Euroopa Ülemkogu rõhutas, et kehtivate õigusaktide jõustamine on ühtse turu toimimise seisukohast võtmetähtsusega. Liikmesriigid tegid teenuste direktiivi rakendamisel teenuste õigusraamistikku mitmeid kohandusi. ELi õigusnormide täies mahus järgimine parandaks jaemüügisektori õiguskeskkonda ning võimaldaks ettevõtjatel ja seega ka tarbijatel ühtsest turust rohkem kasu saada.

Teenuste direktiiv võimaldab jaemüüjatel teistes liikmesriikides lihtsamini müügipunkte luua. Euroopa Liidu Kohus kinnitas Visseri kohtuasjas tehtud otsuses, et jaemüük on teenus ning seetõttu kohaldatakse selle suhtes teenuste direktiivi sätteid. Direktiiviga tagatakse teatavate väga piiravate turulepääsunõuete kasutamise keeld ning teisi sarnaseid nõudeid võib rakendada juhul, kui need on mittediskrimineerivad, õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkidega põhjendatud ja proportsionaalsed. Sellega seoses tahetakse direktiiviga tagada tõhusa, objektiivse ja mittediskrimineeriva korra olemasolu, mis võimaldab turulepääsu mõistliku aja jooksul. Euroopa Liidu toimimise lepinguga kehtestatakse sarnased nõuded (tegevuspiirangud) olukordade suhtes, mis jäävad väljapoole teenuste direktiivi reguleerimisala.

Kaupade ühtne turg on jaemüügisektori jaoks erilise tähtsusega. Komisjon esitas 2017. aasta detsembris kaks seadusandlikku ettepanekut, mis käsitlesid ettevõtjate, eelkõige VKEde toodete müümise lihtsustamist kogu ELis , ning kontrolli tugevdamist, et ennetada ohtlike toodete müüki ELi tarbijatele . Lisaks sellele esitas komisjoni ettepaneku kõrvaldada peamised lepinguõigusega seotud tõkked, mis takistavad piiriülest kaubandust. Komisjon jätkab ka tarbijaid ja ettevõtjaid hõlmava õigusraamistiku parandamist .

Ühtse turu raames edu saavutamiseks tuleb asjakohaseid meetmeid võtta nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Euroopa poolaasta raames on mitmed liikmesriigid juba teinud reforme, mille eesmärk on parandada jaemüüjate tegevust käsitlevat õiguskeskkonda.

E-kaubanduse kiire kasv muudab kogu sektorit. E-kaubandus on muutunud enamiku ELi kodanike jaoks igapäevaseks. See tähendab sektori jaoks nii uusi võimalusi kui ka probleeme. Mitme müügikanaliga jaemüügi areng ning internetivälise (kaubanduspinnal) ja internetipõhise (e-kaubanduses) kauplemise vahel piiride hägustumine edendab sektoris konkurentsi ja toetab innovatsiooni arengut. Piiriülese e-kaubanduse edendamisel on ELis veel siiski palju arenguruumi. Lisaks sellele on paljudel ettevõtjatel probleeme uute ärimudelite tekkega sammu pidamisel – 80 % jaemüüjatest ei müü oma tooteid veel internetis. Mitmetel eelkõige väiksematel jaemüüjatel on probleeme uue reaalsusega kohanemisel.

Tarbijate vajaduste muutumise ja tehnoloogilise arengu tulemusena on sektoris toimunud kiired ümberkorraldused ning sellest on saanud innovatsiooni ja tootlikkuse käimalükkaja.

Ühtse turu strateegias juhiti tähelepanu jaemüügiettevõtte asutamist käsitlevatele piirangutele ja jaemüügitoiminguid igapäevaselt mõjutavatele piirangutele, mis märkimisväärselt takistavad jaemüügisektori arengut. Komisjon võttis kohustuse „määrata kindlaks parimad tavad jaemüügiettevõtete asutamise hõlbustamiseks ja jaemüügisektori suhtes kehtivate tegevuspiirangute vähendamiseks ühtsel turul... [...] anda suuniseid liikmesriikides tehtavateks reformideks ja jaemüügisektori jõustamispoliitika prioriteetide seadmiseks“.

Käesoleva teatise eesmärk on kaasa aidata jaemüügisektori potentsiaali ELi majanduse tarbeks ära kasutamisele, määratledes selleks parimad tavad. Parimate tavade abil toetatakse jaemüügisektori konkurentsivõimet, ohustamata seejuures liikmesriikide seatud avaliku poliitika eesmärkide saavutamist. Nagu Euroopa Ülemkogu juba rõhutas, peab EL jätkama püüdlemist tulevikku arvestava ja digiajastu nõuetele vastava ühtse turu suunas . Jaemüügisektor toetub üha enam mitme müügikanaliga turustamisele ning see trend jätkub. Mitme digitaalse ühtse turuga seotud algatuse eesmärk on tagada, et internetipõhised jaemüüjad saaksid oma tooteid üle piiri edukalt müüa. Käesolevas teatises käsitletakse peamiselt internetivälises jaemüügis esinevaid piiranguid.

