Talituste töödokument (SWD (2017)223) „Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package“ (Keskkonnasäästliku, konkurentsivõimelise ja ühendatud liikuvuse saavutamine: transpordialaste teadusuuringute ja innovatsiooni osatähtsus liikuvusalases õiguspaketis) võeti vastu 31. mail 2017 ühe osana ELi liikuvusalasest õiguspaketist „Liikuvus Euroopas“ (COM(2017) 283)

Teatis, milles käsitletakse kõige olulisemaid energiataristuid hõlmava loendi koostamisel saavutatud edu ja vajalikke meetmeid, et aastaks 2030 saavutada elektrivõrkude ühendatuse miinimummäär 15 %

Käesolev tegevuskava on sama kui 25. veebruaril 2015 vastu võetud komisjoni teatise „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015) 80) lisas esitatud tegevuskava, mida ajakohastati 2015. aasta novembris seoses energialiidu olukorda käsitleva esimese aruandega (COM(2015)572) ja 2017. aasta veebruaris seoses energialiidu olukorda käsitleva teise aruandega (COM(2017) 53). Ainus uus teave siin tabelis on viimases veerus, kus on esitatud ajakohastatud andmed algatuste kohta, mis on juba vastu võetud või mille puhul ajakava on muudetud. Tabel ei sisalda uut teavet algatuste kohta, mis on algselt kavandatud aastaks 2017 või hilisemaks perioodiks.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.11.2017 COM(2017) 688 final KOMISJONI TEATIS Kolmas aruanne energialiidu olukorra kohta {SWD(2017) 384 final}

{SWD(2017) 385 final}

{SWD(2017) 386 final}

{SWD(2017) 387 final}

{SWD(2017) 388 final}

{SWD(2017) 389 final}

{SWD(2017) 390 final}

{SWD(2017) 391 final}

{SWD(2017) 392 final}

{SWD(2017) 393 final}

{SWD(2017) 394 final}

{SWD(2017) 395 final}

{SWD(2017) 396 final}

{SWD(2017) 397 final}

{SWD(2017) 398 final}

{SWD(2017) 399 final}

{SWD(2017) 401 final}

{SWD(2017) 402 final}

{SWD(2017) 404 final}

{SWD(2017) 405 final}

{SWD(2017) 406 final}

{SWD(2017) 407 final}

{SWD(2017) 408 final}

{SWD(2017) 409 final}

{SWD(2017) 411 final}

{SWD(2017) 412 final}

{SWD(2017) 413 final}

{SWD(2017) 414 final}



I. SISSEJUHATUS Üleminek vähese CO2-heitega majandusele on Euroopas saamas reaalsuseks. Energialiidu algatus, mis on komisjoni praeguse koosseisu üks kümnest prioriteedist, võimaldab luua uusi töökohti ning suurendada majanduskasvu ja investeerimisvõimalusi. Selles protsessis olid olulisteks sammudeks eelmisel aastal esitatud pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ ja 2017. aasta novembris esitatud ettepanekud, milles käsitletakse vähese heitega liikuvust. Vähem kui kolm aastat pärast energialiidu raamstrateegia avaldamist on komisjon esitanud peaaegu kõik ettepanekud, mida on vaja, et rakendada põhimõtet „energiatõhusus esmajärjekorras“, toetada ELi juhtrolli kliimamuutuste ja taastuvenergia valdkonnas ning tagada energiatarbijatele võrdsed võimalused. Energialiidu olukorda käsitlevas käesolevas kolmandas aruandes analüüsitakse eelmisel aastal saavutatut ja järgmise aasta ülesandeid. Nüüd on aeg, et kogu ühiskond (elanikud, linnad, maapiirkonnad, ettevõtjad, teadusringkonnad, sotsiaalpartnerid) võtaksid täieliku vastutuse energialiidu eest, arendaksid seda edasi ja osaleksid tulevikulahenduste loomisel. Komisjonil on hea meel, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud kindla kohustuse võtta energiat ja kliimamuutusi käsitlevad 2015. ja 2016. aasta seadusandlikud ettepanekud vastu esmajärjekorras, nagu on ette nähtud kolme institutsiooni juhi ühisavaldusega . Komisjon kutsub kaasseaduseandjaid üles tegutsema otsustavalt ja säilitama eri ettepanekute vahelise sidususe. Samal ajal on oluline jätkuvalt rakendada kiiresti mitmeid toetavaid meetmeid, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele aitaks Euroopa majanduse ajakohastamisele igakülgselt kaasa. Samuti aitab see liikmesriikidel täita 2020. ja 2030. aastaks energia- ja kliimavaldkonnas ühiselt seatud eesmärke ning on kooskõlas energialiidu laiema eesmärgiga. Energialiidu väljakujundamine eeldab komisjoni, liikmesriikide ja kõikide ühiskonnarühmade tihedat koostööd. See on koosloomisprotsess, mille üks tähtis etapp on liikmesriikide lõimitud riiklike 2020. aasta järgsete energia- ja kliimakavade projektide õigeaegne esitamine. Enamik liikmesriike on hakanud koostama riiklikku kava, kuid nad peavad tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et lõplikult viimistleda kavaprojektid 2018. aasta alguseks . Varajane esitamine on oluline selleks, et tagada investorite usaldus ja kindlus ka pärast 2020. aastat. Projektide esitamine 2018. aasta alguseks on oluline ka selleks, et näidata liidu tugevat juhtrolli maailmas. Energiatootmise ja -nõudluse üleilmne muutumine mõjutab märkimisväärselt geopoliitikat ja tööstuse konkurentsivõimet. See on tõsine väljakutse Euroopa jaoks, kuid loob ka ainulaadseid võimalusi. Seoses sellega tahab EL suurendada oma juhtrolli maailmas puhtale energiale üleminekul, tagades samal ajal kõigile oma elanikele energiajulgeoleku. Seepärast on ELi jaoks energialiidu väljakujundamine väga oluline. See töö ei ole veel lõppenud. Eesmärgikindlus sellistes küsimustes nagu taastuvenergia, energiatõhusus, kliimameetmed ja puhta energia alane innovatsioon ning õigete hinnasignaalide tagamine on eeltingimused kogu majanduse ajakohastamiseks vajalike investeeringute saamiseks. Seepärast peame kiirendama ühiseid jõupingutusi ja täitma kohustuse kujundada energialiit välja praeguse komisjoni ametiaja lõpuks. Aastaks 2019 ei peaks energialiit enam olema poliitika, vaid reaalsus. II. SUUNDUMUSED JA POLIITIKATÄHELEPANEKUD Euroopa liigub fossiilkütusepõhiselt energiasüsteemilt vähese CO2-heitega ning täielikult digitaalsele ja tarbijakesksele süsteemile. Viimastel aastatel täheldatavad peamised suundumused on jätkunud ja mõnes valdkonnas isegi süvenenud . Taastuvenergia osakaal ELi energiaallikate jaotuses suureneb ja peaks 2020. aastaks kavakohaselt olema 20 %. Taastuvenergia moodustas 2015. aastal kaheksandat aastat järjest ELi uuest tootmisvõimsusest enamuse (77 %) . Taastuvenergia hind väheneb näiteks päikeseenergia (fotoelektriliste seadmetega toodetud) ning ka maismaa ja avamere tuuleenergia puhul. See on märk tarbijate usaldusest tehnika arengu, hea poliitikakujunduse ja elektrituru reformide vastu . Varem on investeerimist taastuvenergiasse vähendanud liikmesriikidest kohaldatud tagasiulatuvad meetmed. Varustuskindluse seisukohast on taastuvenergia võimaldanud hinnanguliselt säästa 16 miljardit eurot fossiilkütuse impordilt (2015. aasta andmed) . Joonis 1. Taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises ELis vs. taastuvenergia direktiivi ja riiklike taastuvenergia tegevuskavade kohased kõverad. Kasvuhoonegaaside heite sidumine SKPst lahti on jätkunud peamiselt innovatsiooni toel . 2016. aastal suurenes Euroopa tööstus- ja majandustegevus tänu majanduse taaselavnemisele ning SKP kasvas kokku 1,9 %. Selle tulemuseks oleks võinud olla kasvuhoonegaaside suurenemine, kuid heide vähenes kokku 0,7 % ja seda isegi kiiremini (2,9 %) ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevates sektorites. Ajavahemikus 1990–2016 kasvas kogu SKP kokku 53 %, samal ajal kui koguheide vähenes 23 % . Transpordisektoris aga kasvuhoonegaaside heide suureneb. Joonis 2. ELi SKP muutus (püsivhindades), ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste ja ELi majanduse kasvuhoonegaaside heite mahukuse (heitkoguse ja SKP suhtarv) muutused, indeks (1990 = 100). Samuti on majanduskasv ja energiatarbimine lahti seotud. Energianõudlus väheneb ELis järk-järgult peamiselt tänu liikmesriikide energiatõhususmeetmetele. Kuigi energiatarbimine suurenes 2015. aastal veidi tänu suuremale majanduskasvule, nafta- ja gaasihindade odavnemisele ning sellele, et talv oli külmem võrreldes 2014. aasta erakordselt sooja talvega, väheneb tarbimine pikas perspektiivis selgelt: 2015. aastal tarbiti ELis primaarenergiat 2,5 % vähem kui 1990. aastal, samal ajal kui SKP kasvas samal ajavahemikul 53 %. Siiski peab EL et energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks vähendama ajavahemikus 2015–2020 oma primaarenergiatarbimist 3,1 %.

