oli vastloodud ametikohtadele välja valitud 85 % töötajatest. 
ELi rahastatud projektiga „Moldova Vabari igi toetamine ELi ja Moldova Vabariigi 
viisavabaduse tegevuskava ra kendamisel – ebaseadusliku rändega võitlemine Moldovas 
(FIRMM)” arendatakse kesk- ja kohaliku tasandi asutuste suu tlikkust avastada ebaseaduslikud 
sisserändajad riigi territoorium il ning aidatakse muretseda va jalikud seadmed. Selle projekti 
raames on rände- ja varjupaigaamet asutanud uue teabe arendamise, andmete haldamise ja riskianalüüsi üksuse, keda toetatakse tema tegevuse ja analüütilise pädevuse ühendamisel. 
Sama eesmärki silmas pidades moodustati asut usesisene töörühm, et koostada analüüsi- ja 
                                                
 
22 Projekt „Rände ja arengu vahelise seose tugevdamine: Moldova rändajatele ja nende kogukondadele 
komplekse teenuse pakkuja katsetamine (NEXUS Moldova)”. 
23 NEXUS Moldova leibkondade uuring 2013. aasta maist kuni augustini. 
ET 13   ET riskihindamise metoodika sisserände ja varjupa igaküsimustes; seda töörühma toetavad ELi 
liikmesriikide eksperdid.  
2013. aasta esimesel seitsmel kuul registr eeriti 34 ebaseadusli ku rändega seotud 
kriminaalasja, mis on 58,5 % vähem kui 2012. aas ta samal perioodil (82 kriminaalasja).. 
2013. aastal saatis rände- ja varjupaigaamet kolm juhtumit edasi prokuratuuri ja nende suhtes 
algatati kriminaaluurimised. 
• Piisava taristu (sh kinnipida miskeskuste) rajamine ja vastutavate asutuste 
tugevdamine, et tagada ebaseaduslikult riig is viibivate ja/või ebaseaduslikult riigist 
läbi sõitvate kolmandate riikide kodani ke tõhus väljasaatmine Moldova Vabariigi 
territooriumilt 
Suutlikkuse tugevdamiseks ja nii tagasisaatmi smenetluste tõhususe kui ka välismaalastele 
teenuste osutamise parandamiseks vaadati lä bi siseministeeriumi alluvuses tegutseva 
välismaalaste ajutise kinnipidamise keskuse struktuur (ministri 28. veebruari 2013. aasta 
määrus nr 70). Uue struktuuri alusel suurenes  töötajate arv 29-st 40 -ni. Julgeoleku- ja 
juurdepääsuteenistuse töötajate arv suurenes 17-st 25-ni ning t uvastamis- ja saateteenistuse 
oma 5-st töötajast 6-ni. Logistikateeni stusele anti juurde kaks ametikohta. 
Kinnipeetud rändajatele õigusabi tagamiseks  allkirjastati 6. a ugustil 2013 vastastikuse 
mõistmise memorandum rände- ja varjupaigaa meti, riikliku õigusab i riikliku nõukogu ja 
advokaatide õiguskeskuse (valitsusväline organi satsioon) vahel. Vastastikuse mõistmise 
memorandumi alusel tagavad riikliku õigusabi riiklik nõukogu ja adv okaatide õiguskeskus 
esmase nõustamise ja vajaliku õigusabi kõikid ele isikutele, kes on pa igutatud välismaalaste 
ajutise kinnipidamise keskusesesse. 2013. aasta es imesel kuuel kuul oli ajutise kinnipidamise 
keskuses 34 välismaalast. Keskmine ki nnipidamisaeg on rohkem kui kaks kuud. Nende 
väljasaatmiseks kuluv suhteliselt pikk keskmine  aeg on põhjustatud sellest, et teatavatest 
kolmandatest riikidest ei saada vastuseid. 
2.2.2.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Korraldada pidevaid sihtotstarbelisi teav ituskampaaniaid, mille eesmärk on selgitada 
viisavaba reisimisega kaasnevaid õigusi ja kohustusi, sealhulgas te avet ELi tööturule 
pääsemist reguleerivate eeskirjade kohta (kaas a arvatud ELi sisserändeportaali kaudu), 
ning vastutust viisavabast režiimist tulenevate õiguste kuritarvitamise korral. 
2013. aasta juulis moodustati Euroopa integrat siooniga seotud teabe ja teavitustegevusega 
tegeleva juhtkomitee töörühm. Seda juhib asevälis minister ja selle töös osalevad peaministri 
kõrgetasemeline nõunik ELis kommuni katsiooni alal, peaministri pressiesindaja, peaministri 
nõunikud ning välisministeeriumi Euroopa integrat siooni ja meediaüksuse peadirektoraadi 
esindajad. Juhtkomitee koosolekud toimuvad kor d nädalas või iga ka he nädala tagant. 
Koostatud on praktiline tegevuskava lühiaja liste, keskmise pikkuseg a ja pikaajaliste 
peaeesmärkide kohta, mille elluviimist alus tati 2013. aasta juulis. Viisavabadus on üks 
peamine teema, mida käsitletakse arutelude s üldsusega. Ainuüksi 2013. aasta augustist kuni 
septembrini korraldati üle 20 aval iku ürituse viisavaba reisimise kohta. Septembris toimusid 
Moldova Vabariigi välisministeeriumi ja Eur oopa integratsiooni üksuse eraldi toimunud ja 
ühised mitteametlikud kohtumised meediaesinda jatega (kõikide telekanalite, suurte 
raadiojaamade, veebi- ja trükiväljaannete toim etajad), et selgitada ELi ja Moldova dialoogi 
põhieesmärke kuni Vilniuse tippkohtumiseni ja Viln iuse kohtumise järgseid eesmärke ning 
viimaseid suundumusi viisavabadus e tegevuskava rakendamisel.  
ET 14   ET 2.2.3. Teemarühm 2 / teem a 3. Varjupaigapoliitika 
• Varjupaigaalaste õigusaktide tõhus ra kendamine, sealhulgas piisava taristu 
rajamine ja vastutavate asutuste (personali,  rahastamise) tugevdamine, eriti seoses 
varjupaigamenetluste, varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja nende õiguste kaitsmise 
ning pagulaste integratsiooniga; rahvusvah elise kaitse saajatele seadusega ette 
nähtud reisidokumentidele juurdepääsu tagamine  
2012. aastal taotles varjupaika 162 inimest, 19 inimest tunnistati pagulaseks, 45 inimesele anti 
humanitaarkaitse ja 55 inimese puhul keelduti ig asugustest kaitsevormide st. 1. jaanuarist kuni 
30. juunini 2013 taotles varjupaika  54 inimest, 9 inimest tunnist ati pagulaseks, 43 inimesele 
anti humanitaarkaitse ja 22 inimese puhul keeldu ti igasugustest kaitsevo rmidest. 2012. aastal 
oli keskmine menetlusaeg taotluse esitamise ja esimese astme otsuse tegemise vahel 107 
päeva, kusjuures taotluse esit amisest kuni lõppotsuse tegemiseni  kulus 401 päeva. 2013. aasta 
esimesel poolaastal kestis haldusmenetlus kesk miselt 129 päeva ja edasikaebamise korral 289 
päeva. Varjupaigataotluste läbivaatamiseks haldusmenetluse korras kulub 1–6 kuud. 1. juuli 
2013. aasta seisuga viibis Moldova Vabariigi territooriumil 272 kaitse staatusega isikut, 
kellest 79 olid pagulased ja 135 isikule oli antud humanitaarkaitse. Praegu on menetlemisel 
otsused 58 isiku kohta, kes ootavad  kas esimese astme otsust või otsust edasikaebamise kohta. 
Enamik taotlejaid on pärit Süüriast, Armeen iast, Afganistanist, Vene Föderatsioonist, 
Aserbaidžaanist, Kõrgõzstanist või Sudaanist. 
Valitsuse otsus nr 362 rahalise abi andmise koht a pagulastele ja humanitaarkaitse saajatele 
2013. aastal võeti vastu 12. juunil 2013. Abi suuruseks määrat i 577,50 Moldova leud, mis on 
15 % 2013. aasta prognoositud keskmisest palgast.  2013. aastal esitas abitaotluse 25 inimest 
ja abi anti 22 inimesele (21 Süüriast ja 1 S udaanist) ning kolme (Armeeniast pärit) inimese 
taotlust ei rahuldatud. 2013. aasta esimesel poolaastal võttis end tööhõiveasutustes arvele 59 
välismaalast ja töö leidis 15. 
2013. aasta aprillis sõlmiti leping projekti „ELi rahastatud varjupaigasüsteemide 
kvaliteedialgatused Ida-Euroopas ja Lõuna-K aukasuses” rakendamise kohta ja pagulase 
staatust määravad töötajad osalesid täiendkool itusel. Projekti raames on ette nähtud ka ÜRO 
Pagulaste Ülemvoliniku Ameti platvormi Refworld  venekeelse versiooni käivitamine. Samuti 
on pagulase staatust määravad töötajad Saks amaa föderaalse migratsiooniameti ja Rootsi 
migratsiooniameti abiga kaasatud Praha protse ssi raames elluviidav asse 4. katseprojekti 
„Varjupaiga kvaliteeti käsitlev koolitus”. Kõik  rände- ja varjupaigaameti varjupaiga- ja 
integratsiooniosakonna töötaja d, kes nõustavad varjupaigataot lejaid seoses tingimustele 
vastamisega, osalesid Euroopa varjupaigateemalise koolituskava järgmiste moodulite veebipõhise e-õppe kursustel: pä ritoluriigi teave, pagulase st aatuse saamise tingimused, 
kavandamine ja otsuse tegemine. Päritoluriigi teabe uurija ja otsustajad rände- ja varjupaigamatist läbisid Euroopa varjupaigateem alise koolituskava päri toluriigi teabe mooduli 
ja nad pääsevad juurde kõikidele ametlikele andmebaasidele päritoluriigi teabe kohta.  
ELi rahastatud ja ÜRO Pagulaste Ülem voliniku Ameti ellu viidud kohaliku 
integratsiooniprojekti ja p iirkondliku kaitsekava osana jätk ati 2013. aastal varjupaiga- ja 
integratsiooniosakonna töötajate,  piiripolitseinike ja kohtunik e koolitamist seoses varjupaiga 
taotlemise õiguse ja sellele järgnevate  kehtestatud menetlustega ning seoses 
varjupaigataotlejate ja pagulaste
24 õigustega. Eeskiri majutuskeskusesse paigutatud isikute 
                                                 
24 16. aprillil 2013 korraldati Cahulis 37 piiripolitsei vanemametnikule seminar pagulasi käsitleva seaduse 
kohta. Riigi põhjaosas korraldasid rände- ja varj upaigaamet ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet 
piiriülese missiooni pagulaste kaitsmise põhimõtete edendamiseks piirihalduses ning Rumeenia ja 
Moldova Vabariigi piiriülese koostöö arendamiseks  selles valdkonnas. Kuus kohtunikku ja kümme 
juristi kaasati Euroopa varjupaigateemalise koolitu skava kaasamismooduli e-õppe programmi. Rände- 
ET 15   ET toimikute tõendamise, haldamise ja säilita mise kohta kinnitati 5.  juunil 2013 kooskõlas 
majutuskeskuse määrusega, mis on kinnitatud valitsuse 28. detsembri 2012. aasta otsusega nr 1023. Varjupaiga- ja integratsiooniosa konna eetikakoodeks on ametkondade vahel 
kooskõlastamisel. 
Üldhinnang teemarühmale 2 
Moldova Vabariik on alustanud  tehniliste piirivalvesüsteem ide paigaldamist maapiirile. 
Ostetud on lisaseadmeid ja sõidukeid. Piirip atrullid on moodustatud ja need tegutsevad. 
Tugevdatud on rände- ja varjupaigaameti suu tlikkust ja selle tegevuspiirkonda on laiendatud 
kuue piirkondliku büroo avamiseg a Transnistria piirkonnas.  
Moldova Vabariik on rahuldavalt võtnud meetmei d, mis nähti ette viisavabaduse tegevuskava 
neljandas aruandes esitatud soovitustega, ni ng jätkab asjaomaste õigusaktide tõhusat 
rakendamist. Komisjoni hinnangul on Moldova Vabariik täitnud teemarühma 2 teise etapi 
kriteeriumid . 
2.3. Teemarühm 3. Avalik kord ja julgeolek 
2.3.1. Teemarühm 3 / teema 1. Organiseeritud kuri tegevuse, terrorismi ja korruptsiooni 
tõkestamine ning nende vastu võitlemine 
2.3.1.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteerium – organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi 
tõkestamine ja nende vastu võitlemine 
• Organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise strateegia ja 
tegevuskava rakendamine, sealhulgas as jaomaste asutuste tegevuse tõhus 
kooskõlastamine, ning tõhus uurimistegevu s, vastutuselevõtmine ja kriminaaltulu 
konfiskeerimine 
Määrus siseministeeriumi politsei peainspektsi ooni asutamise ja tööülesannete kohta kinnitati 
24. aprillil 2013. Pärast 2013. aasta märtsi politseireformi vähendati juhtivate ametikohtade 
arvu 20 % ja välipolitseinike ar vu suurendati 19 %.  Reageerimis- ja sekkumisaeg pärast 
eraisikult väljakutse saamist lühenes 2013. aasta l 45 minutist umbes 30 minutini. Õnnetustest 
tingitud surmajuhtumite ja ra skete vigastuste ar v vähenes 2013. aastal 20 %. Aasta lõpus 
esitatakse valitsusele määrus, millega kehtestatakse 30 % palgatõus just politseinikele lisaks 
ametnike muudele palgatõusudele. 2013. aasta  esimesel seitsmel kuul likvideeriti 40 
kuritegelikku rühmitust, kuhu kuulus 175 aktiivset liiget25. 
24. detsembril 2012 moodustati riikliku uurimisi nspektsiooni juurde teabeanalüüsi keskus. 
