Brüssel, 29.10.2004

KOM(2004)731 lõplik

Muudetud ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb kauplemist teatavate seadmete või toodetega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

(esitanud komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2)

SELETUSKIRI

(1) Lisatud muudetud ettepaneku, millega asendatakse 30. detsembri 2002. aasta dokument KOM(2002)770, eesmärk on kehtestada konkreetne kaubanduskord, mis käsitleks teatavaid seadmeid ja tooteid, mida on võimalik kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Sellise korra eesmärk on aidata ära hoida selle põhilise inimõiguse rikkumist, mille kohaselt ei tohi kedagi piinata ega muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohelda või karistada. See on Euroopa Liidu peamisi eesmärke, mida on rõhutatud piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitleva ELi poliitika suunistes, mille üldasjade nõukogu võttis vastu 9. aprillil 2001. Kõnealused suunised kajastavad selgelt ELi seisukohta selliste seadmete kasutamise ja tootmise ning nendega kauplemise keelamise osas.

(2) Samuti rõhutatakse suunistes, et julma, ebainimliku või alandava karistuse keelamine esitab selged piirangud surmanuhtluse rakendamisele. Selle kohta võttis nõukogu 29. juunil 1998 vastu suunised, mis käsitlevad ELi surmanuhtluse alast poliitikat kolmandate riikide osas.

(3) Käesolevas muudetud ettepanekus kinnitatakse enamik algses ettepanekus (KOM(2002)770) esitatud inimõigustega seotud punkte, eelkõige WTO eeskirjadest tulenevate piirangute põhjendused. Oluline muudatus puudutab „muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamise“ määratlust, mis on viidud vastavusse ühega vähestest rahvusvahelistest deklaratsioonidest, mis käsitleb selle mõiste ja mõiste „piinamine“ vahelist erinevust, sest asjaomastes rahvusvahelistes lepingutes on määratletud üksnes viimane mõiste.

(4) Ettepanekud on tehtud mõnede väiksemate muudatuste tegemiseks kavandatud piirangute objektiks olevate seadmete ja toodete nimekirjas. Need puudutavad tavapäraste käeraudade suurust ning elektripüstolite ja samalaadsete seadmetega tekitatavaks elektrilöögiks vajalikku miinimumpinget.

(5) Tekst on ümber sõnastatud ka selle asjaolu selgesõnalisemaks väljendamiseks, et seadmeid, mida võib kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, kuid ka õiguspärastel eesmärkidel (muudetud ettepanek ei sisalda selliste seadmete loetelu), ei või eksportida nende riikide õiguskaitseorganitele, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud. Lisaks nähakse muudetud ettepanekuga ette, et seadmete ja toodete nimekirjade ülevaatamisel ja muutmisel tuleks rakendada erimenetlust.

(6) Peamised algses ettepanekus tehtud muudatused käsitlevad halduskorraldust. Konkreetsete loataotluste kohta otsuse tegemise kriteeriumid on ümber sõnastatud, et anda taotluste üle otsustamise õigus pädevatele asutustele. Kavandatava tekstiga nähakse ette, et asjaomastes suunistes sätestatud kriteeriume tuleks arvesse võtta, et võimaldada pädeval asutusel otsustada, kas loataotlus tuleks tagasi lükata või oleks asjakohasem anda luba teatavatel tingimustel, mille eesmärk on tagada, et seadmeid või tooteid ei kuritarvitataks tegudeks, mida kavandatav määrus püüab ära hoida.

(7) Lisaks on pädevate asutuste otsuseid käsitleva teabe vahetamise menetlused üle vaadatud ja neid on lihtsustatud ning IV lisana on lisatud ühine loavorm.

(8) Et määrust oleks võimalik kergemini jõustada, nähakse muudetud ettepanekuga ette, et määrust tuleks kohaldata tolliseadustikus määratletud „tolliterritooriumi“ suhtes.

(9) Muudetud on ka teenuseid käsitlevaid sätteid, et viia need vastavusse EÜ asutamislepingu artikliga 133, ja tekstist on välja jäetud nõue anda vahendusteenustele luba seadmete osas, millel on nii õigusvastane kui ka õiguspärane kasutusotstarve, et piirata haldusalast töökoormat üksnes kõige hädavajalikumaga.

Muudetud ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb kauplemist teatavate seadmete või toodetega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

ning arvestades järgmist:

Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on inimõiguste ja põhivabaduste austamine üks liikmesriikide ühistest põhimõtetest. Seda arvesse võttes otsustas ühendus 1995. aastal muuta inimõiguste ja põhivabaduste austamise üheks kolmandate riikidega sisseseatud suhete oluliseks osaks. Otsustati lisada sellekohane klausel kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse üldist laadi kaubandus-, koostöö- ja assotsiatsioonilepingutesse.

Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 nähakse ette piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise tingimusteta ja täielik keeld. Muude sätetega, eriti ÜRO piinamisvastase deklaratsiooni[2] ja ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastase konventsiooniga kohustatakse riike piinamist ära hoidma.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta[3] artikli 2 lõikega 2 keelatakse surmanuhtluse rakendamine ja määramine. Nõukogu kiitis 29. juunil 1998 heaks „suunised, mis käsitlevad ELi surmanuhtluse alast poliitikat kolmandate riikide osas“ ja otsustas, et Euroopa Liit töötab selle nimel, et kaotada surmanuhtlus kogu maailmas.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 4 keelatakse piinamine ning ebainimlik või alandav kohtlemine ja karistamine. Nõukogu kiitis 9. aprillil 2001 heaks „suunised, mis käsitlevad ELi piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise alast poliitikat kolmandate riikide osas“. Nendes suunistes viidatakse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi vastuvõtmisele 1998. aastal ja käimasolevale kogu ELi hõlmava kontrolli kehtestamisele poolsõjalise varustuse ekspordilepoolsõjalise varustuse ekspordile võimaliku kontrolli kehtestamisele kui näidetele meetmetest, kuidas võidelda üldise välis- ja julgeolekupoliitika raames tõhusalt piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu. Nende suunistega nähakse samuti ette, et kolmandaid riike ärgitatakse ära hoidma piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist ja tootmist ning nendega kauplemist ja vältima muude seadmete selleotstarbelist kuritarvitamist. Samuti rõhutatakse, et julma, ebainimliku või alandava karistuse keelamine esitab selged piirangud surmanuhtluse rakendamisele.

