KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF tagatisrahastu) 2003. aasta kogukulud olid 44 378 miljonit eurot. Diagrammidel 4.1 ja 4.2 on näidatud, milleks raha kasutati. Diagrammil 4.1 on esitatud kulutuste jaotus majanduskategooriate (otsetoetused, eksporditoetused jne) kaupa. Diagrammil 4.2 on esitatud kulutused peamiste põllumajandussektorite (veise- ja vasikaliha, oliiviõli jne) kaupa.

4.2. Haritava maa pindalal ja kariloomade arvul põhinevad otsetoetused põllumajandustootjatele moodustavad suurema osa (58 %) ÜPP kulutustest. Otsetoetused, mis moodustavad ÜPP olulise osa juba alates selle 1992. aasta reformist, on ette nähtud eeskätt põllumajandustootjatele ÜPP hindade alandamistest tuleneva kahju hüvitamiseks.

4.3. Peaaegu kõik ÜPP kulutused on sooritatud liikmesriikide makseasutuste kaudu. Enamiku kulutuste korral on menetlus järgmine: a) põllumajandustootjad esitavad haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul vms põhinevad taotlused makseasutustele aasta enne toetuste maksmise tähtaega; b) makseasutustes läbivad taotlused halduskontrolli ja valimi põhjal ka kohapealsed kontrollid, peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu; c) iga makseasutus maksab taotlejatele toetused välja ja esitab komisjonile kuluaruande, mille alusel komisjon hüvitab makseasutusele kulutused; d) makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (akrediteerimisasutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris; e) sama aasta 30. aprilliks peab komisjon tegema otsuse (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) selle kohta, kas kiita heaks raamatupidamisaruanded ja auditiaruanded või paluda esitatud aruandeid täiendada või esitada lisateavet; f) komisjon võib seejärel makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata ja kui need osutuvad ebakorrektseteks või selgub, et finantskontroll on olnud nõrk, otsustada, et osa kulutusi tuleb kanda vastavatel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata EL eelarvest (ühenduse kõnepruugis kuulutab komisjon sellised kulutused “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames oma vastavusotsustes lubamatuks”). Kui komisjon sellise otsuse langetab, siis vähendatakse vastavalt makseid makseasutustele.

4.4. Komisjoni põllumajanduse peadirektor esitab igal aastal tegevusaruande põllumajanduse peadirektoraadi kulutuste kohta ning avalduse nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

4.5. Kontrollikoda: a) vaatas läbi akrediteerimisasutuste tegevuse (vt punktid 4.7 ja 4.8); b) andis hinnangu järelevalvesüsteemidele, eelkõige IACSile ja maksejärgsetele kontrollidele (vt punktid 4.9–4.16); c) testis tehinguid vahetult (vt punkt 4.17); d) vaatas läbi põllumajanduse peadirektori aruande ja avalduse (vt punktid 4.18–4.23).

4.6. Punktides 4.24–4.46 on esitatud kontrollikoja peamiselt ülaltoodud allikatest pärinevatel tõendusmaterjalidel põhinev hinnang ÜPP kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Järeldused raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta on esitatud 1. peatüki punktides 1.10 ja 1.11.

Akrediteerimisasutuste tegevus

4.7. Akrediteerimisasutuste audit makseasutuste kohta hõlmab nende raamatupidamisarvestusi, ÜPP toetustaotluste menetlemist ja kontrolle ning kontrollimist, kas nad vastavad akrediteerimiskriteeriumidele (vt punkt 4.53). Asjakohaste EL õigusaktide kohaselt ei ole tarvilik, et akrediteerimisasutused vaataksid taotlused läbi põllumajandustootjate või kaubandusettevõtjate tasandil (vt punkt 4.8 c).

4.8. Kontrollikoda on läbi vaadanud akrediteerimisasutuste tegevuse 80 % ulatuses 2003. aasta kulutustest osana iga-aastasest raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest (vt punktid 4.55–4.61). Kuigi komisjon oli mures mitme akrediteerimisasutuse tegevuse pärast (vt punkt 4.65), tegi komisjon kinnitava avalduse raames nende tegevuse kohta järgmised üldised järeldused: 4.8.

a) aruanded annavad kindluse, et makseasutuste esitatud (ja komisjoni raamatupidamisarvestusse hõlmatud) finantsaruanded on olulises osas korrektsed, mis ei laiene aga mitme asutuse võlgnike kohta esitatud teabele (vt punkt 4.61);

b) üldiselt annavad aruanded kindluse, et makseasutused kontrollivad ja menetlevad toetuste taotlusi kehtiva korra järgi. Siiski on märkimisväärsel arvul akrediteerimisasutusi teinud teatud kuluvaldkondade osas märkustega järeldusotsuseid (vt punkt 4.54);

c) akrediteerimisasutuste tegevuse (vastavalt määrusele nr 1663/95) otsene ülesanne ei ole tagada (ning vastavalt ka ei tagata), et taotlustes esitatud teave, mille alusel makseasutused toetusi määravad, on korrektne ja et sellest lähtuvalt on ka toetuste maksmine seaduslik ja korrektne. (c) The work of the certifying body is to give assurance on the integrality, accuracy and veracity of the accounts.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

4.9. IACS hõlmab talumajapidamiste ja toetustaotluste elektroonilist andmebaasi, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise, kariloomade identifitseerimise ja registreerimise ning haldus- ja kohapealse kontrolli süsteeme. IACS katab otseselt pindalatoetuste kavade (vt punktid 4.24–4.30) ja loomapidamise toetuskavade kulutused (vt punktid 4.31–4.34). Mitmete teiste toetuskavade taotlused peavad olema ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (vt punkt 4.35) kooskõlas.

4.10. Kontrollikoda kontrollib jätkuvalt IACSi toimimist (vt kontrollikoja 2002. aasta aruande punktid 4.9–4.13). Sel aastal kontrolliti IACSi rakendamist veel seitsmes makseasutuses (Niedersachsen (Saksamaa), Extremadura (Hispaania), Luksemburg, Austria, Soome, RPA ja DARD (Ühendkuningriik)) ning uuesti kontrolliti viit makseasutust, kelle tegevuses ilmnesid 2002. aastal probleemid (Bavaria (Saksamaa), ONIC ja OFIVAL (Prantsusmaa), LASER (Madalmaad) ja AGEA (Itaalia)).

4.11. Kontrollikoja auditi peamised leiud olid järgmised: 4.11.

a) halduskontroll (eeskätt maatükkide või kariloomade andmebaaside ristkontroll) oli hea või rahuldav kõigis makseasutustes, välja arvatud Luksemburg (pindalatoetused ja loomapidamistoetused). Austria ja Põhja-Iirimaa arvutasid või rakendasid valesti teatud loomapidamistoetuse taotluste trahve; (a) The aspects raised by the Court in respect of Austria and Northern Ireland are being followed up in the context of the clearance of accounts procedure. The situation in Luxembourg is being dealt with in the clearance of accounts procedure.

b) riskianalüüs ja kohapealsete kontrollide valimi koostamine oli üldiselt nõrk (vt ka 4.26); (b) The Court's remarks are in line with the Commission's own findings, which have resulted in detailed discussions with the Member States and a significantly reinforced IACS legislation with effect from claim year 2004.

c) enamik kohapealseid kontrolle teostati rahuldavalt, kuid enamikus makseasutustes ilmnesid mõned puudused ja kontrolli kvaliteet oli loomapidamistoetuste osas madalam kui pindalatoetuse osas (nt DARD (Põhja-Iirimaa, Ühendkuningriik), kus anti kontrollide kohta ülemääraselt eelteavet); (c) The two regimes are substantially different. In particular, the various bovine premia are directed towards different types of animals and involve different conditions. This, in addition to the need to check the movements of animals, has a significant impact on the nature of the inspections.

d) paljude makseasutuste aruanded olid kontrolli tulemuste osas puudulikud. Märkimisväärsed vead ja kõrvalekalded esinesid Niedersachseni, Luksemburgi ja Inglismaa RPA aruannetes (kõik loomapidamistoetuste osas). Loomapidamistoetuste osas on aruanded vähem usaldusväärsed kui pindalatoetuste osas. 2. ja 3. lisas on esitatud kontrollikoja leidude täiendavad üksikasjad. (d) The Commission has also identified the discrepancies mentioned by the Court. Overall, the statistics are considered as reliable as necessary for the purpose in hand i.e. to verify compliance with governing legislation on eligibility and control regimes. The Court uses data requested and collated by the Commission, and the tabulated presentation and information is generally taken from data the Commission has itself produced. The animal premium sector is more diverse than the arable crop sector, explaining the difficulties in reporting. The Court correctly states that the information supplied by Member States is not always fully correct, or presented in the timely fashion required by the governing legislation, in which case the Commission ensures prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts. In the case of Niedersachsen revised information has been provided.

4.12. Nende 14 liikmesriigi jaoks, kes rakendasid IACSi rahuldavalt (Kreeka ei kuulu nende hulka), on IACSi kontrolli tulemused oluliseks tõendusmaterjaliks ÜPP tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski vähendavad ülalmainitud vead aruannetes, eriti loomapidamistoetuste kontrollimise osas (vt punktid 4.31 ja 4.32), esitatud andmete usaldusväärsust. Pindalatoetuste kohta esitatud teabe kasulikkust vähendab asjaolu, et komisjonile esitatud kontrollide tulemustes ei tehta vahet erinevatel pindalatoetustel ja need sisaldavad söödamaade kontrollimistulemusi (vt punktid 4.24–4.30). 4.12. The Commission considers the statistical reporting to be a very good tool to verify the legality and regularity of CAP expenditure. In short, such discrepancies are duly corrected under the clearance of accounts procedure. While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

Maksejärgne kontroll määruse 4045/89 kohaselt

4.13. Liikmesriigid on kohustatud läbi viima põhjaliku maksejärgse kontrolli majandusdokumentide osas mitme ÜPP toetuse puhul, kaasa arvatud eksporditoetus, töötlemis- ja üleminekutoetused, puuvilla, oliiviõli ja tubaka töötlemise ning teatavad maaelu arendamise toetused. Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, et tehingud on tegelikult toimunud ja sooritatud korrektselt ning võtma meetmed ebakorrektsuse või hooletuse tõttu kaotatud summade tagasinõudmiseks.

4.14. Kontrollikoda kontrollis määruse kohaldamist, külastades 11 liikmesriigi ja komisjoni. (3) Auditeeriti perioodi 2002. aasta juulist 2003. aasta juunini, mille aruanded pidid liikmesriigid esitama 2003. aasta lõpuks. Enamikus liikmesriikides hõlmas aruanne 2001. aastal välja makstud toetusi. Vaadati läbi kontrollide planeerimine, teostamine, aruandlus ja järelvalve igas riigis. Kontrollikoda andis hinnangu süsteemidele, mida liikmesriigid hakkavad tulevikus kasutama 2003. aastal makstud toetuste kontrollimiseks ja vajadusel ka korrigeerimiseks.

4.15. Kontrollikoda leidis, et: 4.15.

a) liikmesriikide koordineerivate asutuste kontrolliplaanid olid üldiselt seadusega kooskõlas, kuid ainult pooled vastavaks perioodiks kavandatud kontrollid teostati 2003. aasta lõpuks. Liikmesriigid aga esitasid komisjonile suuremad arvud; (a) According to the Member States' annual reports the number of scrutinies completed was 2 469 which is 63 % of the 3 907 checks planned for the period. A further 33 % of the planned scrutinies were indicated as ‘ongoing’; the fieldwork for most of these had been already performed, and either the report remained to be finalised or a reply was awaited to a mutual assistance request made to another Member State. A deadline of up to six months is permitted for replies to mutual assistance requests.

b) üks viiendik kontrollidest, mis kontrollikoda läbi vaatas, olid täiesti ebausaldusväärsed. Kontrollikoja hinnangul olid täiesti rahuldavad alla kolmandiku kontrollidest; (4) (b) The Commission is not in a position to confirm the conclusion of the Court. The Commission will take these elements into consideration in its future work in relation to Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

c) koordineerivate asutuste aastaaruannetes ei ole kontrollide tulemused esitatud kujul, mis võimaldaks sisukat analüüsi ja võrdlust, eelkõige seetõttu, et puudub juriidiline nõue esitada aruandes erinevate kuluvaldkondade veamäärade erinevused; (c) Information received is analysed and treated by the Commission services in order to provide elements of comparison between Member States.

d) komisjon ei olnud kehtestanud inspekteerimisprogrammi, mis tagaks kontrollide tõhususe (viimased inspekteerimised tehti 1999/2000); (d) Such programmes of inspections have taken place in previous years based on risk analysis and another round is currently being carried out. Moreover, implementation of Regulation (EEC) No 4045/89 is also evaluated in the field of export refunds, the largest area of expenditure covered by the regulation. The recent audit enquiries on differentiated refunds, prefinancing and origin each included an assessment of the contribution made by Regulation (EEC) No 4045/89 scrutinies to addressing the specific risks involved.

e) komisjon ei vastanud kirjalikult liikmesriikide riskianalüüsidele, kontrolliplaanidele ega aastaaruannetele. (5) (e) For the period under review, the Commission services obtained additional assurance through informal discussions and requests for information. In the course of 2004 the Commission services implemented significant improvements in the monitoring and control of this aspect through formal letters to several Member States aiming in particular to improve the risk analysis proposed.

