1)

0, III, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse järgmiselt: a) lisa 0 jaotist 3 muudetakse järgmiselt: i) pealkiri asendatakse järgmisega: „3) Kategooria EURO III/EURO IV/EURO V sõidukid“; ii) tabelis jäetakse kategooria EEV sõidukeid käsitlev rida välja; iii) lisatakse järgmine tekst: „Euro VI kohased heitkoguste piirnormid Piirnormid CO (mg/kWh) Süsivesinike koguheide (THC) (mg/kWh) Mittemetaansed süsivesinikud (NMHC) (mg/kWh) CH4 (mg/kWh) NOX (1) (mg/kWh) NH3 (ppm) Tahkete osakeste mass (mg/kWh) Tahkete osakeste arv (#/kWh) WHSC (CI) 1 500 130 400 10 10 8,0 x 1011 WHTC (CI) 4 000 160 460 10 10 6,0 x 1011 WHTC (PI) 4 000 160 500 460 10 10 6,0 x 1011 Märkus: PI = ottomootor CI = diiselmootor b) III lisa muudetakse järgmiselt: i) 2. jagu muudetakse järgmiselt: — punkti 2.1 kuues taane asendatakse järgmisega: „— Raskesõidukite Igat liiki sõidukite tekitatud kulud jaotatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse raskeveokite igat liiki sõidukite liikluse osakaalu teedevõrgu koguliikluses ja seonduvaid kulusid. Raskesõidukite läbitud kilomeetreid võib sel eesmärgil korrigeerida objektiivselt põhjendatavate „samaväärsuskordajatega“, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad (*1). [ME 120] — punkti 2.2 teine taane asendatakse järgmisega: „— Nimetatud kulud jaotatakse raskesõidukite ja muude sõidukite kergsõidukite liikluse vahel, tuginedes tegelikult läbitud kilomeetrite ja prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaaludele, ning neid võib korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad.“; [ME 121] ii) 4. jaotise pealkiri ja esimene taane asendatakse järgmisega: „4) RASKESÕIDUKITE OSAKAAL LIIKLUSES, SAMAVÄÄRSUSKORDAJAD JA KORREKTSIOONIMEHHANISM — Et asjakohaselt arvesse võtta raskesõidukite kasutamisest tulenevaid suurenenud taristu ehituse ja remondi kulusid, peab teemaksude arvutamine põhinema raskesõidukite poolt tegelikult läbitud kilomeetrite või prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaalul kogu liiklusest, mida võib soovi korral samaväärsuskordajatega korrigeerida.“; c) IIIa lisa asendatakse järgmisega: „IIIa LISA VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja kui see on asjakohane, maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded. 1. Asjaomased teedevõrgu osad Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu. Kui liikmesriik kavatseb väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis koosneb tema osast üleeuroopalises võrgus ja tema kiirteedest, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud: — sõidukid põhjustavad väliskulumaksuga maksustatavaid teid kasutades keskmisest rohkem keskkonnakahju, hinnatuna kooskõlas õhukvaliteedi aruandluse, riiklike heitetegurite, liikluse mahtude ja müra puhul direktiiviga 2002/49/EÜ, või — väliskulumaksu kehtestamisel selliselt koostatud teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale või liiklusohutusele või väliskulumaksuga maksustamisega ja selle kogumisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud. [ME 122] 2. Maksuga hõlmatavad sõidukid, teed ja ajavahemik Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas kindlaks määratud võrdlusväärtused, siis ta teatab komisjonile sõidukite klassifikatsiooni, vastavalt millele väliskulumaks varieerub. Samuti teatab liikmesriik komisjonile nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse kõrgemat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnalähiteed (sealhulgas kiirteed)“), ning nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse madalamat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)“). Vajaduse korral teatab liikmesriik komisjonile ka täpsed ööajale vastavad ajavahemikud, mille jooksul võib kehtestada kõrgema mürasaaste väliskulumaksu määra, et võtta arvesse kõrgemat mürataset. Teede klassifitseerimisel linnalähiteedeks (sealhulgas kiirteed) ja linnadevahelisteks teedeks (sealhulgas kiirteed) ning ajavahemike kindlaksmääramisel võetakse aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud saaste tekkega teedel ja nende ümbruses, näiteks rahvastikutihedus, aastane keskmine õhusaaste (eelkõige PM10 ja NO2 puhul) ning direktiiviga 2008/50/EÜ kehtestatud piirnorme ületavate päevade (PM10) ja tundide (NO2) arv aastas. Kõnealused kriteeriumid lisatakse teatesse. [ME 123] 3. Maksusumma Käesolevat jaotist kohaldatakse juhul, kui liikmesriik kavatseb kohaldada IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtusest kõrgemat väliskulumaksu. Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, määrab iga sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta ühe konkreetse summa. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav. Avalikustada tuleb õigel ajal enne rakendamist. Kõik näitajad, andmed ja muu eri väliskuluelementide arvutamise mõistmiseks vajalik teave avalikustatakse. Maksu kehtestamisel juhindub liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus tõhusa hinnakujunduspoliitika põhimõttest, mille kohaselt hind on ligilähedane maksustatava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele. Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi. Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust maanteetranspordist tuleneva keskkonnakahju vähendamisel. Vajaduse korral kohandab liikmesriik iga kahe aasta järel maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele. 4. Väliskuluelemendid 4.1. Liiklusest tulenevad õhusaastekulud Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmise valemi abil: kus: — PCVij = õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) — EFik = Saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta) — PCjk = Saasteainega k seotud rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta) Heitetegurid on samad, mida liikmesriik kasutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2284 (mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist) ettenähtud siseriiklike heiteandmekogude kehtestamisel (*2) (milleks kasutatakse EMEP/EEA õhusaasteainete heiteinventuuri juhendit (*3). Saasteainetega seotud rahalise kulu määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, artikli 7c lõikes 4 osutatud sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid. Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kohaldada õhusaastekulude väärtuse arvutamisel teaduslikult tõendatud alternatiivmeetodeid, mille puhul kasutatakse õhusaasteainete mõõtmise andmeid ja õhusaasteainetega seotud rahalise kulu kohalikku väärtust. 4.2. Liiklusest tulenevad mürakulud Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmiste valemite abil: kus: — NCVj = mürakulud ühe raske kaubaveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) — NCjk = mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta) — POPk = iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta) — WADT = kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent) — a ja b on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta vastaks NCVj (päeval). Liiklusest tulenev mürasaaste on seotud selle mõjuga maantee ääres tegutsevate kodanike tervisele. Müratasemega k kokkupuutuvate elanike arv saadakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ artikli 7 kohastest strateegilistest mürakaartidest (*4). Müratasemega k kokkupuutumise kulu inimese kohta määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid. Igapäevase kaalutud keskmise liiklustiheduse puhul eeldatakse raskete kaubaveokite ja sõiduautode vahelist samaväärsustegurit e, mis on tuletatud keskmise sõiduauto ja keskmise raske kaubaveoki müratasemest, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ. Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kehtestada diferentseeritud müramaksud, et soodustada vaiksemate sõidukite kasutamist, tingimusel et see ei põhjusta välisriigi sõidukite diskrimineerimist. (*2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1)." (*3) Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika on kättesaadav veebilehel http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016" (*4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).