Euroopa Regioonide Komitee arvamuse teemal „Mõttevahetus Euroopa teemal: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hääl usalduse taastamiseks Euroopa Liidu vastu“

(2018/C 461/02)

Kaasraportöörid: Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), Euroopa Regioonide Komitee president, Belgia saksakeelse kogukonna parlamendi liige, Belgia senati liige Markku MARKKULA (FI/EPP), Euroopa Regioonide Komitee esimene asepresident ja Espoo linnavolikogu liige Viitedokument: Euroopa Regioonide Komiteele 8. novembril 2016. aastal esitatud Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald TUSKI konsulteerimistaotlus arvamuse koostamiseks teemal „Mõttevahetus Euroopa teemal: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hääl usalduse taastamiseks Euroopa Liidu vastu“.

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Preambul: kohalike ja piirkondlike esindajate osa usalduse taastamisel – taust

1. võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 21. aprillil 2009. aastal Brüsselis avaldatud ülesannete ja eesmärkide kirjeldust: „Me oleme piirkondlike ja kohalike volikogude valitud liikmetest koosnev poliitiline kogu ning tegutseme Euroopa integratsiooni nimel. Oma poliitilisele õiguspärasusele tuginedes tagame me kõigi Euroopa Liidu piirkondade, linnade ja valdade institutsioonilise esindatuse. Meie ülesanne on kaasata piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused Euroopa Liidu otsustusprotsessi, soodustades sellega kodanike suuremat osalemist. [---] Jälgime subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete austamist tagamaks, et Euroopa otsused tehtaks ja viidaks ellu kodanikele võimalikult lähedal ja kõige sobivamal tasandil. [---] Peame otsest dialoogi oma kodanikega Euroopa saavutuste ja tulevate väljakutsete üle ning aitame selgitada ja tutvustada Euroopa Liidu poliitikameetmete rakendamist ja nende territoriaalset mõju.“;

2. võttes arvesse komitee viit poliitilist prioriteeti aastateks 2015–2020 („Euroopa majanduse uus algus“, „ELi õigusloomeküsimuste territoriaalne mõõde“, „Lihtsam, paremini ühendatud Euroopa“, „Stabiilsus ja koostöö Euroopa Liidus ja väljaspool“, „Kodanike Euroopa on tuleviku Euroopa“);

3. võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. novembri 2016. aasta konsulteerimistaotlust, milles paluti komiteel koostada arvamus, milles esitatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arusaamad Euroopa tulevikust ja selleteemalised ettepanekud, et aidata taastada usaldust Euroopa projekti vastu ( 1 )

4. võttes arvesse Euroopa Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta valget raamatut Euroopa tuleviku kohta („Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025“) ja sellele järgnenud viit aruteludokumenti;

5. võttes arvesse Rooma deklaratsiooni, mis allkirjastati 25. märtsil 2017. aastal ning milles allakirjutanud kinnitavad, et „lubame kuulata oma kodanike mureküsimusi ja neile vastata“ ning „töötame koos tasandil, millel on tagatud parimate tulemuste saavutamine, olgu selleks siis Euroopa Liidu, liikmesriigi, piirkondlik või kohalik tasand, ning usalduse ja lojaalse koostöö vaimus, nii liikmesriikide puhul kui ka liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahel, kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Me võimaldame erinevatel tasanditel vajalikku manööverdamisruumi, et tugevdada innovatsiooni- ja kasvupotentsiaali. Me soovime, et liit oleks suur suurtes küsimustes ja väike väikestes küsimustes. Me edendame demokraatlikku, tõhusat ja läbipaistvat otsuste tegemise protsessi ning tulemuste paremat saavutamist.“;

6. võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi kavatsusavaldust, ( 2 ) mille eesmärk on jätkata Euroopa tulevikku käsitleva valge raamatu arutelu kuni 2019. aasta juuni valimisteni, kasutades selleks mõttevahetusi, kodanikudialooge, suhtlust liikmesriikide parlamentidega ja tööd piirkondadega;

7. võttes arvesse raportit „Reaching out to EU citizens: a new opportunity“ ( 3 ) („Suhtlus ELi kodanikega: uus võimalus“), milles on öeldud, et „ka piirkondadel on liidu ja selle liikmesriikide valitsemise ümbermõtestamises üha olulisem osa. Nad pakuvad oma kindla sotsiaal-majandusliku aluse ja ühise kultuurilise identiteediga paljudes poliitikavaldkondades sobivat mastaapi poliitikasuuna valimise ja asjakohase elluviimise jaoks, kuna nad on kodanikega suhtlemisel olulised osalejad ja vahendajad“; võttes arvesse 2017. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta, ( 4 ) kus tunnistatakse, et väga oluline on tugevdada kodanikes tunnet, et nad kuuluvad integratsiooniprojekti ja osalevad selles;

8. võttes arvesse Euroopa Parlamendi kolme resolutsiooni Euroopa Liidu tuleviku kohta ( 5 )

9. võttes arvesse ELi liikmesriikides 2018. aasta aprillis alanud kodanikega konsulteerimisi;

Kodanike ning kohalike ja piirkondlike esindajate ELiga seotud arusaamade ja ootuste mõistmine ja nendest teavitamine

a) Kohalikud ja piirkondlikud esindajad töötavad selle nimel, et teha kodanike hääl kuuldavaks

10. toob esile, et seni on ta oma 2016. aasta märtsis alanud algatuse „Mõttevahetus Euroopa teemal“ raames teinud tööd selleks, et luua usaldust Euroopa Liidu ja selle elanike vahel, kasutades selleks kodaniku- ja avalikke dialooge ning kohtumisi kohalike ja piirkondlike poliitikute ühenduste ja kogudega, samuti mitme rohujuuretasandi liikumise ( 6 ) ning riikliku ja Euroopa territoriaalse ühendusega, mille eesmärk on kuulda inimeste Euroopa projektiga seotud seisukohti, mõtteid ja murekohti ning neist teada anda;

11. märgib, et seni on protsessis osalenud üle 176 Euroopa Regioonide Komitee esindaja, algatades tegevuse „Mõttevahetus Euroopa teemal“ raames kodanikudialooge ja nendes osaledes. Nendel üritustel on kõigis liikmesriikides enam kui 110 piirkonnas osalenud rohkem kui 40 000 osalejat kohapeal või veebipõhiselt. Enam kui 22 000 kodanikku on võtnud osa veebipõhise uuringu ja mobiilse rakenduse kaudu, mis toimivad tagasiside andmise mehhanismina, võimaldades dialoogides osalejatel ja kodanikel arutelule ka kaugelt kaasa aidata;