Joonis 3. SKP ja primaarenergia tarbimise suundumus EL 28 liikmesriigis. Allikas: Eurostat Käimasolev energiasüsteemi ümberkorraldamine on osa Euroopa majanduse ajakohastamisest. Näiteks on Euroopas suurenenud puhta energia tehnika patentide taotlemine. Ka soovivad Euroopa ettevõtjad kaitsta oma leiutisi rahvusvaheliselt, mis näitab seda, et nende konkurentsivõime rahvusvahelisel energiatehnikaturul suureneb. EL on rahvusvaheliste patentide arvu poolest Jaapani järel teisel kohal. Joonis 4. ELi puhta energia tehnika patentide arengusuundumus. Allikas: Euroopa Komisjon / Teadusuuringute Ühiskeskus (põhineb Euroopa Patendiameti andmetel). Andmed 2014., 2015. ja 2016. aasta kohta on hinnangulised. Positiivsetest suundumustest hoolimata võib puhtale energiale üleminekut takistada ebaaus konkurents, kui liikmesriigid jätkavad fossiilkütuste toetamist. Kõnealuseid toetusi antakse eri vormis, nt otsetoetustena ebaökonoomsetele söekaevandustele, võimsuse tagamise mehhanismide kaudu heitemahukatele elektrijaamadele, maksusoodustusena ettevõtte autode või diislikütuse puhul ja samalaadsete meetmetena. Fossiilkütusetoetused suurendavad ka riski, et investeeritakse kasutuskõlbmatutesse varadesse, mis tuleb enne nende kasutusaja lõppu asendada. Liikmesriikide lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid aitama paremini hinnata jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad fossiilkütusetoetuse vähendamiseks. Järgmises energiahindu ja -kulusid käsitlevas 2018. aasta aruandes esitatakse ajakohastatud teavet fossiilkütusetoetuste kohta. III. EDUSAMMUDE HINDAMINE Energiasüsteemi ümberkorraldamine peaks olema sotsiaalselt õiglane, viima innovatsioonini ja põhinema tulevikukindlal taristul ning samal ajal suurendama varustuskindlust. Euroopa Liidu investeerimisvahendid ning välis- ja arengupoliitika toetavad energiasüsteemi ümberkorraldamist Euroopas. Kõigis nendes valdkondades saavutati märkimisväärset edu 2017. aastal. Sotsiaalselt õiglane energiasüsteemi ümberkorraldamine Üleminek vähese CO2-heitega majandusele mõjutab paljusid inimesi, nt tarbijaid, töötajaid, tööandjaid ja energiaturuosalisi. Kuigi mitte kõik ei saa energiasüsteemi ümberkorraldamisest kasu lühikeses perspektiivis, saab hoolika juhtimise korral sellest lõpuks kasu kogu ühiskond tänu uute töökohtade loomisele, energiakulude kokkuhoiule ja õhukvaliteedi paranemisele. Paljude paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ sisalduvate toetavate meetmete eesmärk on lahendada mõnede piirkondade või inimrühmade probleeme, mis ei lase neil energiasüsteemi ümberkorraldamisest kasu saada. Toetavad meetmed rohke CO2-heitega piirkondades ja saartel 2017. aastal hakkas komisjon andma söe- ja süsinikumahukast tööstusest sõltunud või praegu sõltuvatele üleminekupiirkondadele just neile vajalikku toetust ja abi. Need piirkonnad seisavad silmitsi konkreetsete majandus- ja sotsiaalprobleemidega. Slovakkias Trenčíni ja Poolas Sileesia piirkonnas on alustatud tööd tihedas koostöös riigi ja piirkonna ametiasutustega. Toetus hõlmab nende piirkondade majanduse tugevatele külgedele keskenduvate teadusuuringute tegemist, tehnilist abi ning nõuandeid mitmete olemasolevate ELi fondide ja programmide sihipärase kasutamise kohta. Komisjon jätkab tihedat koostööd nende piirkondadega ja laiendab katseprojekti teistele huvitatud liikmesriikidele. Selle algatuse eesmärk on ka kasutada ära nende Euroopa piirkondade kogemusi, kus üleminek on olnud edukas. Selleks luukase 2017. aasta detsembris kogu ELi hõlmav sidusrühmade platvorm. Kuigi saartel on tihti eeliseid puhta energia investeeringute ligimeelitamisel, seisavad nad silmitsi konkreetse probleemidega, mis tulenevad nende geograafilisest asendist, majanduse väiksusest ja suurest sõltuvusest imporditavatest fossiilkütustest. Komisjon ja 14 liikmesriiki allkirjastasid 2017. aasta mais Maltal poliitilise deklaratsiooni, mille eesmärk oli kiirendada saarte üleminekut puhta energia kasutamisele. Esimene selle algautuse raames korraldatud foorum peeti septembris Kreetal. Selle algatuse eesmärk on luua Euroopa 2 400 asustatud saare jaoks pikaajaline raamistik, mis aitab saartel vähendada sõltuvust energiaimpordist tänu oma taastuvate energiaallikate paremale kasutamisele. Üleminek vähese CO2-heitega majandusele aitab luua uusi töökohti energiasektoris ja ka teistes sektorites. Selline töökohtade loomise potentsiaal eeldab uute oskuste ja uue pädevuse omandamist. Seepärast avaldas komisjon hiljuti oskustealase valdkondliku koostöö kava käsitleva projektikonkursi kutse, milles keskendutakse oskustele, mida on vaja puhta energia tehnika, taastuvenergia ja ehitussektoris . Autotööstuse jaoks käivitati samasugune raamistik eelmisel aastal. Selleks et paremini mõista oskuste lõhet eri riikides ja sektorites, analüüsib Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) vabade töökohtade reaalaja päringute alusel suurandmeid ja esialgsed tulemused peaksid olema kättesaadavad 2018. aastal. Kütteostuvõimetus on ELis probleem peaaegu 50 miljoni inimese jaoks. Komisjon tegi puhta energia paketi ühe osana ettepaneku mitme sellise meetme kohta, mille eesmärk on vähendada kütteostuvõimetust, suurendades energiatõhusust, võttes kaitsemeetmeid lahtiühendamise vastu ning küsimust liikmesriigi tasandil paremini sõnastades ja jälgides. Euroopa kütteostuvõimetuse vaatluskeskus avaldab hiljemalt 2017. aasta lõpus interaktiivses veebiportaalis statistika ja aruanded. Järgmises etapis keskendub ta ekspertide ja poliitikakujundajate vahel teabe vahetamisele ja parimate tavade jagamisele. On käivitatud teadlikkuse tõstmise katsekampaania ja seda hakatakse järgmisel aastal rakendama neljas liikmesriigis (Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Portugalis ja Rumeenias). Kampaanias keskendutakse sellele, kuidas tõsta kütteostuvõimetute tarbijate teadlikkust nende õigustest, ning antakse tarbijatele näpunäiteid energia säästmise kohta ning teavet energiatõhususe kulutõhusa suurendamise kohta. Energiasüsteemi ümberkorraldamisel on positiivne mõju paljude eurooplaste tervisele. Selliste saasteainete nagu vääveldioksiidide, lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste kogusaaste väheneb ELis, kuid õhusaaste põhjustab endiselt üle 400 000 enneaegse surma aastas . Õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiivi vastuvõtmisega 2016. aasta detsembris kavatseb EL vähendada õhusaastest tingitud enneaegsete surmade arvu poole võrra 2030. aastaks. Energiasüsteemi ümberkorraldamine aitaks toksilisi heiteid veelgi vähendada ja parandada elukvaliteeti paljudes Euroopa linnades, mille elanike igapäevaelu osa on õhusaaste . Arukad investeeringud keskkonnasäästlikumasse transporti ja kodumajapidamiste kütmisse toetavad samuti majandust, kuna aitavad vähendada tervishoiukulusid ja hingamisteede haigustest tingitud haiguspäevade arvu. Innovaatiline energiasüsteemi ümberkorraldamine

