Brüssel 19.11.2004

KOM(2004)763 lõplik

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA ARENGUFOND (FED)Kulukohustuste, maksete ja liikmesriikide sissemaksete kalkulatsioon aastateks 2004 ja 2005Kulukohustuste ja maksete kalkulatsioon ajavahemikuks 2006–2009

SISSEJUHATUS

Vastavalt üheksandale EAF-le (Euroopa Arengufondile) kohaldatava finantsmääruse artikli 8 kohaselt koostab komisjon nõukogule iga aasta teatise. Teatise eesmärgiks on esitada järgmise majandusaasta (2005) maksete prognoos, samuti sissemaksete tasumisajad, võttes arvesse EIP (Euroopa Investeerimispank) kalkulatsioone tema hallatavate tehingute kohta. Vastavalt nimetud finantsmääruse artiklile 8 esitatakse käesolevas dokumendis ka hinnangulised kulukohustused ja maksed iga järgneva nelja aasta kohta (2006–2009). Dokumendi alguses antakse ülevaade EAFi jooksva aasta (2004) kulueelarvest.

Alates üheksanda EAFi jõustumisest 2003. aastal kannavad liikmesriigid sissemaksed üheksanda EAFi instrumentide jaoks, mille haldamisega tegeleb EIP (investeerimisrahastu ja intressitoetus) otse üle viimasele, samas kui sissemaksed endiste EIP hallatavate instrumentide tarbeks (riskikapital ja intressitoetus) liiguvad endiselt läbi komisjoni kassa. Seega tehakse käesolevas teatises selget vahet ühelt poolt EIP maksete vahel, mida tehakse üheksanda EAFi raames ning teiselt poolt maksete vahel, mida teeb komisjon (sealhulgas endised EIP hallatavad instrumendid).

KOKKUVÕTE

Komisjon vaatas uuesti läbi 2004. ja 2005. majandusaasta kulukohustuste ja maksete kalkulatsioonid AKV riikide[1] ja ÜMT[2] lõikes. Sarnaselt 2003. aastaga pööras komisjon erilist tähelepanu maksete kalkulatsioonidele. Komisjonil oli kaks eesmärki: ühelt poolt püüda vältida, et liikmesriigid broneeriksid oma riigi eelarves liialt suuri summasid ning teiselt poolt tagada, et EAFil oleks piisavalt rahalisi vahendeid, et vältida olukorda, kus kassaga on probleeme, nagu juhtus 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta mais. Tavakohaselt korrigeeritakse käesolevaid kalkulatsioone 2005. aasta juunikuu teatises.

Samuti on EIP vaadanud oma kalkulatsioonid uuesti läbi. Kõik muudatused on käesolevasse dokumenti lisatud.

Kulukohustused[3] aastatel 2004 ja 2005

Komisjon võib kinnitada oma maikuu teatises[4] esitatud kalkulatsioone aastaks 2004 (2850 miljonit eurot). Investeerimisrahastu[5] osas vähendas EIP mahtusid (500 miljonilt eurolt 335 miljoni euroni). Komisjoni ja EIP kohustused kokku on hinnanguliselt 3185 miljonit eurot.

2005. aasta puhul jääb EIP suurtes joontes oma esialgse kalkulatsiooni juurde (555 miljonit eurot). Komisjon aga näeb ette kulutuste olulist kasvu (mis kasvatab summa 3500 miljoni euroni) ja seda võrreldes nii maikuu kalkulatsioonidega (2875 miljonit eurot) kui ka 2004. majandusaastaks tehtud kalkulatsioonidega (2850 miljonit eurot). Komisjoni ja EIP kulukohustused kokku ulatuvad 4055 miljoni euroni. Selles summas ei ole arvestatud miljardisuurusest „tingimuslikust“ eurost järele jäänud 750 miljoni euro võimalikku kasutusele võtmist.

Järgmises tabelis on esitatud kulukohustuste dünaamika alates aastast 2000. Ajavahemik 2000–2002 kujutab kaheksanda EAF kulukohustuste teise osa tsüklit (rekordtase aastal 2000, oluline vähenemine aastatel 2001 ja 2002). Vahetult pärast Cotonou lepingu allkirjastamist algas üheksas EAF aastal 2003 kiire kulukohustuste kasvuga (4127 miljonit eurot), millele järgnes teatav langus aastal 2004 (3185 miljonit eurot). Kohustused tõusevad uuesti aastal 2005 (4055 miljonit eurot).

