Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa püsikultuuride statistika kohta /* KOM/2010/0249 lõplik - COD 2010/0133 */





ET Brüssel 21.5.2010 KOM(2010)249 lõplik 2010/0133 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa püsikultuuride statistika kohta SELETUSKIRI Ettepaneku taust | 110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidPõllumajandussektor on Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu seisukohast üldtunnustatud tähtsusega. Puuviljakasvatus ja veinitootmine on Euroopa Liidu põllumajandustegevuse põhialad. Nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrusega (EMÜ) nr 357/79 viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta [1] ja 19. detsembri 2001. aasta direktiiviga 2001/109/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks, [2] on ette nähtud kõige tähtsamate püsikultuuride statistikat käsitlevate teabesüsteemide loomine Euroopa tasandil. Kõnealused õigusaktid on aidanud luua riiklikud süsteemid, et koguda andmeid nende kultuuride tootmispotentsiaali kohta ettevõtja vaatenurgast ja tootmisüksuste struktuuriliste omaduste kohta. Kõnealuste õigusaktideta ei oleks Euroopa Liidus praegust püsikultuuride statistika süsteemi.Siiski on nii andmete kasutajad kui ka koostajad rõhutanud selle ajakohastamise vajadust. Ühest küljest on direktiivi jõustumise järel ühises põllumajanduspoliitikas ja kõnealuste toodetega seotud turuolukorras toimunud muutused tekitanud kasutajatel uusi või teistsuguseid vajadusi muutujate ja jaotuste osas ning vajadust ajakohasemate andmete järele. Teisest küljest on veel arenguruumi raamistiku võrreldavuse ja täielikkuse parandamiseks, ühtlustades rohkem muutujaid ja mõisteid ning võimaldades liikmesriikidele rohkem valikuvabadust meetodite ja allikate, sealhulgas halduslike allikate kasutamisel, et koguda vajalikke põhiandmeid sellise statistika koostamiseks. | 120 | Üldine taustKäesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada, lihtsustada ja optimeerida Euroopa püsikultuuride statistika praegust õiguslikku raamistikku, asendades kaks olemasolevat õigusakti üheainsaga. Aastate jooksul on liikmesriigid, sidusrühmad ja komisjoni talitused kutsunud üles muutma püsikultuuride statistika õiguslikku alust.Praegu kehtivate õigusaktide vastuvõtmisest saadik on nii tootmistingimused (ÜPP) kui ka turuolukord märkimisväärselt muutunud. Kooskõlas nõudega, et ametlik statistika peab olema asjakohane, st et see peab rahuldama statistika kasutajate praegusi ja eeldatavaid vajadusi, muudetakse ettepanekus teatavaid muutujaid, millega lihtsustatakse oluliselt tootmise ja piirkondade jaotust, ning võetakse arvesse veinikategooriate viimaseid muudatusi. Pakkumise seisukohast on käesolev ettepanek reageering muutustele kasutajate vajadustes, nt vajaduses saada andmeid oliiviistanduste kohta. Ettepanekuga muudetakse ka andmeedastuse tähtaegu.Ettepanekuga lihtsustatakse muutujaid ja mõisteid veelgi ning kohandatakse püsikultuuride statistikat märgatavalt paremini kasutaja tegelike vajadustega, kaotades ära istandike muutuste aastastatistika ja veinitootmise äärmiselt üksikasjaliku jaotuse. Lisaks püütakse leida asjakohane tasakaal kasutajate vajaduste ning andmeesitajate ja riikide statistikaasutuste koormuse vahel. Uute muutujate ja jaotuste kasutuselevõtt kompenseeritakse mõningate praegustes õigusaktides esitatud nõuete väljajätmisega. Lisanõuete tase peaks eelkõige ettevõtetelt kogutava teabe puhul tagama üldkoormuse vähenemise. Vastajatelt kogutava teabe puhul vähendatakse koormust, võttes kasutusele põllumajandusettevõtte ja piirkondliku tasandi künnised, mille tulemusel on valimid eeldatavasti väiksemad. Õigusliku raamistiku ajakohastamata jätmise tagajärjel võib Euroopa püsikultuuride statistika asjakohasus väheneda, mis takistab õigete otsuste tegemist sellega seotud poliitikavaldkondades. | 130 | Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormidArvestades, et käesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada kehtivaid õigusnorme ja viia need vastavusse uute vajadustega, tuleks kehtetuks tunnistada praegune õiguslik alus – nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja direktiiv 2001/109/EÜ. | 140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaPõllumajanduse keskset rolli toiduga kindlustatuse tagamisel, tervisliku toidu tootmisel ja maapiirkondade elujõulisuse toetamisel Euroopa Liidus on Euroopa Liidu institutsioonid erinevatel puhkudel toonitanud. Puuviljade tarbimise kasvav tähtsus ja sellest tulenev kasulik mõju inimeste tervisele, maapiirkondade majanduse tugevusele, tööhõivele, jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele sotsiaalpoliitika ja kaasamise (ohutu ja tervislik toit kõigile) seisukohast teevad vajalikuks statistikasüsteemi kohandamise. Püsikultuuride tähtsus maapiirkondades ja sellega seotud vajadus märkimisväärsel hulgal tööjõu järele on peamine põhjus, miks on vaja rohkem teada kõnealuste kultuuride struktuuriliste tootmistingimuste kohta. | Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine | | Konsulteerimine huvitatud isikutega | 211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusAjavahemikul 2007–2009 toimusid Euroopa statistikasüsteemi raames