KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmeid ja programmi „Horisont 2020“ järelevalvet käsitlev 2017. aasta aruanne

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete iga-aastase aruande taust

Iga-aastane aruanne, mis käsitleb Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmeid ning tulemuste levitamist, koostatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 190 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 7. Käesoleva aruande eesmärk on anda kokkuvõtlik, mitteammendav ülevaade aruandeaastal rakendatud peamistest meetmetest.

Pärast seda, kui nõukogu kutsus komisjoni 30. mail 2017 üles oma aruandlusstrateegiat lihtsustama, tehti programmiga „Horisont 2020“ seotud üksikasjalikud järelevalveandmed avalikult kättesaadavaks uues programmi „Horisont 2020“ tulemustabelis.

2. Laiem poliitiline kontekst 2017. aastal

Kuigi EL seisis 2017. aastal silmitsi suurte poliitiliste katsumustega, tehti ka olulisi edusamme komisjoni kümne prioriteediga, mille president Juncker oma mandaadi alguses kehtestas. Teadusuuringutel ja innovatsioonil oli endiselt keskne osa töökohti, majanduskasvu, õiglust ja demokraatlikke muutusi käsitleva tegevuskava rakendamisel.

Euroopa majanduse elavnemine jätkus. Tööhõive ja investeeringud jõudsid tagasi finantskriisi eelsetele tasemetele. Tänu komisjoni 315 miljardi euro suurusele Euroopa investeerimiskavale ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondile (EFSI) on saavutatud täiendavaid tulemusi. 2017. aasta detsembriks pidi EFSI eeldatavalt soodustama 256,1 miljardi euro väärtuses investeeringute tegemist. Raamprogramm „Horisont 2020“ aitas neile positiivsetele muutustele kaasa. Iga programmi „Horisont 2020“ raames investeeritud euro suurendab SKPd hinnanguliselt 6–8,5 euro võrra (400–600 miljardi euro võrra 2030. aastaks).

Samuti on EL teinud märkimisväärseid edusamme ühendatud digitaalse ühtse turu loomisel. Komisjon esitas uued eeskirjad intellektuaalomandi, kultuurilise mitmekesisuse ja isikuandmete kaitseks, et hõlbustada võitlust terroristliku propaganda ja radikaliseerumise vastu veebis. Selle poliitilise prioriteedi saavutamiseks eraldas komisjon 2016. ja 2017. aastaks 3 miljardit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud tegevuste jaoks programmi „Horisont 2020“ kõigis osades. Digitaalsete teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks on programmi viimases etapis (2018–2020) eraldatud rohkem kui 6 miljardit eurot, millest 1,7 miljardit on ette nähtud digiteerimise sihtvaldkonnale.

Geopoliitilised sündmused on hoidnud energia- ja kliimaküsimused 2017. aastal esikohal. 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe järelmeetmena ja seoses kestliku arengu eesmärkidega jätkas Euroopa Komisjon ELi energeetika- ja kliimakohustuste täitmist. 2017. aasta novembris esitatud kolmas aruanne energialiidu olukorra kohta näitas, et Euroopa üleminek vähese CO2-heitega ühiskonnale on saamas uueks tegelikkuseks. Neid muutusi kajastab selgelt programmi „Horisont 2020“ tööprogramm (2018–2020), mille kaudu investeeritakse suurel määral kliimameetmetesse ja jätkusuutlikkust käsitlevatesse uuringutesse, nt vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise tuleviku kujundamise sihtvaldkonnale kulutatakse 3,3 miljardit lisaeurot.

3. Poliitikaraamistik

Seda aruandeaastat iseloomustasid programmi „Horisont 2020“ viimase etapi (2018–2020) edukas algus ning esimesed meetmed, mis võeti 2021. aastal algava järgmise teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi väljatöötamiseks.

