SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa standardiorganisatsioonid on eraõiguslikud organisatsioonid, millel on Euroopa standardimissüsteemis eriline koht. Nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012 sätestatud, korraldatakse Euroopa standardimist asjaomaste sidusrühmade poolt ja nende jaoks kas riikide esinduste (Euroopa Standardikomitee ehk CEN ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee ehk Cenelec) või liikmete vahetu osalemise kaudu (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut ehk ETSI). Kui komisjon esitab standardimistaotluse, saavad standardeid ja Euroopa standardimisdokumente välja anda ainult (määruses (EL) nr 1025/2012 määratletud) Euroopa standardiorganisatsioonid. Nad teevad seda kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 ehk nn standardimismääruse artiklis 10 sätestatud erimenetlusega. Standardimismääruses on ühtlasi sätestatud, et Euroopa Liit võib Euroopa standardiorganisatsioone rahaliselt toetada.

Euroopa standardiorganisatsioonid on määratletud standardimismääruse artikli 2 punktis 8 ja I lisas. Euroopa standardiorganisatsioone on kolm: CEN, CENELEC ja ETSI. Need organisatsioonid täidavad komisjoni poolt ELi õigusaktide ja poliitika toetamiseks taotletavas standardimistöös ainulaadseid ülesandeid.

Nii on see peamiselt ajaloolistel põhjustel. 1980ndatel, kui Euroopa standardiorganisatsioonid loodi ja nende roll standardite väljatöötamisel paika pandi, keskendus süsteem peamiselt Euroopa Liidu sidusrühmadele.

Praegune olukord on teistsugune ning Euroopa standardiorganisatsioonide sisemine juhtimissüsteem, otsustusprotsessid ja liikmeskonna struktuur on mitmeid kordi muutunud. Nüüd teevad Euroopa standardiorganisatsioonid koostööd mitmesuguste sidusrühmadega (ka kolmandatest riikidest) ja lubavad neil osaleda mitte ainult tehnilises töös, vaid ka oma sisepoliitika kujundamisel ja -otsuste tegemisel. Selline koostöö on tervitatav, kuid juhtudel, kui Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid keskenduma ELi õigusaktide ja põhimõtete toetamisele, on vaja kaitsemeetmeid, et tagada protseduuride usaldusväärsus ja sidusrühmade huvide tasakaalustatud esindatus kooskõlas strateegiliste prioriteetide ja seadusandlike vajadustega. Eeskätt kehtib see sisemiste otsuste suhtes, mis tehakse standardite ja standardimisdokumentide väljatöötamiseks standardimismääruse artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjoni esitatud taotluse alusel. Need sisemised otsused võivad puudutada küsimusi, mis on seotud otsustega standardimistaotluste vastuvõtmise, uute tööteemade vastuvõtmise ning Euroopa standardimisdokumentide vastuvõtmise, läbivaatamise või kehtetuks tunnistamise kohta. Kirjeldatud juhtudel, eeskätt siis, kui Euroopa standardiorganisatsioonid toetavad ELi õigusaktide kohaldamist ning töötavad välja ELi üldsuse ja ettevõtete jaoks üliolulisi standardeid, tuleb Euroopa standardiorganisatsioonide sisemises juhtimissüsteemis nõuetekohaselt arvesse võtta kõigi Euroopa sidusrühmade (sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide) seisukohti. See on eriti asjakohane, arvestades et mõned Euroopa standardiorganisatsioonid koosnevad peamiselt hääleõigusega ettevõtjatest ning mõningatel juhtudel on kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste osalus piiratud.

Seepärast on vaja suuremat selgust, et tagada komisjoni poolt standardimismääruse artikli 10 lõike 1 alusel taotletud standardite ja standardimisdokumentide väljaandmisel kogu sisemise otsustusprotsessi kooskõla sellega, mida ELi institutsioonid ootavad standardite väljatöötamisega tegelevalt organilt, keda on ametlikult tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonina.

Kui komisjoni taotletud standardite puhul oleks nõutav riikide standardiorganisatsioonide teatav esindatus ja otsustusõigus, looks see piisava kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, et tagada kooskõla ELi õigusaktide ja poliitikaga.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Komisjon teatas 2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamise algatuses (COM(2021)350), et esitab ettepaneku määruse (EL) nr 1025/2012 muutmiseks koos standardimisstrateegiaga, mis on esitatud koos käesoleva ettepanekuga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatav õigusakti muudatus on kooskõlas standardite poliitilise olulisusega, mida on rõhutatud muudeski komisjoni olulistes algatustes, nagu „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)67), „Global Gateway“ (JOIN(2021)30), või nõukogu kommentaaris, milles tervitati „komisjoni kavatsust töötada välja standardimisstrateegia /.../, et tugevdada Euroopa standardimissüsteemi ja selle juhtimist“(nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldused).

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Algatuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

•Subsidiaarsus (toimingute puhul, mis ei kuulu Euroopa standardiorganisatsioonide ainupädevusse)

Subsidiaarsuse põhimõte ei ole asjakohane. Algatusega tahetakse muuta ELi määrust, mis reguleerib Euroopa standardimise süsteemi. Konkreetne eesmärk on kaitsta komisjoni poolt standardimismääruse artikli 10 lõike 1 alusel taotletud standardite väljatöötamisel hea valitsemistava põhimõtteid. Käesolev algatus tugevdab riikide esindajate (st riikide standardiorganisatsioonide) rolli süsteemis.