[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 15.6.2010

KOM(2010) 324 lõplik

2008/0211 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE (esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel) nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) vastuvõtmist

2008/0211 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE (esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel) nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukoha kohta,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) vastuvõtmist

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2008)543 (lõplik) – 2008/0211 COD): | 7. november 2008 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 13. mai 2009 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | Ei kohaldata |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 5. mai 2009 |

Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev, esimene lugemine (kvalifitseeritud häälteenamusega): | - |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Direktiivi 86/609/EMÜ läbivaatamise eesmärk on tugevdada teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset ja aidata kaasa loomade kasutamise vähendamisele ning tagada, et katsetes kasutatavaid loomi koheldaks asjakohasel ja humaansel viisil kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 13, mis tunnistab, et loomad on aistimisvõimelised olendid, ja samuti täielikult integreerida õigusaktidesse kolme R-i põhimõte ( principle of replacement, reduction and refinement of animal use – katseloomade kasutamisel asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõte). Lisaks püütakse erisätete abil vähendada absoluutse miinimumini ahviliste kasutamist ja jõuda loodusest püütud ahviliste katsetes kasutamise järkjärgulise kaotamiseni. Inimahvide kasutamine on juba keelatud, kuid on olemas kaitseklausel, mille kohaselt on lubatud nende erakorraline kasutamine rangelt määratletud tingimustes. Kõigele lisaks on muudetud direktiivi eesmärk luua tasakaal loomade heaolu küsimuste ning inimeste ja keskkonna huvides tehtavate uuringute jätkamise vahel. Direktiiviga püütakse tagada võrdsed võimalused ettevõtjatele ja teadusringkondadele kogu ELis. Eluohtlike haiguste uurimist ei tohiks takistada ja Euroopa teadusuuringud ei tohiks võrreldes rahvusvaheliste partneritega jääda vähem soodsasse olukorda.

3. MÄRKUSED NÕUKOGU ESIMESEL LUGEMISEL VASTUVÕETUD SEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldised märkused

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 5. mail 2009. 202st esitatud muudatusest võttis parlament vastu 167. On oluline märkida, et parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatustele vastates muutis komisjon natuke oma algset ettepanekut, kuna nõukogu seisukoht ettepaneku suhtes ei olnud veel teada.

3. juunil 2010 võttis nõukogu eelnevalt kokkulepitud varasel teisel lugemisel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu oma seisukoha. Nõukogu seisukohas on arvesse võetud 85 parlamendis tehtud muudatusettepanekut.

Parlamendis vastuvõetud 167 muudatusest olid komisjoni jaoks täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt vastuvõetavad 76 muudatust. Komisjon leidis, et kõnealused muudatused muutsid teksti selgemaks ja olid kooskõlas ettepaneku üldise eesmärgiga. Komisjon lükkas seniks, kuni nõukogu seisukohta ei olnud võtnud, tagasi kõik muudatused, mis oleksid võinud muuta ettepaneku algeesmärke. Komisjoni arvates ei muuda nõukogu seisukoht radikaalselt algse ettepaneku lähenemisviisi ja eesmärke üldiselt ega muuda oluliselt selle põhijooni.

Põhjendusi muudeti selleks, et kajastada muudatusi, mis tehti teksti põhiosas. Komisjoni seisukoht Euroopa Parlamendi poolt jõustamistingimustesse tehtud muudatuste suhtes on järgmine.

3.2. Üksikasjalikud märkused

3.2.1. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, millega komisjon nõustus täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ja mis täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt sisalduvad nõukogu esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas

Komisjon nõustus 41 muudatusettepanekuga (31, 33, 43, 48, 49, 56, 59, 64, 68, 69, 71, 78, 79, 81, 82, 84, 85, 87, 98, 100, 101, 102, 105, 108, 109, 114, 115, 116, 117, 119, 121, 126, 129, 145, 150, 161, 168, 169, 170, 185, 194) ja nõukogu lisas need erinevas ulatuses oma seisukohta.

Muudatusettepanekute 69, 161 ja 185 tõttu tuleb koostada uus lisa, millega nähakse ette toimingute tõsidusastmete üksikasjalikud kriteeriumid , mis olid algselt ette nähtud rakenduslike õigusaktide osana. Komisjon kiitis siiski selle muudatuse heaks ja korraldas ekspertide kohtumise, et leppida kokku üksikasjalikes kriteeriumides. See võimaldas eesistujariigil tõsidusastmeid käsitlevat ekspertide viimast kokkulepet arvesse võttes lisa ajakohastada.

