(...PICT...)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Komisjon kiitis 29. juunil 2011 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu [1] artikli 322 lõikele 2 omavahendite süsteemi käsitleva laiaulatusliku ettepanekute paketi osana heaks nõukogu määruse ettepaneku meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta. Komisjon teatas, et esitab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõikele 2 asjaomased üksikasjalikud määrused või kehtivate õigusaktide parandused ning asjaomased seotud määrused 2011. aasta lõpuks. Seetõttu kiitis komisjon 28. septembril 2011 heaks ettepaneku nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi (edaspidi „finantstehingute maksu direktiiv”) [2]. Koos käesoleva ettepanekuga esitatakse ka ettepanekud nõukogu määruste kohta, mis käsitlevad finantstehingute maksul põhinevate omavahendite ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tegemist [3] ning käibemaksupõhiste omavahendite arvutamist ja kättesaadavaks tegemist [4].

Käesoleva muudetud ettepaneku eesmärk on tagada sularahavajaduste rahuldamine Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse ettepaneku [5] ja nimetatud uute ettepanekutega esitatud ELi rahastamist käsitleva uue struktuuri raames.

Komisjon uurib võimalusi, kuidas koondada ELi kõigi omavahendite kindlaksmääramist ja kättesaadavaks tegemist käsitlevad sätted ühte määrusesse pärast seda, kui omavahendite paketiga seoses on saavutatud üldine kokkulepe.

2. ETTEPANEKU SISU

Lisaks uuestisõnastamisega seotud puhtalt tehnilistele muudatustele on võrreldes 29. juunil 2011 tehtud ettepanekutega käesolevasse muudetud ettepanekusse tehtud ainult üks sisuline muudatus.

Ettepaneku artikli 9 lõike 3 teine lõik, „Summade kindlaksmääramine, kättesaadavaks tegemise ajastamine ja korrigeerimised”:

Kehtiva süsteemi analüüs näitab, et kuni kaks kaheteistkümnendikosa kogurahvatulul põhinevate omavahendite ja praeguste käibemaksupõhiste omavahendite kannetest tehakse süstemaatiliselt ettemaksena aasta esimeses kvartalis, et rahuldada peamiselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kuludega seotud sularahavajadusi:

Oodatavalt muutub ELi rahastamise struktuur ajavahemikus 2012–2020 märkimisväärselt, kuna lõpetatakse praeguste käibemaksupõhiste omavahendite kasutamine ning alates 1. jaanuarist 2014 [6] võetakse kasutusele uued omavahendid.

Kogurahvatulul põhinevate omavahendite ja praeguste käibemaksupõhiste omavahendite prognoositav osakaal ELi 2012. aasta eelarvetuludes on 85 % (s.o vastavalt 74 % ja 11 %). Praeguseid käibemaksupõhiseid omavahendeid 2020. aastal enam ei eksisteeri ning prognoositakse, et kogurahvatulul põhinevate omavahendite osakaal langeb 40 %-ni. Teisisõnu, eelarvemenetluse raames eelnevalt kindlaks määratud, korrapärasel rahavool põhinevate omavahendite osakaal langeb tänasega võrreldes poole võrra. Seetõttu saadakse vastavate kogurahvatulul põhinevate omavahendite kaheteistkümnendikosade ettemaksetest sularaha ELi eelarvesse muude tingimuste samaks jäädes ainult pooles ulatuses praegusest.

Muude omavahendite, eelkõige kavandatud uute käibemaksupõhiste ja finantstehingute maksul põhinevate omavahendite tasumise nõudmist ettemaksena ei ole praktikas lihtne teostada. Nimetatud vahendid põhinevad liikmesriikidele tegelikult laekunud summadel ning ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tehtavad summad kõiguvad vastavalt. Kaheteistkümnendikosade maksmise korraldamine eeldab prognooside koostamist ning seejärel tehtavaid korrigeerimisi või saldo arvutamist, see aga omakorda muudaks süsteemi ülemäära keeruliseks.

Kuna võib eeldada, et iga aasta esimese kvartali sularahavajadused ületavad kontodel oleva vara väärtuse isegi juhul, kui ettemaksena nõutakse kahe kogurahvatulul põhineva kaheteistkümnendikosa tasumist, siis tehakse ettepanek kahekordistada selliste kaheteistkümnendikosade arvu (kahelt neljale), mille tasumist on võimalik nõuda ettemaksena, et kompenseerida kogurahvatulul põhinevate omavahendite osa vähenemist ELi rahastamises. Tegemist on praeguse süsteemi mehhaanilise kohandusega, millega tagatakse, et ELi eelarve sularahavajadusi suudetakse rahuldada senises ulatuses.

1150/2000 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõike 1 punkt a

uus

2011/0185 (CNS)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega rakendatakse 1otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 322 lõiget 2 artiklit 279,

võttes arvesse koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingutga, eriti selle artiklitga 183 106a ,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [7]

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust [8]

ning arvestades järgmist:

1150/2000 põhjendus 1 (kohandatud)

uus

(1) Nõukogu 22 29. mai 2000. 1989. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 1150/2000, millega rakendatakse Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ 88/376/EMÜ, [9] on sageli ja mitmel korral [10] oluliselt muudetud. Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks kõnealune määrus selguse ja otstarbekuse huvides uuesti sõnastada. Kõnealune määrus tuleks täiendavate muudatuste tõttu selguse huvides uuesti sõnastada .

1150/2000 põhjendus 2 (kohandatud)

Otsuse 94/728/EÜ, Euratom artiklis 2 märgitud omavahendid peavad olema ühenduse kasutatavad võimalikult headel tingimustel ning seda silmas pidades on vaja kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriigid annavad ühendustele ettenähtud omavahendid komisjoni käsutusse.

1150/2000 põhjendus 3 (kohandatud)

Liikmesriigid nõuavad traditsioonilised omavahendid sisse vastavalt oma õigus- ja haldusnormidele, mis on vajaduse korral kohandatud ühenduse eeskirjades ettenähtud nõuetega. Komisjon peab sellist kohandamist jälgima ning vajaduse korral ettepanekuid tegema.

1150/2000 põhjendus 4 (kohandatud)

Nõukogu koos liikmesriikide valitsuste esindajatega võttis 13. novembril 1991. aastal vastu resolutsiooni ühenduse finantshuvide kaitse kohta [11].

(uus)

(2) Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 teatavad sätted on lisatud nõukogu määrusesse (EÜ) nr [.../...] [12] (millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) ning ei peaks seetõttu kuuluma käesolevasse määrusesse. Kõnealused sätted käsitlevad nõukogu otsuse […/…] [13] (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta) artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kogurahvatulul põhinevate omavahendite sissenõudmismäära, saldo arvutamist ja eelarvestamist, omavahendite ja täiendavate aruandlustingimuste kontrollimist ja järelevalvet ning omavahendite nõuandekomiteed.

(3) Otsuse […/…] artiklis 2 osutatud omavahendid peavad olema ELile kättesaadavad võimalikult headel tingimustel ning seda silmas pidades on vaja kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriigid annavad kõnealused omavahendid komisjoni käsutusse. Käesolevasse määrusesse on üle võetud otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud traditsiooniliste omavahendite ning nimetatud otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud omavahendite (edaspidi „kogurahvatulul põhinevad omavahendid”) kättesaadavaks tegemist käsitlevad eeskirjad, mis olid varem esitatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000. Kuna meetodid ja menetlus võivad asjaomaste omavahendite liigist sõltuvalt oluliselt erineda, tuleks otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud omavahendite kättesaadavaks tegemist käsitlevad sätted kehtestada ELi toimimise lepingu artikli 322 lõike 2 kohaste eraldi määrustega.

1150/2000 põhjendus 5 (kohandatud)

(4) Seoses omavahenditega tuleks tuleb määratleda omavahendite kindlaksmääramise mõiste ning otsuse […/…] 94/728/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise kohustuse täitmiseks tuleks tuleb ette näha üksikasjalikud eeskirjad.

1150/2000 põhjendus 6

(5) Suhkrumaksudest tulenevate omavahendite puhul, mis on vaja sisse nõuda sellel turustamisaastale vastaval eelarveaastal, millesse kulu arvatakse, tuleb ette näha, et liikmesriigid teeksid sellised maksud komisjonile kättesaadavakasutatavaks sellel eelarveaastal, millal need kindlaks määrati.

1150/2000 põhjendus 7 (kohandatud)

Tuleb suurendada omavahendite süsteemi selgust ja arusaadavust ning eelarvepädevate institutsioonide varustamist teabega.

1150/2000 põhjendus 8 (kohandatud)

(6) Liikmesriigid peavad hoidma komisjonile kättesaadavana kasutatavana ning vajaduse korral edastama komisjonile talle dokumendid ja teabe, mis on komisjonile vajalik, et teostada talle seoses ühenduse ELi omavahenditega antud volitusi otsustusõiguse kasutamisega.

1150/2000 põhjendus 9

(7) Omavahendite sissenõudmise eest vastutavad liikmesriikide asutused peavad pidevalt hoidma komisjonile jaoks kättesaadavana kasutatavana omavahendite sissenõudmist käsitlevad tõendavad dokumendid.