4.16. Kui maksejärgne kontroll on teostatud korrektselt, on see väärtuslikuks abivahendiks eeskirjade vastaselt tehtud ÜPP maksete tuvastamisel (vt diagramm 4.3 ). Praegusel kujul ei aita liikmesriikide aruanded komisjonil tuvastada ega hinnata eeskirjade eiramise põhiriske. 4.16. More than 3 000 scrutinies are performed annually. During the period in question 320 irregularities were detected by the end of 2003 and this number will increase when the ongoing scrutinies are completed. During the period 2001 to 2003 860 irregularities were communicated to OLAF as a result of application of Regulation (EEC) No 4045/89. The post-payment scrutinies are not only an important tool for identification of irregularities but also serve as a considerable preventive element.

Kontrollikoja tehinguvalim

4.17. Kontrollikoda testis 203 maksest koosnevat esinduslikku valimit, mis oli valitud 25 makseasutuse kulutuste (mis kokku moodustasid 75 % ÜPP kulutustest) ja komisjoni otsekulutuste hulgast. Testide abil püüdis kontrollikoda leida otsest tõendusmaterjali selle kohta, et toetus oli makstud abikõlblikele tegevustele. Sellised kontrollid sobivad rohkem pindalatoetuste kui loomapidamistoetuste kulutuste tõendusmaterjali kogumiseks, kuna loomapidamistoetuste korral on audiitorile tavaliselt kättesaadav füüsiline tõendusmaterjal. Vastukaaluks saab audiitor sellistes toetusvaldkondades nagu eksporditoetused või toodetud kogustel põhinevad toetused kontrollida ainult dokumente. Dokumentide usaldusväärsust mõjutab nii tehingu iseloom kui ka asjakohane kontrollisüsteem (vt ka punktid 4.36, 4.37 ja 4.46). 4.17. The control systems for CAP expenditure generally provide for physical checks on a percentage of transactions, 100 % documentary controls, dissuasive sanctions, and either post-payment checks according to Regulation (EEC) No 4045/89 or/and compatibility with IACS.

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne

4.18. Tegevusaruanne kirjeldab põllumajanduse peadirektoraadi tegevust 2003. aastal ja sisaldab põllumajanduse peadirektori avalduse selle kohta, et kontrollimismenetlused kinnitavad alustehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selle eesmärk on esitada juhtkonna kinnitus sisekontrolli süsteemi rahuldava toimimise kohta. Avaldus sisaldab viit märkust. Nendest kaks on seotud ÜPP kulutustega: jätkuv mure rahvusvahelise oliiviõlinõukogu juhtimise ja haldamise üle ja Kreeka suutmatus täielikult IACSi rakendada. Aruandes on esitatud nende kahe probleemi osas saavutatud edusammud alates 2002. aastast. Järeldatakse, et vaatamata edule ei ole veel võimalik öelda, kas nendele probleemidele on lahendus leitud või mitte.

4.19. ÜPP kulutuste osas, mille haldamist jagatakse liikmesriikidega, on peadirektori avalduse aluseks: a) 2002. (mitte 2003.) aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus; b) 2003. aastal tehtud vastavusotsused (vt punkt 4.70), mis ei hõlma 2003. aasta parandusi (vastavusotsused 2003. aasta kulutuste kohta tehakse lähiaastatel). (6) 4.20. Teisisõnu hõlmab avaldus enne 2003. aastat sooritatud tehinguid. See ei ole ette nähtud kinnituse esitamiseks, millele kontrollikoda võiks toetuda 2003. aasta kinnitava avalduse tegemisel. 4.19 and 4.20. The declaration of assurance of the Director-General of DG AGRI is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements: The existence of an effective clearance of accounts procedure as foreseen by Article 53(5) of the Financial Regulation. Financial corrections imposed are based on the Commission audits carried out in Member States. The fact that clearance of accounts decisions are made some years after the year of the expenditure concerned is an integral part of the procedure, which includes the right of Member States to respond to the findings. The assurance which can be gained from the accreditation of paying agencies, the annual certification procedure and the IACS. These elements permit a great deal of reliance to be placed on the control over the expenditure declared. A number of other elements contribute to the basis on which the assurance is obtained. These include results of audits made by the Commission's Internal Audit Service and the Internal Audit Capability and possible information received from OLAF. The Directorate-General for Agriculture also takes account of information received from the Court of Auditors. As can be seen from the above, the declaration does cover transactions in 2003.

4.21. ÜPP järelvalvesüsteemid annavad põllumajanduse peadirektoraadile hulgaliselt andmeid, mis on olulised kõnealuste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. Eelkõige IACS tuvastab palju ebakorrektseid taotlusi, takistab toetuste maksmist ja võib karistada põllumajandustootjaid, kes toetustaotlustes märkimisväärselt liialdavad.

4.22. Aasta tegevusaruanne ei viita järelevalvesüsteemide kontrollimistulemustele ega nende süsteemide ilmsetele puudustele. Samuti ei mainita 21 makseasutuse 2001. ja 2002. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise pidevat edasilükkamist komisjoni poolt (vt punkt 4.66) ega kommenteerita 2003. aasta vastavusotsuste iseloomu ja mõju eelarvele. 4.22. The annual activity report shall present the main achievements within the activities carried out by a service and evaluate to what extent they fulfil the programme announced in the annual management plan. The control systems in place shall be described and weaknesses identified and deemed to have a material impact on the statement of assurance of the Director-General shall be subject to a reservation and be duly qualified and quantified. Among these control systems, the annual activity report of DG AGRI for 2003 provides information in particular about the clearance of accounts systems in place, the clearance decisions made by the Commission during the year and it quantifies the conformity decisions. There is an explicit effort made to keep the report relatively short and therefore not all items are reported on specifically. As the Court indicates, DG AGRI could consider adopting a broader approach in its future annual activity reports, including a more comprehensive description of the elements on which the assurance of the authorising officer by delegation is based.

4.23. Aruandes tuuakse välja, et 31. detsembriks 2003 oli täielikult rakendatud 14 sisekontrolli standardit. 2004. aasta veebruariks oli osaliselt rakendamata vaid neli standardit. Oktoobris 2003 viis komisjoni siseaudititalitus läbi põllumajanduse peadirektoraadi põhjaliku auditi, tehes mitmeid tähelepanekuid sisekontrolli standardite kohta. Põllumajanduse peadirektoraat aktsepteeris enamikku tähelepanekuid ja rakendas vastavalt tegevusaruandele parandusmeetmeid.

Kontrollikoja hinnang ÜPP kuluvaldkondadele

Pindalatoetuste kavad

4.24. 2003. aastal maksti pindalapõhiseid põllukultuuride toetusi 16 340 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 36 % ÜPP kulutustest. Kõik need kulutused on hõlmatud IACSiga.

4.25. IACSi 2002. aasta pindaladeklaratsioonide kontrollitulemused (millel põhinevad 2003. aastal makstud toetused) on esitatud tabelis 4.1 . Need tulemused hõlmavad põllukultuure (56 % kogu kontrollitud pindalast) ja samuti söödamaid, (7) mida haritava maa pindala järgi ei toetata. On võimatu vahet teha erinevaid põllukultuure (nisu, valgurikkad taimed, kõva nisu jt) või söödamaid (millele pindalatoetust ei maksta) käsitlevate kontrollitulemuste vahel. Seetõttu ei saa üldarve seostada ainult pindalatoetuste kavadega ja see muudab erinevate toetuskavade piirid ebaselgeks. 4.25. While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

4.26. Komisjonile esitatud üldine vigade määr on 1,7 % (võrdluseks 2002. aastal toetuste puhul 1,3 % ja 2001. aastal 2,4 %). See sisaldab nii taotluste juhusliku kui ka riskianalüüsi-põhise valimi kontrollitulemusi. Juhusliku valimiga kontrollide üldine vigade määr on 2,4 % ja riskianalüüsil põhineva valimiga kontrollide üldine vigade määr 1,5 %. (8) 4.26. If the comparison is limited to the 14 Member States which had satisfactorily implemented IACS (see point 4.47 a), the overall error rate reported by the Member States to the Commission is as follows:

Level of errors Overall error rate Error rate Random selection Error rate Risk evaluation > 0 % 1,5 % 1,6 % 1,5 % > 3 % 1,4 % 1,4 % 1,4 % > 20 % 0,9 % 0,9 % 0,9 % > 30 % 0,5 % 0,4 % 0,5 %

As noted by the Court, the overall figures are influenced by the greater use of remote sensing in risk-based inspection in mainly Finland, France, Ireland and United Kingdom. The IACS Regulation has been amended as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

4.27. On tähelepanuväärne, et juhusliku valimiga testide vigade määr on kõrgem kui riskianalüüsi põhjal läbiviidud testimise vigade määr. Mõnes liikmesriigis on aga kõrgem riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr (Rootsi (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,5 %), Itaalia (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 3,3 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 1,9 %) ja Austria (riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr 2,5 %, juhusliku valimiga testide vigade määr 0,7 %)). Vastupidiseks näiteks on Kreeka, kus riskianalüüsil põhinevate testide vigade määr oli 1,9 %, juhusliku valimiga testide vigade määr aga 13,5 %. 4.27. If Greece is excluded, the tests performed on a random basis show essentially the same rate of error as those selected on the basis of an analysis of risk.

Tabel 4.1 — Pindalatoetus, söödamaa ja muud kultuurid — IACSi kohapealsete kontrollide ja kaugseire tulemused 2002 seoses 2003. aastal makstud toetustega Liikmesriik Esitatud taotlused Kontrollitud taotlused Vigadega taotlused Arv Pindala (ha) Keskmine pindala (ha) Arv % Pindala (ha) % Keskmine pindala (ha) Arv % Pindala (ha) % Belgia 41 927 1 015 848 24 4 265 10,2 162 331 16,0 38 1 088 25,5 1 137 0,7 Taani 51 147 2 332 595 46 2 797 5,5 135 355 5,8 48 812 29,0 919 0,7 Saksamaa 319 167 14 243 441 45 19 518 6,1 1 062 945 7,5 54 8 671 44,4 7 419 0,7 Kreeka 324 667 2 162 368 7 34 465 10,6 840 636 38,9 24 10 074 29,2 33 032 3,9 Hispaania 435 039 18 028 312 41 42 490 9,8 2 228 789 12,4 52 17 561 41,3 56 162 2,5 Prantsusmaa 420 222 23 690 759 56 29 437 7,0 1 881 181 7,9 64 9 916 33,7 13 270 0,7 Iirimaa 127 006 4 653 421 37 10 491 8,3 499 503 10,7 48 913 8,7 857 0,2 Itaalia 600 375 7 086 654 12 60 491 10,1 1 512 492 21,3 25 25 236 41,7 49 516 3,3 Luksemburg 2 007 122 626 61 187 9,3 17 243 14,1 92 151 80,7 485 2,8 Madalmaad 46 898 662 488 14 4 144 8,8 78 156 11,8 19 1 045 25,2 1 784 2,3 Austria 129 277 2 458 617 19 8 782 6,8 202 671 8,2 23 4 889 55,7 3 924 1,9 Portugal 138 708 2 462 707 18 13 537 9,8 1 564 683 63,5 116 6 996 51,7 16 847 1,1 Soome 69 584 2 076 462 30 4 887 7,0 176 925 8,5 36 2 007 41,1 1 364 0,8 Rootsi 59 705 2 730 135 46 4 210 7,1 243 405 8,9 58 2 099 49,9 6 958 2,9 Ühendkuningriik 129 188 14 229 365 110 8 871 6,9 1 049 714 7,4 118 3 259 36,7 4 405 0,4 Kokku 2002 2 894 917 97 955 796 34 248 572 8,6 11 656 029 11,9 47 94 717 38,1 198 079 1,7 Kokku 2001 (9) 2 935 273 98 275 675 33 299 716 10,2 11 638 423 11,8 39 62 968 21,0 156 928 1,3 Kokku 2000 (9) 2 973 806 96 176 722 32 330 906 11,1 11 594 185 12,1 35 81 598 24,7 274 119 2,4

4.28. Liikmesriigid viisid 8,6 % taotluste kontrollid läbi kohapeal, mis moodustab 11,9 % kogupindalast, mille kohta taotlused olid esitatud. Liikmesriigid avastasid vigu rohkem kui ühes kolmandikus kontrollitud taotlustest. Kolm viiendikku kontrollidest viidi läbi kaugseire (tavaliselt aerofotode) abil, ülejäänu moodustasid klassikalised kohalpealsed kontrollid. Liikmesriikide tulemused varieerusid märkimisväärselt (vt diagramm 4.4 ). Näiteks: a) Luksemburg avastas, et 80 % kontrollitud taotlustest olid vigadega. Iirimaal, kus enamik kontrolle toimusid söödamaade üle, olid vaid 9 % taotlustest vigadega, mis on madalaim tulemus; b) kõige rohkem mõjutasid avastatud vead toetuste andmist Kreekas ja Itaalias, kus vigadega taotluste protsent oli vastavalt 3,9 % ja 3,3 %. Neile järgnes Rootsi 2,9 % ja Luksemburg 2.8 %; c) Portugal kasutas kõige rohkem kaugseiret (98 %). Austria ja Luksemburg ei kasutanud üldse aerofotosid.

