KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

võltsitud kaupade internetimüüki käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4

2........... Vastastikuse mõistmise memorandum.............................................................................. 5

2.1........ Uus lähenemisviis koostööle............................................................................................ 5

2.2........ Memorandumi kohaldamisala ja ülesehitus....................................................................... 5

2.3........ Memorandumil põhinev isereguleerimine.......................................................................... 7

3........... Memorandumi toimimine ja mõju..................................................................................... 8

3.1........ Memorandumi ellurakendamine....................................................................................... 8

3.2........ Teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused – memorandumi nurgakivi..................................... 8

3.3........ Ennetavad meetmed – määrava tähtsusega abinõu tõhusaks võitluseks võltsimise vastu... 10

3.4........ Korduvrikkujad............................................................................................................ 11

3.5........ Koostöö, sealhulgas teabevahetus................................................................................. 12

3.6........ Tarbijate usaldus, teavitamine ja kaitse.......................................................................... 13

3.7........ Välissuhtlus ja teadlikkuse suurendamine....................................................................... 14

3.8........ Memorandumi mõjude võrdlemine................................................................................ 15

4........... Mis saab edasi?............................................................................................................ 16

Lisa: Memorandumiga hõlmatud veebisaitide ja kaubamärkide loetelu........................................... 18

Memorandumiga hõlmatud kaubamärgid...................................................................................... 18

Memorandumiga hõlmatud veebisaidid........................................................................................ 20

1. Sissejuhatus

Käesolevas aruandes hinnatakse võltsitud kaupade internetimüüki käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (mai 2011), edaspidi „memorandum”, toimimist[1].

Võltsitud kaupade müümine interneti kaudu on kahjulik kõikidele õigustatud huvi omavatele isikutele, sealhulgas internetiplatvormidele ja intellektuaalomandi õiguste omanikele ning eeskätt tarbijatele. Võltsitud kaupade müük internetis on dünaamiline nähtus, mis pidevalt muutub ja kohaneb uute ärimudelitega. Ebaseadusliku võltsimisega tegelejad on nutikad, reageerides võltsimisvastastele strateegiatele.

Memorandumi eesmärk kehtestada tegevusjuhend võitluseks võltsitud kaupade müügi vastu internetis ja tugevdada koostööd memorandumi allkirjastajate vahel, et nad saaksid tõhusalt reageerida kõnealusele pidevale ohule. On jõutud ühisele arusaamisele, et koostöö on palju parem kui kohtuvaidlus, mis ei suurenda turu tõhusust ega tugevda tarbijate usaldust. Peaeesmärk on suurendada turu usaldusväärsust. Memorandumiga edendatakse usaldust e-turu suhtes, nähes ette üksikasjalikud meetmed võltsitud kaupade internetipõhise pakkumise vastu ning tahtmatult võltstoote ostnud tarbijate suurema kaitse.

Memorandum hõlmab juhtivaid e-kaubanduse platvorme ning esmatarbekaupade, olmeelektroonika, moekaupade, luksuskaupade, spordikaupade, filmide, tarkvara, mängude ja mänguasjade olulisi kaubamärke, mis tegutsevad nii ülemaailmselt kui ka piirkondlikult[2].

Hindamisperioodi vältel[3] kohtusid allakirjutanud korrapäraselt. Nende kohtumiste kokkuvõtted on avaldatud siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebisaidil[4].

Käesolevas aruandes analüüsitakse memorandumi rakendamist, toimimist ja tehtud edusamme ning vaadeldakse allakirjutanute hinnangut selle tulemuslikkusele võltsitud kaupade internetimüügi vähendamisel ELis. Aruandes käsitletakse ainult memorandumit ega hõlma seotud üldiseid poliitilisi küsimusi.

Aruandest nähtub, et memorandumiga kehtestatud lähenemisviis toimib, kuid aruandes rõhutatakse ka seda, et internetiplatvormid ja õiguste omanikud peavad jääma tähelepanelikuks ja valvsaks. Aruandes jõutakse järeldusele, et memorandumit peaks rakendama veel kaks aastat ja selle liikmeskonda tuleks laiendada. Komisjon kaalub edasisi meetmeid võitlemaks võltsimise vastu laiemalt ja võib veel käesoleval aastal välja pakkuda algatuse.

2. Vastastikuse mõistmise memorandum

2.1. Uus lähenemisviis koostööle

Nii oma 2009. aasta teatises intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamise kohta siseturul[5] kui ka oma 2011. aasta teatises intellektuaalomandi õiguste ühtse turu kohta[6] tõstis komisjon esile intellektuaalomandi õiguste omanike ja muude sidusrühmade, nagu internetiplatvormid, hulgimüüjad, jaemüüjad, tarbijad ja kaubandusühendused, vabatahtliku koostöö tähtsust võltsimise vastu võitlemisel.

2009. aasta teatises leiti, et kiiresti muutuvas tehnoloogilises ja kaubanduskeskkonnas tegutsevate sidusrühmade hulgas peab valitsevaks lähenemisviisiks saama pigem koostöö kui kohtuvaidlus. Võimalike vabatahtlike kokkulepeteni jõudmiseks pakuti töömeetodina välja sidusrühmade dialooge, s.o konstruktiivseid dialooge, mis keskenduvad konkreetsetele probleemidele ning toimivatele ja praktilistele lahendustele, mis peavad olema realistlikud, tasakaalustatud, proportsionaalsed ja õiglased kõikide asjaosaliste suhtes. Selline ühine, kaasav ja osalemisele ergutav lähenemisviis sobib hästi komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga.

Kõnealuse memorandumi raames võttis Euroopa Komisjon endale uue funktsiooni selliste dialoogide toetajana, pakkudes korralduslikku ja logistilist tuge ning vajadusel tagades õiglase tasakaalu erinevate asjakohaste huvide vahel, pidades silmas eeskätt ELi kodanike seadusjärgseid õigusi ja õigustatud ootusi.

Euroopa Komisjoni toetav roll tagab ka selliste sidusrühmade dialoogide ja võimalike järgnevate kokkulepete läbipaistvuse ja täieliku kooskõla olemasoleva õigusliku raamistikuga, austades seejuures rangelt põhiõigusi ja -vabadusi.

Nii Euroopa Parlament[7] kui ka nõukogu[8] toetasid komisjoni selle lähenemisviisi puhul.

Koostööle suunatud lähenemisviisi esimese näitena algatas komisjon sidusrühmade dialoogi võltsitud kaupade internetimüügi kohta, mille tulemuseks oli vastastikuse mõistmise memorandum, millega ühinesid 33 ettevõtjat ja kaubandusühendust, hõlmates 39 erinevat veebisaiti.

2.2. Memorandumi kohaldamisala ja ülesehitus

Kauplemine internetis pakub ettevõtjatele ja tarbijatele enneolematuid võimalusi kaupade müümiseks ja ostmiseks riigisiseselt, siseturul ning ka rahvusvaheliselt. Siseturul vähendab internet kaubanduse piiriüleseid tõkkeid.

Kahjuks on internet muutunud ka üheks peamiseks kanaliks võltsitud kaubale. Enamik internetiplatvormide kaudu toimuvast e-kaubandusest on täiesti seaduslik. Siiski kasutavad ka võltsitud kaupadega ebaseaduslikult või pettuse vormis kauplejad e-kaubanduse eeliseid, et pakkuda võltsitud tooteid otse tarbijatele. Näiteks juhivad allakirjutanud tähelepanu uue põlvkonna (väikese tegevusmahuga) võltskaubamüüjatele, kes hangivad mõõdukates kogustes võltskaupa odavalt veebisaitide või tavapärasemate turustuskanalite kaudu ja seejärel pakuvad neid müügiks internetis. Kaupade algne müüja ega võltsitud kaubad ei pruugi asuda ELi territooriumil. Seaduslikud internetiplatvormid ja õiguste omanikud, kes pakuvad müüjatele ja ostjatele teenuseid, võivad seega langeda võltskaupade edasimüüjate ohvriks, mis kahjustab tarbijaid, õiguste omanikke, e-kaubanduse teenuseosutajaid, majandust ja ühiskonda.