See jaguneb kesktasandil kaheks üksuseks (analü ütiline uurimisüksus ja teabeanalüüsi üksus) 
ning kohapealseteks kuritegevuse uurimise a llüksusteks, mis on olemas igas Moldova 
Vabariigi politseiinspektsioonis. Teabeanalüüsi ke skus on täielikult tööle rakendatud ja selles 
                                                                                                                                                         
ja varjupaigaamet korraldas koos riikliku õigusinstituudiga kohtunikele ja prokuröridele rände 
valdkonnas järgmised seminarid: „Riiklikud ja rahvusvahelised standardid rände- ja 
varjupaigaküsimustes” (22.–23. mai 2013) 30 kohtunik ule ja 7-le rände- ja varjupaigaameti esindajale, 
„Riiklikud ja rahvusvahelised standardid rände- ja varjupaigaküsimustes” (17.–18. oktoober 2013) 15 kohtunikule, 10 prokurörile, 5 juristile, 7 rände- ja varjupaigaameti esindajale ning 5 
liikluspolitseinikule ja „Rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate õigused” (12.–13. september 2013) 
30 kohtunikule. 
25 See hõlmab kaheksat rühmitust (55 liiget), kes olid  spetsialiseerunud murdvargustele, röövimistele, 
vargustele, valeraha trükkimisele ja levitamisele, salakaubaveole ja kelmustele; 20 rühmitust (78 liiget), kes olid spetsialiseerinud majanduskuritegudele; kuut rühmitust (20 liiget), kes olid seotud 
uimastikaubandusega, ja kuut rühmitust (22 liiget), kes olid spetsialiseerunud inimkaubandusele, 
prostitutsioonile ja ebaseaduslikule rändele. 
ET 16   ET töötab 12 uurijat. Projekti26 „Siseministeeriumi suutlikkuse tugevdamine kuritegevuse vastu 
võitlemise ja relvakontrolli valdkonnas” vi iakse ellu Rumeenia ametliku arenguabi 
programmi (Rumeenia välisministeerium)  ja Moldova Vabari igile suunatud ÜRO 
Arenguprogrammi toel. 
2013. aastal ostis siseministeeriu m organiseeritud kuritegevuse t õkestamiseks ja selle vastu 
võitlemiseks järgmised seadmed ja vahendid: 90 autot riiklikule patr ulliinspektsioonile 
(riigieelarvest), 10 eriotstarbelist kohtuekspe rtiisi komplekti kohapealseteks uuringuteks, 5 
eriotstarbelist digitaalkaamerakomplekti,  13 alkomeetrit ja 30 arvutit politsei 
peainspektsioonile, uus hoone polit sei peainspektsiooni tehnilise ja kohtuekspertiisi keskusele 
(hoone peaks valmima 2013. aasta lõpuks). Projekt eriseadmete hankeks, mis aitaks arendada 
kohtuekspertiisilaborite suutlikkust, on käimas, ja soetatud vahendid loodetakse tarnida ja 
paigaldada 2014. aastal (selleks kasutatakse k uni 2,4 miljonit eurot Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi terviklike institutsioonide väljaarendamise 2011. aasta programmist). Siseministeeriumi 2014. aasta eelarvesse on ka vandatud ka täiendavate sõidukite ostmine 
politseiinspektsioonidele, eriotstarbeliste uurimisseadmete hankimine ja olemasolevate operatiivandmebaaside ajakohastamine. 
Siseministeerium, peaprokuratuur ja riiklik kor ruptsioonivastane keskus uurivad kriminaaltulu 
jälitamise talituse asutamise praktilisi külgi. 
Praegu ei ole Moldova Vabar iigis telefonikõnede pealtk uulamine veel võimalik, kuna 
kriminaaluurimise korral peaksid sellega te gelema üksnes õiguskaitseasutused. See on 
tingitud tehnilistest, juriidiliste st ja rahalistest põhjustest. Kõ igi õiguskaitseorganite vajalike 
seadmetega varustamiseks kuluks ligikaudu 220–250 miljonit Moldova leud. Moldova Vabariik vajab sellise ajakohastamise toetamiseks rahalist abi väljastpoolt. 
2.3.1.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tõhustada riiklikul tasandil andm ete kogumist kurjat egijate ja organise eritud kuritegelike 
rühmituste kohta, seades muu hulgas sisse riik likud andmebaasid ja/või neid täiendades. 
Tõhusa asutustevahelise suhtluse ja andmete kogumise tagamiseks otsustati 1. augustil 2013 
luua 2013. aasta lõpuks ühine andmebaas, millesse kantakse andmed kuritegelike rühmituste ja organisatsioonide tegevuse kohta ning m illele pääsevad juurde siseministeerium, 
peaprokuratuur, julgeoleku- ja teabeteenistus, riiklik korruptsiooni vastu võitlemise keskus, 
tolliteenistus, haridusministeerium, noorsoo- ja s pordiministeerium, riigikantselei ja teaduste 
akadeemia. 
• Jätkata jõupingutusi, et parandada andmenäitajate ja andmet e kogumist kuritegude kohta 
kõikides kuritege vuse valdkondades. 
Kuritegude kohta kogutakse andmeid kõikide kaebus te ja sooritatud kuri tegusid käsitlevate 
teadete registreerimisega kesksesse andmebaasi, mida haldab ja juhib siseministeeriumi IT-
teenistus. Organiseeritud kuritegevuse kohta andmete kogumise parandamiseks ja selle 
lihtsustamiseks seati ministeeriumi ametlikul e veebisaidile üles veebipõhine kaebuste 
esitamise portaal organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise kohta
27. 2013. aasta algusest on 
selle kaudu esitatud 29 kaebust. Politsei peains pektsiooni ametlik veebisait käivitati 15. mail 
2013 ja kodanikud saavad selle kaudu teatada kur itegudest või esitada fotosid, videoid või 
teavet kuritegude kohta, mida nad on pea lt näinud. 15. augustiks  2013 esitatud teadete 
                                                 
26 Projekti raames osteti 2013. aastal viis i2 Analyst’ s Notebooki litsentsi, neli iBase’i kasutajalitsentsi, 
üks iBase’i disainerilitsents ja üks I2 Text Char ti litsents, kaheksa Hewlett Packardi arvutit, mis on 
kohandatud analüütiku töö jaoks, ning muid eriseadmeid. 
27 http://crima-organizata.mai.gov.md/index-ro.php . 
ET 17   ET koguarv (1 767) näitab inimeste suurenevat us aldust politsei vastu, erit i seoses suutlikkusega 
reageerida eri liiki kuritegudele. 
Kuritegude ja kriminoloogilise teabe uue registri  töölerakendamisega al ates 1. jaanuarist 2013 
on andmete kogumine kuritegevuse kohta Moldova Vabariigis tõhustunud. Igal andmebaasiga 
ühendatud siseministeeriumi üksusel on võimalik igal  ajal saada mis tahes statistilisi andmeid 
vastavalt kuriteo liigile või piirkonnale. Kuritegevuse kohta a ndmete kogumisel ei ole enam 
vaja dokumente täita. Peale selle alustas 20 13. aasta alguses tegevust asutustevaheline 
töörühm, mille eesmärk on töötada välja määr us kriminaalasjadega seotud statistiliste 
andmete ühtse töötlemise ja analüüsimise kohta. 
2.3.1.3. Viisavabaduse tegevuskava kriteerium – inimkaubanduse tõkestamine 
• Inimkaubanduse tõkestamise alaste õigu saktide ja vastava  riikliku kava 
rakendamine, sealhulgas riigiasutuste tege vuse tulemuslik kooskõlastamine ja 
inimkaubanduse ohvrite, er iti laste tõhus kaitse 
2013. aasta esimesel poolaastal avastati 71 in imkaubandusega seotud kriminaalasja, mis on 
6,5 % vähem võrreldes eelmise aasta samal ajavahemikul avastatud 76 kriminaalasjaga. Neist ligikaudu 80 % avastati politsei  ennetavate uurimismeetmete  käigus ja 20 % moodustavad 
kaebused ja ülesandmised. 61 isikut ekspluateerit i seksuaalselt ja 90 isi kut tööalaselt. Kogutud 
andmetest ilmneb esimest korda, et inimkaubandus  tööalase ekspluateerimise eesmärgil ületab 
inimkaubandust seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil. See tuleneb peamiselt 2011. ja 2012. 
aastal korraldatud politseinike koolitustest selle kohta, kuidas tõhusalt tuvastada ja 
dokumenteerida inimkaubanduse juhtumeid tööalase  ekspluateerimise eesmärgil. Peamised 
sihtriigid on endiselt Vene Föderatsioon ( ligikaudu 60 % kõikidest ohvritest), Türgi ja 
Araabia Ühendemiraadid. See näitab selgelt,  et Moldova õiguskaitsealane tegevus on 
jätkusuutlik inimkaubanduse ju htumite avastamisel ja tõhus al uurimisel ning ohvrite 
kindlakstegemisel ja kaitsmisel. 
Inimkaubanduse vastu võitlemise riikliku komitee 15. juuli 2013. aasta otsuse kohaselt 
alustavad riigiasutused 2013. aasta septembris  inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu 
võitlemise riikliku kava väljatöötamist järgmi seks kolmeks aastaks. Alalise sekretariaadi 
hallatav inimkaubandust käsitlev andmebaas to imib ja sellesse kogutakse andmeid kõikidelt 
õiguskaitseasutustelt ja ohvreid abistavatelt institutsioonidelt. 
2013. aasta esimesel kuuel kuul korraldati 280 inimkaubanduse tõkestamisega seotud 
teadlikkuse suurendamise kampaaniat ja muud tegevust
28. Parlament kiitis  riskilaste ja 
vanematest lahutatud laste erikaitse seadus e heaks 14. juunil 2013. Seadusega nähakse ette 
valdkondliku kootöö mehhanismid riskilaste hindamiseks ja toetamiseks.  
Töö-, sotsiaalkaitse ja perekonnaministeeriu m on edendanud sotsiaalteenuste osutajate 
hindamise, akrediteerimise ja järelevalve ri iklikku mehhanismi vastavalt 8. juuni 2012. aasta 
seadusele nr 129 sotsiaalteenuste  osutajate akrediteerimise kohta ja määrusele sotsiaalteenuste 
osutajate akrediteerimise riikliku nõukogu tege vuse kohta (valitsuse 28. detsembri 2012. aasta 
otsus nr 998). Sotsiaalteenuste osutajate ak rediteerimise riiklik nõukogu asutati 2013. aasta 
aprillis. Mehhanism käivita ti katseliselt, selle üle kons ulteeritakse kodanikuühiskonna 
esindajate ja koostöö arendamisega tegele vate partneritega ning 2014. aastal on kavas 
rakendada mehhanism täies mahus. Riikliku fondi  loomine ohvrite abistamiseks, kaitsmiseks 
                                                 
28 Inimkaubanduse vastu võitlemise riikliku komitee alaline sekretariaat käivitas inimkaubandust käsitleva 
veebisaidi 18. juunil 2013, vt www.antitrafic.gov.md . 
ET 18   ET ja neile hüvitise maksmiseks29 toodi esile ühe olulisema ees märgina edasises koostöös 
Euroopa Nõukoguga. 
2.3.1.4. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tagada inimkaubanduse tunnistajatele tõhus ka itse ning täiustada veelgi inimkaubanduse 
ohvrite kaitsmist, abistamist ja toetamist. 
Inimkaubanduse ohvrite ja võimalike ohvrite abista mise ja kaitse keskus , mis tegutseb täies 
mahus alates 2008. aastast, on tegevust jätkanud. 2013. aastal võeti nelja inimkaubanduse ohvri suhtes erikaitsemeetmed, mida pakub politsei peainspektsiooni juures tegutsev 
tunnistajakaitse osakond. Kõik ohvrid suunati sa muti edasi sotsiaalkaitseteenistustesse. Tänu 
tõhusatele meetmetele ei ole ohvrite ga seotud vahejuhtumeid esinenud. 
Arutelu inimkaubanduse ohvrite ja  võimalike ohvrite abistamise ja kaitse minimaalsete 
kvaliteedistandardite üle on käimas ja valits us võib need heaks kiita 2014. aasta alguses. 
2013. aasta esimesel kuuel kuul anti Chi şinău ja Bălți majutuskeskuste ema ja lapse 
osakondades abi 31 emale-lapsele. Ke skused alluvad Moldova Vabariigi 
tervishoiuministeeriumile. Ema ja lapse osakonn ad pakuvad raskustes emale-lapsele vastavalt 
nende vajadustele vastuvõtuteenuseid, arstiabi , haridust, tervishoiualast, õigusalast ja 
psühholoogilist nõustamist ning (taas )integratsiooniteenuseid. 
2.3.1.5. Viisavabaduse tegevuskava kriteerium – korruptsiooni tõkestamine ja selle vastu 
võitlemine 
• Korruptsiooni tõkestamist ja selle vas tu võitlemist käsitl evate õigusaktide 
rakendamine, mis tagaks korruptsioonivasta se sõltumatu ameti tõhusa toimimise; 
eetikakoodeksi ja korruptsioon ivastase tegevuse alase koolituse väljatöötamine, 
keskendudes eelkõige seaduste jõustami sega tegelevatele riigiametnikele ja 
kohtunikele 
3. mai 2013. aasta seaduse nr 106 vastuvõtmise järe l allub riiklik korruptsioonivastane keskus 
pigem valitsusele kui parlamendile. Riikliku korruptsioonivastase keskuse direktor määratakse ametisse neljaks aastaks ja direktor i vabastab ametist Moldova Vabariigi president 
peaministri ettepaneku alusel. Moldova Vaba riiki julgustatakse järgima avalikku konkurssi, 
mis põhineb seadusega selgelt sätestatud objektiiv setel, pädevustel põhinev atel kriteeriumidel. 
Majanduskuritegude uurimise pädevuse üleandmine siseministeeriumile ja tolliteenistusele 
tugevdas riikliku korruptsioonivastase keskuse volitusi
30 võitluseks korruptsiooni ja 
korruptsiooniga seotud kuritegudega . Riiklik korruptsioonivastane keskus või selle teatavad 
üksused peaksid spetsialiseeruma ainult selliste juhtumite uurimisele, millega on seotud konkreetse taseme ametnikud või konkreetne kahj utase, et tegeleda paremini kõrgemal 
tasandil esineva korruptsiooni juhtumitega. 
