ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 8.9.2004 
KOM(2004) 526 lõplik 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Muudetud ettepanek:  
NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom), 
millega sätestatakse tuumarajatiste ohutusega seotud põhikohustused ja üldpõhimõtted 
Muudetud ettepanek:  
NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom), 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivs ete jäätmete ohutu käitlemise kohta 
  
(esitanud komisjon vastavalt Euratomi asutamislepingu  
artikli 119 lõikele 2) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. KONTEKST  
30. jaanuaril 2003 võttis komisjon vastu kaks ettepanekut tuumarajatiste ohutust ning 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätme te käitlemist käsitlev ate direktiivide kohta.1 
Nende ettepanekute õiguslik alus on EURATO Mi asutamislepingu peatükk 3, mis käsitleb 
tervisekaitset.  
Pärast Euroopa Majandus- ja So tsiaalkomitee 27. märtsi 2003. aas ta arvamust edastati 2. mail 
2003 mõlemad ettepanekud nõukogule. EURATOMi as utamislepingu artiklis 31 sätestatud 
korras palus nõukogu Euroopa Parlamendi arvamust. Euroopa Parlament võttis arvamused ettepanekute kohta vastu täis kogu istungil 13. j aanuaril 2004.  
Euroopa Parlamendi arvamus toetab komisjoni  lähenemist, mis soosib laienenud Euroopa 
Liidus siduvaid õigusakte tuumarajatiste ja  radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutuse 
valdkonnas. Parlament võttis vastu mitmed m uudatused, millest enamik on komisjonile 
vastuvõetavad. Samal ajal arutati mõlemat ette panekut nõukogus Itaalia ja Iirimaa eesistumise 
ajal. Töötati välja tekstid, mis ei kaldunud kõrva le poliitilistest sihtid est, mis komisjon oli 
endale ettepanekutes seadnud. 
Lisaks EURATOMi asutamislepingus sätestat ud seadusandlikust menetlusest tulenevale 
konsulteerimisele viis komisjon enne direkt iivide ettepanekute esitamist ja nende 
läbivaatamise ajal nii indivi duaalselt kui kollek tiivselt foorumite korras läbi mitmeid 
konsultatsioone nii ri iklike asutuste kui ettepanekut ega seotud majandusharudega. 
Konsulteeriti ka rahvusva heliste organisatsioonide ga nagu Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur ja Tuumaenergiaagentuur.  
Komisjon kasutas ka erinevatel rahvusvahelist el kohtumistel osalemisel võimalust esitada 
õigusaktide ettepanekuid. Seoses sellega esit ati ettepanekud ja arutati neid mitte üksnes 
liikmesriikide vahelistel, vaid ka kolmandate riikide osavõtul toimunud mitmetel kohtumistel. 
Need kohtumised võimaldasid kirjeldada direktiivide ettepanekute arengut Euroopa 
Parlamendi ja nõukoguga arutamise ajal.  
2. M
UUDATUSTE LAAD  
Peamised Euroopa Parlamendi vastu võet ud muudatused käsitlevad järgmisi punkte: 
2.1. Tuumarajatiste ohutust käsi tleva direktiivi ettepanek 
Euroopa Parlamendi põhinõudmine on seotud tuumarajatiste tegevuse lõpetamise 
rahastamisega. Parlamendi ootused on selles osas väga kõrged, mida tõendab 26. juunil 2003, 
s.o elektrienergia siseturu ühiseeskirju kä sitleva direktiivi vastuvõtmise ajal, sõlmitud 
institutsioonidevaheline kokkulepe2. Selles kokkuleppes rõhutatakse, et liikmesriigid peavad 
tagama tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks piisavate rahaliste vahe ndite olemasolu ning 
nende vahendite kasutamise üksnes sel eesmärgil. 
                                                 
1 KOM(2003) 32. 
2 ELT L 176, 15.7.2003, lk 56. 
 
ET 3   ET Euroopa Parlament märkis, et tuumarajatis te tegevuse lõpetamise rahastamiseks on 
liikmesriikides kasutusel mitmeid meetode id. Selline mitmekesisus võib tekitada 
konkurentsimoonutusi ja vahetegemist tuumenergi a tootjate vahel. Komisjon oli rõhutanud 
Euroopa Parlamendi aruteludel selle küsimuse ol ulisust elektrienergia siseturu kontekstis. 
Siiski märkis komisjon, et seda tuleb lahe ndada asjakohaste ühenduse dokumentide abil ning 
mitte elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitleva direktiivi abil. Seoses sellega leidis komisjon, et EURATOMi asutamisleping on sobiv raamistik.  
Parlamendi ootustele vastamiseks tuleks lisada säte artikli 9 lõikesse 2 eesmärgiga tagada 
rahaliste vahendite olemasolu ja nende suun amine tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks. 
Pidades silmas enamiku liikmesriikide vastus eisu nõukogus selles valdkonnas olulise sätte 
vastuvõtmisele, tehakse ettepanek tuumaohutust kä sitlevas direktiivis sellest sättest loobuda. 
Komisjon jätab endale võimaluse esitada kiir esti mis tahes muu algatus Euroopa Ühenduse 
asutamislepingut välistamata. 
Muud komisjonile vastuvõetavad Euroopa Parlam endi muudatused sisalduvad juba suures 
osas nõukogu kompromisstekstis.  
2.2. Radioaktiivsete jäätmete käitlemi st käsitleva direktiivi ettepanek 
Peamised komisjonile vastuvõetavad Euroopa Parlamendi muudatused on seotud üldsuse 
teavitamise ning teadus- ja ar endustegevust käsitlevate sätete ga. Nõukogu viimasesse teksti 
on need elemendid juba suures osas lisatud, välja  arvatud muudatused radi oaktiivsete jäätmete 
käitlemise alase teadustegevuse kohta, mistõttu tuleb ettepanekusse lisada uus artikkel. Siiski 
ei ole vaja alles jätta viidet ühisettevõtte loomise võimalusele. Teatavad liikmesriigid on 
tõepoolest vaenulikud selle võimaluse direktiivis nimetamise suhtes. Igal juhul pakutakse seda 
võimalust juba EURATOMi asutamislepingus. 
Oluline on rõhutada, et Euroopa Parlament jä ttis oma muudatustest  välja ühenduse ajakava 
mõiste lõppladustamiskohtade rajamise ja te gevuse lubade puhul. Liikmesriigid võivad ise 
tähtajad määrata. Nõukogu aruteludel oli lis aks selgelt näha, et liikmesriigid on 
lõppladustamise puhul ühenduse ajakavale väga vastu. Liikmesriikide ohutusametid leiavad, 
et sellise ajakava järgimine või b neilt teatavatel juhtudel nõuda  loa andmist, mis ei oleks 
vastavuses nende tehnilise hinnanguga lõppladustamiskoha ohutusele. Seepärast tundub, et 
paindlikum süsteem, mis võimaldab liikmesriikidel  ise ajakavad kehtestada vastastikuse surve 
mõjul kooskõlas Rahvusvahelise Tuumaenergi aagentuuri konventsioonidega, on parem ning 
vastab Euroopa Parlamendi seisukohale. 
3. J
ÄRELDUS  
Euroopa Parlamendi vastu võetud ja komisj onile vastuvõetavad muudatused ei muuda 
poliitilisi sihte, mis komisjon endale seadis 30. jaanuaril 2003 mõlema  direktiivi ettepaneku 
vastuvõtmisega. 
Ühenduse sekkumine on vältimatu, et tagada tuumaohutuse kõrge taseme säilimine laienenud 
Euroopa Liidus. Rahvusvahelised konventsioonid tuumarajatiste ning kiiritatud kütuste ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutuse valdkonnas on konventsiooni osalistele kindlasti 
õiguslikult siduvad, ent need jäävad oma laadilt üleskutseteks. Nendega ei looda mehhanismi, 
mis tagab neist tulenevate kohustuste täitmi se. Need ei ole sama tõhusad kui ühenduse 
 