Internetiplatvormid ja õiguste omanikud võtsid meetmeid võltskaupade internetis pakkumise vastu juba enne memorandumit, kuid sidusrühmade dialoogi käivitumise tulemusena tekkis üldine teadlikkus, et on võimalik saavutada ka enamat.

Memorandumis keskendutakse võltskaubaturu pakkumispoole takistamisele ja tõkestamisele, mis tähendab, et võltsitud kaupade pakkumine püütakse internetist kõrvaldada võimalikult kiiresti. Memorandumiga nähakse ette proportsionaalsed ja hoiatavad meetmed nende isikute vastu, kes korduvalt püüavad müüa võltsitud kaupa. Lisaks sellele püütakse memorandumiga paremini kaitsta tarbijaid, kes on tahtmatult ostnud võltsitud toote, ning kaupu seaduslikult müüvaid isikuid, kes võivad tunda, et toote internetis müümisel neid põhjendamatult piiratakse või põhjustatakse neile põhjendamatuid viivitusi.

Memorandumiga edendatakse kolmel kaitseliinil põhinevat strateegiat. Nendega püütakse tagada, et ebaseaduslikud pakkumised internetis ei ilmu; ja kui ilmuvad, siis eemaldatakse need esimesel võimalusel ning igal juhul piisavalt kiiresti, et hoida ära edasiste tehingute toimumist. Kõiki meetmeid rakendatakse üheaegselt ja reaalajas.

Esiteks on väga tähtis, et kliendid, st müüjad ja ostjad, mõistavad võltsimise olemust, selles peituvaid ohte tarbijatele ja kahjulikku mõju õiguste omanikele. Kliendid saavad võltsimisvastases võitluses aktiivselt osaleda. Selleks on internetiplatvormid võtnud kohustuse teha asjakohane teave võimalikele müüjatele ja ostjatele kergesti kättesaadavaks, tehes vajadusel koostööd õiguste omanikega. Nad peaksid selgitama, et võltsitud kaupade pakkumine on ebaseaduslik, ja välja pakkuma ettevaatusabinõud, mida ostjad peaksid rakendama, et vältida võltsitud kaupade ostmist. Teadlikud internetiplatvormide kaudu müüjad peaksid võtma kohustuse selliseid kaupu mitte pakkuda. Teadlikud tarbijad peaksid olema teadlikud menetlustest, mida järgida juhul, kui nad on ostnud võltsitud kaupa. Memorandum on täielikult kooskõlas komisjoni hiljutise tarbijakaitse tegevuskavaga, milles julgustatakse vahendajaid ja kauplejaid mitte pelgalt täitma õigusakte, vaid välja töötama iseregulatsiooni meetmed tarbijakaitse tõhustamiseks[9].

Teine kaitseliin hõlmab „ennetavaid meetmeid”, mille eesmärk on õigeaegselt ja asjakohaselt reageerida võltskauba müümise katsetele kas siis enne nende pakkumist avalikkusele või vahetult pärast seda. Selliste meetmete võtmisega püüavad õiguste omanikud ja internetiplatvormid vähendada võltsitud kauba pakkumist internetis. Need meetmed võivad olla tehnilised ja/või protseduurilised, vajades sageli inimese sekkumist. Sageli on need eriomased just õiguste omanike ja/või internetiplatvormide ärimudelitele ja ülesehitusele. Üks ennetavate meetmete näide on müüjate põhjalik kontrollimine enne, kui neil lubatakse müüa mõne internetiplatvormi kaudu ja mõnel juhul nende tegevuse pidev hindamine. Tõhusad ennetavad meetmed on sageli keerukad, eeldades märkimisväärseid vahendeid ning tulemuslikku koostööd õiguste omanike ja internetiplatvormide vahel. Ennetavate meetmetega püütakse tagada, et võltsitud kaupu internetis ei pakuta.

Kolmandaks, olenemata klientide teavitamisest ning ennetavatest meetmetest, võidakse saada võltsitud kaupu mõnel internetiplatvormil siiski pakkuda. Sellistel juhtudel saavad õiguste omanikud ja tarbijad teavitada asjaomaseid internetiplatvorme selliste pakkumiste olemasolust. See võimaldab internetiplatvormil võtta sobivaid meetmeid, sealhulgas pakkumise asjaomaselt veebisaidilt maha võtta. Teavitamis- ja kõrvaldamismenetlustega püütakse pakkuda lihtsat, õiglast ja kiiret võimalust võltsitud kaupade veebipakkumiste eemaldamiseks.

Memorandum täiendab neid meetmeid, pakkudes tarbijatele paremat kaitset, sealhulgas võimalust saada teatavatel tingimustel asendustoode või raha tagasi. Memorandum sisaldab ka hoiatavaid meetmeid korduvrikkujate vastu. Memorandumi allkirjastajad on võtnud kohustuse teha koostööd korduvrikkujate tuvastamiseks. Internetiplatvormid kohustuvad rakendama ja jõustama tõkestusmeetmeid vastavalt oma sise-eeskirjadele. Korduvrikkujate vastu suunatud meetmed peavad olema objektiivsed ja proportsionaalsed ning täielikult asjaoludele vastavad. Memorandumi raames teabe jagamine korduvrikkujate kohta on täielikult kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega.

Tarbijad peaksid internetis ostmisel tutvuma kogu kättesaadava teabega, et vältida võltsitud kauba ostmist, kuid sellest hoolimata võivad nad kanda kahju. Võib juhtuda, et neid on eksitatud ja nad on tahtmatult ostnud võltsitud kaupa, mille tagajärjeks on majanduslik või muu kahju. Memorandum sisaldab minimaalseid tarbijakaitsesätteid. Majandusliku või muu kahju hüvitamine sõltub iga asjaomase allakirjutanu tegevuspõhimõtetest. Võib juhtuda, et tarbija pakkus müüa väidetavalt võltsitud kaupa, mille pakkumine võeti maha, ning ta võis kanda kahju, kui selline mahavõtmine osutus põhjendamatuks.

Samuti tagatakse memorandumiga, et hindamisperioodi vältel ei algata allakirjutanud üksteise vastu uusi kohtuvaidlusi, mis käsitlevad memorandumiga hõlmatud küsimusi. See kohtuvaidluste mittealgatamine on tähtis säte, mis rõhutab allakirjutanute vastastikust tahet teha heas usus koostööd.

2.3. Memorandumil põhinev isereguleerimine

Vabatahtlikku koostööd paljude sidusrühmade vahel, kellel on erinevad huvid ja ärimudelid, on sageli raske saavutada. Sellise koostöö toimimiseks vajaliku usalduse loomine võtab aega.

Memorandumi allkirjastamisele eelnenud protsess, samuti allkirjastamine kui selline on osutunud olulisteks sammudeks allakirjutanute vahelise vastastikuse usalduse õhkkonna loomisel. Struktureeritud dialoog võimaldas sidusrühmadel paremini mõista üksteise muresid, samuti tehnilisi, organisatsioonilisi ja kaubanduslikke piiranguid. Vastastikune usaldus on ühteliitev tegur. Selleta on vabatahtlik koostöö määratud läbikukkumisele.

Muudeks määravateks eduteguriteks on olnud:

· vabatahtlikust kokkuleppest tulenev selge stiimul igale allakirjutanule;

· kokkuleppes sisalduvad kaitsemeetmed iga allakirjutanu oluliste huvide kaitseks, erinevate ärimudelite ja äripõhimõtete arvessevõtmiseks ning õiguskindluse tagamiseks, et ületada vastavate organisatsioonide sisene vastuseis;

· selge suunitlusega vabatahtlik kokkulepe, mis sisaldab täpselt määratletud eesmärki koos selgelt sõnastatud ja realistlike kohustustega, mis on osalistele proportsionaalselt määratud (arukas jõustamine);

· kokkuleppele alla kirjutanud ettevõtete sisemine tugev nõusolek ja pühendumus;

· piisav sisemine paindlikkus, mis võimaldab teha kohandusi seoses muutuvate asjaoludega, ilma et oleks vaja kokkulepet uuesti läbi rääkida.

