KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE Vastutuse välistamine: käesoleva dokumendiga võtavad kohustusi üksnes selle koostamisega seotud komisjoni talitused ning see ei mõjuta komisjoni tehtava otsuse lõplikku vormi

Lisatud dokumendile

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Sissejuhatus

Käesolevas mõjuhinnangu kokkuvõttes käsitletakse R&TTE direktiivi[1] ehk direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete kohta) võimalikku läbivaatamist[2]. Direktiivi reguleerimisala hõlmab 63 miljardi euro suurust turgu (2007. aasta andmed), sh mobiiltelefonide, mobiilsidevõrgu vastuvõtuseadmete ja tavatelefonide turgu[3]. Direktiiv ühtlustab ELi tasandil olulisi nõudeid, mis käsitlevaid tervise ja ohutuse kaitset, elektromagnetilist ühilduvust ja kahjulike häirete vältimist.

1. Probleemi Kirjeldus

1.1. Nõudeid järgitakse puudulikult

On täheldatud, et direktiivi nõudeid täidetakse puudulikult. ELi turujärelevalveasutuste avaldatud andmetest selgub, et olulisi nõudeid täidetakse 28 % kuni 56 % ulatuses, haldusnõudeid aga veelgi vähem.

Turujärelevalveasutuste jõustamismeetmete tõhusust piirab olulisel määral toodete ja tootjate vähene jälgitavus. Kui ei ole olemas kindlaksmääratud kontaktpunkti, peavad turujärelevalveasutused läbi uurima kogu turustusahela, et leida isik, kes vastutab asjaomase toote ELi turule laskmise eest.

Direktiiv on kohati ebamäärane ja tarbetult keerukas (vt punkt 2.2) ja nõuab tootjatelt oma kohustuste mõistmiseks küllaltki suurt pingutust

1.2. Direktiivi sätete mõistmisega seotud probleemid

Direktiiv on ilmselt liiga keerukas ja ebamäärane. Mõned küsimused on mitmeti tõlgendatavad.

· Kas artikli 3 lõikes 2 sätestatud olulist nõuet („kasutaksid tõhusalt … spektrit … et vältida kahjulikke häireid.”) kohaldatakse ainult vastuvõtuseadmete suhtes või ka raadioseadme vastuvõtufunktsiooni suhtes?

· Mille poolest erineb kohustus kinnitada hoiatustähis kasutuspiirangutega toodetele kohustusest teatada nendest turulelastud raadioseadmetest, mis töötavad ühtlustamata sagedusribadel?

Lisaks nimetatutele esineb muidki ebamäärasusi, mis põhjustavad direktiivi ebaühtlast kohaldamist ja on takistuseks siseturu arengule.

Direktiiv sisaldab ka ohtrasti haldusalaseid sätteid ja neist mõningate otstarve on küsitav, nt CE-vastavusmärgis, teavitatud asutuse numbri ja hoiatustähise kinnitamine seadmele, pakendile ja kasutusjuhendile.

1.2.1. Direktiivi reguleerimisalaga seotud probleemid

Puudub selgus, kuidas kohaldada direktiivi mõningate selliste seadmekategooriate suhtes nagu tarkvaraliselt muudetavad seadmed ja mitmest komponendist koosnevad seadmestikud.

Direktiiv ei võimalda nõuda raadioseadmete koostalitlust tarvikutega, nt laadimisseadmed. Olukorras, kus tööstusharu ise kokkuleppeid ei tee, on koostalitusvõime puudumine tülikas kasutajatele ja tekitab tarbetuid jäätmeid[4].

Vastuvõtuseadmeid (nt GPS ja Galileo-vastuvõtjad) on üldiselt direktiivis käsitletud. Vastuvõtuseadmeid, mis on mõeldud heli- ja teleringhäälingusaadete vastuvõtmiseks, ja oma tööks kiirgust kasutavaid seadmeid, mis ei võimalda kommunikatsiooni (nt traadita laadimisseadmed), kõnealuses direktiivis ei käsitleta ja need jäävad elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi[5] reguleerimisalasse. Samalaadsete seadmete suhtes kohaldatavad erinevad õiguslikud nõuded tekitavad õiguskindlusetust.