ET 4   ET sekkumine ning neid ei saa seega pidada as endavateks. Ühenduse õigusaktide puudumine 
kahjustaks lisaks ühenduse kodanikke ja laienenud Euroopa Liidu huve.  
Käesolevad muudetud ettepanekud võimaldav ad komisjonil anda nõusolek teatavatele 
Euroopa Parlamendi soovitatud muudatustel e ning nõukogu arutelude le järgnevatele 
tekstimuudatustele.  
 
ET 5   ET 2003/0021 (CNS) 
Muudetud ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom), 
millega sätestatakse tuumarajatiste ohutusega seotud põhikohustused ja üldpõhimõtted 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse as utamislepingut, eriti se lle artikleid 31 ja 32, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,3 
võttes arvesse arvamust, mille on avaldanud eksp ertrühm, kelle teadus- ja tehnikakomitee on 
määranud liikmesriikide teadlaste seas t asutamislepingu artikli 31 kohaselt, 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,4 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust5 
ning arvestades järgmist: (1) Asutamislepingu artikli 2 punktis  b on sätestatud, et ühendus kehtestab vastavalt selle 
asutamislepingu sätetele ühtsed ohutusnormi d töötajate ja muu elanikkonna tervise 
kaitsmiseks ning tagab nende kohaldamise. 
(2) Asutamislepingu artiklis 30 on sätestat ud, et ühenduse piires kehtestatakse 
põhistandardid töötajate ja muu elanikkon na tervise kaitsmiseks ioniseerivast 
kiirgusest tuleneva te ohtude eest.  
(3) Nõukogu direktiivis 96/29/Euratom
6 on sätestatud põhilised ohutusnormid töötajate ja 
muu elanikkonna tervise kaitsmi seks ioniseerivast kiirguses t tulenevate ohtude eest. 
(4) Tðernobõli tuumaelektrijaama av arii 1986. aastal rõhutas ühe nduse vajadust täiendada 
sel ajal kehtinud põhistandardeid kiirgus hädaolukorra puhul kohaldatavate sätetega. 
Seepärast kehtestati nõukogu otsusega 87/600/Euratom7 operatiivne teabevahetuse 
kord kiirgushädaolukordade puhul ning nõukogu 27. novembri 1989. aasta direktiiviga 
89/618/Euratom elanikkonna teavitamise  kohta kiirgushädaolukorra puhul 
rakendatavatest tervisek aitsemeetmetest ja kasutatavatest abinõudest8 liikmesriikide 
kohustus teavitada üldsust kiirgushädaolukorra puhul. 
                                                 
3 ELT C […], […], lk […]. 
4 ELT C […], […], lk […]. 
5 ELT C […], […], lk […]. 
6 EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. 
7 EÜT L 371, 30.12.1987, lk 76. 
8 EÜT L 357, 7.12.1989, lk 31. 
 
ET 6   ET (5) Põhistandardeid täiendati veelgi nõukogu direktiiviga 92/3/Euratom 
liikmesriikidevaheliste ning ühendusse  suunduvate ja ühendusest väljuvate 
radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta9 ning nõukogu 8. juuni 
1993. aasta määrusega (Euratom) nr 1493/93 liik mesriikidevaheliste radioaktiivsete 
ainete vedude kohta10. 
(6) Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiiv iga 2003/122/Euratom kõrgaktiivsete 
kinniste kiirgusallikate ja omanikut a kiirgusallikate kontrollimise kohta11 sätestatakse 
erinõuded, et tagada selliste allikate kontrolli all hoidmine , kaasa arvatud siis, kui neist 
saavad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikad. 
(7) Kuigi kehtivate põhistandarditega loodud kiirguskaitsesüsteem tagab elanikkonna 
tervise kõrge kaitsetaseme, tuginedes te aduslikult põhjendatud teadmistele selles 
valdkonnas, tuleb seda täienda da, et tagada tuumaraja tiste ohutuse kõrge taseme 
säilimine. Ohutuse kõrge tase me hoidmine alates rajatiste planeerimisest kuni tegevuse 
lõpetamiseni, säilitades tõhusat kaitset kiirgus ohu vastu ja hoides ära avariisid, millel 
võivad olla radioloogilised tagajärjed, on as utamislepingu artikli 2 punktis b sätestatud 
tervisekaitse eesmärkide täieliku saavutamise eeltingimus. 
(8) Liikmesriigid on juba rakendanud meetmeid, mis võimaldavad neil saavutada 
tuumaohutuse kõrge tase ELis. Nõukogu lä biviidud tuumaohutuse hindamine uutes 
liikmesriikides kinnitas, et need riigid on juba saavutanud võrdväärse ohutustaseme või saavutavad selle, kui nad rakendavad täielikult hindamisest tulenevad soovitused. 
(9) Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA ) standardid ja lähenemisviisid 
moodustavad heade tavade rahvusvaheliselt tunnustatud võrgustiku, millel riiklikud 
ohutusnõuded peamiselt põhinevad ning mille parandamisse on liikmesriigid andnud 
märkimisväärse panuse.  
(10) Teatavale ühtlustamisele vaatamata er inevad tuumaohutusmeetmed praegu 
liikmesriigiti veel oluliselt. Praegu ei võ imalda selline meetmete mitmekesisus 
ühendusel tagada, et asutamislepingu ar tikli 2 punkti b tervisekaitsenõudeid 
kohaldatakse parimal võimalikul viisil. Ühinedes 24. oktoobril 1996 jõustunud 
tuumaohutuse konventsiooniga, kohustus Eu roopa Aatomienergiaühendus järgima 
tuumaohutuse rahvusvaheliselt tunnustatud kõ rget taset. Selleks et ühendus saaks 
tagada kõnealuse konvent siooni põhimõtete järgim ise ühenduse tasandil ning 
Euratomi asutamislepingu artikli 2 punktis b nõutud ühtsete ohutusnormide 
kohaldamise, tuleks kiirguskaitse põhistandardeid täiendada ühiste 
ohutuspõhimõtetega. 
(11) Riiklik vastutus tuumarajatiste ohutuse eest on oluline põhimõte, mille alusel 
rahvusvaheline üldsus on välja töötanud tuumaohutuse eeskirjad, mis kehtestati 
tuumaohutuse konventsiooniga selle osaliste, sealhulgas Euroopa 
Aatomienergiaühenduse poolt; põhivastutus tuumarajatise ohutuse eest peaks seepärast lasuma litsentsiomanikul riigi reguleeriva organi kontrolli all ning käesoleva direktiivi sätted ei tohiks seda vastutust vähendada. 
                                                