4.29. IACSi inspektorite poolt avastatud vead võivad viia märkimisväärsete trahvide määramiseni. Kui viga on 3 % või alla selle, makstakse põllukultuuride toetust taotletud summas, millest lahutatakse veale vastav summa. Kui viga jääb 3 % ja 20 % vahele, vähendatakse toetuste summat vea võrra ja määratakse trahv, mis on võrdne kahekordse veasummaga. Kui viga ületab 20 %, ei maksta vastava põllukultuuri toetust. Kokkuvõttes leidsid liikmesriigid, et peaaegu iga kümnenda kontrollitud taotluse viga oli üle 20 %taotletavast toetusest. Kõige rohkem selliseid vigu tuvastati Hispaanias (iga viies kontrollitud taotlus), Portugalis ja Luksemburgis (iga seitsmes) ja Kreekas (iga kaheksas).

4.30. Tervikuna võttes ühtisid kontrollikoja tehingute testimise tulemused (millest 76 tehingut olid seotud pindalatoetustega) suurel määral liikmesriikides sooritatud juhuslikul valimil põhinevate testidega ja jaotumus oli väga sarnane eelmistele aastatele: a) enamikus maksetes vigu ei leitud; b) umbes iga kolmanda makse juures leiti küllaltki mitteolulisi mõõtmisvigu (mitte rohkem kui kahekordne 3 % viga, mille eest IACSis trahve ei ole ette nähtud (vt punkt 4.29)). Sarnaselt eelmistele aastatele ei mõjuta sellise iseloomu ja mastaabiga vead kogukulusid märkimisväärselt; c) võrreldes väikeste mõõtmisvigadega (10) põhjustavad palju rohkem ebakorrektseid kulutusi need suhteliselt vähesed taotlused, mis on täiesti või suures osas põhjendamatud.

Loomapidamise toetuskavad

4.31. Loomapidamistoetusi maksti 2003. aastal 9 890 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 22 % ÜPP kulutustest. IACSi loomapidamistoetuste kontrollitulemused näitavad loomade arvu, kelle eest taotleti toetust, kuid keda inspektorite andmeil tegelikult ei eksisteerinud või polnud nad abikõlblikud. Nagu mainitud punktis 4.12, peab kontrollikoda neid andmeid vähem usaldusväärseks kui pindalatoetuste vastavat statistikat. Kui vaadata 2002. aasta (st 2003. aastal makstud toetused) suurimat toetuskava, ammlehmade eest makstavat lisatasu, siis 14 liikmesriiki kontrollisid 18,7 % taotlustes märgitud loomadest, mille tagajärjel selgus, et nendest 2 % ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (2001. aastal ei olnud abikõlblikud 6,4 % loomadest). Loomaliha toetuse puhul oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 2002. aastal 3,8 %, ekstensiivistamistoetuse puhul 1,5 % (11) ja lamba- ning kitsetoetuste puhul 5,6 %. 4.32. Kokkuvõttes annab IACSi loomade kontrollimisel tuvastatud vigade arv tunnistust märkimisväärsetest variatsioonidest aastate ja liikmesriikide kaupa. 4.31 and 4.32. As indicated in point 4.11 d) the inspection statistics are under scrutiny and subject to audit as part of the annual work programme.

Tabel 4.2 — IACSi kontroll ammlehmade eest makstava lisatasu kohta — kohapealsete kontrollide tulemused 2002 seoses 2003. aastal makstud toetustega Liikmesriik Esitatud taotluste koguarv Kontrollitud taotlused Osaliselt tagasilükatud kontrollitud taotlused Täielikult tagasilükatud kontrollitud taotlused Deklareeritud loomade koguarv Kontrollitud loomad Abikõlbmatuks tunnistatud loomad Arv % Arv % Arv % Arv % Arv % Belgia 15 999 1 581 9,9 21 1,3 17 1,1 396 431 61 147 15,4 223 0,4 Taani 9 108 831 9,1 77 9,3 8 1,0 109 063 25 835 23,7 205 0,8 Saksamaa 34 576 3 877 11,2 274 7,1 79 2,0 639 269 85 734 13,4 2 935 3,4 Kreeka 12 198 12 141 99,5 512 4,2 95 0,8 210 899 210 062 99,6 1 981 0,9 Hispaania 66 156 10 178 15,4 779 7,7 74 0,7 1 716 545 516 390 30,1 5 973 1,2 Prantsusmaa 127 842 15 710 12,3 2 475 15,8 293 1,9 4 305 417 618 471 14,4 3 304 0,5 Iirimaa 64 250 5 282 8,2 272 5,1 35 0,7 1 109 795 120 051 10,8 1 101 0,9 Itaalia 58 068 12 117 20,9 503 4,2 1 987 16,4 776 506 160 728 20,7 9 871 6,1 Luksemburg (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) Madalmaad 4 498 824 18,3 44 5,3 49 5,9 51 996 19 926 38,3 284 1,4 Austria 62 463 6 170 9,9 493 8,0 117 1,9 391 117 58 753 15,0 1 165 2,0 Portugal 27 093 3 173 11,7 125 3,9 120 3,8 319 540 41 581 13,0 15 823 38,1 Soome 1 469 159 10,8 8 5,0 2 1,3 33 494 4 348 13,0 32 0,7 Rootsi 10 116 850 8,4 4 0,5 0 0,0 151 709 15 011 9,9 67 0,4 Ühendkuningriik 45 257 5 194 11,5 469 9,0 57 1,1 1 722 468 292 779 17,0 2 444 0,8 Kokku 2002 539 093 78 087 14,5 6 056 7,8 2 933 3,8 11 934 249 2 230 816 18,7 45 408 2,0 Kokku 2001 581 293 81 921 14,1 10 469 12,8 1 058 1,3 11 696 270 2 115 578 18,1 136 130 6,4

4.33. Kontrollikoja poolt läbi viidud vahetu testimine tõi esile vigu nii taotletud summades kui ka kontrollisüsteemide töös: a) kariloomade enamdeklareerimine (Itaalia), kusjuures inspektorid ei suutnud tuvastada, et talunikul oli vähem abikõlblikke uttesid, kui oli deklareeritud tema toetustaotluses; b) mitterahuldav dokumendihaldus ja kariloomade registreerimine toetuse saajate poolt (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal); c) erinevused tegelikult farmis olevate loomade arvu ja registreeritud loomade arvu vahel (Hispaania, Prantsusmaa, Portugal). 4.33. The Commission is aware of these problems and through the clearance of accounts procedure has urged Member States to take the necessary actions to improve the situation. It is anticipated that such improvements will be forthcoming from claim year 2003 onwards.

4.34. Loomade sage liikumine ja loomapidamise toetuskavade keerulised tingimused on kaks põhjust, miks IACSi loomakontrollide tulemused annavad kõrgemad vigade määrad kui põllukultuuride kontrollid. Nii IACSi testide tulemused kui ka kontrollikoja otsekontrollid näitavad, et on olemas loomapidamistoetuste enammaksmise risk. 4.34. The various bovine premia are directed towards different types of animals and have to comply with different conditions. There is also a wider variety in practices/conditions over Europe in the animal sector compared to the area aids. The risk that some farmers over-declare cannot be eliminated, but it is reduced by a dissuasive control and sanctions system.

Toodetud kogustel põhinevad toetused

4.35. EL toetab oliiviõli, puuvilla, tubaka ja kuivsööda kasvatamist (5 297 miljonit eurot, 12 % ÜPP 2003. aasta kulutustest) toodetud koguste alusel ja mitte taimekasvatuseks kasutatava pindala alusel. Selliste toetustega on seotud järgmised riskid: a) toodetud koguste enamdeklareerimine (kui järelevalve tootjate tegevuse üle on ebapiisav ja/või nende raamatupidamisandmed ei ole usaldusväärsed, ei ole muud meetodit deklareeritud andmete kontrollimiseks); b) tootjate huvides on näidata ülalnimetatud kultuuride kasvatamiseks kasutatavat pindala tegelikust väiksemana ja väita, et nad kasutasid osa maast nende taimede kasvatamiseks, millele kehtivad pindalatoetused.

4.36. Nende riskide vähendamiseks on ühenduse seadusandluses sätestatud mitmed kontrollimehhanismid. Nende hulka kuuluvad: a) taotluste vastavuse nõue IACSi pindaladeklaratsioonidele; b) mitmed nõuded töötlejatele (nt kaalumisseadmete kvaliteet, standardne raamatupidamine); c) Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis oliivipuuregistrite ja geoinfosüsteemi (GIS) (14) rakendamise nõue ning (v.a Prantsusmaa) oliiviõli kontrollasutuste loomine pressimistehaste, tootjate ja tootjate ühingute kontrollimiseks. Kui need kontrollimehhanismid ei toimi tõhusalt, ei ole võimalik tagada toetuste korrektsust. 4.36. The Commission agrees with the Court's view and has identified the same particular risks as regards production aid. The checking systems for the various COMs take account of these risks. If these systems are not applied correctly, financial corrections are applied as part of the clearance of accounts procedure.

4.37. Auditeerides valimit tehingutest, tuvastas kontrollikoda mitmeid vigu ja puudusi: 4.37.

a) Kreekas puudus piirkondlike ametiasutuste töötajatel kohati ligipääs IACSi andmebaasile, mis takistas tõhusat kohapealset kontrolli (vt punkt 4.35). Tootjate huvides on näidata toodetud koguste põhjal toetatavate kultuuride aluse maa pindala väiksemana ja pindalatoetuste alla kuuluvate kultuuride all oleva maa pindala suuremana; (a) The Commission is aware of the shortcomings of the IACS in Greece, which have resulted in a large number of financial corrections as regards field crops. The consequences of these shortcomings for checks on the schemes for production aid are taken into account when the accounts for those schemes are cleared.

b) Kreekal ja Hispaanial puudus toimiv geoinfosüsteem oliiviõli kohta 2003. aasta toetuste maksmise perioodiks ja Hispaania ei viinud süsteemi puudumise kompenseerimiseks läbi nõutud arvul kohapealseid kontrolle; (b) Payments in 2003 were for the 2001/02 marketing year. Along with checks on mills, the olive tree register is one element in the system of checking production aid for olive oil. It is compulsory only from the 2003/04 marketing year. In earlier years, the lack of the register could be offset by on-the-spot checks on crop declarations. As far as the Commission is aware, the main Autonomous Communities used an olive tree register for 2001/02, and so carried out no on-the-spot checks. This point, along with the inspection system in Greece, is being considered as part of the clearance of accounts procedure.

c) Kreekas avastas kontrollikoda puuvillakoguse, mida puhastamistehas vastu ei võtnud, aga mille eest maksti sellele vaatamata toetust. (c) The Commission will look at the case the Court mentions.

4.38. Oliiviõli kontrollasutuste leiud on esitatud tabelites 4.3 ja 4.4 .

Tabel 4.3 — Oliiviõli kontrolliasutused: õlipressimistehaste kontrollid (2001–2002) seoses 2003. aastal makstud toetustega Liikmesriik Tehaste arv Kontrollitud tehased Ettepanekud tunnustuse tühistamiseks Kokku Põhjalikult kontrollitud Üldkontroll Arv % Arv % Arv % Arv % kontrollitud tehastest Kreeka 2 541 1 146 45,1 805 31,7 341 13,4 149 13,0 Hispaania 1 715 1 001 58,4 881 51,4 120 7,0 9 0,9 Itaalia 5 737 3 144 54,8 1 881 32,8 1 263 22,0 298 9,5 Portugal 710 449 63,2 449 63,2 (15) (15) 74 16,5 Kokku 10 703 5 740 53,6 4 016 37,5 1 724 16,1 530 9,2

Tabel 4.4 — Oliiviõli kontrolliasutused: tootjate kontrollid (2001–2002) seoses 2003. aastal makstud toetustega Liikmesriik Tootjate arv Kontrollitud tootjad Toetusmaksed tühistatud või vähendatud Kokku Kohapeal Dokumentide alusel Arv % Arv % Arv % Arv % kontrollitud tootjatest Kreeka 854 780 4 562 0,5 2 811 0,3 1 751 0,2 27 0,6 Hispaania 435 605 1 446 0,3 753 0,2 693 0,2 149 10,3 Itaalia 972 499 1 879 0,2 298 0,0 1 581 0,2 60 3,2 Portugal 142 464 2 519 1,8 1 621 1,1 898 0,6 199 7,9 Kokku 2 405 348 10 406 0,4 5 483 0,2 4 923 0,2 435 4,2 Allikas:Kreeka, Hispaania, Itaalia and Portugali oliiviõli kontrolliasutuste aastaaruanded 2001–2002.