“;" d) IIb lisa asendatakse järgmisega: „IIIb LISA VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED MIINIMUMVÄÄRTUSED Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, sealhulgas õhusaaste ja müraga seotud kulud. [ME 126] Tabel 1. Väliskulumaksu võrdlusväärtused miinimumväärtused raskete kaubaveokite puhul [ME 127] Sõidukiklass Senti sõidukilomeetri kohta Linnalähised (2) Linnadevahelised (3) Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on vähem kui 14 tonni või millel on kaks telge EURO 0 13,3 8,3 EURO I 9,1 5,4 EURO II 8,8 5,4 EURO III 7,7 4,3 EURO IV 5,9 3,1 EURO V 5,7 1,9 EURO VI 3,2 0,6 Vähem saastav kui EURO VI 2,5 0,3 Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on 14–28 tonni või millel on kolm telge EURO 0 23,3 15,1 EURO I 16,4 10,1 EURO II 15,7 10,0 EURO III 13,5 8,2 EURO IV 9,5 5,7 EURO V 8,9 3,7 EURO VI 3,6 0,8 Vähem saastav kui EURO VI 2,5 0,3 Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on 28–40 tonni või millel on neli telge EURO 0 30,4 19,7 EURO I 22,6 13,9 EURO II 21,3 13,9 EURO III 17,8 11,2 EURO IV 12,2 7,7 EURO V 9,2 4,0 EURO VI 3,5 0,8 Vähem saastav kui EURO VI 2,5 0,3 Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on rohkem kui 40 tonni või millel on viis või rohkem telge EURO 0 43,0 28,6 EURO I 31,5 19,8 EURO II 29,2 19,4 EURO III 24,0 15,6 EURO IV 16,2 10,6 EURO V 9,8 4,7 EURO VI 3,6 1,0 Vähem saastav kui EURO VI 2,5 0,3

Tabel 2. Väliskulumaksu kontrollväärtused miinimumväärtused kaugsõidubusside puhul [ME 128] Sõidukiklass Senti sõidukilomeetri kohta Linnalähised (4) Linnadevahelised (5) Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on 18 tonni või millel on kaks telge EURO 0 20,3 13,1 EURO I 16,0 10,4 EURO II 15,6 9,9 EURO III 13,9 8,5 EURO IV 10,0 5,7 EURO V 9,0 5,0 EURO VI 2,8 0,8 Vähem saastav kui EURO VI 1,4 0,2 Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on rohkem kui 18 tonni või millel on kolm või rohkem telge EURO 0 24,9 16,2 EURO I 19,2 12,3 EURO II 18,5 12,0 EURO III 15,7 9,8 EURO IV 10,6 6,6 EURO V 10,2 5,2 EURO VI 2,8 0,8 Vähem saastav kui EURO VI 1,4 0,2 Tabelites 1 ja 2 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga 4-ga mägipiirkondades ja linnastute ümbruses, kui see on õigustatud saaste vähesema hajumise, teekalde või kõrgusega või õhutemperatuuri inversiooniga. Kui on teaduslikke tõendeid, et mägipiirkondade ja linnastute ümbruses peaks see tegur olema suurem, võib seda üksikasjaliku põhjenduse alusel suurendada. “; [ME 129] Tabel 3. Väliskulumaksu miinimumväärtused sõiduautode puhul (eurosenti sõidukilomeetri kohta) Sõiduk Mootor EURO-klass Linnalähised Linnadevahelised Diislikütusel töötav auto < 1,4 l Euro 2 1,9 0,9 Euro 3 1,6 0,9 Euro 4 1,3 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 1,4 –2,0 l Euro 0 3,6 1,0 Euro 1 1,9 0,9 Euro 2 1,8 0,8 Euro 3 1,7 0,9 Euro 4 1,4 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 > 2,0 l Euro 0 3,9 1,3 Euro 1 1,9 0,9 Euro 2 1,8 0,9 Euro 3 1,7 0,9 Euro 4 1,4 0,7 Euro 5 0,9 0,5 Euro 6 0,6 0,3 Bensiinil töötav auto < 1,4 l Euro 0 3,7 2,4 Euro 1 1,0 0,4 Euro 2 0,7 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,5 0,2 Euro 6 0,5 0,2 1,4 –2,0 l Euro 0 3,9 3,0 Euro 1 1,1 0,4 Euro 2 0,7 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,4 0,2 Euro 6 0,4 0,2 > 2,0 l Euro 0 4,0 3,0 Euro 1 1,0 0,4 Euro 2 0,5 0,3 Euro 3 0,5 0,2 Euro 4 0,5 0,2 Euro 5 0,4 0,2 Euro 6 0,4 0,2 [ME 124] Tabel 4. Väliskulumaksu miinimumväärtused väikeste tarbesõidukite puhul (eurosenti sõidukilomeetri kohta) Sõiduk EURO-klass Linnalähised Linnadevahelised Bensiinil töötavad väikesed tarbesõidukid Euro 1 2,4 0,7 Euro 2 1,9 0,4 Euro 3 1,8 0,4 Euro 4 1,7 0,3 Euro 5 1,6 0,3 Euro 6 1,6 0,3 Diislikütusel töötavad väikesed tarbesõidukid Euro 1 4,0 1,7 Euro 2 4,1 1,7 Euro 3 3,5 1,3 Euro 4 3,0 1,1 Euro 5 2,2 0,8 Euro 6 1,9 0,5 [ME 125] e) IV lisa tabel „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)“ asendatakse järgmisega: „LIIGENDSÕIDUKID (POOLHAAGISAUTORONGID JA AUTORONGID) Õhkvedrustusega või sellega samaväärseks peetava vedrustusega veoteljed Muu vedrustustüübiga veoteljed Kahjuklass Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) Minimaalselt Maksimaalselt Minimaalselt Maksimaalselt 2 + 1 telge 7,5 12 14 16 18 20 22 23 25 12 14 16 18 20 22 23 25 28 7,5 12 14 16 18 20 22 23 25 12 14 16 18 20 22 23 25 28 I 2 + 2 telge 23 25 26 28 25 26 28 29 23 25 26 28 25 26 28 29 29 31 29 31 II 31 33 31 33 33 36 36 38 33 36 III 2 + 3 telge II 36 38 38 40 36 38 38 40 III 3 + 2 telge II 36 38 38 40 36 38 38 40 40 44 III 40 44 3 + 3 telge 36 38 38 40 36 38 I 38 40 II 40 44 40 44 7 telge 40 50 40 50 II 50 60 50 60 III 60 60 8 või 9 telge 40 50 40 50 I 50 60 50 60 II 60 60 III“. ea) IV lisasse lisatakse järgmine punkt: „Kõikide alternatiivkütusega töötavate mootorsõidukite lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.“ [ME 130]