ÜRO inimõiguste komisjon kutsus oma 25. aprillil 2001 vastuvõetud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastases resolutsioonis, mida ELi liikmesriigid toetavad, ÜRO liikmeid võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid, et ära hoida ja keelata muu hulgas spetsiaalselt piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete eksporti. Seda seisukohta kinnitati 16. aprillil 2002 ja 23. aprillil 2003 vastuvõetud resolutsioonides.

Euroopa Parlament võttis 3. oktoobril 2001 vastu resolutsiooni,[4] mis käsitleb nõukogu teist iga-aastast aruannet vastavalt Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussättele 8, milles ärgitatakse komisjoni kiirelt tegutsema, et esitada asjakohane ühenduse vahend keelamaks selliste politsei- ja julgeolekuvahendite reklaam, kaubandus ja eksport, mille kasutamine on olemuslikult julm, ebainimlik või alandav, ja tagada, et kõnealuse ühenduse vahendiga peatatakse selliste politsei- ja julgeolekuvahendite vedu, mille meditsiinilised tagajärjed ei ole täielikult teada, ja selliste seadmete vedu, mille kasutamisel on ilmnenud märkimisväärne kuritarvitamise või põhjendamatute vigastuste oht.

Seepärast on asjakohane näha ette ühenduse eeskirjad, mis käsitlevad kaubavahetust kolmandate riikidega selliste seadmete ja toodete osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, ning seadmete ja toodete osas, mida on võimalik kasutada piinamiseks ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks. Need eeskirjad aitavad kaasa inimelu ja põhiliste inimõiguste austamisele ning hoiavad seeläbi üleval avalikku kõlblust. Kõnealuste eeskirjadega tuleks tagada, et ühenduse ettevõtjad ei saaks kasu sellisest kauplemisest, mis edendaks või hõlbustaks muul viisil surmanuhtlust või piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitleva poliitika rakendamist, mis ei ole kooskõlas asjaomaste ELi suuniste, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingutega.

Käesoleva määruse puhul peetakse asjakohaseks kohaldada ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastases konventsioonis ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 3452 (XXX) sätestatud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise määratlusi. Nende määratluste tõlgendamisel tuleks arvesse võtta Euroopa inimõiguste konventsioonis ja ELi või selle liikmesriikide vastuvõetud asjaomastes tekstidesja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kasutatavate terminite tõlgendust käsitlevat pretsedendiõigust.

Peetakse vajalikuks keelata selliste seadmete eksport ja import, millel puudub või peaaegu puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Selles osas tuleks märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumeeskirjade[5] artikliga 33 keelatakse ahelate ja raudade kasutamine vabadust piiravate vahenditena.

Samuti tuleb kehtestada kontrollid selliste seadmete ja toodete ekspordi suhtes, mida on võimalik kasutada mitte ainult surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, vaid ka muudel, õiguspärastel eesmärkidel. Selliseid kontrolle tuleks kohaldada seadmete suhtes, mis on kavandatud selliselt, et neid on kerge surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks kuritarvitada, ning seadmete ja toodete suhtes, mida kasutatakse esmajoones õiguskaitse eesmärgil, ja muude seadmete suhtes, mida on nende ehitust ja tehnilisi omadusi arvesse võttes võimalik surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks kuritarvitada, välja arvatud juhul, kui sellised kontrollid oleksid ebaproportsionaalsed.

Õiguskaitsevahenditega seoses tuleks märkida, et õiguskaitsetöötajate käitumisjuhendi[6] artiklis 3 nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad võivad kasutada jõudu üksnes äärmise vajaduse korral ja oma ülesande täitmiseks vajalikul määral. 1990. aastal toimunud kriminaalpreventsiooni ja seaduserikkujate kohtlemist käsitleval ÜRO kaheksandal kongressil vastuvõetud õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevate peamiste põhimõtetega nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad peaksid oma ülesandeid täites rakendama enne jõu ja tulirelvade kasutamist võimaluse piires vägivallatuid vahendeid.

Kõnealustes põhimõtetes soovitatakse töötada asjakohastes olukordades kasutamiseks välja mittesurmavad enesekaitserelvad, kuid tõdetakse samas, et selliste relvade kasutamist tuleks hoolikalt kontrollida. Teatavaid seadmeid, mida politsei on tavapäraselt enesekaitseks ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutanud, on kohandatud nii, et neid saaks kasutada inimeste tegutsemisvõimetuks muutmiseks elektrilöögi ja keemiliste ainete abil. On andmeid selle kohta, et selliseid relvi kuritarvitatakse mitmes riigis piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

Kõnealustes põhimõtetes rõhutatakse, et õiguskaitsetöötajad peaksid olema varustatud enesekaitsevahenditega. Seepärast ei tohiks käesolevat määrust kohaldada tavapäraste enesekaitsevahendite, näiteks kilpidega kauplemise suhtes.

Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka inimeste tegutsemisvõimetuks muutmiseks kasutatavate keemiliste ainete, sealhulgas pisargaasi ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutatavate ainetega kauplemise suhtes.

Samuti tuleks märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumeeskirjadega[7] nähakse ette, et vabadust piiravaid vahendeid ei või mitte kunagi kasutada karistusena ja neid võib kasutada üksnes kas ettevaatusabinõuna transportimisel põgenemise vastu, meditsiinilisel alusel vastavalt meditsiinitöötaja juhistele või, kui muudest kontrollimeetmetest ei piisa, selleks et takistada kinnipeetaval tekitada kahju iseendale, teistele isikutele või ümbruskonnale.

Suunistega, mis käsitlevad ELi piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise alast poliitikat kolmandate riikide osas, nähakse muu hulgas ette, et kolmandates riikides asuvate esinduste juhatajad lisavad oma perioodilistesse aruannetesse analüüsi piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise esinemise kohta nende asukohariigis ja asjakohased vastumeetmed. Pädevad asutused peaksid loataotluste üle otsustades neid ja samalaadseid rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid arvesse võtma. Sellistes aruannetes tuleks kirjeldada ka seadmeid, mida kolmandates riikides surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks kasutatakse.