Lisaks sellele on Euroopa Komisjoni toetavate teenuste osutamine dialooge ja läbirääkimisi struktureerinud ja edasi viinud ning julgustanud sidusrühmi takistusi ületama. Ka riikide ametiasutuste ja parlamentide poliitiline toetus võib aidata kaasa eesmärgi saavutamisele.

Väline läbipaistvus suurendab usaldusväärsust ning tagab vastutuse sidusrühmade, riikide ametiasutuste ja parlamentide ning ühiskonna kui terviku ees. Samuti võib see julgustada uusi sidusrühmi ühinema vabatahtliku kokkuleppega ja rakendama parimaid tavasid, mida kokkuleppega propageeritakse.

3. Memorandumi toimimine ja mõju

3.1. Memorandumi ellurakendamine

Memorandum on avatud allkirjastamiseks vaid neile, kes osutavad teenuseid ja pakuvad kaupu ELis/EMPs. Memorandumi kohaldamisala selgitamiseks määratlesid allakirjutanud sellega hõlmatud veebisaidid ja kaubamärgid (vt lisa).

Koostati kontaktpunktide nimekiri, et hõlbustada allakirjutanute vahelist suhtlust memorandumiga seotud poliitikaküsimustes ning võimaldada eri liikmesriikides asuvate õiguste omanike kaubamärgikaitsega tegelevate töötajate ja internetiplatvormide hallatavate veebisaitide vahelist operatiivset otsesuhtlust.

Selline hästi kättesaadav ja korrapäraselt ajakohastatav põhiteave on aidanud allakirjutanutel memorandumit operatiivselt rakendada. Samuti on allakirjutanute kohalikud organisatsioonid seeläbi saanud teada memorandumist ning selle võimalustest.

Internetiplatvormid ja õiguste omanikud osalesid kahepoolsetel kohtumistel, et luua sidemeid, vahetada teavet ja arutada rakendamisega seotud küsimusi. Need kohtumised koos internetiplatvormide vastavate õiguste kaitsmise kavadega võimaldasid allakirjutanutel jagada teadmisi, määrata kindlaks suundumusi ja selle tulemusena kiirendada kahtlaste pakkumiste eemaldamist, tõhustades seeläbi ennetustegevust.

Üldiselt on memorandumi osalised andnud märku, et memorandum on märgatavalt parandanud teabevahetust allakirjutanute vahel, aidates kaasa koostööle. Teatavatel juhtudel on võetud kooskõlastatud meetmeid, näiteks kiirreageerimine teatavate võltskaupade pakkumise järsule kasvule.

3.2. Teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused – memorandumi nurgakivi

Kõik allakirjutanud leiavad, et teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused on võltsitud kaupade veebimüügi vastu võitlemisel hädavajalikud meetmed. Käesoleva memorandumi raames nähakse teavitamis- ja kõrvaldamiseeskirjadega ette:

i) mehhanism väidetavalt võltsitud kaupade pakkumiste eemaldamiseks internetiplatvormide veebisaitidelt; ja

ii) mehhanism internetiplatvormide teavitamiseks võltsitud kaupa müüvatest kasutajatest (müüjapõhised teavitused).

See on peamine vahend, mida rakendada väidetavate ebaseaduslike pakkumiste ilmumisel veebis. Lisaks sellele märkisid allakirjutanud, et memorandum on osutunud kasulikuks; teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi käsitlevad eeskirjad ei tohiks olla liiga normatiivsed ja peavad sisaldama teatavaid mehhanisme süsteemi väärkasutusjuhtumite lahendamiseks. Ettevõtjad on välja pakkunud oma kohandatud meetodeid rikkumistega tegelemiseks oma veebisaitidel.

Allakirjutanud teatasid, et internetiplatvormid saavad aastas tuhandeid teavitusi ja eemaldamistaotlusi, millel on igasuguseid põhjendusi. Memorandumi raames ja kooskõlas ELi acquis'ga[10] on teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste eesmärk eemaldada väidetavalt võltsitud kaupade pakkumised internetiplatvormide veebisaitidelt aegsasti, tõhusalt ja tulemuslikult.

Kõik internetiplatvormid rakendasid teatavaid teavitamis- ja kõrvaldamismehhanisme juba enne memorandumi, et õiguste omanikud ning muud asjaomased isikud ja organisatsioonid saaksid teatada väidetavatest võltsitud toodetest. Kuigi mõnda neist mehhanismidest oli veebisaitidel lihtne leida, leiti, et on ka palju selliseid mehhanisme, mis ei toimi rahuldavalt. Pealegi ei kasutanud kõik õiguste omanikud isegi olemasolevaid teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi. Teavitused olid ebatäielikud, mitte piisavalt täpsed, raskesti menetletavad, käsitledes mõnikord üksikuid tooteid, mõnikord aga terveid tootekatalooge. Teavituste alusel võetavad meetmed varieerusid internetiplatvormide lõikes ning teavituse esitanud õiguste omanike arvates ei olnud need mitte alati rahuldavad. Pakkumisi kas ei võetud üldse maha, nende mahavõtmine võttis liiga kaua aega või need ilmusid peagi pärast eemaldamist uuesti.

Pärast memorandumi sõlmimist on mõned internetiplatvormid teatanud, et neil kulub veebipakkumise eemaldamiseks kuni 24 tundi, mõnikord kuni 48 tundi, samas kui mõnel kulub selleks 2–5 tundi. Mõne sõnul eemaldatakse vaidlusalused pakkumised samal päeval või varakult järgmisel päeval. Õiguste omanikud on siiski märkinud, et üks ja sama internetiplatvorm menetleb asja liikmesriigiti erineva kiirusega.

Internetiplatvormide esindajad on rõhutanud, et nende andmete kohaselt varieerub õiguste omanike igal kuul võltskaubapakkumiste kohta esitatav keskmine teavituste arv suuresti (ulatudes ühest mitmesajani). Pärast memorandumi jõustumist on nad eemaldamistaotlusi väga harva tagasi lükanud, samuti on teavituse menetlemiseks harva vaja lisateavet küsida: järelepärimised lisateabe saamiseks on harilikult seotud sellistelt õiguste omanikelt saadud teavitustega, kes ei ole teavitamis- ja kõrvaldamismenetlustega varem kokku puutunud. Mõnede õiguste omanike arvates küsiti teatavatel juhtudel tarbetuid üksikasju. Kui väidetavalt ebaseaduslik pakkumine on internetist maha võetud, teavitab internetiplatvorm muu hulgas asjaomast müüjat, esitades mahavõtmise põhjenduse.

Teavitused võltsitud kaupu müüvate kasutajate kohta – vastandina teavitustele kindlate pakkumiste kohta – on olnud suhteliselt haruldased. Üldiselt peetakse müüjapõhiseid teavitusi koormavaks, sest peaaegu alati on enne otsuse tegemist vaja täiendavalt pakkumisi ühekaupa uurida. Kuna korduvrikkujaid (tuvastatud pahatahtlikke müüjaid) karistatakse igal juhul (pakkumispõhiste teavituste alusel), ei nähta müüjapõhistes teavitustes märkimisväärset kasutegurit. Samas teatas üks õiguste omanik, et kuigi koostöö teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste valdkonnas toimib üksikpakkumiste osas tõhusalt, on ebaselge, mil määral võtavad internetiplatvormid meetmeid võltskaubamüüjaid käsitlevate teavituste korral.

Erinevate internetiplatvormide üldtingimustes on selgelt keelatud kolmandate isikute õigusi rikkuvate toodete müümine. Samuti on selgelt öeldud, et õigusi rikkuvate toodete pakkumised kustutatakse. Mõni internetiplatvorm pakub õiguste omanikele teavitusvorme, kuigi need on tüüpvormid ja mõeldud eeskätt nendele õiguste omanikele, kes ei ole memorandumi osalised. Kuigi teavituste menetlemine on organisatsioonisisene protsess, pakuvad suuremad internetiplatvormid veebis selgitusi teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste kohta. Need on abimaterjaliks, eriti memorandumiga mitteliitunud õiguste omanikele. Need selgitused võivad olla ka konkreetse internetiplatvormi õiguste kaitsmise programmi osa või olla esitatud veebisaidi jaotises „abi”.