Energialiit on puhta energia alase innovatsiooni oluline mootor Euroopas ja ülejäänud maailmas. Euroopa ettevõtjad ja innovaatorid peaksid olema selle protsessi esirinnas ja kasutama uute tehniliste lahenduste ja ettevõtlusmudelite osas ära teerajaja eelist. See on üks puhta energia alase innovatsiooni strateegia põhieesmärke. Euroopa on üks maailma innovaatilisemaid piirkondi, kuid on vaja teha rohkem jõupingutusi, et tuua need innovaatilised lahendused turule ja muuta need majanduskasvu ja töökohtade loomise allikaks. Kuna teadustöö ja innovatsioon võtavad aega, sõltub kohapeal keskpikas perioodis saadav kasu kohe tehtavast eeltööst. Seepärast suurendati eelmisel aastal ELi rahaliste vahendite kasutamist. Ühtekuuluvuspoliitikaga toetatakse innovatsiooni aruka spetsialiseerumise kaudu (vähemalt 2,6 miljardit eurot suunatakse vähese CO2-heitega tehnoloogiat hõlmavasse teadustegevusse ja innovatsiooni), samal ajal kui programmi „Horisont 2020“ raames on ajavahemikuks 2018–2020 ette nähtud üle 2 miljardi euro peamiselt järgmise nelja energia- ja kliimaprioriteedi jaoks: energia salvestamine, taastuvenergia, hooned ja (linnaline) elektromobiilsus. Võttes arvesse ka alt üles suunatud tegevust, võib kogusumma ulatuda isegi 3 miljardi euroni. InnovFini energiavaldkonna näidisprojektide programmi (rahastamisvahend, millega toetatakse esimesi omataolisi projekte vähese CO2-heitega tehnoloogia valdkonnas) eelarve suurenes programmi „Horisont 2020“ rahaliste vahendite kasutamisega kaks korda ja on nüüd 300 miljonit eurot ning selle raames saab nüüd kasutada ka programmi „NER300“ esimese projektikonkursiga saadud täiendavat jaotamata tulu. Akud on eelmise aasta novembris kindlaks määratud innovatsiooniprioriteetide strateegiline osa. Tänu üha parematele kasutusomadustele ja odavamatele hindadele on akud oluline toetav tehnoloogia energialiidu eesmärkide saavutamisel, eriti elektromobiilsuse ja elektrisalvestuslahenduste valdkonnas. Mis puutub rahastamisse, siis on komisjon valmis koondama märkimisväärset toetust akude ja akuelementide tehnoloogia arendamiseks. Selleks teeb komisjon koostööd innovatsiooni ökosüsteemi, liikmesriikide ja tööstusharu sidusrühmadega aku kogu väärtusahela ulatuses, et teha kindlaks prioriteedid ja vajadused ning luua ELi akuliit, mille keskmes on akuelementide tootmine. Neid tulemusi kasutatakse ära puhta energia tööstusliku konkurentsi foorumi raames 2018. aasta veebruaris. Sellega täiendatakse õigusmeetmeid, mille eesmärk on soodustada energiasalvestamist ja edendada elektromobiilsust. Samalaadseid ühiseid lähenemisviise kasutatakse ka teistes sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu taastuvenergia ja olemasolevate hoonete muutmine CO2-vabaks, millest saavad käegakatsutavat kasu Euroopa tööstus ja majandus. Linnade innovatsioonitegevust toetavad meetmed Linnades leiab aset suur osa innovatsioonist, mida on vaja energiasüsteemi ümberkorraldamiseks, ja seal tehakse ka suur osa vajalikest investeeringutest. 2017. aastal korraldasid linnad üle kogu ELi mitmeid konkreetseid algatusi, et arendada ja rakendada energiasüsteemi ümberkorraldamist toetavaid uusi ja innovaatilisi tehnoloogialahendusi. Linnadega seotud innovatsioonimeetmete programmi raames hakkasid Göteborg, Pariis ja Viladecans katsetama innovaatilisi lahendusi, mida saaks kasutada ka teistes ELi linnades . Linnapeade pakti algatuse raames, mida nüüd laiendatakse Euroopast kaugemale, järgivad Euroopa linnad, naabruspoliitikaga hõlmatud ja ka laienemisprotsessis osalevad piirkonnad terviklikku lähenemisviisi ning on võtnud otsustavaid meetmeid kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ning taskukohase ja säästva energia kättesaadavuse parandamiseks. Lisaks loodi ELi linnade tegevuskava alusel eri linnade vahel partnerlussuhteid. See on innovaatiline juhtimisviis, mis hõlmab kohaliku tasandi ametiasutusi, liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone. Energiasüsteemi innovaatilise ümberkorraldamise seisukohast on oluline roll partnerlussuhetel, mis hõlmavad energiasüsteemi ümberkorraldamist, linnalist liikuvust, õhukvaliteeti, säästvat maakasutust ja looduspõhiseid lahendusi, digitaaltehnoloogiale üleminekut, ringmajandust, kliimamuutustega kohanemist ja hooneid. Arukate linnade ja kogukondade Euroopa innovatsioonipartnerluse raames on linnad ja tööstusharu teinud tööd, et 300 miljonil eurooplasel oleks 2025. aastal võimalik kasutada linnade pakutavaid koostalitlusvõimelisi linnaandmete platvorme. Samuti koostati juhis, et hõlbustada linnades otsuste tegijatel selle teenuse sisseostmist. Komisjon on võtmas juhtrolli ka maailmas. 2017. aasta veebruaris võttis komisjon Ameerika Ühendriikidelt üle innovatsioonimissiooni juhtkomitee juhtimise ja hakkas juhtima kahte innovatsioonialgatust: „Converting sunlight into storable solar fuels“ (päikesevalguse muundamine talletatavateks päikeseenergiapõhisteks kütusteks) ja „Affordable Heating and Cooling“ (taskukohane küte ja jahutus). 