Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 42/05)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Cabernet d’Anjou“

Viitenumber: PDO-FR-A1005-AM01

Teate kuupäev: 14.11.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kontrollitud päritolunimetust […] Cabernet d’Anjou […] kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Lõpuks viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 asendatakse sõnad „4. september 1996“ sõnadega „4. ja 5. september 1996“.

Selle muudatusega parandatakse kuupäeva, millal riiklik asutus kiitis heaks piiritletud maatüki kogupindala.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

4. Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Ridade vahel on kohustuslik külvatud või isekülvanud kontrollitud taimkate; sellise taimkatte puudumisel harib ettevõtja isekülvanud taimkatte kontrolli alla saamiseks maad või põhjendab viinamarjakasvatuse valdkonnas pädeva riigiasutuse poolt tüübikinnituse saanud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatus kajastab seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Muudatus soodustab taimkatte olemasolu, mehaanilist umbrohutõrjet ja biotõrjevahendite kasutamist, vähendades seeläbi keemiliste herbitsiidide kasutamist. Selline herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab territooriumi mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunkti 1 alapunktist d on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645–6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Igal ettevõtjal on mitmeid individuaalseid ja kollektiivselt kasutatavaid seadmeid ja varustust, mis võimaldavad igal maatükil saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt määrata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti c lisatakse sõnade „Veinidel on“ järele sõnad „pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist ning on tõesti oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Koonddokumendi punkti 4 muudetakse vastavalt.

7. Substraktiivne rikastamistehnoloogia

IX punkti alapunkti 1 alapunkti d lisatakse järgmine lõik: „Kontrollitud päritolunimetust Cabernet d’Anjou […] kanda tohtivate roosade veinide tootmisel […] on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine ning maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %.“

Muudatus järgneb mitme aastakäiguga tehtud katsele, mis näitas, et pöördosmoos ei avalda veinidele negatiivset mõju, kui tegemist on hea kvaliteediga sobiva toorainega, mille maksimaalne kontsentratsioon on 10 %, ja kui üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist kuni 15 mahuprotsenti. Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad võivad teatavate kehvade ilmastikuoludega aastatel anda võimaluse virde koostist uuesti tasakaalustada.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab parandada suurustega seotud ebajärjepidevuse ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus on endiselt 1,4 korda suurem kui eelmistel veiniaastatel ettevõttes toodetud keskmine veinikogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos vaadati üle, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (126 asemel 70).

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

11. Üleminekumeede

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

I peatüki XI punkti lisatakse järgmine: „Sätteid, millega kehtestatakse kohustus omada ridade vahel külvatud või isekülvanud kontrollitud taimkatet või ettevõtja kohustus harida sellise taimkatte puudumisel isekülvanud taimkatte kontrolli alla saamiseks maad või kasutada biotõrjevahendeid, ei kohaldata viinapuude kasvualadele, mis olid käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäeval olemas ja kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või vähem.“

Üleminekumeede võimaldab jätta karistamata olemasolevad istandused, mille praegune toimimisviis ei vasta põllumajanduse keskkonnasätetele. Suure tihedusega istandustes, kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või vähem, võivad alalise taimkatte hooldamine või maaharimine põhjustada tehnilisi probleeme (mehhaniseerimine, seadmed, tööriistad). Madalate viinapuude korral suurendab taimkate samuti kevadkülmade esinemise ohtu. Lisaks mõjutab taimkatte olemasolu viinapuude veevarustust rohkem, kui istutustihedus on suurem. Pärast tootespetsifikaadi kinnitamist istutatud viinapuud seevastu peavad kõiki asjaolusid arvesse võttes vastama kehtestatud põllumajanduse keskkonnasätetele olenemata nende istutustihedusest ja ridade vahelisest kaugusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Cabernet d’Anjou

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on roosad vaiksed veinid, mille analüütilised omadused on järgmised.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on veinis pärast käärimist 10 grammi liitri kohta või rohkem.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa õigusaktidega, kuid kõigi pakendamata veinide, millele tohib kanda märgistuse „noor“ või „toorvein“, lenduvate hapete sisaldus peab olema 10,2 milliekvivalenti liitri kohta või vähem.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Nende intensiivne lõhnabukett näitab viinamarjasortide eripärasid. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 14 punga ning igal puitunud oksal maksimaalselt kaheksa punga.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,4 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,2 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,9 meetrit; toestus koosneb neljast nöörireast; kõige ülemise nööri minimaalne kõrgus on 1,85 meetrit maapinnast.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

69 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust […] Cabernet d’Anjou […] kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Cabernet-Sauvignon N'

'Cabernet Franc N'

8. Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõningatel platoodel: läänes on Armorica massiiv ning sellega seotud eelkambriumi ja paleosoikumi ajajärgust pärinev aluskord; idas Pariisi nõos on iidne aluskord kaetud mesosoikumi ja kainosoikumi ajajärgust pärineva aluskivimiga. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, mida iseloomustab kiltsavi ja eelkõige kiltkivikarjäärid ning mida kohalikud nimetavad „must Anjou“, geograafilise piirkonna idaosast, mida iseloomustab kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad „valge Anjou“.