asjaomastes töörühmades intensiivsed tehnikaalased konsultatsioonid andmete koostajatega. Mitmel korral paluti riikide andmete koostajatel kaasata aruteludesse oma riigi sidusrühmi. Lisaks sellele toimusid konsultatsioonid komisjoni sees (ettevõtluse ja tööstuse, põllumajanduse ja maaelu arengu, regionaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse ning keskkonna peadirektoraadiga) ja tööstusharu sidusrühmadega. | 212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKäesolev ettepanek on kõigi huvitatud isikutega peetud põhjalike läbirääkimiste tulemus; selles on võetud arvesse kasutajate täiendavaid prioriteetseid vajadusi ja viidud need tasakaalu andmete kogumise ja koostamise täiendava koormusega, mida kõnealused vajadused võivad põhjustada. | | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | 221 | Asjaomased teadus-/erialavaldkonnadEurostati püsikultuuride statistika töörühmas on liikmesriikide esindajad eksperdid, kes tunnevad asjassepuutuvaid õigusakte ja riikide püsikultuuride statistika kogumis- ja koostamissüsteeme. Komisjoni talitustesse, millega konsulteeriti, kuulub põllumajanduse või põllumajandusega seotud poliitilise analüüsi eksperte. | 222 | Kasutatud metoodikaAjavahemikul 2008–2009 arutati Eurostati ideid ja ettepanekuid töörühmade kohtumistel ja komiteedes, kus osalesid riiklike statistikaasutuste või riiklike põllumajandusasutuste osakondade esindajad ning teised komisjoni talitused ja välised sidusrühmad. Seejärel tutvustati ja arutati kõnealuseid ettepanekuid töörühma täiskogu koosolekul liikmesriikidest saadud kirjalike märkuste põhjal. Lisaks sellele pidas Eurostat kahepoolseid konsultatsioone teiste komisjoni talitustega, kelle jaoks võib püsikultuuride statistika olla oluline. | 223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudRiiklikud statistikaasutused, riiklikud põllumajandusasutused, komisjoni talitused, tööstusharu sidusrühmad (nt COPA-COGECA ja OIV). | 2249 | Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteVõimalikke pöördumatute tagajärgedega tõsiseid ohte ei ole nimetatud.Eksperdid on ühisel seisukohal, et püsikultuuride statistika õiguslikku alust tuleb ajakohastada. | 225 | Paljude koosolekute ja konsultatsioonivoorude käigus ekspertidelt saadud nõuannete tulemusena on saavutatud tasakaalustatud ettepanek, mis rahuldab kasutajate vajadusi näiteks ühise põllumajanduspoliitika ja põllumajanduse sotsiaalse mõõtme valdkondades, võttes samal ajal arvesse andmekogumise tõhusust, et muuta võimalikult väikseks vastajatele langev koormus. | 226 | Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidTöörühma dokumentide ja protokollidega saab tutvuda CIRCA kaudu. Kahepoolne teabevahetus, peamiselt kirjalikus vormis. | 230 | Mõju ja tagajärgede analüüs1. variant (lähtevariant, s.o Euroopa Liidu uue osaluseta). Kui Euroopa Liit uusi samme ei astuks, väheneks püsikultuuride statistika võrreldavus ja ühtlustamine kogu Euroopas ning olukorras, kus püsikultuuride osatähtsus on valdav suures osas ELi piirkondadest, jääksid täielikult ära kasutamata võimalused kasutada tõhusalt partnerriikide statistikat, mille koostamisel on kasutatud ühiseid mõisteid ja aruandlusvorme. Kui ametlikest allikatest pärinev püsikultuuride statistika ei ole ühtlustatud või kättesaadav või on ainult osaliselt kättesaadav, kuna andmeid esitatakse vabatahtlikult, tuleb kasutada muid allikaid (sidusrühmad ja kaubandusorganisatsioonid). Selle tagajärjel võib kannatada andmete kvaliteet, mis võib mõjuda negatiivselt poliitika kujundamisele.2. variant (Euroopa Liidu osalemine kavandatud viisil). Kavandatava Euroopa statistika raamistikuga suureneb andmete võrreldavus ja seega muutuvad need nii Euroopa kui ka riigi tasandi kasutajate jaoks asjakohasemaks. Lisaks sellele võib ühiste mõistete ja aruandlusvormide kasutamine aidata tõhustada püsikultuuride statistika kogumist ja kasutamist. | Ettepaneku õiguslik külg | 305 | Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva määruse eesmärk on ajakohastada Euroopa püsikultuuride statistika süstemaatilise koostamise ühist raamistikku sel viisil, et liikmesriigid koguvad, koostavad, töötlevad ja edastavad püsikultuure käsitlevat ühtlustatud Euroopa statistikat. | 310 | Õiguslik alusEuroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta meetmeid statistika koostamiseks,, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Kõnealuses artiklis kehtestatakse Euroopa statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse standarditele. | 320 | Subsidiaarsuse põhimõteKohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanekut ei tehta Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. | | Liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. | 321 | Statistiliste andmete kvaliteedi peamine näitaja on võrreldavus. Liikmesriigid ei suuda seda vajalikul määral tagada ilma selge Euroopa raamistikuta, s.o Euroopa õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistilised mõisted, aruandlusvormid ja kvaliteedinõuded. Seepärast on püsikultuuride valdkonda Euroopa õigusaktidega reguleeritud viljapuuistandike osas alates 1977. aastast ja veini tootmiseks kasvatatavate viinamarjaistanduste osas alates 1979. aastast. Statistika kasutajad