1150/2000 põhjendus 10

Kord, mille kohaselt liikmesriigid esitavad komisjonile aruandeid, peaks võimaldama komisjonil kontrollida liikmesriikide tegevust omavahendite sissenõudmisel, eriti juhtudel, mida ohustavad pettus ja eeskirjade eiramine.

1150/2000 põhjendus 11

(8) Sissenõudmata nõuete maksude kohta jaoks tuleb pidada eraldi raamatupidamisarvestust. See raamatupidamisarvestus ja selle kvartaliaruanne võimaldaksid komisjonil paremini jälgida liikmesriikide tegevust omavahendite sissenõudmisel, eriti juhtudel, mida ohustavad pettus ja eeskirjade eiramine.

1150/2000 põhjendus 12

(9) Liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega seoses oleks tarvis sisse seada aegumistähtaeg, sest liikmesriikide poolt kindlaksmääratud varasemate aastatega seotud uusi nõudeid makse käsitatakse käesoleval aastal kindlaksmääratud kinnitatud nõuetena kindlaksmääratud maksudena.

1150/2000 põhjendus 13 (kohandatud)

uus

(10) Otsuse 94/728/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis c märgitud käibemaksust laekuvate omavahendite puhul, edaspidi “käibemaksuomavahendid”, tuleks sätestada, et liikmesriigid teeksid ühendusele kasutatavaks eelarvesse kavandatud omavahendid. Selleks et tagada ELi eelarve rahastamine igas olukorras, tuleks ette näha menetlus, mis käsitleb kooskõlas nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) [14] loodud kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid ja mille kohaselt liikmesriigid peavad tegema eelarvesse kantud omavahendid ELile kättesaadavaks regulaarsete igakuiste kaheteistkümnendikosadena ning korrigeerimaksid kättesaadavaks tehtud ühenduse kasutusse antud summasid hiljem vastavalt käibemaksu- omavahendite tegelikule baasile asjaomastele muutustele kogurahvatulus niipea, kui see need täielikult teatavaks saavadb.

uus

(11) Tuleks selgitada, milline mõju on iga eelarveaasta lõpus kogurahvatulu käsitlevatesse andmetesse tehtud muudatustel brutomaksete vähendamise rahastamisele.

1150/2000 põhjendus 14 (kohandatud)

Seda menetlust tuleb kohaldada ka kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d märgitud ja nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) [15]alusel loodud täiendavate omavahendite suhtes, edaspidi “lisaomavahendid”.

1150/2000 põhjendus 15 (kohandatud)

(12) Omavahendid tuleb kättesaadavaks kasutatavaks teha saadaolevate tasumisele kuuluvate summade kandmise teel kontole, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Selleks et Et hoida rahaliste vahendite liikumine eelarve täitmisele vastavates jaoks vajalikes piirides, võib ühendus Euroopa Liit eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes komisjoni sularahavajadustenõudluse rahuldamiseks katmiseks.

1150/2000 põhjendus 16

(13) Nõukogu 30. juuni 1992. aasta 17. mai 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 1765/92 1251/1999 (millega kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem) [16] kohaldamisest tuleneva abi maksmine toimub peamiselt aasta alguskuudel; komisjonil peab nimetatud maksete sooritamiseks tegemiseks olema piisav sularahavaru.

1150/2000 põhjendus 17

uus

(14) Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta eelarvedistsipliini käsitleva otsusega 94/729/EÜ [17] nähakse ette ühenduse poolt kolmandatele riikidele ja kolmandates riikides antavate laenude ja laenutagatiste reservi ning hädaabi reservi kandmine Euroopa Liidu üldeelarvesse. Selleks et katta kõnealustele reservidele vastavate omavahendite kandmine Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks kanda hoolt selle eest, et hilinenult kättesaadavaks tehtud omavahenditelt tasumisele kuuluva viivise sissenõudmiskulu ei ületaks tasumisele kuuluva viivise summat.

1150/2000 põhjendus 18 (kohandatud)

Tagamaks ühenduse eelarve rahastamist igas olukorras, tuleks sätestada kord, mille alusel tehakse kasutatavaks otsuse 88/376/EMÜ, Euratom artikli 2 lõikes 7 märgitud rahvamajanduse kogutoodangul põhinevad osamaksud, edaspidi “RKT osamaksud”.

1150/2000 põhjendus 19 (kohandatud)

Määratleda tuleks saldo, mis on ette nähtud ülekandmiseks järgmisse eelarveaastasse.

(uus)

(15) Tuleks ühtlustada selliste kindlaksmääratud nõuete mahakandmisest teatamist, mille suhtes on otsustatud, et neid ei ole võimalik sisse nõuda, või mida käsitletakse sellisena.

1150/2000 põhjendus 20

Liikmesriigid peaksid korraldama kontrollimisi ja järelepärimisi seoses omavahendite kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemisega. Komisjon peab kasutama oma volitusi vastavalt käesolevale määrusele. Komisjoni volitused seoses lisaomavahendite kontrollimeetmetega tuleb täpsustada.

1150/2000 põhjendus 21

(16) Tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel hõlbustab omavahendeid käsitlevate finantseeskirjade nõuetekohast rakendamist.

uus

(17) Käesoleva määruse ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes [18].

(18) Rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad traditsiooniliste omavahendite nõudeid käsitlevate raamatupidamisarvestuse kuuaruannete ja eraldi raamatupidamisarvestuse kvartaliaruannete kohta, samuti juhtumite kohta, mis hõlmavad 50 000 eurot ületavaid summasid, mida ei ole võimalik sisse nõuda, tuleks kõnealuste aruandluseks vajalike aktide tehnilist iseloomu arvesse võttes vastu võtta nõuandemenetluse teel.

(19) Ühtsuse, järjepidevuse ja õiguskindluse tagamiseks tuleb kehtestada sätted, mis reguleerivad üleminekut otsuse 2007/436/EÜ, Euratom [19] kohaselt süsteemilt otsuses […/…] kirjeldatud süsteemile. Sellest tulenevalt tuleks käibemaksupõhiste omavahendite kasutamise lõpetamise järel jätkata määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaldamist menetluste suhtes, mille alusel tehakse kättesaadavaks ja korrigeeritakse tulusid, mis on saadud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära kohaldamisel ühtselt määratletud käibemaksubaasi suhtes, olenevalt asjaomasest aastast, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile kuni 2012. aastani võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine.

(20) Määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 tuleks tunnistada kehtetuks.

(21) Järjepidevuse huvides tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama samal päeval kui otsust […/…],

1150/2000

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS Peatükk

Üldsätted

105/2009 artikli 1 lõige 2 (kohandatud)

Artikkel 1

Reguleerimisese

Otsusega 2007/436/EÜ, Euratom [20] ettenähtud Euroopa ühenduste omavahendid, edaspidi “omavahendid”, tehakse komisjonile kasutatavaks ja neid kontrollitakse käesolevas määruses ettenähtud korras, ilma et see piiraks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, [21] määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 [22] ja direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom [23] kohaldamist.

uus

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad otsuse […/…] artikli 2 lõike 1 punktides a ja d osutatud ELi omavahendite komisjonile kättesaadavaks tegemise kohta.

1150/2000 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõige 3

Artikkel 2

Traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise kuupäev

1. Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse määratakse otsuse […/…] 1 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a märgitud osutatud ühenduse ELi traditsiooniliste omavahendite nõue maks kindlaks kindlaksmääratuks niipea, kui tollieeskirjades ettenähtud tingimused seoses nõude arvestuskande tegemise ja võlgniku teavitamisega maksu arvestuskande ja võlgniku teavitamisega seotud tingimused on täidetud.

2. Lõikes 1 märgitud osutatud kindlaksmääramise kuupäev on tollieeskirjades ettenähtud arvestusregistrisse kandmise kuupäev.

Suhkruturu ühise korraldusega seotud impordi- ja muude maksude puhul loetakse lõikes 1 märgitud osutatud kindlaksmääramise kuupäevaks suhkruvaldkonna õigusaktides ala eeskirjades ettenähtud teatamise kuupäev.

Juhul Kui kõnealust teatamist ei ole selgesti ette nähtud, loetakse kindlaksmääramise kuupäevaks liikmesriikide poolt võlgnike ettemaksete või lõppmaksete teel maksta olevate summade kindlaksmääramise kuupäev.

3. Vaidlusalustel juhtudel eeldatakse, et pädevatel haldusasutustel on võimalik lõikes 1 märgitud osutatud kindlaksmääramise eesmärgilks nõude maksusumma välja arvutada hiljemalt ajaks, mil tehakse esimene haldusotsus ja võlgnikule võlast teatamise kohtada hiljemalt esimese haldusotsuse tegemise ajaks või hiljemalt enne kohtusse pöördumiste ajaks, kui see toimub varemesimesena.

Lõikes 1 märgitud osutatud kindlaksmääramise kuupäevaks loetakse haldusotsuse kuupäev või eespool mainitud kohtusse pöördumisest tulenevalt tehtud kohtumenetluse algatamise järel tehtava väljaarvutamise kuupäev.

4. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui teadettist on vajatarvis parandada.

Artikkel 3

Tõendavate dokumentide säilitamine

Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada omavahendite kindlaksmääramise ja kättesaadakasutatavaks tegemisega seotud tõendavate dokumentide säilitamine vähemalt kolme kalendriaasta jooksul selle aasta lõpust arvates, mille kohta kõnealused tõendavad dokumendid on koostatud.

105/2009 artikli 1 lõige 4

Liikmesriigid säilitavad määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artiklis 3 nimetatud statistiliste menetluste ja alustega seotud tõendavaid dokumente asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrini. Käibemaksu-omavahendite baasiga seotud tõendavaid dokumente säilitatakse sama kaua.

1150/2000

Kui esimeses ja teises lõigus märgitud osutatud tõendavate dokumentide kontrollimisel vastavalt käesoleva määruse (EL) […/…] artiklile 5 artiklitele 18 ja 19 või määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artiklile 11 ilmneb vajadus neid parandada, siis säilitatakse neid dokumente esimeses lõigus ettenähtud ajast pikema aja vältel, mis on piisav, et oleks võimalik kauem, et saaks neid parandada ja tulemust kontrollida.

(uus)

Juhul kui liikmesriigi ja komisjoni vaheline vaidlus, mis käsitleb omavahendite teatava summa kättesaadavaks tegemise kohustust, lahendatakse vastastikuse kokkuleppe või Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, peab liikmesriik esitama komisjonile finantsjärelevalveks vajalikud tõendavad dokumendid kahe kuu jooksul pärast vaidluse lahendamist.

1150/2000 (kohandatud)

Artikkel 4

Halduskoostöö

1. Iga liikmesriik teatab komisjonile järgnevast :

a) omavahendite kindlaksmääramise, sissenõudmise, kättesaadakasutatavaks tegemise ja kontrollimise eest vastutavate talituste ja asutuste nimed ning nende talituste ja asutuste osatähtsust rolli ning tegevust reguleerivad põhisätted;

b) õigus- ja haldusnormidega sätestatud kehtestatud üldsätted ja ning raamatupidamiseeskirjad, mis käsitlevad omavahendite kindlaksmääramist, sissenõudmist, kättesaadakasutatavaks tegemist ja kontrollimist komisjoni poolt;

c) kõigi nende haldus- ja raamatupidamisdokumentide täpsed nimetused, kuhu on kantud artiklis 2 nimetatud kindlaksmääratud nõudedmaksud, eelkõige dokumendid need, mida on kasutatakseud artiklis 65 ettenähtud raamatupidamisarvestuse koostamisel.

Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist kõnealustes nimetustdes või sätetes tehtud muudatustest.

2. Liikmesriigi taotluse korral edastab kKomisjon edastab lõikes 1 märgitud osutatud teabe teistele kõikidele liikmesriikidele nende taotluse korral.

105/2009 artikli 1 lõige 5 (kohandatud)

Artikkel 5

Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud määr, mis määratakse kindlaks eelarvemenetluse käigus, arvutatakse protsendimäärana liikmesriikide prognoositava kogurahvatulu summast nii, et see katab täielikult selle osa eelarvest, mida ei rahastata otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktides a ja b nimetatud tuludest, täiendavate teadusuuringute ja tehnoloogia arenduskavade rahalistest toetustest ega muudest tuludest.

Kõnealust määra väljendatakse eelarves arvuna, mis on ümardatud nii suure arvu kümnendkohtadeni, kui on vajalik kogurahvatulu põhiste vahendite täielikuks jaotamiseks liikmesriikide vahel.

1150/2000 (kohandatud)

II JAOTIS Peatükk

Omavahendite raamatupidamisarvestus

Artikkel 65

Raamatupidamisarvestusse kandmine ja teavitamine

1. Omavahendite raamatupidamisarvestust peab iga liikmesriigi riigikassa või iga liikmesriigi määratud asutus ning see jaguneb vastavalt vahendite liigile.

2. Omavahendite arvestaminse eesmärgil ei lõpeb kuu kõige varem kui omavahendite kindlaksmääramise kuu kell 13.00 selle kuu viimasel tööpäeval kell 13.00, millal kindlaksmääramine toimus.

3. a) Vastavalt artiklile 2 kindlaksmääratud nõudedmaksud tuleb käesoleva lõike teise lõigu punkti b alusel kanda raamatupidamisarvestusse hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõudemaksu kindlaksmääramise kuule järgneva teise kuu 19. üheksateistkümnendatl kuupäeva.

b) Kindlaksmääratud nõudedmaksud, mis ei ole esimeses lõigus punktis a märgitud osutatud raamatupidamisarvestusse kantud, sest need on veel sisse nõudmata, ning millele kohta ei ole antud tagatist, kantakse esimeses lõigus punktis a ettenähtud aja jooksul eraldi raamatupidamisarvestusse. Liikmesriigid võivad kasutada seda korda juhul, kui kindlaksmääratud nõudedmaksud, millele kohta on antud tagatis, vaidlustatakse ning need võivad vaidluste lahendamise tulemusena muutuda.

105/2009 artikli 1 lõige 6

uus

c) Käibemaksu-omavahendite ja lisaomavahendite kandmisel punktis a nimetatud raamatupidamisarvestusse võetakse Võttes arvesse mõju, mida kogurahvatulul põhinevatele vahenditele avaldab Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamine, kantakse nimetatud vahendid punktis a esimeses lõigus nimetatud raamatupidamisarvestusse Ühendkuningriigile võimaldatava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise ning Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamise mõju nendele omavahenditele ning toimitakse järgmiselt:

(a) artikli 10 9 lõikes 3 nimetatud kaheteistkümnendikosa kantakse arvestusse iga kuu esimesel tööpäeval,

(b) artikli 10 9 lõigetes lõikes 4 ja 6 nimetatud saldod ning artikli 109 lõigetes lõikes 5 ja 7 nimetatud korrigeerimised kantakse arvestusse kord aastas, välja arvatud artikli 10 lõike 5 esimeses taandes nimetatud erikorrigeerimised, mis kantakse raamatupidamisarvestusse asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelise kokkuleppe sõlmimisele järgneva kuu esimesel tööpäeval.

1150/2000 (kohandatud)

d) Suhkruturu ühise korraldusega seotud impordi- ja muude maksudega seotud kindlaksmääratud nõudedmaksud kantakse esimeses lõigus punktis a märgitud osutatud arvestusse. Kui neid nimetatud nõudeidmakse ei ole ettenähtud aja jooksul sisse nõutud, võivad liikmesriigid kannet parandada ja kanda need nõudedmaksud erandkorras eraldi arvestusse.

4. Iga liikmesriik saadab komisjonile lõikes 3 nimetatud tähtajaks järgnevamised materjalid:

a) raamatupidamisarvestuse kuuaruande lõike 3 punktis a esimeses lõigus märgitud osutatud nõuetemaksude kohta.

Koos kõnealuste kuuaruannetega esitavad asjaomased liikmesriigid üksikasjalikud andmed või aruanded omavahenditest mahaarvamiste kohta, mis põhinevad eristaatusega territooriume käsitlevatel sätetel;

b) kvartaliaruande lõike 3 punktis b teises lõigus märgitud osutatud eraldi raamatupidamisarvestuse kohta.

Koos kõnealuste nimetatud kuuaruannetega esitavad asjaomased liikmesriigid üksikasjalikud andmed või aruanded omavahenditest tehtud mahaarvamiste kohta, mis põhinevad eristaatusega territooriume käsitlevatel sätetel.

2028/2004 artikli 1 lõike 2 punkt b

Liikmesriigid edastavad koos konkreetse iga aasta viimase kvartaliaruandega hinnangu kõnealuse aasta 31. detsembril eraldi raamatupidamisarvestuses olevate sellistenende nõuetemaksude kogusumma kohtast, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.

1150/2000 (kohandatud)

uus

Üksikasjalikud Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad esimeses lõigus märgitud kuu- ja kvartaliaruandeid. ja nende nõuetekohaselt põhjendatud muudatuste kohta Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. töötab komisjon välja pärast konsulteerimist artiklis 20 märgitud komiteega. Eeskirjades nähakse ette kõik asjakohased rakendustähtajad.

5. Iga liikmesriik saadab kahe kuu jooksul iga kvartali järel komisjonile kirjelduse avastatud pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramise kohta, millega seostuvate maksude suurus on üle 10000 euro.

Selleks esitavad liikmesriigid võimaluse korral järgmised andmed:

– pettusjuhtumi ja/või eeskirjade eiramise liik (nimetus, asjaomane tolliprotseduur),

– omavahendite kõrvaldatud summa või selle oletatav suurusjärk,

– pettusjuhtumi või eeskirjade eiramisega seotud kaup (tariifirubriik, päritolu, lähtekoht),

– pettusjuhtumi kulu kokkuvõtlik kirjeldus,

– pettusjuhtumi või eeskirjade eiramise avastamiseni viinud kontrollimisviis,

– pettusjuhtumi või eeskirjade eiramise avastanud riigiasutused või talitused,

– menetlusstaadium, kaasa arvatud sissenõudmisstaadium ja teade kindlaksmääramise kohta, kui see on juba tehtud,

– juhtumist teatamine vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 515/97, [24]

– vajaduse korral asjaomane liikmesriik,

– meetmed, mis on võetud või kavatsetakse võtta, et takistada juba avastatud pettusjuhtumi või eeskirjade eiramise kordumist.