Riikliku korruptsioonivastase keskuse töötajate uus käitumisjuhend jõustus 30. augustil 2013. 
Loodetakse, et käitumisjuhendi vastuvõtmine aitab kaasa riikliku korruptsioonivastase 
keskuse tegevuse tõhusamale ja läbipaistvamale elluviimisele ning suur endab üldsuse usaldust 
selle institutsiooni vastu. Avaliku sektori pa lkade seaduse 7. märtsi 2013. aasta muudatuse 
kohaselt suurendati alates 1. ja anuarist 2013 riigiametnike ja riigiametnike abiteenistujate 
                                                
 
29 Uuring „Õigused, taastamine ja taastumine: hüv itised inimkaubanduse ohvritele Moldova Vabariigis”, 
mille korraldas rahvusvaheline ekspert, lõppes 5. augustil 2013. 
30 Riiklik korruptsioonivastase võitluse keskus uurib ai nult rahapesu, terrorismi rahastamist, korruptiivseid 
tegusid (aktiivne/passiivne korruptsioon, mõjuvõimuga  kauplemine) ja korruptsiooniga seotud tegusid 
(võimu või ametiseisundi kuritarvitamine, võimu liialdus või ametivolituste ületamine, avalike 
dokumentide võltsimine).  
ET 19   ET palka 35 %. Võrdväärse kohtlemise tagamiseks tõsteti palka 1 566 riigia metnikul, kelle seas 
oli 101 saadikut, 773 prokuröri, 516 kohtunikku ja riigiametnike 227 abiteenistujat. 
Praegu tagab riiklik korr uptsioonivastane keskus keskvalitsus e riigiasutuste ausa tegutsemise 
kavade analüüsi. Riiklik korruptsioonivast ane keskus jätkab korruptsioonivastaste 
eksperdihinnangute andmist normatiivaktide eelnõude koostamise ajal. 2013. aasta jaanuarist kuni juulini vaatas riiklik korruptsioonivastane keskus läbi 498 normatiivakti eelnõu ja esitas 
nende kohta korruptsioonivastased eksperdi hinnangud. Finantsuurim iste läbiviijate 
süvaspetsialiseerumise tagamiseks on alates 2013. aasta algusest korra ldatud kuus erialast 
koolituskursust järgmiste õiguskaitseasutuste esindajatele: riiklik korruptsioonivastane keskus, siseministeerium, julgeo leku- ja luureteenistus, peapr okuratuur ja teised asjaomased 
asutused. 
2013. aasta jaanuarist kuni septembrini alga tas riikliku korruptsioonivastase keskuse 
kriminaalvastutusele võtmise osakond 400 krim inaalasja, millest kohtusse saadeti 126 
kriminaalasja 163 süüdistatava vastu. Kohus määras 118 karistust. 2013. aastal esitati kohtule 
9 kriminaalasja korruptsioonisüüdistusega isikute vastu, kellel on või oli kõrge riigiametniku 
staatus: 1 valitsuse asekants ler, 1 rajooni asejuhataja, 5 linnapead, 1 audiovisuaalse 
koordinatsiooninõukogu endine asees imees ja 1 riikliku rahandu sinspektsiooni juhataja. 
Moldova Vabariigilt oodatakse edaspidi arua ndeid süüdimõistmiste ja edu määra kohta.  
Teine oluline korruptsiooni va stu võitlemise asutus, riiklik aususkomisjon, on oma töötajad 
palganud avaliku konkursi ja valikumenetluse ko rras. Riikliku aususkomisjoni 21 ametikohast 
on täitmata 8. Tööks on olemas kõik vajalikud tingimused – ostetud on vajalikud seadmed ja loodud deklareerimisdokumentide andmebaas . 2013. aasta esimesel poolaastal vaatas 
komisjon läbi 38 kaebust. Viie l korral leidsid komisjoni järe ldused kinnitust kohtus. 2013. 
aastal teavitati kohtuid 328 väärteojuhtumist, mis olid seotud  vara või osaluse deklareerimata 
jätmisega seadusega kehtestatud tähtajaks. 6. veebruaril 2013 käivitati komisjoni veebisait, 
mis tagab suhtlusplatvormi ja vahetu juurdepääsu aruannetele. 
Tagatud on riikliku aususkomisjoni ja riikliku korruptsioonivastase keskuse koostöö. 
2013. aasta esimesel poolaastal s aatis riiklik korruptsiooniva stane keskus komisjonile 
läbivaatamiseks 12 aruannet viimase pädevusse  kuuluvate õigussätete võimaliku rikkumise 
kohta. Riiklik korruptsioonivastane keskus te eb komisjoniga koostööd halduskaristuste 
kohaldamise protsessis, kui leitaks e, et huvide konflikt on jäetud deklareerimata, ning selliste 
materjalide läbivaatamisel, mille komisjon on saatnud uurimismeetmete algatamiseks sissetulekute ja omatud vara vahelise lahkne vuse uurimiseks. Moldova Vabariigilt oodatakse 
registri sisseseadmist huvide konfliktide kontro llimise ja vara deklareerimise kohta ning 
kohaldatud karistuse kohta.  
14. märtsil 2003 alustati kriminaalmenetluse  seadustiku muutmiseks nende isikute 
kategooriate läbivaatamist, kellele on antud puutumatus kr iminaalkohtumenetluse eest. 
Peaprokuratuur koostas seaduseelnõu kriminaal kohtumenetluse eest kaitsva puutumatuse 
läbivaatamise kohta ja esita s selle asutusesiseseks ja ametkondadevaheliseks 
kooskõlastamiseks. Peaprokuratuur korraldab koos kriminaalõiguse reformi instituudiga uuringut prokuröride vastutuseesk irjade kohta, mis hõlmab ka nende  distsiplinaarvastutust ja 
üldise puutumatuse äravõtmist. 16. oktoobril 2013 kiitis valitsus heaks kaks uut korruptsioonivastast seadust, neist esimes ega pikendatakse nende kohtunike vastutusele 
võtmise tähtaega, kes panevad toime kuritegusi d, ja erapooletuse tagamiseks keelatakse 
suhtlemine kohtunike ja kohtuasj aga seotud poolte vahel. S eaduseelnõuga kehtestatakse ka 
rangem vastutus ebaseadusliku rikastumise eest , valitavas avalikus ametis pikemat aega 
töötamise keeld, sätted vara konfiskeerimis e, trahvide ja vangistuse kohta. Teises 
ET 20   ET seaduseelnõus kohtunike töötasu kohta sätestat akse kohtunike palgatõus, mis tagab neile 3–
5kordse keskmise palga. 
2.3.1.6. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tõkestada korruptsiooni ja võ idelda selle vastu kõikidel  tasanditel ja kõikides 
valdkondades. 
Vt eespool esitatud viisavabaduse tegevuskava kriteerium.  
• Võtta esmatähtsana kõikides valdkondades korruptsioonivastased meetmed, seda ka 
seoses laiemate õigusnormide aspektidega. R iigi ametiasutustel peaks olema suutlikkus 
võidelda korruptsiooni vastu kõikidel tasanditel: kesks el, piirkondlikul, kohalikul ja 
konkreetse sektori tasandil, pöörates eelkõig e tähelepanu õiguskaitseasutustele ja tollile. 
Sisejulgeoleku ja korruptsiooniga  võitlemise teenistus asuta ti siseministeeriumi juurde 
2013. aasta märtsis. Teenistus on siseministeeri umi juures tegutsev iseseisev asutus. Ta 
teostab eriuurimisi ja on suuteline võitlema ko rruptsiooninähtustega ja jälgima neid nii kesk- 
kui ka kohalikul tasandil. Teen istuse ametikohtade arvu suure ndati 2013. aastal 18-st 111-ni. 
Peale selle võttis valitsus vastu seaduseelnõu po litseinike kutsealase aususe kontrollimiseks ja 
praegu arutatakse seda parlamendis. Seaduseg a kehtestatakse politseinike kutsealase aususe 
kontrollimise menetlus, metoodika, vahendid ja meetodid, sh korruptsioonile vastuvõtlikkuse 
ja sellega seotud ohtude või muude ebaseaduslik e tegevuste väljaselgitamise, hindamise ja 
kõrvaldamise viisid. Praegu koostatakse sisemini steeriumi ja riikliku korruptsioonivastase 
keskuse koostöölepingu eelnõu. 
Korruptsioonijuhtumite kohta esitatud kaebusi vaatab sisejulgeoleku ja korruptsiooniga 
võitlemise teenistus läbi ööpäev aringselt, mis võimaldab neil  kohe koha peal sekkuda, ka 
nädalavahetustel, ning see suurendab tõkestamis e ja riskiga arvestamis e jälgimise tõhusust. 
Sellise poliitika efektiivsusest  annab märku asjaolu, et 20 13. aasta esimesel kuuel kuul 
kohaldati mitmesuguste rikkumiste eest distsip linaarmeetmeid 233 siseministeeriumi töötaja 
suhtes, samas kui 2012. aasta esimesel kuuel kuul kohaldati neid meetmeid 424 töötaja suhtes. 
2.3.1.7. Viisavabaduse tegevuskav a kriteerium – rahapesu ning terrorismi rahastamise 
tõkestamine 
• Rahapesu ning terrorismi rahastamise tõ kestamist käsitlevate õigusaktide ja 
strateegia rakendamine, kurjategijate varad e konfiskeerimist käsitlevate asjakohaste 
õigusaktide (sh piiriülestele aspektid ele keskenduvate sätete) rakendamine 
6. juunil 2013 kiitis parlament heaks rahapesu  tõkestamise ja rahapesu ning terrorismi 
rahastamise vastu võitlemise riikliku strat eegia aastateks 2013–2017 ni ng tegevuskava selle 
viieaastase strateegia rakendamiseks eesmärgiga töötada välja tõhus riik lik kord rahapesu ja 
terrorismi rahastamisega võitlemiseks. Tegevuskavas on esitatud võetavad meetmed, tähtaeg, vastutavad ametiasutused ja jälgimisnäitaj ad. Sellega on Moldova Vabariik samuti võtnud 
eesmärgi täita rahapesuvastas e töökonna rahapesu ning terro rismi rahastamise vastaseid 
standardeid ja soovitusi, mille esitas 2012. aasta detsembris koostatud neljandas 
hindamisaruandes Euroopa Nõukogu rahapesu tõke stamise meetmeid hindav eksperdikomitee 
MONEYVAL.  
Moldova Vabariik teatas, et 2013. aastal viidi juba täie likult ellu tegevuskava seitse meedet 
ning neli meedet on rakendamisel. Moldova Vaba riiki julgustatakse jä tkama oma tegevuskava 
elluviimist, ja arvestades seda, et strate egias ja tegevuskavas v iidatakse ikka veel 
rahapesuvastase töökonna 2003. aasta 40 + 9 soov itustele, ajakohastama oma rahapesu ning 
terrorismi rahastamisega võitlemist käsitl evaid õigusnorme, võttes samuti arvesse 
läbivaadatud soovitusi, mille rahapesuvast ane töökond võttis vastu 2012. aasta veebruaris. 
ET 21   ET Peale selle peaks Moldova Vabariik edusammude  jälgimisel võtma kva ntitatiivsete külgede 
kõrval arvesse ka kvalitatiivseid külgi.  
Seadusandlike meetmetega seoses on Moldova  Vabariik muu hulgas koostanud seaduseelnõu, 
milles käsitletakse karistusi aruandvate asut uste poolsete rikkumiste  eest ja karistamise 
volitusi, eesmärgiga täita rahapesuvastase töökonna 17. soovitus. Tundub, et need rikkumisseadustiku artikli 291 muudatuseelnõud hõlmavad kõiki võimalikke rahapesu ning 
terrorismi rahastamisega võitlemise seaduses sä testatud kohustuste rikkumisi. Praegu ei ole 
kõiki vajakajäämisi rahapesu ning terrorismi rahastamisega võitlemise raames kohaldatavate 
karistuste korras kõrvaldatud sell e tõttu, et rikkumiste loetelu, mi s võib olla karistuse aluseks, 
on piiratud ning puudub selgus selle kohta, milline järelevalveasutus võib karistusi määrata. 
Seega julgustatakse Moldova Vabariiki seadustama kavandatud muudatused võimalikult kiiresti. 
Edaspidise assotsieerumislepingu alusel võetu d kohustustega seoses peab Moldova Vabariik 
tagama kapitali vaba liikumist
31 käsitlevate ELi õigusnormide järkjärgulise kohaldamise, mis 
hõlmab ka välisvaluuta importimise ja eksportimise liberaliseerimist. See tähendab olemasolevate välisvaluuta impordi- ja ekspordipiirangute tühistamist.  
Moldova Vabariigi andmetel hõlmasid rahape su ning terrorismi rahastamisega võitlemist 
käsitlevate õigusnormide tõhusaks kohaldam iseks võetud rakendusmeetmed järgmist: 
2013. aasta jaanuarist kuni augusti ni kontrolliti ametiülesannete täitmise raames ja kohapeal 
235 valuutavahetusbürood, 48 institutsioonilis t pangandusvälise sektori finantsturgudel 
osalejat ja 7 pangandusasutust. Peamised av astatud rikkumised olid seotud järgmisega: 
rahapesu tõkestamise ja selle vastu võitlemise institutsiooniliste kavade osaline täitmine või 
täitamata jätmine ning kahtlastest sularahatehingutest mitteteatamine. 2013. aastal esitas rahapesu tõkestamise ja rahapesu vastu või tlemise büroo 37 teatist korruptsiooni vastu 
võitlemise prokuratuuri kriminaal vastutusele võtmise asutuste le ja korruptsiooni vastu 
võitlemise riiklikule keskusele. Selle tulemuse l algatati 20 kriminaalasja, millest 15 puhul oli 
tegemist rahapesuga seotud kuritegudega.  