3.2.2. Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon tagasi lükkas, kuid mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt nõukogu seisukohas

Euroopa Parlamendi esimese lugemise raportile vastates järgis komisjon oma esialgset ettepanekut, kuna liikmesriikide seisukohad kõnealuste sätete suhtes ei olnud veel teada. Sel hetkel oli tõenäoline, et kui liikmesriikide seisukohad oleks teada, saaks komisjon aktsepteerida rohkem muudatusi.

Komisjon lükkas tagasi 44 muudatusettepanekut (28, 30, 35, 37, 47, 50, 52, 53, 54, 60, 61, 65, 66, 67, 70, 72, 73, 74, 75 76, 77, 86, 89, 91, 92, 97, 103, 110, 112, 123, 124, 125, 127, 135, 136, 139, 140, 141, 142, 193, 151, 152, 160, 175) , kuid need lisati täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt nõukogu seisukohta. Komisjonile on kõik need muudatused vastuvõetavad, arvestades, et nad ei ohusta komisjoni sätestatud algeesmärke või, juhul kui nad muudavad vähesel määral kõnealuseid eesmärke, võiks neid aktsepteerida kompromissi korras, et saavutada poliitiline kokkulepe varasel teisel lugemisel. Nüüd konkreetsetest muudatusettepanekutest lähemalt.

Muudatusettepanekuga 30 kitsendati ettepaneku reguleerimisala, võtmata arvesse praegu kättesaadavaid teaduslikke andmeid rohkemate kui praegu kaitstavate liikide ja eluvormide tundlikkuse kohta. Peale selgroogsete liikide (sh nende vastsed) hõlmab reguleerimisala nüüd ainult imetajate lootevorme, mis on oma arengu viimases kolmandikus, ja selgrootute loomade ainsa rühmana peajalgseid. Komisjon võib seda aktsepteerida üldise kompromissi korras.

Mis puudutab muudatusettepanekut 54 , millega lubatakse rangemate meetmete vastuvõtmist, siis on oluline märkida, et komisjonile ei olnud see vastuvõetav, kuna üks läbivaatamise eesmärk oli ühtse turu ühtlustamine. Lõplik kokkulepe võimaldab rangemate meetmete säilitamist, kuid mitte uute vastuvõtmist.

Muudatusettepanekus 60 nõuti teostatavusuuringu tegemist katsetes ainult eesmärgipäraselt kasvatatud teise ja järgmiste põlvkondade ahviliste kasutamise kohta ning selle tähtpäeva muutmist, millest alates komisjon nägi ette ainult kõnealuste loomade kasutamise. Komisjoni ettepanek põhines usaldusväärsel mõjuhinnangul, mis sisaldas ka teostatavushinnangut, mistõttu on teostatavushinnangu tegemine komisjoni arvates ülearune. Liikmesriigid jagasid siiski Euroopa Parlamendi muret ja lõplik tekst kajastab teataval määral muudatusettepanekut. Parlament seostas muudatusettepanekus 61 teostatavuse tingimusega, et loomad pärineksid isereguleeruvatest kolooniatest. Nõukogu lahutas kaks kohustust üksteisest ja lisas komisjonile nõude uurida täiendavalt, kas on võimalik kasutada ainult isereguleeruvatest kolooniatest pärit loomi.

Muudatusettepanekud 73, 74 ja 75 ei olnud kooskõlas komisjoni poliitikaeesmärgiga mitte lubada uuesti kasutada mõõdukates katsetes juba kasutatud loomi. Eesistujariik muutis teksti vastavalt Euroopa Parlamendi soovidele, lubades mõõdukates katsetes juba kasutatud loomi süstemaatiliselt uuesti kasutada, kui ka uute katsete tõsidusaste võib olla mõõdukas. Siiski tuleb projektide hindamisel, k.a siis, kui otsustatakse uuesti kasutamise üle, tasakaalustada kõik kolm R-i (katseloomade kasutamisel asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõte) ja seega võib komisjon kõnealust muudatust aktsepteerida.