4.39. Kontrollasutuste põhiülesanne on oliiviõli pressimistehaste kontroll (tootjatele makstakse toetust tehastes kaalutud ja töödeldud koguste alusel). Kui kontrollasutused avastavad tehastes lahknevusi (nt mittekorrektne raamatupidamine või koguste/saakide suuremana näitamine), võidakse neid karistada. Kõige rangem karistus on tehase heakskiidetud tehaste nimekirjast väljaarvamine. 2002. aastal (kontrollid, mis mõjutasid 2003. aastal toetuste maksmist) tegid kontrollasutused vastava ettepaneku iga kümnenda kontrollitud pressimistehase kohta. Praktikas määravad liikmesriikide põllumajandusministeeriumid tihti leebemad karistused. Näiteks Kreekas järgis põllumajandusministeerium oliiviõli kontrollasutuste soovitusi vaid neljal juhul 241st. (16) Itaalia kontrollasutuse aruandes on esitatud toetustaotlustes deklareeritud oliivikoguste (663 200 tonni) ja tehastes töödeldavate hinnanguliste koguste (573 500) vahelise lahknevuse kalkulatsioon. Kogused, mille eest taotleti toetust, ületasid hinnangulise toodetud koguse 2002. aastal 15,6 % võrra ja keskmiselt 8,1 % võrra perioodil 1984–2002. 4.39. The Commission monitors the Member States' checks on the work of the inspection agencies. Account is taken of any shortcomings in the procedures for clearing the accounts relating to production aid for olive oil.

Maaelu arendamine

4.40. Maaelu arendamise toetused 2003. aastal olid 4 719 miljonit eurot, mis moodustab 11 % ÜPP kulutustest. See hõlmab põllumajanduse keskkonnatoetuste kavasid, metsandust, investeeringuid ning noorte ja pensionile jäävate talunike toetust.

4.41. Sellistel toetuskavadel on tihti küllaltki keerulised abikõlblikkuse tingimused, mida tuleb mõnikord kontrollida mitme aasta vältel.

4.42. Akrediteerimisasutused on teinud märkustega järeldusotsused kolme maaelu arendamise meetmetele spetsialiseerunud asutuse raamatupidamisarvestuse kohta (Bayern Umwelt (Saksamaa), CNASEA (Prantsusmaa) ja IFADAP (Portugal)). Maaelu arendamise toetusi mõjutavate vigadega on auditi märkustega järeldusotsus seotud veel viie asutuse puhul (Bayern Landwirtschaft (Saksamaa), INGA (Portugal), NRW Westfalen (Saksamaa), Region Wallone (Belgia), Saarland (Saksamaa)). 4.42. The errors highlighted by the Certifying Bodies in respect of rural development expenditure will be followed up in the framework of the clearance of accounts procedure (financial and compliance audit) and financial corrections will be proposed if they are found to imply a risk for the Fund.

4.43. Kontrollikoja poolt avastatud vigade hulka kuuluvad: a) abikõlbmatute kulutuste hüvitamine (Saksamaa ja Prantsusmaa); b) suhteliselt väikesed pindalade enamdeklareerimised keskkonnatoetuste osas (Soome, Prantsusmaa, Austria).

Muud kulud

4.44. Ülaltoodud toetusliikide alt välja jäävate kulutuste suurus on 8 132 miljonit eurot. Sinna hulka kuuluvad eksporditoetused, mida makstakse ELi ja maailmaturu hinnaerinevuste kompenseerimiseks ja üleliigse ELi toodangu realiseerimiseks maailmaturul ning üleliigse toodangu kõrvaldamise ja säilitamise toetused, samuti mitmed väikesed toetuskavad ja veterinaarkulud.

4.45. Kontrollikoda leiab nendes kuluvaldkondades jätkuvalt tõsiseid vigu, nt kuivatatud viinamarjade toetuste osas (Kreeka), mis kajastus 2002. a aastaaruandes, ja veterinaarmeetmete otsekulude käsitlemises (Prantsusmaa). 4.45. The Commission has and will continue to propose financial corrections for deficiencies found in subsidies for dried grapes, the aid for which is mainly concentrated in Greece. As for the veterinary measures in France, the problem highlighted by the Court concerned the late submission of the request for the financial contribution. The late request was exceptionally accepted as priority was given to the eradication of TSE. The late submission was acknowledged and regularized in the corresponding Commission Decision concerning the financing of the TSE programs submitted by all the Member States, and therefore in the Commission's view does not constitute an error.

4.46. Kontrollikoda auditeeris kahte kontrollisüsteemi, mis on seotud kulutustega, mida ei kontrolli IACS ja mida käesolevas dokumendis käsitletakse valdavalt muude kulutustena: 4.46.

a) maksejärgsed kontrollid (vt punktid 4.13–4.16) osutusid madalatasemelisteks nii läbiviimise (iga viies osutus täiesti ebausaldusväärseks) kui ka vigade aruandluse osas (komisjonil ei ole teavet, milline on kõige suurema riskiga toetusliik); (a) Scrutinies of commercial documents under Regulation (EEC) No 4045/89 are an ideal complement to front-line controls and offer increased assurance of the sound execution of the budget. These controls are separate from and additional to the pre-payment control and sanctions systems applying to all expenditure.

b) kaupade füüsilised ja dokumendikontrollid nende eksportimisel hõlmavad vähemalt 5 % doteeritavast ekspordist. (17) Kõik liikmesriigid andsid komisjonile ülevaate kontrollide arvust, kuid mitmed riigid ei esitanud avastatud vigade arvu. Tulemustes ei ole näidatud tagasilükatud toetustaotluste arvu ega kõige rohkem mõjutatud eksporditoetuse liike. (b) The Court raised this matter in its 2002 annual report. The Commission, which was already aware of this necessity, has already taken steps to start collecting data on the financial volume of the exports subject to physical checks.

Järeldus

4.47. Nagu eelmistel aastatel, leidis kontrollikoda kogu kättesaadavale tõendusmaterjalile toetudes, et ÜPP kulutused tervikuna olid oluliselt vigadest mõjutatud. Kontrollikoda juhib aga tähelepanu sellele, et ÜPP kulutuste peamiste kategooriatega on seotud erineva suurusega riskid: 4.47.

a) 14 liikmesriigis, kes olid 2003. aastal rahuldavalt rakendanud IACSi, kuulusid kõige madalamasse riskikategooriasse ÜPP põllukultuuride toetused, mille maksmise kontrollisüsteem oli kõige tõhusam;

b) loomapidamistoetuste maksmise kontrollisüsteem on üldiselt rahuldav, mille tulemusena paljud põllumajandustootjate taotlused lükatakse tagasi või korrigeeritakse. Kuid eelkõige loomade sagedase liikumise tõttu kuuluvad lõppkulutused kõrgemasse riskikategooriasse kui põllukultuuride toetused;

c) toetuskategooriad, mida ei ole võimalik IACSi kaudu kontrollida, on seotud suurema riskiga, sest nende kontrollisüsteemid ei ole piisavalt tõhusad. (c) The Commission has sought to switch support to direct payments to farmers as, inter alia, such a change in policy limits the risk to the Fund and helps to protect EU tax-payers' interests. The 2003 CAP Reform, followed by the second wave of the Reform in 2004 on Mediterranean products, will further enhance this positive evolution. In addition, many of the schemes referred to by the Court became compulsorily IACS compatible from 1 January 2003. Regarding export refunds and some intervention measures, the Commission agrees that those schemes are exposed to greater risk. Nevertheless, the continuing reduction in the incidence of irregularities communicated by Member States seems to suggest that the effort made over the years to strengthen controls and sanctions has not been without effect.

4.48. Kontrollikoda tegi mitmeid soovitusi, kuidas järelvalvesüsteemide tööd on võimalik ja vajalik tõhustada (vt punkt 4.49).

Soovitused

4.49. Soovitused komisjonile: 4.49.

a) selgitada välja ÜPP kulutuste kontrollimise (eriti maksejärgsete kontrollide) madala kvaliteedi põhjus ja viisid, kuidas seda parandada; (a) The Commission agrees that, in cases where controls have been poorly executed, improvements should be sought.

b) täiustada kõigi järelvalvesüsteemide aruandluses tulemuste esitamise vormi, esitades kontrollitud maksete arvu ja suuruse kohta kättesaadava teabe ja vead eelarve kululiikide kaupa (nt eristades tähelepanekuid pindalatoetuste ja söödamaade kohta ning pindalatoetuste korral teravilja põhitoetuse ja kõva nisu lisatasu kohta); (b) The Commission services consider the current system of statistical reporting to be an efficient tool. When information supplied by Member States appears not to be fully correct, the Commission services ensure prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts.

c) kasutada ülalmainitud kujul esitatud teavet tulemuste võrdlemiseks teiste liikmesriikide tulemustega, et: (c) The Commission is in fact already implementing this recommendation in performing detailed analyses each year, when establishing the annual work plan.

i) teha kindlaks, milliste toetuste korral on pettuste ja vigade risk eriti suur;

ii) hinnata erinevate makseasutuste tegevust vigade ärahoidmisel ja avastamisel;

iii) teha ettepanekuid seaduste ja süsteemide muutmiseks, et maandada riski ja vähendada vigade määra.

4.50. Võttes arvesse kontrollikoja 2002. ja 2003. aasta leide ning komisjoni vastuseid eelmise aasta aruandele, soovitab kontrollikoda komisjonil välja selgitada, miks IACSi kontrollivaldkondades läbi viidud juhuslikul valimil põhinevate testide tulemused näitavad suuremat vigade määra kui riskianalüüsi põhimõttel tehtud testide tulemused. 4.50. See reply to point 4.26. In its efforts to improve the IACS, the Commission has amended the IACS Commission Regulation in January 2004 as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

4.51. Kontrollikoda leiab, et järelevalvena teostatud kontrollide tulemuste kokkuvõte tuleks lisada põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruandele (vt ka punkt 4.22) 4.51. DG AGRI will take account of the Court's recommendation for future annual activity reports.

RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

Sissejuhatus

4.52. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on kindlustada ÜPP maksete seaduslikkus ja korrektsus ning asjakohaste summade lõplik kirjendamine ühenduse eelarvesse. (18) Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine hõlmab: a) iga-aastast “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust”, milles komisjon otsustab ÜPP makseasutusi auditeerinud akrediteerimisasutuste aruannete põhjal, kas kiita heaks makseasutuste eelmise eelarveaasta raamatupidamisaruanded; b) “vastavusotsuseid”, milles komisjon otsustab, kas tunnistada kulutused lubamatuks (st kas keelduda lõplikult nende rahastamisest ühenduse eelarvest) või teha korrektsioone (st vähendada vastavalt makseid liikmesriikidele). Sellised otsused on seotud mitme aasta EAGGF kulutustega. Enamasti keeldutakse rahastamisest ühenduse eelarvest seetõttu, et komisjon on tuvastanud liikmesriigi kontrollisüsteemis puudusi ja rakendab kindlasummalist korrektsiooni sõltuvalt puuduste raskusastmest. Protsess on valikulise, mitte üldise iseloomuga. Komisjon kontrollib teatud liikmesriikide teatud toetusvaldkondi ja langetab sellest lähtuvalt vastavusotsused. Kontrollikoda uuris, kuidas ülalmainitud menetlused toimisid 2003. aastal.

2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

4.53. Kontrollikoda vaatas üksikasjalikult läbi 25 makseasutust auditeerinud akrediteerimisasutuste aruanded (vt tabel 4.5 ), millest kontrollikoda valis välja tehingud vahetuks testimiseks kinnitava avalduse raames. Aruanded väljendavad akrediteerimisasutuste arvamusi selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisaruanded on tõesed, täielikud ja täpsed (19) ning kas makseasutuste kontrollisüsteemid on rahuldavad. Lisaks vaatas kontrollikoda läbi ka kõik teised aruanded akrediteeritud makseasutuste kohta. Kontrollikoda püüdis välja selgitada, kas: a) akrediteerimisasutuste töö oli usaldusväärne; b) komisjon otsus raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta võtab piisavalt arvesse akrediteerimisasutuste tööd ja on ka muus osas rahuldaval tasemel.