2.3.1.8. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Moldova ametiasutustega tuleb kokku leppida vara konfiskeerimise menetlused, et tagasi 
saada varastatud vara või se llelt saadud tulu ning vähenda da organiseeritud kuritegelike 
rühmituste finantsvõimet, aidates se llega kaasa nende likvideerimisele. 
Moldova Vabariik teatas, et praegu koostataks e seadust kriminaalsea dustiku artiklite 243 ja 
106 ning kriminaalmenetluse seadustiku artikli 206 muutmise ja viimistlemise kohta, et 
tugevdada võitlusmeetmeid ja optimeerida konf iskeerimiseeskirju, ning seadus esitatakse 
parlamendile kinnitamiseks aasta lõpus.  
Moldova Vabariigi esitatud andmete põhjal langetasid esimese astme kohtud 2013. aasta 
jaanuarist kuni juulini üheksa otsust kuritegevuses kasutat ud või selle tulemusel saadud 
kaupade ja tulu konfiskeerimise ning nende ri igile üleandmise kohta. Konfiskeeritud kaupade 
koguväärtus on 1 984 047 Moldova leud; seitsme j uhtumi korral oli tegemist salakaubaveoga 
eriti suures ulatuses ja kahe juhtumi puhul  vargusega raskendavatel asjaoludel. Samal 
ajavahemikul avaldasid apellatsioonikohtud üh eksa otsust, mille alusel konfiskeeritud 
kaupade lõplik väärtus oli 688 309 Moldova leud. 
                                                
 
31 Nõukogu direktiiv, 24. juuni 1988, asutamislepingu artikli 67 rakendamise kohta, I lisa (88/361/EMÜ). 
ET 22   ET 2.3.1.9. Viisavabaduse tegevuskava kriteerium – uimastitevastase poliitika rakendamine 
• Riikliku uimastitevastase strateegia ja  sellega seotud tege vuskava rakendamine, 
muutes uimastite konfiskeer imist ja uimastitega seotud isikuid käsitleva teabe 
piiriületuspunktides kättesaadavaks; uimast ite valdkonnas tegutsevate asjakohaste 
rahvusvaheliste organite koostöö ja  teabevahetuse edasiarendamine 
Siseministeeriumi reformi kohaselt (vt eespool es itatud teemarühma 3 / teema 1 viisavabaduse 
tegevuskava kriteerium) korraldati 2013. aasta  märtsis ümber politsei peainspektsiooni 
uimastitevastase võitluse osakond. Samal aj al asutati riigi põhja- ja lõunapiirkonnas 
uimastitevastase võitluse piirkondlikud bürood ning uimastitevastase võitluse osakonnas moodustati kaks täiendavat üksust: psühhotroopse te ainete ja narkootikumide lähteainete 
ebaseadusliku ringlusega võitlemise jaosko nd ning analüüsi- ja planeerimisüksus. 
Uimastitevastase võitluse osakonna personali s uurendati 27 töötajani. 2013. aastal jätkati 
uimastitevastase tegevusega seotud töötaj ate koolitamist ning teadlikkuse suurendamist. 
Ministeeriumi 2014. aasta eelarves on ette nä htud 30 miljoni Moldova leu suurune eraldis 
uimastitega võitlemise erivahendite hankeks. 
2013. aastal esitati kohtusse 609 uimastitega seotud kriminaalasja (2012. aasta samal 
ajavahemikul 865). Sellel ajavahemikul avas tatud kuritegude tagajä rjel konfiskeeriti 85 kg 
uimasteid (2012. aastal 171 kg), sh 62 kg ma rihuaanat (2012. aastal 78 kg), 116 795 
kanepitaime (2012. aastal 136 491) ja 17 971 m oonitaime (2012. aastal 10 598). Kohtusse 
esitatud uimastitega seotud kriminaalasjade arvu vähenemise põhjuseks on teatavate narkootikumidega seotud rikkumiste dekrimin aliseerimine ja politsei keskendumine 
konfiskeerimise kontekstis suurematele juhtumitele. 2013. aasta l korraldati mitu 
erioperatsiooni: „Oopiumimoon” (MAC) – võitlemiseks marihuaana sisemaise kasvatamise 
vastu ja EU BAMi korraldatud „OVIDIU”  – vastulöögi andmiseks narkootikumide, 
narkootiliste ainete ja narkoot ikumide lähteainete salakaubav eole Moldova Vabariigi ja 
Ukraina vahelisel piiril. 
Jätkati koostööd ja teabevahetust asjaomaste rahvusvaheliste organitega, sh EMCDDA ja 
Euroopa Nõukogu Pompidou rühmaga.  
Jätkati partnerluse arendamist kodanikuühi skonnaga, sh koostöös rahvusvaheliste 
organisatsioonidega; uimastitevastasesse tegevusse ja võõrutusravisse kaasati veelgi rohkem vabaühendusi. 2. juulil 2013 kirjutasid politsei peainspektsioon, siseministeerium ja HIVi 
ennetamise ja kahjude vähendamise valits usväliste organisatsioonide liit alla 
koostöömemorandumile. Sorose Fond Moldova Vabariigis jätkas kahjude vähendamise 
tegevuse rahastamist. Pompidou rühm ja valitsusväline organi satsioon „Uuenduslikud 
projektid vanglates” korraldasid uimas titevastase võitluse osakonna töötajatele 
koolituskursuse politseivalve all olevate narkom aanide võõrutusravi ja kahjude vähendamise 
kohta. 
• Asjakohaste ÜRO ja Euroopa Nõukogu ko nventsioonide ning eespool nimetatud 
valdkondades GRECO esitat ud soovituste rakendamine 
Moldova Vabariik alustas siseriiklikku protsess i üldise ja temaatilise küsimustiku täitmiseks 
Lanzarote konventsiooni rakendamise kohta. Täid etud küsimustik tuleb Lanzarote komiteele 
esitada 2014. aasta jaanuaris. 
Moldova Vabariik teavitas 2013. aastal aeg-aj alt riikide korruptsi oonivastast ühendust 
(GRECO) viimastest arengusuundumustest ko rruptsiooni tõkestamis el ja selle vastu 
võitlemisel ning riikliku korr uptsioonivastase keskuse reform i peamistest tulemustest. 
Vahepeal on Moldova Vabariik viinud täielikul t ellu GRECO soovitused, mis käsitlesid teist 
ET 23   ET hindamistsüklit. GRECO 59. täiskogu istungil,  mis toimus 18.–22. märtsini 2013, arutati 
aruannet Moldova Vabariigi kohta GRECO hinda miste kolmanda vooru alusel ja võeti see 
vastu. Aruanne avaldati 4. apr illil 2013. GRECO järgmine ar uanne Moldova Vabariigi kohta 
avaldatakse 2014. aasta septembris. 
Keskvalimiskomisjon moodustas töörühma poliitil iste erakondade ja valimiskampaaniate 
rahastamist käsitlevate õigusaktide läbivaat amiseks ja muutmiseks, et tagada GRECO 
soovituste elluviimine. Valitsus kiitis seaduseelnõu heaks 19. juunil 2013 ja parlament kiitis seaduse heaks 2013. aasta oktoobris. Poliitil iste erakondade raha stamise uut korda 
kohaldatakse alates 2017. aastast. 
2.3.2. Teemarühm 3 / teema 2. Õigusal ane koostöö kriminaalasjades 
2.3.2.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• Õigusalast koostööd kriminaalasjades käsi tlevate rahvusvahelis te konventsioonide 
(eriti Euroopa Nõukogu konventsioonide) rakendamine 
Moldova ametiasutused jätkasid tegelemist kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise koostöö 
mitme vormiga. Moldova Vabariik ratifitseer is 8. novembril 2001. aas tal allkirjastatud 
kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli 
8. augustil 2013. Seoses õigusraamistiku ra kendamisega, mis hõlmab Euroopa Nõukogu 
konventsioone kriminaalasjades,  jätkasid mõlemad keskasutused, st peaprokuratuur ja 
justiitsministeerium, suure arvu juhtumite  menetlemist kolmandate riikide ja ELi 
liikmesriikidega, kuid valdavalt kolmandate riikidega. 
2013. aasta esimeses kolmes kvartalis tegele s peaprokuratuur järg miste juhtumitega 
(üleilmsed näitajad): 
– väljaandmine:  180 saadetud taotlust ja 14 saabunud taotlust. Tagasi lükati ainult üks 
saabunud taotlus, sest kodani kul oli Moldova kodakondsus; 
– õigusabitaotlused:  250 saadetud taotlust ja  420 saabunud taotlust. 32 saabunud  
taotlust lükati tagasi peamiselt menetlu slikel põhjustel (edastamine ei toimunud 
keskasutuse kaudu); 
– kriminaalmenetlused:  17 saadetud taotlust juhtumite üleandmiseks ja 19 saabunud 
taotlust juhtumite ülevõtmiseks.  
2013. aasta esimeses kolmes kvartalis tegeles ju stiitsministeerium järgmiste juhtumitega 
(üleilmsed näitajad): 
– väljaandmine:  73 saadetud taotlust ja 2 saabunud taotlust; 
– õigusabitaotlused:  8 saadetud taotlust ja 238 saabunud taotlust;  
– kriminaalmenetlused:  0 saadetud taotlust juhtumite  üleandmiseks ja 3 saabunud 
taotlust juhtumite ülevõtmiseks;  
– peale selle tegeles justiitsminist eerium oma eripädevuse alusel 17 kohtuotsuse 
täitmise  taotlusega, neist 9 saadeti välja  ja 8 saabus , ning 73 süüdimõistetud isiku 
üleandmise  taotlusega. 
– Ühtegi justiitsministeeriumi vastutus valdkonda kuuluvate juhtumite kohta esitatud 
taotlust ei lükatud tagasi.  
Alates 2013. aasta juulist on peaprokuratuuri ja  2013. aasta aprillist on justiitsministeeriumi 
statistilised näitajad kriminaal asjades tehtava õigusalase koos töö kohta paranenud – mõlemad 
asutused esitavad andmeid kord kuus  ja kasutavad ühist loendit, mis hõlmab sellis ed näitajaid 
nagu taotluse esitanud riik ja taotluse saanud riik, kuriteo liik ning täitmise aeg. 
ET 24   ET Seoses koolitusega, mille eesmärk on ühtlustad a metoodikat kriminaalasjade või vastastikuse 
õigusabiga seonduva õigusalase koo stöö taotlustega tegelemisel, anti 2012. aasta detsembris 
piirkondlikele ja eriasjade prokur öridele, kohtunikele ja m uudele õiguskaitseasutustele 
„Rahvusvahelise õigusabi käsiraamat kohtunikele ja prokuröridele”. Prokurörid ja kohtunikud 
osalesid rahvusvahelistel ja si seriiklikel koolitustel ja semina ridel, millest mõne korraldas 
riiklik õigusinstituut. 
• ELi liikmesriikidega kriminaal asjades tehtava kohtunike ja prokuröride õigusalase 
koostöö suur tõhusus 
Moldova Vabariigi ametiasutused jätkasid tõhusa koostöö tagamist ELi liikmesriikide 
asjaomaste ametiasutustega. Liikmesriikidega te htava koostöö raames jätkasid peaprokuratuur 
ja justiitsministeerium, aga eeskätt just peap rokuratuur, suure hulga juhtumite menetlemist. 
Kõikidest juhtumitest, milleg a peaprokuratuur tegeles aast atel 2009–2013, oli enamik seotud 
Rumeenia, Itaalia, Bulgaaria, Ungari, Tšehhi Vaba riigi, Saksamaa, Austria, Belgia, Poola ja 
Sloveeniaga ning väiksem osa Madalmaade, Prantsusmaa, Kreeka, Hispaania, Läti, Leedu, Eesti ja Iirimaaga. 
2013. aasta esimeses kolmes kvartalis tegeles peaprokuratuur (koos ELi liikmesriikidega) 
järgmiste juhtumitega: 
– väljaandmine:  6 saadetud taotlust ja 1 saabunud taotlus. Ühte gi väljaandmistaotlust 
ei lükatud tagasi. Need ELi liikmesriigid, kellega koos te geleti kõige suurema arvu 
juhtumitega, olid Austria, Bulgaaria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Rumeenia; 
– õigusabitaotlused:  124 saadetud taotlust ja 1 47 saabunud taotlust. 3 saabunud 
taotlust lükati tagasi peamiselt menetlu slikel põhjustel (edastamine ei toimunud 
keskasutuse kaudu). Need ELi liikmesriigid, kellega koos tegeleti kõige suurema arvu juhtumitega, olid Rumeenia, Saksamaa, Itaalia, Ungari, Austria ja Bulgaaria; 
– kriminaalmenetlused:  2 saadetud taotlust juhtum ite üleandmiseks ja 10 saabunud 
taotlust juhtumite ülevõtmiseks. Need li ikmesriigid, kellega koos tegeleti kõige 
suurema arvu juhtumitega, olid Itaalia, Sl oveenia, Bulgaaria ja Tšehhi Vabariik. 
Kõikidest juhtumitest, millega justiitsministeerium tegeles aastatel 2012–2013, oli enamik 
seotud Rumeenia, Portugali, Ungari, Bulgaaria  ja Tšehhi Vabariigiga ning väiksem osa 
Itaalia, Saksamaa, Poola ja Kreekaga.  
2013. aasta esimeses kolmes kvartalis tegeles jus tiitsministeerium (koos ELi liikmesriikidega) 
järgmiste juhtumitega: 
– väljaandmine:  6 saadetud taotlust ja 1 saabunud taotlus. Need ELi liikmesriigid, 
kellega koos tegeleti kõige suurema arvu juht umitega, olid Itaalia, Poola ja Iirimaa; 
– õigusabitaotlused:  1 saadetud taotlus ja 140 saabunud taotlust. Need ELi 
liikmesriigid, kellega koos tegeleti kõige suurema arvu juhtumitega, olid Rumeenia, Portugal ja Ungari; 
– kriminaalmenetlused: ühtegi taotlust juhtumite üleandmiseks ei saadetud ja ühtegi 
taotlust juhtumite ülevõtmiseks ei saadud;  
– peale selle tegeles justiitsministeerium oma eripädevuse alusel 9 kohtuotsuse 
täitmise  taotlusega. Need ELi liikmesriigid, kellega koos tegeleti kõige suurema 
arvu juhtumitega, olid Rumeenia ja Portuga l. Samuti tegeles justiitsministeerium 8 
taotlusega süüdimõistetud isikute üleandmiseks . Taotlused olid seotud selliste ELi 
liikmesriikidega nagu Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Hispaania, Rumeenia, Austria, 
Belgia ja Itaalia.