Pärast memorandumi jõustumist on kõik allakirjutanud teatanud olukorra paranemisest kõigis neis teavitamis- ja kõrvaldamismenetluse valdkondades. Mitu internetiplatvormi on oma teavitamis- ja kõrvaldamislahendused ja -menetlused läbi vaadanud, sageli on neid ka tõhustatud. Üks internetiplatvorm tegi oma teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused ümber ning kehtestas ühtse menetluse kõikidele oma Euroopa veebisaitidele[11].

Õiguste omanikud märkisid, et enamjaolt toimivad teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused memorandumiga hõlmatud internetiplatvormide veebisaitidel nüüd hästi[12]. Sageli aga on jälgimisprogrammi käigushoidmine õiguste omanikele kulukas.

3.3. Ennetavad meetmed – määrava tähtsusega abinõu tõhusaks võitluseks võltsimise vastu

Ennetavad meetmed tähendavad meetmeid ja menetlusi, mis võimaldavad internetiplatvormidel ja õiguste omanikel ära hoida ebaseaduslike pakkumiste avalikuks muutumist veebis ning lühendada avalikult kättesaadavuse perioodi. Need meetmed ja menetlused varieeruvad mitte ainult allakirjutanute lõikes, vaid mõnikord isegi teatava internetiplatvormi eri veebisaitide lõikes.

Allakirjutanute sõnul tunduvad reageerivad teavitamis- ja kõrvaldamismenetlused üksi olevat ebapiisavad, et võidelda võltskauba müügi vastu e-turul. Võltskauba veebimüügi vastases võitluses on samavõrd tähtsal kohal piisavad ennetavad kaitsemeetmed, et vältida võltsitud kauba müügiks pakkumist e-turul.

Ennetavad meetmed on tihedalt seotud asjaomaste internetiplatvormide ja õiguste omanike erinevate ärimudelite ja tegevustavadega. Need on üks võimalustest, kuidas internetiplatvormid saavad end turul eristada oma konkurentidest. Need võivad märgatavalt mõjutada tarbijate rahulolu ning usaldust teataval veebisaidil leiduvate pakkumiste suhtes. Mitmete internetiplatvormide ennetavad meetmed on suhteliselt selgesti mõistetavad. Internetiplatvormid märkisid, et jätkuva tulemuslikkuse tagamiseks peavad need meetmed sageli olema keerukad ning neid peab saama kiiresti kohandada muutuvate oludega. Seetõttu on nende meetmete rakendamine tihtipeale kulukas. Õiguste omanike jaoks on ennetavad meetmed osa nende kaubamärgikaitse meetmetest, olles tihedalt seotud nende kaubamärgikaitsealaste strateegiate ja tegevusega.

Kõik allakirjutanud rõhutasid korduvalt, et õiguste omanike ja internetiplatvormide vaheline teabevahetus on ennetavate meetmete tulemuslikkuse seisukohast määrava tähtsusega. Mitu allakirjutanut märkisid ära, et ennetavate meetmete tõhusus tundus varieeruvat nii ajas kui ka internetiplatvormide erinevate veebisaitide lõikes, mis ei ole üllatav, arvestades võltskaupa müüa püüdvate isikute kiiret tegutsemist ja kohanemisvõimet. See näitab, et allakirjutanud peavad olema pidevalt valvel, ja viitab vajadusele jätkuva koostöö järele.

Üks allakirjutanu teatas, et memorandumi allkirjastamise tagajärjel suurenesid investeeringud ennetavatesse meetmetesse, mis andis märgatavaid tulemusi. Üks internetiplatvorm tõi esile, et nüüd eemaldab ta vabatahtlikult ja ennetavalt rohkem problemaatilisi pakkumisi kui tagantjärele[13].

Ennetavad meetmed ulatuvad tehnilistest meetmetest, nagu internetiplatvormi suutlikkus tuvastada teatavate märksõnade kasutamist pakkumiste sisus enne avaldamist, teabe vahetamiseni internetiplatvormidega võltstoodete indikaatorite ja võltskaubamüüjate tegutsemisviiside kohta. Mõni internetiplatvorm teatas, et nad kasutavad teatavaid tuvastustehnoloogiaid ja ennetavat mahavõtmist.

Mõned allakirjutanud olid mures, et võltskauba müümise vältimiseks ennetavate meetmete võtmise tõttu võidakse käsitada, et nad omavad tegelikku teavet ebaseadusliku tegevuse kohta, mis jätaks nad e-kaubanduse direktiiviga ettenähtud vastutuskaitse korra kehtivusalast välja.

3.4. Korduvrikkujad

Memorandumi artikli 35 kohaselt peavad internetiplatvormid arvesse võtma teavitusi korduvrikkujate kohta ning rakendama ja jõustama korduvrikkujaid tõkestavaid meetmeid.

Eri internetiplatvormide eeskirjad korduvrikkujate kohta näevad üldjuhul ette hoiatavaid meetmeid (näiteks konto ajutine peatamine) müüja vastu (mitte ainult asjakohase pakkumise suhtes) alates teisest rikkumisest. Karmimaid hoiatavaid meetmeid saab kohaldada juhul, kui leitakse, et müüja pakub võltsitud kaupa uuesti. Kõik internetiplatvormid on kehtestanud meetmed keelustatud müüjate uuesti registreerimise vältimiseks.

Kuigi hoiatavad meetmed on olulised ja isegi hädavajalikud, leiavad internetiplatvormid, et korduvrikkumiste kõrvaldamiseks on olemas ka muid võimalusi lisaks kasutajakonto peatamisele, nagu näiteks harimine, turvameetmed, stiimulid rikkumistest hoidumiseks või piirangud.

Hoiatavaid meetmeid on kirjeldatud internetiplatvormi üldtingimustes asjakohasel veebisaidil. Mõned internetiplatvormid esitavad lisaks nende meetmete kokkuvõtte oma veebisaitide muudes jaotistes, nagu õiguste kaitsmise kava käsitlevas jaotises või jaotises „abi”.

Internetiplatvormid ei rakenda hoiatavaid meetmeid automaatselt. Mõnikord on vajalikud juhtumipõhised karistused, mida kohaldatakse vastavalt vajadusele. Ilmselgelt pahatahtlikult tegutsevale müüjale võib kohe keeldu rakendada, samas kui korduvrikkujat, kelle esimene väike rikkumine toimus ammu, võib enne konto peatamist uuesti hoiatada. Mõni internetiplatvorm rakendab sanktsioone ainult juhtumipõhiselt, seda samalaadsete tulemuste ja tõhususega. Hoiatavate meetmete valimisel võetakse arvesse mitmeid aspekte, näiteks põhimõtete rikkumise tõsidus, eeldatavate rikkumiste arv, korduvrikkumised, eelmisest rikkumisest möödunud aeg, müüja tagasiside, selgele tahtlusele viitav sõnastus, seadusliku äritegevuse ulatus ning muud kaheldavad tegevused nagu näiteks avastamise vältimine. Seetõttu ei ole olnud võimalik vastu võtta hoiatavate meetmete ühtset määratlust.

Korduvrikkujaid käsitleva tulemusliku poliitika rakendamiseks on vajalik ka õiguste omanike ja internetiplatvormide vaheline suhtlus. Asjaomased õiguste omanikud peavad internetiplatvormidele andmeid edastama, vastasel juhul ei ole korduvrikkujate suhtes rakendatav poliitika nii tulemuslik. Mitmed internetiplatvormid on välja töötanud spetsiaalsed aruandlusvahendid ja teinud need õiguste omanikele kättesaadavaks, et hõlbustada vastastikust teabevahetust, sh õiguste omanikele antavat tagasisidet, austades samas asjaomaste isikute õigustatud huvi.