Tabel 1: Kulukohustuste dünaamika (miljonit eurot)

+++++ TABLE +++++

Maksed aastatel 2004 ning 2005

2004. aastal komisjoni tehtud maksete kalkulatsiooni uuesti läbivaatamisel jõuti summani 2474 miljonit eurot, mis kinnitab mais esitatut. Sarnaselt 2004. aastaga pidi EIP vähendama oma prognoose (90 miljonile eurole mais esitatud 168 miljoni euro asemel) võttes arvesse ülekannete aeglust, mis on tingitud lepingute sõlmimise ja tegelike maksete vahele jäävatest viivitustest.

Komisjoni ja EIP hinnangul suudetakse 2005. aastal teostada kõik mais väljakuulutatud maksed. 2005. aasta peaks olema esimene aasta, mil maksete summa ulatub ligikaudu 3. miljardi euroni (komisjon 2760 miljonit eurot ja EIP 235 miljonit eurot).

Komisjon rõhutab, et EAF raames tehtavate maksete maht on kiiresti kasvamas ning seda juba mitme aasta vältel. Samas on oluline rõhutada, et kõnealune kasv on vaid osaliselt seotud selliste instrumentide kasutamisega, nagu Stabex, HIPC (suurtes võlgades vaesed maad) või Ülemaailmne Tervisefond, mille abil on võimalik teha makseid suurtes summades. See positiivne muutus tuleb selgelt välja järgmisest tabelist.

Tabel 2: Maksete dünaamika (miljonit eurot)

+++++ TABLE +++++

Sissemaksed aastatel 2004 ja 2005

Et komisjoni tehtavate maksete prognoos 2004. aastaks ei muutu, siis jääb samaks ka ettepanek viimase osamakse suuruse suhtes (490 miljonit eurot). EIP kinnitab, et ei vaja 2004. aastaks lisavahendeid. Sissemaksete kogusumma komisjoni ja EIP-le on 2440 miljonit eurot, mis langeb kokku 2003. aasta oktoobrikuu teatises[8] nimetatud summaga. Seega ei tohiks 490 miljoni euro maksmine tulla osalevatele riikidele üllatusena.

2005. aastaks jääb komisjoni väljamaksete prognoos samaks kui selle aasta mais; komisjon kinnitab, et liikmesriikide terve aasta sissemaksete suurus on 2700 miljonit eurot (sinna on arvestatud sisse 55 miljoni euro suurused tulud, mis laekuvad sissenõudmistest ja intressidest). Toetudes väljamaksete üksikasjalikule väljatöötatud ajakavale, palub komisjon liikmesriikidel kanda üle esimene 1500 miljoni suurune osamakse. Nii loodetakse vältida rahaliste vahendite puudust, nagu see juhtus 2004. aastal mais, sest selle tulemusel võib kogu EAF toimimine küsimärgi alla sattuda. Komisjon peab aga täitma võetud kohustusi kõige vaesemate riikide suhtes. Tänu suhteliselt suurele ülejäägile, mida nähakse ette 2004. aasta lõpuks, taotleb EIP kogu aastaks 155 miljonit eurot, mis on küllaltki tagasihoidlik (võrreldes mais prognoositud 207 miljoni euroga), ja sellest 60 miljonit eurot 2005. aasta esimese osamaksena.

Praegu hindavad komisjon ja EIP, et 2005. aasta sissemakse teise osamakse vajalikuks suuruseks on vastavalt 800 miljonit eurot ja 55 miljonit eurot. Viimase osamakse suurus peaks olema vastavalt 400 miljonit eurot ja 40 miljonit eurot. Kõnealuste kahe osamakse suurus vaadatakse uuesti läbi 2005. aasta juuni teatises.

Tulevik

Komisjon ja EIP tuletavad meelde oma võetud kohustust võtta 2007. aasta lõpuks kasutusele Cotonou lepinguga avatud rahalised vahendid (sealhulgas kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFide jäägid, mis on kantud üle üheksandasse EAFi). See eeldab, et poliitiline olukord AKV riikides vastab rahaliste vahendite eraldamiseks vajalikele tingimustele. Partnerluslepingute (Lomé, Cotonou) aluseks on liidu ja AKV riikide vaheline partnerlus, ehk EAF vahendite kasutamine sõltub AKV riikide suutlikkusest raha vastu võtta (poliitiline stabiilsus, valitsemistava). Lõpuks sõltub Cotonou lepinguga avatud rahaliste vahendite kasutamise tulemuslikkus suutlikkusest rahaliste vahendite ümberjaotamisel. Üksikasjalikud näitajad, mis põhinevad eeldusel, et olemasolevaid vahendeid kasutatakse täies mahus, on toodud tabelis 5.