Et aidata kaasa surmanuhtluse kaotamisele kolmandates riikides ja ära hoida piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist, loetakse oluliseks kehtestada piirangud käesolevas määruses käsitletud seadmete toimimise ja kasutamisega seotud teenusteja toodetegaseotud tehnilise abi osutamisele kolmandatele riikidele. Samal põhjusel tuleks piirangud kehtestada kaSamuti on asjakohane keelata vahendusteenuste osutamine kaubandustehingute puhul, mis hõlmavad seadmeid, millel puudub või peaaegu puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.selliste teenuste osutamisele, millega edendatakse käesolevas määruses käsitletud seadmete ja toodete, nagu näiteks vahendusteenuste müüki, sõltumata sellest, kas asjaomased seadmed on varem ühenduse territooriumil vabas ringluses olnud, on seda praegu või tulevikus.

Käesolevas määruses sätestatud meetmete eesmärk on hoida kolmandates riikides ära surmanuhtlus, piinamine ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemine või karistamine. Nende meetmete hulka kuuluvad kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse piirangud selliste seadmete ja toodete osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Ühendusesisestele tehingutele ei peeta vajalikuks samalaadseid kontrolle kehtestada, sest liikmesriikides surmanuhtlust ei rakendata ja piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise ära hoidmiseks on kehtestatud piisavad kaitsemeetmedliikmesriigid on piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise keelamiseks ja ärahoidmiseks võtnud asjakohased meetmed.

Suunistes, mis käsitlevad ELi piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise alast poliitikat kolmandate riikide osas, tõdetakse, et piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastaste tõhusate meetmete võtmise eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta meetmeid, et takistada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist, tootmist ja nendega kauplemist. tuleks kolmandate riikidega kauplemise piiranguid täiendada meetmetega, mis takistavad piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist ja tootmist. Liikmesriikide ülesanne on kehtestada selliste seadmete kasutamisele ja tootmisele vajalikud piirangud ja neid rakendada.

Uute andmete ja tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks käesolevas määruses käsitletud seadmete ja toodete nimekiri nimekirjadmõistliku aja jooksul üle vaadata ja näha ette konkreetne menetlus nende nimekirjade muutmiseks.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid teatama üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja edastama üksteisele muu nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe.

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud olulised meetmed on üldmeetmedhaldusmeetmed nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord,[8] artikli 2 tähenduses. Need tuleks vastu võtta kõnealuse otsuse artiklis 45 sätestatud regulatiivkomitee haldusmenetlust rakendades.

Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja tagama nende rakendamise. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükkSisu, kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 1Sisu ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega nähakse ette ühenduse eeskirjad, mis reguleerivad kolmandate riikidega toimuvat kaubavahetust selliste seadmete ja toodete osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, ja nendega seonduvate teenuste osas.

Käesolevat määrust ei kohaldata teenuste osutamise suhtes, kui sellega kaasneb füüsiliste isikute piiriülene liikumine.

Artikkel 2Määratlused

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) piinamine – tahtlik akt, millega põhjustatakse isikule füüsilist või vaimset valu või kannatust eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult teavet või ülestunnistust, karistada teda teo eest, mille tema või kolmas isik on toime pannud või mille toimepanemises teda kahtlustatakse, või ähvardada või veenda seda isikut või kolmandat isikut või mis tahes diskrimineerimisel põhineval põhjusel, kui selline valu või kannatus põhjustatakse ametiisiku või muu ametiülesandeid täitva isiku algatusel või nõusolekul. See ei hõlma siiski valu või kannatust, mis tuleneb üksnes seadusliku karistuse nõuetekohasest rakendamisest seaduslikust karistusest, on sellele olemuslik või kaasneb sellega, võttes arvesse, et surmanuhtlus ei ole käesoleva määruse kohaldamisel seaduslik karistus.Surmanuhtlust ei loeta mitte ühelgi juhul seaduslikuks karistuseks;

b) muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemine või karistamine – akt, millega põhjustatakse isikule füüsilist või vaimset valu või kannatust, kui selline valu või kannatus põhjustatakse ametiisiku või muu ametiülesandeid täitva isiku algatusel või nõusolekul. See ei hõlma siiski valu või kannatust, mis tuleneb üksnes seadusliku karistuse nõuetekohasest rakendamisest seaduslikust karistusest, on sellele olemuslik või kaasneb sellega, võttes arvesse, et surmanuhtlus ei ole käesoleva määruse kohaldamisel seaduslik karistus.Surmanuhtlust ei loeta mitte ühelgi juhul seaduslikuks karistuseks;

c) õiguskaitseorgan – kuritegude ärahoidmise, avastamise, uurimise, nende vastu võitlemise ja nende eest karistamise eest vastutav asutus, sealhulgas, kuid mitte ainult, politsei, prokurörid, õigusasutused, avali-õigusliku või eravangla ametnikud ja, kui see on asjakohane, riigi julgeolekujõud ja sõjaväevõimud;

d) eksporditehing – kaupade väljaviimine määruse (EMÜ) nr 2913/1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,[9] artiklis 3 määratletud ühenduse tolliterritooriumilt;eksport, re-eksport, müük, üleandmine, edastamine või saatmine vahetult või kaudselt mis tahes kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile või mis tahes isikule, üksusele või organile majandustegevuseks, mis toimub mõne kolmanda riigi territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt;

e) imporditehing – kaupade sissetoomine määruse (EMÜ) nr 2913/1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artiklis 3 määratletud ühenduse tolliterritooriumile;

f) tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõuandeteenuste kaudu. Tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi;

g)vahendustegevus – selliste lepingute üle läbirääkimiste pidamine või nende sõlmimine, mis sisaldavad käesolevas määruses käsitletud seadmete või toodete edastamise kohustust, mida on nende seadmete või toodete asukoha tõttu võimalik täita üksnes juhul, kui edastamisele eelneb impordi- või eksporditehing, ilma sellist edastamiskohustust aktsepteerimata ja ilma impordi- või eksporditehingus osalemata;

h) muuseum – institutsioon, mille eesmärk või peamine eesmärk on säilitada avalikkuse jaoks ajaloolise, kunstilise või teadusliku väärtusega kollektsioone, mis sisaldavad käesolevas määruses käsitletavaid seadmeid, ja mida hallatakse täielikult või peamiselt avaliku sektori rahadest;

i) pädev asutus – I lisas loetletud liikmesriigi ametiasutus, kellel on kooskõlas artikli 10 lõikega 1 õigus teha loataotluse kohta otsus;

j) taotleja:

(1) artiklis 3 või 5 nimetatud eksporditehingute puhul füüsiline või juriidiline isik, kellel on kolmandas riigis asuva vastuvõtjaga leping ja kellel on õigus otsustada käesoleva määrusega reguleeritavate seadmete või toodete ühenduse tolliterritooriumilt välja saatmise üle tollideklaratsiooni vastuvõtmise ajal;

(2) kui lõikes 1 nimetatud juriidiline isik ei ole registrisse kantud liikmesriigi õiguse kohaselt ja tal puudub ühenduses püsiasukoht, füüsiline või juriidiline isik, kes eksporditehingut läbi viib;

(3) kui lõikes 1 nimetatud füüsilisel isikul ei ole ühenduses ei alalist aadressi ega alalist elukohta, eksporditehingut läbiviiv füüsiline või juriidiline isik;

(4) artiklis 4 nimetatud imporditehingute ja teenuste puhul muuseum, kes seadmeid eksponeerib; ning

(5) artiklites 3 ja 5 nimetatud teenuste puhul füüsiline või juriidiline isik, kes teenust osutab.

f) pädev asutus – III lisas loetletud asutus.

g) ühenduse territoorium – liikmesriikide territooriumid, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel.

II peatükkseadmed, millel puudub või peaaegu puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

Artikkel 3Ekspordikeeld

II lisas loetletud seadmete puhul, millel puudub või peaaegu puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, keelatakse kõik eksporditehingud, sõltumata nende seadmete päritolust.

Andmine, müük, tarnimine või üleandmine Järgmiste teenuste osutamine tasu eest või mitte mis tahes kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile on keelatud: või mis tahes isikule, üksusele või organile majandustegevuseks, mis toimub mõne kolmanda riigi territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt, vahetult või kaudselt

a) II lisas loetletud seadmete toimimist, kasutamist, tootmist, koostist või töötlemist seadmeid käsitlev tehniline nõustamine, abi või koolitus keelatakse,

b) II lisas loetletud seadmetega seotud eksporditehingute vahendamine ja muu samalaadne tegevus, mille eesmärk on selliste seadmetega seotud eksporditehingute hõlbustamine või edendamine, keelatakse.

Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa eksporditehinguks II lisas loetletud seadmete ja nendega seonduvate teenuste puhul, kui tõendatakse, et kolmandas riigis, kuhu seadmed eksporditakse, kasutatakse neid seadmeid nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.

Artikkel 4Impordikeeld

II lisas loetletud seadmete puhul on keelatud kõik imporditehingud, sõltumata nende seadmete päritolust.

Andmine, müük, tarnimine või üleandmine Järgmiste teenuste osutamine tasu eest või mitte kolmandas riigis asuva isiku, üksuse või organi poolt mis tahes kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile või mis tahes isikule, üksusele või organile majandustegevuseks, mis toimub ühenduse territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt, vahetult või kaudselt keelatakse: või mis tahes isikule, üksusele või organile majandustegevuseks, mis toimub mõne kolmanda riigi territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt, vahetult või kaudselt

a) II lisas loetletud seadmete toimimist, kasutamist, tootmist, koostist või töötlemist seadmeid käsitlev tehniline nõustamine, abi või koolitus keelatakse.

b) II lisas loetletud seadmetega seotud imporditehingute vahendamine ja muu samalaadne tegevus, mille eesmärk on selliste seadmetega seotud eksporditehingute hõlbustamine või edendamine, keelatakse.

Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa imporditehinguks II lisas loetletud seadmete ja nendega seonduvate teenuste osutamise puhul, kui tõendatakse, et sihtliikmesriigis kasutatakse neid seadmeid nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.

III peatükkSeadmed ja tooted, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

Artikkel 5Ekspordiloa nõue

Eksporditehingute puhul, mis on seotud III lisa A osas loetletud seadmete ja toodetega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, või III lisa B osasII lisas loetletud seadmete ja toodetega, mida on võimalik kasutada piinamiseks ja muul moel julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, nõutakse luba, sõltumata selliste seadmete või toodete päritolust.

III lisas loetletud seadmete ja toodete puhul nõutakse luba järgmiste tegevuste puhulLuba taotletakse III lisas loetletud seadmete või toodetega seotud tehnilise abi osutamise puhul tasu eest või mitte kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile, kui selline abi on eksporditehinguga seotud.

a) selliste seadmete ostu, üleandmist, edastamist või saatmist käsitlevate lepingute üle läbirääkimiste pidamine või nende sõlmimine, kui

i) selline leping sõlmitaks kolmandas riigis asuva isiku, üksuse või organi poolt või nimel või mis tahes isiku, üksuse või organi poolt või nimel majandustegevuseks, mis toimub ühenduse territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt,

ii) selline leping nõuaks II lisas loetletud seadmete andmist selle isiku, üksuse või organi käsutusse, ja

iii)vahendustegevuse või samalaadse tegevusega tegelev isik asub ühenduse territooriumil

b) selliste seadmete toimimist, kasutamist, tootmist, koostist või töötlemist käsitleva tehnilise nõustamise, abi või koolituse andmine, müümine, pakkumine või üleandmine mis tahes kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile või mis tahes muule isikule, üksusele või organile majandustegevuseks, mis toimub kolmanda riigi territooriumil või lähtub sellelt territooriumilt.

Artikkel 6Loataotlused

Loa eksporditehinguteks ja artikli 5 lõikes 1 ja artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud tegevuseks võib anda ainult selle liikmesriigi pädev ametiasutus, kus eksportija, müüja, teenuse osutaja või üleandja asub.