 
9 EÜT L 35, 12.2.1992, lk 24. 
10 EÜT L 148, 19.6.1993, lk 1. 
11 ELT L 346, 31.12.2003, lk 57. 
 
ET 7   ET (12) Nii nagu tuumarajatise aktiivse kasutusaja ajal, võivad ka tegevuse lõpetamise 
tulemusel tekkida ioniseerivast kiirgusest tulenevad ohud. Selleks et tulla toime radioaktiivsete materjalide lõppladusta misega seotud ohtudega, tuleb tagada 
tuumarajatise tegevuse ohutu lõpetamine, s ealhulgas radioaktiivse te jäätmete ja 
kasutatud tuumkütuse pi kaajaline käitlemine. 
(13) Ühenduse eesmärkide saavutamiseks seoses  eespool nimetatud kiirguskaitsega on 
oluline sätestada tuumarajatiste ohutus ega seotud põhikohustused ja üldpõhimõtted. 
(14) Tuumarajatiste ohutuse toetamiseks peab olema piisavalt rahalisi vahendeid. Selleks 
peaksid liikmesriigid tagama, et rahalisi vahendeid eralda takse rajatiste kogu tootliku 
kasutusea jooksul ning et need tehakse tegelikult kättesaadavaks otstarbel, mille jaoks need on eraldatud. 
(15) Käesolev direktiiv vastab korrale, mis kehtestati 1994. aasta tuumaohutuse 
konventsiooniga, mis jõustus 24. oktoobril 1996 ning mille osalised on kõik liikmesriigid. Komisjoni otsusega 1999/819/Euratom
12 ühines 31. jaanuaril 2000 
konventsiooniga Euroopa Aatomienergi aühendus. Kuna selle konventsiooni 
rakendusala piirdub tuumaelektrijaamadega, la iendatakse selles sä testatud põhimõtteid 
käesoleva direktiiviga kõigile tuumarajatistele, kus nõutakse ohutuse järgimist.  
(16) Samas küsimuses on 18. juunil 2001 jõustu nud kasutatud tuumkütuse käitlemise 
ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käi tlemise ohutust käsitleva rahvusvahelise 
ühiskonventsiooni13 artiklis 26 säte statud, et iga konvents iooniosaline võtab 
asjakohaseid meetmeid, et tagada tuumaraj atise tegevuse lõpetamise ohutus. Selliste 
meetmetega tagatakse kvalifitseeritud personali ja piisavate rahaliste vahendite kättesaadavus. Konventsiooni artik li 22 punkti ii kohaselt peab iga 
konventsiooniosaline võtma asjakohaseid meet meid, et tagada piisavate rahaliste 
vahendite kättesaadavus, et toetada kasutat ud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise rajatiste ohutust nende kasutusa ja jooksul ja tegevuse lõpetamisel.  
(17) Selleks et jälgida koo skõlas käesoleva direktiiviga sä testatud eeskirjade kohaldamist, 
peaksid liikmesriigid esitama komisjonile aruanded käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. 
(18) Selleks et kõige paremini ära kasutada r iikide reguleerivate organite kogemusi ja 
aidata arendada ühist lähenemisviisi tuum aohutusele, tuleks luua reguleerivate 
organite komitee. 
(19) Komisjon viis nii individuaalselt kui kolle ktiivselt foorumite korras läbi mitmeid 
konsultatsioone nii ri iklike asutuste kui ettepane kutega seotud majandusharudega. 
Konsulteeriti ka rahvusvaheliste or ganisatsioonidega nagu Rahvusvaheline 
Aatomienergiaagentuur ja Tuumaenergiaag entuur. Komisjon kasutas ka erinevatel 
rahvusvahelistel kohtumistel os alemisel võimalust esitada õigusaktide ettepanekuid. 
Need konsultatsioonid mitte ainult ei võimaldanud komisjonil esitada oma arusaama tuumaohutuse probleemidest üldjoontes, va id võimaldasid koguda ka teavet eri 
huvipoolte reaktsioonide kohta, et tugevdada oma seisukohti. 
                                                
 
12 EÜT L 318, 11.12.1999, lk 20. 
13 ELT C […], […], lk […]. 
 
ET 8   ET ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Sisu ja reguleerimisala 
1. Selleks et tagada töötajate ja muu elan ikkonna kaitse tuumaraj atistest tuleneva 
ioniseeriva kiirguse ohu eest, täiendata kse käesoleva direktiiviga Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 30 sätestatud põhistandardeid 
selliste rajatiste ohutuse puhul, nähe s ette asjakohased põhikohustused ja 
üldpõhimõtted.  
2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi tuumarajatiste suhtes, sealhulgas pärast 
nende tegevuse lõppemist, mille puhul nõuta kse ohutust asjaomase liikmesriigi 
õigusliku ja reguleeriva  raamistiku alusel.  
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 
1) tuumarajatis – mis tahes tsiviilrajatis ja sellega seotud maa, ehitised ja seadmed, kus 
ajutiselt või alaliselt toodetakse, töödeldaks e, kasutatakse, käideldakse, ladustatakse 
ajutiselt või lõppladustatakse radioaktiivseid materjale; seda mõistet kasutatakse seni, 
kuni rajatis vabastatakse mis tahes radioloog ilistest piirangutest, mis on selle suhtes 
kehtestatud; see ei hõlma maavarade kaeva ndamise rajatisi ning rajatisi, kus hoitakse 
üksnes väikeseid radioaktiivsete ainete  koguseid, näiteks kinnised kiirgusallikad 
meditsiini-, teadusuuringute- ja tööstusotstarbel; 
2) tuumaohutus – olukord, mis saavutatakse, kui võetakse meetmeid avariide 
ärahoidmiseks või avariide tagajärgede leevendamiseks, ning mille tulemuseks on töötajate ja muu elanikkonna kaitse tuumarajatistest tuleneva lubamatu kiirgusohu 
eest; 
3) ühised ohutuspõhimõtted – kõik artiklite 3–11 sätted; 
4) radioaktiivne materjal – mis tahes materjal, mis emiteerib ioniseerivat kiirgust; 
5) ioniseeriv kiirgus – osakestena või elektromagnetla inete kujul kuni 100nanomeetrise 
lainepikkusega või vähemalt 3x10
15 hertsise sagedusega toimuv energia 
ülekandumine, mis suudab otsesel võ i kaudsel viisil tekitada ioone;  
6) reguleeriv organ – asutus või asutused, millele liikmesriik on andnud seadusliku 
õiguse anda selles liikmesriigis litsentse ning reguleerida tuumarajatiste asukoha 
planeerimist, nende projekteerimist, ehitamist, kasutuselevõtmist, tegutsemist või tegevuse lõpetamist; 
7) litsents – mis tahes luba, mille reguleeriv organ annab taotlejale, et määrata talle 
vastutus tuumarajatise asukoha  planeerimise, selle projekteerimise, ehitamise, 
kasutuselevõtmise, tegutsemise või tegevuse lõpetamise eest; 
 