12. toob esile, et nendes tegevustes osalevad kõik komitee fraktsioonidesse valitud esindajad, kes jagavad võimaluse korral platvorme Euroopa Ülemkogu esindajatega, riikide parlamendiliikmetega ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetega; rõhutab, et liikmesriikide ja kõigi institutsioonide teavitamistegevuse mõju ja nähtavuse parandamiseks on vaja veel rohkem koordineerimist;

13. peab oluliseks tulemusi, mis saadi Euroopa Regioonide Komitee korraldatud küsitlusest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste (sh komitee liikmete ja asendusliikmete) ning nende ühenduste seas ( 7 )

14. märgib, et enamikus aruteludes käsitlevad inimesed probleeme selle alusel, mis toimub nende piirkonnas, linnas või kohalikus piirkonnas; tõdeb selles kontekstis, et järelikult tunnevad piirkondadest ja linnadest pärit ELi poliitikud kodanike muresid ja ootusi kõige paremini;

b) Mida kodanikud meile ütlesid: nad tahavad ELi projekti, mis rajaneb solidaarsusel, ühtekuuluvusel ja lähedusel

15. rõhutab, et komitee kodanikudialoogides väljendatud põhilised mured ( 8 ) on lahenduste aeglane rakendamine, eeskätt töötuse ja rände valdkonnas ning seoses üldise sotsiaal-majandusliku olukorraga;

16. juhib selles kontekstis tähelepanu asjaolule, et paljud kodanikud on väljendanud soovi suurema solidaarsuse järele ELis; see on mõjuv üleskutse olemasoleva ja paljudel juhtudel üha suureneva ebavõrdsuse vähendamiseks eri valdkondades – seda peamiselt ühtekuuluvuse ja solidaarsuse parandamise teel liikmesriikide ja piirkondade vahel ja nende piires; selle üldise ootuse täitmiseks võib olla vaja paljusid Euroopa Liidu poliitikavaldkondi ümber kujundada ja tasakaalu viia;

17. see annab märku levinud rahulolematusest ELiga, kuna liitu nähakse tihti liiga kauge ja ebausaldusväärsena. Samas on paljudel inimestel tunne, et nad ei tea, mis EL on ja mida see teeb. See toob kaasa märkimisväärse lõhe inimeste ootuste ja ELi tulemuste pakkumise võime vahel. Kohalike küsimuste lahendamise puhul ei tajuta selle eeliseid ning seda põhjustab ka puudulik teabevahetus, kodanikega suhtlemisel kasutatavad eksitavad narratiivid ja sõnavara ning vähene kaasatus otsuste langetamise protsessi;

18. tõdeb, et Eurobaromeetri küsitlused ( 9 ) näitavad, et üle kahe kolmandiku küsitlusele vastanutest on veendunud, et nende riik on ELi kuulumisest kasu saanud;

19. viitab sellega seoses liikmesriikide kaasvastutusele lahenduste otsimisel Euroopa tasandil, et tagada ELi tegutsemisvõimalused oluliste tegevuskavade raames, kus EL saab luua tõelist lisaväärtust. Samal ajal peavad nad viima ellu vajalikud riiklikud reformid, võimaldades seejuures piisava rahastuse, et tagada hästi toimiv kohalik ja piirkondlik omavalitsussektor, kus kodanikud näevad, et probleemidega tegeletakse;

20. toob esile asjaolu, et paljudes kohalikes aruteludes ja ka küsitluse tulemuste kohaselt on ELi suhtes kõige innukamad alla 30aastased ning nad peavad väga oluliseks ELi pakutavaid haridusalaseid võimalusi ja liikumisvabadust; on sellegipoolest teadlik, et paljudes riikides on see põlvkond kannatanud majanduskriisi püsivate tagajärgede ja noorte töötuse tõttu kõige enam ning nad suhtuvad väga kriitiliselt Euroopa Liidu rolli selles kontekstis; nõuab seega, et ELi poliitika peab olema rohkem suunatud tulevikule ja see suunatus peab olema hõlmatud ELi otsuste tegemise süsteemi konkreetsete meetmete ja rohkemate sihtotstarbeliste vahendite abil, et lahendada noorte spetsiifilisi probleeme;

21. rõhutab asjaolu, et kodanike mure nende ebapiisava ELi otsuste langetamise protsessi kaasatuse pärast toob tihti kaasa mitmesugust laadi umbusalduse demokraatlike institutsioonide, sh ELi omade vastu;

22. toonitab, et usaldus kohaliku ja piirkondliku tasandi valitsemise vastu on keskmiselt suurem kui usaldus riigi valitsuse vastu ning enamikus liikmesriikides on see ka suurem kui usaldus ELi vastu;

23. rõhutab, et ELi vastu usalduse taastamiseks on oluline kodanikele selgitada, kes vastutab lõppkokkuvõttes otsuste tegemise eest ELi tasandil, ja nõuab seega demokraatliku vastutuse tugevdamist;

24. tuletab meelde, et Euroopa integratsioon on teatavatele universaalsetele väärtustele ja õigustele poliitilist väljundit pakkuv projekt, kuid paljud kodanikud on pettunud, sest nende arvates ei suuda EL oma väärtusi järgida ega hoida; tunnistab, et äärmiselt tähtis on kinnitada järjepidevalt ELi kodanike ühiseid väärtusi, mis on vastastikuse usalduse ja kompromisside alusena asendamatud;

25. on seisukohal, et on olemas märkimisväärsed võimalused arendada ELi kodanike seas Euroopa kodaniku identiteeti, millega kaasnevad kodanike igapäevaelu mõjutavad olulised õigused ja kohustused; niisugune identiteet, mis põhineb Euroopa rikkalikul ajaloo- ja kultuuripärandil, on tähtis kodanikes Euroopa projekti kuulumise tunde suurendamisel ning see peab täiendama ja rikastama üksikisiku identiteedi aluseks olevat riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku identiteeti; kuigi identiteeditunnet ei saa ega tohi peale suruda, saab seda toetada ja innustada kodanike osalemise, kultuuritegevuse ja hariduse kaudu ning seega tuleb seda toetada piisavate meetmete ja vahenditega;

