Mõjuhinnangu 6. lisas on kõiki neid nelja põhielementi üksikasjalikult kirjeldatud. Lühidalt on protsess järgmine:

–esimene etapp koosneb kõigi piiriliikide – maismaa-, mere-, õhupiir, postikeskused –vajaduste hindamisest. Täpsemalt korratakse CELBETi (Central and South-Eastern Land Border Expert Team – ida- ja kaguosa maismaa tollipiiri eksperdirühm) edukaks osutunud kogemust: eksperdirühm koostas ELi maismaapiiri seadmete loetelu, töötades läbi üle 9 200 andmevälja, mis olid saadud 172 piiripunktist, tegi kindlaks nende piiripunktide põhilised näitajad ja esitas ettepaneku piiripunktide tüpoloogia kohta (nt maanteed pidi toimuv piiriületus vs raudteed pidi toimuv piiriületus, veoautoliiklusega või ainult mittekaubanduslik liiklusega), määras kindlaks kavandatavad standardid iga kategooria seadmete jaoks ning analüüsis lõpuks loetelus olevate seadmete erinevust kindlaksmääratud standarditest, mis võimaldas prognoosida vajalikke rahalisi vahendeid.

–Teises etapis keskendutakse programmitööle koos tööprogrammiga ja vastavatele toetuslepingutele, mis on programmi põhiväljundid. Kuna iga piiriliigi kohta tehakse eraldi hindamine, ei piirdu töö vaid rahastamiskõlblikkuse kontrollimisega, vaid ulatub ka rahaliste vahendite eraldamise korraldamiseni tolli prioriteetide, ohtude ja mahtude põhjal. Tööprogrammi vastuvõtmise ajal peavad olemas olema ka poliitikavalikud.

–Kolmas etapp on rakendamine: kui toetuslepingud on sõlmitud, hangivad liikmesriigid vastavalt lepingutingimustele seadmed.

–Neljas ja viimane etapp koosneb seirest ja kontrollist.

Korrapärase seire ja aruandluse tagamiseks kehtestatakse ettepanekuga konkreetne raamistik vahendi ja selle raames võetud meetmete abil saavutatud tulemuste seireks. Selline seire ja aruandlus põhineb näitajatel, mis mõõdavad vahendi raames võetud meetmete mõju varem kindlaks määratud parameetrite alusel. Proportsionaalsed aruandlusnõuded hõlmavad teatavat minimaalset teavet seadmete kohta, mille väärtus ületab teatava künnise.

Lisaks teeb komisjon vahe- ja lõpphindamise. Need hindamised tehakse vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkulepe punktidele 22 ja 23. Selles kokkuleppes kinnitasid kolm institutsiooni, et kehtivate õigusaktide ja poliitika hindamine peaks olema võimalike edasiste meetmete mõju hindamise aluseks. Hindamise käigus hinnatakse rahastamisvahendi kohapealset mõju näitajate ja vahe-eesmärkide põhjal ning üksikasjaliku analüüsi alusel selle kohta, mis määrani võib vahendit pidada asjakohaseks, tulemuslikuks ja tõhusaks, kas see pakub piisavalt ELi lisaväärtust ja on kokkusobiv muude ELi tegevuspõhimõtetega. Hindamised hõlmavad ka saadud kogemusi kõigi puuduste/probleemide kindlakstegemisel või iga võimalust meetmete või nende tulemuste edasisel parandamisel ning nende mõju maksimaalsel suurendamisel. Samuti tehakse neis kindlaks regulatiivsed kulud, tulud ja kokkuhoid ning nende suurus.

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Käesoleva määrusega luuakse koos määrusega (EL) [2018/XXX] (millega luuakse piirihalduse ja viisade rahastamisvahend) integreeritud piirihalduse fond. Kaks rahastamisvahendit on omavahel tihedasti seotud: käesoleva ettepanekuga hõlmatud vahendiga toetatakse liidu piiridel toimuvaks kauba kontrolliks ettenähtud seadmeid, samas kui teise rahastamisvahendi (millega toetatakse ka muid integreeritud piirihaldusega seotud meetmeid) puhul keskendutakse eranditult piirihalduse ja viisadega seoses tehtavate kontrollide jaoks ettenähtud seadmete ostmise toetamisele. Integreeritud piirihalduse fond on vaja luua tervikliku finantsraamistikuna, mis koosneb kahest sektorikohasest ettepanekust, sest arvestades väga erinevaid eesmärke, mida tuleb hõlmata, peavad nende õiguslikuks aluseks olema erinevad aluslepingu sätted.

