KOMISJONI ARVAMUS

Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise taotluse kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 49,

ning arvestades järgmist:

(1) ELiga ühinemise taotluse võivad esitada kõik Euroopa riigid, kes austavad Euroopa Liidu väärtusi ning kellel on kindel kavatsus neid edendada. EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine.

(2) Horvaatia Vabariik on taotlenud Euroopa Liiduga ühinemist.

(3) Komisjon esitas 20. aprilli 2004. aasta arvamuses Horvaatia kohta[1] oma seisukohad kõnealusest taotlusest tulenevate küsimuste teatavate oluliste aspektide kohta.

(4) Euroopa Ülemkogu otsustas 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud kohtumisel ELiga liitumise tingimused, millest juhindutakse ühinemisprotsessi käigus ja mille põhjal hindab komisjon korrapäraselt Horvaatia valmisolekut liikmeks saada. Poliitiliste kriteeriumide kohaselt peab Horvaatia kindlustama demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ning vähemuste austamist ja kaitset tagavate institutsioonide stabiilsuse; need nõuded on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Majanduskriteeriumidega nähakse ette toimiva turumajanduse olemasolu ning suutlikkus toime tulla konkurentsi ja turujõudude survega Euroopa Liidus. Aquis´ kriteeriumiga nõutakse suutlikkust võtta liikmelisusest tulenevaid kohustusi vastavalt asutamislepingutele ja ELi õigusaktidele (nn acquis), sealhulgas poliitilise, majandus- ja rahaliidu eesmärkide täitmine. ELi suutlikkus uusi liikmeid vastu võtta ja samal ajal säilitada Euroopa lõimumine on samuti oluline küsimus nii ELi kui ka kandidaatriikide üldistes huvides.

(5) Nõukogu määras stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi tingimused kindlaks 31. aprillil 1999, need hõlmavad koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja piirkondlikku koostööd.

(6) Euroopa Ülemkogu leppis 2006. aasta detsembris kokku, et „laienemise suhtes on uueks konsensuseks, et laienemisstrateegia põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, tingimuste täitmisel ja teavitustegevusel, mis on seotud ELi võimega integreerida uusi liikmeid.”

(7) Ühinemistingimuste ja aluslepingutesse tehtavate muudatuste üle peeti läbirääkimisi liikmesriikide ja Horvaatia vahelisel konverentsil. Läbirääkimistel järgiti läbirääkimisraamistikku, mille kohaselt tuleb täita ranged tingimused läbirääkimispeatükkide avamise ja sulgemise etapis. Läbirääkimised lõppesid 30. juunil 2011 ning kokkulepitud sätted on õiglased ja nõuetekohased.

(8) Euroopa Liiduga ühinemisel kiidab Horvaatia tingimusteta heaks Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu koos kõnealuste lepingute kõikide eesmärkidega ja kõikide otsustega, mis on vastu võetud alates nende lepingute jõustumisest, ning Euroopa Liidu ja nimetatud ühenduse arendamise ja tugevdamise nimel tehtud valikud.

(9) Kõnealuste lepingutega kehtestatud õiguskorra oluline element on, et nende teatavad sätted ja institutsioonides vastuvõetud aktid on vahetult kohaldatavad, et ELi õigus on ülimuslik sellega vastuolus olevate siseriikliku õiguse sätete suhtes ning et on olemas menetlus ELi õiguse ühetaolise tõlgendamise tagamiseks. Ühinemine Euroopa Liiduga tähendab nimetatud eeskirjade siduvuse tunnustamist, kuna nende täitmine on ELi õiguse tõhususe ja ühtsuse tagamiseks vältimatu.

(10) Komisjon leiab, et Horvaatia on täitnud poliitilised kriteeriumid ning suudab täita majandus- ja acquis´ kriteeriumid ja on valmis ELi liikmeks saama 1. juulil 2013. Liikmesuse tingimus on austada väärtusi, millel Euroopa Liit põhineb, ja olla valmis neid edendama.

(11) Horvaatia on liikmesuseks väga hästi valmistunud. Komisjon kutsub Horvaatiat üles jätkama jõupingutusi, et viia oma õigusnormid vastavusse ELi õigusaktidega ja suurendada veelgi haldussuutlikkust, tehes muu hulgas pidevaid edusamme avaliku halduse reformimisel. Komisjon jälgib ka edaspidi tähelepanelikult, kuidas Horvaatia täidab läbirääkimiste käigus võetud kohustusi, sh neid, mis tuleb täita enne ühinemiskuupäeva, ning samuti jätkuvaid ettevalmistusi ELiga ühinemisega kaasneva vastutuse võtmisel. Eriti hoolikalt jälgib ta, kuidas Horvaatia täidab kohtusüsteemi, korruptsioonivastase võitluse, põhiõiguste, õiguse, vabaduse ja turvalisuse (sh piirihalduse) ning konkurentsipoliitika valdkonnas võetud kohustusi. Kui jälgimise käigus ilmnevad probleemid, mida Horvaatia ei lahenda, saadab komisjon vajaduse korral Horvaatia ametiasutustele varase hoiatamise kirjad ja võib teha nõukogule ettepaneku võtta kõik asjakohased meetmed juba enne Horvaatia ELiga ühinemist. Samuti jätab komisjon endale õiguse võtta ühinemislepinguga ettenähtud kaitsemeetmeid ja rakendada riigiabi käsitlevat erimehhanismi Horvaatia laevaehitus- ja terasetööstuse suhtes.

(12) Komisjon kutsub Horvaatia ametiasutusi üles viima ELi õigusaktide tõlkimine ja läbivaatamine lõpule enne ühinemiskuupäeva, et tagada õiguskindlus kõnealuste õigusaktide rakendamisel.

(13) Üks Euroopa Liidu eesmärkidest on süvendada sellesse kuuluvate rahvaste vahelist solidaarsust, austades nende ajalugu, kultuuri ja traditsioone.

(14) Euroopa Liidu laienemine Horvaatia ühinemise kaudu aitab süvendada stabiilsust, rahu ja jõukust Euroopas. Horvaatialt oodatakse ka edaspidi aktiivset osalemist Lääne-Balkani riikide piirkondlikus koostöös. Komisjon tunnustab Horvaatia deklaratsiooni Euroopa väärtuste edendamise kohta Kagu-Euroopas ja eriti tema kindlat seisukohta, et kahepoolsed küsimused ei tohiks kandidaatriikide ELiga ühinemist pidurdada. Horvaatia ELiga ühinemine kinnitab ELi toetust kõikide Lääne-Balkani riikide Euroopa-väljavaatele,

ESITAB HEAKSKIITVA ARVAMUSE

Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise kohta.

Käesolev arvamus on adresseeritud nõukogule.

[1] KOM (2004) 257(lõplik).