Akrediteerimisasutuste auditite järeldusotsused

4.54. 64 makseasutusele, mis haldasid kokku 32,9 miljardit eurot, esitati 2003. aasta 15. oktoobril lõppeva majandusaasta auditis märkusteta järeldusotsus (vt tabel 4.5 ). Ülejäänud 21 makseasutuse kohta (mis haldasid kokku 11,3 miljardit eurot) anti märkustega järeldusotsus või eitav arvamus järgmistel põhjustel: a) olulised vigade määrad IFADAPi (Portugal), Baden-Württembergi, Bayern Umwelti (Saksamaa) ja Catalunya (Hispaania) kulutustes; (20) b) mõne akrediteerimisasutuse suutmatus teatud kuluvaldkondade kohta kinnitust anda (ulatuse piiratus) kontrollisüsteemide teatud puuduste tõttu (Saarland ja NRW-Westfalen-Lippe, OFIVAL, ONIFLHOR, CNASEA), raskused teatud makseasutustest teabe või täpsustava teabe saamisega (Hamburg, Berlin ja Bayern StMiLF) või otsused auditeerida 2004. aasta akrediteerimistöö raames 2003. aastal tehtud ettemakseid (OFIVAL); (21)

Tabel 4.5 — Makseasutused 2003. aastal deklareeritud kulude kaupa Nr Liikmesriik Makseasutus Deklareeritud summa, miljonit eurot % kogu-kuludest Märkustega järeldus-otsus Väljajäetud raamatu-pidamis-aruanded (22) 1 Itaalia AGEA 4 891,34 11,06 2 Prantsusmaa ONIC 4 594,60 10,39 × 3 Kreeka OPEKEPE 2 765,73 6,26 × 4 Ühendkuningriik RPA 2 758,04 6,24 × 5 Prantsusmaa OFIVAL 2 380,50 5,38 × × 6 Iirimaa DAF 1 893,02 4,28 7 Hispaania Andalucia 1 741,57 3,94 8 Taani EU-direktoratet 1 219,66 2,76 9 Saksamaa Bayern, Landwirtschaft 1 074,78 2,43 × × 10 Austria AMA 1 074,97 2,43 11 Prantsusmaa ONIOL 936,40 2,12 × 12 Hispaania Castilla — La Mancha 932,60 2,11 13 Hispaania Castilla — Léon 915,23 2,07 14 Soome MMM 874,40 1,98 15 Prantsusmaa CNASEA 797,76 1,80 × × 16 Portugal INGA 744,13 1,68 × × 17 Saksamaa Niedersachsen 652,57 1,48 × × 18 Prantsusmaa ONILAIT 631,07 1,43 19 Hispaania Extremadura 607,96 1,38 20 Hispaania FEGA 473,35 1,07 21 Saksamaa Baden-Württemberg 446,75 1,01 × × 22 Saksamaa Mecklenburg-Vorpommern 309,15 0,70 23 Prantsusmaa ONIFLHOR 263,92 0,60 × × 24 Saksamaa Sachsen-Anhalt 254,70 0,58 25 Saksamaa Bayern, Umwelt 22,32 0,05 × × Vahesumma (23) 33 256,52 75,22 26 Rootsi SJV 864,38 1,96 × 27 Saksamaa Hamburg-Jonas 586,24 1,33 28 Ühendkuningriik SERAD 569,01 1,29 × × 29 Belgia BIRB 559,35 1,27 × 30 Hispaania Aragón 527,45 1,19 31 Madalmaad PZ 518,11 1,17 32 Saksamaa BLE 432,82 0,98 33 Madalmaad LASER 402,24 0,91 × 34 Prantsusmaa FIRS 375,11 0,85 × 35 Hispaania Cataluña 371,92 0,84 × 36 Saksamaa Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe 352,50 0,80 × 37 Saksamaa Schleswig-Holstein 335,72 0,76 38 Saksamaa Brandenburg 312,32 0,71 39 Itaalia SAISA (ex DCCC) 300,30 0,68 40 Madalmaad HPA 290,18 0,66 × 41 Ühendkuningriik DARD 283,85 0,64 × 42 Prantsusmaa ONIVINS 283,75 0,64 × 43 Saksamaa Thüringen 272,08 0,62 44 Ühendkuningriik NAWAD 246,02 0,56 × × 45 Belgia Région Wallonne 237,53 0,54 × 46 Saksamaa Hessen 228,83 0,52 47 Belgia Vlaamse Gemeenschap ALP 204,06 0,46 × 48 Saksamaa Sachsen 199,81 0,45 49 Saksamaa Rheinland-Pfalz 187,08 0,42 50 Hispaania Canarias 161,30 0,36 51 Hispaania Valencia 150,68 0,34 52 Prantsusmaa ODEADOM 142,56 0,32 × 53 Hispaania Navarra 137,29 0,31 × 54 Hispaania Galicia 133,71 0,30 55 Saksamaa Nordrhein-Westfalen Rheinland 124,31 0,28 56 Itaalia ENR 109,38 0,25 57 Portugal IFADAP 104,75 0,24 × 58 Hispaania Murcia 90,06 0,20 59 Itaalia AGREA 68,07 0,15 60 Hispaania Asturias 63,73 0,14 61 Hispaania País Vasco 59,50 0,13 62 Madalmaad DLG 58,73 0,13 63 Iirimaa DCMNR 52,76 0,12 64 Hispaania Madrid 52,46 0,12 65 Itaalia Region Lombardie 50,71 0,11 66 Austria ZA Salzburg 49,48 0,11 67 Madalmaad PT 47,15 0,11 68 It ARTEA (Toscana) 45,23 0,10 69 Luxembourg Ministère de l'Agriculture 44,21 0,10 × × 70 Hispaania La Rioja 41,33 0,09 71 Itaalia AVEPA (Veneto) 40,13 0,09 72 Hispaania Cantabria 35,31 0,08 73 Madalmaad PVVE 34,04 0,08 74 Hispaania Baleares 24,62 0,06 75 Prantsusmaa ACCT/SDE 21,15 0,05 × × 76 Saksamaa Saarland 19,82 0,04 × 77 Ühendkuningriik FC 15,87 0,04 × 78 Belgia Vlaamse Gemeenschap ALT 7,92 0,02 × 79 Prantsusmaa OFIMER 7,82 0,02 80 Saksamaa Hamburg 7,28 0,02 × × 81 Saksamaa Nordrhein-Westfalen LfEJ 4,57 0,01 82 Ühendkuningriik CCW 4,53 0,01 × 83 Saksamaa Bremen 2,34 0,01 84 Saksamaa Berlin 1,36 0,00 × × 85 Hispaania FROM 0,90 0,00 Vahesumma 10 955,73 24,78 Kokku 44 212,25 100,00 11 266,58 19 042,73

c) makseasutuste akrediteerimiskriteeriumite eiramine ja muud kontrollimisega seotud puudused, mis ei avalda otsest finantsmõju (24) — OPEKEPE (Kreeka), Vlaamse Gemeenschap (Belgia), SDE (Prantsusmaa), põllumajandusministeerium (Luksemburg); d) mõne akrediteerimisasutuse suutmatus esitada arvamus võlaaruande täielikkuse kohta (SERAD, Niedersachsen, IFADAP ja OPEKEPE).

Akrediteerimisasutuste tegevuse analüüs

4.55. Komisjon püüab tagada, et akrediteerimisasutused auditeeriksid makseasutuste kulutusi nõuetekohaselt. Selleks on komisjon kehtestanud juhised (ka tehingute valimite moodustamise kohta, et selgitada välja, kas vigade määr on oluline (25)) ja kontrollib akrediteerimisasutuste aruandeid tagamaks, et juhiseid on järgitud.

Kulude auditeerimine

4.56. Akrediteerimisasutused vaatasid läbi makseasutuste ÜPP kulutuste haldamise menetlused. Testiti ka 69 makseasutuse (mis haldasid kokku 40 miljardit eurot) ÜPP maksetega seotud dokumentide statistilist valimit. Niiviisi testiti umbes 24 000 tehingut.

4.57. Lisaks punktis 4.54 toodud märkustele leidis komisjon, et: a) veel kolme makseasutuse kulutustes esines oluline vigade määr (Madrid, Cantabria ja Mecklenburg-Vorpommern); b) Prantsuse akrediteerimisasutus ei kasutanud valimi moodustamisel nõuetekohast meetodit; c) Ühendkuningriigi akrediteerimisasutus ei testinud piisavalt suurel arvul tehinguid; d) HPA ja LASERi (Madalmaad) aruanded ei sisaldanud nõuetekohast teavet valimite moodustamise ja vigade käsitlemise kohta.

4.58. Kontrollikoda leidis, et: 4.58.

a) Luksemburgi aruandes esinesid samad puudused mis HPA ja LASERI omades; (a) The accounts for Luxembourg have been disjoined — due to lack of reporting on the measures taken in response to previous year's recommendations. The issues mentioned by the Court will also be taken into consideration before the final clearance decision for this Member State.

b) Hispaania makseasutuste kohta oli ebapiisav teave esitatud üheksas aruandes. Siiski oli komisjonil peale lisateabe saamist võimalik raamatupidamisaruanded heaks kiita. Kontrollikoda auditeeris kahe akrediteerimisasutuse tööd kohapeal. Neist üks oli läbi viinud põhjaliku raamatupidamisaruannete auditi ja esitas kogu tehtud töö dokumenteeritud kujul (Castilla-La Mancha). Teises asutuses oli olukord mitterahuldav (Andalucía, suurim Hispaanias). Akrediteerimisasutus sõlmis auditi tegemiseks 2003. aasta novembris alltöövõtulepingu, jättes alltöövõtjale väga lühikese aja auditi läbiviimiseks. Auditi raames tehtud töö kohta oli väga vähe tõendeid ja järelevalve oli ebapiisav. Vastavuse kontroll toimus liiga hilja ja mitterahuldaval tasemel. (b) Regarding the late appointment of the auditor by the certifying body in Andalucía, the Commission agrees that such decisions should be made in good time. It will insist (as has already been done in the past for other paying agencies) on the importance of early appointment of audit firms. As far as the limited level of compliance testing is concerned, the Commission makes its clearance proposal taking into consideration the whole work performed by the certifying body. Finally, with regard to the questions of the limited audit evidence and supervision, the Commission will insist on the need to ensure that both aspects receive sufficient attention by certifying bodies (in particular when audit firms are appointed to perform all or part of the audit work).

Võlgnikud

4.59. Punktides 4.113–4.121 on kokkuvõte kontrollikoja eriaruandest ÜPP eeskirjadevastaste maksete ja võlgade kohta.

4.60. Võlgade koguväärtus 2003. aasta 15. oktoobri seisuga oli 2,3 miljardit eurot (sarnaselt eelnenud aastale). Neli akrediteerimisasutust andis aruandele võlgnike kohta märkustega järeldusotsuse (vt punkt 4.54) ja paljud teised täheldasid võlgade haldamises, dokumenteerimises ja sissenõudmises märkimisväärseid puudusi (17 makseasutust). 4.61. Mitme makseasutuse kohta koostatud aruannetest selgub, et akrediteerimisasutuste töö ei ole piisav võlgade nõuetekohase dokumenteerimise tagamiseks. Lisaks peavad akrediteerimisasutused esitama komisjoni juhiste (26) kohaselt hinnangu võlasumma kohta, mille sissenõudmine makseasutuste poolt on tõenäone. Neli akrediteerimisasustust seda ei teinud. 4.60 and 4.61. The Commission shares the view of the Court as regards the importance of this issue. It is aware of the difficulties of debt management in a number of paying agencies and also of the improvements introduced. This question has received particular attention since 1999 and will continue to be the subject of further review and action. Nevertheless, having taken all the available information into consideration, the Commission was able to propose clearance of the paying agencies' accounts, despite the existence of some difficulties. The Commission has always taken note of problems identified and will futher insist on the necessity of clear opinions from certifying bodies on this subject. The Commission continues to closely supervise this issue, and four visits to Member States have been organised for the second half of 2004.

Komisjoni otsus

4.62. Komisjon analüüsis ja hindas kõigi makseasutuste raamatupidamisarvestust, tõendeid ja aruandeid, välja arvatud kuus aruannet, (27) mis esitati peale tähtaega või mis olid ebatäielikud. Komisjon viis läbi mitu üksikmaksete kontrolli, et tuvastada võimalikke topeltmakseid. (28)

4.63. Komisjon langetas raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse 29. aprillil 2004 (29) määrusega kehtestatud tähtaja jooksul.

4.64. Komisjon kiitis heaks 56 makseasutuse raamatupidamisarvestuse, mis haldasid kokku 25,2 miljardit eurot (57 % deklareeritud kogusummast). Nende makseasutuste raamatupidamisarvestuses, kus esinevad suuremahulised vead, teeb komisjon vajalikud finantskorrektsioonid.

4.65. Komisjon lükkas edasi otsuse langetamise 29 makseasutuse raamatupidamisaruande kohta, mis haldasid kokku 19 miljardit eurot (43 % deklareeritud kogusummast). Komisjoni põhjendused otsuse tegemise edasilükkamiseks, mis kehtisid rohkem kui ühe makseasutuse kohta, olid järgmised: a) valimi moodustamise reeglite eiramine akrediteerimisasutuste poolt (liiga väike usaldustase/valimi suurus) (15 raamatupidamisaruannet) või b) ebapiisav valimi moodustamise meetodi kirjeldus akrediteerimisasutuste poolt (2 raamatupidamisaruannet). (30)

4.66. Akrediteerimisasutuste aruannete heakskiitmise edasilükkamine nende töö asjakohasuses kahtlemise korral on komisjoni tavapraktika. Nelja makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2001. aasta finantsotsusest ja 17 makseasutuse raamatupidamisaruanded jäeti välja 2002. aasta finantsotsusest.