Loa artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud tegevuseks võib anda üksnes selle liikmesriigi pädev asutus, kus läbirääkimisi pidav või lepingut sõlmiv isik, üksus või organ asub.

Taotlejad annavad pädevale asutusele kogu asjaomase teabe tegevuse kohta, mille jaoks luba taotletakse. Eksporditehingute puhul hõlmab see eelkõige järgmist:

a) sihtkoha, lõppkasutaja ja kavandatud lõppkasutuse täpne kirjeldus; ning

b) täielik teave veoteekonna ja vahendajate kohta.

Pädev asutus võib taotleda mis tahes täiendavat teavet, mida ta taotluse kohta otsuse tegemiseks vajalikuks peab.

Loa suhtes võivad kehtida nõuded ja tingimused, mida pädev asutus peab vajalikuks, et ära hoida asjaomaste seadmete kasutamist surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks, näiteks kohustus esitada lõppkasutaja allkirjastatud deklaratsioon või mitte re-eksportimise kohustuse aktsepteerimine.

Pädev asutus teeb otsuse loataotluse kohta kahe kuu jooksul, ilma et see piiraks artikli 14 lõike 2 kohaldamist. Pädev asutus edastab oma otsuse viivitamata taotlejale ja, kui see on asjakohane, liikmesriigile, kelle territooriumil ekspordideklaratsioon esitatakse.

Kui eksporditehingu loast ei tulene teisiti, annab luba, loa taotlejale ja temaga lepingulistes suhetes olevatele isikutele õiguse müüa, üle anda, edastada ja saata taotluses nimetatud seadmeid konkreetsele kolmandas riigis asuvale isikule, üksusele või organile.

Load kehtivad kogu ühenduses. Loa kehtivusaeg on kuus kuud, kui pädev asutus ei ole otsustanud, et see ajavahemik peab olema lühem.

Artikkel 76Otsused eksporditehingute lubade kohta

Pädev asutus teeb artiklite 7 ja 8 kohaselt otsused III lisas loetletud seadmeid ja tooteid käsitlevate eksporditehingutega seotud loataotluse kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas eksporditehinguks või asjaomase õiguskaitseorgani või lõppkasutajaga seotud teenuste osutamiseks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise viie aasta jooksul tagasi lükatud, ja vajaduse korral sihtriigis kohaldatavaid piiranguid asjaomaste seadmete ja toodetega kauplemiselesihtriigis rakendatavaid võimalikke piiranguid asjaomaste seadmete edastamisele ning asjaomaste rahvusvaheliste kohustuste võtmist.

Artikkel 8Muudele osalistele kui õiguskaitseorganitele lõppkasutuseks ettenähtud ekspordilubade andmise kriteeriumid

II lisas loetletud ja muudele lõppkasutajatele kui õiguskaitseorganid ettenähtud seadmeid või tooteid käsitlevate eksporditehingute puhul ei anna pädev asutus luba, kui ta ei ole veendunud, et järgmised tingimused on täidetud:

a) lõppkasutaja vajab selliseid seadmeid õiguspärasel eesmärgil;

b) lõppkasutaja tõepoolest kasutab kõnealuseid seadmeid sellel eesmärgil;

c) lõppkasutaja ei müü, anna üle ega edasta kõnealuseid seadmeid ühelegi muule isikule, üksusele või organile, sealhulgas eelkõige õiguskaitseasutustele, kes asuvad mõnes kolmandas riigis, kus on esinenud piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist.

Artikkel 97Õiguskaitseorganitele lõppkasutuseks ettenähtud ekspordilubade andmise kriteeriumid

III lisas loetletud ja õiguskaitseorganitele ettenähtud seadmeid või tooteid käsitlevate eksporditehingute puhul ei anna pädevad asutused luba, kui

a) seade või toode on loetletud III lisa A osas ja asjaomane kolmas riik ei ole surmanuhtlust kaotanud;

b) seade või toode on loetletud III lisa B osas ja on kindlaks tehtud, et asjaomane õiguskaitseorgan on viimase viie aasta jooksul tegelnud piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamisega; või

c) seade või toode on loetletud III lisa B osas ja on põhjendatult alust kahtlustada või uskuda, et asjaomane õiguskaitseorgan tegeleb piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamisega või lubab seda teha.

III lisa B osas loetletud ja õiguskaitseorganitele ettenähtud seadmetele ja toodetele ekspordiloa andmise üle otsustades kontrollib pädev asutus ja võtab eelkõige arvesse, kas:

a) asjaomaseid seadmeid kasutatakse sihtkohas surmanuhtluse rakendamiseks;

b) ülestunnistust, mille asjaomane õiguskaitseorgan piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise teel sai, saab kasutada sihtkohas menetluse käigus tõendusmaterjalina. See tingimus ei ole täidetud, kui sellist ülestunnistust on võimalik kasutada menetluse käigus isiku vastu, kellele on esitatud süüdistus piinamises või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemises või karistamises;

c) sihtriik ei ole suutnud jõustada õiguse, sealhulgas kriminaalõiguse alusel piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise keelamist;

d) sihtriik ei tee piisavalt jõupingutusi selleks, et piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamise eest vastutavad isikud vastutusele võtta ja rakendada selliste tegude suhtes karistusi, mis on toimepandud tegude laadi suhtes proportsionaalsed ja hoiatavad;

e) sihtriik ei suuda kehtestada piiranguid II ja III lisas loetletud seadmete ja toodete ekspordi suhtes kolmandatele riikidele, mis vastavad vähemalt ühele punktides a–d sätestatud kriteeriumidest; ning

f) eksporditehingu või asjaomase õiguskaitseorganiga seotud teenuste osutamise loa taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise viie aasta jooksul tagasi lükatud.

Muude eksporditehingute puhul, mis puudutavad II lisas loetletud ja õiguskaitseorganitele ettenähtud seadmeid ja tooteid, keeldub pädev asutus loa andmisest, kui

a) on andmeid selle kohta, et piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamisega on tegelnud või tegeleb asjaomane õiguskaitseorgan, ja

b) pädev asutus ei ole veendunud selles, et asjaomane kolmas riik:

i) on keelanud õiguse, sealhulgas kriminaalõiguse alusel piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise;

ii) võtab piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamise eest vastutavad isikud vastutusele ja

iii) kehtestab selliste tegude suhtes karistusi, mis on toimepandud tegude laadi suhtes hoiatavad ja proportsionaalsed, välja arvatud surmanuhtlus.