2018. aasta mais toimuva innovatsioonimissiooni tippkohtumise kaaskorraldajana kavatseb komisjon märkimisväärselt kaasata ka valitsusväliseid sidusrühmi, sh ettevõtjaid, innovaatoreid, erainvestoreid ja linnu. Seda saaks teha tihedas koostöös ülemaailmse linnapeade paktiga, mis hakkas kehtima 2017. aastal. Samal ajal teeb Euroopa Liit koostööd Hiina ja Kanadaga, et soodustada puhta energia alast innovatsiooni kogu maailmas. Komisjon on ka Euratomi nimel endiselt juhtiv osaline rahvusvahelises innovaatilises ITERi projektis, mille raames arendatakse tuumasünteesi kui majanduslikult elujõulist energiaallikat . Energiasüsteemi ümberkorraldamine, mis põhineb tulevikukindlal taristul Energiasüsteemi ei saa ümber korraldada, kui taristut ei kohandata tulevaste energiasüsteemide vajadustele. Energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonitaristu on omavahel ühe enam seotud. See sektoriülene lõimimine jätkub, kusjuures kohalikud võrgud muutuvad üha olulisemaks eurooplaste igapäevaelus, kuna järjest rohkem hakatakse kasutama elektromobiilsuse võimalusi, detsentraliseeritud energiatootmist ja tarbimiskaja. Uue põlvkonna arukat taristut silmas pidades ja olemasoleva taristu optimeerimiseks soovitab komisjon rahalist toetust taotlevatel projektide elluviijatel arvesse võtta energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonitaristu koostoimet. Komisjon hindab, kuidas jätkata selliste innovaatiliste taristuprojektide edendamist pärast 2020. aastat. Taristu üha suurem digiteerimine juba võimaldab võrku ja tarbimiskaja arukalt hallata. Paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ esitati tarbimiskaja sidus raamistik, mis võimaldab elektrisõidukite arukat laadimist, annab tarbijatele stiimuli laadida ajal, mil elektrihind on madal, ja jaotusvõrguettevõtjatele võimaluse võrku aktiivselt hallata . Alternatiivkütuste taristut käsitlevast direktiivist lähtuvalt nähti ette riiklikud poliitikaraamistikud ja toetavad meetmed, mida komisjon on üksikasjalikult hinnanud. Selleks et vähendada kindlakstehtud puudujääke, tegi komisjon selle kuu alguses ettepaneku võtta täiendavaid meetmeid, sh näha ette 800 miljonit eurot alternatiivkütuste taristu rahastamiseks. Digiajastul on äärmiselt tähtis energiataristut paremini kaitsta. Energiaekspertide küberjulgeoleku platvorm esitas 2017. aasta veebruaris avaldatud aruandes energiasektoriprobleemid ja konkreetsed vajadused, mis ei ole praegu hõlmatud ELi õigusaktidega . Arukate energiavõrkude töökonna raames töötab komisjon koos sidusrühmadega kuni 2018. aasta lõpuni välja energiapõhise küberturvalisuse võrgueeskirja. On käivitatud uuring energiasektori küberintsidentidega seotud riskide ja selliste intsidentide ärahoidmise kohta. Samal ajal jätkub töö energia siseturu paremaks lõimimiseks ja varustuskindluse suurendamiseks. Piirkondlikku koostööd, mis oli algselt mõeldud füüsilise taristu ja selle tõhusa kasutamise parandamiseks, on laiendatud ja nüüd hõlmab see selliseid aspekte nagu taastuvenergia arendamine ja energiatõhusus. Seda võidakse edasi arendada liikmesriikide ja vastavate projektide elluviijate ühisteks taastuvenergiaprojektideks või isegi piirkonna tasandi ühisteks pikaajalisteks taastuvenergia kasutuselevõtu strateegiateks. Märkimisväärsetest saavutustest hoolimata tuleb rõhutada, et endiselt esineb suuri kitsaskohti. Hinnangute kohaselt ei saavuta neli liikmesriiki (Küpros, Poola, Hispaania ja Ühendkuningriik) eesmärki, mille kohaselt 2020. aastaks peavad 10 % elektrivõrkudest olema ühendatud . Selle probleemi lahendamiseks võttis komisjon täna vastu teatise 2030. aasta elektrivõrkude ühendatuse miinimummäära kohta. Samuti võttis ta vastu ühishuviprojektide kolmanda loendi. See loend sisaldab peamisi projekte, mida on vaja selleks, et saavutada ühendatud energiasiseturu eesmärke, eriti neid, milles leppisid kokku neli kõrgetasemelist töörühma, nt võrguühendused Pürenee poolsaare ühendamiseks Prantsusmaa ja ülejäänud Euroopaga, taastuvenergia arendamise tagamine, projektid, mille eesmärk on Balti riikide võrkude sünkroniseerimine Euroopa võrkudega, gaasiprojektid, millega tagatakse varustuskindlus ja konkurents Kesk- ja Kagu-Euroopa riikides, ning esimesed projektid, mille eesmärk on Põhjamere piirkonna riikide võrkude lõimimine. Piirkondlik lõimimine Euroopa Liidus 2017. aasta septembris leppis Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemeline töörühm (CESEC) kokku, et laiendab oma geograafilist katvust kogu Lääne-Balkani piirkonnale ja keskendub ühendatud elektrituru arendamisele, soodustades investeerimist taastuvenergiasse ja energiatõhususse. Tänu Euroopa ühendamise rahastule parandati oluliselt Rumeenia ja Bulgaaria vahelist esimest gaasiühendust. Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP) raames tehti tehniline ja majanduslik analüüs Balti riikide elektrivõrgu ja ELi elektrivõrgu Leedu/Poola kaudu sünkroniseerimise kohta . See analüüs on hea alus energiasõltumatuse kiireks suurendamiseks. Esimesed Põhjamere piirkonna riikide vahelised piirkondlikud energiakoostöö projektid on loodud ja määratakse kindlaks piirkondlikke klastreid. Põhjamere energiakeskusest, mis on kavandatav kunstsaar, mida ümbritsevad tuhanded tuuleturbiinid, saavad kasu Euroopa töötajad ja tarbijad. Edasi on jõutud Lõuna gaasikoridori torujuhtmete ehitamisega. See projekt on strateegiliselt tähtis ELi mitmekesistamisalaste jõupingutuste seisukohast, kuna nii tuuakse gaasi uutest gaasiallikatest uue marsruudi kaudu. Pürenee poolsaare ühendamisel energia siseturuga on saavutatud edu, kuid mitte piisavalt. 2017. aastal tegid Prantsusmaa ja Hispaania reguleerivad asutused Biskaia lahe liinide kohta kulude piiriülese jaotamise otsuse, mis võimaldab kahe riigi vaheliste elektrivõrkude ühendamise suutlikkust kahekordistada 2025. aastal, mil projekt valmib. Hispaania ja Portugali vahelist ühendust arendatakse vastavalt ajakavale ja selle kasutuselevõtmisel saavutab Portugal oma 10 % ühendatuse eesmärgi. Idapoolse gaasitelje arendamine Hispaaniast ja Portugalist gaasi siseturu suunas on edenenud ja kavandatud uus torujuhe vähendab Prantsusmaa võrgu ülekandevõime piiratust.