ET 9   ET 8) tegevuse lõpetamine – kõik meetmed, mille järel tuumarajatis, välja arvatud 
lõppladustamisrajatis, vabastatakse re guleeriva kontrolli al t; need meetmed 
hõlmavad saastatusest puhastamist ja demonteerimist; 
9) radioaktiivsed jäätmed – gaasilises, vedelas või tahkes olekus radioaktiivne materjal, 
millele liikmesriik või füüsilin e või juriidiline isik, kelle otsust liikmesriik tunnustab, 
ei näe ette edasist kasutust ning mida  reguleeriv organ kontrollib liikmesriigi 
õiguslikus ja reguleerivas raamistikus kui radioaktiivseid jäätmeid. 
10) tegevus – inimtegevus, mis võib suurendada  üksikisikute kokkupuudet tehislikust 
kiirgusallikast või looduslikus t kiirgusallikast pärineva kiirgusega, kui looduslikke 
radionukliide töödeldakse nende radioaktiivsu s-, lõhustuvus- või fertiilsusomaduste 
tõttu, välja arvatud avariikiirituse puhul. 
Artikkel 3 
Reguleeriv organ 
1. Iga liikmesriik asutab reguleeriva orga ni ja tagab, et tuumaohutusega seotud 
kohustuste täitmisel eraldatakse tõhusalt re guleeriva organi ül esanded tuumaenergia 
edendamise või kasutamisega tegelevate m uude era- või avalik-õ iguslike asutuste või 
organisatsioonide üles annetest. Reguleerivale organile  antakse piisavad volitused, 
pädevus ning rahalised vahendid ja in imressursid talle määratud kohustuste 
täitmiseks. 
2. Reguleeriv organ jälgib ja reguleerib tuumarajatiste tuumaohutust ning tagab 
ohutuseeskirjade rakendamise. Ta annab litse ntse ning jälgib tuumarajatiste asukoha 
planeerimist, nende projekteerimist, ehitamist, kasutuselevõtmist, tegutsemist ja tegevuse lõpetamist reguleer ivate eeskirjade kohaldamist. 
Artikkel 4 
Vastutus tuumarajatiste ohutuse eest  
1. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed t agamaks, et põhivastutus tuumarajatise 
ohutuse eest lasub asjaomase litsentsi oman ikul liikmesriigi ar tiklis 3 osutatud 
reguleeriva organi kontrolli all. Tuumar ajatises rakendatavate ohutusmeetmete 
ja kontrollide üle otsustavad üksnes reguleeriv organ ja litsentsiomanik.  
2. Iga liikmesriik kehtestab õigusliku ja  reguleeriva raamistiku tuumarajatiste 
ohutuse reguleerimiseks ja säilitab sed a. Õiguslik ja regule eriv raamistik tagab:  
a) kohaldatavate riiklike ohutusnõ uete ja -eeskirjade kehtestamise;  
b) süsteemi tuumarajatiste litsentsimis eks ning litsentsita tuumarajatiste 
tegutsemise keelu;  
c) tuumarajatiste seadusjärgse kont rolli- ja hindamissüsteemi, et tagada 
kohaldatavate määruste ja lits entside tingimuste järgimine;  
d) kohaldatavate määruste ja litsentside tingimuste jõustamise, sealhulgas 
nende peatamise, muutmise või tühistamise.  
 
ET 10   ET 3. Liikmesriigid võtavad asja kohaseid meetmeid, et t agada iga litsentsiomaniku 
poolt tema ülesannete täitmine.  
Artikkel 5 
Tuumarajatiste ohutus 
Liikmesriigid tagavad, et rakendatakse kõiki mõ istlikult saavutatavaid meetmeid, et tagada 
tuumarajatistes ohutuse kõrge tase. Eelkõi ge võtavad liikmesriigid kõik asjakohased 
meetmed, et: 
a) kehtestada ja säilitada tuumarajatis tes tõhus kord võimaliku kiirgusohu vastu, 
et kaitsta üksikisikuid ja ühiskonda sellistest  rajatistest tule neva ioniseeriva 
kiirguse kahjuliku mõju eest; 
b) ära hoida radioloogiliste  tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral 
leevendada selliseid tagajärgi; 
c) tagada tegutsemise ja tegevuse lõpetamise käigus tekkinud kõigi 
radioaktiivsete materjalide, sealhulgas radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse pikaajaline käitlemine va stavalt põhistandarditele, mis on 
kehtestatud töötajate ja muu elani kkonna kaitseks ioniseerivast kiirgusest 
tulenevate ohtude eest; 
d) tagada elanikkonna tõhus teavitam ine tuumarajatise ohutusega seotud 
teemadest ja elanikkonnaga konsulteer imine, kui see on asjakohane, samuti 
asjaomase liikmesriigi jurisdiktsiooni al la kuuluvate tuumarajatiste läheduses 
asuvate riikide pädevate asutuste t eavitamine ja nendega konsulteerimine, 
niivõrd kui on tõenäoline, et kiirgushäda olukord selles rajatises neid ohustab.  
Artikkel 6 
Ohutuse prioriteetsus 
1. Liikmesriigid võtavad kõik asjakoha sed meetmed tagamaks, et kõigi 
tuumarajatistega otseselt seotud tegevus te käigus on nõuetekohaselt prioriteediks 
tuumaohutus. 
2. Meetmed, mis võetakse elanikkonna kaitsek s tavatingimustes vastavalt direktiivi 
96/29/Euratom artiklile 44, peavad võtma arvesse rajatiste tuumaohutuse kõiki 
aspekte. 
Artikkel 7 
Litsentsiomanike kohustused 
1. Liikmesriigid nõuavad, et litsentsiomanikud järgivad oma rajatise tegevuses 
käesolevas direktiivis sätestatud ühi seid ohutuspõhimõtte id, nende suhtes 
kohaldatavaid riiklikke ohutusnõudeid, reguleeri va organi sätestat ud eeskirju ja selle 
reguleeriva organi võe tud kõiki meetmeid. 
 
