Poliitikaeesmärk Erieesmärk Rakendamistingimuse nimetus Rakendamistingimuse täitmise kriteeriumid

1. Arukam Euroopa majanduse innovaatilise ja aruka ümberkujundamise kaudu ERF: Kõik kõnealuse poliitikaeesmärgi erieesmärgid Riikliku või regionaalse aruka spetsialiseerumise strateegia hea haldus Aruka spetsialiseerumise strateegiat (strateegiaid) toetatakse järgnevalt. 1. Innovatsiooni levitamise (sh digiteerimine) kitsaskohtade ajakohane analüüs. 2. Aruka spetsialiseerumise strateegia juhtimise eest vastutava pädeva piirkondliku/riikliku institutsiooni või organi olemasolu. 3. Seire- ja hindamisvahendid strateegiaeesmärkide saavutamise tulemuslikkuse hindamiseks. 4. Ettevõtluse vaimus toimuvas avastamisprotsessi tulemuslik toimimine. 5. Riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsioonisüsteemide parandamiseks vajalikud meetmed. 6. Tööstusliku ülemineku haldamise meetmed. 7. Rahvusvahelise koostöö meetmed.

2. Keskkonnahoidlikum, vähese CO 2 -heitega Euroopa puhtale energeetikale õiglase ülemineku, roheliste ja siniste investeeringute, ringmajanduse, kliimamuutustega kohanemise ning riskiennetuse ja -juhtimise kaudu ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.1. Energiatõhususe meetmete edendamine Strateegiline poliitikaraamistik elu- ja mitteeluhoonete energiatõhususe parandamise toetamiseks 1. Kooskõlas hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi 2010/31/ EL nõuetega on vastu võetud riiklik pikaajaline renoveerimisstrateegia elu- ja mitteeluhoonete renoveerimise toetamiseks, milles on: a. esitatud soovituslikud vahe-eesmärgid aastateks 2030 ja 2040 ning eesmärgid aastaks 2050; b. esitatud soovituslik eelarvevahendite kava strateegia rakendamise toetamiseks; c. määratletud tõhusad mehhanismid hoonete renoveerimisse tehtavate investeeringute edendamiseks. 2. Energiatõhususe parandamise meetmed nõutava energiasäästu saavutamiseks.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.1. Energiatõhususe meetmete edendamine 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu Energiasektori juhtimine Vastu on võetud riiklik energia- ja kliimakava , mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärgiga hoida globaalne soojenemine 1,5 oC juures või alla selle, ja see mis sisaldab järgmist. 1. Kõik energialiidu juhtimise määruse (1) I lisa vormis nõutud elemendid. 2. Vähese CO2-heitega energiat edendavate meetmete jaoks kavandatud rahastamisvahendite ja -mehhanismide soovituslik kava. [ME 381]