Lisaks füüsilisele taristule on energiaturu lõimimiseks ja turvaliseks toimimiseks vaja ka parandada põhivõrguettevõtjate omavahelist kooskõlastamist ja teha lõpp olukorrale, kus piirkonnasisest kauplemist eelistatakse piirkonnaülesele kauplemisele. Igati paindlike gaasitarnete seisukohast on ülimalt oluline tõhusalt kasutada gaasihoidlaid ja arendada üleilmset veeldatud maagaasi turgu . Energiasüsteemi ümberkorraldamine kui investeerimisvõimalus Energialiidu arendamine ja energiasüsteemi ümberkorraldamise kiirendamine on suured investeerimisvõimalused. Seepärast on 2017. aastal energialiidu üks peamisi prioriteete investeeringute ligimeelitamine. Euroopa Liit on sellele kaasa aidanud mitut moodi. Euroopa välisinvesteeringute kava on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kaudu aidanud seni koondada 240,9 miljardi euro väärtuses investeeringuid, kusjuures energiasektor on heakskiidetud EFSI-projektide arvu poolest esikohal. Enamik toetatud projektidest hõlmab investeerimist taastuvenergiasse, energiatõhususse ja energiataristusse . Liikmesriigid on ka kiirendanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamist energiasüsteemi ümberkorraldamiseks – 2017. aasta esimeses pooles suurenes kohapeal valitud projektide arv järsult. Vähese CO2-heitega majandusele üleminekut toetavate prioriteetsete investeeringute raames oli 2017. aasta juuni lõpuks eelarvest eraldatud ligikaudu 28 % (ehk 18 miljardit eurot ) rohkem kui 8 500 konkreetsele projektile võrreldes 19 %ga 2016. aasta lõpus, kusjuures rakendamine kestab 2023. aasta lõpuni . Transpordisektoris on Euroopa ühendamise rahastu (transpordisektor) raames 2017. aasta lõpuks eraldatud 22,4 miljardit eurot, koondades ELis koguinvesteeringuid ligikaudu 46,7 miljardi euro väärtuses. Eelmisel aastal lõi komisjon ka arukate hoonete aruka rahastamise algatuse, et soodustada investeerimist Euroopa hoonete renoveerimisse ja nende energiatõhusamaks muutmisesse . See koos Euroopa Investeerimispangaga arendatav algatus võimaldab liikmesriikidel kombineerida avaliku ja erasektori eri rahastamisallikaid, et muuta majapidamiste ja VKEde jaoks kättesaadavaks just saneerimiseks mõeldud laenud. Arvestades hoonete renoveerimiseks vajalikke suuri investeeringuid, on erasektori rahastamisvahendeid vaja palju rohkem. Usalduse loomiseks ja selleks, et projektide arendajad ja investorid saaksid paremini hinnata energiatõhususse investeerimise riske ja sellest saadavat kasu, käivitas Energiatõhususe finantseerimisasutuste rühm (EEFIG) komisjoni toel 2016. aasta novembris energiatõhususega seotud tegevuse riskide vähendamise platvormi (DEEP) . See on suurim kogu ELi hõlmav avalikest allikatest pärit teavet sisaldav andmebaas, kus on üle 7 800 projekti, mis näitavad, et energiatõhusus on rahaliselt tasuv. Peale selle käivitati 2017. aasta juunis finantseerimisasutuste jaoks riskivahend, et pangad ja investorid saaksid kiiremini kasutada kapitali energiatõhususse investeerimiseks tänu raamistikule, mis võimaldab hinnata selliste investeeringutega seotud riske ja kasu . Veel üks sellel aastal käivitatud platvorm on linnainvesteeringute nõuandeplatvorm. See platvorm, mida komisjon arendab koos Euroopa Investeerimispangaga, tugineb Euroopa investeerimisnõustamiskeskuses juba olemas olevatele struktuuridele. See pakub linnaasutustele, kes tegutsevad projektide elluviijatena ja/või nendest kasu saajatena, asjakohaseid nõuandeteenuseid ja rahastamisvõimalusi. Investeeringuid toetavad meetmed: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tegevus ITAALIA JA PRANTSUSMAA ELEKTRIVÕRKUDE VAHELINE ÜHENDUS (IT-FR): (170 miljonit eurot), et toetada Prantsusmaad ja Itaaliat üle Alpide ühendavat Piemonte ja Savoia vahelist kõrgepinge-alalisvooluühendust Itaalia poolel,. NORDLINKi KÕRGEPINGE-ALALISVOOLUÜHENDUS (DE-NO): (150 miljonit eurot), et toetada esimest Saksamaa ja Norra vahelist ühendust, suurendada mitmekesisust ja varustuskindlust ning soodustada elektrituru lõimimist mõlemas riigis ja piirkonnas. ENERGA HÜBRIIDVÕLAKIRI (PL): (250 miljonit eurot) kolmeaastane investeerimisprogramm (2017–2019), et