Koos esimeses lõigus märgitud kvartaliaruandega esitab iga liikmesriik üksikasjalikud andmed nende pettusjuhtumite ja eeskirjade eiramiste kohta, millest on komisjonile juba ette kantud, kuid millega seoses ei ole varem sissenõudmisest, tühistamisest või sissenõudmisest loobumisest teatatud.

Selleks esitavad liikmesriigid iga esimeses lõigus märgitud juhtumi kohta järgmised andmed:

– viide esmateatele,

– eelmise kvartali jooksul sissenõutav saldo,

– kindlaksmääramise kuupäev,

– lõike 3 punktis b ettenähtud eraldi raamatupidamisarvestusse kandmise kuupäev,

– kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad,

– baasi veaparandused (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul,

– kuludesse kantud summad,

– haldus- ja kohtumenetlusstaadium,

– kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Üksikasjalikud eeskirjad eespool esitatud kirjelduste ja nende nõuetekohaselt põhjendatud muudatuste kohta töötab komisjon välja pärast konsulteerimist artiklis 20 märgitud komiteega. Eeskirjades nähakse ette kõik asjakohased rakendustähtajad.

2028/2004 artikli 1 lõige 3 (kohandatud)

Artikkel 76

Raamatupidamisarvestuse parandamine

Pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva kolmanda aasta 31. detsembrit ei või saa artikli 65 lõike 4 punkti a esimese lõigu alusel liikmesriikide saadetud poolt edastatud kõnealuse aasta kuuaruannete summat enam parandada, välja arvatud seoses punktidega, millest komisjon või asjaomane liikmesriik on enne nimetatud kuupäeva teatanud.

1150/2000 (kohandatud)

Artikkel 87

Kindlaksmääratud summade parandamine

Artikli 2 lõike 4 alusel tehtud parandused liidetakse kindlaksmääratud nõuetemaksude kogusummale või lahutatakse sellest. Need kantakse artikli 6 lõike 3 punktides a ja b nimetatud artikli 5 lõike 3 esimeses ja teises lõigus osutatud raamatupidamisarvestusse ning artikli 65 lõikes 4 nimetatud osutatud aruannetesse vastavalt kõnealuste nimetatud paranduste kuupäevale.

Eraldi teade tehakse pettusjuhtumite ja eeskirja eiramisega seotud paranduste kohta, millest komisjonile on juba teatatud.

1150/2000 (kohandatud)

Jaotis III Peatükk

Omavahendite kättesaadakasutatavaks tegemine

Artikkel 98

Riigikassa ja raamatupidamisarvestuse kord

1. Iga liikmesriik kannab omavahendid artiklis 109 ettenähtud korras kontole, mis avatakse komisjoni nimel liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi määratud asutuses.

See konto on tasuta ja omavääringus .

105/2009 artikli 1 lõige 7

1a.2. Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul järgmise:

a) tööpäeval, mil nad kannavad omavahendid komisjoni kontole, konto väljavõtte või krediteerimise kreedititeatise, millel on näha näidatud omavahendite kanne kontole kohta tehtud kanded;

b) ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, hiljemalt teisel kahe tööpäeval jooksul pärast konto krediteerimist konto väljavõtte, millel on näha näidatud omavahendite kanne kontole kohta tehtud kanded.

2028/2004 artikli 1 lõike 4 punkt b (kohandatud)

2.3. Krediteeritud summad arvestatakse eurodes kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 [25] (edaspidi „finantsmäärus”) Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade [26] alusel ja komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 [27] .

105/2009 artikli 1 lõige 8 (kohandatud)

uus

Artikkel 109

Summade kindlaksmääramine, kättesaadavaks tegemise ajastamine ja korrigeerimised

1. Pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist vastavalt otsuse […/…] 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõikele 3 ja artikli 10 lõikele 3 tehakse kanne kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud traditsiooniliste omavahendite kohta hiljemalt sellele kuule järgneva teise kuu makse käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud korras kindlaks määramise kuule järgneva teise kuu19. üheksateistkümnendale kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval, mil nõuesaadaolev summa käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud korras kindlaks määrati.

Käesoleva määruse artikli 65 lõike 3 punkti b teise lõigu alusel eraldi raamatupidamisarvestusse kantavate nõuetemaksude puhul tuleb kanne teha siiski hiljemalt nõudemaksu sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. üheksateistkümnendale kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval.

2. Vajaduse korral võib komisjon paluda liikmesriikidel teha omavahendite, välja arvatud kogurahvatulul põhinevate omavahendite käibemaksu-omavahendite ja lisaomavahendite kanne ettemaksena ühe kuu võrra varem selle teabe alusel, mis on nende käsutuses sama kuu 15. viieteistkümnendal kuupäeval.

Iga ettenähtust varasemat ettemaksena tehtavat kannet korrigeeritakse järgmisel kuul lõikes 1 nimetatud kande tegemise ajal. Selles kandes Kõnealuses korrigeerimises sisaldub negatiivne kanne summas, mis võrdub ettenähtust varasema ettemaksena tehtava kande summaga võrduva negatiivse kande summa.

3. Võttes arvesse mõju, mida käibemaksu-omavahenditele ja lisaomavahenditele kogurahvatulul põhinevatele omavahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamine, kantakse nimetatud vahendid kontole iga kuu esimesel tööpäeval kaheteistkümnendikosadena asjaomastest eelarve kogusummadest, konverteerituna omavääringusse eelarveaastale eelneva kalendriaasta viimasel ametliku noteeringu päeval kehtiva, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud vahetuskursi alusel.

Erivajadusteks, mis on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude maksmisega vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2009 [28] 29. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks), ning olenevalt ühenduse ELi sularahapositsioonistjäägist võib komisjon paluda liikmesriikidel kanda eelarveaasta esimeses kvartalis ettemaksena ühe või kahe kuni nelja kuu võrra varem kontole käibemaksu-omavahendite ja/või lisaomavahendite kogurahvatulul põhinevate omavahendite eelarvelistest summadest üks kaheteistkümnendik või osa sellest kaheteistkümnendikust, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamine.

Pärast esimest kvartalit ei tohi ühe kuu taotletav kanne olla suurem kui üks kaheteistkümnendik käibemaksu ja kogurahvatulu põhistest vahenditest ning peab jääma eelarvesse selleks otstarbeks kavandatud summade piiresse.

Komisjon teatab sellest liikmesriikidele hiljemalt kaks nädalat enne taotletava kande tegemist.

Kaheksandat lõiku, mis käsitleb iga aasta jaanuaris kontole kandmiseks ette nähtud summat, ning üheksandat lõiku, mida kohaldatakse juhul, kui eelarvet ei ole enne eelarveaasta algust lõplikult vastu võetud, kohaldatakse kõnealuste ettemaksena tehtavate varasemale ajale üleviidavate kannete suhtes.

Muudatuste tegemine käibemaksu-omavahendite ühtses määras, lisaomavahendite kogurahvatulul põhinevateste omavahendite määras ja otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artiklites 4 ja 5 nimetatud Ühendkuningriigile võimaldatava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimises ja selle rahastamises ning Madalmaade ja Rootsi Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamise rahastamises eeldab paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist ning kõnealuste muudatuste alusel taaskorrigeeritakse pärast eelarveaasta algust kontole kantud kaheteistkümnendikosad.

Kõnealused taaskorrigeerimised tehakse esimese kande ajal pärast paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist, kui see võetakse vastu enne kuu 16. kuueteistkümnendat päeva. Vastasel juhul tehakse taaskorrigeerimised teise kande ajal pärast paranduseelarve lõplikku vastuvõtmist. Erandina finantsmääruse artiklist 8 kantakse need taaskorrigeerimised asjaomase paranduseelarve eelarveaasta raamatupidamisarvestusse.

Iga eelarveaasta jaanuarikuu kaheteistkümnendikosad arvutatakse ELi toimimise lepingu EÜ asutamislepingu artikli 272 lõikes 3 314 lõikes 2 ja Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 nimetatud eelarveprojektis ettenähtud summade põhjal, konverteerituna omavääringusse vahetuskursi alusel, mis kehtib eelarveaastale eelneva kalendriaasta 15. detsembrile järgneval esimesel ametliku noteeringu päeval; korrigeerimise kohta tehakse kanne järgmisesse kuusse.