4.67. Mitte kunagi varem ei ole komisjon aga otsuse langetamist edasi lükanud nii suure arvu makseasutuste kohta, mis hõlmavad nii suurt kulutuste määra.

4.68. Ei ole teada, millal komisjon saab heaks kiita 2004. aasta 29. aprillil tehtud otsusest välja jäetud makseasutuste raamatupidamisaruanded. Kogemuste põhjal võib öelda, et viivitus võib olla märkimisväärne. Näiteks Kreeka 2000. aasta raamatupidamisaruanded kiideti heaks alles 2003. aastal, kui asutus enam ei tegutsenud. 2004. aasta aprilliks ei olnud heaks kiidetud ühtegi 2001. ja 2002. aasta finantsotsustest välja jäänud raamatupidamisaruannet. Kümne makseasutuse (31) raamatupidamisaruandeid ei kiidetud heaks viimasest kolmest aastast kahe jooksul. 4.68. By the end of this year the Commission expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002 (for which all necessary information has been provided).

4.69. Raamatupidamisarvestuse heakskiitmise otsuse edasilükkamisel ei ole liikmesriikidele finantstagajärgi, samuti ei mõjuta see tulevasi otsuseid nende kulutuste abikõlblikkuse kohta rahastamiseks ühenduse eelarvest. Siiski ei langetanud komisjon õigeaegset otsust makseasutuste kohta, mille 2003. aasta tähtaegselt deklareeritud kulutused moodustasid kogukulutustest 43 %.

2003. aasta vastavusotsused

4.70. 2003. aastal tegi komisjon kolm vastavusotsust 1996–2002. aastal deklareeritud kulutuste kohta, (32) keeldudes rahastamast 377 miljoni euro suurust summat, millest kontrollikoda auditeeris 366 miljoni euro suurust osa ja püüdis välja selgitada, kas korrektsioonid olid: a) asjakohased ja hästi põhjendatud; b) tehtud õigeaegselt.

Korrektsioonide asjakohasus

4.71. Kontrollikoda leidis, et 308 miljoni euro osas oli komisjoni rahastamisest keeldumine hästi põhjendatud ja aktsepteerimatu summa oli vastavuses tavapärase kindlasummalise korrektsiooniga. (33)

4.72. Järgmistel juhtudel leidis kontrollikoda, et õigustatud oleks olnud komisjoni enda reeglite rangem kohaldamine (mis oleks suurendanud aktsepteerimatut summat 65 miljoni euro võrra): 4.72. In assessing the financial corrections the Commission has to consider what alternative forms of check would reduce the risk to the EAGGF. Its decision must therefore be deemed to be in line with the rules and protocols. The Commission considers that it has fully and correctly applied its guidelines on fixing the levels of financial corrections, and must stress also its legal obligation to accurately assess the real risk to the Fund. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified.

a) oliiviõli Itaalias — korrektsioon 13 miljonit eurot. Komisjon rakendas 2000. aasta kulutustele, mis pärinesid peamiselt 1998/99 majandusaastast, kindlasummalise korrektsiooni 2 %. Selle peamine põhjus oli pressimistehastes läbi viidud kontrollide käigus leitud märkimisväärsed puudused ja toodetud oliiviõli koguste vastavuskontrollide ja järelkontrollide liigne leebus. Lisaks ei rakendatud 1998/1999. majandusaastal täielikult geoinfosüsteemi ega sooritatud nõutud arvul alternatiivseid kontrollimisi. (34) Komisjoni klassifikatsiooni järgi on need kontrollimised määrava tähtsusega. Korrektsiooni määr 5 % oleks olnud vastavuses komisjoni kindlasummalise korrektsiooni skaalaga; (a) In the 1998/99 marketing year Italy introduced alternative forms of check that reduced the risk to the EAGGF. This led the Commission to propose a correction rate of 2 % despite the existence of failings in key controls. In particular Italy had an olive cultivation register and in 1998/99 made many on-the-spot checks in connection with creation of the olive cultivation GIS. These checks resulted in significant penalties on growers whose crop declarations showed discrepancies.

b) oliiviõli Kreekas — korrektsioon 45,1 miljonit eurot. Alates 1994. aastast on komisjon rakendanud 5 % korrektsiooni oliiviõli registrite mitterakendamise ja elektroonilise andmebaasi puuduste tõttu. Liikmesriikidel oli alates 1998/1999. aastast 5 aastat aega geoinfosüsteemi rakendamiseks. Komisjon leiab, et puudus on ka see, et pole tehtud jõupingutusi geoinfosüsteemi väljatöötamiseks ning selle kompenseerimiseks tehtavad muud täiustused ei ole piisavad. Seetõttu kehtib 2000. aasta kulutustele, mis seostuvad peamiselt 1998/1999. turundusaastaga, jätkuvalt 5 % korrektsioonimäär. Need kontrollid on määrava tähtsusega ja nende mitterakendamise tõttu oleks 10 % korrektsioon kooskõlas komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooni skaalaga. (b) Under the olive oil production aid scheme there are two key interdependent controls, on mills and on trees. It is true that Greece had neither an olive cultivation register, operational computerised files or an olive cultivation GIS (compulsory from 1998/99), but she did make the alternative checks specified in the rules for cases where there was no GIS and imposed penalties when incorrect declarations were found. There were also checks on mills and on abnormally high yields. These factors led the Commission to maintain a 5 % correction rate for the marketing years in question.

24 kuu reegel

4.73. Komisjon võib keelduda deklareeritud kulutuste rahastamisest, kui need on tehtud 24 kuu jooksul, mis eelnevad kuupäevale, mil komisjoni teavitas liikmesriiki oma leidudest. (35) Seega, kui kontrolli käigus avastatakse puudus, mis hõlmab kolme aastat, on võimalik ainult kahe aasta deklareeritud kulutuste korrektsioon. Nõukogu lükkas tagasi komisjoni 2002. aastal tehtud ettepaneku (mille oli heaks kiitnud kontrollikoda) pikendada seda perioodi 36 kuule. (36)

Korrektsioonidele kuluv aeg

4.74. Keskmiselt kulus raamatupidamisarvestuse heakskiitmise menetluses 2003. aasta kolmes otsuses tehtud korrektsioonidele, alates kontrolli alustamisega liikmesriikides kuni korrektsiooni lisamiseni otsustesse, üle kahe ja poole aasta (900 päeva). See on lühem aeg kui 2002. aastal, mil see võttis keskmiselt aega kolm aastat (1 100 päeva). Siiski ületab korrektsioonidele kuluv aeg märkimisväärselt komisjoni poolt kehtestatud sisestandardeid. 4.74. The Commission acknowledges that in some cases delays in the progress of accounts clearance persist. But, as the Court finds from year to year, major efforts have been made to reduce the average duration of the procedure. These will be continued.

Viimaste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused

4.75. Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub mitmeaastase perioodi jooksul (vt punktid 4.52 ja 4.70). Tabelis 4.6 on näidatud komisjoni otsused raamatupidamisarvestuse kohta 1991. aastast alates. Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpule jõudnud. Korrektsioonide kogusumma näitab, millises ulatuses tegi komisjon vastavalt kontrollitud eelarvekuludele ja liikmesriikidele otsuse ühenduse eelarvest rahastamisest keeldumiseks liikmesriikide kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste tõttu. 4.75. In June 2004 only nine procedures remain open (three predating 1 January 2000) out of a total of 482 initiated between 1997 and the end of 2000. The Commission has applied itself to reducing the backlog and the oldest cases still open were given particular attention when the 2004 work programme for auditing agricultural expenditure was drawn up.

4.76. Diagrammides 4.6 ja 4.7 on esitatud komisjoni korrektsiooniotsused 1999–2003 (37) liikmesriigiti ja turusektorite kaupa. Otsused on seotud kulutustega aastate 1996–2002 ühenduse eelarvetest.

Tabel 4.6 — 1991–2003. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustes tehtud korrektsioonid (miljonit eurot) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Deklareeritud kulud 31 255,9 30 480,2 34 008,0 33 592,8 35 654,4 39 062,5 40 884,3 38 857,4 40 726,2 40 410,6 41 593,8 42 710,8 43 988,4 Korrektsioonid kokku –1 504,1 – 788,2 – 737,0 – 307,8 – 572,9 – 790,1 – 481,4 – 328,3 – 248,4 – 305,0 – 132,7 –0,2 0,0 millest: a) lisamaksud piimalt – 979,2 – 419,7 – 248 0,0 –15,1 – 215 – 110,2 0 0 0 0 0 0 b) korrektsioonid – 524,9 – 368,5 – 489,0 – 307,8 – 557,8 – 575,1 – 371,2 – 328,3 – 248,4 – 305,0 – 132,7 –0,2 0,0 Korrektsioonid deklareeritud kuludest, % 1,7 % 1,2 % 1,4 % 0,9 % 1,6 % 1,5 % 0,9 % 0,8 % 0,6 % 0,8 % 0,3 % 0,0 % 0,0 % NB:Mitte ühegi aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine pärast 1997. aastat ei ole veel lõpetatud. Allikas:Komisjoni vastavusotsused, mida on kohandatud pärast korrektsioonide tühistamist Euroopa Kohtu otsusega.

Kontrollikoja järeldused

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

4.77. Vaatamata punktides 4.54–4.57 esitatud üksikprobleemidele toimis makseasutuste raamatupidamisarvestuse akrediteerimine rahuldavalt.

4.78. Siiski on veel arenemisruumi: 4.78.

a) akrediteerimisasutuste töö kohapealseks perioodiliseks kontrollimiseks komisjoni poolt (vt punkt 4.58); (a) Specific on the spot reviews of the certifying bodies' activity will be considered, after examining all the priorities for the auditors of the Commission.

b) komisjoni juhiste täpsemaks järgimiseks akrediteerimisasutuste poolt seoses ÜPP võlgade käsitlemisega (vt punktid 4.59–4.61). (b) The Commission will insist on the importance of proper reporting on debtors and increase the attention paid to this subject for the next accounts clearance decision.

4.79. Asjaolu, et 43 % 2003. aastal deklareeritud kulutuste kohta ja 21 makseasutuse 2001–2002. aasta raamatupidamisarvestuse kohta ei ole tehtud otsust, on murettekitav (vt punktid 4.65 ja 4.68). 4.79. It should be emphasised that the disjunction of accounts does not cause any financial consequences for the Member States concerned, nor does it prejudice any exclusion of expenditure of Community financing. The postponement of the clearance allows the Member States to provide additional information and in some cases to perform certain tasks requested by the guidelines which were not finalised by the regulatory deadline of 30 April. Once these matters are addressed by the Member States the Commission should be in a position to clear the disjoined accounts. The Commission continues to make efforts to clear the backlog of cases from the 2001 and 2002 exercises. It expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002.

Vastavusotsused

4.80. Enamik 2003. aastal tehtud korrektsioone arvutati komisjoni tavapärase kindlasummalise korrektsiooniskaala alusel (vt punkt 4.71). Kahel juhul oleks võinud kohaldada kõrgema määraga korrektsiooni (vt punkt 4.72). 4.80. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the following cases were justified.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Eksporditoetused — sihtkohad ja turuletoomine

4.81. Eksporditoetusi makstakse eksporditud põllumajandustoodangu ELi hindade ja maailmaturu madalamate hindade vahe kompenseerimiseks. Ühe toote toetusmäär võib varieeruda sõltuvalt sihtturust. 4.81. The significance of export refunds as a policy instrument has steadily decreased due to the successive reforms of the Common Agricultural Policy designed to make Community produce more competitive by bringing EU prices closer to world market prices. 10 years ago expenditure on export refunds exceeded 10 billion euro; in 2003 it was down to 3,7 billion euro. This trend is expected to continue with the latest CAP reforms of 2003 and 2004.