ajakohastada ja laiendada Põhja- ja Kesk-Poola elektriülekandevõrku. See hõlbustab ka uute süsteemikasutajate, sh taastuvenergiageneraatorite ühendamist. RIIA TRANSPORDIETTEVÕTJA (LV): (175 miljonit eurot) EFSI laen ja Euroopa ühendamise rahastu toetus Riia transpordiettevõtjale, kes ehitab vesinikkütusel põhinevat taristut vesinikkütusel töötavate busside jaoks. BALTCAPi TARISTUFOND (LT, LV, EE): EFSI projekt, millega toetatakse EIP investeeringut (kuni 20 miljonit eurot) BaltCapi taristufondi, mis on üldine taristufond, mis keskendub taastuvenergiale, energiatõhususele ja transpordiprojektidele kolmes Balti riigis. NAVARRA LIGINULLENERGIA-SOTSIAALELAMUTE PROJEKT (ES): EFSI raames antava ELi tagatise abil toetatakse selle 39 miljoni euro suuruse EIP laenuga 524 sotsiaalelamuüksuse ehitamist Pamplonas Navarra piirkonnas. Need on liginullenergia-sotsiaalelamud. KORTERELAMUTE RENOVEERIMISE PROGRAMM (LT): (314 miljonit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetust aastatel 2014–2020 koos vahendite võimaliku suurendamisega kõnealustest fondidest). Eesmärk on suurendada kõige küttemahukamate korterelamute energiatõhusust mitmete rahastamisvahendite kaudu (laenud ja tagatised). Samuti tuleb meeles pidada, et kui ELi heitkogustega kauplemise süsteem vaadati 2020. aasta järgseks perioodiks läbi, siis tegi komisjon ettepaneku luua innovatsioonifond, et toetada innovatsiooni energia- ja tööstussektoris. 2017. aastal korraldas komisjon mitu sektoripõhist ümarlauda ekspertidega, et fondi maht vastavalt vajadustele kindlaks määrata . Ettepanek hõlmab ka moderniseerimisfondi loomist, et toetada väiksema eelarvega liikmesriike energiasüsteemide ajakohastamisel. Hoolimata kõigist neist jõupingutustest saaks investeerimissõbraliku keskkonna loomiseks rohkem ära teha. Kooskõlastamata ja ettearvamatu riiklik energia- ja kliimapoliitika vähendab investeerimiskindlust. Veel hiljuti oli üksnes mõnel liikmesriigil olemas kliima- ja energiakava ja strateegia, mis ulatuvad 2020. aastast kaugemale. Ühelgi riigil ei olnud terviklikku kava, mis hõlmaks kõiki viit energialiidu mõõdet, ning piiratud arv valitsusi kaalus riikliku poliitika kujundamisel piiriülest mõju. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad võimaldavad potentsiaalsetel investoritel teha vajalikke pikaajalisi investeerimisotsuseid, mis ulatuvad 2020. aastast kaugemale . Selleks et lahendada energiasüsteemi ümberkorraldamisega seotud investeerimisprobleeme, tuleb rahastamine viia kooskõlla energia- ja kliimapoliitika eesmärkidega. Jätkusuutlik investeerimine on kapitaliturgude liidu üks uus prioriteet. 2017. aasta juunis tehti oluline algatus, kui avaldati juhised, mis aitavad ettevõtjatel avalikustada keskkonna- ja ühiskonnateavet. Komisjon käivitas jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemelise eksperdirühma, et see annaks talle nõu selle kohta, kuidas tagada, et ELis võetakse finantsreguleerimise ja turutavade puhul arvesse jätkusuutlikkust. Eksperdirühm esitab oma soovitused 2018. aasta alguses . Selles valdkonnas on jätkuvalt juhtroll Euroopal, eelkõige Prantsusmaal, kes emiteeris jaanuaris esimese rohelise riigivõlakirja (rekordiliselt seitsme miljardi euro väärtuses). EIP on endiselt maailma suurim roheliste võlakirjade emiteerija, kelle portfelli maht kasvab pidevalt. Septembris tehti oluline otsus hoonete energiatõhususse investeerimise hõlbustamise kohta. Hiljutises Eurostati juhendis energiatõhususlepingute kajastamise kohta valitsemissektori arvepidamises selgitatakse selliste lepingute statistilist kajastamist, sh olukorda, mil neid lepinguid kajastatakse väljaspool riigi bilanssi. See võimaldab omavalitsustel energiatõhususlepinguid lihtsamini kasutada selliste avalike hoonete nagu haiglate, koolide ja sotsiaalmajade energiatõhususe suurendamiseks, ilma et see mõjutaks negatiivselt avaliku sektori eelarvepuudujääki ja võlga. Ka on nii hõlpsam arendada tugevamat energiatõhususlepingute pakkujate turgu, mis hõlmab paljusid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Praktikute jaoks avaldatakse hiljem sel aastal praktiline juhend.