 
ET 25   ET • Operatiivkoostööd käsitleva ko kkuleppe sõlmimine Eurojustiga 
Edukalt kulgenud läbirääkimiste järel esita s Eurojust 2013. aasta oktoobris Moldova 
Vabariigile koostöölepingu esialgse  teksti, millega Moldova ametiasutused seejärel nõustusid. 
Järgmised sammud lepingu sõlmimise menetlu ses peavad astuma Eurojust ja nõukogu 
kooskõlas Eurojusti otsusega. Eurojust paneb lepingu ühise järelevalveasutuse päevakorda 
2013. aasta novembris ja kohe kui järelevalveas utuselt on saadud heakskiitev arvamus, 
pannakse leping Eurojusti kolleegiumi päev akorda. Seejärel es itatakse see nõukogule 
kinnitamiseks kooskõlas Eurojusti otsuse artikli 26a lõikega 2.  
Sellega seoses on oluline märkida, et septembr is kiitis Moldova val itsus heaks seaduseelnõu 
sätete kohta, mis käsitlevad isikuandmet e automatiseeritud töö tlemisel isiku kaitse 
konventsiooni. Seadus anti parlamendile üle eesmärgiga võtta see vastu 2013. novembris (vt 
allpool esitatud teemarühma 3 / teema 4 viisavabaduse tegevuskava kriteerium). 
2.3.2.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tugevdada kohtusüsteemi, sealhulgas õigusalas t koostööd kriminaalasjades ja eelkõige 
vastastikuse õigusabi andmist. 
Viiakse ellu õigussektori refo rmimise strateegiat aastateks 2011–2016 ja selle tegevuskava, 
mis võeti vastu 2012. aasta veebruaris. Seoses  kohtureformiga võeti 2012. ja 2013. aastal 
vastu sisulised õigusaktide pa ketid. 2013. aasta veebruaris av aldas justiitsministeerium 
esimese aastaaruande strateegia32 rakendamise kohta: 157 meet mest, mis tuli ellu viia 
2012. aasta lõpuks, oli lõpule viidud 87 (56 %),  osaliselt oli lõpule viidud 49 (31 %) ja 
lõpetamata oli 21 (13 %). Praegu koostab üks töörühm seaduseelnõu, millega viiakse sisse 
sisulised muudatused 2008. aasta prokuratuuriseaduse sse, ja selle avalik arutelu peaks algama 
2013. aasta novembris. 
2013. aasta seisuga on tegevuskava elluviim isega kaasnevad kulud kajastatud keskpika 
perioodi eelarveraamistikes aastateks  2013–2015 ja 2014–2016. Õigussektori 2014. aasta 
eelarvet, mis hõlmab protsessi kaasatud sidus rühmade kõiki eraldi eelarveid, suurendati 
2013. aastaga võrreldes 59,6 %. ELi ja Moldov a Vabariigi vahel 14.  juunil 2013 sõlmitud 
finantslepinguga nähakse ette 60 000 000 euro suurune rahaline toetus õigussektori reformi 
toetuseks järgmiselt: 58 200 000 eu rot eelarvetoetust ja  1 800 000 eurot täiendavat toetust. 
2.3.3. Teemarühm 3 / teema 3. Õiguskaitsealane koostöö 
2.3.3.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• Õiguskaitseteenistuste suur operatiiv- ja er iuurimisvõimekus ning selle järjepidev ja 
tõhus kasutamine piiriülese kuritegevuse tõkestamisel 
Eriuurimisi korraldavad siseministeeriumi ametnikud teevad osakondade ja menetluse 
tasandil igakülgset koost ööd peaprokuratuuriga. 7. augus til 2013 toimus politsei 
peainspektsiooni ja peaprokuratuuri töökoosole k, kus arutati eriuurim iste korraldamisega 
seotud probleeme ja vajakajäämis i ning esitati soovitusi . Riiklik õigusinst ituut korraldas koos 
peaprokuratuuriga 2013. aasta mais kaks seminari , millest ühe teema oli „Eriuurimistegevus” 
ja teise teema „Eriuurimismeetmete lubamise alused ja kord”. 
2013. aastal kinkis Saksa valitsus Moldovale uusi seadmeid – digitaalseid fotokaameraid ja 
eriotstarbelise kuriteopaiga uurimise komplekti. Edasised vajadused kaetakse riigieelarvest 
ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumend i terviklike institutsioonide väljaarendamise 
2011. aasta programmist (vt viisavabaduse tege vuskava kriteeriumi punkt käesoleva aruande 
                                                 
32 http://justice.gov.md/ public/files/RAPORT_imp lementare_PAI_SRSJ_e ng_red.04. 03.13.pdf . 
ET 26   ET lk 14). Tehnilise abi ja teabevahetuse program mi (TAIEX) kaudu korrald ati 2013. aasta juunis 
koos Austria kohtugeneetika ekspertidega eksper tide missioon seoses õigusaktidega, millega 
reguleeritakse DNA kasutamist uurimistes ja ko htumenetlustes. Ekspertide missiooni jätkuks 
korraldati 2013. aasta septembris ja oktoobris töörühma kolmele liikmele õppereis Austriasse, 
et nad tutvuksid Euroopa parima tava põhjal  sellega, kuidas kasutada DNAd uurimistes ja 
kohtumenetlustes. 
Siseministeeriumi eriüksus on eriuurimisvõime kust kasutades viinud 20 13. aastal ellu mitu 
kõrgetasemelist operatsiooni piirülese kuritegevu se tõkestamiseks. Do kumenteeriti kahe n-ö 
seadusliku varga (varjunimedega Hiinlane ja Pa troon) kuritegelik tegevus  ja nad arreteeriti 
vastavalt 2013. aasta augus tis ja septembris tänu koostööle ja  ühisoperatsioonidele Itaalia ja 
Rumeenia õiguskaitseasutustega. Itaalias ja Rumeenias vaadatakse praegu läbi Moldova 
esitatud väljaandmistaotlusi. 
• Asjakohaste riigiasutuste – eelkõige piiri valve, politsei, tolli – õiguskaitsealase 
koostöö suur tõhusus ning  koostöö õigusasutustega 
Kahepoolne koostööleping piiripolitsei osakonn a ja politsei peainspektsiooni vahel sõlmiti 
3. juulil 2013, et tõhustada koos tööd avaliku korra ja julgeo leku tagamisel, hoidmisel ja 
taastamisel. Lepinguga tugevdatakse vast astikust abi kuritegude ja korrarikkumiste 
avastamiseks ja uurimiseks asutuste pä devuste raames ning ühiste kontrollide ja 
operatsioonide, näiteks kontrollia luste saadetiste korraldamist. Peale selle moodustatakse 
ühised töörühmad ja ühised liikuvad meeskonnad, et korraldada ja teha avalikku korda ja 
julgeolekut ohustavate konkreetse te riskide analüüs riiklikul  ja piirkondlikul tasandil. 
Organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja sellega võitlemise koordineerimise riiklik 
nõukogu otsustas oma esimesel koosolekul 4. märt sil 2013, et keskpikas perspektiivis tuleb 
teha järgmist: koostada ühine andmebaas kur itegelike rühmituste ja organisatsioonide 
tegevuse kohta, asutada eriotstarbeline riik lik üksus, kes jälgiks pidevalt asjakohaste 
õigusaktide kohaldamist, ning teha organis eeritud kuritegevuse vormide ja suundumuste 
uuring ja pakkuda välja lahendusi. Samuti otsu stati koosolekul, et si seministeerium ja 
haridusministeerium algatavad ühiselt projek ti õppematerjalide koostami seks organiseeritud 
kuritegevuse ohtlikkuse, risk ide ja ohu ning selle kahj ulike tagajärgede kohta. 
• Tugevamad kahepoolsed ja mitmepoolsed operatiivse õiguskaitsealase koostöö 
kokkulepped, sealhulgas asjakohase teab e õigeaegne jagamine ELi liikmesriikide 
pädevate õiguskaitseasutustega 
Vastasutatud rahvusvahelise pol itseikoostöö keskus arendab Moldova õiguskaitseasutuste 
koostööd samalaadsete asutustega ELi liikme sriikides, Kagu-Euroopa õiguskaitsekeskuse 
(SELEC), Kagu-Euroopa politseikoostöö konvent siooni sekretariaadi (PCC SEE), Gruusia, 
Ukraina, Aserbaidžaani ja Moldova Vabariigi demokraatia ja majandus arengu organisatsiooni 
(GUAM) liikmesriikides ning ra hvusvaheliste õiguskaitse k oordineerimisüksuste (ILECUs) 
projektides osalejatega Lääne- Balkani riikides ning samuti Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei 
Organisatsiooni (Interpol) ja  Europoliga. Keskus tegutseb  ühe sisendi ja ühe väljundi 
põhimõttel, vältides dubleerimis t teabe vastuvõtmisel, läbiva atamisel ja taotlejale 
tagasisaatmisel. 2013. aastal vaadati SELECi ja GUAMi kanalite kaudu läbi 2 826 dokumenti 
(1 795 koos Moldova Vabariigi õiguskaitseasutustega, 693 koos Galati ühise kontaktkeskusega, 259 koos teiste liikmesriikid ega ja SELECi vaatlejatega ning 79 koos 
GUAMi riikidega). Vaadati läbi 1 428 taotlust  ning vahetati 1 398 vastust piiriüleste 
kuritegude eri juhtumite kohta33. 
                                                 
33 587 isikute kontrollimise kohta, 91 sõidukite kontrollimise kohta, 11 seoses uimastikaubandusega, 392 
isikute otsimise kohta, 14 ettevõtete kontrollimise kohta, 18 organiseeritud kuritegelike rühmituste 
ET 27   ET Moldova Vabariik toetas 9.–12. juulini 2013 toimunud rahvusvaheliste õiguskaitse 
koordineerimisüksuste juhtide teisel kohtumisel rahvusvaheliste õiguskaitse 
koordineerimisüksuste võrgustiku laiendamist  võitluseks rahvusvahelise organiseeritud 
kuritegevusega. Moldova Vabariik osaleb  piirkondlikus projek tis „Õiguspõhimõtete 
tugevdamine Kagu-Euroopas ja hea vali tsemistava”, mille algatas Austria 
kriminaalpolitseiamet. Samuti osales Mo ldova operatsioonis „Must Poseidon”,34 mille 
korraldas Interpoli peas ekretariaat ajavahemikul 15. mai – 15. juuni 2013. See oli pikaajaline 
operatsioon Ida-Euroopas, mis oli suunatu d intellektuaalomandi kuritegudega seotud 
rahvusvaheliste organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu. 
• Operatiivkoostööd käsitleva ko kkuleppe sõlmimine Europoliga 
Moldova Vabariigi kontaktametnik, kes koordineerib kõiki ühist huvi pakkuvaid 
kriminaalasju ja uurimisi, lähetati Europoli j uurde, ja ta alustas t ööd 23. juulil 2013. See on 
tähelepanuväärne saavutus ja  Moldova Vabariigile tehtud  erand enne operatiivkoostööd 
käsitleva kokkuleppe sõlmimist. Praegu käivad läbirääkimised Moldova Vabariigi ja Europoli 
vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi eelnõu üle, mis käsitleb turvalise sideliini 
loomist, ja kavandatakse Moldova Vaba riigi ekspertide õppekäiku Europoli, sh 
küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusesse. 
2013. aasta juulis saatis Moldova Vabariik  oma vastused Europoli täiendavatele 
küsimustikele, mis käsitlesid andmekaitse õigusraamistikku Moldova Vabariigis. 28.–31. oktoobrini külastasid Europoli õigusküsimuste ja andmekaitse büroo esindajad Moldova 
Vabariigi pädevaid riigiasutusi ja  andmekaitse järelevalveasutust.  Europoli haldusnõukogule, 
mille järgmine koosolek toimub 3.–4. detsembril, tuleb esitada andmekaitset käsitlev aruanne, 
millega täidetakse kõik vajalikud tehnilised nõude d. Pärast seda esitatakse aruanne ühisele 
järelevalveasutusele heakskiitmiseks. Lä hinädalatel võetakse lõplikke meetmeid 
operatiivkoostööd käsitleva kokkuleppe ametlikuks vormistamiseks. 
2.3.3.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Tõhustada tuleks koostööd Moldova ja liikme sriikide ametiasutuste vahel, sealhulgas 
teabe jagamist Europoliga. 
Vt teemarühma 3 / teema 3 viisavabaduse tegevu skava kriteeriumid. Mol dova Vabariik osales 
SELECi raames järgmises tegevuses: transpor diga seotud kuritegudega võitlemise töörühma 
10. koosolek (10. aprill 2013) Rumeenias B ukarestis; keskkonnaal aste kuritegudega 
võitlemise ja konteinerite turvalisuse t öörühma 3. koosolek (24.–25. aprill 2013) Rumeenias 
Bukarestis; ebaseadusliku ui mastikaubandusega võitlemise töörühma koosolek (21.–22. mai 
2013) Rumeenias Bukarestis; SELECi nõuk ogu 6. koosolek (28. mai 2013) Rumeenias 
Bukarestis; pettustega seotud kuritegevus e ja salakaubaveoga võitlemise töörühma 
13. koosolek (6. juuni 2013) Rumeenias Bukare stis; organiseeritud kuritegevuse ohtu Kagu-
Euroopas 2013. aastal käsitleva analüütilise aruande koostami se eksperdirühma koosolek 
(26. juuni 2013) Rumeenias Bukarestis ja  operatsioon „Trooja hobune III” võltsitud 
kaupadega võitlemiseks ja intellektuaal omandiõiguste kaitseks (11.–22. märts 2013). 