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2018. aastal sisuliselt Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (70 kommuuni) ning Deux-Sèvresi (14 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnased on väga erinevad, on need üldiselt väheviljakad ja mõõdukate veevarudega. Samuti on nendel pinnastel head termilised omadused.

Geograafiline piirkond asub merelises paraskliimas, kus temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju „Anjou piirkonna mahedast kliimast“, mis väljendub konkreetsemalt talvel, pikas kevades ja sügisel, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Kirde-edelasuunalised reljeefid kaitsevad läänetuulte eest, mis on tihti niisked. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’i ja Maugesi kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’il on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjaistandusi on Anjous teadaolevalt olnud pidevalt alates esimesest sajandist peale Kristust. Viinapuud kasvavad seal jõudsalt, nagu on näha järgmistest Apolloniuse poeemi ridadest (VI sajand): „Bretagne’ist ei jää kaugele kaljul asuv Cerese ja Bacchuse andidest rikas linn, mille nimi Andégave (Angers) pärineb kreeka keelest.“ Kuigi Anjou viinamarjaistandused arenesid kogu keskaja vältel ning asusid kloostrite egiidi all tegutsema Loire’i kallastele ja Angersi ümbrusse, saavutasid nad oma maine eelkõige alates XII ja XIII sajandist. Henri II kuningriigi ja Akvitaania Eleanori mõju võimaldas sel ajal „Anjou veinil“ jõuda parimatele laudadele.

Alates XVI sajandist kasvas tootmine märkimisväärselt tänu Madalmaade vahendajate saabumisele, kes otsisid oma riigi ja kolooniate jaoks veine. Hollandlased ostsid kokku piisavalt varusid ja kaubandus õitses XVIII sajandil sedavõrd, et transpordi edendamiseks ehitati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele kanalid. Siiski põhjustas „Anjou veinide“ erakordne maine ahnust ning loodi arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannutäituvusmaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandi jooksul. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.

„Anjou“ võlgneb oma tuntuse peamiselt viinamarjasordist 'Chenin B' valmistatud valgete veinide tootmisele. Siiski kiirenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi tootmine viinamarjasorti 'Cabernet Franc N' kasvatavates istandustes ja veidi hiljem viinamarjasorti 'Cabernet Sauvignon N' kasvatavates istandustes. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad „rouget“ tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Viinamarjaistandused osalevad kontrollitud päritolunimetuste Cabernet d’Anjou ja Rose d’Anjou all tuntud ja tunnustatud emblemaatiliste roosade veinide laialdase tootmise väljaarendamises, mis on seotud viinamarjasortidega 'Grolleau N' ja 'Grolleau Gris G', millest toodetakse „clairet“ tüüpi ja kahvatuid veine, ning samuti viinamarjasortidega 'Gamay N' ja 'Pineau d’Aunis N'. Teine ümberkujunemise etapp baseerus kogemustel, mille tootjad selle taimerühma haldamisel olid saanud. Viinamarjasordi ja selle istutuskohtade jälgimine ja analüüsimine nende parima võimaliku kooskõla saavutamiseks, saagikoristuse potentsiaali hindamine ning veinivalmistamise tehnikate valdamine viisid punaste veinide tootmise väljaarendamiseni 1960. aastatel.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Veinide lõhnabukett on intensiivne ja toob igas veinis esile selles kasutatud viinamarjasordi eripärad. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

Põhjuslikud seosed

Vaiksed veinid

Ainulaadse maastikuga põhjapoolsete viinamarjaistanduste koosmõju pehme kliima, unikaalse geoloogia ja mullastikutingimusega annavad veinidele maitseidentiteedi, mis väljendub veinide värskuses.

Viinamarjade kasvatustingimuste mitmekesisus, kus geoloogilised olud ja mullastikutingimused varieeruvad, on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Viinapuude käitumise jälgimine ja analüüsimine aitab veinitootjatel seejärel määrata viinamarjaistandusele õige asukoha.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja kontrollitud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ kanda tohtiva veini valmistamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriumi:

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet;

— Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele tohib lisada märke „noor“ või „toorvein“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Veinidele, millel on märge „noor“ või „toorvein“, on kohustuslik märkida aastakäik.

Veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: - kantud katastrisse, - märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.