Kui eelarvet ei ole vähemalt kaks nädalat enne järgmise eelarveaasta jaanuarikuu kannet algust lõplikult vastu võetud, teevad liikmesriigid siiski iga kuu, kaasa arvatud jaanuari, esimesel tööpäeval kande ühe kaheteistkümnendikosa kohta viimati lõplikult vastu võetud eelarvesse kantud kogurahvatulul põhinevatest omavahenditest käibemaksu-omavahenditest ja lisaomavahenditest, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ning Madalmaade ja Rootsi Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamine; tehtud kanded korrigeeritakse eelarve lõplikule vastuvõtmisele järgneval esimesel maksetähtpäeval, kui eelarve võetakse vastu enne asjaomase kuu 16. kuueteistkümnendatl päeva. Vastasel juhul toimub korrigeerimine teisel maksetähtpäeval, mis järgneb eelarve lõplikule vastuvõtmisele.

4. Iga liikmesriigi puhul kantakse käibemaksu-omavahendite baasi aastaaruande põhjal, mis on koostatud määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 7 lõike 1 kohaselt, deebetisse kõnealuses aruandes sisalduva info alusel summa, mille arvutamisel kohaldatakse eelmisel eelarveaastal vastuvõetud ühtset määra, ning kreeditisse kantakse kõnealuse eelarveaasta jooksul tehtud 12 makset. Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b kindlaksmääratud protsendimäära kogurahvatulust, mis on määratletud kõnealuse artikli lõike 7 esimeses lauses. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda nimetatud saldo käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.

5. Pärast iga käibemaksu-omavahendite baasi parandust vastavalt määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõikele 1 korrigeeritakse iga asjaomase liikmesriigi puhul, kelle kõnealuseid parandusi võimaldav baas ei ületa otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid, käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud saldot järgmiselt:

– 31. juuliks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 alusel tehtud parandused põhjustavad üldise korrigeerimise, mis tuleb kanda käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval. Erikorrigeerimise võib kontole kanda enne kõnealust kuupäeva asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel kokkuleppel,

– kui komisjoni meetmed baasi parandamiseks määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikli 9 lõike 1 teise lõigu alusel põhjustavad käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole tehtavate kannete korrigeerimise, siis tehakse kõnealune korrigeerimine kuupäeval, mille komisjon vastavalt kõnealustele meetmetele kindlaks määrab.

Käesoleva artikli lõikes 7 nimetatud muudatused kogurahvatulus põhjustavad nende liikmesriikide saldo korrigeerimise, kelle parandusi võimaldava baasi muutuva määra ülempiir on selline, nagu on sätestatud otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 10 lõikes 2.

Komisjon teatab kõnealustest korrigeerimistest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et need saaksid kanda korrigeerimised käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.

Erikorrigeerimise võib siiski kontole kanda mis tahes ajal asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelisel kokkuleppel.

6. 4. Liikmesriikide poolt määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõike 2 kohaselt esitatud eelmise eelarveaasta kogurahvatulu kogusummat turuhindades ja selle komponente väljendavate arvandmete põhjal kantakse iga liikmesriigi puhul deebetisse summa, mille arvutamisel kohaldatakse kogurahvatulu suhtes eelmise eelarveaasta jaoks puhul vastuvõetud määra, ning kreeditisse kantakse kõnealuse eelneva eelarveaasta jooksul tehtud maksed. Komisjon määrab kindlaks saldo ja teatab sellest liikmesriikidele piisavalt aegsasti, et nad need saaksid kanda nimetatud saldo käesoleva määruse artikli 98 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval.

7.5. Kõik muudatused, mis tehakse eelmiste eelarveaastate kogurahvatulus vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 2, kui nimetatud määruse artiklist 5 ei tulene teisiti, põhjustavad iga asjaomase liikmesriigi vastavalt käesoleva artikli lõikele 6 4 kindlaks määratud saldo korrigeerimise. Nimetatud korrigeerimine määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 5 esimeses lõigus sätestatud korras. Komisjon teatab liikmesriikidele kõnealustest korrigeerimistest piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid korrigeerimised kanda käesoleva määruse artikli 98 lõikes 1 nimetatud kontole sama aasta detsembrikuu esimesel tööpäeval. Pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi kogurahvatulus tehtavat muudatust, välja arvatud muudatused seoses punktidegas, millest komisjon või liikmesriik on teatanud enne kõnealust kuupäeva.

8.6. Lõigetes 4 kuni 7 ja 5 nimetatud toimingud kujutavad endast muudatusi selle eelarveaasta tuludes, mille kestel toimingud tehakse sooritatakse.

1150/2000 (kohandatud)

Vastavalt määruse (EL) […/…] artikli 3 lõikele 2 võib jooksva eelarveaasta eelarvesse kavandatud tulude summat suurendada või vähendada paranduseelarve abil kõnealustest toimingust tuleneva summa võrra.

105/2009 artikli 1 lõige 8 (kohandatud)

uus

7. 9. Madalmaade ja Rootsi brutomaksete vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid. Kõnealuse vähendamise rahastamist Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi brutomaksete vähendamise rahastamist ei korrigeerita pärast iga eelarveaasta lõppu , läbi ei vaadata, isegi kui määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikest 2 tulenevad kogurahvatulu andmed näitajad hiljem muutuvad.

10. Kooskõlas otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõikega 7 kasutatakse kõnealuse otsuse kohaldamisel mõistet “kogurahvatulu” tähenduses “asjaomase aasta rahvamajanduse kogutulu turuhindades”, mis on määratletud määruses (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, kuid 2002. aastale eelnevate aastate puhul võetakse lisaomavahendite arvutamisel endiselt aluseks direktiivis 89/130/EMÜ, Euratom määratletud mõiste rahvamajanduse kogutoodang turuhindades.

2028/2004 artikli 1 lõige 6 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõige 9

Artikkel 10a

Mitteosalemisest tulenev korrigeerimine

1. Kui vastavalt Amsterdami ELi toimimise lepingule ja selle protokollidele 21 4 ja 22 5 liikmesriik ei osale konkreetse liidu ELi meetme või poliitika rahastamises, on tal õigus korrigeerimisele, mis arvutatakse käesoleva artikli lõike 2 alusel omavahendite summa põhjal, mille ta on maksnud nende aastate eest kohta, mil ta ei ole osalenud meetme või poliitika rahastamises. Korrigeerimine on ühekordne ja see on lõplik isegi juhul, kui vastavas käändes suurust hiljem muudetakse.

2. Komisjon arvutab korrigeerimise välja asjaomasele eelarveaastale järgneval aastal samaaegselt käesoleva määruse artiklis 9 10 ettenähtud 1 kogurahvatulu saldode kindlaksmääramisega.

Arvutus tehakse kõnealuse asjaomase eelarveaasta arvandmete põhjal:

(a) 1 kogurahvatulu kogusumma turuhindades ja selle komponendid,

(b) kõnealusele meetmele või poliitikale vastavate tegevuskulude eelarve täitumine.

Korrigeerimine arvutatakse, korrutades kõnealuste kuludetuste kogusumma, välja arvatud kõnealuses meetmes või poliitikas osalevate kolmandate riikide poolt rahastatud kulutused, protsendiga, mis näitab väljendab korrigeerimisele õigust omava liikmesriigi 1 kogurahvatulu osa kõikide liikmesriikide 1 kogurahvatulust . Korrigeerimine rahastatakse meetmes või poliitikas osalevate liikmesriikide poolt vastavalt skaalale, mis määratakse kindlaks, jagades nende 1 kogurahvatulu kõikide osalevate liikmesriikide 1 kogurahvatuluga . Korrigeerimise arvutamiseks konverteeritakse summad omavääringust ja eurodesse või vastupidi vahel asjaomasele eelarveaastale eelneva kalendriaasta viimasel ametliku noteeringu päeval kehtiva vahetuskursi alusel.

Kogurahvatulu suuruse hilisema muutmise korral ei toimu korrigeerimise järgnevat läbivaatamist. Kõnealune iga asjaomast aastat käsitlev korrigeerimine on ühekordne ja see on lõplik isegi juhul, kui kogurahvatulu suurust hiljem muudetakse.

3. Komisjon teatab liikmesriikidele õigeaegselt korrigeerimise summa suuruse, et liikmesriigid saaksid detsembri esimesel tööpäeval selle kanda käesoleva määruse artikli 89 lõikes 1 märgitud osutatud kontole.

2028/2004 artikli 1 lõige 7 (kohandatud)

1 2028/2004 artikli 1 lõige 7 parandus, ELT L 105, 13.4.2006, lk 64

uus

Artikkel 11

Viivis hilinenult kättesaadavaks tehtud summadelt

1. Viivituse Mis tahes hilinemise eest kannete tegemisel summade kandmisel artikli 89 lõikes 1 märgitud osutatud kontole peab asjaomane liikmesriik maksma intressi viivist.

Alla 500 euro suuruste viivisesummade sissenõudmisest siiski loobutakse.

2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide puhul võrdub viivise intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, 1 mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.

Intressimäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.

3. Majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate liikmesriikide puhul võrdub viivise intressimäär määraga, mida liikmesriikide keskpangad kohaldasid oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kõnealuse kuu esimesel kuupäeval ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra, või liikmesriikide puhul, kelle keskpanga intressimäär ei ole teada, keskpanga intressimäärale kõige paremini vastava intressimääraga, mida kohaldatakse liikmesriigi rahaturul kõnealuse kuu esimesel kuupäeval ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra. Intressimäärale lisandub 0,25 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.