26. tunnistab, et teadmiste- ja tulevikupõhises ühiskonnas elavad kodanikud võivad oma kohalike kogukondade vajadusi paremini tähele panna ning on seega paremal positsioonil, et katsetada kohalike vajaduste täitmiseks mõeldud uuenduslikke lahendusi ja luua nende prototüüpe;

27. toetab kodanike nõuet saada rohkem demokraatliku osalemise kanaleid ning saavutada püsivate ja struktuursete dialoogikanalite kaudu parem teabevahetus Euroopa institutsioonidega. Nõuab tungivalt, et selleks tugevdataks Euroopa Komisjoni kommunikatsioonistrateegiat tema teabekeskuste võrgustiku kaudu, kasutades ära piirkondlike omavalitsuste võimalust koordineerida nende territooriumitel asuvaid Euroopa teabekeskusi, mis mitmekordistaks nende tegevuse mõju;

c) Jõuline üleskutse kaasata kohalikud ja piirkondlikud esindajad täielikult ELi projekti määratlemisse ja rakendamisse (10)

28. nõustub kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega, et prioriteetsed valdkonnad, millele EL keskenduma peaks, on peamiselt ühtekuuluvuspoliitika, sotsiaalpoliitika (sh haridus ja liikuvus), majanduspoliitika (tööhõive ja majanduskasv), ränne ja integreerimine, keskkonnaküsimused (sh kliimamuutused) ja turvalisus;

29. rõhutab, et nii kodanikudialoogid kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas tehtud küsitlus näitavad suurt muret noorte inimeste pärast ning selle pärast, kuidas pakkuda neile sobivaid võimalusi ja vastata nende ootustele;

30. rõhutab, et nagu kodanike puhulgi, on solidaarsus kui üks ELi keskseid põhiväärtusi ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate jaoks läbiv teema;

31. toonitab, et enamik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgast vastanuid on seisukohal, et suurem detsentraliseeritus ning pädevuste parem jaotus on heade valitsemistavade oluline osa, sest need parandavad poliitikakujundamise läbipaistvust, vastutust ja kvaliteeti, võimaldades kodanike otsest kaasamist ja nendega suhtlemist ning kohalike lahenduste leidmist; märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ELi otsustusprotsessi loob lisaväärtust elluviidavale poliitikale;

32. täheldab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on vägagi teadlikud vajadusest üle riigipiiride ulatuva koostöö järele, et tegeleda meie aja suurte proovikividega, nagu kliimamuutused ja loodusõnnetused, globaliseerumine koos selle kõigi tahkudega, digiüleminek ja selle sotsiaalsed tagajärjed, ebastabiilsus üle kogu maailma, demograafilised muutused, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus jne. Samuti on neil otsustava tähtsusega osa ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel, mis hõlmab ka piiriüleseid koostööalgatusi, nagu paljud väikesemahulised ja inimestevahelised projektid, mis on tähtsad eeskätt igapäevaste konkreetsete solidaarsuse näidete jaoks;

33. rõhutab, et ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused soovivad, et Euroopa Liit keskenduks rohkem ELi kodanike õigustele, näiteks õigusele vabalt elada, töötada ja õppida. Sellega seoses on oluline töö, mida saavad teha piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused koostöös Euroopa Liidu institutsioonidega, et kodanikud oleksid kursis reaalsete võimalustega, mida vaba liikumine neile pakub mõnes muus liikmesriigis õppimise või karjääri arendamise vallas;

ELi poliitika sidumine kohalike oludega, et inimeste elule mõju avaldada

a) Ühiskondlike probleemide kohalik käsitlemine

34. rõhutab, et ELi poliitika peab andma inimestele võimaluse lahendada probleeme, mis on nende elu jaoks olulised ning millele peavad lahendusi pakkuma kõik valitsustasandid alates Euroopa tasandist kuni kohaliku tasandini;

35. märgib, et meie ees seisvaid ühiskondlikke probleeme tuleb lahendada üleilmselt, kuid meetmeid tuleb võtta kohalikul tasandil;

36. meenutab, et linnad ja piirkonnad tagavad seose kodanike ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide vahel, tulles ELi vahendite abil vastu nendes eesmärkides esitatud üleskutsele. 17 kestliku arengu eesmärki ei saa täita ilma kohalike ja piirkondlike valitsuste kaasamise ja koordineerimiseta. Selleks tuleb täielikult kasutada ära kõiki vahendeid, mille eesmärk on toetada detsentraliseeritud koostööd, poliitikavaldkondade sidusust ja territoriaalset lähenemisviisi, sest nende abil koondatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna potentsiaal edendada partnerlusi ja koostoimeid kõigi valitsemistasandite vahel;

b) Kodanike majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine

37. toonitab, et püsiva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ebavõrdsuse lahendamine on ELi tuleviku jaoks suur katsumus;

38. tuletab meelde, et sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus on ELi lepingu eesmärgid ning nende saavutamine nõuab nii struktuursete kui ka uute probleemide lahendamist, vastupanuvõimelise ühiskonna ja majanduse edendamist ning raamistikku üleilmastumise rakendamiseks;

39. juhib tähelepanu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevale seitsmendale aruandele „Minu piirkond, minu Euroopa, meie tulevik“, mis „näitab, kui oluline on ühtekuuluvuspoliitika Euroopale, tema kodanikele, majandusele, linnadele ja piirkondadele ning ühtekuuluvuspoliitika abil jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse arengu ühitamine on olulisem kui kunagi varem“ ( 11 )

40. nõuab kõigi piirkondade jaoks tugevat ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2020. aastat, tuginedes Euroopa partnerluse, eelarve jagatud täitmise ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele, nagu on nõutud ühtekuuluvuspoliitika alliansi (#CohesionAlliance) deklaratsioonis;

41. peab kahetsusväärseks, et ainult väike osa kodanikest teab ühtekuuluvuspoliitika positiivsest mõjust; nõuab seepärast kõigi valitsustasandite ühendatud jõupingutusi, et ELi poliitika ja rahastuse eri osade mõju paremini tutvustada;

42. toonitab, et ELi linnade tegevuskava aitab lahendada probleeme alates linnaliikuvusest kuni õhukvaliteedini ning alates ringmajandusest kuni rändajate ja pagulaste kaasamiseni. Rõhutab samuti linna- ja maapiirkondade partnerluse olulisust nende probleemide tõhusamal lahendamisel. Samuti toetab see linnu ja piirkondi kohalike innovatsioonikeskkondade arendamisel ning aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamisel;