1. RAHASTAMISE PROGNOOS MAJANDUSAASTATEKS 2004 JA 2005

1.1. Kulukohustused

1.1.1. Majandusaasta 2004

Meeldetuletus: 2004. aasta mai teatises[9] hindasid komisjon ja EIP 2004. aasta uute kulukohustuste suuruseks 3350 miljonit eurot, mis jagunesid järgmiselt:

- 500 miljonit eurot EIP üheksanda EAF raames hallatavate instrumentide katteks;

- 2850 miljonit eurot komisjoni hallatavate instrumentide katteks.

Olukord seisuga 31. august 2004 ja täitmise väljavaated 2004. aasta lõpuks

- Augusti lõpuks oli EIP võtnud investeerimisrahastu raames (üheksas EAF) kohustusi 127 miljoni euro ulatuses. Võttes arvesse 2004. aasta lõpuni tehtud kulukohustuste kalkulatsioone, pidi EIP vähendama oma 2004. aasta prognoose, ehk vähendama neid 500 miljonilt eurolt 335miljoni eurole.[10]

- Komisjoni hallatavate instrumentide suhtes (sealhulgas endised EIP instrumendid), oli 31. augusti seisuga võetud kohustusi 1299 miljoni euro ulatuses, ehk 45% ulatuses komisjoni kogu aasta eesmärgist (2850 miljonit eurot). Tuletame meelde, et 2003. ja 2002. aastal oli sama aja jooksul võetud kohustusi vastavalt vaid 675 miljoni ja 443 miljoni euro ulatuses. Tuleb märkida, et vastuvõtmise menetlus põhjustab aasta esimesel poolel suure hulga „ootel olevaid“ kulukohustusi. Tegemist on peamiselt toimikutega, mis ootavad komisjoni poolt vastu võtmist ja mille puhul tuleb ka liikmesriikidega konsulteerida. Augusti lõpu seisuga oli nende maht 966 miljonit eurot, mis viib lõplike kulukohustuste ja vastuvõtmist ootavate kulukohustuste mahu 2265 miljoni euroni, ehk 79%-ni eesmärgist.

- Võttes aluseks uue projektidel põhineva kalkulatsiooni ja arvestades ebakindlust, mis valitseb osade projektide puhul, leiab komisjon, et on suuteline kasutama ära mais ettenähtud üldsumma, ehk 2850 miljonit eurot.Vahetult pärast nõukogu otsust mais vee instrumendi katteks esitatud summa (75 miljonit eurot) oli hinnanguline. Vahepeal on loodud töörühm, kes alates juulist on alustanud arutelusid liikmesriikide, valitsusväliste organisatsioonide ja erasektoriga. Nüüd on võimalik esitada täpsemad kalkulatsioonid. Selle uue algatuse maksumus on uue kulukohustuste kalkulatsiooni kohaselt 3 miljonit eurot.

1.1.2. Majandusaasta 2005

2004. aasta mai teatises pidasid komisjon ja EIP reaalseks kogu 3420 miljoni euro kasutamist, sealhulgas EIP 545 miljonit eurot (üheksas EAF) ja komisjon 2875 miljonit eurot.

Panga korrigeeritud summa ulatub 555 miljoni euroni,[11] ehk mis on peaaegu sama kui prognoositud. Komisjon aga näeb ette olulist kulude kasvu: 2875 miljonilt eurolt praegu 3500 miljoni euroni. Tuleb rõhutada, et selles summas pole arvestatud nõukogu võimaliku otsusega võtta osaliselt või tervelt kasutusele 750 miljonit eurot, mis on veel järele jäänud miljardist „tingimuslikust“ eurost.

Seega pärast 2003. aastat, mis lõppes rekordsummaga (4127 miljonit eurot), on 2004. aasta uute projektide mahud väiksemad. Toetudes nii majasiseste kui detsentraliseeritud talituste uutele prognoosidele, võib oodata uut kasvu jälle 2005. aastal.