ET 11   ET 2. Liikmesriigid nõuavad, et litsentsiomanikud kehtestava d ja rakendavad kvaliteedi 
tagamise kavad, mis vastavad asjaomase rajatise tuumaohutuse vajadustele ning 
mida peab vähemalt kontrollima reguleeriv organ, et olla kinde l, kas tuumaohutuse 
puhul kõigi oluliste tegevustega seotud kindlaksmääratud nõudeid täidetakse kogu 
tuumarajatise kasutusaja jooksul. 
3. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et jaotada ülesanded tuumarajatise 
tegevuse lõpetamise korral, sealhulgas juht udel, kus esialgu vast utanud osapooled ei 
saa enam oma kohustusi täita. 
Artikkel 8 
Inspekteerimine 
Liikmesriigid tagavad, et reguleeriv organ või reguleeriva organi määr atud eksperdid viivad 
läbi tuumaohutuse kontrolli t uumarajatistes kogu rajatise ka sutusaja jooksul, sealhulgas 
tegevuse lõpetamise ajal, ning et litse ntsiomanik nõustub sellise kontrolliga. 
Artikkel 9 
Rahalised vahendid  
Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed,  et tagada reguleerivas organis ja 
ettevõtjatel piisavate rahaliste vahendite olem asolu tuumarajatiste ohutuse toetamiseks 
kogu nende kasutusaja jooksul.  
Artikkel 10 
Tuumaohutuse eksperdid 
1. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetme id, et tagada tuumaohutuse ekspertide 
kättesaadavus vastavalt liikmesriigi jurisd iktsioonis läbiviidavate tuumaohutusega 
seotud tegevuste ulatusele. Liikmesriigid nõua vad eelkõige, et regul eerival organil ja 
litsentsiomanikel on asjakohased töötajad. 
2. Liikmesriigid tagavad, et tuumaraja tise ohutusega seotud personalile oleks 
asjaomases liikmesriigis või riikidev ahelise koostöö raames kättesaadavad 
asjakohased õppekavad ning pideva teoreetilis e ja praktilise koolituse võimalused. 
Artikkel 11 
Hädaolukorra lahendamise plaanid 
1. Liikmesriigid nõuavad, et nende reguleeriv organ kiidab heaks ra jatisevälised ning 
nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate tuumarajatistega liikmesriikide puhul 
rajatisesisesed hädaoluko rra lahendamise plaanid ning et neid testitakse 
korrapäraselt, et tulla toime tööõnnetuste ja  -avariidega vähendamaks tuumarajatiste 
tegevusest tulenevate kiirgushädaolukorda de võimalikke mõjusid elanikkonnale.  
2. Iga liikmesriik võtab asjakohased meet med, et tagada om a elanikkonna ning 
liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate t uumarajatiste läheduses asuvate riikide 
pädevate asutuste asjakoha ne teavitamine hädaolukorraga tegelemise kavadest ja 
 
ET 12   ET päästemeetmetest, kuivõrd kiirgushädao lukord võib elanikkonda ja neid riike 
ohustada.  
3. Liikmesriigid nõuavad, et lits entsiomanik teavitab regule erivat organit viivitamata 
ohutuse seisukohast olulistest juhtum itest ja lahendamiseks võetud 
parandusmeetmetest. 
Artikkel 12 
Reguleerivate organite komitee  
1. Käesolevaga luuakse reguleerivate or ganite komitee (edaspidi "komitee").  
2. Komiteesse kuuluvad liikmesriikide ni metatud reguleerivate organite esindajad.  
3. Komitee võtab vastu oma töökorra ning nimetab oma liikmete hulgast esimehe. 
Komisjon tegutseb ko mitee sekretariaadina.  
4. Komitee:  
a) toetab parimate tavade vahetamist reguleerivate organite vahel, et tagada 
ohutusega seotud lähenemisviiside jä rkjärguline ühtlustamine käesoleva 
direktiivi raames;  
b) nõustab komisjoni kõigis tuumaohut usega seotud küsimustes, sealhulgas 
seoses vastavalt artiklile 14 esitatud koondaruannetega;  
c) sätestab juhised artiklis 13 säte statud riiklike aruannete sisu, vormi, 
ülesehituse ja ajakava kohta, et t agada võimalikult suures ulatuses 
vastavus aruannetele, mis tuleb koos tada tuumaohutuse konventsiooni 
artikli 5 alusel;  
d) hindab artikli 13 alusel koostatud riiklikke aruandeid , avaldab komisjoni 
taotlusel iga riikliku ar uande kohta arvamuse, mi s võimalusel sisaldab 
soovitusi asjaomastele  liikmesriikidele.  
Artikkel 13 
Riiklikud aruanded 
1. Liikmesriigid esitavad komisjonile arua nde käesolevale direktiivile vastavate 
kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta ja nende jurisdikts iooni alla kuuluvate 
tuumarajatiste ohutusolukorra kohta. Liikmesriigid võivad osutada, milliseid aruande osi tuleb käsitleda konfidentsiaalsena. Ko misjon edastab need aruanded komiteele. 
2. Esimene aruanne esitatakse [kolme] aasta j ooksul pärast artikli 15 lõikes 1 sätestatud 
kuupäeva ning seejärel samade ajavahemike järel, nagu tuleb koostada aruandeid 
vastavalt otsusele 1999/819/Euratom lisatud tuumaohutuse konventsi ooni artiklile 5 
kooskõlas komitee koosta tud juhistega.  
 
ET 13   ET Artikkel 14 
Koondaruanded 
Komisjon esitab korrapäraselt Euroopa Parlame ndile ja nõukogule vastavalt artikli 13 lõikes 2 
kindlaksmääratud ajakavale käesoleva direkt iivi kohaldamise ja tuumaohutuse vallas 
ühenduses tehtud edusammude kohta koondaruandeid, mis põhine vad vastavalt artikli 13 
lõikele 1 esitatud aruannetel, pidades s ilmas asjaomaseid konfidentsiaalsusnõudeid.  
Artikkel 15 
Ülevõtmine 
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva dire ktiivi täitmiseks va jalikud õigusnormid 
hiljemalt [kahe aasta jooksul pära st artiklis 16 osutatud kuupäeva].  
2. Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende 
normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesol evale direktiivile. 
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.  
3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.  
Artikkel 16 
Jõustumine 
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artikkel 17 
Adressaadid 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 14   ET 2003/0022 (CNS) 
Muudetud ettepanek: 
NÕUKOGU DIREKTIIV (Euratom), 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivs ete jäätmete ohutu käitlemise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse as utamislepingut, eriti se lle artikleid 31 ja 32, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,14 
võttes arvesse arvamust, mille on avaldanud eksp ertrühm, kelle teadus- ja tehnikakomitee on 
määranud liikmesriikide teadlaste seas t asutamislepingu artikli 31 kohaselt, 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,15 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust16 
ning arvestades järgmist: (1) Asutamislepingu artikli 2 punktis  b on sätestatud, et ühendus kehtestab vastavalt selle 
asutamislepingu sätetele ühtsed ohutusnormi d töötajate ja muu elanikkonna tervise 
kaitsmiseks ning tagab nende kohaldamise. 
(2) Asutamislepingu artiklis 30 on sätestat ud, et ühenduse piires kehtestatakse 
põhistandardid töötajate ja muu elanikkon na tervise kaitsmiseks ioniseerivast 
kiirgusest tuleneva te ohtude eest. 
(3) Asutamislepingu artikli 37 kohaselt peavad  liikmesriigid esitama komisjonile 
üldandmed radioaktiivsete jäätmete  lõppladustamise kavade kohta. 
(4) Nõukogu direktiivis 96/29/Euratom
17 on sätestatud põhilised ohutusnormid töötajate ja 
muu elanikkonna tervise kaitsmi seks ioniseerivast kiirguses t tulenevate ohtude eest. 
(5) Nõukogu direktiiviga 92/3/Euratom18 kehtestatakse liikmesriikide vahel ning 
ühendusse ja sealt välja veetavate radioaktii vsete jäätmete järelevalve ja kontrolli 
süsteem, sealhulgas niisuguste jäätmete vedudest teatamise ühine kohustuslik kord 
ning väga ranged piirangud ja kriteeriumi d seoses kolmandate riikidega, kuhu 
radioaktiivseid jäätmeid võib eksportida. 
                                                 