Ühtse turu 25. aastapäeval peaksime tähistama selle saavutusi, kuid vaatama ka tulevikku. Jaemüügisektor väärib meie tähelepanu ja analüüsi. EL institutsioonid ja liikmesriigid peavad tegema jaemüügisektori konkurentsivõime toetamiseks jõupingutusi ajal, mil sektor on e-kaubanduse kiire arengu tulemusena tugevas muutumises.

2.Turutulemusi mõjutavad jaemüügi piirangud

Jaemüüjate tegevuse suhtes kaupluste avamisel (nt kaupluse suurus ja asukoht või menetlus vastava loa saamiseks) ning käitamisel (nt lahtiolekuaeg, soodusmüügid ja turustuskanalid, maksustamine, toodete päritolu) kohaldatakse mitmeid erineva tasemega piiranguid. Mitmed kõnealustest piirangutest on õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkidega põhjendatud, kuid nende kuhjumine võib tekitada uutele turuletulijatele ebaproportsionaalseid tõkkeid ning seetõttu mõjutada sektori tootlikust negatiivselt. Jaemüüjad rõhutavad, et õigusraamistikud peaksid olema tulevikku arvestavad ja paindlikud, et ettevõtjatel oleks võimalik muutuva olukorraga sujuvalt kohaneda.

Piirangute vähendamisel on turu toimimisele positiivne mõju. Vähem piiravam õiguskeskkond julgustab rohkem ettevõtjaid turule sisenema, sellest tulenevatest võimalustest kasu saama ning edu saavutama. Jaemüüjatel on oma kaupluste õigesse asukohta ja formaati investeerimisel ning kohalike tarbijate vajadustele paremini reageerimisel rohkem manööverdamisruumi. Kõik see koos jõudsalt kasvava e-kaubandusega suurendab konkurentsi ning toob edu ettevõtjatele, kes on oma tegevuses tõhusamad ja innovaatilisemad.

Selle tulemusena paraneb sektori tootlikkus, millest saavad kasu ka tarbijad. Tarbijatel on pakutavate toodete ja teenuste osas suurem valikuvõimalus, pakutav on innovaatilisem ning parema kvaliteediga. Tõenäoliselt langevad ka toodete ja teenuste hinnad. Lisaks sellele võib tugevam jaemüügisektor pakkuda ka rohkem tööhõivevõimalusi. Rohkem ja paremaid töökohti ei loodaks mitte ainult jaemüügisektoris, vaid ka tugiteenuste valdkondades, nagu transport, ladustamine ja logistika.

Komisjon on välja töötanud jaemüügisektori piirangute taseme näitaja, mis iseloomustab jaemüügiettevõtja asutamise ja kaupluste igapäevase tegevuse suhtes kehtivaid erinevaid piiranguid. Kõnealuse näitaja komponendid hõlmavad endas liikmesriikides kehtivate õigusraamistike keerukust ja mitmekesisust. Kõnealune näitaja on kokkuvõtlikult ülevaade hetkeseisust ning näitab, et üle ELi kehtivad praegu väga erinevad piirangud. Asutamis- ja tegevuspiirangud kehtivad praegu kõigis liikmesriikides. Kuid piirangute liigid ja tase erinevad märkimisväärselt. Mõnes liikmesriigis võib tase olla kuni viis korda kõrgem. Kui kõige vähem piirav õigusraamistik sisaldab vaid mõnda liiki piiranguid, siis kõige piiravamad raamistikud hõlmavad endas kuni 12 erinevat liiki piiranguid. See mõjutab keskkonda, kus jaemüüjad tegutsevad.

Jaemüügisektori reguleerimise ülesanne on suuresti liikmesriikide õlgadel. Eeskirju kehtestades peavad aga liikmesriigid järgima ELi õigust ning asutamist või teenuste vaba osutamist alusetult mitte piirama. Sellest tulenevalt on mõned piirangud keelatud, samal ajal aga teatavatel juhtudel lubatud, kui need ei ole mittediskrimineerivad, on õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkidega põhjendatud ning proportsionaalsed. Vähem piirav õiguskeskkond toetaks sektori konkurentsivõimet. Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et oma laadi tõttu mõjutavad asutamist ja toimimist käsitlevad eeskirjad peamiselt internetiväliseid jaemüüjaid. Lisaks sellele piirangud kuhjuvad ning liikmesriigid peaksid arvesse võtma ka nende kumulatiivset mõju.

3.Jaemüügiettevõtete asutamise hõlbustamine

Uute kaupluste avamine on jaemüüjate viis turule siseneda. Mitme müügikanaliga jaemüügi arenedes on oluline, et jaemüüjad suudaksid järgida järjepidevat turulepääsustrateegiat, mis ühendab endas nii internetipõhist kui ka internetivälist kauplemist. Lisaks sellele peaks selline turulepääs olema võimalik mõistliku aja jooksul ning sellega ei tohiks kaasneda põhjendamatut või ebaproportsionaalset koormust. Õigeaegne ja sujuv turule sisenemine on jaemüüjate jaoks väga oluline. Jaemüüjaid mõjutavad uute kaupluste asukohta käsitlevad piirangud, toodetega seotud tingimused ning õiguskindluse üldine puudumine. Jaemüüjad märgivad, et asutamismenetlused on liiga pikad, keerulised ning liiga ebakindlad.