Käesolev vahend on seega peamiselt suunatud tolliliidu ja tolliasutuste toetamisele. Kooskõlas õigusliku alusega on seadmed seega ette nähtud peamiselt tollikontrolliks. Seda tuleb siiski tõlgendada nii, et kui tegemist on kauba liikumisega liidu tolliterritooriumi ja väljaspool seda territooriumi asuvate riikide vahel, tuleb lisaks tollialastele õigusaktidele arvesse võtta ka teisi õigusakte, st muid õigusakte, mis käsitlevad siseturu, ühise kaubanduspoliitika ja liidu muude kaubandusega seotud ühiste poliitikameetmete välisaspekte ning üldist tarneahela turvalisust.

Rahastamisvahendi eesmärk on toetada tolliliitu ja tolli, kaitsta liidu ja tema liikmesriikide finants- ja majandushuve, tagada julgeolek ja turvalisus ning kaitsta liitu ebaausa ja ebaseadusliku kaubanduse eest, toetades samal ajal seaduslikku ettevõtlust. Konkreetsemalt aitab rahastamisvahend edendada asjakohast ja samaväärset tollikontrolli sobivate, nüüdisaegsete ja usaldusväärsete tollikontrolli seadmete ostmise, hooldamise ja ajakohastamise abil.

Rahastamisvahendit rakendatakse otsese eelarve täitmise kaudu eelkõige toetustena. Selleks et tagada kõikide liidu programmidest saadud toetuse abil ostetud seadmete tõhusus ja koostalitlusvõime, loob komisjon tööprogrammide ettevalmistamise raames koordineerimismehhanismi.

II peatükk: rahastamiskõlblikkus

Rahastamisvahendi abil saab osta, hooldada ja ajakohastada rahastamiskõlblikke seadmeid, mis on ette nähtud eelkõige tollikontrolli tegemiseks. Kuna enamikule tollikontrolli seadmetele võib samal määral või osaliselt teha vastavuskontrolle muude õigusaktide alusel (nt viisasid või politseid käsitlevad sätted), ei jäeta välja seadmeid, mida kasutatakse ka muudel kui tollikontrolli eesmärkidel, vaid nende kasutamine sellistel eesmärkidel on isegi selgelt lubatud. See suurendaks käesolevast rahastamisvahendist rahastatud võimalike meetmete mõju.

Tagamaks et esikohal ja tähelepanu keskmes on rahaliste vahendite eraldamine, on rahastamisvahendi puhul kehtestatud konkreetsed rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja rahastamiskõlbmatud kulud. Konkreetselt tähendab see seda, et lisaks selgele rahastamiskõlbmatute kulude loetelule on seadmed rahastamiskõlblikud ainult siis, kui nad on seotud vähemalt ühega kuuest järgnevast eesmärgist: väline kontroll; inimeste külge peidetud esemete tuvastamine; kiirguse tuvastamine ja nukliidide kindlakstegemine; proovide analüüsimine laborites; proovide võtmine ja kohapealne analüüsimine; käsitsi läbivaatus. 1. lisas on sätestatud soovituslik seadmete loetelu iga tollikontrolli eesmärgi kohta. Kuna vajadused võivad aja jooksul muutuda, on komisjonil õigus see kontrollieesmärkide loetelu ja 1. lisa delegeeritud õigusaktide abil läbi vaadata.

Kui see on asjakohane, siis toetatakse rahastamisvahendi kaudu lisaks rahastamiskõlblike seadmete ostmisele, hooldamisele ja ajakohastamisele ka selliste tollikontrolli seadmete ostmist ja ajakohastamist, mida kasutatakse uute osade või funktsioonide testimiseks tööolukorras. See on vajalik samm enne seda, kui liikmesriigid alustavad selliste uute seadmete laialdast ostmist. Töötingimustes testimine on täiendav samm lisaks programmi „Horisont“ raames toimuvale teadustegevusele. Selleks et saada liidu rahastamisest nii suurt kasu kui võimalik ning vältida topeltrahastamist, tagab komisjon tööprogrammide ettevalmistamise osana kahe rahastamisvahendi vahelise asjakohase kooskõlastamise.

Selleks et saavutada võimalikult suur ELi lisaväärtus, on rahastamisvahend kättesaadav kõigile liikmesriikide asutustele, kes täidavad tolli ja sellega seotud valdkondade ülesandeid. Selleks et olla rahastamiskõlblik, peab liikmesriigi tolliasutus esitama vajaduste hindamiseks vajaliku teabe, nagu on sätestatud artikli 11 lõikes 3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [2018/XXX] kehtestatakse tollikoostöö programm „Toll“, et toetada tolliliitu ja tolliasutusi. Selleks et säilitada koostöömeetmete sidusus ja horisontaalne koordineeritus, on asjakohane kohaldada neid kõiki ühe õigusakti ja normistiku alusel. Seepärast toetatakse käesoleva rahastamisvahendiga ainult rahastamiskõlblike seadmete ostmist, hooldamist ja ajakohastamist, samas kui tollikoostöö programmiga toetatakse seotud meetmeid, nt vajaduste hindamiseks tehtavat koostööd või asjakohaste seadmetega seotud koolitust.