14 ELT C […], […], lk […]. 
15 ELT C […], […], lk […]. 
16 ELT C […], […], lk […]. 
17 EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. 
18 EÜT L 35, 12.2.1992, lk 24. 
 
ET 15   ET (6) Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja 
eraprojektide keskkonn amõju hindamise kohta,19 sealhulgas radioaktiivsete jäätmete 
lõppladustamist ja pikaajal ist ladustamist käsitlevate projektide keskkonnamõju kohta, 
nõutakse, et liikmesriigid peavad võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et enne loa andmist hinnatakse muu hulgas oma laadi, ma hu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt 
mõjutada võivaid projekte. 
(7) Nõukogu otsusega 87/600/Euratom
20 kehtestati operatiivne teabevahetuse kord 
kiirgushädaolukordade puhul ning nõukogu 27. novembri 1989. aasta direktiiviga 
89/618/Euratom elanikkonna teavitamise  kohta kiirgushädaolukorra puhul 
rakendatavatest tervisekaitsemeetme test ja kasutatavatest abinõudest21 kehtestati 
liikmesriikide kohustus teavitada ül dsust kiirgushädaolukorra puhul. 
(8) 22. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/122/Euratom kõrgaktiivsete kinniste 
kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta22 sätestatakse 
erinõuded, et tagada selliste allikate kontrolli all hoidmine , kaasa arvatud siis, kui neist 
saavad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikad. 
(9) Kehtivates ühenduse õigusaktides ei ole ette nähtud erieeskirju, mis tagavad, et kogu 
Euroopa Liidus käideldakse kasutatud tuum kütust ja radioaktiivseid jäätmeid ohutult 
ning tõhusal ja järjepideval viisil, ning s eepärast tuleks kehtivaid ühenduse eeskirju 
täiendada. 
(10) Komisjoni rohelises raamatus energiavarustu se kindlust käsitleva Euroopa strateegia 
kohta23 rõhutatakse, et radioaktiivsete jä ätmete puhul tuleb leida rahuldav ja 
võimalikult läbipaistev lahendus. 
(11) 18. juunil 2001 jõustunud kasutatud tuumkütus e käitlemise ohutust ja radioaktiivsete 
jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ra hvusvahelise ühiskonventsiooni eesmärk oli 
saavutada ja säilitada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
ohutuse kõrge tase terves maailmas, t õhustades siseriiklikke meetmeid ja 
rahvusvahelist koostööd. 
(12) Tuumaenergia tootmine tekitab radioaktiivse id jäätmeid. Radioaktiivseid jäätmeid 
tekitab ka radionukliidide kasutamine med itsiinis, teadusuuringutel ja tööstuses. 
Kasutatud tuumkütusest ja radioaktiivsete st jäätmetest radionukliidide eraldumise 
tagajärjed võivad ulat uda üle riigipiiride. 
(13) Kaevandustööde jäätmed, mis sisaldavad üksne s looduslikke radioaktiivseid materjale, 
on jäätmehoolduse küsimus, mille peaksid lahendama liikmesriigid, ent mis erineb käesoleva direktiiviga hõlmatud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisest. 
(14) Iga liikmesriik peaks jääma täielikult va stutavaks kogu tema jurisdiktsiooni all 
toimuva kasutatud tuumkütuse ja radioa ktiivsete jäätmete käitlemise eest. 
                                                
 
19 EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40, muudetud nõukogu di rektiiviga 97/11/EÜ, EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5. 
20 EÜT L 371, 30.12.1987, lk 76. 
21 EÜT L 357, 7.12.1989, lk 31. 
22 ELT L 346, 31.12.2003, lk 57. 
23 KOM(2000) 769. 
 