105/2009 artikli 1 lõige 10 (kohandatud)

4. Lõikes 1 nimetatud intressi viivise maksmise suhtes kohaldatakse artikli 98 lõikeid 1a ja 2 ja 3 mutatis mutandis.

Artikkel 12

Summad, mida ei ole võimalik sisse nõuda

1150/2000

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada artiklis 2 kohaselt kindlaksmääratud nõuetelemaksudele vastavate summade komisjonile kättesaadakasutatavaks tegemine käesolevas määruses ettenähtud korras.

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt a (kohandatud)

2. Liikmesriigid on järgmistel tingimustel vabastatud artikli 2 kohaselt kindlaksmääratud nõuetelemaksudele vastavate summade komisjoni käsutusse andmise kohustusest, kui neid ei ole võimalik sisse nõuda, kas:

a) vääramatu jõu tõttu; või

b) neist muudel liikmesriikidest mittesõltuvatel teistel põhjustel.

Pädev haldusasutus kuulutab kindlaksmääratud nõuetelemaksudele vastavad summad oma otsusega sissenõudmisele mittekuuluvateks, kui ta leiab, et neid ei ole võimaliksaa sisse nõuda.

Kindlaksmääratud nõuetelemaksudele vastavad summad kuulutatakse sissenõudmisele mittekuuluvateks hiljemalt viis aastat pärast kuupäeva, mil summa kooskõlas artikliga 2 maks kindlaks määrati, ning haldusliku või kohtuliku edasikaebamise korral pärast lõpliku otsuse tegemise, teatamise või avaldamise või sellest teatamise kuupäeva.

Osalise makse või osaliste maksete laekumisel algab maksimaalselt viieaastane ajavahemik viimase makse tegemise kuupäevast, kui sellega võlg ei kustunud.

Summad, mis on loetud või kuulutatud sissenõudmisele mittekuuluvateks, kustutatakse lõplikult artikli 65 lõike 3 punktis b teises lõigus osutatud eraldi raamatupidamisarvestusest. Kõnealuseid sSummasid kajastatakse märgitakse ära artikli 65 lõike 4 punktis b esimeses lõigus osutatud kvartaliaruande lisas ja vajadusel määruse (EL) […/…] artiklis 4 6 lõikes 5 osutatud kvartaliaruandes kirjeldustes .

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt b (kohandatud)

3. Kui asjaomaste kindlaksmääratud nõuetemaksude suurus ületab 50 000 eurot, edastavad liikmesriigid kolme kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 märgitud osutatud haldusotsuse tegemist või kooskõlas nimetatud lõikes osutatud tähtaegadega komisjonile aruande nende juhtumite kohta, mille suhtes on kohaldatud käesoleva artikli lõiget 2.

Liikmesriigid võivad seda tähtaega pikendada kuni kolme aasta võrra nende kindlaksmääratud maksude suhtes, mis on enne 1. juulit 2006 loetud või kuulutatud sellisteks, et neid ei ole võimalik sisse nõuda.

See Kõnealune aruanne, mis esitatakse komisjoni poolt välja töötataval vormil pärast artiklis 20 osutatud komiteega konsulteerimist, sisaldab kõiki asjaolusid, mille alusel on võimalik põhjalikult läbi vaadata käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud põhjused, mis takistasid asjaomasel liikmesriigil kõnealuseid summasid komisjonile kättesaadakasutatavaks teha, ning liikmesriigi poolt summademaksude sissenõudmiseks võetud meetmed.

uus

Kõnealune aruanne hõlmab kõiki selliseid nõudeid, mis on kindlaks määratud samade tingimuste alusel ja mis seetõttu moodustavad sama juhtumi sõltumata iga nõude suurusest, juhul kui need nõuded, mida ei ole võimalik sisse nõuda, ületavad kogusummas 50 000 eurot.

Aruanne esitatakse komisjoni kehtestatud vormis. Komisjon võtab selleks vastu rakendusaktid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt b

4. Komisjon edastab oma märkused asjaomasele liikmesriigile kuue kuu jooksul pärast lõikes 3 ettenähtud aruande kättesaamist.

Kui komisjon peab vajalikuks lisateavet taotleda, arvestatakse 6-kuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise kuupäevast.

1150/2000 (kohandatud)

IV JAOTIS Peatükk

Sularahavarude haldamine

Artikkel 12 13

Sularahavarude haldamise nõuded

1. Komisjon kasutab artikli 8 9 lõikes 1 märgitud osutatud kontodele kantud summasid ulatuses, mis on vajalik eelarve rakendamisest tulenevate komisjoni sularahavajadustenõudluse rahuldakatmiseks.

2. Kui sularahavajadusednõudlus ületabvad kontodel olevad varad, võib komisjon välja võtta kõnealustel kontodel olevate varade kogusummast suurema summa vastavalt eelarveliste assigneeringute kättesaadaasutatavusele ning eelarvesse kavandatud omavahendite piires. Sellisel juhul informeerib teavitab komisjon liikmesriike eelnevalt kõikidest prognoositavatest ülemäärastest vajadustestnõudlustest.

3. Ainult juhul, kui nõukogu määruste ja otsuste kohaselt sõlmitud lepingu järgse või kohaselt garanteeritud tagatisega laenu maksminesel tekib makseviivitus katkeb ning tekib olukord, mille tõttu komisjon ei saa õigel ajal võtta selliste laenude suhtes finantseeskirjades ettenähtud muid meetmeid, et tagada Euroopa Liidu ühenduse seadusjärgsete kohustuste täitmine laenuandjate ees, võib ELi ühenduse võlgade maksmiseks ajutiselt kohaldada lõikeid 2 ja 4, olenemata lõikes 2 ettenähtud tingimustest.

4. Vahe koguvarade ja sularahavajadustenõudluse vahel jagatakse liikmesriikide vahel võimaluse korral osadeks, mille suurus vastab on proportsionaalne iga asjaomase liikmesriigi prognoositud eelarvelisele tulugale.

Artikkel 14

Maksekorralduste täitmine

2028/2004 artikli 1 lõige 8

1 105/2009 artikli 1 lõike 11 punkt a

1. 5. 1 Liikmesriigid või nende määratud asutused täidavad komisjoni maksekorraldused komisjoni juhiste kohaselt ja mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast korralduse saamist. Sularahatehingute puhul täidavad liikmesriigid korraldusi siiski komisjoni määratud aja jooksul.

105/2009 artikli 1 lõike 11 punkt b

2. Liikmesriigid või nende määratud asutused saadavad komisjonile elektroonilisel kujul ja mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul pärast iga tehingu sooritamist toimumist konto väljavõtte, millel on näha näidatud asjaomased tehingud.

1150/2000

VI JAOTIS

2028/2004 artikli 1 lõige 10 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõige 12

1 Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 7 kohaldamise kord

2028/2004 artikli 1 lõige 11

1 105/2009 artikli 1 lõige 13

Artikkel 15

1Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom, artikli 7 kohaldamisel moodustub asjaomase eelarveaasta saldo vahest:

– kõnealuse eelarveaasta kogu sissenõutud tulu

ja

– kõnealuse eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa, millele on lisatud samasse eelarveaastasse finantsmääruse artikli 9 alusel ülekantud assigneeringute summa, vahel. See vahe ühelt poolt lisatakse eelmistest eelarveaastatest ülekantud tühistatud assigneeringute netosummale või lahutatakse sellest ning teiselt poolt, tehes erandi finantsmääruse artikli 5 lõikes 1 sätestatust, vahe lisatakse:

– eelmisest eelarveaastast finantsmääruse artikli 9 lõigete 1 ja 4 alusel ülekantud jaotamata assigneeringute ülemäärastele maksetele, mis tulenevad eurokursi muutustest, või lahutatakse neist,

ja

– saldole, mis tuleneb eelarveaasta jooksul toimunud valuutakursi muutuste kasumist ja kahjumist, või lahutatakse sellest.

1150/2000

Artikkel 16

Enne iga eelarveaasta oktoobrikuu lõppu annab komisjon tema käsutuses olevate andmete põhjal hinnangu aasta jooksul sissenõutud omavahendite kohta.

2028/2004 artikli 1 lõige 12

Iga märkimisväärse erinevuse põhjal esialgsest hinnangust võib koostada õiendi järgmise eelarveaasta esialgse eelarveprojekti või käesoleva eelarveaasta paranduseelarve koostamiseks.

1150/2000 (kohandatud)

1 105/2009 Arikli 1 lõige 14

Artikli 1 10 lõigetes 4–7 märgitud toimingutes võib käesoleva eelarveaasta eelarvesse kavandatud tulude summat suurendada või vähendada paranduseelarve abil kõnealustest toimingust tuleneva summa võrra.

VII JAOTIS

Kontrollimist käsitlevad sätted

Artikkel 17

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada artiklis 2 kindlaksmääratud maksudele vastavate summade komisjonile kasutatavaks tegemine käesolevas määruses ettenähtud korras.