1.3. Innovatiivsete raadioseadmete turulepääsu takistavad regulatiivsed tõkked

Selleks et uus raadiotehnika turule pääseks, peab see vastama R&TTE direktiivi nõuetele ja sellega seoses tuleb märkida kahte probleemi:

· Harmoneeritud standardite väljatöötamine toimub suure viivitusega ja võib kesta mitu aastat, ka viitenumbrite avaldamine ELTs[6] võib võtta kuni aasta.

· Teavitatud asutustelt on raske saada alternatiivseid lahendusi olukorras, kus puuduvad spektrikasutust reguleerivad heakskiidetud eeskirjad.

Muud uuenduste turulepääsu mõjutavad asjaolud, nagu ühtlustamata spektrikasutus ELis ja suhteliselt pikk, keerukas ja ebamäärane spektrikasutuse ümberjagamise protsess, jäävad väljapoole R&TTE direktiivi reguleerimisala.

1.4. Keda see mõjutab?

· R&TTE direktiiviga reguleeritud seadmete kasutajad, avaliku sektori teenused ja kodanikud, kes nõuetele mittevastavate seadmetega kokku puutuvad.

· Tootjad, keda mõjutavad nõuetele mittevastavate toodete tekitatud konkurentsimoonutused, direktiivi keerukus ja ebamäärasus ning innovatiivsete toodete turulelaskmisega seotud raskused.

· Turujärelevalveasutused, keda mõjutavad õiguskindlusetus ja direktiivi jõustamisel tekkivad probleemid.

2. Subsidiaarsuse analüüs

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 4 on ühtne turg valdkond, kus liit ja liikmesriigid jagavad pädevust. Läbivaadatud direktiivi aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 (Siseturg) ja 114 (Õigusaktide ühtlustamine). ELi tasandi meetmeid on vaja selleks, et kohandada, selgitada või lihtsustada ühtse turu toimimiseks vajalikke määrava tähtsusega õigusnorme kõnealuses valdkonnas. Seda ei ole võimalik teha, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi. Kavandatav uus kohustus registreerida tootja ja/või toode ELi tasandil (valikud A2, A3 ja A4) mõjutab kogu ELi turgu ja selle eelised, võrreldes liikmesriikide tasandil võetavate sarnaste meetmetega, on ilmsed. Valik C2 mõjutab spektrumikasutuse reguleerimist, mis on suuremas osas liikmesriikide pädevuses ja mida allpool lähemalt vaadeldakse. Muude käsitletud valikute puhul on ELi õigus tegutseda ja ELi tasandil võetavate meetmete lisaväärtus vaieldamatu.

3. Eesmärgid

R&TTE direktiivi läbivaatamise eesmärk on tagada direktiivis sätestatud oluliste nõuete tõhusam täitmine. See peab tagama ühtse turu jätkusuutlikkuse ja parandama selle toimimist, vältima tarbetuid kulusid ja koormust, eriti VKEde jaoks, ning toetama innovatsiooni. Eri- ja rakenduslikud eesmärgid on järgmised.

A Parandada direktiivi jõustamist ja selles sätestatud nõuete täitmist

· Kehtestada ettevõtjatele karmimad nõuded ja tõhustada turujärelevalveasutuste käsutuses olevaid õiguslikke vahendeid, eelkõige seoses toodete jälgitavusega

B Luua tugev õiguslik alus oluliste nõuete rakendamiseks

· Selgitada ja lihtsustada teatavaid sätteid ja halduskohustusi või need kõrvaldada Saavutada asjaomaste sätete parem kooskõla ELi muude õigusaktidega

· Lihtsustada direktiivi kohaldamist teatavate spetsiifiliste tehnoloogiliste rakenduste puhul Luua võimalus seadmete ja tarvikute liideste ühtlustamiseks.

· Lisada direktiivi reguleerimisalasse kõik seadmed, mida kahjulike häirete vältimise probleem puudutab.

C Kõrvaldada innovatiivsete raadioseadmete turulepääsu takistavad regulatiivsed tõkked

· Lihtsustada regulatiivseid meetmeid käsitlevate otsuste tegemist ja vähendada viivitusi.

4. Poliitikavalikud

4.1. Võimalikud valikud eesmärgi A saavutamiseks

- A0: praegune olukord säilib.

-A1: direktiiv viiakse vastavusse toodete turustamist käsitleva uue õigusraamistikuga.

-A2: valikule A1 lisatakse kohustus tootjatele registreerida ELi keskses registris oma kontaktandmed. Kõigile ELi turule lastavatele toodetele kinnitatakse ettevõtja kordumatu registreerimisnumber.