29. mail 2017 avaldas komisjon programmi „Horisont 2020“ vahehindamise, nagu nõutud määruse, millega luuakse programm „Horisont 2020”, artiklis 32. Vahehindamise järeldused tõestasid, et „Horisont 2020“ on väga atraktiivne programm, mis pakub ainulaadseid koostöö- ja partnerlusvõimalusi ning millega panustatakse kavakohaselt töökohtade loomisesse ja majanduskasvu. Samuti soovitatakse aga mõju maksimeerida poliitikaeesmärkidele keskendumise ja kodanike kaasamise abil.

Vahehindamine andis Pascal Lamy juhitavale ELi teadusuuringute ja innovatsiooni alaste programmide mõju maksimeerimisele keskendunud sõltumatule kõrgetasemelisele töörühmale (Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm) vajalikud tõendid aruande ja tulevikku suunatud soovituste koostamiseks. Kõrgetasemelise töörühma 3. juulil 2017 avaldatud aruandes sõnastatakse nägemus ELi tulevastest teadusuuringutest ja innovatsioonist ning esitatakse strateegilised soovitused ELi tulevaste investeeringute mõju maksimeerimiseks selles valdkonnas. Aruanne on saanud märkimisväärset tähelepanu kõrgel poliitilisel tasandil ja mujal kui teadus- ja innovatsiooniringkondades ning ka väljaspool Euroopat, ning sellest on saanud lähtepunkt konsulteerimisel sidusrühmadega. Nii vahehindamises kui ka Lamy aruandes leitakse, et vaja on arendada, mitte revolutsiooniliselt muuta, et seada teaduse ja innovatsiooni valdkonna üleilmse juhtpositsiooni tagamiseks suuremad eesmärgid.

Sobivate raamtingimuste väljatöötamine teaduseuuringute ja innovatsiooni jaoks oli suures osas ajendatud volinik Moedase kolmest prioriteedist: avatud innovatsioon, avatud teadus ja avatus maailmale.

Avatud innovatsioon

Euroopa Komisjon käivitas 2018.–2020. aasta tööprogrammi raames Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) esimese etapi eesmärgiga aidata luua ja edasi arendada murrangulisi ja turgu loovaid uuendusi ning saavutada seeläbi programmi „Horisont 2020“ suurem mõju. Esimese etapi eelarve on 2,7 miljardit eurot ning selles on ühendatud mitu innovatsiooni toetamise kava: VKEde rahastamisvahend, innovatsiooni kiirtee, tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open), ja programmi „Horisont 2020“ auhinnad. Sõltumatu kõrgetasemeline novaatorite eksperdirühm on toetanud Euroopa Komisjoni täieõigusliku Euroopa Innovatsiooninõukogu kujundamisele kaasaaitamisel ning esitanud oma soovitused 24. jaanuaril 2018 avaldatud aruandes „Europe is back: Accelerating breakthrough innovation“ (Euroopa on tagasi: läbimurdelise innovatsiooni kiirendamine).

Innovatsiooni põhimõttest lähtudes uuriti avatud innovatsiooni tegevuskava osana innovatsiooniga seotud seadusandlikke algatusi komisjoni aasta tööprogrammis.

2017. aastal jätkas komisjon ringmajanduse paketi raames alustatud innovatsioonilepete katseetapi rakendamist ning esimesed innovatsioonilepped „Sustainable wastewater treatment combining anaerobic membrane technology (AnMBR) and water reuse“ (Säästlik reovee käitlemine anaeroobse mebmraanitehnoloogia (AnMBR) ja vee taaskasutuse ühendamise teel) ja „From E-Mobility to recycling: The virtuous loop of electric vehicle: Reuse of batteries from electric cars for stationary energy storage systems" (Elektromobiilsusest ringlussevõtuni: elektrisõiduki mittekahjustav elutsükkel: elektriautode akude taaskasutus statsionaarsetes energiasalvestussüsteemides) võeti vastu 21. novembril 2017.