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt a

2. Liikmesriigid on vabastatud kindlaksmääratud maksudele vastavate summade komisjoni käsutusse andmise kohustusest, kui neid ei ole võimalik sisse nõuda, kas:

a) vääramatu jõu tõttu või

b) neist mittesõltuvatel teistel põhjustel.

Pädev haldusasutus kuulutab kindlaksmääratud maksudele vastavad summad oma otsusega sissenõudmisele mittekuuluvateks, kui ta leiab, et neid ei saa sisse nõuda.

Kindlaksmääratud maksudele vastavad summad kuulutatakse sissenõudmisele mittekuuluvateks hiljemalt viis aastat pärast kuupäeva, mil kooskõlas artikliga 2 maks kindlaks määrati ning haldusliku või kohtuliku edasikaebamise korral pärast lõpliku otsuse tegemise, teatamise või avaldamise kuupäeva.

Osamakse või osamaksete laekumisel algab maksimaalselt viieaastane ajavahemik viimase makse tegemise kuupäevast, kui sellega võlg ei kustunud.

Summad, mis on loetud või kuulutatud sissenõudmisele mittekuuluvateks, kustutatakse lõplikult artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud eraldi raamatupidamisarvestusest. Summad märgitakse ära artikli 6 lõike 4 punktis b osutatud kvartaliaruande lisas ja vajadusel artikli 6 lõikes 5 osutatud kvartaliaruandes.

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt b

3. Kui asjaomaste kindlaksmääratud maksude suurus ületab 50000 eurot, edastavad liikmesriigid kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 märgitud haldusotsuse tegemist või kooskõlas nimetatud lõikes osutatud tähtaegadega komisjonile aruande nende juhtumite kohta, mille suhtes on kohaldatud lõiget 2.

Liikmesriigid võivad seda tähtaega pikendada kuni kolme aasta võrra nende kindlaksmääratud maksude suhtes, mis on enne 1. juulit 2006 loetud või kuulutatud sellisteks, et neid ei ole võimalik sisse nõuda.

See aruanne, mis esitatakse komisjoni poolt välja töötataval vormil pärast artiklis 20 osutatud komiteega konsulteerimist, sisaldab kõiki asjaolusid, mille alusel on võimalik põhjalikult läbi vaadata lõike 2 punktides a ja b osutatud põhjused, mis takistasid asjaomasel liikmesriigil kõnealuseid summasid komisjonile kasutatavaks teha, ning liikmesriigi poolt maksude sissenõudmiseks võetud meetmed.

4. Komisjon edastab oma märkused asjaomasele liikmesriigile kuue kuu jooksul pärast lõikes 3 ettenähtud aruande kättesaamist.

Kui komisjon peab vajalikuks lisateavet taotleda, arvestatakse 6-kuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise kuupäevast.

2028/2004 artikli 1 lõike 13 punkt c

5. Liikmesriigid teatavad komisjonile aastaaruannetes oma kontrollimiste üksikasjalikud andmed ja tulemused, kogu üldinfo ning käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kõige olulisemate probleemidega seotud põhimõttelist laadi küsimused, eelkõige vaidlusalused küsimused. Aruanded esitatakse komisjonile kõnealusele eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks. Käesoleva artikli alusel esitatud liikmesriikide teatiste koondaruanne liidetakse asutamislepingu artikli 280 lõikes 5 osutatud komisjoni aruandele. Aruanne ja selle nõuetekohaselt põhjendatud muudatused töötab komisjon välja pärast konsulteerimist artiklis 20 märgitud komiteega. Nähakse ette kõik asjakohased rakendustähtajad.

1150/2000 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõike 15 punkt a

Artikkel 18

1 1. Liikmesriigid kontrollivad ja teevad järelepärimisi seoses otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud omavahendite kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemisega. Komisjon kasutab oma otsustusõigust vastavalt käesolevale artiklile.

2. Vastavalt lõikele 1 liikmesriigid:

a) rakendavad komisjoni taotluse korral lisakontrolli. Taotluses põhjendab komisjon lisakontrolli vajadust,

b) kaasavad komisjoni viimase taotlusel oma kontrollimistesse.

Liikmesriigid teevad kõik vajaliku kõnealuse kontrolli hõlbustamiseks. Komisjoni kontrollimisse kaasamise korral annavad liikmesriigid komisjoni käsutusse artiklis 3 märgitud tõendavad dokumendid.

Lisakontrollimiste võimalikult suureks piiramiseks:

a) võib komisjon üksikjuhtudel taotleda, et talle edastataks teatavad dokumendid;

b) artikli 6 lõikes 4 märgitud raamatupidamisarvestuse kuuaruannetes tuleb asjakohaste märkustena nimetada raamatupidamisarvestusse kantud summad, mis on seotud eespool nimetatud kontrollimiste käigus avastatud eeskirja eiramise või viivitustega omavahendite kindlaksmääramisel, raamatupidamisarvestusse kandmisel ja kasutatavaks tegemisel.

3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võib komisjon ise kohapeal kontrollida. Komisjoni poolt selliseks kontrollimiseks volituse saanud esindajatele on käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise piires kättesaadavad artiklis 3 märgitud tõendavad dokumendid ning kõik muud nende dokumentidega seotud asjakohased dokumendid. Komisjon teatab kontrollimisest õigeaegselt liikmesriigile, kus on kavas kontrollida, ning põhjendab kontrollimist. Asjaomase liikmesriigi esindajad võtavad kontrollimisest osa.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 märgitud kontrollimine ei piira:

a) kontrollimist liikmesriikide poolt oma õigus- ja haldusnormidega sätestatud korras;

b) EÜ asutamislepingu artiklites 246, 247, 248 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artiklites 160a, 160b, 160c ja 180b ettenähtud meetmete võtmist;

105/2009 artikli 1 lõike 15 punkt b

c) vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 279 lõike 1 punktile b ning Euratomi asutamislepingu artikli 183 lõike 1 punktile b tehtavat kontrolli.

1150/2000 (kohandatud)

1 105/2009 artikli 1 lõige 16

5. Komisjon esitab iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettekande kontrollikorra toimimise kohta.

Artikkel 19

Komisjon koos asjaomase liikmesriigiga kontrollib igal aastal kogusummasid, et avastada koostamisvead, eriti 1kogurahvatulu korralduskomitee poolt täheldatud juhtudel. Selle tegevuse käigus võib komisjon üksikjuhtudel kontrollida ka arvutusi ja põhistatistikat lisaks infole üksikute ettevõtete või isikute kohta, kui tõepärase hinnangu andmine teistsuguste vahendite abil ei ole võimalik. Komisjon järgib statistiliste andmete konfidentsiaalsuse säilitamist käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme.

VIII JAOTIS

Ühenduste omavahendite nõuandekomiteega seotud sätted

Artikkel 20

1. Käesolevaga moodustatakse ühenduse omavahendite nõuandekomitee, edaspidi “komitee”.

2. Komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. Iga liikmesriiki esindab komitees kuni viis ametnikku.

Komitee esimees on komisjoni esindaja. Komisjon tagab komiteele sekretariaaditeenused.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 21

1. Komitee vaatab läbi käesoleva määruse rakendamist käsitlevad küsimused, mille esimees tõstatab kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel, eelkõige seoses järgmisega:

a) artikli 4 lõike 1 punktis b, artiklites 6 ja 7 ning artikli 17 lõikes 3 märgitud teave ja aruanded;

b) artikli 17 lõikes 2 märgitud vääramatu jõuga seotud juhud;

2028/2004 artikli 1 lõige 15 (kohandatud)

c) artikli 18 lõigetes 2 ja 3 märgitud kontroll.

1150/2000 (kohandatud)

Komitee vaatab läbi ka omavahendite prognoosi.

2. Komisjoni esimehe taotlusel ning tähtaja jooksul, mille esimees määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee oma arvamuse, vajaduse korral hääletades. Kõnealune arvamus protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha kandmist kõnealusesse protokolli. Komisjon võtab komitee esitatud arvamust arvesse täiel määral. Komisjon teatab komiteele, millisel viisil ta on komitee arvamuse arvesse võtnud.

2028/2004 artikli 1 lõige 16 (kohandatud)

IX JAOTIS

Üleminekusätted

V Peatükk

Lõppsätted

uus

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr […/…] loodud omavahendite nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

2028/2004 artikli 1 lõige 16 parandatud, ELT L 105, 13.4.2006, lk 64 (kohandatud)

Artikkel 21a 16

Intressimäära käsitlevad üleminekusätted

Käesoleva mMääruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (seisuga enne nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom) [29] jõustumist kehtinud redaktsioon) artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt hilinenud maksete eest intressi viivise arvutamisel, kui maksetähtpäev olin enne 1. detsembrit 2004. selle kuu lõppu, millal nimetatud määrus jõustub.