1.2. Maksed

1.2.1. Majandusaasta 2004

Meeldetuletus: 2004. aasta mai teatises hindasid komisjon ja EIP 2004. aasta uute kulukohustuste suuruseks 2 623 miljonit eurot, mis jagunesid järgmiselt:

- 168 miljonit eurot EIP üheksanda EAF raames hallatavate instrumentide katteks, mis on vähenenud võrreldes 2003. aasta oktoobri prognoosiga (260 miljonit eurot);

- komisjonile 2455 miljonit eurot, sealhulgas 170 miljonit eurot endiste EIP instrumentide katteks. Kindlaksmääratud summa, 10 miljoni eurot, broneeriti vee instrumendi katteks. Rahu tagamise instrumendi katteks summat ei broneeritud, sest puudusid konkreetsed andmed võimalike sekkumiste kohta 2004. aastal. Tuleb märkida, et 2455 miljonit eurot oli oluliselt suurem (+10%) 2003. aastal prognoositud summast, mis oli 2240 miljonit eurot.

Olukord seisuga 31. august 2004 ja täitmise väljavaated 2004. aasta lõpuks

- 2004. aasta augusti lõpu seisuga oli EIP teinud üheksanda EAFi raames makseid 41 miljoni euro ulatuses. Võttes arvesse allkirjastatud lepingute ja allkirjastamisele tulevate lepingute alusel tehtavaid väljamakseid, leiab EIP, et 2004. aastaks ettenähtud summa, 168 miljonit eurot, ületab vajadused. EIP prognoosib praegu kogusummaks 90 miljonit eurot.

- Komisjon on omakorda teinud augusti lõpu seisuga makseid 1364 miljoni euro ulatuses, ehk 56% ulatuses selle aasta mais aasta lõpuks seatud eesmärgist (2455 miljonit eurot). Sarnaselt kulukohustustega, olid ka maksete mahud oluliselt suuremad võrreldes kahe eelmise aasta sama ajaga (2003. aasta augusti lõpus 973 miljonit eurot; 2002. aasta augusti lõpus 829 miljonit eurot). See ei ole tingitud mitte ainult 2004. aasta alguses tehtud maksest üldsummas 270 miljonit eurot, mida ei olnud võimalik maksta 2003. aastal, vaid ka 2004. aasta enda tihedast maksegraafikust.Mais seatud eesmärk on leidnud kinnitust ka riikide lõikes (AKV ja ÜMT) tehtud prognooside läbivaatamisel. Läbivaatamise tulemusena on jõutub üldsummani, mis on 2475 miljonit eurot. Sellest summast on 170 miljonit eurot endiste EIP instrumentide (riskikapital ja intressitoetused) katteks ning 22 miljonit eurot rahu tagamise instrumendi katteks, eelkõige Darfuris ja Kesk-Aafrikas seotud tegevusega. Vee instrumendi raames ei ole enne aasta lõppu näha ette ühtegi suurt makset.

- Kokkuvõtteks võib öelda, et komisjon jääb oma mais tehtud prognoosi juurde, kuid EIP-l tuleb enda prognoose läbivaatamise käigus vähendada. Maksed kokku (komisjon + EIP) ulatuvad praeguste prognooside kohaselt 2565 miljoni euroni, erinevalt 2004. aasta mais tehtud prognoosist (2623 miljonit eurot).

1.2.2. Majandusaasta 2005

Mai teatises prognoositi makseid 2975 miljoni euro ulatuses, sealhulgas EIP üheksanda EAFi raames hallatavate instrumentide katteks 240 miljonit eurot ja komisjoni hallatavate instrumentide katteks 2735 miljonit eurot. Viimasest summast on eraldatud 85 miljonit eurot endiste EIP instrumentide katteks ja kindlaksmääratud summa, 150 miljonit eurot, vee instrumendi ettevaatusabinõude katteks.

EIP poolt teostatud vajaduste uuesti läbivaatamise tulemusena jõuti 235 miljoni euroni, mis on peaaegu sama kui eelmises prognoosis (240 miljonit eurot).