Olenemata sellest, kas meetmete võtmine on õigustatud, avaldavad hoiatavad meetmed müüjatele kohest mõju: nad jäävad ilma kõnealuse toote müügivõimalusest, peavad kulutama aega kohustuslikku väljaõppesse või täiendavatesse turvameetmetesse; langevad usaldusväärsete teenuseosutajate hulgast välja, mille tulemusel väheneb tarbijate usaldus ja seoses sellega ka keskmine müügihind; äritegevust kitsendavad müügipiirangud võivad põhjustada tootevarude ülejääki, investeeringutest ilmajäämist, majanduskahju; alaline blokeerimine võib ohustada kogu ettevõtja tegevust (ja seega tema töötajaid ja äripartnereid). Sel põhjusel rakendavad internetiplatvormid hoiatavaid meetmeid vastumeelselt ja ettevaatlikult.

Korduvrikkujaid käsitlev poliitika on õiguste omanike seisukohast väga oluline, sest korduvrikkujad põhjustavad neile kõige enam kahju, eriti kui neil õnnestub pettuse teel jätkata võltsitud kaupadega kauplemist. Õiguste omanikud väidavad jätkuvalt, et on korduvrikkujaid, kes on pikka aega müünud eri internetiplatvormidel eri nimesid kasutades võltsitud kaupu. Õiguste omanikud teavitavad internetiplatvorme omaenda uurimistele tuginedes korduvrikkujate tegevusest ning eelnevalt eemaldatud pakkumiste taasilmumisest. Õiguste omanikel ei ole aga alati võimalik korduvrikkujaid märgata ja nende isikut tuvastada, näiteks sellepärast, et asjaomane veebisait ei võimalda müüjaid puudutavate andmete seas otsingut teostada.

Internetiplatvormid näivad rakendavat korduvrikkujate suhtes endisest karmimaid meetmeid, seda nii enda algatusel kui ka asjaomaste õiguste omanike nõudmisel, kuid nad kohaldavad omaenda otsuseid ja võtavad arvesse juhtumi kõiki asjaolusid[14]. Seega ei järgne kõigile korduvrikkumistest teavitamistele konto peatamist või sulgemist. Memorandumi jõustumise järel on internetiplatvormid muutunud õiguste omanike suhtes läbipaistvamaks seoses nende hoiatavate meetmete põhimõtete ja nende rakendamisega. Mõned internetiplatvormid ja õiguste omanikud vahetavad vastastikku teavet üksikute juhtumite osas, aga see ei tundu olevat levinud tegevus.

Kõik internetiplatvormid on korduvrikkujate tuvastamiseks kasutusele võtnud tehnilised ja menetlusmeetmed, et tõkestada keelustatud korduvrikkujatel end nende veebisaitidel uuesti registreerimast. Sellised pingutused on ainult osaliselt edukad pahatahtlike müüjate varjatud tegevuse tõttu. Ainult tõhusam vastastikune teabevahetus ja otsene koostöö internetiplatvormide ja õiguste omanike vahel võib olukorda parandada.

Allakirjutanud investeerivad korduvrikkujatega võitlemiseks vahenditesse ja tegevustavadesse. Viimase aasta jooksul on need ühised pingutused järjest paremaid tulemusi andnud. Mõnel juhul on saavutatud märkimisväärset edu[15]. Sellele vaatamata oleks korduvrikkujate suhtes kohaldavate meetmete tõhustamiseks kasulik rohkem täpsustada nende praktilist rakendamist.

3.5. Koostöö, sealhulgas teabevahetus

Memorandumite tulemuslikkuse seisukohalt on hädavajalik koostöö ja teabevahetus. Kõik internetiplatvormid on vastu võtnud ja oma veebisaitidel avaldanud oma intellektuaalomandiõiguste poliitika. Kõik platvormid annavad selgelt edasi oma poliitika üksikasjad. Kõnealused põhimõtted kajastuvad selgelt ka asjaomaste veebisaitide kasutamise üldtingimustes ning müüjatega sõlmitud lepingutes. Kõik internetiplatvormid jõustavad oma intellektuaalomandiõiguste poliitikat.

Mitu internetiplatvormi on välja töötanud spetsiaalsed õiguste kaitsmise alased koostööprogrammid, mille alusel sageli tugevdatakse koostööd asjaomase internetiplatvormi ja kaubamärkide omanike vahel üldiselt. Õiguste omanike osalemine sellistes programmides on eri veebisaitidel erinev. Alates memorandumi jõustumisest on selliste programmidega liitunud mitmed õiguste omanikud, olenevalt oma konkreetsetest vajadustest[16].

Memorandum ei takista allakirjutanud osapooli vahetamast muud või üksikasjalikumat teavet, näiteks vastastikku ja täiendavate tingimuste alusel. Mõni internetiplatvorm on avaldanud eemaldatud pakkumiste statistilised analüüsid (nii ennetavalt kui ka teavitamis- ja kõrvaldamismenetluse kohase taotluse saamisel) ning see teave on osutunud kasulikuks. Internetiplatvormid nõustusid taotluse korral avalikustama eeldatavate rikkujate isiku ja kontaktandmed kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega lubatud ulatuses. Allakirjutanud on ainult ühel juhul teavitanud probleemidest seoses memorandumi selle aspektiga[17].

3.6. Tarbijate usaldus, teavitamine ja kaitse

Tarbijate usaldus on edu saavutamiseks kõigi allakirjutanute jaoks väga oluline. Seepärast püüavad kõik allakirjutanud tarbijaid võltsitud kauba eest asjakohaselt kaitsta ja leida võimalusi tahtmatult võltsitud kauba ostnud heausksetele tarbijatele hüvituse pakkumiseks.

Kõik internetiplatvormid teavitavad tarbijaid parimatest tavadest seoses sellega, kuidas nende pakutavaid teenuseid turvaliselt kasutada ja kahtlust äratavaid pakkumisi ära tunda.

Kõik suuremad internetiplatvormid on kasutusele võtnud kahjude hüvitamise süsteemi. Need ostjate kaitsmise skeemid on oma kohaldamisalalt ja menetlustelt aga väga erinevad. Näiteks pakub üks internetiplatvorm täielikku võltsimisvastast tagatist ja hoiab raha tingkontol, kuni tehing on ostjat rahuldaval viisil lõpetatud. Lisaks tagasimaksmisele e-maksesüsteemi kaudu hüvitavad internetiplatvormid tarbijatele kahju omaenda ostjate kaitsmise programmi või üldise tagastamispoliitika alusel. Mitmed internetiplatvormid aitavad tarbijat asjaomaselt müüjalt tagasimakse saamisel. Seoses sellega tuleb märkida, et ELi õigusaktidega on sätestatud miinimumeeskirjad nende tarbijate kaitsmiseks, kes ostavad võltsitud kaupu kutselistelt müüjatelt. Juhul kui internetiplatvorm tegutseb kutselise müüjana, annab direktiiv 1999/44/EÜ tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavate aspektide kohta tarbijale õiguse nõuda toote asendamist õigega või kui see ei ole võimalik, nõuda tagasimakset.

Võltsitud kaupu ostnud pettunud tarbijad võtavad sageli ühendust õiguste omanikega, kes kõnealuses tehingus ei osalenud[18]. Selge on see, et õiguste omanikel ei ole üldist kohustust pakkuda hüvitist või aidata tarbijat korvamise nõudmisel. Ometi teevad mitmed õiguste omanikud vastavaid jõupingutusi.

Mitu internetiplatvormi julgustavad pidevalt tarbijaid, et tarbijad teavitaksid võltsitud kaubast kohalikke õiguskaitseasutusi. Mõned riiklikud asutused, nagu näiteks konkurentsi- ja tarbijakaitseametid, annavad samuti teada eeldatavatest tarbijakaitse eeskirjade rikkumistest, sealhulgas rikkumistest seoses reklaami, ebaausate kaubandustavade ja märgistamist käsitlevate eeskirjadega.

Kõik allakirjutanud olid nõus, et memorandumi üks peamine eesmärk on tarbijakaitse parandamine. Tarbijate negatiivsest tagasisidest ei ole allakirjutanud teatanud[19]. Üks internetiplatvorm väitis isegi, et müüjaid puudutava negatiivse tagasiside ja rahuolematute tarbijate esitatud nõuete hulk on alates 2011. aasta algusest vähenenud 30 % võrra.