1150/2000

1 2028/2004 artikli1 lõige17

1XJAOTIS

1150/2000 (kohandatud)

uus

Artikkel 22 17

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EMÜ, Euratom) nr 1150/2000 nr 1552/89 tunnistatakse kehtetuks vastavalt lõikes 2 sätestatud tingimustele kehtetuks.

(uus)

2. Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklit 3, artikli 6 lõike 3 punkti c ja artiklit 10 kohaldatakse jätkuvalt tõendavate dokumentide säilitamise, raamatupidamisarvestusse kandmise ja aruandluse, käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära kohaldamisel ühtselt määratletud käibemaksubaasi suhtes saadud tulude kättesaadavaks tegemise ja korrigeerimise ajastamise suhtes ning see piirdub sõltuvalt asjaomasest aastast 50–55 %-ga iga liikmesriigi rahvuslikust koguproduktist või kogurahvatulust, võttes arvesse mõju, mida nimetatud vahenditele avaldab Ühendkuningriigile kuni 2012. aastani võimaldatav eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine.

1150/2000 (kohandatud)

uus

3. Viiteid kõnealusele kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse lisa A osas II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 23 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

A OSA

Vastavustabel |

Määrus (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 | Käesolev määrus |

Artikkel 1 | Artikkel 1 |

Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |

Artikli 2 lõike 1 punkt a | Artikli 2 lõige 2 |

Artikli 2 lõike 1 punkt b | Artikli 2 lõige 3 |

Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 4 |

Artikkel 3 | Artikkel 3 |

Artikkel 4 | Artikkel 4 |

Artikkel 5 | Artikkel 5 |

Artikli 6 lõige 1 | Artikli 6 lõige 1 |

Artikli 6 lõike 1 punkt a | Artikli 6 lõige 2 |

Artikli 6 lõike 2 punkt a | Artikli 6 lõike 3 punkt a |

Artikli 6 lõike 2 punkt b | Artikli 6 lõike 3 punkt b |

Artikli 6 lõike 2 punkt c | Artikli 6 lõike 3 punkt c |

Artikli 6 lõike 2 punkt d | Artikli 6 lõike 3 punkt d |

Artikli 6 lõike 3 punkt a | Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt a |

Artikli 6 lõike 3 punkti b esimene lõik | Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt b |

Artikli 6 lõike 3 punkti b teine lõik | Artikli 6 lõike 4 teine lõik |

Artikli 6 lõige 4 | Artikli 6 lõige 5 |

Artikkel 7 | Artikkel 7 |

Artikkel 8 | Artikkel 8 |

Artikkel 9 | Artikkel 9 |

Artikkel 10 | Artikkel 10 |

Artikkel 11 | Artikkel 11 |

Artikkel 12 | Artikkel 12 |

Artikkel 13 | Artikkel 13 |

Artikkel 14 | Artikkel 14 |

Artikkel 15 | Artikkel 15 |

Artikkel 16 | Artikkel 16 |

Artikkel 17 | Artikkel 17 |

Artikli 18 lõige 1 | Artikli 18 lõige 1 |

Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu esimene taane | Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punkt a |

Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu teine taane | Artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punkt b |

Artikli 18 lõike 2 teine lõik | Artikli 18 lõike 2 teine lõik |

Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik | Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik |

Artikli 18 lõige 3 | Artikli 18 lõige 3 |

Artikli 18 lõige 4 | Artikli 18 lõige 4 |

Artikli 18 lõige 5 | Artikli 18 lõige 5 |

Artikkel 19 | Artikkel 19 |

Artikkel 20 | Artikkel 20 |

Artikkel 21 | Artikkel 21 |

Artikkel 22 | — |

Artikkel 23 | — |

— | Artikkel 22 |

— | Artikkel 23 |

— | Lisa |

B OSA

Määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 muutmise määrused

Nõukogu 10. detsembri 1993. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 3464/93 (EÜT L 317, 18.12.1993, lk 1).

Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2729/94 (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 5).

Nõukogu 8. juuli 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 1355/96 (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 3).

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [1150/2000] | (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) |

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [2028/2004] | (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1) |

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr [105/2009] | (ELT L 36, 5.2.2009, lk 1) |

II LISA

Vastavustabel

Määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 | Käesolev määrus |

Artikkel 1 | - |

- | Artikkel 1 |

Artikkel 2 | Artikkel 2 |

Artikli 3 lõiked 1–3 | Artikli 3 lõiked 1–3 |

- | Artikli 3 lõige 4 |

Artikkel 4 | Artikkel 4 |

Artikkel 5 | - |

Artikli 6 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |

Artikli 6 lõige 2 | Artikli 5 lõige 2 |

Artikli 6 lõike 3 punkt a | Artikli 5 lõike 3 esimene lõik |

Artikli 6 lõike 3 punkt b | Artikli 5 lõike 3 teine lõik |

Artikli 6 lõike 3 punkt c | Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik |

Artikli 6 lõike 3 punkt d | Artikli 5 lõike 3 neljas lõik |

Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt a | Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkt a |

Artikli 6 lõike 4 esimese lõigu punkt b | Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punkt b |

Artikli 6 lõike 4 teine lõik | Artikli 5 lõike 4 kolmas lõik |

Artikkel 7 | Artikkel 6 |

Artikli 8 esimene lõige | Artikkel 7 |

Artikli 9 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |

Artikli 9 lõike 1 punkt a | Artikli 8 lõige 2 |

Artikli 9 lõige 2 | Artikli 8 lõige 3 |

Artikli 10 lõiked 1–3 | Artikli 9 lõiked 1–3 |

Artikli 10 lõige 6 | Artikli 9 lõige 4 |

Artikli 10 lõige 7 | Artikli 9 lõige 5 |

Artikli 10 lõige 8 | Artikli 9 lõike 6 esimene lõik |

Artikli 10 lõige 9 | Artikli 9 lõige 7 |

Artikkel 10a | Artikkel 10 |

Artikli 11 lõige 1 | Artikli 11 lõike 1 esimene lõik |

- | Artikli 11 lõike 1 teine lõik |

Artikli 11 lõiked 2–4 | Artikli 11 lõiked 2–4 |

Artikli 12 lõiked 1–4 | Artikli 13 lõiked 1–4 |

Artikli 12 lõike 5 esimene lõik | Artikli 14 lõige 1 |

Artikli 12 lõike 5 teine lõik | Artikli 14 lõige 2 |

Artikli 16 lõik | Artikli 9 lõike 6 teine lõik |

Artikli 17 lõiked 1–2 | Artikli 12 lõiked 1–2 |

Artikli 17 lõike 3 esimene lõik | Artikli 12 lõike 3 esimene lõik |

Artikli 17 lõike 3 kolmas lõik | Artikli 12 lõike 3 teine lõik |

- | Artikli 12 lõike 3 kolmas ja neljas lõik |

Artikli 17 lõige 4 | Artikli 12 lõige 4 |

Artikli 17 lõige 5 | - |

Artikkel 18 | - |

Artikkel 19 | - |

Artikkel 20 | - |

Artikkel 21 | - |

Artikkel 21a | Artikkel 16 |

Artikli 22 esimene lõik | Artikli 17 lõige 1 |

Artikli 22 teine lõik | Artikli 17 lõige 3 |

Artikli 23 esimene lõik | Artikli 18 esimene lõik |

Artikli 23 teine lõik | Artikli 18 kolmas lõik |

Lisa | - |

- | I lisa |

- | II lisa |

[1] KOM(2011) 512 (lõplik), 29.6. 2011.

[2] Ettepanek: nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ, KOM(2011) 594, 28.9.2011.

[3] Ettepanek: nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks finantstehingute maksul põhinevad omavahendid, KOM(2011) 738, 9.11.2011.

[4] Ettepanek: nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks käibemaksupõhised omavahendid, KOM(2011) 737, 9.11.2011.

[5] KOM(2011) 510 (lõplik), 29.6.2011, mida on muudetud ettepanekuga KOM(2011) 739, 9.11.2011.

[6] Vt Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse ettepaneku (KOM(2011) 510 (lõplik), 29.6.2011, lk 5, seletuskirja lisas „ELi rahastamise struktuuri arenguprognoos (2012–2020)” esitatud tabel.

[7] ELT C […], […], lk […]. Arvamus on esitatud 18. jaanuaril 2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[8] ELT C […], […], lk. […] 145, 9.5.1998, lk 1.

[9] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1 155, 7.6.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (Euratom, EÜ) nr 1355/96 (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 3).

[10] Vt I lisa, B osa.

[11] EÜT C 328, 17.12.1991, lk 1.

[12] ELT L […], […], lk […].

[13] ELT L […], […], lk […].

[14] ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.

[15] ELT L 49, 21.02.1989, lk 26.

[16] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 1 181, 1.07.1992, lk 12. Määrus on asendatud määrusega (EÜ) nr 1251/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 1).

[17] EÜT L 293, 12.11.1994, lk 14.

[18] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

[19] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

[20] ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

[21] Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).

[22] Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

[23] EÜT L 49, 21.2.1989, lk 26.

[24] Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

[25] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[26] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[27] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[28] ELT L 30, 31.1.2009, lk 16. 270, 21.10.2003, lk 1.;

[29] ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.

--------------------------------------------------