4.82. Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 7/2001, (38) et eelistatud on ühele tootele iga sihtkoha korral ühe ja sama toetusmäära kohaldamine, kuigi seda ei olnud kohe võimalik rakendada. Seetõttu andis kontrollikoda järgmised soovitused ülalnimetatud tehingute finantskontrolli lihtsustamiseks ja tõhustamiseks: 4.82 and 4.85. The Commission has reacted appropriately to remedy the weaknesses identified in the special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

a) tõendeid kauba kohalesaabumise kohta ei ole vaja nõuda iga kord, vaid ainult kahtluse või kõrgendatud riskiga sihtkohtade korral; (a) Relaxing the requirements for proof of arrival could generate a potential risk for the Community budget through a loss of control over exports to countries for which an export refund is not fixed. It would also expose the Commission to fundamental criticism of the way the EU monitors and controls its subsidised trade with third countries, particularly taking into consideration its international undertakings to refrain from granting export refunds for specific markets.

b) kõigi de minimis limiiti ületavate taotluste korral tuleks ÜPP makseasutustele esitada transpordidokumendid ja kaubaarved; (39) (b) The Commission considers that generally speaking customs import declarations issued by official state authorities give greater assurance that goods have been imported in the third country for which the refund is paid than transport documents and commercial invoices issued by private operators. However, the Commission has decided to double the de minimis limit by which payment claims involving small amounts of refunds can be exempted from production of proof of import, but to maintain this requirement for differentiated export refunds above this limit.

c) intensiivistada tuleb a posteriori kontrolle selle üle, et tooted toodaks turule kavatsetud sihtkohas (ega eksporditaks mujale); valitud tehinguid tuleks a posteriori kontrollida mereveo ja konteinerite liikumise andmebaasidest. (40) (c) Given the decision to continue to require proof of import for differentiated export refunds, there is no need for a posteriori checks that products had been placed on the market intended to be intensified. Nevertheless, the Commission has encouraged Member State authorities to use the data held by transport companies as an additional element of check on the arrival of goods at their destination.

4.83. Kontrollikoda tegi ka mitmeid üksikasjalikke soovitusi finantskontrolli süsteemide tõhustamiseks, mida tuleks kohaldada kauba kohalejõudmise kohta süstemaatilise tõendusmaterjalide esitamise nõude säilimise korral.

4.84. Nõukogu ja parlament toetasid kontrollikoja soovitusi. (41) Eelkõige kutsus parlament komisjoni üles enne eksporditoetuste kava järkjärgulist kaotamist tegema radikaalseid muudatusi seadusandluse ja menetluste lihtsustamiseks, eesmärgiga suurendada läbipaistvust.

4.85. Komisjon ei ole võtnud meetmeid punktis 4.83 tehtud soovituse täitmiseks ja kava lihtsustamiseks. 4.85. See reply to paragraph 4.82.

4.86. Samas on komisjon reageerinud positiivselt paljudele kontrollikoja üksikasjalikumatele tähelepanekutele ja soovitustele: a) tõhustati järelevalveasutuste tunnustamise menetlust; b) sätestati järelvalveasutustele sanktsioonid väära tõendi väljaandmise eest; c) sätestati reeglid kauba mahalaadimistõendite väljaandmise kohta liikmesriikide saatkondade poolt; d) de minimis limiiti, mida kasutatakse kaubasaadetiste kontrollimiseks millele on eksporditoetust taotletud, kahekordistati; e) et takistada piimatoodete edasi-tagasi liikumist EL ja Balti riikide vahel, võeti vastu sätted piimatoodete eksporditoetuse kaotamiseks kõnealustele riikidele; f) 2001. aastal kehtestati menetlus teabe vahetamiseks Venemaa tolliga online-süsteemis (42) võltsitud impordideklaratsioonide osas (ehkki kõik liikmesriigid seda ei kasuta); g) mõned täiendused tehti kariloomade ekspordi osas: kõrgema määraga eksporditoetus kehtib nüüd ainult nendele puhtatõulistele aretusloomadele, kes on alla 30 kuu vanad; (43) (44) h) Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise osakond vaatas läbi kauba kohalejõudmise tõendusmaterjali süsteemi 2000–2002. aastal ja algatas selle tulemusena teatud liikmesriikide osas finantskorrektsiooni.

4.87. Mis puutub teistesse kontrollikoja poolt tehtud üksikasjalikesse tähelepanekutesse, siis komisjon: 4.87. Having examined the recommendations of the Court the Commission decided not to follow the recommendation suggested by the Court in point (a) whereas actions have been taken in relation to points (b) and (c).

a) ei ole võtnud üle vastutust järelvalveasutuste tunnustamise eest; (a) Within the framework of shared management the responsibility for approval of supervisory companies lies within the Member States and the Commission has no intention to take it over. Member States are closer to events on the ground and are in a better position for managing the conditions for the approval and control of supervisory companies. However, following the Court recommendation, procedures for approval of supervisory companies have been reinforced (see Commission Regulation (EC) No 1253/2002 OJ L 183, 12.7.2002, p. 12)).

b) ei ole esitanud liikmesriikidele näidiseid aktsepteeritavatest dokumentidest, millega tõendada kauba kohalejõudmist (erinevates ELi mittekuuluvates riikides kasutatavad tollidokumendid ja -templid); (b) The verification of the validity of proofs which are furnished by exporters in the payment application for differentiated refunds is the responsibility of Member States' paying agencies. However, the Commission launched a tendering procedure, but this proved to be unsuccessful and had to be relaunched. Bearing in mind the time needed for the tender's procedure and completion of the study, the results will not be available until the end of 2005. Meanwhile, in order to ensure a better coordination between paying agencies, Member States have been asked to exchange copies of the customs import documents, customs stamps and customs codes (entry for home use, entry for warehousing, entry for inward processing, etc.) that are available in their paying agencies concerning various third countries included in the study.

c) oleks võinud diferentseeritud eksporditoetuste süsteemi kontrollimisel kasutada rohkem välisaudiitorettevõtteid. (c) The Commission contracted for the first time external audit firms for this task in 2001. With hindsight some aspects might have been perfectible and experience has already been, and will continue to be, taken into account in possible future engagements of external auditors.

4.88. OLAF on võtnud meetmeid mõne juhtumi osas, mille üle kontrollikoda on muret väljendanud, kuid ei ole algatanud või lõpetanud paljude teiste juhtumite menetlust, nt illegaalne eksport Iraaki, puudujäägid kariloomade tarnimisel Liibanoni, piimatoodete re-eksport Balti riikidesse, juustu ümbersuunamine USAst Kanadasse ja realiseerimisaja ületanud fetajuustu tarnimine Põhja-Koreasse. 4.88. The case ‘diversion of cheese from USA to Canada’ will be finalised shortly. Follow-up actions for all mentioned cases are still ongoing.

4.89. Seega on kontrollikoja soovitusi (ja nõukogu ning parlamendi järeldusi) vaid osaliselt järgitud. Sihtkohaspetsiifilised eksporditoetused moodustavad jätkuvalt olulise osa (45 %) eksporditoetuste kogusummast (st 1 882 miljonit eurot 2003. aastal). 4.89. As the Court recognises in paragraph 4.87, the Commission has responded positively to many of the Court's more detailed observations and recommendations. For the recommendations not accepted, due explanation is given in the reply to paragraphs 4.83, 4.86 and 4.88. The Commission has reacted where appropriate to remedy the weaknesses identified in the Court's special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

Oliiviõlitoetuste kava

4.90. 2000. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande (45) oliiviõlitoetuste kava auditi tulemuste kohta. Audit keskendus kava komisjonipoolsele juhtimisele ja liikmesriikides läbiviidud kontrollidele, et hinnata nende panust kava põhieesmärkide saavutamisel. Nõukogu võttis 29. aprillil 2004 vastu oliiviõli ühise turukorralduse reformi, mis jõustub 1. novembril 2005. (46)

4.91. Eriaruandes tõi kontrollikoda välja järgmised asjaolud: a) komisjoni juhtimis- ja kontrollisüsteem ei olnud piisavalt tõhus ja usaldusväärne; b) ühise turukorralduse eesmärgid ei olnud piisavalt selgepiirilised; c) oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (47) loomisel ja rakendamisel liikmesriikides ei tohiks komisjon lubada samasuguse viivituse kordumist, nagu toimus esialgse oliivikasvatuse registri loomisel; d) iga reform peaks lähtuma finantsmääruses kehtestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ja ühise turukorralduse eesmärke tuleks täpsustada nii, et oleks võimalik mõõta liikumist eesmärkide täitmise poole; e) toetuste maksmine oliivipuude arvu, mitte toodetud koguste alusel tähendaks vähem kontrollimisega seotud probleeme, kuid suurendaks vajadust oliivikasvatuse geoinfosüsteemi järele.

4.92. Nõukogu ja parlament (48) toetasid kontrollikoja soovitust tõsta juhtimise ja kontrolli tõhusust ja usaldusväärsust toimiva oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ja oliivikasvatusandmete IACSi süsteemi integreerimise läbi. Kuna tarbimistoetus kaotati 1998. aasta reformiga ja eksporditoetuste osakaal on väike, keskendub kontrollikoja järelaudit oliiviõli tootjatele mõeldud toetustele.

4.93. Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, et enne 2004. aasta reformi käsitles komisjon juba mitmeid ületootmisega ja oliiviõli tootmise konkurentsivõimega seotud probleeme. Vaatamata sellele, et komisjon on igal aastal kutsunud liikmesriike üles menetlusi kiirendama, ei rakenda liikmesriigid kõiki oliiviõli kontrollasutuste poolt soovitatud karistusi. 4.93. The Commission closely monitors the quality of the Member States' monitoring of the work of the inspection bodies. Any inadequacies found are taken into account in the accounts clearance procedures for the olive oil production aid.

4.94. 2004. aasta reform, millega määratleti täpsemalt eesmärgid ja asendati toodetud koguse alusel makstav toetus pindalatoetusega, tühistas mitmed meetmed, milles kontrollikoda oli avastanud puudusi, eelkõige selles osas, mis puudutas liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, tootmiskoguste hindamise kohustust ja toetuste lahutamist toodangust. Komisjon aga ei kvantifitseerinud reformi tulemusi finantsmäärusele vastavalt. See takistab eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmist. 4.94. The reform of the olive oil sector is part of the reform of the common agricultural policy started in 2003 and aims at achieving the same objectives, which were presented in the explanatory memorandum of the proposal for a long term policy perspective for sustainable agriculture (COM(2003) 23 final, 21 January 2003), namely: — to enhance the competitiveness of the EU agriculture, — to promote a more market oriented, sustainable agriculture, — to provide a better balance of support and strengthen rural development. The achievement of the objectives is assessed by the Commission as part of the ongoing management and monitoring of the implementation of the CMO. Council Regulation (EC) No 864/2004 foresees that the Commission shall, before 31 December 2009, provide the Council with a report on the situation among others of this sector, accompanied, if appropriate, by proposals for amendments.

4.95. Nõukogu uue määruse kohaselt makstakse toetust oliivipuude all oleva pindala alusel. Vähemalt 60 % toetuste summast eraldatakse ühekordsete maksete kavale. See summa ei ole seotud ei oliiviõli tootmisega ega oliivipuude arvuga. Ülejäänud 40 % seostatakse oliivipuude arvuga. Kuni oliivikasvatuse geoinfosüsteemi ei ole rakendatud, sõltub selle 40 % juhtimine ja kontrollimine ikkagi piisava usaldusväärsuseta statistilistest andmetest. Komisjoni statistika puudulikkust ja ebausaldusväärsust kinnitas ka välishinnang, mille komisjon tellis turukorralduse põhimeetmete mõju hindamiseks oliiviõli sektorile. (49) 4.95. The remaining funds (up to a maximum of 40 %) would be retained by Member States for the granting of aid confined to olive groves already registered in a GIS. Producer Member States have informed the Commission as regards completion at various stages of the GIS. According to legislation in force, the GIS shall be fully operational for the payment of the aid from the marketing year 2003/04 onwards (advance payment fixed in September 2004, final payment to be fixed in June 2005) — see also reply to 4.97. The purpose of this aid is to contribute to the maintenance of olive groves of environmental or social value. It will be granted per hectare of olive grove, whether or not in production. For the granting of this aid variations in the number of trees registered on 1 January 2005 in the olive groves should not exceed 10 %.

4.96. Vastupidiselt kontrollikoja soovitusele tegi komisjon nõukogule ettepaneku (50) lükata oliivikasvatuse geoinfosüsteemi valmimise tähtaeg 2 aastat edasi, määrates uueks tähtajaks 31. oktoobri 2003. Sellel, et süsteem ei ole antud tähtajaks täielikult valminud, on reformi läbiviimisele negatiivne mõju. 4.96. The proposal to delay in the completion of the olive cultivation GIS was motivated by the limited progress achieved in 2001 by the Member States in the execution of the GIS and the aim of obtaining a reliable and trustworthy tool for the management of the sector. In cases where the GIS had not been completed, Member States were required to carry out reinforced on the spot controls (Regulation (CE) No 2366/98). The proposal was accompanied by additional provisions stipulating that from November 1st 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for aid to be paid to olive producers. According to the information provided by the producer Member States to the Commission, the GIS is largely operational to check the aid payments for the marketing year 2003/04, and its role in the practical implementation of the reform will be verified in due course in the framework of the clearance of accounts procedure.

4.97. Komisjon on raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel arvesse võtnud liikmesriikide meetmete mittevastavust ühise turukorralduse sätetele oliiviõli registri ja elektroonilise dokumentatsiooni osas. 2002. aasta aruandes (51) ja ka käesolevas aruandes kutsub kontrollikoda komisjoni üles olema rangem oliiviõli kulutuste korrektsioonide kehtestamisel omaenda juhiste rakendamisel (vt punkt 4.72 ja aastaaruanne 2002, punkt 4.61). 4.97. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified. See the reply to point 4.72. and the 2002 Annual Report.