43. rõhutab, et üldist huvi pakkuvad teenused ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused on Euroopa sotsiaalse mudeli ja sotsiaalse turumajanduse lahutamatu osa, mis tagavad, et kõigil on õigus ja võimalus pääseda ligi esmatarbekaupadele ja kvaliteetsetele avalikele teenustele; pooldab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kontseptsiooni laiendamist uutele sotsiaalteenustele, näiteks rändajate ja pagulaste vastuvõtt ja integreerimine, sotsiaaleluruumid, miinimumsissetulek ja digitaristu;

44. kutsub üles looma rohkem Euroopa partnerlusi valdade, linnade ja piirkondade vahel, sh mestimise abil, et nad saaksid olla kogu maailmale eeskujuks, et rakendada ühiskondlike probleemide lahendamiseks kõige uuemaid teadusandmeid ja parimaid tavasid;

c) Rändega tegelemine ja integreerumise tagamine

45. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kodanike arusaama kohaselt on ränne üks solidaarsuse rakendamise proovikividest, kuid ühine arusaam solidaarsusest vajab selles kontekstis alles kujundamist; rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli rändajate vastuvõtul ja integreerimisel ning avatud, mõistliku ja inimliku arutelu korraldamisel nimetatud tundlike küsimuste üle;

46. nõuab kindlalt, et valdu, linnu ja piirkondi tuleb toetada nende ülesannetes, mida nad täidavad kriisiohjamise ja pikaajalise integreerimise vallas. EL peab liikmesriikide panuse täiendamiseks tagama sidusa rände poliitikaraamistiku ning sihipärase finants- ja tehnilise abi, et soodustada kohalikul tasandil rändajate integreerimist;

47. rõhutab, et rändajate integratsiooni poliitika tuleb töötada välja partnerluses kõigi valitsustasandite vahel ning seda tuleb ka toetada ELi ühtse rändepoliitika raames asjakohaste rahaliste vahenditega ELi tasandil. Et tagada nii rändajate kui ka vastuvõtva ühiskonna huvides eduka integratsiooni kõige suurem tõenäosus, tuleb võtta arvesse paljusid tegureid, nagu rändajate kutse- ja keeleoskused, olemasolevad perekondlikud sidemed, eelistused ja võimalikud saabumiseelsed kontaktid vastuvõtvas riigis;

48. märgib, et ELi välispiiride tõhus ja inimlik haldamine ning ulatusliku rändepoliitika ja ühiste rangete standarditega ELi ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamine on kõigi valdade, linnade ja piirkondade jaoks väga vajalik, eeskätt nende jaoks, kes pagulasi vastu võtavad või asuvad piiridel, millele avaldavad rände haripunktid eriti suurt mõju; rõhutab samuti, et selline poliitika peab hõlmama ka humanitaarkaitse kooskõlastatud käsitlust, uusi seadusliku rände võimalusi, sealhulgas korduvrände süsteemid ning jõupingutused rändepõhjustega tegelemiseks ja kõikide inimkaubanduse viiside, eelkõige naiste ja lastega seksuaalse ärakasutamise eesmärgil kaubitsemise, ning et see nõuab nii uute poliitiliste kohustuste võtmist kõigil tasanditel kui ka asjakohaseid vahendeid;

d) Sotsiaalõiguste ja haridusele juurdepääsu tagamine ning kultuuripärandi edendamine

49. toonitab, et kodanikud tunnevad suurt vajadust selle järele, et kõigis ELi poliitikavaldkondades ja programmides arendataks ELi sotsiaalset mõõdet, täiendades olemasolevaid riiklikke ja piirkondlikke soolise võrdõiguslikkuse ja sotsiaalkaitse kavasid. ELi toimimise lepingu artiklid 8 ja 9 pakuvad sellele aluse ja seda tuleks seega korrakohaselt rakendada. Komitee toetab ka sotsiaalõiguste samba rakendamist, mille elluviimisel peaks oluline osa olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, ning nõuab ELi aluslepingutesse sotsiaalse arengu protokolli lisamist, et käsitleda sotsiaalseid õigusi majanduslike õigustega samaväärsel viisil; väljendab heameelt selle üle, et sotsiaalõiguste sammas on lisatud Euroopa poolaastasse. Komitee toetab sotsiaalse tulemustabeli lisamist Euroopa poolaastasse ja on lisaks seisukohal, et ELi esmaste õigusaktide hulka tuleb lisada siduva loomuga sotsiaalsed eesmärgid;

50. nõuab, et sotsiaalseid investeeringuid ei tohiks tõlgendada ainult koormana avaliku sektori vahenditele. Nagu leiti 2017. aasta novembris toimunud Göteborgi kohtumisel, on sotsiaalpoliitika rahastamisel ja sotsiaalsete õiguste kaitsmisel selge Euroopa lisaväärtus, mis on väga oluline kodanike usalduse taastamisel integratsiooniprotsessi vastu;

51. toonitab, kui oluline on aidata kodanikel pääseda ligi kohalikule ja õiglasele tööturule töötuse kõrvaldamiseks, rakendades erimeetmeid nende rühmade aitamiseks, keda see kõige enam puudutab; kavatseb koostada kava, millega lisada sotsiaalsed eesmärgid tulevikku suunatud sotsiaalpoliitika tegevusprogrammi, mis sisaldaks konkreetseid meetmeid ja seadusandlikke järelmeetmeid, millega investeeritakse inimestesse, oskustesse, teadmistesse, sotsiaalkaitsesse ja kaasamisse;

52. nõuab, et EL pühenduks täielikult naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamisele, eelkõige ennetades ja kõrvaldades naistevastase vägivalla, mis on universaalne, struktuurne ja mitmemõõtmeline probleem, millega kaasneb mõõtmatu isiklik, ühiskondlik ja majanduslik kahju;

53. on kindlalt veendunud, et on väga oluline investeerida noortesse, ning kutsub ELi üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tegeleda oskuste ja hariduse valdkonna vajadustega; nõuab uut nn oskuste ja hariduse allianssi, mille eesmärk oleks suurendada avaliku sektori investeerimist haridusse, edendada liikuvust (Erasmus+), soodustada piirkondadevahelist koostööd, eeskätt piiriülestel aladel, ja innustada inimestevahelist suhtlust mitte üksnes kutsealases kontekstis, vaid ka kultuurivaldkonnas;