3.7. Välissuhtlus ja teadlikkuse suurendamine

Memorandumi eesmärkide saavutamisel on oluline roll kaubandusühendustel. Mitmed kaubandusühendused on märkimisväärselt kaasa aidanud tõhusa suhtluse rajamisele õiguste omanike ja internetiplatvormide vahel. Mõni kaubandusühendus jõustab õigusi oma liikmete nimel ning kõik ühendused esindavad oma liikmete huve ja koordineerivad liikmete nimel seoses memorandumiga võetavaid ühiseid seisukohti. Kaubandusühendustel on väga oluline roll memorandumi aluseks olevate põhimõtete levitamisel ning oma liikmete julgustamisel, et nad järgiksid memorandumi põhimõtteid. Enamik kaubandusühendusi on memorandumi edusammudest teada andnud ja tutvustavad selle kasutegureid oma veebisaidi, liikmetele saadetavate e-teabekirjade ja konverentsidel korraldatavate infotundide kaudu.

Allakirjutanud tõdesid, et on tähtis, et riiklikud ametiasutused on jätkuvalt kaasatud võitlusesse internetis müüdava võltsitud kauba vastu ning et intellektuaalomandiasutused ja Euroopa Parlamendi liikmed on täielikult teadlikud memorandumist ja sellega seotud arengutest. Nad kõik rõhutasid kasu, mis saadaks sellise teadlikkuse suurendamisest käesoleva aruande vastuvõtmise järel.

ELi tasandil on memorandumile osutatud asjakohastes poliitika teatistes[20]. Sarnaseid algatusi on käivitatud ka liikmesriikide tasandil[21]. Rahvusvahelisel tasandil edendatakse memorandumi rahvusvahelistel foorumitel nagu näiteks Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (WIPO)[22] ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ning aruteludes ELi peamiste kaubanduspartneritega.

3.8. Memorandumi mõjude võrdlemine

Allakirjutanud on komisjonile käesoleva aruande jaoks esitanud märkimisväärse hulga andmeid memorandumi toimimise tõestamiseks ning selle mõju kohta nende ettevõttele. Enamik andmeid on konfidentsiaalsed, kuna need on tundlik äriteave, ja seepärast ei saa neile otse viidata.

Pingutustest hoolimata leidub kõigil internetiplatvormidel veel võltsitud kauba pakkumisi. Võltsitud kauba müüjad on muutunud nutikamaks ja esitavad oma pakkumisi nii, et alati ei ole võimalik internetis nähtava pakkumise põhjal öelda, kas toode on võltsitud või ehtne. Seda arvesse võttes on märksõnadele või piltidele ja hindadele tuginevate ennetavate meetmete kasutamine piiratud.

Paljud allakirjutanud on investeerinud asjakohaste näitajate (nn peamised tulemuslikkuse näitajad) väljatöötamisse, et mõõta memorandumi edusamme, rakendamist ja toimimist usaldusväärsel ja läbipaistval viisil. Kuna sellised näitajad peavad arvesse võtma eri ärimudelite konkreetseid omadusi ning asjaomaseid kaupu ja sektoreid, ei olnud erinevatel allakirjutanutel võimalik kasutada ühtset näitajate kogumit. Seepärast ei ole veel olnud võimalik välja töötada põhinäitajaid kvantitatiivse indikaatorina memorandumi mõju hindamiseks ja tulemuste edastamiseks.

Võltsitud kaupadega seotud pakkumiste suundumuste jälgimiseks internetiplatvormide asjaomastel veebisaitidel on mitmed õiguste omanikud võtnud kasutusele kontrollostude programmid, mida on võrreldavates tingimustes mitmeid kordi korratud. Suundumuste kindlakstegemisel on nendest olnud palju abi.

Üks internetiplatvorm teatas, et alates 2011. aasta keskpaigast on ta täheldanud märkimisväärset langust (20 %) õiguste omanike esitatavate teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste kohaste aruannete arvus, mis on ilmselt kooskõlas platvormil nähtavate kahtlaste pakkumiste arvu langusega. Samal ajavahemikul märgati ka seda, et kahtlaste toodete ennetav eemaldamine ennetavate meetmetega oli peaaegu kahekordistunud. Üks õiguste omanik teatas, et eelmisel aastal väljastati seoses tema kaubamärkidega internetis tegutsevatele vahendajatele umbes 120 000 rikkumist puudutavat teadet, millest 0,005 % olid põhjendamatud

Teine suur internetiplatvorm teatas, et 2012. aasta kolmandas kvartalis blokeeriti või piirati ulatuslikult rohkem kui 8 600 müüja kontod pärast seda, kui leiti, et nad olid postitanud kahtlaseid pakkumisi memorandumi allakirjutanute kaubamärke kandvate kaupade kohta. Kuigi eelmiste aastate samade ajavahemike kohta puudub konkreetselt memorandumi allakirjutanutega seotud statistika, osutab kõnealuste näitajate konservatiivne ekstrapoleerimine, et võrreldes eelmiste aastatega on näitajad suurenenud. Üks õiguste omanik teatas, et memorandumi jõustumisest alates on korduvrikkujate arv kvartalipõhiselt vähenenud poole võrra. Ka teine õiguste omanik mainis samadel internetiplatvormidel tegutsemist jätkavate korduvrikkujate arvu märkimisväärset vähenemist. Mais 2012 oli aktiivsete korduvrikkujate osakaal 15,7 % ja 2012. aasta augustiks oli korduvrikkujate osakaal ainult 5 %.

Memorandumi mõju võltsitud kauba pakkumiste tegelikule olemasolule internetiplatvormide veebisaitidel on allakirjutanute aruannete järgi erinev. Üks õiguste omanik teatas, et ühel suurel internetiplatvormil on ühes konkreetses kaubakategoorias võltsingute osakaal langenud 40 %-lt stabiilsele 0 %-le. Sama omanik andis teada ka võltsitud kaupade hulga üldisest vähenemisest ühe teise suure internetiplatvormi veebisaitidel. Üks teine õiguste omanik teatas, et samal internetiplatvormil on ebaausate müüjate arv vähenenud 50 % ning ebaseaduslike pakkumiste arv 30 %. Kolmas õiguste omanik tegi kindlaks, et 2012. aasta sügisel olid ühe nädala jooksul ühel konkreetsel internetiplatvormil aktiivsed umbes 12 000 tema kaubamärki kandvate toodete müüjat, kellest 9 % kauplesid võltsitud kaubaga ELi viiel suuremal turul. Need tulemused näitavad, et võltsitud kauba müük kaldub kanduma internetiplatvormidele, mille jõustamispoliitika ei ole nii range (mida suures osas memorandum ei hõlma), mis võib osutada sellele, et memorandum edendab head tava ja et seda on vaja laiendama uutele allakirjutanutele, et see püsiks tulemusliku vabatahtliku meetmena.

Ainult üks internetiplatvorm esitas arvandmed halva ostukogemuse aruannete kohta (30 % langus alates 2011. aasta algusest).

Allakirjutanute aruannetest selgub, et eri ettevõtjad omistavad aktiivsele võltsitud kauba vastu võitlemisele eri prioriteetsuse astme. Neid prioriteete kajastavad sellele eraldatud rahalised vahendid ja inimressursid. Kaubamärgi kaitse on kulukas. Üks õiguste omanik teatas, et kulutab kaubamärgi kaitsmise meetmetele aastas rohkem kui 3 miljonit eurot, hõlmates sealhulgas veebiteenuste järelevalvet ja rikkumistest teavitamist. Üks internetiplatvorm teatas oma võltsimisvastase võitluse programmiga seoses inimressursile samas suurusjärgus tehtud kogukulutustest. Veel üks suur õiguste omanik teatas 1 miljoni euro suurusest kulutusest aastas. Spektri teises otsas on omanik, kes väitis, et kulutas kaubamärgi kaitsmise meetmetele ainult mõned tuhanded eurod aastas. Internetiplatvormid näivad investeerivat võltsitud kaupade vastasese võitluse meetmetesse märkimisväärses ulatuses vahendeid. Rohkem kui üks internetiplatvorm teatas, et ühel või teisel moel on võltsitud kauba vastasesse võitlusesse kaasatud umbes 40 töötajat. Üks platvorm on moodustanud võltsitud kaubaga võitlemise töörühma, mis abistab õiguste omaniku suhetega tegelevat töörühma. Kõik internetiplatvormid jätkavad investeerimist arvuti täiendavatesse funktsioonidesse valdkondades nagu teavitamis- ja kõrvaldamismenetlus, ennetavad meetmed, korduvrikkujate jälgimine ja nendest teada andmine ning klienditugi. Loomulikult on kulutatud summad proportsioonis platvormi suuruse ja geograafilise katvusega. See kehtib mutatis mutandis õiguste omanike kohta individuaalselt.