-A3: valikule A1 lisandub tootja kohustus registreerida ELi keskses registris iga uus tooteliik ja üles laadida osa tehnilisest toimikust. Igale tootele kinnitatakse toote kordumatu registreerimisnumber.

-A4: valikule A1 lisandub komisjoni võimalus delegeeritud volituste alusel kehtestada samasugune toote registreerimise nõue nagu valikus A3 ka selliste seadmekategooriate kohta, mille puhul nõudeid veel täiel määral ei täideta.

4.2. Võimalikud valikud eesmärgi B saavutamiseks

-B0: praegune olukord säilib.

-B1: direktiivis sätestatud määratlused ja kohustused viiakse vastavusse kaupade siseturgu käsitleva uue õigusraamistikuga, selgitatakse küsitavust tekitavaid sätteid käibeloleva direktiivi kasutusjuhendi abil ja lihtsustatakse mõningaid haldusnõudeid.

-B2: valikule B1 lisanduvad sätted, mis käsitlevad teatavat spetsiifilist tehnoloogiat ning uus nõue seadmete ja tarvikute koostalitlusvõime kohta; lisaks laiendatakse direktiivi reguleerimisala, hõlmamaks kõik raadiosaatjad ja raadiovastuvõtuseadmed.

-B3: valikule B1 lisanduvad sätted, mis käsitlevad teatavat spetsiifilist tehnoloogiat; direktiivi hakatakse kohaldama üksnes raadiosaatjate suhtes; komisjonile antakse volitus lihtsustada direktiivi rakendamist ja käsitleda seadmete ja tarvikute koostalitlusvõimet.

4.3. Võimalikud valikud eesmärgi C saavutamiseks

-C0: praegune olukord säilib.

-C1: muud kui õiguslikud meetmed: ELi ühtse kontaktpunkti loomine, kust saaks taotleda raadioseadmete litsentse katsetamistegevuseks; koostatakse tegevuskava, et parandada koostööd reguleerimisasutuste, teavitatud asutuste ja standardimisasutuste vahel; käivitatakse ettevõtjaid ja VKEsid hõlmav teavitamiskampaania, et tutvustada raadioseadmeid käsitlevat reguleerivat raamistikku.

-C2: valikule C1 lisanduvad kaks õiguslikku muudatust: luuakse spetsiaalsed teavitatud asutused, mis pööravad põhitähelepanu innovatiivsemat laadi raadioseadmetele. Luuakse keskne ELi asutus, kellel on volitus lubada turule lasta ja kasutada piiratud arvul raadioseadmeid täpselt kindlaksmääratud territooriumil ja ajavahemikul.

5. Mõju hindamine

Kõiki valikuid hinnatakse eesmärkide saavutamise tõhususe seisukohast. Nõuete järjest parema täitmisega kaasneb eelduste kohaselt positiivne sotsiaalne mõju, st tervise ja ohutuse tõhusam kaitse ning seadmete otstarbekamast kasutusest tulenev kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja avaliku sektori teenusepakkujatele.

Majanduslik mõju avaldub siseturu toimimises, spektrikasutuse tõhususes ja direktiivi kohaldamisega seotud halduskuludes, samuti mõnes innovatsiooniaspektis. Märkimisväärset mõju VKEdele ei täheldata.

5.1. Võimalikud valikud – eesmärk A: parandada direktiivi jõustamist ja selles sätestatud nõuete täitmist

Ligikaudu 50 % liikmesriikidest ja enamik ettevõtjaid[7] loodavad, et direktiivi vastavusse viimine uue õigusraamistikuga (valik A1) mõjutab nõuete täitmist raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete valdkonnas väga suurel määral.

Enamik turujärelevalveasutusi leiavad, et valik A2 mõjutab jõustamismeetmete tõhusust ja nõuete täitmist ilmselt positiivselt, kuid üsna vähe. Valikuga A3 rakendatakse uus jõustamisvahend, mis tagab kiire juurdepääsu registreeritud toote tehnilisele toimikule ja teeb Internetis kättesaadavaks tootega seotud kontaktandmed, võimaldades vähendada menetlustega seotud viivitusi. Ühe turujärelevalveasutuse hinnangul peaks turujärelevalvemeetmeteks eraldatud aja ja ressursi sääst ulatuma 10–15 %ni ning meetmetele reageerimise aeg lühenema mitme nädala võrra. Kui vaadelda üksnes problemaatilisi tootekategooriaid, peaks valik A4 olema sama mõjus kui valik A3.