Pädev asutus keeldub loa andmisest, kui tal on alust järeldada, et asjaomaseid seadmeid kasutatakse tõenäoliselt surmanuhtluse rakendamiseks.

Artikkel 10Üksikisikuid ülekuulavatele õiguskaitseorganitele lõppkasutuseks ettenähtud ekspordilubade andmise täiendavad kriteeriumid

Muude eksporditehingute puhul, mis puudutavad III lisas loetletud ja üksikisikuid ülekuulavatele õiguskaitseorganitele ettenähtud seadmeid ja tooteid, keeldub pädev asutus loa andmisest, kui

a) on andmeid selle kohta, et ülekuulamise ajal on asjaomases kolmandas riigis esinenud piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist, ja

b) pädev asutus ei ole veendunud selles, et asjaomane kolmas riik on kindlustanud, et piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise teel saadud ülestunnistusi ei kasutata menetluste käigus tõendusmaterjalina, välja arvatud sellistes tegudes süüdistatava isiku vastu tõendusmaterjalina ülestunnistuse andmise kohta.

Artikkel 11Üksikisikuid kinnipidavatele õiguskaitseorganitele lõppkasutuseks ettenähtud ekspordilubade andmise täiendavad kriteeriumid

Muude eksporditehingute puhul, mis puudutavad III lisas loetletud ja üksikisikuid kinnipidavatele õiguskaitseorganitele ettenähtud seadmeid ja tooteid, keeldub pädev asutus loa andmisest, kui

a) on andmeid selle kohta, et kinnipidamiskohas või vanglas, mida haldab või juhib asjaomane õiguskaitseasutus, on esinenud piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist, ja

b) pädev asutus ei ole veendunud selles, et asjaomane kolmas riik võtab kinnipidamisasutustes või vanglates sooritatud piinamise ja muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamise eest vastutusele ja kehtestab selliste tegude suhtes karistused, mis on toimepandud tegude laadi suhtes hoiatavad ja proportsionaalsed, välja arvatud surmanuhtlus.

Artikkel 8Muudele lõppkasutajatele kui õiguskaitseorganitele lõppkasutuseks ettenähtud ekspordilubade andmise kriteeriumid

III lisas loetletud ja muudele lõppkasutajatele kui õiguskaitseorganid ettenähtud seadmeid või tooteid käsitlevate eksporditehingute puhul ei anna pädev asutus luba, kui ta ei ole veendunud, et järgmised tingimused on täidetud:

a) lõppkasutaja vajab selliseid seadmeid või tooteid õiguspärasel eesmärgil;

b) lõppkasutaja keeldub selliste seadmete või toodete andmisest muude kolmandas sihtriigis või mis tahes muus kolmandas riigis asuvate isikute, üksuste või organite, eelkõige õiguskaitseasutuste käsutusse või kasutusse, kui pädev asutus ei ole seda eelnevalt heaks kiitnud; ning

c) ei ole põhjendatult alust kahtlustada või uskuda, et lõppkasutaja on viimase viie aasta jooksul osalenud surmanuhtluse rakendamises, piinamises või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemises või karistamises või tarninud selleks seadmeid või tooteid.

Artikkel 129Teenuste eksporti osutamist käsitlevad load

Otsustades artikli 5 lõikes 2 nimetatud teenustele loa andmise üle, võtab pädev asutus arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas eksporditehinguks või asjaomase õiguskaitseorgani või lõppkasutajaga seotud teenuste osutamiseks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise viie aasta jooksul tagasi lükatud, ja kehtestab sellised nõuded ja tingimused, mida ta peab vajalikuks tagamaks, et teenuste osutamine ei soodusta III lisa A osas loetletud seadmete ja toodete kuritarvitamist surmanuhtluse rakendamiseks või III lisa B osas loetletud seadmete ja toodete kuritarvitamist piinamiseks või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemiseks või karistamiseks.

Pädev asutus ei anna luba artikli 5 lõikes 2 nimetatud teenuste osutamiseks kolmanda riigi õiguskaitseorganitele, kui

a) seade või toode, millega teenused on seotud, on loetletud III lisa A osas ja asjaomane kolmas riik ei ole surmanuhtlust kaotanud;

b) seade või toode, millega teenused on seotud, on loetletud III lisa B osas ja on kindlaks tehtud, et asjaomane õiguskaitseorgan on viimase viie aasta jooksul tegelnud piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamisega; või

c) seade või toode, millega teenused on seotud, on loetletud III lisa B osas ja on põhjendatult alust kahtlustada või uskuda, et asjaomane õiguskaitseorgan tegeleb piinamise või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemise või karistamisega või lubab seda teha.

Pädev asutus ei anna luba artikli 5 lõikes 2 nimetatud teenuste osutamiseks kolmandas riigis asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, välja arvatud õiguskaitseorganid, kui ta ei ole veendunud, et järgmised tingimused on täidetud:

a) asjaomane füüsiline või juriidiline isik vajab teenustega seonduvaid seadmeid või tooteid õiguspärasel eesmärgil;

b) asjaomane füüsiline või juriidiline isik kohustub keelduma saadud nõuannete, oskusteabe või tööoskuste andmisest muude kolmandas sihtriigis või mis tahes muus kolmandas riigis asuvate isikute, üksuste või organite, eelkõige õiguskaitseasutuste käsutusse või kasutusse, kui pädev asutus ei ole seda eelnevalt heaks kiitnud; ning

c) ei ole põhjendatult alust kahtlustada või uskuda, et asjaomane füüsiline või juriidiline isik on viimase viie aasta jooksul osalenud surmanuhtluse rakendamises, piinamises või muul julmal, alandaval või ebainimlikul moel kohtlemises või karistamises või tarninud selleks seadmeid või tooteid.

