SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017 on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas, nõukogu järeldustes ja üldises strateegias esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta.

Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks. Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu.

Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Marokoga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

Lähtudes tehnilistest dialoogidest, mille eesmärk oli määrata kindlaks teabevahetuse parandamise ühismeetmed ja ühised õiguskaitsealased operatiivmeetmed tulirelvakaubanduse vastu, on EL juba leppinud Marokoga kokku meetmete loetelus, et parandada ELi ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide asjaomaste õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, tagada asjaomaste piirkondlike ja/või kahepoolsete programmide raames suutlikkuse suurendamiseks antav abi ning arendada ühiselt kokkulepitud raamistiku kohaselt operatiivmeetmeid. Kõnealused meetmed ei hõlma aga isikuandmete edastamist.

Poliitiline taust

ELi ja Maroko Kuningriigi ajalooline partnerlus tugineb mitmele poliitilisele ja majanduslepingule. Alates 2000. aastast on ELi ja Maroko suhteid mõjutanud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingu jõustumine. Marokol on alates 2008. aastast Euroopa naabruspoliitikas edasijõudnud riigi staatus. Üks eesmärke on seotud dialoogi ja koostöö tugevdamisega poliitika ja julgeoleku valdkonnas.

Poliitilised suhted Marokoga, sealhulgas läbirääkimised julgeoleku ja terrorismivastase võitluse üle, on pärast 2015. aasta detsembris tehtud Üldkohtu otsust peatatud. Pärast Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebust on siiski toimunud mõned poliitilised arutelud, milles keskenduti peamiselt sellele, kuidas toimida seoses kohtuotsuse õiguslike tagajärgedega ELi ja Maroko kahepoolsetele suhetele. Maroko on mitteametlikult osutanud, et ta peab julgeolekukoostööd ELiga tähtsaks. Maroko oli esimene Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riik, kellele pakuti terrorismivastase võitluse alast dialoogi, ja ettevalmistused olid 2015. aasta keskpaigaks hästi edenenud, enne kui dialoog edasi lükati.

Maroko on arendanud ELi liikmesriikide, sealhulgas Hispaania ja Prantsusmaaga, tihedat kahepoolset terrorismivastase võitluse alast koostööd ja likvideerib korrapäraselt terrorismivõrgustikke. Maroko on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi kaaseesistuja ja ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni liige. Marokos asub üks ELi rahastatavatest piirkondlikest KBRT tippkeskustest.

Operatiivvajadused

Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Marokoga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

Terrorism: kujutab endast suurt ohtu nii Marokole kui ka ELile, kes on mõlemad olnud terrorirünnakute sihtmärgiks. Lisaks ohuolukorra parandamisele ja uute suundumuste kindlakstegemisele on vaja teha tihedamat koostööd ja vahetada isikuandmeid selleks, et võidelda terroristidest välisvõitlejatega (kaasa arvatud kahtlustatavad, kellel on topeltkodakondsus või seaduslik elukoht nii ELis kui ka Marokos) ning tulemuslikult avastada terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi eesmärgil interneti väärkasutamine, terrorismi rahastamine ja sidemed organiseeritud kuritegevusega, neid ennetada ning esitada nende eest süüdistus.

Tulirelvadega kauplemine: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna püsiv ebastabiilsus ning eelkõige konfliktid Liibüas on oluliselt suurendanud tulirelvadega kauplemist piirkonnas. See ohustab julgeolekut nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Maroko on üks peamisi partnereid, kelle abil piirata ebaseaduslike tulirelvade vedu naaberriikidesse ja ennetada nende ebaseaduslikku toimetamist ELi Vahemerd ületavatel konteinerlaevadel, parvlaevadel ja väiksematel alustel.

Rändega seotud probleemid: Maroko on ELi jaoks oluline partner ebaseadusliku rände ennetamise alase koostöö arendamisel ja viimasel ajal on rändevood ELi suurenenud. Maroko on ebaseadusliku rände päritoluriik, aga ka oluline riik, mille läbivad oma teekonnal Sahara-taguse Aafrika riikidest pärit rändajad. 2017. aasta Euroopa piiri- ja rannikuvalve riskianalüüsi aruandes juhiti tähelepanu sellistele olulistele ohtudele nagu dokumentide võltsimine ja rändajate salaja üle piiri toimetamine.

Ebaseaduslik uimastikaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on ebaseaduslike uimastite olulised päritolu- ja transiidiriigid ning tarbijad. Piirkonnast põhjas asuva püsiva tarbijaskonna, piirkonnast lõunas asuva Saheli salakaubatee ja piirkonda idast läände läbiva heroiinitee tõttu mõjutavad need riigid ebaseaduslike ainete tarvitamist ja tootmist ning kannatavad ka ise selle tõttu. Maroko on oluline kanepitootja ja ELi turule jõudvate kanepitoodete üks peamisi päritoluriike. Samuti on probleemiks ravimipõhiste sünteetiliste uimastite tootmine.