ET 16   ET (15) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist tõhustaks 
liikmesriikide vaheline suurem koostöö ja kooskõlastus. 
(16) Nõukogu 15. juuni 1992. aasta resolutsiooniga24 paluti komisjonil töötada välja ühine 
lähenemisviis ning teha liikmesriikidega koostööd, et ühtlustada võimaluse korral 
ühenduse tasandil radioaktiivsete jäätmete käitlemise strateegiaid ja tavasid. 
(17) Eksperdid tunnustavad, et praeguste teadmiste põhjal on geoloogiline lõppladustamine 
kõige asjakohasem lahendus vanade radi oaktiivsete jäätmete pikaajaliseks 
käitlemiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid uurima, kas on võimalik eelistada sügavatesse geoloogilistesse kihtidesse ladustamist, et lõppladustada vanad 
radioaktiivsed jäätmed, võttes nõuete kohaselt arvesse oma eriasjaolusid. 
(18) Radioaktiivsete jäätmete käitlemise puhul asjakohaste lahenduste rakendamise ajakava 
kindlaksmääramine peaks tagama, et tu levastele põlvkondade le ei tekitata 
põhjendamatut koormust, järgides samal ajal  nii praegu kui tulevikus direktiivi 
96/92/Euratom 1. peatükis sätestatud kiirguska itse peamisi põhimõtteid. Seoses sellega 
on asjaomaseid rahastamiskavu arvestades soovitatav, et jäätmete käitlemise eest 
maksaks jäätmetekitaja või jäätmeomanik.   
(19) Liikmesriikide saavutatud edu eri kujul radi oaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud 
lahenduste puhul on komisjoni jaoks oluline, kui komisjon täidab oma 
asutamislepingust tulenevaid ülesandeid ning eelkõige selle II  jaotise 4. peatükis 
kindlaks määratud ülesandeid. 
(20) Oluline on, et radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavad põhineksid asjakohastel 
teadmistel, mis tulenevad teadusuuringut e ja tehnoloogia arengust radioaktiivsete 
jäätmetega seotud eri valdkondades, sealhu lgas minimeerimisel. Seoses sellega on 
mitmetel liikmesriikidel ühi seid küsimusi, mida saab kasulikult lahendada ühenduse 
tasandil ühenduse raamprogrammide kaudu ning, kui asjakohane, siis muude algatuste 
(näiteks Euroopa teadusruum) kaudu, mille eesmärk on liikmesriikide tegevuse 
täiendamine ja toetamine.  
(21) Lisaks tuletatakse meelde, et teadus uuringute ja tehnoloogia arengu ühistes 
valdkondades saab teha koostööd kooskõlas asutamislepingu II jaotise 1. peatüki 
sätetega ning selle võib usal dada ühele või mitmele ühisettevõttele, mis asutatakse 
asutamislepingu II jaotise 5. peatüki alusel. 
(22) Kuna ükski käesoleva direktiivi säte ei tohiks kohustada liikmesriike aktsepteerima 
radioaktiivsete jäätmete vedusid, võib liikmesriikide jaoks olla kasulik teha koostööd, pidades silmas rahvusvaheliste jäätmekäitlusk avade loomist. Tunnistatakse eelkõige, 
et osades liikmesriikides on radioaktiivseid  jäätmeid üksnes väikeses koguses, või et 
nende territoorium või geoloogilised omadused  ei ole sobivad sügava hoidla jaoks, 
ning et need liikmesriigid või vad soovida sõlmida lepinguid te iste riikidega, et leida 
lõppladustamiseks ühiseid lahendusi. 
(23) Soovides kõige paremini ära kasutada  riikide kogemusi ning anda panus 
radioaktiivsete jäätmete käitlemisele ühise  lähenemisviisi väljatöötamisele, peaks 
                                                
 
24 EÜT C 158, 25.6.1992, lk 3. 
 
ET 17   ET ekspertkomisjon vaatama läbi riiklikud aruanded ning tuleks püüda saavutada 
kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja ra dioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust 
käsitleva ühiskonventsiooni alusel võ etud asjakohaste meetmete koostoime. 
(24) Käesoleva direktiivi kohaldamist tuleks jälg ida liikmesriikide korrapäraste aruannete 
põhjal, 
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Sisu ja reguleerimisala 
1. Käesoleva direktiiviga täiendata kse Euroopa Aatomienergiaühenduse 
asutamislepingu artiklis 30 sätestatud põhist andardeid seoses kasutatud tuumkütuse 
ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise nõuetega, et: 
a) tagada kogu kasutatud tuumkütuse ja ra dioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine, 
et kaitsta töötajate ja muu elanikkonna  tervist ioniseeriva kiirguse ohtlike 
mõjude eest nii praegu kui tulevikus;  
b) saavutada kasutatud tuumkütuse ja radi oaktiivsete jäätmete käitlemise kõrge 
ohutustase ning seda säilitada, et kaitsta  töötajate ja muu elanikkonna tervist, 
võttes tõhusalt kogu ühenduses kõik vajalikud ettevaatus- ja ennetusmeetmed;  
c) parandada üldsuse tõhusat teavitam ist ning, kui see on asjakohane, siis 
üldsusega konsulteerimist, et tagada asjakohaste otsustusprotsesside nõutav 
läbipaistvus. 
2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tsiviilr ajatistest pärineva kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete käit lemise kõigis etappides.  
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) tegevuse lõpetamine – kõik meetmed, mille järel tuumarajatis, välja arvatud 
lõppladustamisrajatis, vabastatakse re guleeriva kontrolli al t; need meetmed 
hõlmavad saastatusest puhastamist ja demonteerimist; 
2) emissioon – reguleeritud tuumarajatisest tavapära se tegevuse käigus vedela või 
gaasilise radioaktiivse materjali seaduslik kavandat ud ja kontrollitud 
keskkondaheitmine reguleeriva organi lubatud piirides; 
3) lõppladustamine – radioaktiivsete jäätmete, sealhulgas kasutatud tuumkütuse, mille 
edasist kasutamist ei ole ette nähtud, paigutamine asjakohasesse rajatisse väljavõtmise kavatsuseta;  
 
ET 18   ET 4) ioniseeriv kiirgus – osakestena või elektromagnetla inete kujul kuni 100nanomeetrise 
lainepikkusega või vähemalt 3x1015 hertsise sagedusega toimuv energia 
ülekandumine, mis suudab otsesel võ i kaudsel viisil tekitada ioone;  
5) radioaktiivne materjal – mis tahes materjal, mis emiteerib ioniseerivat kiirgust; 
6) tuumarajatis – mis tahes tsiviilrajatis ja sellega seotud maa, ehitised ja seadmed, kus 
ajutiselt või alaliselt toodetakse, töödeldaks e, kasutatakse, käideldakse, ladustatakse 
ajutiselt või lõppladustatakse radioaktiivseid materjale; seda mõistet kasutatakse seni, 
kuni rajatis vabastatakse mis tahes radioloog ilistest piirangutest, mis on selle suhtes 
kehtestatud; see ei hõlma maavarade kaeva ndamise rajatisi ning rajatisi, kus hoitakse 
üksnes väikeseid radioaktiivsete ainete  koguseid, näiteks kinnised kiirgusallikad 
meditsiini-, teadusuuringute- ja tööstusotstarbel;  
7) tuumkütusetsükkel – tuumareaktorites kasutatud kütuse tootmise, kasutamise ja 
töötlemise tsükli kõik etapid, sealhulgas sellised tegevused nagu maavarade kaevandamine, muundamine, rikastamine, tuumkütuse tootmine, energia tootmine, kasutatud tuumkütuse ladustamine ja/v õi ümbertöötlemine, millele järgneb 
lõhustuvate ja fertiilsete materjalide ri nglussevõtt, ning kl aasistatud ja muude 
radioaktiivsete materjalide ladustamine , kasutatud tuumkütuse ja/või muude 
radioaktiivsete jäätmete konditsioneerimin e ja kapseldamine ning lõppladustamine; 
8) radioaktiivsed jäätmed – gaasilises, vedelas või tahkes olekus radioaktiivne materjal, 
millele liikmesriik või füüsilin e või juriidiline isik, kelle otsust liikmesriik tunnustab, 
ei näe ette edasist kasutust ning mida  reguleeriv organ kontrollib liikmesriigi 
õiguslikus ja reguleerivas raamistikus kui radioaktiivseid jäätmeid. See mõiste ei 
hõlma kaevandustööde jäätmeid, mis sisald avad üksnes looduslikke  radioaktiivseid 
materjale, ega väikeses  koguses radioaktiivseid materjale nagu kinnised 
kiirgusallikad, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on need tunnistanud 
radioaktiivseteks jäätmeteks;  
9) radioaktiivsete jäätmete käitlemine – kõik tegevused, sealhulgas tegevused seoses 
rajatise tegevuse lõpetamisega, mis on seot ud radioaktiivsete jäätmete käitlemise, 
eeltöötlemise, töötlemise, konditsioneerimise, ajutise ladustamise või lõppladustamisega, välja arva tud rajatiseväline vedu. See võib hõlmata ka heitmeid; 
10) reguleeriv organ  – asutus või asutused, millele on liikmesriik andnud seadusliku 
õiguse anda litsentse ning reguleerida ka sutatud tuumkütuse või radioaktiivsete 
jäätmete käitlemise ohutuse kõiki aspekte;  
11) litsents – mis tahes volitus, luba või tunnist us, mille reguleeriv organ annab 
kasutatud tuumkütuse või radi oaktiivsete jäätmete käitle misega seotud tegevusteks; 
12) ümbertöötlemine – protsess või tegevus, mille eesmärk on eraldada tuumamaterjal 
kasutatud tuumkütusest selle edasiseks kasutamiseks; 
13) vedu – kõik tegevused, mis on seotud kasuta tud tuumkütuse ja radioaktiivsete 
jäätmete viimisega nende päritolukohast si htkohta, sealhulgas ajutise ladustamise või 
lõppladustamisega seotud vedu; 
 