Muudatusettepanek 103 ei olnud kooskõlas poliitilise eesmärgiga parandada eeskirjade täitmist. Kontrollide kavandatud sagedus põhines tehniliste ekspertide töörühma järeldustel. Lisaks oli üheks peamiseks praeguse direktiivi kritiseerimise põhjuseks nõuetele vastavuse ja jõustamise puudulikkus, mis mõlemad on otseselt seotud kontrollidega. Teksti lõppversioonis on rõhuasetus riskianalüüsil, kusjuures nõutakse vähemalt ühe kolmandiku kasutajaettevõtete iga-aastast kontrolli, v.a ahviliste aretajad, tarnijad ja kasutajad, keda kõiki kontrollitakse kord aastas. Asjakohane osa kontrollidest tehakse ette teatamata. See on üldise kompromissi osana komisjoni jaoks vastuvõetav.

Muudatusettepaneku 125 lükkas komisjon tagasi, kuna ei olnud selge, mida tuleb mõista väljaspool kohustuslikke katseid teostatavate „standardsete katsete” all. Lõplikku sõnastust siiski täpsustati ja liikmesriigid võivad nüüd lisaks õigusaktide nõuete järgimiseks teostatavatele projektidele anda loa omavahel seotud mitmele sama kasutaja tehtavatele geneerilistele projektidele, mida teostatakse ka tootmise või diagnoosimise eesmärgil, rakendades kindlakskujunenud meetodeid.

Muudatusettepanek 139 lülitati teksti osaliselt, nõudes uues, alusuuringute, rakendusuuringute ja kohustuslike katsete alternatiivseid võimalusi käsitlevas VII lisas alternatiivsete meetodite valideerimist ja sellega seotud küsimuste lahendamisega tegeleva ELi referentlabori loomist.

Muudatusettepanekud 140 ja 193 hõlmati mõlemad osaliselt. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema ja määrama valideerimisuuringuteks sobivad ja kvalifitseeritud laborid, mis toetavad komisjoni sätestatud eesmärke.

3.2.3. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, millega komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, ent mida ei ole sisse viidud nõukogu seisukohta

Komisjon võttis täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt vastu 18 muudatusettepanekut (29, 38, 39, 44, 46, 58, 83, 93, 94, 95, 96, 104, 143, 144, 148, 155, 156, 186 ), kuid neid ei ole nõukogu seisukohta sisse viidud. Siiski on oluline märkida, et mitmed neist leiti juba olevat hõlmatud muude artiklite ja lisaga ning seega peeti neid üleliigseteks.

Poliitilist kokkulepet silmas pidades ei ole nende muudatusettepanekute uuesti päevakorda võtmine tõenäoline.

Olulised on muudatusettepanekud 155 ja 156 , millega pikendati ainult eesmärgipäraselt kasvatatud teise ja järgmiste põlvkondade makaakide kasutamise üleminekuperioodi, mis oli ette nähtud III lisas (seotud eespool olevate muudatustega 60 ja 61). Lõplikus tekstis pikendati üleminekuperioodi, sidudes selle siiski artikli 10 lõike 1 kohase teostatavusuuringuga. Teostatavusuuring peab olema lõpetatud hiljemalt 7 aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

3.2.4. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon ja nõukogu tagasi lükkasid ning mida ei ole sisse viidud nõukogu seisukohta

37 muudatusettepanekut (32, 34, 36, 40, 41, 42, 51, 55, 57, 62, 63, 80, 88, 90, 99, 111, 113, 118, 120, 122, 128, 131, 132, 134, 137, 138, 147, 153, 154, 157, 158, 159, 167, 176, 178, 180, 187) lükati tagasi mõlema institutsiooni poolt.

Teksti osas saavutatud poliitilise kokkuleppe tulemusena ei ole nende muudatuste uuesti päevakorda võtmine tõenäoline.

3.2.5. Nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused

Nõukogu esitas komisjoni ettepaneku kohta järgmised peamised muudatused.

- Lubade andmine isikutele (artikkel 24): komisjoni ettepaneku keskne idee oli kolme liiki lubade andmine (lubade andmine ettevõtetele, isikutele ja projektidele), mis aitaks parandada loomade heaolu ja tagada nõuetele vastavus. Praegusest kompromisstekstis on välja jäetud loomadega töötavale personalile loa andmise nõue ja see on asendatud nõudega määrata isik, kes vastutab loomadega tegeleva personali koolituse ja pädevuse eest. See lahkneb komisjoni algsest ettepanekust, kuid võiks olla vastuvõetav kompromissina, kuna ikkagi on võimalik selgelt tuvastada personali pädevuse tagamise eest vastutaja.