• Tugevdada tuleks Moldova ametiasutuste ja ELi liikmesriikide vastavate ametiasutuste 
koostööd seoses kaitse ja abistami sega, sealhulgas inimkaubanduse ohvrite 
kindlakstegemise, nende edasisuunami se ja turvalise tagasipöördumisega. 
                                                                                                                                                        
 
kohta, 143 muude kuriteoliikide kohta, 16 õigusabi kohta ja 24 uimastite ja tubakatoodetega 
kaubitsemise kohta. 
34 Moldova Vabariigi territooriumil hõlmas operatsioon 19 sekkumist (lennujaamas, maismaapiiri 
ületamiskohades, turgudel jne), juhul kui tuvastati intellektuaalomandi õiguste rikkumisi. Lõplikke 
tulemusi ei ole veel avaldatud. 
ET 28   ET 2013. aasta aprillis lepiti kokku, et inimkaubandusega võitlemise keskus ühendatakse 
Interpoli inimkaubandusega võitlemise andmebaas iga. Lisaks seati Interpoli abiga sisse 
koostöösuhted Araabia Ühendemiraatidega, et võidelda inimkaubandusega kontaktpunktide 
loomise ja kontaktametnike ametisse määramise abil. 
2013. aasta esimesel seitsmel kuul osales 31  politseiametnikku inimkaubandusega võitlemise 
keskusest ja piirkondlikest inimkauba nduse vastu võitlemise büroodest kümnel 
koolitusseminaril, mis kestsid kokku 384 tundi. Töötajad said kasulikku teavet Rumeenia, Austria, Belgia ja Leedu tutvustatud heade ta vade kohta seoses ennetavaid kriminaaluurimisi 
toetavate infosüsteemide sisseseadmise ja haldamisega. 
Jätkati 5. detsembril 2012 kinnitatud riikliku võrdlussüsteemi strateegia rakendamist. Mitme 
valdkonna esindajatest koosnevad meeskonnad, mis moodustati riikliku võrdlussüsteemi 
tegevuse koordineerimiseks omavalitsusasutu stes, on alustanud täies mahus tegevust. 
• Arendada tuleks Europoli egiidi all ja vajadus e korral Interpoli kanal ite toetusel ohtude 
korrapärast hindamist ja rasket kuritegevust  käsitleva teabe vahetamist. Võrdlevaid 
andmeid kuritegude kohta tuleks koguda ühise lt kindlaks määratud näitajate alusel. 
Vt teemarühma 3 / teema 3 viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid. 
Rahvusvahelise politseikoostöö keskusel on juur depääs Interpoli an dmebaasidele, mida 
kasutavad Moldova Vabariigi õiguskaitseasut used: varastatud/kaota tud reisidokumendid 
(SLTD), varastatud mootorsõidukid (SMV), rahvusvaheliselt tagaotsitavateks kuulutatud 
isikute andmebaas, varastatud haldusdokumendid (SAD) ja rahvusvaheline piltide andmebaas 
laste seksuaalse ärakasutamise kohta (ICSEDP). Juurdepääs on piiratud ja selle annab ainult 
peasekretariaat. 
2013. aasta esimesel poolaastal menetles Inte rpoli riiklik keskbüroo 14 350 dokumenti: 6 733 
saabunud ja 7 617 saadetud dokumenti. Piirkondlike allüksuste taotluste alusel kuulutati 189 
isikut rahvusvaheliselt tagaotsitavaks (125 ki nnipidamiseks ja väljaandmiseks, 49 isikut 
asukoha kindlakstegemiseks, 4 välismaalast taga otsitavaks ja 11 isikut kadunuks). Pädevatelt 
asutustelt saadud rahvusvaheliste ta gaotsimistaotluste alusel peeti kinni 40 isikut ja Interpoli 
liikmesriikidest anti välja 16 isikut (Itaalia andis välja 8 isikut ja Bulgaaria, Portugal, Belgia, Hispaania, Albaania, Austria, Tšehhi  Vabariik ning Ungari 1 isiku). 
• Tugevdada tuleks parimate tavade vahetamist ja  õiguskaitseasutuste t öötajate koolitamist. 
Vt teemarühma 3 / teema 3 viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid. 
2.3.4. Teemarühm 3 / teema 4. Andmekaitse 
• Isikuandmete kaitset käsitlevate õigusakt ide rakendamine; sõltumatu andmekaitse 
järelevalveasutuse tõhusa toimimise taga mine, sealhulgas vajalike finants- ja 
inimressursside eraldamise teel 
Moldova Vabariik tegeles 2013. aastal väga akti ivselt õigus- ja poliitilise raamistiku edasise 
konsolideerimisega, võttes samuti arvesse Euroopa õigusraamistiku arengusuundumusi. 
4. septembril 2013 kiitis valitsus heaks seaduseelnõu sätete kohta, mis käsitlevad isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni ja esitas selle parlamendile vastuvõtmiseks (vt eespool es itatud teemarühm 3 / teema 2). Väljaspool 
viisavabaduse tegevuskava kriteeriume võttis parlament 2013. aasta oktoobris vastu 
andmekaitsestrateegia aastat eks 2013–2018 ja selle rakendamise  tegevuskava. Isikuandmete 
kaitse keskus koostas lisaks suun ised isikuandmete töötlemise  kohta politseiasutustes ja 
valimisprotsessis. Praegu koostata kse suuuniseid tervishoiu-, ha ridus- ja pangandussektorile. 
ET 29   ET Parlamendis käib elektroonilise suhtlemise sead use muutmise seaduseelnõu arutelu, et võtta 
seadus vastu novembris. 
Keskus jätkas aktiivset tegutsemist mitmes valdkonnas: 
Aeg  Seaduseelnõus
id käsitlevate 
konsultatsioon
ide arv Läbi vaadatud 
petitsioonide 
arv  Üldsuse 
teadlikkuse ga 
seotud 
meetmete arvKohtumenetluste
s osalemine Korraldatud 
kontrollide 
arv Keskuse al gatatud 
kriminaalmenetluste/ 
halduskohtu 
menetluste arv 
Aasta 2011 35 90 63 0 46 0 
Aasta 2012 41 214 85 35 82 4/6 
Aasta 2013 
(01.01.–30.06.) 27 171 70 23 71 9/0 
Koostatakse konkreetseid suuniseid selle k ohta, kuidas õiguskaitseasutused peaksid 
isikuandmeid töötlema. 2013. aasta esimesel poolaastal tegi ülemkohus seoses keskuse 
algatatud edasikaebamise juhtumitega kuus ot sust, milles täpsustati menetlust, mida 
õiguskaitseasutused peavad järgima isikuandmet e töötlemise kohta käiva teabe liigitamisel.  
Keskus jätkas aktiivselt ül dsuse teadlikkuse suurendamist andmekaitse, sh elektroonilise 
suhtlusega seonduvates küsimustes. Konkreetsemalt elektroonilise suhtluse puhul on keskuse esindajad osalenud ja osalevad korra päraselt selle probleemiga tegelevates 
meediaprogrammides. Samuti konsulteeritak se keskusega selliste õigusaktide eelnõude 
koostamisel, mis hõlmavad isikuandmete kaitset  elektroonilises suhtlu ses. Peale selle on kogu 
üldsuse teadlikkusega se otud teave kättesaadav keskuse veebisaidil. 
Keskusele on tagatud piisavad rahalised vahe ndid eelarvega, mille suurus oli 2013. aastal 
2 975 300 Moldova leud, ja 21 alalise ametikohaga, millest on täidetud 19. Käesoleval aastal varustati keskuse kontrollimeeskond logistilise võimekuse tugevdamiseks transpordivahendite 
ja tehniliste seadmetega rikkumisjuht ude dokumenteerimiseks ja isikuandmete 
turvalisusnõuete rakendamise kontrollimiseks se oses nende kontrollijatepoolse töötlemisega 
isikuandmete infosüsteemides. Korraldati täienduskoolitusüritusi: keskuse töötajad käisid tehnilise abi ja teabevahetuse pr ogrammi (TAIEX) raames kolmel  õppereisil – Rootsis seoses 
hariduse valdkonna ja alaealiste kohta isikuandmete kogumisega, Tšehhi Vabariigis seoses 
isikuandmete kaitsega trüki-, visuaalses ja au diovisuaalses meedias ning Saksamaal seoses 
terviseandmete töötlemisega. 
Üldhinnang teemarühmale 3 
Moldova Vabariik on viinud edukalt ellu siseministeeriumi reformi peamise osa; kõik selle 
osakonnad on tõhusalt reorganise eritud ja tegutsevad tulemu slikult. Luureandmete ja 
riskianalüüs on tegevuse lahutamatu osa. Konfiskeerimisvolitusi kasutatakse üha rohkem ja 
laialdasemalt. Inimkaubanduse kohta teavet sisald avaid andmebaase on täiendatud ja ohvritele 
on tagatud sotsiaalabi. Kõikide ametnike palku, eriti korruptsi ooni vastu võitlemise 
valdkonnas töötavate ametnike palku on oluliselt tõstetud ja see on võimaldanud täita 
värbamiseesmärgid. Kõrgemal tasandil esineva ko rruptsiooniga seotud kari stuste register on 
vaja veel koostada ning tarvis on välja töötad a riikliku korruptsioonivast ase keskuse juhataja 
sõltumatum ametisse määramise kord. Liikme sriikidega on jätkatud ladusat õigusalast 
koostööd kriminaalasjades ja ühtlustatud on statistiliste andmet e kogumise meetodeid. 
Eurojust tegeleb praegu järgmiste ettevalmistustega koostööleppe 
allkirjastamiseks/sõlmimiseks eesmärgiga  esitada see nõukogule enne 2013. aasta lõppu. 
Rahvusvahelise politseikoostöö tulemusel on ko rraldatud edukaid uurim isi ja operatsioone 
ning loodud tugev alus koostöö süvendamiseks  Ukrainaga. Operatiivkoostööd käsitlev 
kokkulepe Europoliga sõlmitakse lähikuudel. Andmekaitsekeskus on laiendanud oma volitusi 
ja saavutanud normaalse töökoormuse, koolitades  seejuures pidevalt teisi ametiasutusi.  
ET 30   ET On oluline märkida, et välja spool viisavabaduse tegevuskava teemarühma 3 kriteeriume on 
Moldova Vabariik astunud edasisi samme kohtut e ja prokuratuuri reformimisel, investeerides 
oluliselt ka kohtunike ja prokuröride koolitusse. 
Moldova Vabariik on rahuldavalt võtnud meetmei d, mis nähti ette neljandas viisavabaduse 
tegevuskava aruandes esitatud soovitustega, ni ng jätkab asjaomaste õigusaktide tõhusat 
rakendamist. Komisjoni hinnangul on Moldova Vabariik  täitnud teemarühma 3 teise etapi 
kriteeriumid . 
2.4. Teemarühm 4. Välissuhted ja põhiõigused 
2.4.1. Viisavabaduse tegevuskava kriteeriumid 
• Sellise olukorra tagamine, et Moldova kodani ke ja seaduslikult riigis viibivate 
välismaalaste või kodakondsuseta isikut e Moldova Vabariigis liikumise vabaduse 
suhtes ei kohaldataks põhjendamatuid piiranguid, sealhulgas  diskrimi neerivaid 
meetmeid, mis põhinevad nt sool, rassil, nah avärvil, etnilisel või sotsiaalsel päritolul, 
geneetilistel omadustel, tervislikul se isundil (sh HIV/AIDS), keelel, usul või 
veendumustel, poliitilistel või mis tahe s muudel seisukohtadel, kuulumisel 
rahvusvähemusse, omandil, sünnil, puudel,  vanusel või seksuaalsel sättumusel 
Moldova Vabariigis esines Mol dova kodanike või riigis seadus likult viibivate välismaalaste 
või kodakondsuseta isikute liikumisvabaduse piira nguid seoses nende registrisse kandmise ja 
registrist kustutamise menetlusega. Rände- ja varjupaigaamet asus neid piiranguid 
kõrvaldama, avades Transnistria piirkonna halduspiiril kuus piirkondlikku bürood ning 
võimaldades sellega lihtsamat ja järjepidevam at nende välismaalaste registreerimist, kes 
sisenevad riiki keskse piirilõigu kaudu riigi ja Ukraina ühisel piiril. 
HIVi käsitlevas seaduses 2012. aastal tehtud muuda tuste elluviimist, er iti selliste muudatuste 
elluviimist, millega tagatakse rändajate, pagul aste ja varjupaigataotlejate õigused, jätkati 
riskiennetamise ja vabatahtlike kontrollikav ade laiendamisega haavatavatele rühmadele, 
HIVsse/AIDSi nakatunud inimeste meditsiinilise jälgimise tugevdamisega (kaheksas piirkondlikus büroos, sh Transnis trias ja vanglates) ning retr oviirusevastast ravi andvate 
arstiabipunktide arvu suurendamisega (sellist es keskustes, sh Transnistria piirkonnas 
tegutsevates keskustes saavad tasuta ravi 1 185 patsienti). Peale selle muudeti 10. oktoobril 
2013 rikkumisseadustikku, et tühistada karist used HIV/AIDSi kont rollist keelduvate 
välismaalaste suhtes. 
• Täielik ja tõhus juurdepääs reisidokumentid ele ja isikut tõendavatele dokumentidele 
kõikidele Moldova kodanikele, sealhulgas naistele, lastele, puudega inimestele, 
vähemustesse kuuluvatele inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele 
Jätkatakse konkreetsete meetmete elluviimist, mille eesmärk on lihtsusta da reisi- ja isikut 
tõendavate dokumentide väljasta mist noortele ja sotsiaalselt  haavatavatele rühmadele. 