54. nõuab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvalt, et piirkondlikud valitsused osaleksid Euroopa Sotsiaalfondi, noortegarantii rakendamist toetavate fondide ja muude sarnaste vahendite juhtimises, kuna sageli rakendatakse aktiivseid tööhõivepoliitika meetmeid just piirkondlikul tasandil, sealhulgas sotsiaalset innovatsiooni ja võrdõiguslikkuse poliitikameetmeid;

55. rõhutab, et hariduse vallas oleks asjakohane lisada õppekavadesse erinevad ühised elemendid, mida me jagame eurooplastena sellistes valdkondades nagu ajalugu, kultuur, pärand või Euroopa projekti arendamine. Samuti rõhutab, kui oluline on Euroopa projekti koolilaste seas levitamise töö, mida sageli teevad piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused;

56. meenutab, et erinevad kultuuripärandi vormid on Euroopale suur väärtus: kultuuripärand võib olla suure mõjujõuga vahend ühtekuuluvamate ja kestlikumate ELi piirkondade loomiseks, mis võib aidata kaasa konkreetsetes piirkondades ja kogu Euroopas tugevama identiteedi kujunemisele, ning kultuuripärand kajastub eelkõige ELi motos „Ühinenud mitmekesisuses“;

57. rõhutab, et turism ja loomemajandus võivad teha piirkondade kultuuripärandist võimaluse töökohtade loomiseks ja majandusliku mõju ülekandumiseks, sealhulgas innovatsiooni ja aruka spetsialiseerumise strateegiate abil;

58. rõhutab, et Euroopa Liit peab edendama ja hoidma au sees oma keelelist ja kultuurilist mitmekesisust, soodustama selle tundmist, edendama innovatsiooni ja piirkondadevahelist koostööd kõigis kultuurivaldkondades ning uusi ärimudeleid kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas;

e) Teadusuuringute, innovatsiooni ja digiülemineku ergutamine

59. on seisukohal, et teadusuuringutel, innovatsioonil, vahetuskavadel, partnerlusel ja liikuvusel põhinevad Euroopa rahastusprogrammid, mida arukates linnades pakutakse, võivad võimaldada kodanikele paremaid teenuseid, parandades seeläbi nende elu kvaliteeti; rõhutab, et ka teadusuuringud ja innovatsioon võivad ühtekuuluvuspoliitikale ja ühisele põllumajanduspoliitikale elujõudu anda ja neid edasi viia;

60. nõuab avalikus sektoris ja ettevõtetes innovatsiooni ulatuse suurendamist, sh selliste algatuste abil nagu „Teadus saab kokku piirkondadega“, tuues kokku poliitikud ja teadlased, et arutada tõenditel põhinevate otsuste langetamist, mis võimaldab eurooplastel oma tuleviku loomises kaasa teha;

61. toonitab et digiüleminek ja e-valitsus toetavad kohalikku avalikku haldust. Kodanikud ja äriringkonnad tunnustavad selliste investeeringute Euroopa lisaväärtust, mis on tihtipeale osa piiriülesest piirkondadevahelisest koostööst (mis hõlmab kõigile kättesaadavat lairibaühendust), kuna need parandavad kohaliku majanduse vastupanuvõimet ning aitavad parandada elukvaliteeti kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

62. rõhutab, et linnad on nii füüsilises kui digitaalses mõistes kohad, kus inimesed saavad kokku, tutvuvad uute ideedega, avastavad uusi võimalusi, kavandavad tulevikku uuenduslikul viisil ning saavad teada, kuidas ühiskond muutub ja mida see kodanike jaoks tähendab. Niisiis võivad linnad kogu Euroopas kiirendada kohalike kogukondade digitaalse ühendamise protsessi;

63. tuletab seetõttu meelde, et digiüleminek on uus vahend ühtekuuluvuse ning demograafiliste probleemide lahendamise jaoks: kauged piirkonnad, maapiirkonnad ja äärepoolseimad piirkonnad peavad jääma ühendatuks ning muutma oma looduslikud puudused eelisteks kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega. ELi ja kohalike tegutsejate toetatavad innovatsioonikeskused, eluslaborid, FabLabi töötoad, disainistuudiod, raamatukogud, inkubaatorid ja innovatsioonilaagrid soodustavad kohalikku majandust ning hõlbustavad sidusrühmade juurdepääsu digitehnoloogiale;

f) Maapiirkondade arengu toetamine, ühise põllumajanduspoliitika kindlustamine ning kohaliku tootmise edendamine

64. tuletab meelde, et maapiirkonnad ja vahepealsed piirkonnad moodustavad 91 % ELi territooriumist ning neis elab 60 % ELi elanikkonnast, ning meenutab, et võrreldes linnapiirkondadega on maapiirkondade areng märkimisväärselt maha jäänud ning tunne, et neid on hüljatud, toob kaasa euroskeptitsismi kasvu; on seetõttu seisukohal, et nii ühine põllumajanduspoliitika kui ka ühtekuuluvuspoliitika peavad jätkuvalt toimima solidaarsusel põhinevate vahenditena, et edendada säästva ja innovatiivse põllumajanduse ja maaelu arengu uuendamist, ning toonitab, et maapiirkondadega tuleks arvestada kõigis ELi poliitikavahendites;

65. piirkondadevaheline koostöö võib olla tähtis osa aruka spetsialiseerumise strateegiate optimeerimisest, luues koostoimet ja suurendades üleilmsetest innovatsioonialastest edusammudest tulenevat kasu;

66. rõhutab, et meie toidu tootmise ja tarbimise viisil on tohutu kohalik ja ülemaailmne mõju mitte ainult kodanike heaolule, keskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja kliimale, vaid ka meie tervisele ja majandusele; nõuab kohalike turgude ja lühikeste toidutarneahelate kui konkreetse kohaliku mõõtmega toidusüsteemide arendamist ja edendamist ning kvaliteetse Euroopa toodangu edendamist;

67. peab ÜPP teise samba kärpeid ebaproportsionaalseks ja tunneb muret, et see meede võib kahjustada maapiirkondi, Euroopa Komisjoni eesmärki tugevdada keskkonna- ja looduskaitset ning ELi kliima- ja ressursikaitse eesmärke;

g) Jätkusuutlikkus, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste vastu võitlemine