Leitakse, et halduskoormuse seisukohast on valikul A3 märksa negatiivsem mõju kui teistel valikutel. 2010. aastal toimunud avalikul arutelul hindas asjaomast mõju märkimisväärseks 32 % vastanutest (vaid 12 % VKEdest), samas kui vaid 10 % hindas märkimisväärseks uue õigusraamistikuga vastavusse viimise mõju. Tundub, et praegu kehtiv kohustus koostada toote tehniline toimik enne selle turulelaskmist jääb sageli täitmata. Sellisel juhul ei kujuta andmete kogumine, vormistamine ja üleslaadimine endast märkimisväärset koormust. Valiku A4 puhul piirduvad lisanduvad halduskulud nende tootekategooriatega, mida tuleb registreerida.

Nii selle kui ka teiste valikutega seotud mõjud on kokkuvõtlikult esitatud allpool tabelis.

Tabel 1. Eesmärgi A saavutamiseks võimalike valikute võrdlev ülevaade

|| Panus eesmärgi A saavutamisse || Kulutasuvus || Kooskõla

Valik A0 || 0 || 0 || 0

Valik A1 || +/++ Mõõdukas kuni märkimisväärne || - Rohkem haldusnõudeid, eriti importijatele ja levitajatele || +++ Uus õigusraamistik parandab kooskõla uue lähenemisviisi õigusaktidega

Valik A2 || +/++ Valikule A1 lisanduv piiratud mõju || -/+ Tootjad prognoosivad halduskoormuse mõningast suurenemist Turujärelevalveasutuste tõhusus suureneb vähesel määral || +++/- Uus õigusraamistik parandab kooskõla uue lähenemisviisi õigusaktidega Uue lähenemisviisi õigusaktidest veidi erinev lähenemisviis

Valik A3 || +++ Lisavahend kohustuste täitmise ja ettevõtjate koolitamise tagamiseks || --/++ Tootjad prognoosivad halduskoormuse märkimisväärset suurenemist Suureneb turujärelevalveasutuste tõhusus Hinnanguline investeering 300 000 eurot || +++/-- Uus õigusraamistik parandab kooskõla uue lähenemisviisi õigusaktidega Uue lähenemisviisi õigusaktidest erinev lähenemisviis

Valik A4 || ++ Lisavahend vaid problemaatiliste tootekategooriate korral || -/+++ Tootjate halduskoormus kasvab vähem kui valiku A3 korral Üldine tõhusus on suurem kui A3 korral || +++/- Uus õigusraamistik parandab kooskõla uue lähenemisviisi õigusaktidega Uue lähenemisviisi õigusaktidest erinev lähenemisviis põhjendatud juhtudel

5.2. Võimalikud valikud – eesmärk B: luua tugev õiguslik alus oluliste nõuete rakendamiseks

Tabel 2. Eesmärgi B saavutamiseks võimalike valikute võrdlev ülevaade

|| Panus eesmärgi B saavutamisse || Kõrvalmõjud || Kulutasuvus || Kooskõla

Valik B0 || 0 || 0 || 0 || 0

Valik B1 || ++ Oluliselt parem selgitamine || + Nõuete täitmine paraneb (eesmärk A) || ++ Haldusnõuete hulk veidi väheneb || ++ Paraneb kooskõla ELi muude õigusaktidega

Valik B2 || ++/- Selgitatakse direktiivi kohaldamist spetsiifilise tehnoloogia suhtes Seadmete ja tarvikute koostalitlusvõime nõuet ei saa tõenäoliselt üldiselt kohaldada Paraneb õiguskindlus - R&TTE direktiiv hõlmab kõiki vastuvõtuseadmeid Paraneb spektrikaitse - kõik oma tööks kiirgust kasutavad seadmed kaasatakse R&TTE direktiivi reguleerimisalasse || +/- Tänu vastuvõtuseadmete õiguslikule reguleerimisele suureneb spektrikasutuse tõhusus Seadmete ja tarvikute koostalitlusvõime nõue võib takistada innovatsiooni || -- Koostalitlusvõime nõude üldine rakendamine toob lisakulusid Lairibavastuvõtjate ja oma tööks kiirgust kasutavate kommunikatsiooni mittevõimaldavate seadmete kaasamine toob mõningaid lisakulusid ||