ja koostajad on palunud neid ajakohastada. | 323 | Liikmesriikide üksinda tegutsemine kahjustaks nende huve. Kuna püsikultuuride statistikal on lisaks riiklikule komponendile ka oluline rahvusvaheline mõõde väliskaubanduse näol, soovivad liikmesriikide ametiasutused, et nende käsutuses oleks rahvusvaheliselt võrreldav statistiline teave. Euroopa Liidu tasandi ühise raamistiku abil kogutud ja koostatud statistikata väheneks nii (riiklike) püsikultuuride statistika süsteemide asjakohasus kui ka tõhusus. Lisaks sellele vähendaks ühiste mõistete ja aruandlusvormidega ühtse raamistiku puudumine statistika vahetamise võimalust või puuduks see võimalus selle tõttu täielikult. | | Euroopa Liidu tasandil võetavad meetmed on eesmärkide saavutamiseks eelistatavad järgmistel põhjustel. | 324 | Ettepaneku eesmärke ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt täita ja seepärast on eesmärgid paremini saavutatavad Euroopa Liidu tasandil ELi õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistilise teabe ühtlustamist Euroopa Liidu tasandil; andmete kogumist ja võrreldava püsikultuuride statistika koostamist saavad seevastu korraldada üksnes liikmesriigid. Seetõttu võib meetmed võtta Euroopa Liit asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt. | 325 | Mis puudutab kvalitatiivsete näitajate kasutamist tõendamaks, et eesmärk on paremini saavutatav Euroopa Liidu tasandil, siis kuna ettepaneku eesmärk on Euroopa püsikultuuride ühtlustatud statistika koostamine, saab kõnealust ettepanekut rakendada üksnes Euroopa Liidu tasandil. Ettepaneku tulemusena muutuvad andmed võrreldavamaks ja seega asjakohasemaks. | 327 | Ettepanekus püütakse ühtlustada nõutavas teabes kasutatavaid mõisteid, käsitletavaid teemasid ja nõutava teabe tunnuseid, katvust, kvaliteedikriteeriume ning aruannete esitamise tähtaegu ja tulemusi, et saavutada asjakohane, ajakohane, võrreldav ja ühtne Euroopa statistika. See, kuidas andmeid koguda, on siiski jäetud liikmesriikide otsustada, sest riikide andmete koostajad suudavad kõige paremini otsustada, milline metoodika ja millised andmeallikad on kõige sobivamad. Sel põhjusel piirdub metoodikanorme käsitlev Euroopa Liidu algatus soovituslike suuniste koostamisega tihedas koostöös liikmesriikidega. | | Seega on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. | | Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | 331 | Käesolev määrus esitab vaid miinimumnõuded ega reguleeri rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme, vaid määratakse üksnes kindlaks andmed, mida tuleb esitada, et tagada ühtsed struktuurid ja üheaegsus. Märkida tuleb veel asjaolu, et kogu vajaminev teave veini tootmiseks kasvatatavate viinamarjaistanduste kohta on kättesaadav viinamarjaistanduste registris, mille kõik olulise tootmisosatähtsusega liikmesriigid peavad looma ja mida nad peavad vähemalt kuni aastani 2015 ülal pidama. | 332 | Riiklike, piirkondlike või kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus peaks vähenema, kuna osade andmete edastamise sagedust on vähendatud ning on antud võimalus kasutada endisest enam muid allikaid peale uuringute (nt haldusallikaid või asjakohaseid statistilisi hindamismeetodeid). | | Õigusakti valik | 341 | Kavandatav vahend: määrus. | 342 | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Sobiva vahendi valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika kaldunud kasutama põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse ühesugused õigusnormid kogu Euroopa Liidus ning liikmesriikidel ei ole võimalik kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on riikide õigusaktide ühtlustamine, oma eesmärkide poolest liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riigiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikaalaste õigusaktidega, mis on veini tootmiseks kasvatatavate viinamarjaistanduste kohta vastu võetud alates 1979. aastast. | Mõju eelarvele | 409 | Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. | Lisateave | 510 | Lihtsustamine | 511 | Ettepaneku rakendamine lihtsustab (ELi ja liikmesriikide) ametiasutuste ning eraõiguslike isikute jaoks haldusmenetluse korda. | 513 | ELi ja riiklike ametiasutuste töö muutub lihtsamaks, sest väheneb pakkumisandmete jaotus piirkondade, sortide, tihedusklasside ja vanuseklasside kaupa, kaotatakse tootmisklassid, tekib võimalus piirata vaatluse ulatust, võttes arvesse püsikultuure kasvatava põllumajandusettevõtte suurust, ning kaotatakse veini tootmiseks kasvatatavate viinamarjaistanduste muutusi käsitlevate statistiliste aastaandmete edastamise kohustus. | 514 | Võimalusega piirata püsikultuuriandmete kogumise ulatust vähendatakse vastajate, eriti mikroettevõtjate koormust. Liikmesriikide vabadus kasutada vajalike andmete saamiseks mitut allikat (uuringuid, kuid ka haldusandmeid või hindamismenetlusi) peaks vähendama nii ettevõtjate kui ka leibkondade koormust. | 520 | Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine. | 560 | Euroopa MajanduspiirkondKavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada Euroopa Majanduspiirkonnas. | 2010/0133 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa püsikultuuride statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 357/79 viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta [3] ja 19. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/109/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks, [4] on muudetud mitu korda. Kuna kõnealuseid õigusakte on nüüd vaja veel muuta ja lihtsustada, tuleks need selguse huvides ja vastavalt liidu õigusaktide lihtsustamise uuele lähenemisviisile ja paremale õigusloomele asendada ühe õigusaktiga. (2) Komisjon vajab talle asutamislepinguga ning põllumajandusturu ühist korraldust reguleerivate sätetega antud ülesande täitmiseks täpset teavet püsikultuuride teatavate liikide istandike tootmispotentsiaali kohta liidus. Ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks vajab komisjon korrapäraselt iga viie aasta järel andmeid püsikultuuride kohta. (3) Püsikultuuride struktuuriline statistika peab olema kättesaadav, et oleks võimalik jälgida tootmispotentsiaali ja turuolukorda. Lisaks ühtse ühise turukorralduse raames esitatavale teabele on oluline saada teavet piirkondliku jaotuse kohta. Liikmesriikidelt tuleks nõuda nimetatud teabe kogumist ja teatavatel kindlaksmääratud kuupäevadel komisjonile edastamist. (4) Püsikultuuride statistika on oluline turgude korraldamiseks liidu tasandil. Samuti peetakse lisaks alade ja tootmise aastastatistikale, mis on praegu reguleeritud muude liidu õigusaktidega, oluliseks püsikultuuride struktuurilist statistikat. (5) Põllumajandusettevõtete ja haldusasutuste tarbetu koormuse ärahoidmiseks tuleks ebaoluliste üksuste väljajätmiseks kehtestada põhiüksuste kohta teatavad künnised. (6) Ühtlaste andmete tagamiseks tuleb selgelt esitada kõnealuses statistikas kohaldatavad tähtsaimad määratlused, vaatlusperioodid ja täpsusnõuded. (7) Kõnealuse statistika kättesaadavuse tagamiseks kasutajatele vajalikul ajal tuleks kehtestada ajakava andmete edastamiseks komisjonile. (8) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), [5] tuleb kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi liigitust. Seetõttu tuleks piirkondliku statistika võrreldavuse huvides territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. Võttes siiski arvesse, et veini ja viinamarjakasvatuse sektori usaldusväärse juhtimise huvides on vaja teistsuguseid territoriaalseid jaotusi, võib nende jaoks määrata teistsugused territoriaalüksused. (9) Metoodilised ja kvaliteediaruanded on olulised andmete kvaliteedi hindamise ja tulemuste analüüsi seisukohalt ning nende esitamine peab toimuma korrapäraselt. (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta [6] on Euroopa püsikultuuride statistika raamistikuks. Eelkõige on seal nõutud ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist. (11) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt liikmesriikide püsikultuure käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks kogumiseks, koostamiseks ja edastamiseks ühtse õigusraamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (12) Komisjonile tuleks anda lisade muutmise eesmärgil volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt. (13) Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse I lisas loetletud püsikultuuride Euroopa statistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. „püsikultuur” – külvikorraga hõlmamata põllukultuur, välja arvatud püsirohumaad, ning mis hõlmavad pinnase pikaks ajaks ja annavad saaki mitu aastat; 3. „täisistutatud maatükk” – põllumajanduslik maatükk, nagu määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 [7] artikli 2 lõikes 1a, millel kasvatatakse üht I lisas osutatud püsikultuuri; 2. „täisistutatud ala” – täisistutatud maatükkidega ala, millel on asjaomase püsikultuuri homogeenne istandus, ümardatult lähima aarini (100 m²); 4. „saagiaasta” – kalendriaasta, mille jooksul saagikoristus algab; 5. „tihedus” – taimede arv hektari kohta; 6. „tavapärane istutusperiood” – periood aastas, millal tavaliselt püsikultuure istutatakse ja mis algab kesksügisel ja lõpeb järgmise aasta kevade keskpaigas; 7. „istutusaasta” – esimene kasvuaasta alates päevast, kui taim on istutatud lõplikku kasvukohta; 8. „vanus” – aastate arv alates istutusaastast, mida peetakse esimeseks aastaks; 9. „lauaõunu kandvad õunapuud ja lauapirne kandvad pirnipuud” – õunapuud ja pirnipuud, välja arvatud need, mille viljad on ettenähtud tööstuslikuks töötlemiseks; 10. „muuks otstarbeks ettenähtud viinapuud” – viinamarjakasvatusala, mis tuleb kanda komisjoni määruse (EÜ) nr 436/2009 [8] I jaotise kohasesse istandusregistrisse. 11. „kahel otstarbel kasutatavad viinamarjad” – viinamarjasordid, „mis on määratletud liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 [9] artikli 120a lõigetele 2–6 koostatud liigituses ühe haldusüksuse puhul üheaegselt nii veiniviinamarjasordina kui ka vastavalt olukorrale lauaviinamarjasordina, rosinate valmistamiseks sobiva viinamarjasordina või veinipiirituse tootmiseks sobiva viinamarjasordina” [10]; 12. „segukultuurid” – kultuuride kombinatsioon, mis hõivab korraga üht maatükki. Artikkel 3 Katvus 1. I lisa punktides 1–11 osutatud kultuuride kohta esitatav statistika peab hõlmama vähemalt 95% asjaomase püsikultuuri kogu istutusalast kas ainult või peamiselt turgudele tootvates põllumajandusettevõtetes asjaomases liikmesriigis. Välja võib jätta põllumajandusettevõtted, kui nende maaala on väiksem kui 0,1 hektarit ja nad toodavad ainult või peamiselt asjaomase püsikultuuri turu jaoks asjaomases liikmesriigis ning kui nende ala kogusuurus hõlmab vähem kui 5% ühe kultuuri kogu istutusalast. 