1. Pädev asutus ei anna artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud tegevuste jaoks luba, kui eksporditehingud või teenuste osutamine, millega rakendatakse lepingut, mille üle taotleja kavatseb läbirääkimisi pidada või mida sõlmida, ei saa käesolevale määrusele vastavat luba, eeldades vajaduse korral, et selline lepingut rakendav eksporditehing või teenuste osutamine kuulub ühenduse pädevusse.

2. Pädev asutus ei anna artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud tegevuste jaoks luba, kui asjaomane lõppkasutaja ei saa teenustega seonduvate seadmete puhul ühendusest eksportimise luba, eeldades vajaduse korral, et selline eksporditehing kuulub ühenduse pädevusse.

IV peatükkLoa andmise kord

Artikkel 10Loataotlused

Loa ekspordi- ja imporditehinguteks ja artiklites 3, 4 ja 5 nimetatud teenuste osutamiseks võib anda üksnes selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub taotleja ettevõtte tegevuskoht või, kui ettevõte ei ole liikmesriigi õiguse kohaselt registrisse kantud, taotleja püsiasukoht või selle puudumise korral tema alaline aadress või elu- või asukoht.

Taotlejad annavad pädevale asutusele kogu asjaomase teabe tegevuse kohta, mille jaoks luba taotletakse. Eksporditehingute puhul hõlmab see eelkõige järgmist:

a) sihtkoha, lõppkasutaja ja kavandatud lõppkasutuse täpne kirjeldus; ning

b) võimaluse korral teave veoteekonna ja vahendajate kohta.

Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest võib pädev asutus nõuda taotluse kohta otsuse tegemiseks vajalikku täiendavat teavet või, kui ta leiab, et taotlus sisaldab sisulise otsuse tegemiseks piisavalt teavet, edastab ta sisulise otsuse taotlejale. Erandlikel asjaoludel võib pädev asutus pikendada seda ajavahemikku maksimaalselt kahe kuu võrra, tingimusel et ta teavitab taotlejat otsuse tegemise kuupäevast ja sellise pikendamise põhjustest.

Artikkel 11Load

Ekspordi- ja imporditehingute load antakse välja IV lisas sätestatud näidisele vastaval vormil ja need kehtivad kogu ühenduse piires. Loa kehtivusaeg on kaksteist kuud, kui pädev asutus ei otsusta, et see ajavahemik peab olema lühem.

Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjutuspaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 mm × 297 mm; vormi kujundust tuleb täpselt järgida. Vormi mõlemale küljele on lisaks trükitud kollane giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud. Vormide trükkimine on liikmesriikide ülesanne.

Ekspordi- ja imporditehingute loa suhtes kehtivad nõuded ja tingimused, mida pädev asutus peab vajalikuks, et ära hoida asjaomaste seadmete kasutamist surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks, näiteks kohustus esitada lõppkasutaja allkirjastatud deklaratsioon või mitte reeksportimise kohustuse aktsepteerimine.

Kui ekspordi- või imporditehingute loas ei ole teisiti sätestatud, on asjaomaste ekspordi- või imporditehingute teostamise õigus üksnes taotlejal. Ka teenuste osutamise load kehtivad üksnes taotlejale, kui loas ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud.

Pädev asutus võib antud loa tühistada või peatada või muuta selle nõudeid ja tingimusi, kui:

a) loa andmise otsus on tehtud ebaõige või mittetäieliku teabe alusel ja

taotleja teadis või oleks pidanud teadma, et teave oli ebaõige või mittetäielik, ja

õige või täieliku teabe esitamise puhul ei oleks pädev asutus luba andnud; või

b) uue teabe põhjal näib, et lõppkasutaja ei kasuta seadmeid või tooteid tõenäoliselt taotluses väljendatud eesmärgil.

Tolliformaalsuste täitmisel esitab eksportija või importija IV lisas sätestatud nõuetekohaselt täidetud vormi tõendina selle kohta, et asjaomase ekspordi- või imporditoimingu jaoks vajalik luba on saadud. Kui dokumenti ei täideta selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus tolliformaalsusi täidetakse, võib nõuda, et eksportija või importija esitaks tõlke vastavasse ametlikku keelde.

Kui tollideklaratsioon käsitleb II või III lisas loetletud seadmeid või tooteid ja selgub, et kavandatava ekspordi- või imporditehingu jaoks ei ole käesolevale määrusele vastavat luba antud, arestib toll deklareeritud seadmed või tooted ja juhib tähelepanu võimalusele taotleda käesolevale määrusele vastav luba. Kui loataotlust ei ole mõistliku aja jooksul pärast arestimist esitatud või kui pädev asutus sellise taotluse tagasi lükkab, käsutab toll arestitud seadmeid või tooteid kooskõlas kohaldatava siseriikliku õigusega.

Artikkel 12Teavitamise ja konsulteerimise nõue

I lisas loetletud liikmesriikide ametiasutused teatavad lisas loetletud teistele liikmesriikide ja komisjoni ametiasutustele iga kord, kui nad teevad otsuse käesolevale määrusele vastav loataotlus tagasi lükata või kui nad juba antud loa tühistavad. Teatamine peab toimuma kolme tööpäeva jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast.

Pädev asutus konsulteerib ametiasutuse või ametiasutustega, kes on eelmise viie aasta jooksul käesolevas määruses käsitletud impordi- või eksporditehingu või teenuste osutamise loa tagasi lükanud, kui ta saab taotluse, mis käsitleb selles või varasemas taotluses nimetatud lõppkasutajaga seotud impordi- või eksporditehingut või teenuste osutamist, ja leiab, et luba tuleb sellest hoolimata anda.

Kui pädev asutus otsustab pärast selliseid konsultatsioone loa anda, teatab ta oma otsusest viivitamata I lisas loetletud ametiasutustele ja põhjendab oma otsust, esitades kogu asjaomase teabe.

IVV peatükkÜld- ja lõppsätted

Artikkel 13Pädevaid asutusi käsitlevate andmeteLisade muutmine

Komisjonil on õigus I lisa muuta. Komisjon muudab Liikmesriikide pädevaid asutusi käsitlevaid andmeid III lisas muudetakse liikmesriikide edastatud teabe põhjal.

Komisjonil on artikli 16 kohaselt õigus II, III ja IV lisa muuta.