Mitmed platvormid mainisid, et märkimisväärselt investeeriti teadlikkuse suurendamisega seotud tegevustesse, nagu võltsimisvastased kampaaniad koostöös disaineritega, koolitustöötoad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning iga-aastane võltsimisvastane konverents. Kaubandusühendused tegelevad samuti aktiivselt teadlikkuse tõstmisega oma liikmete seas. Mõni õiguste omanik on memorandumist kõnelenud avalikel konverentsidel.

4. Mis saab edasi?

Võltsitud kaupade müük internetis on liikuv sihtmärk. Võltsijate kasutatav tehnoloogia ja ärimudelid muutuvad pidevalt. Seepärast peavad internetiplatvormid ja õiguste omanikud olema valvel ja valmis vajaduse korral viivitamata rakendama asjakohaseid meetmeid.

Memorandumi katseaeg on möödas. Tänu allakirjutanute pingutustele toimib see rahuldavalt. Siiani ei ole olnud ilmset vajadust memorandumi teksti muutmiseks. Hetkel kehtivad sätted on sõnastatud nii, et need hõlmavad kiiret meetmete võtmist uute nähtuste korral. Sellele vaatamata on memorandumi rakendamisega seoses täiendusteks ruumi, kui soovitakse, et memorandumist saaks tunnustatud „parima tava” standard.

Näib, et võltsitud kauba müügi vastases tegevuses saavutatakse edu kõige paremini siis, kui ühendatakse senised saavutused ja parandatakse veelgi memorandumi toimimist. Seetõttu näevad allakirjutanud ette järgmisi töösuundasid:

Memorandumi pikendamine ja kahe aasta möödudes selle läbivaatamine

Memorandumi praeguse versiooni kohaselt on allakirjutanutel kohustus seda kohaldada veel kaks aastat[23]. Sel ajavahemikul soovivad allakirjutanud Euroopa Komisjoni egiidi all kohtuda kaks korda aastas. Kevadel vaadatakse kevadisel täiskogu istungil läbi üldised poliitikaküsimused. Sügisesel kohtumisel keskendutaks rohkem tegevusega seotud küsimustele[24].

Memorandumi allakirjutanud ja Euroopa Komisjon on nõus, et nad peaksid korrapäraselt kontrollima, kas memorandum on ikka veel asjakohane internetis toimuva võltsitud kaupade müügiga võitlemiseks. Komisjon kavatseb seega 2014. aasta lõpus läbi viia praegusega sarnase läbivaatamise. Selleks ajaks peaks allakirjutanute pühendumuse mõõtmiseks olema kindlaks määratud peamiste tulemuslikkuse näitajate ühtne raamistik.

Praegune hindamine näitas, et memorandumi rakendamisel on veel arenguruumi. Kahepoolsed kohtumised allakirjutanute vahel peaksid jätkuma, et nad saaksid teineteist teavitada konkreetsetest probleemidest ja koos otsida praktilisi lahendusi. Lisaks võib vajaduse tekkimise korral olla tulemuslikuks meetmeks komisjoni kui korraldaja rolli laiendamine, mis võiks areneda parandusmeetmete vahendamiseks teatavatel juhtudel. See võib olla kasulik väikese arvu allakirjutanutega seotud tundlike küsimuste puhul.

Allakirjutanud ja Euroopa Komisjon töötavad koos välja tugevdatud teabevahetuse strateegia, mis peaks aitama memorandumi täiel määral ära kasutada ning edendada parimat tava, mida õiguste omanikud ja internetiplatvormid saaksid kasutada võltsitud kauba internetimüügi piiramiseks.

Memorandumi liikmeskonna laiendamine

Senistele kogemustele tuginedes olid allakirjutanud nõus, et oleks kasulik laiendada memorandumi liikmeskonda, et kaasata uusi internetiplatvorme, turustajaid, õiguste omanikke ja kaubandusühendusi. Memorandumi laiendamine uute, iseäranis uutest sektoritest ja territooriumidelt pärit allakirjutanute kaasamise teel, kes on nõus ja suutelised täitma memorandumi tingimusi, arvatakse olevat oluliseks sammuks memorandumi tulemuslikkuse suurendamisel. Keskenduda tuleks ettevõtjatele ja kaubandusühendustele, kellel võib olla oluline roll memorandumi eesmärkide saavutamisel ja kes võiksid anda sellele lisandväärtust.

Parimate tavade levitamiseks ja memorandumi järgimise hõlbustamiseks püüavad vajaduse korral allakirjutanud ja Euroopa Komisjon aidata internetiplatvorme ja õiguste omanikke, kes ei ole memorandumiga liitunud, nende äritegevuse ja tugivahendite kohandamisel. Siin peaks abiks olema ka intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus.

Memorandumi tarbijakaitse mõõtme edasiseks täiendamiseks ja selle tagamiseks, et memorandumi kasutamine kaitseks rangelt põhiõigusi, püüab komisjon ka edaspidi kaasata – eelistatavalt täiel määral – tarbijaid esindavaid organisatsioone ja kodanikuõiguste rühmi. Internetiplatvormid ja õiguste omanikud peaksid otsima uusi võimalusi tarbijakaitse parandamiseks lisaks memorandumis kokku lepitud tegevustele.

Lisa: Memorandumiga hõlmatud veebisaitide ja kaubamärkide loetelu

Memorandumiga hõlmatud kaubamärgid

Adidas group

1. Adidas 2. Y-3 3. Reebok 4. Rockport 5. Taylor Made 6. CCM

Allianz Amer Sports group

1. ARC’TERYX 2. MAVIC 3. SALOMON 4. SUUNTO 5. PRECOR 6. ATOMIC 7. WILSON 8. BONFIRE

Burberry

1. Burberry

Gant

1. GANT 2. GANT RUGGER

Lacoste

1. Lacoste

Lego group

1. Lego

LVMH group

1. Louis Vuitton 2. Dior Couture

Mattel, Inc.

1. Barbie 2. Hot Wheels 3. Fisher-Price 4. Matchbox 5. Corolle 6. UNO 7. Scrabble 8. Monster High

Microsoft

1. Microsoft 2. XBOX 3. Microsoft Windows 4. Microsoft Office 5. Microsoft Windows Server

Nike 1. NIKE 2. CONVERSE 3. UMBRO

Nokia 1. NOKIA 2. CONNECTING PEOPLE 3. VERTU 4. V

Procter & Gamble 1. Gillette 2. OralB 3. Olay

Richemont 1. Alfred Dunhill 2. Azzedine Alaia 3. Baume Mercier 4. Cartier 5. Chloe 6. IWC 7. Jaeger LeCoultre 8. Lancel 9. Lange & Sohne 10. Montblanc 11. Panerai 12. Piaget 13. Purdey 14. Roger Dubuis 15. Shanghai Tang 16. Vacheron Constantin 17. Van Cleef & Arpels

Unilever 1. Dove 2. Axe/Lynx 3. Sure/Rexona 4. Vaseline 5. Pond’s 6. Radox 7. Duschdas 8. St Ives 9. Persil (ainult Ühendkuningriik, Iirimaa, Prantsusmaa; mujal omanikuks Henkel) 10. Surf 11. Omo 12. Comfort 13. Cif 14. Sunsilk 15. VO5 16. TRESemmé 17. Nexxus 18. Brylcreem 19. Knorr 20. Lipton 21. PG Tips 22. Slimfast 23. Signal 24. Close Up 25. Prodent 26. Mentadent 27. Pepsodent 28. Zwitsal 29. Fissan

Memorandumiga hõlmatud veebisaidid

MIH group

1. allegro.pl 2. aukro.bg 3. aukro.cz 4. aukro.sk 5. osta.ee 6. qxl.dk 7. qxl.no 8. ricardo.ch 9. ricardo.gr 10. teszvesz.hu 11. tuktuk.lt 12. vatera.hu

eBay 1. ebay.at 2. ebay.be 3. ebay.ch 4. ebay.cz 5. ebay.de 6. eim.ebay.dk 7. eim.ebay.fi 8. ebay.fr (v.a rubriigikuulutused) 9. eim.ebay.gr 10. eim.ebay.hu 11. ebay.ie 12. ebay.it/classico (v.a rubriigikuulutused) 13. ebay.nl 14. eim.ebay.no 15. ebay.pl 16. eim.ebay.pt 17. ebay.es/classico (v.a rubriigikuulutused) 18. eim.eBay.se 19. ebay.co.uk

Price Minister/ Rakuten

1. http://www.priceminister.com 2. http://www.priceminister.fr 3. http://www.priceminister.es Amazon

1. amazon.co.uk 2. amazon.fr 3. amazon.de 4. amazon.it 5. Amazon.es.