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.2. Taastuvenergia edendamine tootmisvõimsusesse investeerimise kaudu Taastuvenergia kasutamise tulemuslik edendamine eri sektorites ja kogu ELis Olemas on meetmed, mis tagavad järgmise. 1. Vastavus 2020. aasta riiklikele taastuvenergia eesmärkidele ja lähtetasemele kuni 2030. aastani kooskõlas uuesti sõnastatud direktiiviga 2009/28/EÜ (2). 2. Taastuvenergia osatähtsuse kasv kütte- ja jahutussektoris 1 protsendi võrra aastas kuni 2030. aastani.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.4. Kliimamuutustega Kliima- ja struktuuriliste muutustega kohanemise, riskide ennetamise ja katastroofidele vastupanu edendamine [ME 382] Tõhus katastroofiohu juhtimise raamistik On olemas kehtivate kliimamuutustega kohanemise strateegiatega kooskõlas olev riiklik või piirkondlik katastroofiohu juhtimise kava ja see sisaldab järgmist. 1. Kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikli 6 punkti a sätetega hinnatud põhiriskide kirjeldus, milles on kajastatud päevakajalisi ja pikaajalisi (25–35 aastat) ohtusid. Kliimaga seotud riskide puhul rajaneb hinnang kliimamuutuste prognoosidel ja stsenaariumidel. 2. Tuvastatud põhiriskidega tegelemiseks võetud katastroofiennetuse, katastroofiks valmisoleku ja katastroofile reageerimise meetmete kirjeldus. Meetmed seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt riskidele ja nende majanduslikule mõjule, reageerimissuutlikkuse puudujääkidele, (3) tulemuslikkusele ja tõhususele, võttes arvesse võimalikke alternatiive. 3. Teave ennetuse, valmisoleku ja reageerimisega seotud tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate eelarve- ja rahastamisvahendite ja mehhanismide kohta.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.5. Vee mõistliku kasutuse edendamine Ajakohastatud kava vee- ja reoveesektori vajalike investeeringute kohta Olemas on riiklik investeerimiskava, mis sisaldab järgmist. 1. Hinnang asulareovee puhastamise direktiivi 91/271/EMÜ ja joogiveedirektiivi 98/83/EÜ rakendamise praegusele seisule. 2. Selliste avaliku sektori investeeringute kindlaksmääramine ja kavandamine (sh orienteeruv kulude prognoos), mida on vaja: a. vastavuse saavutamiseks asulareovee puhastamise direktiivi nõuetega, sh tähtsuse järjekorda seadmine aglomeratsiooni suuruse ja keskkonnamõju alusel koos investeeringute näitamisega iga reovee aglomeratsiooni kohta; b. joogiveedirektiivi 98/83/EÜ rakendamiseks; c. uuesti sõnastamise ettepanekust (COM(2017)0753) tulenevate vajaduste katmiseks, eelkõige seoses I lisas üksikasjalikult esitatud läbivaadatud kvaliteedinäitajatega. 3. Olemasolevate reovee- ja veevarustustaristute (sh võrgud) uuendamiseks vajalike investeeringute hinnanguline suurus nende vanuse ja amortisatsioonikavade põhjal. 4. Võimalike avaliku sektori rahastamisallikate äramärkimine, kui neid on vaja kasutustasude täiendamiseks.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.6. Ringmajanduse(le ülemineku) edendamine jäätmesektori investeeringute ja ressursitõhususe kaudu Ajakohastatud kava jäätmekäitluse kohta Olemas on direktiivi 2008/98/EÜ (mida on muudetud direktiiviga EL 2018/xxxx) artikli 28 kohased kogu liikmesriigi territooriumi hõlmavad jäätmekäitluskava(d), mis sisaldavad järgmist. 1. Praeguse jäätmekäitlusalase olukorra analüüs asjaomases geograafilises üksuses, sh tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas ning hinnang nende arengule tulevikus, võttes arvesse direktiivi 2008/98/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2018/xx/EL) artikli 29 kohaselt väljatöötatud jäätmetekke vältimise programmi(de)s sätestatud meetmete oodatavat mõju. 2. Hinnang olemasolevatele jäätmete kogumise süsteemidele, sh milliseid materjale ja millistes piirkondades liigiti kogutakse ja meetmed selle toimimise parandamiseks, samuti sellele, kas on vajadus uute kogumissüsteemide järele. 3. Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, milles põhjendatakse vajadust täiendava või täiustatud jäätmetaristu järele, koos teabega tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate tuluallikate kohta. 4. Teave asukoha kriteeriumide kohta tegevuskoha identifitseerimiseks ning tulevaste jäätmekäitlusrajatiste võimsus.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 2.6. Rohelise taristu edendamine linnakeskkonnas ja saaste vähendamine Tähtsusjärjestatud tegevuskavad vajalike kaitsemeetmete jaoks, sh liidu kaasrahastamine Olemas on direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 kohane prioriteetse tegevuse raamistik ja see sisaldab järgmist. 1. Kõik komisjoni ja liikmesriikide vahel kokkulepitud 2021.–2027. aasta prioriteetse tegevuse raamistikku käsitlevas vormis nõutud elemendid , sh esmatähtsad meetmed ja rahastamisvajaduse prognoos . 2. Esmatähtsate meetmete kindlaksmääramine ja rahastamisvajaduse hindamine. [ME 383]

3. Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse ja piirkondlike IKT-ühenduste tõhustamise kaudu ERF: 3.1. Digitaalse ühenduvuse suurendamine Riiklik või piirkondlik lairibaühenduse kava Olemas on riiklik või piirkondlik lairibaühenduse kava, mis sisaldab järgmist. 1. Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, mis tuleb kõrvaldada, et saavutada ELi gigabitiühenduvuse eesmärgid (4), mis põhinevad järgmisel: — hiljutine olemasoleva avaliku ja erasektori taristu ning teenusekvaliteedi kaardistus, (5) milles kasutati standardseid lairibaühenduse kaardistamisnäitajaid; — konsultatsioon kavandatud investeeringute üle. 2. Avaliku sektori kavandatud sekkumise põhjendus jätkusuutliku investeerimise mudelite alusel, mis: — aitavad avatud, kvaliteetseid ja tulevikukindlaid taristuid ja teenuseid taskukohaseks ja kättesaadavaks muuta; — kohandavad finantsabi vorme tuvastatud turutõrgetega; — võimaldavad ELi, riiklikest või piirkondlikest allikatest rahastamise eri vormide täiendavat kasutamist. 3. Väga suure läbilaskevõimega võrkude nõudlust ja kasutust toetavad meetmed, sh nende kasutuselevõtu hõlbustamine, eelkõige ELi lairibaühenduse kulude vähendamist käsitleva direktiivi (6) tõhusa rakendamise kaudu. 4. Tehnilise abi mehhanismid, sh pädevad lairibaühenduse asutused kohalike sidusrühmade suutlikkuse suurendamiseks ja projektiedendajate nõustamiseks. 5. Standardsetel lairibaühenduse kaardistamisnäitajatel põhinev seiremehhanism.

ERF ja Ühtekuuluvusfond: 3.2. Säästva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise ohutu ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edendamine [ME 384] Laiahaardeline transpordiplaneerimine asjakohasel tasandil Olemas on olemasolevate ja kavandatud taristute mitmeliigilise transpordi kaardistus 2030. aastani, mis: -1a. nõuab sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamist ning suuremal määral TEN-T võrgu puuduvate ühenduste väljaehitamist ja kitsaskohtade kõrvaldamist, mis tähendab ka investeeringuid nn kõvasse taristusse; [ME 385] 1. sisaldab kavandatud investeeringute majanduslikku põhjendust, mida toetab usaldusväärne nõudluse analüüs ja liikluse modelleerimine ja milles tuleks arvesse võtta raudteesektori liberaliseerimise raudteeteenuste turu avamise eeldatavat mõju; [ME 386] 2. kajastab õhukvaliteedi kavasid, võttes eelkõige arvesse riikide CO2-heite transpordisektori heite vähendamise kavasid riiklikke strateegiaid ; [ME 387] 3. hõlmab investeeringuid määruses (EL) nr 1316/2013 määratletud TEN-T põhivõrgukoridoridesse kooskõlas asjakohaste TEN-T-töökavadega ning eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgu lõikudesse ; [ME 388] 4. tagab väljaspool TEN-T põhivõrke tehtavate investeeringute puhul vastastikuse täiendavuse, pakkudes linnade võrgustikele, piirkondadele ja kohalikele kogukondadele piisavat ühendatust TEN-T põhivõrkude ja selle transpordisõlmedega; [ME 389] 5. tagab vähemalt Euroopa arenduskava hõlmava 3. lähtestsenaariumile vastava ERTMSi kasutuselevõtu kaudu raudteevõrgu koostalitlusvõime; 6. edendab mitmeliigilist transporti, selgitades välja mitmeliigiliste või ümberlaadimisega kaubavedude ning reisijate terminalide ja aktiivsete liiklusvormide vajaduse; 7. sisaldab meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas asjakohaste riiklike poliitikaraamistikega edendada alternatiivsete kütuste kasutuselevõttu; 8. sisaldab olemasolevate riiklike liiklusohutuse strateegiatega kooskõlas olevat liiklusohutuse riskide hinnangut koos kahjustatud teede ja teelõikude kaardistusega vastavate investeeringute tähtsuse järjekorraga; 9. pakub teavet kavandatud investeeringutele vastavate eelarve- ja rahastamisvahendite kohta, mis peavad katma olemasolevate ja kavandatud taristute tegevus- ja hoolduskulud. 9a. edendab jätkusuutlikke piirkondlikke ja piiriüleseid turismialgatusi, millest võidavad nii turistid kui ka elanikud, näiteks ühendades EuroVelo võrgustiku Euroopa raudteevõrgustikuga TRAN [ME 390]