Samuti on jõudnud komisjon 2005. aasta maksete üldmahu prognooside läbivaatamisel sama suurusjärguni, kui selle aasta mais (2760 miljonit eurot maikuu 2735 miljoni euro asemel). Endiste EIP instrumentide raames tehtavaid makseid on suurendatud (135 miljonit eurot varasema 85 miljoni euro asemel). Kuigi instrumendi iseloomust tingituna on raske siin prognoose teha, broneeriti rahu tagamise instrumendi tarbeks 61 miljonit eurot. Võttes arvesse ettevalmistamisel olevaid toimikuid, prognoositakse vee instrumendile 57 miljonit eurot (mai teatises esitati „esialgse“ kalkulatsioonina 150 miljonit eurot).

Kokkuvõtteks tuleb märkida, et uute prognooside kohaselt ulatuvad komisjoni ja EIP vajadused kahe institutsiooni peale kokku 2995 miljoni euroni, ehk ligikaudu 3 miljardi euroni.

Tabelis järgmisel leheküljel on esitatud ülevaade täitmisest (2003) ja kulukohustuste ja maksete prognoosidest (2004 ja 2005).

Tabel 3

Üldine ülevaade kulukohustustest ja maksetest, täitmine ja prognoos (2003–2004–2005)

+++++ TABLE +++++

2. KASSA PROGNOOS, 2004 JA 2005 NING LIIKMESRIIKIDE SISSEMAKSED

Järgmises tabelis on esitatud kassa prognoos aastatel 2004 ja 2005, mis põhineb eespool esitatud maksete prognoosile.

Tabel 4: Kassa prognoos aastatel 2004 ja 2005 (miljonit eurot)

+++++ TABLE +++++

2.1. 2004. aasta sissemaksete viimane osamakse

- EIP kinnitab, et ta ei vaja täiendavaid rahalisi vahendeid aastal 2004. Uute instrumentide käivitumine on olnud ettenähtust aeglasem ja 2003. aastal ja 2004. aasta alguses tehtud sissemaksed peaksid katma 2004. majandusaasta vajadused. Aasta lõpuni kasutamisvalmis summa on hinnanguliselt 111 miljonit eurot.

- Et maksete prognoos on võrreldes maiga jäänud peaaegu samaks, kinnitab komisjon oma ettepanekut viimase osamakse sissemakse suuruse osas, mis on 490 miljonit eurot. Komisjon rõhutab, et selle osamakse ülekandmise tulemusena on aasta lõpu kassa seis 80 miljonit eurot, mis on kuni 2002 aasta lõpu seisudega (sajad tuhanded eurod) võrreldes palju nõrgem ning miinimum, mis on vajalik AEFi normaalseks toimimiseks.

- 2004. aastaks ja kahe institutsiooni peale kokku on tegelik sissemaksete summa 2440 miljonit eurot, mis kattub eelmise aasta oktoobrikuu teatises esitatud summaga.[12] Komisjon leiab, et viimase osamakse ülekandmine ei tohiks liikmesriikidele tuua kaasa eelarveprobleeme. EIP vajadused vähenesid (260 miljonilt 125 miljoni euroni), kuid need kompenseeriti täies ulatuses komisjoni kasvanud vajadustega. Seega ei mõjuta uus jaotus liikmesriikide rahalist olukorda.

1. lisas on esitatud 2004. aasta kolm sissemaksesummat liikmesriikide lõikes.

2.2. Sissemaksed aastal 2005

- EIP peaks alustama 2005. aastat suhteliselt hea kassa seisuga (hinnanguliselt 111 miljonit eurot), mille tulemusena on võimalik vähendada 2005. aasta sissemaksete suurust. Peaks piisama 155 miljonist eurost mais prognoositud 207 miljoni euro asemel. Tänu aasta alguses saadaolevatele rahalistele vahenditele on võimalik muuhulgas piirata esimese osamakse summat 60 miljoni euroni, et katta ajavahemik, mis jääb aasta alguse ja teise sissemakse (reeglipäraselt 27. juulil 2005) vahele. Teise ja kolmanda osamakse summad on hinnanguliselt vastavalt 55 miljonit ja 40 miljonit eurot. Majandusaasta lõpu ülejääk peaks seega olema 31 miljonit eurot, mis on vajalik väljamaksete normaalseks haldamiseks kuni ajani, mil 2006. aasta esimese sissemakse summa on kasutamisvalmis, ehk orienteeruvalt 21. jaanuaril 2006.