2. Segukultuuride ala tuleks jaotada eri kultuuride vahel proportsionaalselt nende hõlmatud maaalaga. 3. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt vastuvõetud delegeeritud aktide kohaldamist, kasutatakse I lisa punktis 12 osutatud kultuuride statistika esitamiseks andmeid, mis on saadud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185a kohaselt loodud istandusregistrist, kõigi kõnealusesse registrisse kantud põllumajandusettevõtete puhul komisjoni määruse (EÜ) nr 436/2009 [11] artikli 3 lõikes 1a määratletu kohaselt. Artikkel 4 Andmete koostamine 1. Liikmesriigid koostavad aastal 2012 ja seejärel iga viie aasta tagant II lisas osutatud andmed I lisa punktides 1–11 osutatud püsikultuuride kasvuala kohta. 2. Liikmesriigid koostavad aastal 2015 ja seejärel iga viie aasta tagant III lisas osutatud andmed I lisa punktis 12 osutatud püsikultuuride istutusala kohta. 3. Kõik liikmesriigid koostavad II ja III lisas loetletud struktuurilise statistika püsikultuuride istutusalade kohta, mille miinimumpindala on 500 ha iga üksiku I lisas osutatud püsikultuuri kohta asjaomase liikmesriigi territooriumil. 4. Komisjon võtab artikli 10 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid I lisas esitatud loetelu ning II ja III lisas sätestatud statistika muutmiseks. Artikkel 5 Vaatlusaasta 1. 2012 on esimene vaatlusaasta II lisas osutatud andmete puhul I lisa punktides 1–11F osutatud püsikultuuride kohta. 2. 2015 on esimene vaatlusaasta III lisas osutatud andmete puhul I lisa punktis 12 osutatud püsikultuuride kohta. 3. Esitatav statistika käsitleb istutusala pärast tavapärast istutusperioodi. Artikkel 6 Täpsusnõuded 1. Kõnealuse statistika eesmärgil valikuuringuid teostavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et andmed vastaksid järgmistele täpsusnõuetele: esitatud andmete variatsioonikordaja ei ületa riiklikul tasandil 3% I lisa punktides 1–11 osutatud iga kultuuri ja 1% punktis 12 osutatud kultuuri all oleva haritava maa puhul. 2. Liikmesriik, kes otsustab kasutada muid statistiliste andmete allikaid kui uuringud, tagab, et nendest allikatest saadud andmed on vähemalt samaväärse kvaliteediga kui statistilistest uuringutest saadud andmed. 3. Liikmesriik, kes otsustab kasutada haldusallikat, teatab sellest eelnevalt komisjonile ning esitab üksikasjaliku teabe kasutatavate meetodite ja sellisest administratiivallikast pärinevate andmete kvaliteedi kohta. Artikkel 7 Piirkondlik statistika 1. Piirkondlikku jaotust tuleb kasutada II ja III lisa kohaselt. 2. Lisades osutatud NUTSi tasandid on sätestatud määruses (EÜ) nr 1059/2003. Artikkel 8 Andmete edastamine komisjonile 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) II ja III lisas sätestatud andmed hiljemalt vaatlusperioodile järgneva aasta 31. juuliks. 2. Komisjon võtab artikli 10 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid II ja III lisas esitatud andmeedastustabelite kohandamiseks. Artikkel 9 Metoodika- ja kvaliteediaruanne 1. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 [12] artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume. 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) 31. juuliks 2013 ning seejärel iga viie aasta tagant aruande edastatud andmete kvaliteedi ja kasutatud meetodite kohta. 3. Aruannetes kirjeldatakse lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumide abil: a) käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldust ja kohaldatud metoodikat; b) käesolevas määruses osutatud valikuuringutes saavutatud täpsusastmeid ja katvust; ning c) lisaks uuringutele kasutatud muude allikate kvaliteeti. 4. Liikmesriigid teatavad komisjonile metodoloogilistest ja muudest muudatustest, millel võib olla statistikale märkimisväärne mõju, hiljemalt kolm kuud enne kõnealuse muudatuse jõustumist. 5. Võetakse arvesse põhimõtet, et lisakulu ja -koormus jääksid mõistlikesse piiridesse. Artikkel 10 Delegeerimine 1. Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artikli 4 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusakte. 2. Kohe pärast delegeeritud õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 11 ja 12 sätestatud tingimustel. Artikkel 11 Delegeerimise tühistamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud delegeerimise tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes algatab sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses osutatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 12 Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust perioodi ühe kuu võrra. 2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda tähtpäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles sätestatud kuupäeval. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastuvõetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Asjaomane institutsioon põhjendab oma vastuväiteid delegeeritud õigusakti kohta. Artikkel 13 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EMÜ) nr 357/79 ja direktiiv (EÜ) 2001/109/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele ja direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. [kuupäev] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I lisa Püsikultuurid 1. Lauaõunu kandvad õunapuud 2. Õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik) 3. Lauapirne kandvad pirnipuud 4. Pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik) 5. Aprikoosipuud 6. Virsikupuud 7. Apelsinipuud 8. Väikeseviljalised tsitrused 9. Sidrunipuud 10. Oliivipuud 11. Lauaviinamarjadeks ettenähtud viinamarjasordid 12. Muuks otstarbeks kui lauaviinamarjadeks ettenähtud viinamarjasordid II lisa Puuvilja- ja oliiviistandike statistilised andmed 1. Liigid ja piirkondlik jaotus Liigid | Piirkondlike andmete puhul kasutatav piirkondlik tasand | Lauaõunu kandvad õunapuud | NUTS 1 | Õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks | | Lauapirne kandvad pirnipuud | | Pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik) | | Aprikoosipuud | | Virsikupuud | | Apelsinipuud | | Väikeseviljalised tsitrused | | Sidrunipuud | | Oliivipuud | | Lauaviinamarjad | | 2. Liikide jaotus sordirühmade kaupa Liigid | Jaotus | Õunapuud | Boskoop rouge | | Braeburn | | Cox Orange | | Cripps Pink | | Elstar | | Fuji | | Gala | | Golden delicious | | Granny smith | | Idared | | Jonagold | | Jonagored | | Morgenduft | | Red delicious | | Reinette blanche du Canada | | Shampion | | Lobo | | Muud | Pirnipuud | Conference | | William | | Abate | | Rocha | | Coscia-ercolini | | Guyot | | Blanquilla | | Decana | | Kaiser | | Doyenné du Comice | | Muud | Virsikupuud | Muud virsikud kui nektariinid ja töötlemiseks ettenähtud virsikud | Kollase viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini | | | | Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini | | | | Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini | | | | Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit | | | Valge viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini | | | | Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini | | | | Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini | | | | Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit | | | Doughnut-virsik | | Nektariinid | Kollase viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini | | | | Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini | | | | Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini | | | | Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit | | | Valge viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini | | | | Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini | | | | Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini | | | | Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit | | Töötlemiseks ettenähtud virsikud (sealhulgas Pavie rühm) | Aprikoosipuud | Väga varased: saagikoristus 31. maini | | Varased: saagikoristus 1.–30. juunini | | Vahepealsed: saagikoristus 1.–31. juulini | | Hilised: saagikoristus pärast 1. augustit | Apelsinipuud | Navel | Varased: saagikoristus oktoobrist jaanuarini | | | Vahepealsed: saagikoristus detsembrist märtsini | | | Hilised: saagikoristus jaanuarist maini | | Blancas | Varased: saagikoristus detsembrist märtsini | | | Hilised: saagikoristus märtsist maini | | Veriapelsinid | | Muud | Väikeseviljalised tsitrused | Satsumad | Eriti varased satsumad: saagikoristus septembrist novembrini | | | Muud satsumad: saagikoristus oktoobrist detsembrini | | Klementiinid | Varased klementiinid: saagikoristus septembrist detsembrini | | | Vahepealsed klementiinid: saagikoristus novembrist jaanuarini | | | Hilised klementiinid: saagikoristus jaanuarist märtsini | | Muud väikseviljalised tsitrused, sealhulgas hübriidid | Sidrunipuud | Talisordid: saagikoristus oktoobrist aprillini | | Suvisordid: saagikoristus veebruarist septembrini | Oliivipuud | Söögiks ettenähtud oliivid | | Õliks ettenähtud oliivid | | Kahesuguseks kasutuseks ettenähtud oliivid | Lauaviinamarjad | Valged | Seemneteta | | | Tavalised | | Punased | Seemneteta | | | Tavalised | 3. Tihedusklassid | Tihedusklassid | Õuna- ja pirnipuud | Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud | Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud | Oliivipuud | Lauaviinamarjad | Tihedus (puude arv hektari kohta) | 1 | <400 | <600 | <250 | <140 | <1000 | | 2 | 400–1599 | 600–1199 | 250–499 | 140–399 | 1000–1499 | | 3 | 1600–3199 | ≥1200 | 500–749 | ≥400 | ≥1500 | | 4 | ≥3200 | | 750–999 | | | | 5 | | | ≥1000 | | | 4. Vanuseklassid | Vanuseklassid | Õuna- ja pirnipuud | Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud | Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud | Oliivipuud | Lauaviinamarjad | Vanus (aastat istutamisest) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 | | 2 | 5–9 | 5–14 | 5–9 | 5–11 | 3–9 | | 3 | 10–14 | 15 ja üle | 10–14 | 12–49 | 9–19 | | 4 | 15–24 | | 15–24 | 50 ja üle | 20 ja üle | | 5 | 25 ja üle | | 25 ja üle | | | 5. Kokkuvõte Esitatavad andmed (hektarites) on järgmised: Liikmesriik: | Piirkond: | Liik: | Rühm: | | Vanuseklass 1 | Vanuseklass 2 | Vanuseklass 3 | Vanuseklass 4 | Vanuseklass 5 | Tihedusklass 1 | | | | | | Tihedusklass 2 | | | | | | Tihedusklass 