3.3. Säästev, kliimamuutustele vastupanuvõimeline, intelligentne ja mitmeliigiline riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvus, sealhulgas parem juurdepääs TEN-T võrgule, ja piiriülene liikuvus

4. Sotsiaalsem Euroopa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kaudu ERF: 4.1. Tööturgude tulemuslikkuse ja kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine taristu arendamise kaudu ESF: 4.1.1. Kõigi tööotsijate, sh eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemalejäänud isikute töösaamisvõimaluste parandamine ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamine 4.1.2. Tööturuasutuste ja -teenuste nüüdisajastamine, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul [ME 391] Aktiivse tööturupoliitika strateegiline poliitikaraamistik Olemas on tööhõivesuuniseid arvessevõttev strateegiline poliitikaraamistik aktiivse tööturupoliitika jaoks ja see sisaldab järgmist. 1. Tööotsijate profiili koostamise ja nende vajaduste hindamise kord, sh ettevõtjaks hakkamise võimaluste korral. 2. Teave vabade töökohtade ja töövõimaluste kohta, võttes arvesse tööturu vajadusi. 3. Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega. 4. Aktiivse tööturupoliitika seire, hindamise ja läbivaatamise kord. 5. Noorte tööhõivemeetmete korral tõenditel põhinevad ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud võimalused (sh kaasamismeetmed), mis põhinevad kvaliteedinõuetel, mille puhul võetakse arvesse kvaliteetse õpipoisiõppe ja praktika kriteeriume, sh noortegarantii kavade rakendamise raames.

ERF: 4.1. Tööturgude tulemuslikkuse ja kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine taristu arendamise kaudu ESF: 4.1.3. Paremat Naiste aktiivsema tööturul osalemise ning parema töö- ja eraelu tasakaalu edendamine, sh juurdepääs lapsehoiule, tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, kus ohjatakse terviseriske, töötajate , ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega ning tervena ja aktiivsena vananemine [ME 392] Soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegiline raamistik Olemas on soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegiline raamistik ja see sisaldab järgmist. 1. Tõenditel põhinev soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine. 2. Meetmed soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks tööhõives, palgas , sotsiaalkindlustuses ja pensionites ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, sh alusharidusele ja lapsehoiule juurdepääsu parandamise kaudu, koos sihtidega. [ME 393] 3. Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord ning andmekogumismeetodid. 4. Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös võrdõiguslikkuse asutuste, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