[1] Nagu on sätestatud memorandumi artiklis 41, http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/memorandum_04052011_en.pdf.

[2] Memorandumi allkirjastajad on: kontsern Adidas, AIM (Euroopa kaubamärgiassotsiatsioon), Allianz Deutscher Produzenten — Film & Fernsehen e.V, kontsern Amer Sports, Anti-Counterfeiting Group (ACG), Amazon, salvestamise ja mehaanilise reprodutseerimise õigusi haldavate ühingute rahvusvaheline büroo (BIEM), Burberry, Business Action to Stop Counterfeiting and Piracy (BASCAP), eBay, Euroopa rõiva- ja tekstiililiit (EURATEX), Federation of Sports and Play Associations (FSPA), Federazione Moda Italia, Euroopa spordikaubatootjate liit (FESI), Gant AB, Bundesverband der Schuhindustrie e.V., Euroopa interaktiivse tarkvara liit (ISFE), rahvusvaheline videoliit (IVF), Itaalia väliskaubandusassotsiatsioon (AICE), Lacoste, kontsern Lego, kontsern LVMH, Mattel Inc, Microsoft, kontsern MIH, Motion Picture Association (MPA), EMEA, Nike, Nokia, kontsern Price-Minister — Rakuten, Procter & Gamble, Richemont, Rootsi võltsimisvastane ühendus (SACG) ning Unilever.

[3] Memorandumi artiklis 40 on sätestatud, et memorandumi allkirjastamisele (4. mai 2011) järgneb 12kuuline hindamisperiood. Kuigi esialgseks hindamisperioodiks kehtestati 12 kuud, otsustasid allakirjutanud ühehäälselt seda perioodi pikendada kuue kuu võrra, et kõiki memorandumis sätestatud meetmeid saaks ulatuslikult testida.

[4] http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/stakeholders/index_en.htm.

[5] KOM(2009) 467 (lõplik), 11.9.2009: intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul.

[6] KOM(2011) 287 (lõplik), 24.5.2011: intellektuaalomandiõiguse ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja teenused.

[7] Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsioon intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul; http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0340.

[8] Nõukogu 1. märtsi 2010. aasta resolutsioon intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul, ELT C56, 6.3.2010, lk 1.

[9] Komisjoni teatis „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” COM(2012) 225 final.

[10] Direktiiv 2000/31/EÜ, II peatükk, 4. jagu; ELT L 178, 17.7.2000, lk 1.

[11] See ühtne menetlus võimaldas sellel internetiplatvormil hõlmata memorandumiga rohkem veebisaite.

[12] See järeldus kehtib ainult kõnealuse memorandumiga hõlmatud teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste suhtes ega piira teavitamis- ja kõrvaldamismenetluste toimimist muudes ebaseadusliku veebisisu valdkondades ega nende puhul, kes ei ole memorandumi allkirjastanud. Eelkõige ei piira see komisjoni järeldusi seoses teavitamist ja meetmete võtmist käsitleva algatusega (http://ec.europa.eu/internal_market/e-commerce/notice-and-action/index_en.htm).

[13] III kvartal 2011: 65/35, s.o 65 % memorandumi allkirjastaja kaubamärkidega seotud kahtlaseid pakkumisi eemaldati ennetavalt, võrreldes tagantjärele eemaldatud 35%-ga. III kvartal 2012: 80/20, s.o 80 % memorandumi allkirjastaja kaubamärkidega seotud kahtlaseid pakkumisi eemaldati ennetavalt, võrreldes tagantjärele eemaldatud 20 %-ga. .

[14] Võltsitud kaupade vastast võitlust käsitlevas aastaaruandes väitis üks internetiplatvorm, et 2011. aastal sulges ta 1715 kontot, mis oli 14 % rohkem kui 2010. aastal. Teine internetiplatvorm sulges või piiras 2012. aasta kolmandas kvartalis märkimisväärselt tuhandete memorandumile allakirjutanute kaupade müüjate tegevust, mis oli samuti rohkem kui sama näitaja aasta varem.

[15] Mitmed õiguste omanikud täheldasid mitmel internetiplatvormil korduvrikkujate arvu vähenemist. Üks õiguste omanik teatas isegi, et ühel suurel internetiplatvormil oli tema kaubamärkide puhul korduvrikkujate arv vähenenud 50 % võrra.

[16] Ühe internetiplatvormi puhul on õiguste kaitsmise programmiga nüüdseks liitunud kõik õiguste omanikud. Ühe teise internetiplatvormi puhul on pärast memorandumi jõustumist liitunud mitmed õiguste omanikud, keda mõjutab võltsitud kaupade müük; teised kasutavad teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi ametlikult õiguste kaitsmise programmiga liitumata; väiksem hulk ei ole programmiga liitunud ega kohalda teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi.

[17] Täpsema teabe saamiseks vt ka Euroopa andmekaitseinspektori 13. septembri 2012. aasta märkusi seoses siseturu ja teenuste peadirektoraadi üldsusega konsulteerimisega menetluste osas, mis käsitlevad teavitamist ja internetis vahendajate esitatud ebaseadusliku veebisisu suhtes meetmete rakendamist; http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-09-13_Comments_DG_MARKT_EN.pdf.

[18] Tüüpiliseks näiteks on mittetoimivad elektroonikakaubad või halvastiistuvad sportsärgid, mille suhtes ostja kaebab eeldatavale tootjale. Kontrollimisel selgub, et asjaomase toote ei valmistanud tootja, vaid tegemist on võltsinguga.

[19] Memorandumiga ei liitunud ükski tarbijakaitseorganisatsioon.

[20] COM(2012) 537 final, 26.9.2012: Kultuuri- ja loomesektori edendamine EL majanduskasvu ja töökohtade heaks SWD(2012)286final, 26.9.2012: Euroopa kõrgmoetööstuse konkurentsivõimelisus; COM(2012) 582 final, 10.10.2012: Tööstuspoliitikat ajakohastatud teatis – Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks; COM(2012) 784, final, 18.12.2012: Euroopa digitaalarengu tegevuskava – Euroopa majanduskasvu kiirendamine digitaalsete vahenditega; Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2012. aasta resolutsioon digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta. P7-TA(2012)0468, punkt 56.

[21] Näiteks Prantsuse harta, mis käsitleb võitlust internetis müüdava võltsitud kauba vastu (2009), mida täiendavad spetsiaalsed hartad, mis hõlmavad väikeseid reklaamilehekülgi ja postiteenuste osutajaid (2012).

[22] http://www.wipo.int/meetings/en/2012/sct_info_net_ge_12/index.html.

[23] Memorandumi artikli 44 kohaselt võib iga allakirjutanu oma osalemise memorandumis mis tahes hetkel lõpetada, teavitades sellest teisi allakirjutanuid ja Euroopa Komisjoni.

[24] Memorandumi artikliga 42 nähakse ette memorandumi pikendamine hindamisperioodi järel määramata ajaks, mille käigus korraldatakse kaks kohtumist aastas ja koostatakse korrapäraselt komisjoni aruanne.