Energiasüsteemi ümberkorraldamise välismõõde ELi välis- ja arengupoliitika on oluline puhtale energiale ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamisel maailmas ning ELi energiajulgeoleku ja konkurentsivõime tugevdamisel. 2017. aastal suurendas EL oma kliima- ja energiadiplomaatia koostoimet. Vastuseks USA administratsiooni kavatsusele taganeda Pariisi kokkuleppest kinnitas EL oma kohustust võidelda ülemaailmselt kliimamuutuste vastu ja tugevdada olemasolevaid ülemaailmseid partnerlussuhteid. EL otsib jätkuvalt uusi liitlasi alates maailma suurimatest majandusriikidest kuni kõige haavatavamate saareriikideni. EL suurendas eelmisel aastal märkimisväärselt kliimameetmetesse investeerimist ja andis 2016. aastal üle 20 miljardi euro arengumaadele . EL toetas täiel määral G20 Hamburgi kliima- ja energiategevuskava majanduskasvu soodustamiseks ning tugevdas koostööd mitme peamise partneriga, eriti Aasias. EL allkirjastas Hiinaga energiategevuskava ja Jaapaniga koostöömemorandumi, et edendada üleilmset veeldatud maagaasi turgu. Sidemete tugevdamine Indiaga jätkus ELi ja India liidrite energia- ja kliimaavaldusega, mis tehti 6. oktoobril 2017. EL edendas energia- ja kliimasuhteid Iraaniga ja korraldas esimese ELi-Iraani säästva energia ärifoorumi. EL on edendanud kasvuhoonegaaside heite vähendamise otsusekindla strateegia vastuvõtmist Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis, et rahvusvaheline laevandussektor aitaks kaasa ühistele ülemaailmsetele jõupingutustele, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, ka jätkas ta tööd Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet lennunduses. Ülemaailmse CO2-turu tekkimine, eelkõige heitkogustega kauplemise süsteemide ühendamise kaudu, on ELi pikaajaline eesmärk. Selline turg pakub võimalusi heidet veelgi vähendada, vähendades samal ajal omakorda kliimamuutuste mõju leevendamise kulu. Ettepanekud sõlmida ja allkirjastada Šveitsiga leping heitkogustega kauplemise süsteemide ühendamise kohta on nüüd arutamisel nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Ka teistes maailma osades on ELil aktiivne roll nii mitmepoolsetes algatustes kui ka kahepoolses tegevuses, eriti koostöö parandamisel Hiinaga, kes valmistab ette üleriigilist süsteemi. Energia on ELi ja tema naabrite koostöö oluline teema. Prioriteedid on regulatiivsed ja turureformid, energiatõhususe ja taastuvenergia edendamine, ühenduste ehitamine, energiavarustuskindluse edendamine ning rangeimate tuumaohutusnõuete edendamine. 2017. aastal saavutas Ukraina märkimisväärset edu regulatiivsete reformide osas. Ta reformis elektrituru ja energiatõhususe poliitikaraamistikku. Peale selle loob ta suure fondi, et rahastada energiatõhususe suurendamist eluasemesektoris, ja muu hulgas on ta toetust saanud ka ELilt. Ka tagab EL jätkuvalt, et kolmandate riikidega käimasolevates ja tulevastes kaubandusläbirääkimistes käsitletakse vajalikul viisil ka energiateemat. See on oluline, et tagada energia jätkusuutlik kättesaadavus maailmaturul, et Euroopa ettevõtjad saaksid eksporditurgude ärivõimalusi täiel määral ära kasutada, ja selleks, et toetada ELi oskusteabe ja tehnoloogia abil energiasüsteemi ümberkorraldamist kolmandates riikides. Aafrika-ELi energiapartnerlus on säästva energia alase koostöö oluline raamistik. EL toetab ka Aafrika taastuvenergiaalgatust . Komisjon panustab selle algatuse eesmärkide saavutamisse eelkõige segarahastamisvahenditega, mille raames kasutatakse toetuste rahastamist avaliku või erasektori investeeringute kaasamiseks taastuvenergiasektoris. Seni on nii saadud kokku umbes 4,8 miljardit eurot taastuvenergia täiendava tootmisvõimsuse loomiseks. Lisaks kasutab komisjon erasektorile otsetoetuse andmiseks algatust „ElectriFI“, mille praegune 30 miljoni euro suurune investeerimisportfell peaks hetkel tagama taastuvenergia uue tootmisvõimsuse umbes 88 MW ulatuses. Peale selle kutsus komisjon 2017. aasta aprillis kokku kõrgetasemelise ümarlaua, kus arutati investeerimist säästvasse energiasse Aafrikas, et edendada ELi erasektori osalemist Aafrika puhta energia sektoris. Teadusuuringute ja innovatsiooni alane partnerlus kliimamuutuste ja säästva energia valdkonnas peaks heaks kiidetama novembris 2017 toimuval Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu tippkohtumisel. Ka jätkas EL energiajulgeoleku suurendamist koos rahvusvaheliste partneritega, et läbipaistvuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise kaudu tugevdada üleilmseid energiaturge. Selles kontekstis on endiselt tähtsad suhted Ameerika Ühendriikidega, milleks on loodud ELi–USA energianõukogu ja selle töörühmad. 