Valik B3 || +++ Komisjoni volitused võimaldavad reageerida tehnoloogia/turu/õiguslikule arengule Suureneb õiguskindlus: kõik vastuvõtuseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed kaasatakse elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi reguleerimisalasse. Paraneb spektrikaitse: kõik oma tööks kiirgust kaasutavad seadmed kaasatakse R&TTE direktiivi reguleerimisalasse || - Vastuvõtuseadmete toimimine jääb vabatahtlike standardite reguleerida Artikli 3 lõikes 3 sätestatud olulisi nõudeid ei kohaldata ainult vastuvõtmiseks mõeldud seadmete, nt Galileo-vastuvõtjate suhtes || +/- Mõningad lisakulud oma tööks kiirgust kasutavate kommunikatsiooni mittevõimaldavate laineallikate puhul Kulude mõningane vähenemine ainult vastuvõtmiseks mõeldud seadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete osas || ++ Paraneb kooskõla ELi muude konkurentsivõimet käsitlevate õigusaktidega Rakendusvolitused tagavad direktiivi ühtlase kohaldamise kogu ELis

5.3. Võimalikud valikud eesmärgi C saavutamiseks: kõrvaldada raadioseadmete valdkonnas innovatsiooni takistavad regulatiivsed tõkked

Valikuga C1 suureneb ettevõtjate teadlikkus õigusnormidest, teavitatud asutuste tegevus innovatiivsete toodete hindamisel muutub lihtsamaks ja uudsete toodete reguleerivasse raamistikku kandmisel esinevad viivitused vähenevad mõnevõrra.

Valiku C2 puhul vähendab keskne ELi asutus innovatiivsete toodete turulejõudmiseks kuluvat aega, mis mõningatel juhtudel võib lüheneda ühe või kahe aastani. Tööstusharu ei soovi investeerida ajutiste müügilubadega toodetesse. Keskse ELi asutuse tööks on vaja personali, vähemalt 10 täistööajaga töötajat[8]. Asutuse pädevuse osas kerkib subsidiaarsuse küsimus seoses liikmesriikide pädevusega selles valdkonnas.

Nii selle kui ka teiste valikutega seotud mõjud on kokkuvõtlikult esitatud allpool tabelis.

Tabel 3. Eesmärgi C saavutamiseks võimalike valikute võrdlev ülevaade

|| Panus eesmärgi B saavutamisse || Kõrvalmõjud || Kulutasuvus || Kooskõla

Valik C0 || 0 || 0 || 0 || 0

Valik C1 || + Toodete turulejõudmist reguleerivas menetluses esinevad viivitused vähenevad mõnevõrra || || + Mõnevõrra paraneb kulutasuvus || + Paraneb kooskõla kehtiva institutsioonilise korraldusega

Valik C2 || +/++ Paraneb spetsiaalsete teavitatud asutuste hinnangute usaldusväärsus Toodete turulejõudmist reguleerivas menetluses esinevad viivitused muutuvad oluliselt lühemaks Ajutised müügiload ei kutsu investeerima || -- Spetsiaalse eesmärgiga teavitatud asutuste loomine moonutab teavitatud asutuste vahelist konkurentsi Probleemid ajutiste müügilubade tühistamisega || -- Olulised kulud: uute akrediteeringute andmine spetsiaalsetele teavitatud asutustele, uue pädevuskeskuse loomine, varem loa saanud seadmete kõrvaldamise suured kulud. || -- Lubade andmise kaks erinevat menetluskorda Subsidiaarsuse küsimus

6. Valikuvõimaluste võrdlus Eelistatav valik

Valiku 1 tulemusena peaks paranema nõuete täitmine halduskulude mõningase suurenemise hinnaga. Tootjate registreerimise nõue valikus A2 annab vaid piiratud ulatuses lisaväärtust. Valiku A3 kohane toote täieliku registreerimise nõue kujutab endast võimast lisavahendit turujärelevalve tõhustamiseks, kuid tööstusharu näeb selles märkimisväärset lisakoormust. Valik A4 pakub paindlikku ja proportsionaalset lähenemisviisi: viia direktiiv vastavusse uue õigusraamistikuga ja käivitada toote registreerimine teatavate spetsiifiliste tootekategooriate nõuetelevastavuse tagamiseks. Seepärast tuleb eesmärgi A saavutamiseks eelistada valikut A4.

