Brüssel 28.12.2004

KOM(2004) 837 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Finantsperspektiivi tehniline kohandamine 2006. aastaksvastavalt rahvamajanduse kogutulu ja hindade muutustele(eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 15)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Finantsperspektiivi tehniline kohandamine 2006. aastaks vastavalt rahvamajanduse kogutulu ja hindade muutustele (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 15)

1. SISSEJUHATUS

6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe,[1] mida on kohandatud seoses laienemisega ja muudetud 2003. aastal,[2] sisaldab EL-25 finantsperspektiivi tabelit (tabel 1a).

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 15 on sätestatud, et igal aastal enne aasta n+1 eelarvemenetluse algust teeb komisjon finantsperspektiivis tehnilised kohandused vastavalt EL rahvamajanduse kogutulu ja hindade muutustele.

Käesoleva teatise eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele 2006. aasta tehnilise kohanduse (EL-25) tulemus.

2. FINANTSPERSPEKTIIVI TABELI KOHANDAMINE (TABELID 1–3)

Tabelis 1 on esitatud EL-25 finantsperspektiivi kohandus 2006. aastaks jooksevhindades.

Tabel 2 sisaldab EL-25 finantsperspektiivi kohandust 2006. aastaks jooksevhindades, võttes arvesse Küprose poliitilise kokkuleppe mõju eelarvele.

Tabelis 3 on toodud kohandamise alusena kasutatud majanduslikud parameetrid . Nimetatud parameetrid tuginevad Eurostat’i andmetele ja komisjoni kõige värskematele majandusprognoosidele, mis on valminud koostöös riikide ekspertidega (2004. aasta sügise majandusprognoosid). Arvandmed ja prognoosid tuginevad Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile, mida muudeti 1995. aastal (ESA 95).

2.1. Kulutuste ülemmäärade kohandamine rubriikide kaupa

Kohandus arvutatakse kasutades järgmisi deflaatoreid finantsperspektiivi kulukohustuste assigneeringute suhtes (1999. aasta hindades):

- Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 15 kasutatakse rubriigi 1 ülemmäära ja rubriigi 2 struktuurifondide arvandmete suhtes ajavahemikus 2000–2006 kumulatiivset deflaatorit 14,87% (fikseeritud määr aastas: 2%).

- Muude kulurubriikide ülemmäärade suhtes rakendatakse ajavahemikus 2000–2006 rahvamajanduse kogutulu (RKTL) eurodes väljendatud deflaatorit 14,29% (tegelik deflaator).

Vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 23 alampunktile a on valuutareserv alates 2003. aastast kaotatud.

Selleks et tagada Ühtekuuluvusfondist kümnele uuele liikmesriigile tehtavate ühinemislepingutes nimetatud eraldiste järjepidevus, on Ühtekuuluvusfondi üldsumma 2006. aasta hindades ümardatud kõrgema ühikuni.

Maksete puhul põhineb kohandamine iga kulurubriigi hinnangulistel maksetega seotud assigneeringutel finantsperspektiivi koostamise seisuga (1999. aasta hindades). Arvutusmeetod on esitatud järgmises tabelis:

[pic]

1. mail 2004. aastal ühinenud kümne uue liikmesriigi maksetega seotud assigneeringud on liidetud viieteistkümne liikmesriigi maksetega seotud assigneeringutele, mis on esitatud 1999. aasta hindades ülaltoodud tabeli iga alajaotise kohta. Seejärel kohandatakse 1999. aasta hindades esitatud 2006. aasta vahesummasid 2006. aasta hindadega, kasutades asjakohast deflaatorit: rubriiki 1 ja rubriigi 2 struktuurifondide näitajaid on kohandatud kumulatiivse deflaatoriga 14,87%; teisi rubriike ja kulutusi on kohandatud kumulatiivse deflaatoriga 14,29%.

2.2. 2006. aasta finantsperspektiivi (EL-25) tehnilise kohandamise peamised tulemused

2006. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 123 515 miljonit eurot, mis moodustab rahvamajanduse kogutulust 1,12%.

Vastav makseassigneeringute üldine ülemmäär on 119 112 miljonit eurot, moodustades rahvamajanduse kogutulust 1,08%. Praegustest majandusprognoosidest lähtuvalt jääb seega omavahendite ülempiirini 18 059 miljoni eurone varu (0,16% EL-25 rahvamajanduse kogutulust).