Valitsuse 18. veebruari 2013. aasta määruse alusel võivad Moldova kodanikud, sõltumata oma elukohast, taotleda reisi- ja isikut tõendavat dokumenti r iigi teaberessur sside keskuse 
Registru igast piirkondlikust allüksusest ja puud ega inimestele on tagatud vajalikud teenused 
(dokumente väljastavad liikuvad bürood, kojutoomine). Samal ajal  sai Registru kontroll-labor 
ISO 17025 akrediteeringu ja võib kont rollida tooraineid, lõppmate rjale ja tooteid ning teha 
näotuvastust. 2013. aastal tehti 99 kontrolli toodete kontrollimise või näotuvastuse eesmärgil. 
Etnilistest vähemustest sihtrühmad kasutava d aktiivselt meetmeid, mis on kehtestatud 
paljurahvuselise Moldova ühiskonna integratsi oonipoliitika elluviimis eks ametiasutustes 
(2013. aasta esimesel kaheksal kuul väljastati kõikidest reisi- ja isikut tõendavatest 
ET 31   ET dokumentidest ligikaudu 25 % rahvusvähemustesse  kuuluvatele inimestele). Transnistria 
piirkonnas elavad Moldova koda nikud jätkasid Moldova reisi-  ja isikut tõendavate 
dokumentide taotlemist isikutuvastuse eriko rra alusel, mis kehtestati valitsuse 11. juuli 
2013. aasta otsusega nr 525, mis käsitle b 2. juuni 2000. aasta kodakondsusseaduse 
muudatuste rakendamist. 2013. aasta juuli lõpu se isuga oli sellistele elanikele väljastatud 
239 758 passi. Peale selle korra ldati kahepoolsed kohtumised Transnistria asjaomaste de facto 
ametiasutustega, et saavutada edasiminek ühtse riikliku identifitseerimisnumbri kasutamiseks de facto  ametiasutuste väljast atud sünnitunnistustel. 
• Diskrimineerimisvastaste õigu saktide ja strateegiate ning asjakohaste ÜRO ja 
Euroopa Nõukogu dokumentide tõhus rakendamine 
25. mai 2012. aasta seadus võrdõiguslikkuse tagamise kohta koos rakendusaktidega on 
diskrimineerimisvastase raamistiku nurgaki vi. Moldova ametiasutused võtsid kohustuse 
seadust sihikindlalt rakendada, nagu nad 16. aprillil 2013. aastal toimunud ELi ja Moldova 
Vabariigi inimõigusteteemalise dialoogi ajal  veel kord kinnitasid. Koolitusprogramme 
kohtunikele, juristidele, õiguskait seametnikele ja üldsusele korra ldatakse kiirendatud tempos. 
Pärast mõningast viivitust moodustati 2013. aas ta juunis võrdõiguslikkuse nõukogu, 23. Juulil 
valiti selle president ja 31. juulil 2013 kehtestati nõukogu eelarveks kuni aasta lõpuni 
1,8 miljonit Moldova leud (112 000 euro t). Praeguseks on ajavahemikuks 2014–2016 
sihtotstarbeliselt eraldatud 3,3 miljonit Moldova  leud; see summa on vastavuses tegevustega, 
mis on ette nähtud strateegilises kava s aastateks 2014–2016, mille töötasid välja nõukogu 
liikmed Euroopa Nõukogu abiga. Võrdõigusli kkuse nõukogu pidas aktiivselt koosolekuid 
oma juhtkonna moodustamiseks, koostas juh timisalased sisedokumendid (ka Euroopa 
Nõukogu abiga), alustas rahvusvaheliste kontaktide  võrgu arendamist ja algatas õigusaktide 
laiaulatusliku läbivaatamise inimõiguste ja di skrimineerimisvastase võitluse valdkonnas. 
Samal ajal, 11. oktoobril 2013, suru sid valitsus ja parlament ma ha mitme parlamendisaadiku 
diskrimineerimisvastase raamistiku vaidlustam ise katse, millega nõuti viite „muud suhted 
peale abielu- ja peresuhete” eemaldamist 2013. aasta mais rikkumisseadustikus tehtud 
muudatustest. Väidetavalt ol i muudatuste eesmärk kaitsta lapsi ja rakendada Euroopa 
Nõukogu konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamis e ja kuritarvitamise eest 
(Lanzarote konventsioon), kehtestades esmajoones trahvid sellise teabe avaliku levitamise 
eest, „millel on alaealistele negatiivne mõju ja/ või mis propageerib prostitutsiooni, pedofiiliat 
ja pornograafiat”. Valitsus võttis vastu ees kirja muudatuste rakendamiseks kooskõlas 
võrdõiguslikkuse seaduse ja mittediskrimineer imise põhimõtetega kuni selle ajani, mil 
parlament tühistab rikkumisseadustiku muudatused. Samas vaimus esitas ombudsman 27. mail 2013 tsiviilhagi Gagauusia autonoomses piirkonnas vastu võetud seaduse sätete 
kohta, millega rikuti võrdõiguslikkuse, õigluse ja  objektiivsuse põhimõtteid, mis on sätestatud 
võrdõiguslikkuse tagamise seaduses. Comrati kohus  toetas 20. juunil 2013 esitatud hagi ja 
tühistas asjaomas ed õigussätted. 
Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon
35 kiitis heaks Moldova Va bariigi kohtute otsused, 
millega tühistati kohalike omavalitsusasutuste vastu võetud „homoseksuaalsuse agressiivse propageerimise” keeld, ja teis te kohalike omavalitsusasutu ste seaduseelnõude vabatahtliku 
tagasivõtmise,
36 märkides sealjuures siiski, et  kohtuotsused keskenduvad eelkõige 
võrdõiguslikkuse põhimõttele ega käsitle seksuaalse  sättumuse ja sellega seotud väljendusviisi 
küsimust. 
21. detsembri 2012. aasta seadusega tunnist as Moldova Vabariik ÜRO rassilise 
diskrimineerimise likvideerimise komitee päde vust võtta üksikisikutelt vastu teateid ÜRO 
                                                 
35 Vt Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, juuni 2013. 
36 Vt ka COM(2013) 459 (final), lk 37. 
ET 32   ET rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvi deerimise konventsiooni artikli 14 alusel. 
Seadus jõustus 13. mail 2013. Moldova Vabariik lõpetas ettevalmistused 21. augustil 2013, määrates rahvustevaheliste suhete büroo konventsiooni rakendamise kohta aru andvaks 
ametiasutuseks. Lisaks sellele algatas valitsus vastavalt riiklikule inimõiguste tegevuskavale teostatavusuuringu eesmärgiga ratifitseerida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooni (Euroopa Nõukogu konventsioon nr 177) protokol l 12. Samuti kehtestas 
valitsus laiaulatuslikud meetmed puudega in imeste sotsiaalse kaasamise 30. märtsi 
2012. aasta seaduse rakendamiseks, eelkõige vastl oodud sotsiaalteenistuse „Isiklik abi” kaudu 
(430 isiklikku abilist, neist 179 rahast atakse täielikult riigieelarvest). 
• Riikliku inimõiguste tegevu skava diskrimineerimisvastase  võitluse meetmete tõhus 
rakendamine (sh piisavate ressursside erald amine); üldised rassi smi-, ksenofoobia-, 
antisemitismi- ja muud liiki diskrimineerimise alased teadlikkuse suurendamise kampaaniad; diskrimineerimisvastase pol iitika ning rassismi, ksenofoobia ja 
antisemitismi vastu võitlemise eest vastutavate asutuste tugevdamine 
Asutustevahelise alalise inimõiguste komisjoni järelevalve all, keda toetab tehniliselt 
justiitsministeerium, jätkati aastateks 2011–2014 kavandatud, läbivaadatud inimõiguste 
tegevuskava rakendamist. Iga kesk- ja pi irkondliku tasandi ame tiasutus on koostanud oma 
tegevuskava riikliku inimõiguste tegevuskava ra kendamiseks ja viib seda ellu. 2013. aasta 
septembris otsustas alaline komisjon muuta oma tegevuse nähtavamaks ja saada sellele 
suuremat toetust, võimaldades oma tegevus es osaleda Euroopa Nõukogul, ÜRO-l, ELil, 
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonil (OSCE) ning siseriiklikel  ja rahvusvahelistel 
valitsusvälistel organisatsioonidel. Peale se lle on viidud ellu soovitusi, mis usu- ja 
veendumusvabaduse eriraportöör esitas riigi kohta koostatud aruand es. Samuti on tehtud 
suuremaid jõupingutusi selleks, et rakendada romade toetamise tegevuskava aastateks 2011–
2015, mis vaadati läbi rahvusvaheliste organi satsioonide esitatud soovituste alusel, 
korraldades eeskätt regulaarseid koolitusi pi irkondades, hoides tihedat kontakti kohalike 
ametiasutuste, piirkonna politseiametnike ja piirkonna arstide ning tegevuskava rakendamise 
ministeeriumidevahelise töörühma vahel, s uunates tähelepanu haridusvaldkonnale ja 
moodustades 15 romade kogukonna vahenda jate võrgustiku (keskpika perioodi 
eelarveraamistikus on nähtud ette, et 2014. ja 2015. aastal võe takse tööle veel 33 kogukonna 
vahendajat). 
Õigussektori reformimise strateegias omis tatakse asjakohast tähtsust ombudsmani 
institutsiooni ja inimõiguste ke skuse ümberkorraldamisele, et tugevdada inimõiguste keskuse 
sõltumatust ja tõhusust ning sellega seonduva piinamise tõkestamise riikliku mehhanismi 
tõhusust. Ajutine töörühm uuris  üksikasjalikult keskuse tegevus t, hinnates muu hulgas selle 
tulemuslikkust, rahalisi vajadusi ja võimalikke  meetmeid keskuse tegevuse optimeerimiseks. 
Töörühma järelduste põhjal ja  kaasates rahvusvahelisi pa rtnereid (nagu inimõigustega 
tegeleva ÜRO kohaliku nõustaja ja piinamis küsimustele spetsialiseerunud endine ÜRO 
eriraportöör) ja kohalikke valitsusväliseid orga nisatsioone, koostas justiitsministeerium 
õigusakti eelnõu, milles käsitletakse keskuse üm berkorraldamist, ombudsmani(de) valikut ja 
ametisse nimetamist ning ombudsmani sõltumatust keskuse töötajate valikul ja ametisse nimetamisel ning selle sisemise töökorralduse ja eelarveküsimuste kohta otsuste tegemisel. 
Valitsus võttis seaduseelnõu vastu 4. septembril  2013 ja esitas selle kohe parlamendile. See 
kinnitab ametiasutuste tahet tugevdada ombudsmani institutsiooni.  
Samal ajal tegi keskus ka ise jõupingutus i oma tõhususe parandamiseks ja oma rolli 
usaldusväärsuse suurendamiseks. Keskus  hakkas kasutama oma eesõigust seada 
konstitutsioonikohtus kahtluse alla teatavate s eaduste vastavus põhiseadusele ja esitada 
kohtule hagi või sekkuda kohtumenetlusse, sealhulgas diskrimineerimisvastastesse 
menetlustesse kui amicus curiae.  Inimõiguste keskus avas Mo ldova Vabariigi kontrolli all 
ET 33   ET olevas Benderi piirkonnas Varni ţas, Transnistria konflikti nn turvatsoonis, piirkondliku 
keskuse, et menetleda kohaliku elanikkonna ta otlusi ja parandada koostööd Transnistria 
vastava ombudsmani institutsiooniga. 
2.4.2. Mõjuhinnangus esitatud soovitused 
• Jätkata 2011.–2014. aasta inimõiguste te gevuskava rakendamist ning jätkata 
rahvusvahelise kogukonna kaasamist rahv usvähemuste küsimustega tegelemisse. 
2011.–2014. aasta inimõiguste tegevuskava rakendami sel, mille aluseks on küll olulised, ent 
mitte veel optimaalsed eelarveeraldised, on Mo ldova ametiasutused jätkuvalt näidanud üles 
järjekindlat pühendumist ja üha paremaid tu lemusi. 2013. aasta septembris kutsus alaline 
inimõiguste komisjon rahvusvahelisi organi satsioone, nagu Euroopa Nõukogu, ÜRO, EL, 
OSCE, ning rahvusvahelisi valits usväliseid organisatsioone os alema oma järelevalve- ja 
hindamistegevuses. Kutse esitati üsna kohe pära st seda, kui Moldova valitsus teatas oma 
kavatsusest muuta tegevuskava rakendamine läbipaistvamaks ja arusaadavamaks. 
• Tagada kooskõlas Euroopa ja rahvusvahelist e standarditega diskrimineerimisvastaste 
õigusaktide tõhus rakendamine, andes eelkõig e välja põhjalikud suunised ja kandes hoolt 
võrdõiguslikkuse nõukogu toimimise eest. 
Moldova ametiasutused, kohtud, kodanikuühi skond ja elanikkond tervikuna on 
diskrimineerimisvastastest küsimustest vä ga teadlik ning see teema läheb Moldova 
ühiskonnale väga korda. Pärast  2013. aasta märtsist juunini kestnud ebakindlust kinnitas 
asjaolu, et loodi kiiresti võrdõiguslikkuse nõukogu, millel on käesolevaks aastaks piisav 
eelarve, ametiasutuste tahet rakendada täielikult ja püsivalt 2012. aasta diskrimineerimisvastast õigusakti. 
• Eraldada piisavalt rahalisi vahendeid, et rakendada romade toetamist käsitlevat 
tegevuskava aastateks 2011–2015 tõhusalt ja järjepidevalt. 
Nagu ka varem kinnitatud, on Moldova ametiasu tused viinud järjepid evalt ellu romade 
toetamist käsitlevat tegevuskava aastateks  2011–2015. Kuigi mõningase hilinemisega, toetati 
2013. aastal eelarves kinnitatud kulukohustustega ametiasutuste varasemat kohustust muuta 
romade kogukonna vahendajate staatus ametlikuks. Praegu ei leidu ühtegi märki selle kohta, et selle kohustuse täitmist ei jätkata. Selles küsimuses, na gu ka inimõiguste küsimustes 
üldiselt, on koostöö ra hvusvahelise kogukonnaga ja selle to etus oluline tegur kavandatud 
meetmete edu tagamisel. 