68. juhib tähelepanu sellele, et kodanikud ootavad globaalseid ja kohalikke meetmeid kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja energiatõhususe edendamiseks. Seetõttu tuleks jätkusuutlikkust kogu ELi poliitikaga integreerida, eeskätt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, energiatõhususe, keskkonnahoidlikuma liikuvuse ja taastuvenergia tootmise vallas ning CO 2 sidujate ning säästliku tootmise ja tarbimise kaudu. Komitee kutsub ELi üles pakkuma kindlat õiguslikku ja poliitilist raamistikku, mille alusel saaksid piirkonnad ja linnad töötada välja enda algatusi, et soodustada Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamist;

69. tuletab meelde, et ülemaailmne kliima- ja energiaalane linnapeade pakt ning alt ülespoole rakendatavad algatused täidavad Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel väga olulist osa, ning kutsub ELi üles toetama seda, et CO 2 vähendamise panused määratakse kindaks kohalikul tasandil; kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja ELi teiste rahvusvaheliste kohustustega tuleks jätkusuutlikkus ja keskkonnakaitse seetõttu integreerida kogu ELi poliitikasse;

70. rõhutab, et vaja on suuremat koostoimet võrgustike, projektide ja kokkulepete vahel, mille eesmärk on tegeleda kliimamuutustega ja katastroofidele vastupanuvõime saavutamisega, näiteks Sendai raamistik;

h) Koostöö väljaspool ELi stabiilsuse ja arengu toetamiseks

71. tuletab meelde, et roll, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad piiriüleses koostöös ja linnadevahelistes diplomaatilistes suhetes väljaspool ELi, eeskätt laienemisprotsessis ja ELi naabruses, on otsustava tähtsusega rohujuure tasandi demokraatia, kestliku arengu ja stabiilsuse edendamiseks;

72. tuletab meelde, et kohalikel ametiasutustel on täita oluline osa seoses kodanike turvalisuse tagamisega, tõkestades vägivaldset radikaliseerumist ja kaitstes avalikku ruumi; arvestades kuritegevuse ja terrorismi piiriülest ja riikidevahelist laadi, on kodanikel ning kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel vaja koostööd ning nad saavad kasu ELi ühisprojektidega seotud meetmete lisaväärtusest;

73. tuletab meelde komitee seisukohta, et igasugusele ettepanekule kaubanduse liberaliseerimise kokkulepete kohta peab eelnema territoriaalse mõju hindamine. Kordab samuti, et tuleks kehtestada riikliku ja kohaliku tasandi mehhanismid juurdepääsuks asjaomasele teabele kaubanduspoliitika kohta. Kaubandusläbirääkimistega peaks kaasnema ametlik ja kaasav dialoog vastutavate riigiasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. See on eriti oluline siis, kui kaubandusläbirääkimised hõlmavad ühtlasi valdkondi, mis kuuluvad liikmesriikidega jagatud pädevuse alla, kuna nendel juhtudel on küsimus ka kohaliku ja piirkondliku tasandi pädevustes.

Linnade ja piirkondade vajaliku manööverdamisruumi tagamine: 2020. aasta järgne Euroopa eelarve, millega saavutatakse eesmärgid ning ollakse tegutsemisel ja investeerimisel paindlik

74. rõhutab, et mitmeaastane finantsraamistik peab vastama ELi prioriteetidele ja eesmärkidele, et täita oma aluslepingutele vastavaid kohustusi ja kodanike ootusi; kaitseb mitmeaastast finantsraamistikku, mis moodustab 1,3 % EL 27 kogurahvatulust;

75. rõhutab, et ELi eelarvet ei tuleks käsitleda netomaksjate ja netosaajate vahetuskaubana, vaid seda tuleks näha ühise vahendina, millega saavutada meie ühiseid eesmärke, pakkudes kogu Euroopas lisaväärtust. Seega toetab komitee komisjoni järeldusi, et me saame kõik mitmeaastasest finantsraamistikust kasu, sest ühise turu, turvalisuse ja ühtekuuluvuse hea mõju on suurem kui individuaalne rahaline panus ELi;

76. rõhutab, et ELi tulevik sõltub kaugeleulatuvast ja tõhusast ELi eelarvest, mis juhindub põhimõttest, et ELi lisaülesanded peaksid käima käsikäes lisavahenditega ning liikmesriikide sissemaksete mahaarvamiste järkjärgulise kaotamisega;

77. rõhutab, et Euroopa eelarve uuesti tsentraliseerimine, eeskätt eelarve jagatud täitmise programmide ja kohalike käsitlusviiside õõnestamise teel, võib liidus ühtekuuluvust kahjustada ja seda tuleb vältida;

78. tuletab meelde, et avalike teenuste kvaliteet on peamine tegur, mis mõjutab usaldust institutsioonide vastu, kuna kodanikud hindavad valitsusi selle põhjal, millised on nende kogemused teenuste saamisel. Võttes arvesse, et enam kui kolmandik kogu avaliku sektori kulutustest ja enam kui pool avaliku sektori investeeringutest toimub piirkondlikul ja kohalikul tasandil, rõhutab komitee, et ELi avaliku sektori investeeringute tase on liiga madal, et pakkuda sobivat avalikku taristut ja teenuseid. Seetõttu on avaliku sektori investeeringute lõhe ületamine väga oluline;

79. juhib nüüd, kümme aastat pärast finantskriisi, mis kahjustas suuresti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avalikke investeeringuid, tähelepanu vajadusele parandada nende investeerimissuutlikkust, tagades neile vajaliku eelarvepoliitilise manööverdamisruumi, mida on vaja avaliku sektori investeeringute toetamiseks, edendades kohalikke lahendusi, tugevdades partnerlusel ja mitmetasandilisel valitsemisel põhineva eelarve jagatud täitmise põhimõtteid ning jättes stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud võlaarvestustest välja ELi programmide kaasrahastamise avalikust sektorist;