9. juunil 2017 võttis komisjon vastu Euroopa Liidu Nõukogu soovituse lubada alustada läbirääkimisi Venemaa Föderatsiooniga, et sõlmida leping kavandatava gaasitorujuhtme projekti Nord Stream 2 käitamise kohta. Komisjon soovib jõuda nõukogus kokkuleppele suurtes volitustes, mille alusel hakata Venemaaga läbirääkimisi pidama. Hiljutises gaasidirektiivi muutmise ettepanekus on selgitatud, et kolmandatesse riikidesse viivate ja sealt tulevate gaasitorujuhtmete suhtes kohaldatakse maagaasi siseturul ühiseid eeskirju kuni liidu jurisdiktsiooni piirini. Asjaomaste kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvahelised lepingud on endiselt sobivaimad vahendid selle tagamiseks, et kogu torujuhtme kohta kehtib sidus õigusraamistik. IV. Energialiidu väljakujundamine Tänu 2017. aastal tehtud edusammudele edeneb energialiidu projekti rakendamine ning töökohtade loomine, majanduskasvu suurendamine ja investeerimine ELis kavakohaselt. Komisjon on esitanud enamiku seadusandlikest ettepanekutest, mida on vaja prognoositava õigusraamistiku tagamiseks ja selleks, et kehtestataks toetavad meetmed, mille eesmärk on kiirendada erasektori investeeringute tegemist ja toetada sotsiaalselt õiglast üleminekut puhtale energiale. Siiski on hädasti vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et tagada energialiidu väljakujundamine praeguse komisjoni ametiaja lõpuks 2019. aastal. Seepärast tuleb õigusraamistiku vastuvõtmisel, toetava raamistiku rakendamisel ja ühiskonna kõigi osade kaasamise tagamisel edu saavutada. Õigusraamistiku tagamine Kooskõlas seadusandlikke prioriteete käsitleva ühisavaldusega peavad arutelud Euroopa Parlamendis ja nõukogus ja nende vahel kiiresti edukalt lõpule jõudma. Kaasseaduseandjad on juba vastu võtnud otsuse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabe vahetamise kohta ja määruse, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid, et tagada parem piiriülene koostöö ja suurem solidaarsus kriisiolukorras. Sel kuul jõudsid kaasseaduseandjad ka poliitilisele kokkuleppele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamise osas. Need on näited sellest, et Euroopa Liit ja selle institutsioonid on suutelised saavutama olulisi tulemusi, kui poliitiline tahe selleks on olemas. Komisjon soovib, et kaasseaduseandjad säilitaksid ülejäänud seadusandlike ettepanekute üldise sidususe ja oleksid endiselt otsusekindlad, et EL saaks puhtale energiale üleminekul oma juhtpositsiooni kindlustada, eriti juhtimise, taastuvenergia, kliimameetmete, energiatõhususe ja puhta energia alase innovatsiooni valdkonnas. See võimaldab ELil 2018. aasta hõlbustava dialoogi osana teha Pariisi kokkuleppe kohaste kohustuste täitmisel edusamme ja täita eurooplaste kõrgeid ootusi puhtale energiale ülemineku osas. Toetava raamistiku tagamine 2018. aasta prioriteet on edendada investeeringuid innovaatilistesse linnaprojektidesse ELi linnade tegevuskava üldises kontekstis. Komisjon töötab koos edumeelsete linnade ja piirkondadega, et toetada sektoriüleseid innovaatilisi projekte, mis on uute ärimudelite ja rakendustehnoloogia katselavaks. Selliseid innovaatilisi projekte tuleks korrata kogu Euroopas ja maailmas. 2017. aasta detsembris toimuv tippkohtumine „Üks planeet“, 2018. aasta mais toimuv innovatsioonimissiooni kolmas ministrite kohtumine ja 2018. aasta septembris toimuv San Francisco kliimaalane valitsusväline tippkohtumine on head võimalused näidata, et Euroopal ja selle linnadel on juhtroll puhta energia alases innovatsioonis. Samuti suurendab komisjon rohke CO2-heitega üleminekupiirkondadele antavat toetust, et aidata neil luua lühiajalisi lahendusi ja pikaajalisemaid strateegiaid majanduse säästvaks ümberkujundamiseks. Selleks viiakse kokku töö, mida tehakse paljudes liikmesriikides töötavates ELi riigipõhistes rühmades, ja töö, mida hakkab tegema 2017. aasta detsembris loodav platvorm, mis koosneb mitmete sidusrühmade esindajatest ja mis keskendub rohke söe- ja CO2-heitega üleminekupiirkondadele. Veel üks prioriteet on tagada, et tööstusharu tehtavad jõupingutused on kooskõlas poliitikakujundajate otsustega, et toetada puhtale energiale üleminekut strateegilistes sektorites, nt taastuvenergia-, ehitus- ja akusektoris. Puhta energia tööstusliku konkurentsi foorumi loomine aitab seda protsessi edasi viia.