• Jätkata Tiraspoli de facto  ametiasutustega tõhusat koost ööd, mis võimaldab teabevahetust 
nii dokumentide väljastamise kui ka  õiguskaitse aspektide kohta. 
Moldova Vabariigi põhiseaduslikud  ametiasutused väljastavad Tr ansnistria elanikele isikut 
tõendavaid dokumente Moldova seaduse alusel  esitatud teabe põhjal , mida võrreldakse 
põhiseaduslike ametiasutuste käsutuses oleva teabega. 
Chişinău ja Tiraspoli õiguskaitsealane koostöö toimub vastavalt vajadusele 1994. aasta 
kokkuleppe alusel. Kokkulepet prae gusel kujul rakendada siiski ei saa, arvestades Moldova 
Vabariigi edusamme inimõiguste kü simustes, sest sellega ei nähta ette piisavaid tagatisi nende 
kahtlusaluste isikuandmete kaitseks ja inim õiguste austamiseks, keda Transnistria de facto  
ametiasutused uurimise eesmärgil taga otsivad. Kokkuleppe vormi tuleb muuta ja selle probleemiga hakati tegelema 2013. aasta juunis, võttes aluseks Moldova Vabariiki lähetatud 
OSCE missiooni kavandatud projekti. 
ET 34   ET • Suurendada jõupingutusi, et ületada võimalikud julgeoleku ja rändega seotud probleemid 
ning leida kontrolli tugevdamiseks võimalik ud lahendused, ilma et see piiraks nn 5 + 2 
läbirääkimisi. 
2013. aasta märtsis saatis taasintegreerimise valdkonnaga tegelev Moldova asepeaminister 
(Moldova Vabariigi poliitiline esindaja 5 + 2 läbirääkimistel) kirja Transnistria de facto  
ametiasutustele, teistele protsessi 5 + 2 osalistele ning ühisele kontrollikomisjonile, mis moodustati Venemaa ja Moldova Vabariigi va hel 1992. aastal sõlmitud relvarahukokkuleppe 
alusel; kirjas teavitas asjaomane minister Mo ldova Vabariigi kavatsusest luua Moldova ja 
Transnistria halduspiirile kuus Moldova rände - ja varjupaigaameti piirkondlikku bürood, et 
paremini jälgida rändevooge Moldova Vabariigi ja Ukraina piiri kesksel lõigul (mida muidu 
kontrollivad Ukraina ja tunnusta mata Transnistria piirikontro llid). Need piirkondlikud bürood 
moodustati 2013. aasta oktoobris pära st Transnistria elanikele, de facto  ametiasutustele ja 
protsessi 5 + 2 osalistele suunatud täiendava t teavituskampaaniat. Bürood registreerivad 
välismaa kodanikke, kes sisenevad Moldova Vabari igi territooriumile võ i lahkuvad sealt selle 
piirkonna kaudu.  
Transnistrias viibivad välismaa kodanikud (Moldova passita Moldova kodanikud), kes 
soovivad Moldova Vabariiki sise neda või sealt lahkuda Chi şinău kontrolli all oleva 
territooriumi kaudu, vabastatakse erandko rras enda kohustuslik ust rändeasutuses 
registreerimisest kohe, kui kehtestatud on vaja lik õigusraamistik. See mehhanism ei mõjuta 
välismaalaste liikumist Moldova Vabariigi rah vusvaheliselt tunnustatud piirides. Samal ajal 
moodustati Moldova piiripolitse i piiripatrullid, et  viia läbi teise astme kontrolle Chi şinău 
kontrolli all oleval terr itooriumil, kus Moldova politseil lu batakse selliseid kontrolle teha 
halduspiiril asuvas nn turvatsoonis. 
Seega on Moldova Vabariik täiustanud juba niig i üldjoontes kaasavat poliitikat Transnistrias 
elavate kodanike suhtes, võimaldades neile vabatahtlikkuse alusel tasuta juurdepääsu Moldova kodakondsusele (või andes neile esmakords el väljastamisel tasuta isikut tõendava 
dokumendi). Kuna Moldova Vabar iik ei tunnista Transnistria väljastatud ts iviilõiguslikku 
seisundit kajastavaid dokumente, võta b informatsiooni-, tehnoloogia- ja 
kommunikatsiooniministeerium taotlejate kodakondsuse kinnitamiseks erimeetmeid 
kooskõlas 2004. aasta kodakondsusseaduse muudatustega ning valitsuse 9. septembri 2005. aasta otsusega nr 959, 10. mai 2011. aasta ot susega nr 337 ja 11. juuli 2013. aasta 
otsusega nr 525. Tiraspoliga jätkati arutelusid  politseikoostöö küsimustes eesmärgiga 
rakendada teabevahetusmehhanism ja võimaldada Transnistria de facto  ametiasutuste 
väljastatud dokumendid registreer ida ümber Moldova Vabariigis . Teine olulin e edasiminek, 
mida praegu arutatakse, on üleriigilise identifitseerimise elementide (Moldova 
rahvastikuregistri koostatava numbr i) kasutuselevõtt Transnistria de facto  ametiasutuste 
väljastatavates tsivii lõiguslikku seisundit kajastavates dokumentides, sest see muudaks 
Moldova isikut tõendavate dokumentide taotlemi se protsessi Transnis tria elanike jaoks 
lihtsamaks. 
Peale selle pidas Moldova Vabariik läbirääkimis i Ukrainaga seoses piiriületamist käsitleva 
teabe vahetamisega Ukrainast Transnistriasse sisenevate välismaalaste kohta ja kavatseb 
laiendada Ukraina piirivalvuritega ühiste kontro llide ja patrullide korraldamise tava Moldova 
Vabariigi ja Ukraina piiri kesk sel lõigul. Selle tavaga alusta ti 2012. aastal piiri põhjaosas 
asuvas ühiselt hallatavas Rossošanõ/ Briceni piiriületuspunktis ning seda laiendatakse piiri 
lõunaosas paiknevasse Palanc a/Mayaki piiriületuspunkti. 
Üldhinnang teemarühmale 4 
Moldova Vabariik on teinud edusamme viisav abaduse tegevuskava esimese etapi ajal 
ET 35   ET kehtestatud sisuliste õiguslike muudatuste t õhusal rakendamisel. Moldova ametiasutused on 
teinud suuri pingutusi võrdõigus likkuse tagamise seaduse rake ndamisel, riikliku inimõiguste 
tegevuskava elluviimisel, ombudsmani ametikoha  tugevdamisel, Transnistria territooriumi 
kaudu riiki sisenevatele välismaalastele regist reerimisbüroode asutamis el ja Transnistria 
elanikele dokumentide ja tõendite väljastamise lihtsustamisel.  
Moldova Vabariik on rahuldavalt võtnud meetmei d, mis nähti ette neljandas viisavabaduse 
tegevuskava aruandes esitatud soovitustega, ni ng jätkab asjaomaste õigusaktide tõhusat 
rakendamist. Komisjoni hinnangul on Moldova Vabariik täitnud teemarühma 4 teise etapi 
kriteeriumid . 
3. JÄRELDUSED 
Alates ELi ja Moldova Vabar iigi vahelise viisavabaduse di aloogi alustamisest 2010. aasta 
juunis ning Moldova ametiasutustele viisav abaduse tegevuskava esitamisest 2011. aasta 
jaanuaris on komisjon regulaa rselt esitanud aruandeid Euro opa Parlamendile ja nõukogule 
Moldova Vabariigi edusammude kohta viisavaba duse tegevuskava esimese ja teise etapi nelja 
teemarühma raames kindlaks määratud kriteeriumide täitmisel. 
Komisjon on samuti jätkanud Moldova Vabariigi edusammude jälgimist viisavabaduse 
tegevuskava asjakohastes valdkondades järgmiste koostöövormide raames: 
• ELi ja Moldova Vabariigi viisavabaduse dialoogi kõrgemate ametnike kohtumine; 
• ELi ja Moldova Vabariigi ühine v iisarežiimi lihtsustamise komisjon; 
• ELi ja Moldova Vabariigi ühine tagasivõtukomisjon; 
• ELi ja Moldova Vabariigi ühine allkomisjon nr 3; 
• ELi ja Moldova Vabariigi liikuvuspartne rluse kõrgemate ametnike kohtumine; 
• ELi ja Moldova Vabariigi inimõigustealane dialoog. 
Igas nimetatud komisjonis ja iga dialoogi käig us arutatakse regula arselt ELi ja Moldova 
Vabariigi koostööd. Ühiste viisarežiimi lihtsus tamise ja tagasivõtukomisjonide viimase 
kohtumise ajal, mis toimus Brüsselis 12. juunil 2013 ja kus osalesid ELi liikmesriikide esindajad, märkis komisjon, et mõlemat lepingut on üldjoontes rakendatud vägagi rahuldavalt. 
ELi ja Moldova Vabariigi vaheline viisavaba duse dialoog on osutunud oluliseks ja eriti 
tõhusaks laiaulatuslike ja keeruliste reformide edendamise vahendiks õigus- ja 
siseküsimuste valdkonnas  ning mujal, mõjutades selliseid valdkondi nagu õigusriik ja 
õigusreform, sealhulgas erakondade usaldusväär ne rahastamine, puutumatuse läbivaatamine 
ja halduslik ajakohastamine. Viisavabaduse te gevuskava kriteeriumide väliselt võttis Moldova 
Vabariik täiendavaid meetmeid kohtute ja prokuratuuri reformimiseks. Neid küsimusi 
jälgitakse muude dialoogide  raames, nagu koostöökomitee ja koostöönõukogu, ning nende 
jälgimist jätkatakse edaspidise  assotsieerimiskava kontekstis. 
Moldova Vabariigi saavutatud edusammud v iisavabaduse tegevuskavaga hõlmatud nelja 
teemarühma kõikides valdkondades on olnud viimasel kolmel aastal  püsivad ja 
tulemuslikud . See näitab Moldova järjestikuste valits uste ja kõikide riik like institutsioonide 
pühendumust ja järjepidevaid pingutusi, mi s on teinud viisavabaduse tegevuskava 
kriteeriumide täitmisest tähtsa riikliku peaeesmärgi. 
Oluline on märkida, et mitmes põhivaldkonnas l õpetati viisavabaduse tegevuskavaga kindlaks 
määratud reformid 2013. aasta esimesel poolaastal, vaatamata mitu kuud kestnud 
ebastabiilsele poliitilisele olukorrale, ning se e näitab avaliku halduse hea juhtimistava 
nõuetekohast taset ja küpsust. 
ET 36   ET ELi viisaeeskirjade muudatustega kehtestatakse uus viisavabaduse peatamismehhanism , 
mis aitab kaasa viisavabaduse protsessi terv iklikkuse säilitamisele ja tagab äärmusliku 
abinõuna, et viisavabalt re isimine ei põhjusta rikkumisi ega kuritarvitamist. 
Moldova Vabariik on eraldanud asjakohased finant s- ja inimressursid jätkusuutlike reformide 
tagamiseks. Kehtestatud on riiklik  pikaajaline mitmeaastane kava . Sellesse protsessi annab 
oma panuse ka EL. Moldova Vabariigile suuna tud iga-aastase tegevusprogrammi 2012. aasta 
versiooniga nähakse ette 60 miljonit eurot valdkondliku eelarvetoetusena õigussektori 
reformideks , millest esimene 15 miljoni euro suur une väljamakse on kavandatud 2013. aasta 
novembriks. Samuti nähakse programmiga ette 21 milj onit eurot ainult viisavabaduse 
tegevuskava rakenda mise toetuseks . Peale selle toetatakse selle sektori reforme terviklikust 
institutsioonide väljaarendamise programm ist aastateks 2011–2013. Korraldatud on pidevaid 
sihtotstarbelisi teavituskampaaniaid  eesmärgiga selgitada viisavaba reisimisega kaasnevaid 
õigusi ja kohustusi ning ELi tööturule pääs emist reguleerivate eeskirjade kohta. Nende 
korraldamist tuleks jätkata enne ja pärast viisavabaduse kehtestamist. 
Viisavabaduse tegevuskava rakendamise kohta on esitatud neli eduaruannet (2011. aasta 
septembris, 2012. aasta veebruaris, 2012. aasta  juunis ja 2013. aasta juunis). Neljandas 
eduaruandes kinnitati, et Moldova Vabariik  täidab üldjoontes kõiki viisavabaduse 
tegevuskava nelja teemarühma all sätestatud kriteeriume, ning määrati kindlaks meetmed, 
mille võtmise korral oleks viisavabaduse tegevus kava teise etapi kõik kriteeriumid täidetud. 
Komisjoni hinnangul on Moldova Vabariik sellest ajast peal e astunud vajalikke samme, et 
tagada ülejäänud reformide tõhus ja jätkusuutlik  elluviimine. Kõik meetmed , mis nähti ette 
neljanda viisavabaduse tegevus kava eduaruande alusel, on võetud . Õigus- ja poliitiline 
raamistik, institutsioonilised ja organisatsioonilised põhimõtted ning menetluste rakendamine kõigis neljas teemarühmas vastab Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele. 
Selle hinnangu põhjal ja võ ttes arvesse pideva järelevalve ja aruandluse tulemusi alates ELi ja 
Moldova Vabariigi vahelise viisavabaduse dialoogi alustamisest 2010. aasta juunis, leiab 
komisjon, et Moldova Vabariik täidab kõik i viisavabaduse tegevuskava teise etapi nelja 
teemarühma raames kindlak s määratud kriteeriume . Võttes arvesse üldisi suhteid ELi ja 
Moldova Vabariigi vahel, kaalub komisjon s eega kohe pärast Vilniu se idapartnerluse 
tippkohtumist seadusandliku ette paneku esitamist määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmiseks 
kooskõlas viisavabaduse tegevuskava alusel kokku lepitud metoodikaga. 
Komisjon jälgib  ka edaspidi aktiivselt  viisavabaduse tegevuskava nelja teemarühma 
kriteeriumide pidevat täitmist Moldova Va bariigis olemasolevate partnerlus- ja 
koostöövormide ning dialoogide raames ni ng vajaduse korral si htotstarbeliste 
järelevalvemehhanismide kaudu.