Liidu ehitamine alt üles: ELi demokraatlik uuendamine on võimalik rohujuure tasandi osaluse kaudu

a) ELi meetmete võimestamine: õige meede õigel tasandil

80. on kindlalt veendunud, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete korrakohane rakendamine on ELi oma kodanikele lähemale toomiseks väga oluline; meenutab seda, kui tähtis on langetada otsuseid kodanikele võimalikult lähedal, ning rõhutab, et ELi otsuste langetamise juures on vaja täiel määral aruandvat ja läbipaistvat süsteemi, kus kodanikud saavad selgelt aru, kes langetatud otsuste eest poliitiliselt vastutab ja aru annab ( 12 )

81. rõhutab, et jagatud vastutus ning tugev seos mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõtete vahel on tõeliselt demokraatliku Euroopa Liidu jaoks väga olulised elemendid;

82. rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtte järjepidev rakendamine peab edaspidi ELi kaitsevahend. See tähendab, et Euroopat peab olema rohkem seal, kus seda enim vajatakse, ja kõige vähem seal, kus seda vähim vajatakse. See viib tõhusama ja toimivama Euroopa Liiduni. Loogika, mille järgi kaitstakse liikmesriikide huve ELi sekkumise vastu, takistab Euroopa tuleviku arutamisel edasiliikumist; on teadlik oma ülesandest ühena subsidiaarsuse põhimõtte kaitsjatest ning on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtet tuleks poliitika kujundamisel ja rakendamisel käsitleda dünaamilise poliitilise ja õigusliku kontseptsioonina, mille eesmärk on tagada, et õiged meetmed võetakse õigel ajal kõige sobivamatel tasanditel ning tehakse seda oma kodanike parimates huvides; saab neile veendumustele kinnitust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma lõpparuandest, milles rõhutatakse arusaama uuest nn aktiivsest subsidiaarsusest; püüab rakendada rakkerühma soovitusi tihedas koostöös teiste ELi institutsioonide, riikide parlamentide ning kogu ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

83. kordab oma üleskutset kodifitseerida ja rakendada mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõtted institutsioonidevahelises käitumisjuhendis ning kajastada neid institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Peale ühtekuuluvuspoliitika tuleb mitmetasandiline valitsemine lisada piirkondliku mõjuga poliitikavaldkondade kõigisse seadusandlikesse ja reguleerivatesse sätetesse ( 13 )

84. peab äärmiselt vajalikuks takistada liikumist tsentraliseerumise poole ning toetada koha peal sobivate, kohalike ja tõhusate lahenduste arendamist, eeskätt tulevases ühtekuuluvuspoliitikas, mis toimiks valitsemise mudelina ka muudes poliitikavaldkondades;

85. soovitab olemasolevaid territoriaalse mõju hinnanguid edasi arendada, et luua tõhusad tagasiside kanalid, milles võetakse arvesse ELi piirkondade mitmekesisust ning seda, kui erinevaid tagajärgi ELi poliitika eri kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tekitab;

b) Piirkondade ja linnade kaasamine: Euroopa demokraatia uuendamine isevastutuse ja tulemuslikkuse abil

86. rõhutab, et ELi poliitika peab andma inimestele nende elu jaoks oluliste küsimuste lahendamiseks ennetava positsiooni. Inimesed otsivad lahendusi kohalikul tasandil, paremat suhtlust probleemide piiritlemisel ja abi nende lahendamisel. See inimkeskne ja kodanike lähtuv käsitus võib lahendada palju kohalikke küsimusi ning näidata, kuidas on EL oma kodanike jaoks asjakohane; samuti tähendab see seda, et ELi poliitika keskmes peavad olema avaliku ja erasektori ning inimeste partnerlused, millega tugevdada linnade ja piirkondade osa kodanikega suhtlemisel;

87. toonitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toovad ELi poliitikale lisaväärtust, toimides n-ö laboritena, kus arendada ja rakendada sotsiaalse innovatsiooni, solidaarsuse ja kaasava poliitika uusi vorme, mida kodanikud Euroopa Liidult ootavad;

88. märgib, et lisaks tähendab see, et kõiki kodanike probleeme ei saa üksikasjalike ELi õigusaktide abil lahendada. Subsidiaarsuse põhimõte ei tähenda ainult seda, kui kaugele ulatuvad ELi õiguslikud võimalused seadusandlikult tegutseda, vaid ka seda, kui asjakohased on lahendused kodanike jaoks. Kui kodanikud leiavad, et EL pakub lahendusi, mis ei ole igapäevaelus mõttekad, suurendab see vaid vastuseisu ELile;

89. on veendunud, et ELi institutsionaalset süsteemi tuleb jätkuvalt arendada ja kohandada uutele katsumusele, et luua kaasav, läbipaistev, demokraatlik ja tõhus otsustusprotsess; rõhutab, et komitees esindatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust tuleb ulatuslikumalt tunnistada nii ELi valdkondade igapäevases juhtimises kui ka ELi aluslepingute tulevases muutmises, kusjuures komitee peaks olema kõigis edaspidistes konventsioonides täieõiguslikult esindatud;

90. on kindlalt veendunud, et kohalikku ja piirkondlikku mõõdet tuleb Euroopa poolaastas arvesse võtta ning et seetõttu peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olema algusest peale kaasatud iga-aastase majanduskasvu analüüsi, riigiaruannete ja riiklike reformikavade koostamisse; on veendunud, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelit tuleks täiendada piirkondlike näitajatega, mis aitavad edendada ja säilitada ELi poolaasta protsessi piirkondlikku mõõdet;

91. on seisukohal, et Euroopa Liidu ning eeskätt majandus- ja rahaliidu demokraatlikku legitiimsust on vaja tugevdada nii, et ELi otsuste langetamise juures on kesksel kohal sotsiaalsete edusammude ja võrdsete võimaluste põhimõtted, et tööhõivet ja sotsiaalseid standardeid ei käsitletaks ainult makromajandusliku kohandamisprotsessi kõrvalsoodustustena;

92. on seisukohal, et piirkondade ja piirkondlike parlamentide parem kaasamine ELi otsuste langetamise protsessi võib parandada demokraatlikku kontrolli ja aruandlust;

c) ELi poliitikas kodanikuosaluse soodustamine ja 2019. aastast kaugemale ulatuva püsiva kodanikudialoogi ühiselt loomine