2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005. aasta varu on muudetud eelmise tehnilise kohanduse põhjal, kasutades kõige värskemaid rahvamajanduse kogutulu hinnanguid, et võrrelda mitme aasta näitajaid korraga. Samas ei muutu kulukohustuste ja maksete ülempiirid.

2.3. Finantsperspektiiv kohandatuna 2006. aasta hindadega, võttes arvesse Küprose poliitilise kokkuleppe mõju eelarvele

Tabelis 2 on esitatud EL-25 finantsperspektiivi kohandus 2006. aastaks jooksevhindades, võttes arvesse Küprose poliitilise kokkuleppe mõju eelarvele.

Nimetatud tabelit on kohandatud samamoodi nagu tabelit 1 ning seda kohaldatakse juhul, kui Küpros taasühineb enne 31. detsembrit 2006.

3. MUUD TEHNILISE KOHANDAMISEGA SEOTUD ASJAOLUD

3.1. Põllumajanduse juhtsuunis

Põllumajanduse juhtsuunis on arvutatud lähtudes eelarvedistsipliini käsitleva nõukogu määruse artiklist 3[3] ( tabel 4 ).

Siin esitatud suhkru- ja isoglükoosimaksude, toiduabi ja AKV suhkru eksporditoetuste arvandmed tuginevad 2006. aasta eelarve prognoosidele. Kooskõlas eelarvedistsipliini käsitleva määrusega fikseeritakse juhtsuunise asjakohaste punktide lõplik maht siis, kui esitatakse 2006. aasta esialgne eelarveprojekt.

2006. aastal on põllumajanduse juhtsuunise hinnanguline maht 58 634 miljonit eurot.[4]

3.2. Rubriik 5 (Halduskulud)

Rubriigi 5 kohta on finantsperspektiivi joonealuses märkuses öeldud, et selle rubriigi ülemmäärades sisalduvad pensionikulud arvutatakse nii, et need ei sisalda töötajate sissemakseid pensioniskeemi, mis ajavahemikul 2000–2006 jäävad 1100 miljoni euro piiresse (1999. aasta hindades). Komisjoni teatises 2000. aasta tehnilise kohanduse kohta[5] on öeldud, et "seda sätet tuleks tõlgendada kui topeltpiirangu kehtestamist summadele, mis arvestatakse pensionikuludest maha nimetatud rubriigi ülemmäära kohaldamisel:“

- nimetatud summa ei tohi ületada majandusaastal eelarvetuluna kajastatud tegelikke sissemakseid;

- ajavahemiku 2000–2006 mahaarvamiste kogusumma ei tohi ületada 1 100 miljonit eurot 1999. aasta hindades, mis teeb perioodi keskmiseks 157 miljonit eurot (180 miljonit eurot 2006. aasta hindades).

Arvestades asjaolu, et halduskulud on reeglina korduvkulud, kehtestati 2000–2006 finantsperspektiivi varasematel aastatel madalaim võimalik ülemmäär, et perioodi algul mitte kasutada varu, mille hilisem täies ulatuses rakendamine ei oleks olnud enam võimalik. Perioodi viimasel, 2006. aastal on võimalik mahaarvatav summa ühtlasi madalaim– võimalik summa maksimaalselt 180 miljonit eurot 2006. aasta jooksevhindades.

3.3. Eelarveväline tegevus

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 10 viiendas alapunktis sätestatakse, et teave üldeelarves mittesisalduva tegevuse ja omavahendite kategooriate eeldatavate muutuste kohta tuleb esitada suunavates tabelites, mida ajakohastatakse igal aastal koos finantsperspektiivi tehnilise kohandamisega.

Nimetatud teave, mis on ajakohastatud viimaste hinnangute kohaselt, on esitatud tabelites 5.1–5.2. Siin sisalduvad andmed ka Euroopa Arengufondi (EAF) ja omavahendite struktuuri kohta.

LISA

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

[2] ELT L 147, 14.6.2003, lk 31.

[3] EÜT L 224, 29.9.2000, lk 27. Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2040/2000.

[4] Siin tekib 6 016 miljoni euro suurune varu kõigi kulutuste suhtes, mis vastavalt eelarvedistsipliini määrusele kajastuvad juhtsuunises (rubriik 1 ja ühinemiseelset abi käsitleva rubriigi 7 alajaotis ’põllumajandus’).

[5] SEC(1999) 847 (lõplik), punkt 6.