4.98. Eelnevat arvesse võttes peaks komisjon otsekohe võtma meetmeid järgmiste probleemide lahendamiseks: 4.98.

a) võtma kasutusele asjakohased ja mõõdetavad indikaatorid reformi eesmärgi saavutamisel tehtavate edusammude mõõtmiseks ja sel viisil järgima finantsmäärust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte osas; tõhustama ühise turukorralduse juhtimist; (a) The reform of the olive oil sector is part of the reform of the Common Agricultural Policy started in 2003 and therefore aims at achieving the same objectives. The Commission will monitor the achievement of these objectives.

b) nõudma liikmesriikidelt töökindla ja usaldusväärse oliivikasvatuse geoinfosüsteemi rakendamist ja kui seda ei saavutata, vajalike finantskorrektsioonide tegemist vastavalt kehtivatele eeskirjadele. (b) As of November 1 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for an aid to be paid to olive producers. The Commission accepts the Court's recommendation and as in the past will continue to verify that checks are made correctly and uniformly.

PEAMISED TÄHELEPANEKUD ERIARUANNETES

Talumajapidamiste tulu mõõtmine komisjoni poolt

4.99. Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 33 lõikele 1 on üks ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) viiest eesmärgist kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajanduses töötavate inimeste isikutulu suurendamise teel. See eesmärk on osutunud ÜPP peamiseks juhtmõtteks.

4.100. Komisjonil on talumajapidamiste tulu hindamiseks kolm süsteemi: põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), mis mõõdab põllumajanduslike ettevõtete tulusid ühtlustatud raamatupidamisaruannete alusel, kuid mis on ebapiisav nii tulemuste kvaliteedi kui võrreldavuse osas; põllumajanduse majandusaruanded (EAA), mille andmete kvaliteet erineb liikmesriigiti; põllumajanduslike leibkondade sektori tulu (IAHS), mis sisaldab mittehomogeenset ja vananenud statistikat. 4.100. Improving the quality and especially the comparability of the statistical data from the FADN is a major concern of the departments responsible for these statistics and has been the subject of constant attention on the part of the Commission, the FADN Committee and the Member States. The latter have introduced a basic methodology designed to improve quality and harmonise the results from the FADN. It is true that the regional diversity of agriculture, in both socio-economic and structural terms, has meant the adoption of rules specific to some Member States. However, the impact of the methodological differences referred to by the Court is reduced as much as possible by the efforts made regarding sampling and weighting. The economic accounts for agriculture are continuously and closely monitored for accuracy and comparability by the Working Party ‘Agricultural accounts and prices’ and more specific controls such as the inventories. This is why the quality of the income statistics produced under the EAA has always been considered satisfactory. In addition, although the choice of sources of data is left to the Member States depending on the specific structure of their agricultural sector and their statistical system, this has little impact on the quality of the EAA data. It is in fact not the harmonisation of data sources but the harmonisation of definitions and principles of data extraction which guarantees the harmonisation of the EAA data among Member States and contributes to their quality. Finally, studies have shown that the multiplicity of data sources makes accuracy indicators very difficult to establish and complex to interpret for such statistics as national accounts and accounts for agriculture. The statistics on incomes of agricultural households do not benefit from the same degree of quality, homogeneity and updating as the FADN and the EAA. A taskforce to develop and improve these statistics was set up in 2003 in collaboration with the FAO, the OECD and UN/EEC.

4.101. Euroopa Ühendus ei ole määratlenud EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid nagu “põllumajandusega tegelev rahvastikuosa”, “rahuldav elatustase” ja “isikutulu”. Selle tulemusel puuduvad siiani selged mõisted ja kriteeriumid, mida antud näitajaid mõõtva statistika osas rakendada. 4.102. Kontrollikoda tuvastas, et talupidajate finantsolukorra hindamiseks vajalik teave on aastatega paranenud. Kui 1992. aasta Mac Sharry reformi eesmärk oli vaid tulude vähenemise hüvitamine otsetoetuste teel, siis nüüd on komisjon huvitatud ka väljaspool talumajapidamist saadava tulu allikatest ja sissetulekute jagunemisest põllumajandussektori siseselt. Nende küsimuste käsitlemiseks tuleb koguda teavet põllumajanduslike leibkondade tulude kohta tervikuna. 4.101 and 4.102. There are various different measures of income (inter alia, income by branch of activity and income of households at macroeconomic level, and income of holdings at microeconomic level). These have been extensively used and published by the Commission for the purposes of monitoring and analysing the levels of and changes in incomes in agriculture, as well as contributing to generating agricultural policy.

4.103. Spetsialisti abiga püüdis kontrollikoda selgitada EÜ asutamislepingu artiklis 33 esinevaid mõisteid. Jõuti järeldusele, et juhul, kui puuduvad muud andmed, võib elatustaset ligikaudselt määrata leibkonna kõigi liikmete kasutada jääva tuluosa alusel. Leiti, et põllumajandusliku leibkonna elatustaset ei saa pidada rahuldavaks, kui leibkonna kõigi liikmete kasutada jääv tuluosa langeb alla teatava künnise võrreldes teiste ettevõtlusest tulu saavate leibkondadega.

4.104. Kontrollikoda kontrollis komisjoni kolme põllumajandusstatistika süsteemi, käsitledes nende “asjakohasust” seoses ÜPP nõuetega. Kõigi nende süsteemide eesmärk on mõõta põllumajandussektori tulu. Siiski annab FADN üksnes niinimetatud professionaalsete talumajapidamiste kasuminumbrid, arvestamata väljaspool talumajapidamist saadud tulu ja leibkonna teiste liikmete tulu. Mis puudutab EAAd, siis peamiselt väljendab see ülejäägi suurust pärast kõigi põllumajandustoodete kulude katmist. Seetõttu ei anna need kaks süsteemi põllumajanduslike leibkondade elatustaseme kohta mingisugust otsest teavet. IAHSi projekt kavandati selleks otstarbeks, kuid see ei ole andnud usaldusväärseid ega võrreldavaid tulemusi. 4.104. The statistical instruments represented by FADN and EAA have made it possible from their inception to monitor, evaluate and analyse changes in the income generated by agricultural activity, both across the agricultural sector as a whole and by farm specialisation. Moreover, since the most significant part of farm households' income comes from agricultural activity (and mainly commercial holdings), these statistics also make it possible to monitor and analyse changes in farm households' income in a relatively reliable way. In fact, this is in line with of Article 33 (a) and (b), which explicitly link the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in income generated by agricultural activity.

4.105. Kokkuvõttes ei anna komisjoni statistikasüsteemid praegu piisavalt teavet põllumajanduslike leibkondade netotulude kohta ega võimalda hinnata põllumajandusliku elanikkonna elatustaset. Seetõttu peaks komisjon uuesti täpsustama ühenduse vajadused selles valdkonnas ja olemasolevad statistikasüsteemid vastavalt ümber orienteerima. 4.105. Each of the statistical tools provides additional information in the decision-making process. Therefore, they should be seen as complementary parts in a very complex policy field. The statistics of the EAA and of the FADN have for many years provided very useful, reliable and relevant information on the incomes generated by agricultural activity. This information has proved very important for the monitoring, evaluation and design of the common agricultural policy. So far these figures on income from agriculture could be regarded as relatively reliable estimates of farm households' income to the extent that the latter draw the major part of their income from farming. The socio-economic developments in the agricultural sector and recent changes in agricultural policy (in particular as regards rural development) may well require more detailed figures on farm income. Although reliable statistics on the income of agricultural households already exist in a considerable number of Member States, it would be worth making a study of the feasibility and cost of statistics that measure the standard of living of the farming population across all the Member States of the Union. The financial situation and income levels of farming undertakings and in the agricultural sector generally will continue to be the subject of regular monitoring on the basis of FADN and EAA data, the harmonisation and consistency of which will need to be strengthened through increased collaboration among the various services concerned.

Suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ning nendega seonduvate kulutuste komisjonipoolne juhtimine ja järelevalve (52)

4.106. Ühisturu väljakujundamise ja üldise elusloomadega kauplemise hoogustamise vajadusest tingituna töötas ühendus välja suu- ja sõrataudi ennetamise ja tõrje ühtsed põhimõtted. Alates 1992. aastast laiendas ühendus kõigile liikmesriikidele elusloomade suu- ja sõrataudi vastase profülaktilise vaktsineerimise keeldu ning töötas välja ennetamise ja tõrje keeruka süsteemi eesmärgiga tõkestada viiruse sissetoomist ja ennetada selle levikut kogu ühenduse territooriumil. Episootia korral tuli kontaktsed loomad tappa, nende korjused hävitada ning ruumid ja vahendid desinfitseerida. Kõik sellega seonduvad liikmesriikide kantud kulud kuulusid osalisele hüvitamisele erakorralise veterinaariafondi poolt, mis moodustati EAGGF tagatisrahastu raames. 4.106. Directive 90/423/EEC, amending Directive 85/511/EEC on control measures for FMD, sets up a comprehensive system for the prevention, control and eradication of the disease. While banning prophylactic vaccination for technical and economic reasons, the Directive introduced contingency planning for FMD and a system of antigen reserves to cater for the possibility of emergency vaccination, and modified other animal health legislation in order to prevent the spread of the disease.

4.107. Seoses 2001. aasta kriisiga taotlesid liikmesriigid erakorralise veterinaariafondilt hüvitisi 1 616 miljonit euro väärtuses. See summa koos puhangute laiaulatuslikkusega ajendas kontrollikoda auditit läbi viima. Auditil oli kolm eesmärki: kontrollida, kas haigustõrjestrateegia aluseks olnud komisjoni analüüsimeetod oli ajakohane, kas strateegiat viidi tõhusalt ellu ja kas süsteem, mille aluselhüvitati liikmesriikidele nende kulutused talupidajatele kompensatsiooni maksmise ning loomade tapmise osas, oli asjakohane, kiire ja mittediskrimineeriv. Et varasematest episootiadest saadud kogemused võivad kaasa aidata suu- ja sõrataudi ennetamis- ja tõrjestrateegia väljatöötamisele, uuris kontrollikoda komisjoni tegevust enne kriisi, selle vältel ning pärast selle lõppu.

4.108. Aruandes rõhutatakse, et enne 2001. aasta kriisi ei olnud komisjon korrigeerinud oma strateegiat, võttes arvesse riskifaktorite muutumist. 4.108. In 1990 the Commission defined the overall strategy of the Community as follows: ‘Maintain the FMD- and infection-free status of the Community without practising prophylactic vaccination’. This strategy has since been supported by Member States, the European Parliament and the relevant industries. It is science-based, operates on established international standards and balances the risk of virus introduction with the technical and economical possibilities to react to the occurrence of the disease. Furthermore, the Commission feels that, although this strategy is not formally updated, it incorporates enough regular scientific information to be operational. (53) As far as an assessment of the Commission's action before the crisis is concerned, the report of the British National Audit Office on FMD notes under 9c: ‘if contingency plans were not sufficient to deal with an outbreak on this scale, it is unrealistic to expect that any could have coped with all the problems and difficulties that arose or that the authorities could have forecast the unprecedented nature of the 2001 outbreak’. Whilst at the time of FMD crisis in 2001 not all measures in preparation were ready for implementation, due credit or acknowledgement as regards the progress which has been achieved by the Commission since the establishment of the single market in 1993 is not given in the present report.

4.109. Samuti selgub aruandest, et komisjoni põhjaliku hindamise ja kontrolli puudumisel enne 2001. aastat ei kõrvaldatud mõningaid puudusi ennetus- ja tõrjeabinõudes õigeaegselt, eriti mis puudutub ennetusmeetmeid piiridel, loomatoitu, situatsioonplaane, lammaste märgistamist ning teavitussüsteemi loomade liikumise kohta liikmesriikide vahel (ANIMO). Parlament kritiseeris komisjoni suutmatust vaadata liikmesriikide situatsioonplaanid läbi enne kriisi, kuid tunnistas, et kriisi vältel tegutses komisjon väga positiivselt (54). Kriisi ajal tegi komisjon väga kiiresti kindlaks abinõude ja nende liikmesriikides rakendamise nõrgad kohad seoses veterinaararstide arvu, haigusest teatamise ja loomade kiiret tapmisega, kuid olukorra parandamiseks oli liiga hilja. Täpsemalt, kontrollikoja tähelepaneku kohaselt sõltus rakendatud abinõude tõhusus suuresti sellest, kas talupidajad teatasid haigusest koheselt ning järgisid liikumispiiranguid. 4.109. The Commission is constantly analysing the animal health situation in Member States and third countries and in particular has taken measures addressing the points raised by the Court as follows: (a) The controls by the Commission in Member States The Commission's veterinary inspection services carried out missions in Member States in relation to the implementation of Community legis