93. meenutab, et usaldus ELi vastu ja selle usaldusväärsus paranevad ainult siis, kui EL annab tulemusi ning inimesed saavad selgemaid seletusi Euroopa lisaväärtuse ning põhjenduste ja vajalike kompromisside kohta, millel ELi otsused põhinevad. Seda silmas pidades nõuab komitee palju suuremaid jõupingutusi mitmekeelse Euroopa meedia ja teabe vormide toetamise vallas, hõlmates hõlpsasti mõistetavaid narratiive, Euroopa tsiviilhariduse moodulite väljatöötamist ja kasutuselevõttu hariduse eri tasemete jaoks ning kogu Euroopa piires inimestevaheliste kohtumiste (vahetuskavad hariduse ja kutsehariduse tasandil, mestimisprogrammid jne) toetamise märkimisväärset suurendamist;

94. toonitab, et osalemisvahendeid, nagu Euroopa kodanikualgatus, ( 14 ) tuleks tugevdada; lisavahendina olemasolevatele esindusdemokraatia struktuuridele ELi tasandil ning osalust soodustava otsustusprotsessi ja püsiva dialoogi uuendusliku lisaelemendina aitavad Euroopa kodanikualgatused koondada inimesi ühise eesmärgi nimel, tõsta esile oluliste poliitiliste probleemide Euroopa mõõtme ning soodustada üleeuroopalisi arutelusid ja asjaomaseid avalikke arvamusi;

95. kutsub komitee liikmeid üles kodanikega suhtlema ja neid kuulama kohalike ürituste, linnavalitsuse kohtumiste ja kodanikudialoogide kaudu, et jõuda EL 27 kõigi piirkondadeni, ning palub teistel institutsioonidel oma jõud ühendada; rõhutab selles kontekstis eesmärki korraldada Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimiste raames kodanike dialooge kõigis ELi piirkondades ja innustab oma liikmeid korraldama vastavateemalisi üritusi, millest võtavad osa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogud ning kohalikud inimesed ja nende ühendused, et saada vastuseid Euroopa tuleviku teemalistele küsimustele, mida sisaldab nii komitee enda kui ka Euroopa Komisjoni küsimustik; toonitab, kui tähtis on detsentraliseeritud teavitustegevus ELi poliitikameetmete ja nende aluseks olevate poliitiliste otsuste puhul ning ELi institutsioonide vajadus toetada sellekohaseid kohalikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja algatusi;

96. toob esile, et kodanikega konsulteerimisel tuleks suhelda ka nende kodanikega, keda tihti eiratakse või kellel puudub huvi konsulteerimisprotsessi vastu; oluline on tagada kodanikega tõeliselt kaasav ja representatiivne dialoog, et vältida arutelu jäämist üksnes nende pärusmaaks, kes juba väljendavad suurt toetust või vastuseisu ELile või konkreetsele poliitilisele küsimusele;

97. rõhutab, et püsiv dialoog ja suhtlemine kodanikega on iga poliitilise süsteemi jaoks väga olulised ning on järelikult olulised selleks, et suurendada ELi demokraatlikku legitiimsust ning tuua Euroopa oma inimestele lähemale;

98. meenutab seda silmas pidades, et inimestega suhtlemine ei tohiks toimuda ainult Euroopa Parlamendi valimiste eelsel ajavahemikul;

99. võtab endale Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimiste eel kohustuse teha ettepanek metoodika kohta kodanike, ELi poliitikute ja institutsioonide püsiva ja struktuurse dialoogisüsteemi jaoks, mis kaasab komitee kaudu kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning mis põhineb läbipaistval kodanike arvamust taotleval protsessil, andes neile võimaluse ja teabe, et selgitada välja nende jaoks kõige suuremad probleemid ja nende üle arutleda ning suunata tulemused ELi poliitikakujundamisse ja anda asjalik tagasiside inimeste panuse mõju kohta;

100. on veendunud, et kodanikele tagasiside andmisega võib komitee liikmete poliitiline töö tugevdada sidemeid rohujuure tasandi liikumisega ning parandada inimeste usaldust ELi poliitika vastu.

Brüssel, 9. oktoober 2018 Euroopa Regioonide Komitee president Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Euroopa Ülemkogu eesistuja kiri Euroopa Regioonide Komitee presidendile, 8. november 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

(2) Kavatsusavaldus president Antonio Tajanile ja peaminister Jüri Ratasele, 13. september 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_et.pdf

(3) Luc Van den Brande – president Junckeri erinõunik, „Reaching out to EU citizens: a new opportunity“, oktoober 2017.

(4) Komitee arvamus „2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“, COR-2017-01319, raportöör Guillermo Martínez Suárez.

(5) Euroopa Parlament (2017), „Euroopa Liidu toimimise parandamine Lissaboni lepingu võimalusi kasutades“ P8_TA (2017)0049; (2017) „Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses“ P8_TA (2017)0048; (2017) „Euroala eelarvesuutlikkus“ P8_TA(2017)0050.

(6) Näiteks liikumised „Why Europe“, „Pulse of Europe“, „Stand up for Europe“, „Committee for the Defence of Democracy“, „1989 Generation Initiative“.

(7) London School of Economics, „Reflecting on the future of the European Union“ („Mõttevahetus Euroopa Liidu tuleviku teemal“), märts 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

(8) Euroopa Regioonide Komitee, „Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities“ („Mõttevahetus Euroopa teemal: kuidas inimesed piirkondades ja linnades Euroopat näevad“), aprill 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

(9) Eurobaromeeter – „Avalik arvamus Euroopa Liidus“, lisa, nr 88, november 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142; Eurobaromeeter – „Euroopa tulevik“, nr 467, september–oktoober 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Euroopa Parlamendi tellitud Eurobaromeetri uuring – „Democracy on the move one year ahead of European election“ („Demokraatia suundumused üks aasta enne Euroopa Parlamendi valimisi“), nr 89.2, mai 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

(10) London School of Economics, „Reflecting on the future of the European Union“ („Mõttevahetus Euroopa Liidu tuleviku teemal“), märts 2018.

(11) Euroopa Komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat: majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva seitsmes aruanne „Minu piirkond, minu Euroopa, meie tulevik“, september 2017.

(12) Komitee resolutsioon teemal „Euroopa Komisjoni valge raamat Euroopa tuleviku kohta „Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025““ (2017/C 306/01).

(13) Komitee arvamus teemal „Aruteludokument ELi rahanduse tuleviku kohta“, COR-2017-03718, raportöör Marek Woźniak.

(14) Regioonide Komitee arvamus teemal „Määrus Euroopa kodanikualgatuse kohta“, COR-2017-04989, raportöör Luc Van den Brande.