- Komisjoni ettepanek lasta igal liikmesriigil määrata riiklik referentlabor asendati paindlikuma valideerimisuuringute teostamiseks vajalike sobivate ja kvalifitseeritud laborite kindlakstegemise ja määramise süsteemiga (artikkel 47). See võimaldab paremini kasutada olemasolevaid ressursse, kehtestades samas pikaajalise kohustuse edendada alternatiivseid meetodeid. Lisaks nõutakse samas artiklis, et iga liikmesriik määraks ühe kontaktpunkti, mis annaks nõu alternatiivsete meetodite õigusliku sobivuse kohta. See täiustab teabevahetust ja aitab täiendavalt kaasa alternatiivsete meetodite kiirele kasutuselevõtule. Lisaks nõutakse artiklis 46 alternatiivsete meetodite valideerimise ELi referentlabori loomist. Kuna komisjoni seatud eesmärke ei muudeta ja on tõenäoline, et need saavutatakse ka kavandatud meetmete abil, aktsepteerib komisjon kõnealuseid muudatusi.

- Institutsioonidevahelise kompromissi saavutamiseks lisati kaks täiendavat kaitseklauslit, mida võib rakendada üksnes erakorralistel ja põhjendatud juhtudel: selleks et ületada piir, millest suuremat valu loomad ei tohiks kannatada, ja selleks et lubada ahviliste kasutamist sellistes rakendusuuringute valdkondades, mis ei ole seotud inimesi invaliidistavate või neile eluohtlike seisunditega. Üldise kompromissi nimel võib komisjon neid muudatusi aktsepteerida.

4. KOKKUVÕTE

Oma hinnangus parlamendi esimese lugemise seisukoha ja nõukogu ühisseisukoha kohta võttis komisjon arvesse mõlema institutsiooni seisukohti otsuste langetamise protsessis. Käsitletav teema on keeruline ja arvesse on vaja võtta paljude, mõnikord vastakate vaadete ja vajadustega eri sidusrühmade huvisid. Seda kõike kajastasid diskussioonid Euroopa Parlamendi ja nõukoguga; komisjon arvab siiski, et leiti sobiv tasakaal.

Lõplikus tekstis on alles kõik olulised eesmärgid, mis komisjon läbivaatamiseks üles seadis: praeguste, ebavõrdsete tingimustega seotud probleemide lahendamine, kolme R-i põhimõtte täielik integreerimine (sh loomkatsete alternatiivide edendamine) ja teaduseesmärkidel kasutamiseks ikka veel vajalike loomade heaolu oluline parandamine. Euroopa Parlamendi esimese lugemise aruandes pöörati suurt tähelepanu halduskoormuse vähendamisele ja ikka veel loomade kasutamisel rajanevate Euroopa teadusuuringute ja tööstuse järjepidevusele ning elujõulisusele. Nõukogu lahendas parlamendi probleemi, sätestades paindlikumad eeskirjad projektilubade rakendamise ja loomade mitmekordse kasutamise kohta ning nõustudes, et muudetud direktiivi jõustamise ja nõuetele vastavuse tagamiseks kasutatav kontrollisüsteem põhineb riskijuhtimisel. Halduskoormusega seotud probleeme võeti muu hulgas arvesse ka pidamise ja hooldamise standarditele pikemaid üleminekuperioode kehtestades ning loomade heaolu üksuste loomise mooduste osas. Lõpuks väljendasid mõlemad institutsioonid vajadust jätkuvalt edendada loomkatsete alternatiive. Ette on nähtud alternatiivsete meetodite valideerimise ELi referentlabori loomine, mida toetavad liikmesriigid, püüdes kaasata täiendavaid ressursse sobivate spetsialiseerunud laborite näol.

Komisjon toetab ühisseisukohta, mis loob tema arvates õige tasakaalu ettevõtjate ja teadusringkondade vajaduste vahel, ajakohastades ja ühtlustades teaduslikes katsetes kasutatavate või kasutada kavatsetavate loomade heaolu standardeid. Komisjon kutsub parlamenti ja nõukogu üles hõlbustama direktiivi peatset vastuvõtmist, mis võimaldaks keskendada jõupingutused direktiivi ühtse ülevõtmise ja rakendamise ettevalmistamisele.

LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon deklareerivad, et käesoleva direktiivi sätted ei piira institutsioonide edaspidiseid seisukohti seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamisega või selliseid sätteid sisaldavate üksikute õigusaktide rakendamisega.