3 | | | | | | Tihedusklass 4 | | | | | | Tihedusklass 5 | | | | | | 6. Künnised Andmete jaotus (hektarites) tuleks esitada üksnes juhul, kui lahtris märgitud pindala on vähemalt 500 ha. III lisa Statistikaandmed viinamarjaistanduste kohta Lühendid: – mtk – maatükk – ha – hektar – hl – hektoliiter – KPN – kaitstud päritolunimetus – KGT – kaitstud geograafiline tähis – pun – punane/rosé Tabel 1. Viinamarjakasvatusettevõtted tootmisliigiti Tabel 1.1. Viinamarjakasvatusettevõtted tootmisliigiti NUTS 3 (a) järgi Muutujad/tunnused | Ettevõtete arv | Mtk-de arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) [13] | | | | | Pun | Vlg | Viinamarjakasvatusala (saaki andev / veel mitte saaki andev) | Kokku | | | | | | Saaki andev viinamarjakasvatusala, kuhu on istutatud | veiniviinamarjasordid | | | | (b) | (b) | | – mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks | | | | (b) | (b) | | kuivatatud viinamarjad | | | | (b) | (b) | | Kokku | | | | (b) | (b) | (a) Asjaomased liikmesriigid: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI ja SK. (b) Vabatahtlik Tabel 1.2. Viinamarjakasvatusettevõtted tootmisliigiti NUTS 2 (a) järgi Muutujad/tunnused | Ettevõtete arv | Mtk-de arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) 3 | | | | | Pun | Vlg | Viinamarjakasvuala (saaki andev / veel mitte saaki andev) | Kokku | | | | | | Saaki andev viinamarjakasvatusala, kuhu on istutatud | veiniviinamarjasordid | | | | (b) | (b) | | – sobivad KPN-iga veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks | | | | (b) | (b) | | – mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks | | | | (b) | (b) | | kuivatatud viinamarjad | | | | (b) | (b) | | Kokku | | | | (b) | (b) | Saaki veel mitteandvad viinamarjakasvatusalad, kuhu on istutatud | veiniviinamarjasordid (sealhulgas kahesuguseks otstarbeks ettenähtud viinamarjad) | | | | - | - | | – mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks | | | | - | - | | kuivatatud viinamarjad | | | | - | - | | Kokku | | | | - | - | Viinamarjakasvatus (saaki andev / veel mitte saaki andev), et toota | viinapuude vegetatiivse paljundamise materjali | | | | - | - | | mujal liigitamata viinamarjasorte | | | | - | - | (a) Asjaomased liikmesriigid: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI ja SK. (b) Vabatahtlik Tabel 1.3. Andmed tootmisliigiti tootmispiirkondade kaupa (KPN (a), KGT (a), muud alad) (b) Muutujad/tunnused | Ettevõtete arv | Mtk-de arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100kg) 3 | | | | | Pun | Vlg | Viinamarjakasvatusala (saaki andev / veel mitte saaki andev) | Kokku | | | | | | Saaki andev viinamarjakasvatusala, kuhu on istutatud | veiniviinamarjasordid | | | | (c) | (c) | | – mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks | | | | (c) | (c) | | – mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks | | | | (c) | (c) | | – mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks | | | | (c) | (c) | | – mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks | | | | (c) | (c) | | kuivatatud viinamarjad | | | | (c) | (c) | | Kokku | | | | (c) | (c) | Saaki veel mitteandvad viinamarjakasvatusalad, kuhu on istutatud | veiniviinamarjasordid (sealhulgas kahesuguseks otstarbeks ettenähtud viinamarjad) | | | | - | - | | – mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks | | | | - | - | | – mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks | | | | - | - | | kuivatatud viinamarjad | | | | - | - | | Kokku | | | | - | - | Viinamarjakasvatus (saaki andev / veel mitte saaki andev) | viinapuude vegetatiivse paljundamise materjali | | | | - | - | | mujal liigitamata viinamarjasorte | | | | - | - | (a) Tootmispiirkonniti tuleb andmed koostada iga päritolunimetuse või geograafilise tähise kohta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa II jaotise I peatüki I a jao I alajaos. (b) Asjaomased liikmesriigid: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI ja SK. (c) Vabatahtlik Tabel 2. Viinamarjakasvatusettevõtted suurusklasside järgi liikmesriikide kaupa Tabel 2.1. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, viinamarjakasvatuse koguala Suurusklassid (ha) | Ettevõtete arv | Mtk-de arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100kg) | < 0,10 * | | | | | 0,10 – < 0,50 | | | | | 0,50 – < 1 | | | | | 1 – < 3 | | | | | 3 – < 5 | | | | | 5 – < 10 | | | | | > 10 | | | | | * Üksnes asjaomase riigi / asjaomaste riikide kohta Tabel 2.2. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, veiniks ettenähtud viinamarjad – kokku Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.2.1. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.2.2. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.2.3. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kahesuguseks otstarbeks ettenähtud viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.2.4. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud päritolunimetuseta ja/või kaitstud geograafilise tähiseta veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.3. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kuivatamiseks ettenähtud viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 2.4. Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, mujal liigitamata viinamarjasordid Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1. Tabel 3. Viinamarjakasvatusettevõtted spetsialiseerumisastme ja suurusklasside kaupa Suurusklassid (veerus): vt tabeli 2 read (< 0,1 ha / 0,10 – < 0,50 ha / jne). Tabel 3.1. Viinamarjakasvatusettevõtted spetsialiseerumisastme ja suurusklasside järgi ja NUTS1/NUTS 2 kaupa (määrab kindlaks liikmesriik) Spetsialiseerumisaste | < 0,10 ha4 | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) | Viinapuid kasvatavad ettevõtted | | | | | | | Ettevõtted, mille viinamarjakasvatusalad on ette nähtud üksnes veini tootmiseks | | | | | | | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja KGT-ga veinide tootmiseks | | | | | | | – sealhulgas üksnes KPN-iga | | | | | | | – sealhulgas üksnes KGT-ga | | | | | | | – sealhulgas KPNi ja KGT-ga | | | | | | | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja/või KGT-ta veinide tootmiseks | | | | | | | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud eri liiki veinide tootmiseks | | | | | | | Ettevõtted, mille viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes kuivatatud viinamarjade tootmiseks | | | | | | | Ettevõtted, millel on viinapuude all muid alasid | | | | | | | Ettevõtted, millel on mitmesugust liiki tootmiseks ettenähtud viinamarjakasvatusalasid | | | | | | | Tabel 3.2: Viinamarjakasvatusettevõtted spetsialiseerumisastme ja suurusklasside järgi ja tootmispiirkondade kaupa (KPN, KGT, muud alad määrab kindlaks liikmesriik) Spetsialiseerumisaste | < 0.10 ha 4 | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Toodang (hl või 100 kg) | Nagu tabelis 3.1 | | | | | | | Tabel 4: Peamised viinamarjasordid Tabelites esitatavad sordid on kantud määruse (EÜ) nr 555/2008 [14] (XIII lisa, tabel 16) alusel andmeedastuseks ettenähtud peamiste sortide ja vastavate alade nimekirja. Kasutatavad vanuseklassid: < 3 aastat 3–9 aastat 10–29 aastat > 30 aastat Tabel 4.1: Peamised viinamarjasordid vanuseklasside kaupa NUTS 2 kohaselt Tabel 4.1.01. Peamised viinamarjasordid vanuseklasside kaupa „NUTS X*” kohaselt Viinamarjasort | < 3 aastat | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Viinapuid kasvatavad ettevõtted | | | | | 1. sealhulgas punaseid sorte kokku | | | | | 1.1. sealhulgas sort 1 | | | | | 1.2. sealhulgas sort 2 | | | | | 1.3. sealhulgas sort ... | | | | | … | | | | | 1.N. sealhulgas muud punased segasordid | | | | | 2. sealhulgas valgeid sorte kokku | | | | | 2.1. sealhulgas sort 1 | | | | | 2.2. sealhulgas sort 2 | | | | | 2.3. sealhulgas sort ... | | | | | … | | | | | 2.N. sealhulgas muud valged segasordid | | | | | 3. sealhulgas erinevat värvi sordid kokku | | | | | 3.1. sealhulgas sort 1 | | | | | 3.2. sealhulgas sort 2 | | | | | 3.3. sealhulgas sort ... | | | | | … | | | | | 3.N. sealhulgas muud erinevat värvi muud segasordid | | | | | 4. sealhulgas täpsustamata värvi sordid | | | | | * X vastab riigis olemasolevale NUTS 2 piirkonnale, mille viinamarjakasvatusala ületab künnist (tabel 4.1.01, 4.1.02, jne) Tabel 4.2. Peamised viinamarjasordid tootmispiirkonniti (KPN) Tabel 4.2.01. Peamised viinamarjasordid „KPN X” puhul Viinamarjasort | < 3 aastat | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Nagu tabelis 4.1 | | | | | * X vastab riigis olemasolevale KPN-piirkonnale, mille viinamarjakasvatusala ületab künnist (tabel 4.2.01, 4.2.02 jne) Tabel 4.3. Peamised viinamarjasordid tootmispiirkonniti (KGT) Tabel 4.3.01. Peamised viinamarjasordid „KGT X” puhul Viinamarjasort | < 3 aastat | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Nagu tabelis 4.1 | | | | | * X vastab riigis olemasolevale KGT-piirkonnale, mille viinamarjakasvatusala ületab künnist (tabel 4.3.01, 4.3.02 jne) Tabel 4.4. Peamised viinamarjasordid tootmispiirkonniti (muud alad) Tabel 4.4.01. Peamised viinamarjasordid „muu ala X” puhul Viinamarjasort | < 3 aastat | … | | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Ettevõtete arv | Pindala (ha) | Nagu tabelis 4.1 | | | | | * X vastab riigis olemasolevale muule alale, mille viinamarjakasvatusala ületab künnist (tabel 4.4.01, 4.4.02 jne) Künnised Andmete jaotus tuleks esitada üksnes juhul, kui lahtris märgitud kogupindala või lahtris esitatud andmetega seotud vastav viinamarjakasvatusala on vähemalt 500 ha. [1] EÜT L 54, 5.3.1979, lk 124. [2] EÜT L 13, 16.1.2002, lk 21. [3] EÜT L 54, 5.3.1979, lk 124. [4] EÜT L 13, 16.01.2002, lk 21. [5] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. [6] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. [7] Komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud täidetavate tingimuste, toetuse muutmise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18) [8] ELT L 128, 27.5.2009, lk 15. [9] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1). [10] Komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009, 26. mai 2009 , millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega (ELT L 128, 27.5.2009, lk15). [11] ELT L 128, 27.5.2009, lk 15. [12] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. [13] Keskmine (kolme aasta toodang viimase viie saagiaasta jooksul, jättes välja kaks ekstreemväärtust). [14] ELT L 170, 30.6.2008, lk 1. --------------------------------------------------