1.Äriühingute õiglane ja tõhus maksustamine: ühtse turu nurgakivi

Ühtne turg on üks Euroopa suurimaid saavutusi, mis võimaldab inimestel, kaupadel, teenustel ja kapitalil vabalt liikuda. Selle abil vähendatakse bürokraatiat piiriüleselt tegutsevate spetsialistide ja ettevõtjate seisukohast. Ühtne turg pakub tarbijatele suuremat valikut ja madalamaid hindasid. See võimaldab inimestel reisida ning elada, töötada ja õppida seal, kus nad soovivad. Seepärast on komisjon seadnud endale prioriteediks luua tugevam ja õiglasem siseturg, mis on põhjapaneva tähtsusega kõigile kasuliku ja eduka majanduse saavutamiseks.

Nagu 2015. aasta juunis heaks kiidetud ELi õiglase ja tõhusa äriühingute maksustamise süsteemi loomise tegevuskavas tõdeti, on tugeva ühtse turu jaoks vaja õiglast, tõhusat ja kasvusõbralikku äriühingute maksustamise süsteemi, mis lähtuks põhimõttest, et äriühingud peaksid makse maksma riigis, kus nad kasumit teenivad. Agressiivne maksuplaneerimine kahjustab seda põhimõtet. Suurem osa ettevõtjaid ei tegele agressiivse maksuplaneerimisega, mis seab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes nendega, kes sellise planeerimisega tegelevad. Nende äriühingute agressiivne käitumine moonutab hinnasignaale ja võimaldab neil kasu saada madalamatest kapitalikuludest, vähendades võrdseid võimalusi ühtsel turul. Eriti mõjutab see väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid.

Samal ajal väheneb teatavate äriühingute agressiivse maksuplaneerimise tõttu märkimisväärselt liikmesriikide tulu. Nii langebki teistele, vähem agressiivsetele ja vähem liikuvatele maksumaksjatele suurem koormus. Nüüd kui Euroopa on taastumas raskest majanduskriisist, ei ole kodanikud arusaadavalt nõus kandma suuremat maksukoormust, kui teatavad äriühingud väldivad oma õiglase osa maksmist, milles vahel on tahtlikult või tahtmatult oma osa ka riikide valitsustel. Selline ebaühtlane koormuse jagamine kahjustab maksustamise õiglust, nõrgendab üldist maksumaksja moraali ning seab ohtu kodanike ja nende valitsuste vahelise ühiskondlikku leppe. Euroopa Parlament, kes väljendab Euroopa Liidu kodanike muret, on nõudnud sellise käitumise lõpetamist.

Liikmesriigid nõustuvad ja mõistavad, et kui nad soovivad tugevamat ühtset turgu, siis ei saa maksustamise teemat tähelepanuta jätta. Selleks et saavutada hästi toimiv ühtne turg ja edukas kapitaliturgude liit ning tuua ELi investeeringuid, on tingimata vaja kooskõlastatud lähenemisviisi, mille abil rakendatakse kasvusõbralikku maksusüsteemi ja võideldakse piiriüleste probleemidega. Liikmesriigid tunnustavad nüüd seda ja kutsuvad üles lõpetama agressiivset maksuplaneerimist . Selleks on vaja ühtset lähenemisviisi ELi tasandil või selliste üldiste ja konkreetsete maksustamise vältimise vastaste sätete kehtestamist liidus, mis hõlmaksid nii sisemisi kui ka ühismeetmeid maksubaasi kahanemise väliste ohtude vastu.

2.Agressiivne maksuplaneerimine: ülemaailmne probleem, mis nõuab lahendusi ELi ja ülemaailmsel tasandil

Liikmesriikide ühepoolsest tegevusest ei piisa agressiivse maksuplaneerimisega tegelemiseks ja see võib tekitada probleeme. Ühtsel turul, mille aluseks on kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumine, võivad kasumi ümberpaigutamise vastased kooskõlastamata meetmed tuua rohkem kahju kui kasu. Liikmesriikide erinev lähenemine selle piiriülese probleemiga tegelemisele võib luua agressiivsete maksuplaneerijate jaoks möödahiilimisvõimalusi. Ühes liikmesriigis kehtivad eeskirjad võivad kahjustada teiste riikide eeskirjade tõhusust. Peale selle võib kooskõlastamata lähenemisviis põhjustada ettevõtjatele ebakindlust ja halduskoormust.

Kooskõlastamata lähenemisviisi tulemusel võivad liikmesriigid võtta mitteoptimaalseid meetmeid. Mõnel juhul ei soovi liikmesriigid tegutseda, kuna nad pelgavad ebavõrdset konkurentsiolukorda, mis võib sellega kaasneda. Mõned liikmesriigid aga vastupidiselt reageerivad probleemile sellega, et tugevdavad oma jõupingutusi, et meelitada oma territooriumile hargmaiste ettevõtjate kasumit või säilitada seda. Mõnikord tehakse seda soodsama maksustamiskorra abil või individuaalsete maksuotsustega, mis annavad valikulise eelise, mis ei ole kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Kahjulik maksukonkurents kipub siiski looma suuremaid stiimuleid äriühingute kasumi ümberpaigutamiseks, vähendades samal ajal veelgi liikmesriikide üldist maksutulu ja pannes nad loobuma kasvusõbraliku maksupoliitika rakendamisest. Kuigi soodsama maksustamiskorra ja individuaalsete maksuotsuste suhtes kohaldatakse praegu riigiabi eeskirjade kohast sihipärast jõustamistegevust, tuleb seda täiendada seadusandlike meetmetega.