Artikkel 14Teabevahetus

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja edastavad üksteisele igasuguse nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige

a) teabe antud ja andmata jäetud lubade kohta;

b) teabe uute õiguskaitsevahendite, sealhulgas katsearuannete kohta;

c) järeldused ja aruanded kolmandate riikide poliitika ja tavade kohta, mis käsitlevad surmanuhtlust ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist;

d) teabe rikkumiste ja jõustamisega seotud probleemide ja siseriiklike kohtute otsuste kohta.

Pädev asutus, kes saab artiklis 6 nimetatud loataotluse, esitab teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile taotluse kokkuvõtte kahe nädala jooksul alates taotluse saamisest. Ta teatab neile põhjustest, mille alusel ta kavatseb kas taotluse tagasi lükata või loa anda, ja kõikidest asjakohastest tingimustest.

Kui liikmesriik või komisjon esitab kahe nädala jooksul alates taotluse kokkuvõtte saamisest põhjendatud vastuväite, võib asjaomane pädev asutus esitada ühe nädala jooksul uue ettepaneku.

Kui pädev asutus ei esita uut ettepanekut või liikmesriik või komisjon esitavad ühe nädala jooksul uuele ettepanekule põhjendatud vastuväite, teeb komisjon loa andmise kohta otsuse artikli 16 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 15Aruanne

2. Iga pädev asutusliikmesriik esitab komisjonileavaliku iga-aastase tegevusaruande, milles antakse teavet saadud taotluste arvu, nendes taotlustes käsitletud seadmete, toodete ja riikide,ning nende taotluste suhtes tehtud otsuste kohta, esilekerkinud tõlgendusküsimuste ja võimalike korralduslike või muude probleemide kohta. Tegevusaruanne esitatakse iga kaheteistkümne kuu kohta.

Artikkel 15Teabe kasutus

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001[10] kohaldamist, kasutatakse käesoleva määruse kohaselt saadud teavet üksnes sellel otstarbel, milleks seda on taotletud.

Artikkel 16Komitee

Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2603/1969[11] artikli 4 lõikega 1 loodud toodete ekspordi ühiseid eeskirju käsitlev komitee.

Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 5 ja 7. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust, järgides artikli 7 lõiget 3.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 10 tööpäeva.

Komitee võtab vastu oma töökorra. Komitee vaatab kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja nõudel läbi kõik eesistuja ettepandud küsimused, mis käsitlevad käesoleva määruse rakendamist.

Artikkel 17Karistused

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kohaldatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile hiljemalt 30. aprilliks 20032005 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 18Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendalkuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa LiiduÜhenduse Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

Artiklites 10 ja 12 nimetatud ametiasutuste nimekiri

A. Liikmesriikide ametiasustused

(täidavad liikmesriigid)

BELGIA

TŠEHHI VABARIIK

TAANI

SAKSAMAA

EESTI

KREEKA

HISPAANIA

PRANTSUSMAA

IIRI

ITAALIA

KÜPROS

LÄTI

LEEDU

LUKSEMBURG

UNGARI

MALTA

MADALMAAD

AUSTRIA

POOLA

PORTUGAL

SLOVAKKIA

SLOVEENIA

SOOME

ROOTSI

ÜHENDKUNINGRIIK

B. Aadress komisjonile teatiste esitamiseks:

Euroopa Ühenduste Komisjon

Välissuhete peadirektoraat

Direktoraat ÜVJP

Üksus A.2: õiguslikud ja institutsioonilised küsimused välissuhetes – sanktsioonid

CHAR 12/163

B - 1049 Bruxelles/Brussel

Tel: (32-2) 296 25 56

Faks: (32-2) 296 75 63

e-post: relex-sanctions@cec.eu.int

I II LISA

Artiklites 3 ja 4 nimetatud seadmete nimekiri

Seadmed, millel puudub või peaaegu puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse rakendamiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

+++++ TABLE +++++

II III LISA

Artiklis 5 nimetatud seadmete ja toodete nimekiri

Seadmed ja tooted, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse rakendamiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

A OSA

+++++ TABLE +++++

B OSA

+++++ TABLE +++++

III LISA

Artiklis 6 nimetatud pädevate asutuste nimekiri

(täidavad liikmesriigid)

IV LISA

Artikli 11 lõikes 1 nimetatud ekspordi- või impordiloa vorm

(Tähelepanu – täiesti uus vorm)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

Käesolevat LISALEHTE EI loeta KEHTIVAKS LOAKS, kui sellele ei ole lisatud nõuetekohaselt täidetud LEHEKÜLG 1 „Luba – määrus (EÜ) nr .../2004 (import või eksport)“.

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1975. aasta resolutsioon 3452 (XXX).

[3] EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

[4] EÜT C 87 E, 11.4.2002, lk 136.

[5] Heaks kiidetud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 31. juuli 1957. aasta resolutsiooniga 663 C (XXIV) ja 13. mai 1977. aasta resolutsiooniga 2076(LXII).

[6] ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 1979. aasta resolutsioon 34/169.

[7] Heaks kiidetud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 31. juuli 1957. aasta resolutsiooniga 663 C (XXIV) ja 13. mai 1977. aasta resolutsiooniga 2076(LXII).

[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[9] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1, muudetud kujul.

[10] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[11] EÜT L 324, 27.12.1969, lk 25.

[12] Vormi ei või kasutada tehnilise abi ja vahendusteenuste osutamise lubamiseks.

[13] Palun täpsustada punkti 11 puhul tootja, importija, eksportija, transpordiettevõte või muu.

[14] Kui ajavahemik on lühem kui kaksteist kuud pärast väljaandmiskuupäeva, tuleb punkti 14 lisada selgitus. Märkida aasta (neljakohaline), kuu (kahekohaline) ja kuupäev (kahekohaline).

[15] Vt määruse (EÜ) nr .../2004 I lisa. Vt ka artikli 2 punkt h.

[16] Kasutada nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/1995 (EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10) kohaselt kehtestatud riigitähiseid. Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, EÜT L 296, 5.10.2002, lk 6.

[17] Lisada pakendamist käsitlevad andmed ning asjaomaste seadmete ja toodete väärtus.

[18] Vajaduse korral jätkata kirjeldust käesoleva vormi lisalehtedel (lk 1a).