- Arvestades 55 miljoni euroga, mis laekuvad sissenõuetest ja intressidelt, on komisjoni rahaliste vahendite vajadus 2700 miljonit eurot. Toetudes riikide lõikes tehtud üksikasjalikele makse kalkulatsioonidele, peaks komisjoni hinnangul esimese osamakse suurus olema 1500 miljonit eurot. Võrreldes minevikuga on tegemist väga suure summaga. Sellist tõusu selgitab asjaolu, et aasta sissemaksete üldsumma on oluliselt suurem võrreldes eelnevate aastatega (2005. aastal komisjonile 2700 miljonit eurot 2003. aasta 2120 miljoni euro asemel ning 2002. aasta 1500 euro asemel). Võttes arvesse 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta mais tekkinud rahaliste vahendite puudust, soovib komisjon olla kindel, et ei tekiks sarnast olukorda 2005. aastal ning et ta oleks võimeline täitma AKV riikide ja ÜMT suhtes võetud kohustusi.

2. lisa tabelis on esitatud 2005. aasta sissemaksed liikmesriikide lõikes.

Tavakohaselt võib teise ja kolmanda osamakse suurust kohandada vastavalt tegelikele vajadustele, ehk vastavalt suurendada või vähendada.

3. EAFI KULUDE KALKULATSIOONID AASTATEKS 2006–2009

Seoses kulukohustustega kinnitavad komisjon ja EIP oma kohustust teha kõik selleks, et üheksanda EAFi raames kasutamiseks mõeldud vahendid (sealhulgas endised EAF ülekanded) saaksid 2007. aasta lõpuks kasutatud. On selge, et selle eesmärgi täitmine ei sõltu mitte ainult komisjonist ega EIP-st. Partnerluslepingute (Lomé, Cotonou) aluseks on liidu ja AKV riikide vaheline partnerlus, ehk EAF vahendite kasutamine sõltub AKV riikide suutlikkusest raha vastu võtta (poliitiliselt piisavalt stabiilne olukord, miinimum valitsemisnõuete täitmine, jne) Vaatama sellele, et komisjon abistab nii palju kui võimalik riikide eelarvevahendite käsutajaid, ei ole tal võimalik tegutseda AKV riikide nimel. Teiseks oluliseks momendiks on rahaliste vahendite ümberjaotamise teostamine seoses kalkulatsioonide korrigeerimistega 2004. aasta keskel ja 2006. aasta lõpus. Kui ei suudeta toetusi suunata ümber efektiivsetesse riikidesse, ei ole võimalik eesmärki saavutada.Ajavahemikuks 2006-2007 prognoositud kulukohustuste summad on kooskõlas komisjoni ja EIP eesmärgiga kasutada ära kõik üheksanda EAFi rahalised vahendid (sealhulgas eelnevate EAFide ülejäägid) enne 2007. majandusaasta lõppu. Nendes summadesse ei ole arvestatud „tingimuslikest“ vahenditest järele jäänud 750 miljoni euro võimalikku kasutusele võtmist. Kooskõlas komisjoni ettepanekuga EAF üldeelarvesse kaasamise kohta, ei ole käesolevas dokumendis esitatud summasid aastateks 2008 ja 2009.

Kui kulukohustuse puhul on nii pika ajavahemiku peale usaldusväärsete prognooside tegemine keeruline, siis maksete puhul on see veelgi keerulisem, sest maksete tegemise rütm sõltub asjaoludest, mille üle puudub kontroll nii komisjonil kui EIP-l. Projektide puhul on prognoosid planeerimise ja otsustamise etappides esmasel kohal, kuid projektide teostamisel mängivad nad vaid abistavat rolli. Eelarvetoetuste puhul, mis moodustavad järjest suurema osa üldabist, sõltub väljamaksete rütm teguritest, mille üle kontrolli omada on keeruline, nt asjaomaste riikide majanduslik olukord või poliitiline stabiilsus.

Võttes aluseks eelnevaid EAFi raames tehtud makseid ning võttes arvesse komisjoni välistalituste reformist oodatavat positiivset mõju, eelkõige haldamise üleminekust AKV riikidesse, näevad komisjon ja EIP ette maksed selliselt, nagu esitatud järgmises tabelis. Oluline maksete vähenemine 2008. ja 2009. aastal on põhineb eeldusel, et EAF kaasatakse üldeelarvesse. Kõnealust vähenemist kompenseeritakse liidu eelarvest tehtavate järjest kasvavate maksesummadega.