Agressiivne maksuplaneerimine on ülemaailmne probleem, mis nõuab lahendusi Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Mitmed liikmesriigid tunnistavad, et ühepoolsest tegevusest jääb väheks. On saavutatud laiaulatuslik konsensus, et agressiivse maksuplaneerimise probleemi puhul on vaja kooskõlastatud tegevust, et tagada võrdsed konkurentsivõimalused maksuküsimustes.

3.Vanamoodi ei saa enam jätkata: vaja on poliitilisi püüdlusi ja õiguskindlust

Komisjoni 17. juuni 2015. aasta teatisega „Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda” loodi alus agressiivse maksuplaneerimise vastastele meetmetele. Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas (CCCTB) on tegevuskavas keskse tähtsusega, kuna sellega reformitaks põhjalikult äriühingute maksustamist ja pakutaks terviklikku lahendust kasumi ümberpaigutamise probleemile Euroopas. Sellega loodaks äritegevusele ka parem maksukeskkond, vähendades maksukoormust.

Tulevase läbivaadatud CCCTB ettepaneku vastuvõtmist oodates sätestati juunis heaks kiidetud tegevusplaanis muud meetmed, mille eesmärk on tagada tõhus maksustamine kohas, kus kasum on teenitud, luues äritegevusele parema maksukeskkonna, tehes uusi edusamme maksude läbipaistvuse valdkonnas ja tugevdades ELi vahendeid parema kooskõlastatuse saavutamiseks. Need meetmed on tihedalt seotud maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist (BEPS) käsitleva G20/OECD projektiga, mis oli tegevuskava avaldamise ajal veel pooleli. Sellest alates on mitme kõnealuse meetme puhul tehtud edusamme. Tegevuskava mõnes valdkonnas sõltus ELi tasandi tegevus siiski G20/OECD projekti lõpuleviimisest.

G20/OECD aruanded avaldati 2015. aasta oktoobris ja liikmesriikidelt eeldatakse nüüd paljude soovituste rakendamist kooskõlas liidu õigusega. Mitmed liikmesriigid on teatanud, et nad kavatsevad rakendada neid lahendusi niipea kui võimalik, kuid on oht, et nad teevad seda erineval viisil või tõlgendavad OECD BEPS-meetmeid erinevalt.

Sellest jääb väheks. ELis tuleb maksustamise vältimise vastaseid meetmeid võtta selgelt ja sidusalt, et tugevdada liikmesriikide ühist vastuseisu maksustamise vältimisele, lähtudes ELi aluslepingutes sätestatud vabadustest ja ELi konkurentsivõimest.

EL saab teha ja peakski tegema veel enam, et tagada ühtsete nõuete väljatöötamine liikmesriikides. ELi käsutuses on vahendid, mida saab kasutada selleks, et tagada maksustamise vältimise vastaste meetmete rakendamine kooskõlastatult kõikides liikmesriikides, tugevdades seeläbi üksteise kaitset kuritarvitamise vastu ja pakkudes ettevõtjatele suuremat õiguskindlust. Eelkõige saab EL tagada ühtse lähenemisviisi õigusaktide vastuvõtmise teel. Mõnel juhul on see asjakohane, näiteks kui kaitsemeetmed on seotud siseriiklike õigusaktidega. Õigusaktid võivad sisaldada teatavat paindlikkust, mis võimaldab liikmesriikidel võtta arvesse nende erinevaid asjaolusid, kuid õigusaktidega tuleks vähemalt tagada, et terves liidus on kehtestatud miinimumnõuded. ELi õigusaktid aitaksid tagada liikmesriikidele võrdsed võimalused maksustamise valdkonnas ja piirata moonutusi, mis kahjustavad ühtset turgu.

Muudel juhtudel ei tarvitse õigusaktid olla sobivaks vahendiks, näiteks siis, kui tegemist on maksulepingutega. Nendel juhtudel võib komisjoni soovitus olla parem vahend, millega anda suuniseid liidu õigusega kooskõlas oleva lähenemisviisi jaoks. Teistes valdkondades võib olla asjakohane kasutada muid ELi käsutuses olevaid vahendeid, milleks on näiteks ühine siirdehindade foorum, äriühingute maksustamise käitumisjuhend või hea maksuhaldustava platvorm.

Nüüd on vaja meetmeid sellise äriühingute maksustamise keskkonna väljaarendamiseks ELis, mis toetab konkurentsivõimelist ja kasvusõbralikku majandust. Mida kauem sellega oodatakse, seda suurem on oht, et kerkivad esile erinevad lähenemisviisid, mis põhjustavad ettevõtjatele halduskoormust ja ebakindlust ning kahjustavad ühtset turgu. Viivitamiseks ei ole ühtki põhjust. Liikmesriigid on neid küsimusi põhjalikult uurinud nii ELi kui ka OECD raames. Selle protsessi käigus on laialdaselt konsulteeritud ettevõtjate, vabaühenduste ja kutsealade esindajatega, kes esitasid oma seisukohad. Euroopa Parlament esitas oma aruanded agressiivse maksuplaneerimise kohta. Kogu eeltöö on tehtud. On aeg tegutseda.

4.Tõhus maksustamine: maksustamine kohas, kus väärtus luuakse