Asutamist käsitlevad piirangud kujutavad endast tõsist turulepääsu tõket ning see küsimus on korduvalt tõstatunud Euroopa poolaasta kontekstis.

Asutamistingimused

Kõik liikmesriigid reguleerivad jaemüügipunkti asutamise korda. Väga sageli on jaemüügipunkti asutamine reguleeritud piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil, mis muudab eeskirjade järgimise jaemüüjate jaoks veelgi keerulisemaks.

Asutamisõigust käsitlevat Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikat kodifitseerides keelatakse teenuste direktiiviga teatavad nõuded, nagu näiteks majandusvajaduste testid. Selle kategooria alla kuuluvad teabepäringud eesmärgiga hinnata pakkumist (st olemasolevate kaupluste arv, liik ja formaat) või mõõta turunõudlust (st ostujõud või kodumajapidamiste tarbimine asjaomases piirkonnas). ELi seadusandja on sellised nõuded keelanud, kuna need väljendavad puhtalt majandushuvi või on need võimalik asendada vähem piiravate vahenditega. Mitmed liikmesriigid vaatasid teenuste direktiivi rakendades üle asutamistingimused ning jätsid välja majandusliku hindamise nõuded. Mõnes liikmesriigis nõutakse seadusega või praktikas siiani majandusteabe esitamist või kasutamist.

Jaemüügikaupluste asutamist käsitlevate eeskirjade aluseks on linnade ja maapiirkondade planeerimisega seotud kaalutlused, mille eesmärk on sageli linnasüdamete elujõulisuse säilitamine või keskkonnakaitse. Nende eeskirjadega võidakse näiteks piirata kaupluste asutamist äärelinnadesse. Neid eesmärke jagab ka komisjon, kes ELi linnade tegevuskava raames teeb liikmesriikide, linnade ja muude sidusrühmadega koostööd, et edendada linnasõbralikumat, tõhusamat ja tulemuslikumat poliitikat ning panustada territoriaalsesse ühtekuuluvusse. Samal ajal peavad liikmesriigid jõudma nende eesmärkide saavutamiseni proportsionaalselt.

Euroopa Kohus kinnitas, et teenuste direktiivi kohaldatakse jaemüügiettevõtete asutamise suhtes olenemata sellest, kuidas liikmesriigid jaemüügiettevõtete asutamist reguleerivad (kas autoriseerimisskeemi või linnade ja maapiirkondade planeerimise kaudu). Euroopa Kohus kinnitas, et teenuste direktiiviga lubatakse avaliku poliitika eesmärkide nõuetekohast arvessevõtmist ning liikmesriikidel on kaalutlusruum, kuidas õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke täita. Selleks, et täita teenuste direktiivi nõudeid, peavad liikmesriigid siiski tagama, et jaemüügiettevõtete asutamisega seotud nõuded ei oleks õigustatud mitte ainult avaliku huviga seotud ülekaaluka huviga, vaid et need oleksid ka proportsionaalsed.

Proportsionaalsus on ühtse turu vabaduste oluline koostisosa. Proportsionaalsus täidab jaemüügis väga olulist rolli. Teenuste direktiivi kohaselt ei kohaldata jaemüüjate suhtes ebaproportsionaalseid piiranguid. See hõlmab teatavaid teenuste direktiivis eraldi välja toodud nõudeid, sh territoriaalseid piiranguid. Need võivad näiteks olla väga üksikasjalikud ruumilised plaanid, milles täpsustatakse müüdavate kaupade liigid . Euroopa Kohus tuletas Visseri kohtuasjas meelde teenuste direktiivist tulenevat liikmesriikide kohustust vaadata läbi oma määrused ja tavad, et kontrollida, kas jaemüügiettevõtete asutamise suhtes kohaldatavad territoriaalsed piirangud on proportsionaalsed.

Komisjon esitas teenuste sektoriga seoses ettepaneku direktiivi kohta, mis laiemas mõttes käsitleb reguleeritud kutsealade valdkonnas proportsionaalsuse kontrolli teostamist . Komisjoni ettepanekus teatavatest teenuste direktiivi raames kehtestatud piirangutest teatamise kohta tuleb proportsionaalsuse suhtes kohaldada sarnast struktureeritud ja ühtset lähenemisviisi.

Liikmesriigid kohaldavad suurusega seotud piirmäärasid kehtestades jaemüügiettevõtete asutamise suhtes sageli erinevaid eeskirju, sõltuvalt sellest, kui suur on kavandatav jaemüügipunkt. Sellega võib kaasneda jaemüügimaastiku kunstlik muutmine, mis mõjutab avatud kaupluste formaati ja suurust , avaldades nii mõju ka tootlikkusele.