ERF: 4.2. Juurdepääsu parandamine kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas taristu väljatöötamise kaudu ESF: 4.2.1. Haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi, kaasavuse, tulemuslikkuse ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine , et toetada võtmepädevuste, sh digitaaloskuste omandamist ning hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööturule; 4.2.2. Pidevõppe, eelkõige oskuste täiendamise ja ümberõppe , samuti mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste loomine kõigile, muu hulgas karjäärialaseid üleminekuid hõlbustades ning ametialast liikuvust soodustades 4.2.3 Eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks võrdse juurdepääsu edendamine kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni , samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning hariduse omandamise ja koolituse läbimise toetamine, sh kõigile suuremate õpirändevõimaluste andmine [ME 394] Haridus- ja koolitussüsteemide strateegiline poliitikaraamistik kõigil tasanditel Olemas on riiklik ja/või piirkondlik haridus- ja koolitussüsteemide strateegiline poliitikaraamistik ning see sisaldab järgmist. 1. Tõenditel põhinevad süsteemid kutseoskuste hindamiseks ja prognoosimiseks ning hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise mehhanismid ning teenused igas vanuses õppurite kvaliteetseks ja tõhusaks juhendamiseks , kaasa arvatud õppurikesksed lähenemisviisid . [ME 395] 2. Meetmed, millega tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele, taskukohasele, asjakohasele , segregatsioonita ja kaasavale haridusele ja koolitusele, selles osalemine ja selle lõpetamine ning võtmepädevuste omandamine kõikidel tasemetel, sh kõrgharidus. [ME 396] 3. Kõigi tasandite hariduse ja koolituse (sh kolmanda taseme haridus ning mitteformaalse ja informaalse hariduse teenuste osutajad ) ülene koordineerimismehhanism ja selge ülesannete jaotus asjaomaste riiklike ja/või piirkondlike asutuste vahel. [ME 397] 4. Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord. 5. Väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga ning ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga täiskasvanutele suunatud meetmed ja oskuste parandamise võimalused. 6. Meetmed õpetajate, koolitajate ja akadeemilise personali toetamiseks asjakohaste õpimeetodite ning võtmepädevuste hindamise ja valideerimise osas. 7. Meetmed õppurite ja hariduse ja koolituse valdkonna töötajate liikuvuse ning haridus- ja koolitusteenuse osutajate riikidevahelise koostöö edendamiseks, sh õpitulemuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise kaudu.

ERF: 4.3. Tõrjutud kogukondade, rahvusvahelise kaitse all olevate rändajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaal-majandusliku lõimimist lõimimise suurendamine integreeritud meetmete, sealhulgas eluasemete võimaldamise ja sotsiaalteenuste kaudu [ME 398] ESF: 4.3.1. Aktiivse kaasamise edendamine toetamine muu hulgas selleks, et edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet [ME 399] 4.3.1a. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalse lõimimise edendamine [ME 400] Sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise riiklik strateegiline poliitikaraamistik Olemas on sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise riiklik strateegiline raamistik ja tegevuskava ning see sisaldab järgmist. 1. Tõenditel põhinev vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tuvastamine, sh laste vaesus, kodutus, ruumiline ja hariduslik segregatsioon, piiratud juurdepääs põhiteenustele ja -taristule ning haavatavate isikute erivajadused. 2. Eraldatuse ennetamise ja sellega võitlemise meetmed kõigis valdkondades, sh piisava sissetulekutoetuse, sotsiaalkaitse, kaasavate tööturgude ja haavatavatele isikutele, sh rändajatele ja pagulastele kvaliteetsetele teenustele juurdepääsu võimaldamise abil. 3. Meetmed üleminekuks institutsioonilistelt hooldusteenustelt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandestruktuurile , mis põhineb riiklikul deinstitutsionaliseerimise strateegial ja tegevuskaval . 4. Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega. [ME 401]

ESF: 4.3.2. Marginaliseerunud Kolmandate riikide kodanike ja tõrjutud kogukondade, nt romade sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamine [ME 402] Romade integreerimise riiklik strateegia Olemas on romade integreerimise riiklik strateegia ja see sisaldab järgmist. 1. Meetmed romade integratsiooni hoogustamiseks, segregatsiooni ärahoidmiseks ja kaotamiseks, võttes arvesse soolist mõõdet ning roma noorte olukorda, ning lähte- ja mõõdetavad vahe-eesmärgid ja eesmärgid. 2. Romade integreerimise meetmete seire, hindamise ja läbivaatamise kord. 3. Romade kaasamise süvalaiendamise kord kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 4. Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös romade kodanikuühiskonna ja kõigi teiste asjaomaste piirkondlike ja kohalike sidusrühmadega.