Valiku B1 tulemusena muutub direktiiv selgemaks ja lihtsamaks, saavutatakse halduskoormuse vähenemine ja nõuete parem täitmine. Valiku B2 korral selgitatakse ja täiustatakse mõningate spetsiifiliste tehnoloogiate, oma tööks kiirgust kasutavate seadmete ja vastuvõtuseadmete regulatsiooni õiguslikku alust. Vastuvõtufunktsiooni käsitlevad nõuded muudavad spektrikasutuse tõhusamaks, kuid põhjustavad lisakulusid. Valik B3 toob selguse, kuidas direktiivi kohaldada spetsiifilistel juhtudel nii praegu kui ka tulevikus, kehtestab selged kriteeriumid reguleerimisala osas elektromagnetilist ühilduvust käsitleva direktiiviga võrreldes ja ei tekita kulusid või vähendab neid. Seepärast tuleb eesmärgi B saavutamiseks eelistada valikut B3.

Valik C1 aitab mõnevõrra lühendada toodete turulejõudmisel esinevaid viivitusi ning parandab ettevõtjate, reguleerivate ja muude asutuste tegevuse tõhusust. Valik C2 tagaks toote jõudmise turule lühema ajaga, kuid sellega kaasneksid küllaltki märkimisväärsed lisakulud ja ka institutsionaalseid probleeme. Seepärast tuleb eesmärgi C saavutamiseks eelistada valikut C1.

Kokkuvõttes peaks ülalkirjeldatud eelistatavate valikute pakett tagama, et paraneb nõuete järgimine, et saavutatakse suurem õigluskindlus ja direktiivi sujuvam ja ühtlasem kohaldamine, samuti kahjulike häirete tõhusam vältimine ilma turul osalejaid liigselt koormamata. Eelistatavate valikute paketi kolm elementi ei mõjuta üksteist, ehkki valikute A4 ja B3 vahel tekib sünergia, nagu on kirjeldatud punktis 7. Seepärast ei ole paketti vaja täiendavalt põhjalikult hinnata.

Mõjuhindamise lõpus ei ilmnenud, et valitud variant võiks põhjustada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ebaproportsionaalse koormuse. Järelikult ei ole ühtegi asjaolu, mis viitaks vajadusele kehtestada eraldi meetmed VKEde jaoks proportsionaalsuse printsiibist lähtudes.

7. Seire ja hindamine

Põhinäitajad, mille abil hinnatakse edukust direktiivi läbivaatamise eesmärkide täitmisel, on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis:

Tabel 4. Edukuse põhinäitajad

|| Näitaja || Hindamisviis

Eeskirjade järgimine || Nõuete täitmise määr || Liikmesriikide regulaarsed aruanded

Haldusalane lihtsustamine ja õiguslikud kohandused || Sellest tulenev halduskulu ja koormus; ebamääraseks peetavate direktiivi sätete arv || Regulaarne sidusrühmade vaheline teabevahetus

Innovatsiooni takistavad regulatiivsed tõkked || Kui lihtne on ellu viia innovatiivseid ideid? || Regulaarne sidusrühmade vaheline teabevahetus

Ettepaneku kohaselt lisanduks liikmeriikidele uus kohustus esitada komisjonile iga kahe aasta järel aruanne direktiivi kohaldamise kohta, lisades andmed direktiivis sätestatud nõuete täitmise määra kohta.

Komisjon vaatab käesoleva direktiivi toimimise regulaarselt läbi ja annab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru iga viie aasta järel.

[1] R&TTE= raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed

[2] Direktiiv 1999/5/EÜ, ELT L 91, 7.4.1999, lk 10–28.

[3] Muud kui raadiotelekommunikatsiooni infrastruktuurid, näiteks lülitussüsteemid, ei kuulu kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse

[4] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/rtte/chargers/index_en.htm

[5] Direktiiv 2004/108/EÜ

[6] Euroopa Liidu Teataja

[7] 2010. aastal toimunud avaliku arutelu käigus arvas 71% vastanutest, et uue õigusraamistikuga vastavusse viimise mõju on vahemikus keskmisest kuni tugevani.

[8] Võrdluseks, Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) sekretariaadis töötab 14 inimest, sh 7 eksperti.