Tabel 5

EAFi kulukohustuste ja maksete prognoosid 2006–2009

miljonit eurot

+++++ TABLE +++++

ANNEX 1

Contributions to the EDF for 2004 by Member State (in euros)

+++++ TABLE +++++

|8th EDF% |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |tranches | |GERMANY |23,36 |14 016 000 |350 400 000 |12 848 000 |186 880 000 |9 344 000 |93 440 000 |666 928 000 | |BELGIUM |3,92 |2 352 000 |58 800 000 |2 156 000 |31 360 000 |1 568 000 |15 680 000 |111 916 000 | |DENMARK |2,14 |1 284 000 |32 100 000 |1 177 000 |17 120 000 |856 000 |8 560 000 |61 097 000 | |SPAIN |5,84 |3 504 000 |87 600 000 |3 212 000 |46 720 000 |2 336 000 |23 360 000 |166 732 000 | |FRANCE |24,3 |14 580 000 |364 500 000 |13 365 000 |194 400 000 |9 720 000 |97 200 000 |693 765 000 | |GREECE |1,25 |750 000 |18 750 000 |687 500 |10 000 000 |500 000 |5 000 000 |35 687 500 | |IRELAND |0,62 |372 000 |9 300 000 |341 000 |4 960 000 |248 000 |2 480 000 |17 701 000 | |ITALY |12,54 |7 524 000 |188 100 000 |6 897 000 |100 320 000 |5 016 000 |50 160 000 |358 017 000 | |LUXEMBOURG |0,29 |174 000 |4 350 000 |159 500 |2 320 000 |116 000 |1 160 000 |8 279 500 | |NETHERLANDS |5,22 |3 132 000 |78 300 000 |2 871 000 |41 760 000 |2 088 000 |20 880 000 |149 031 000 | |PORTUGAL |0,97 |582 000 |14 550 000 |533 500 |7 760 000 |388 000 |3 880 000 |27 693 500 | |UNITED KINGDOM |12,69 |7 614 000 |190 350 000 |6 979 500 |101 520 000 |5 076 000 |50 760 000 |362 299 500 | |AUSTRIA |2,65 |1 590 000 |39 750 000 |1 457 500 |21 200 000 |1 060 000 |10 600 000 |75 657 500 | |FINLAND |1,48 |888 000 |22 200 000 |814 000 |11 840 000 |592 000 |5 920 000 |42 254 000 | |SWEDEN |2,73 |1 638 000 |40 950 000 |1 501 500 |21 840 000 |1 092 000 |10 920 000 |77 941 500 | |TOTAL |100 |60 000 000 |1 500 000 000 |55 000 000[14] |800 000 000 |40 000 000 |400 000 000 |2 855 000 000 | |

[1] Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani riigid.

[2] Ülemeremaad ja –territooriumid.

[3] Tegemist on uute kohustustega, kus ei ole arvestatud vabanenud summadega.

[4] Komisjoni teatis nõukogule – Finantsteave Euroopa Arengufondide kohta [KOM(2004) 382 (lõplik), 25.5.2004]

[5] kaasa arvatud intressitoetused

[6] üheksanda EAFi instrumendid (investeerimisrahastu ja intressitoetused).

[7] üheksanda EAFi instrumendid (investeerimisrahastu ja intressitoetused).

[8] Komisjoni teatis – Euroopa Arengufond (EAF) – Otsuste, väljamaksete ja liikmesriikide sissemaksete prognoos majandusaastateks 2003 ja 2004; Otsuste, väljamaksete ja liikmesriikide sissemaksete prognoos ajavahemikuks 2005–2008 [KOM(2003) 720 (lõplik), 21.11.2003).

[9] Komisjoni teatis nõukogule – Finantsteave Euroopa Arengufondide kohta [KOM(2004) 382 (lõplik), 25.5.2004]

[10] sealhulgas 10 miljonit eurot intressitoetuste katteks

[11] sealhulgas 60 miljonit eurot intressitoetusteks

[12] Komisjoni teatis nõukogule – Finantsteave Euroopa Arengufondide kohta [KO Arengufondide kohta [KOM(2003) 353 (lõplik), 13.6.2003].

[13] Of which €5 million in interest-rate subsidies.

[14] Of which €5 million in interest-rate subsidies.