ET 19   ET 14) kasutatud tuumkütus – tuumkütus, mis on kiiritatud ning reaktori südamikust alaliselt 
eemaldatud; 
15) ladustamine – radioaktiivsete jäätmete või kasuta tud tuumkütuse hoidmine rajatises, 
mis on ette nähtud selle kogumiseks , kavatsusega see välja võtta. 
Artikkel 3 
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivse te jäätmete ohutu kä itlemise üldnõuded 
1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kasutatud tuumkütuse ja 
radioaktiivsete jäätmete käitlemine nii, et töötajad ja muu elanikkond on piisavalt 
kaitstud kiirgusohu eest.  
2. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed,  et tagada radioa ktiivsete jäätmete 
võimalikult vähene tootmine. 
3. Liikmesriigid asutavad või määravad reguleeriva organi, ke llele usaldatakse 
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva 
siseriikliku õigusliku ja re guleeriva raamistiku rakendamine ning kellele antakse 
määratud kohustuste täitmiseks piisavalt vol itusi, pädevust ning inimressurssi ja 
rahalisi vahendeid. Reguleeriv a organi ülesannete täitmise l eraldatakse tõhusalt tema 
ülesanded muude kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete käitlemisega 
tegelevate era- või avalik-õ iguslike asutuste või orga nisatsioonide ülesannetest. 
4. Liikmesriigid tagavad piisavate rahaliste  vahendite olemasolu, kui on vaja toetada 
kasutatud tuumkütuse ja radi oaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist, sealhulgas kui 
tuumkütus ja jäätmed tulenevad tegevuse lõpetamisest.   
5. Liikmesriigid tagavad läbipaistvuse kõr ge taseme küsimustes, mis on seotud 
kasutatud tuumkütuse ja radioa ktiivsete jäätmete käitlemi sega nende jurisdiktsiooni 
all. See saavutatakse el anikkonna ning lõppladustamise  või ajutise ladustamise 
kohtade läheduses asuvate riikide pädevate asutuste tõhusa teavitamise teel ning, kui 
asjakohane, siis nendega konsulteerimise teel , niivõrd kui elanikkond ja need riigid 
on sellistes kohtades esin evas kiirgushädaolukorras tõenäoliselt ohustatud. 
Liikmesriigid tagavad üldsuse teavitamise võetavatest meetmetest ja otsustusprotsessi kulust, eelkõige seoses ladustuskohtade või vajadusel 
lõppladustamiskohtade valiku metoodikaga.  
Artikkel 4 
Radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklikud kavad 
1. Iga liikmesriik koostab selgepiirilise riikliku kava radioaktiivsete jäätmete 
käitlemiseks, mis hõlmab kõiki tema jurisd iktsiooni alla kuuluvaid radioaktiivseid 
jäätmeid ning kõiki käitlemise eta ppe, ning ajakohastab seda kava.  
Liikmesriigid uurivad võimalust eelistada  sügavatesse geoloogilistesse kihtidesse 
ladustamist, võttes nõuetekohase lt arvesse oma eriasjaolusid.  
2. Riiklik kava hõlmab liikmesriigis käideldavate radioaktiivsete jäätmete koguse 
inventuuri. See inventuur vi iakse läbi liikmesriigi kon trolli all. Kava hõlmab 
 
ET 20   ET radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumküt use pikaajalise käitlemise kõiki aspekte, 
kui seda tuumkütust ei kavatseta ümber t öödelda või kui teadusr eaktorite tuumkütuse 
puhul ei kavatseta seda ümber töödelda või selle suhtes ei kehti tootva riigiga sõlmitud tagasivõtmislepinguid.  
Kavas esitatud etapid kajastavad tege vuste taset ja liik mesriigis toodetud 
radioaktiivsete jäätmete kogust.  
3. Kavas pööratakse eritähelepanu artiklis 3 loetle tud üldnõuetele. 
4. Kava võib hõlmata radioaktiivsete jäätmete vedusid teise liikmesriiki või 
kolmandasse riiki üksnes siis, kui päritolur iik ja sihtriik on veoga nõustunud enne 
selle toimumist ning kui sellised veod: 
a) vastavad täielikult ühen duse kehtivatele õigusaktidel e, eelkõige direktiivile 
92/3/Euratom, ning rahvusvahelistele kohustusele,  
b) on hõlmatud riikidevaheliste kahe - või mitmepoolsete lepingutega ning 
c) neid tehakse riikidesse, kus on asjakoha sed rajatised, mis vastavad päritoluriigi 
tunnustatud normidele ja standarditele ning mille suhtes on asutamislepingu 
artiklis 197 käsitletud materjalide puhul  kehtestatud piisavad kaitsemeetmed. 
Artikkel 5 
Radioaktiivsete jäätme te käitlemise ajakava  
1. Riiklik käitlemiskava hõlm ab radioaktiivsete jäätme te, sealhulgas madala ja 
keskmise radioaktiivsusega ning kõrgra dioaktiivsete jäätme te, pikaajaliseks 
käitlemiseks valitud ajakava.  
2. Kui liikmesriik leiab, et  ei ole muud sobivat valikut  kui lõppladustamine ning 
kui lõppladustamine ei ole veel võimal ik, hõlmab see liikm esriik oma kavas 
vähemalt järgmiste to imingute kuupäevad:  
a) litsents ühe (või mitme) lõppladustamiskoha loomiseks  
b) litsents lõppladustamisrajatis(t)e tegutsemiseks.  
c) Liikmesriigid võivad ot sustada ladustada samasse kohta rohkem kui ühe 
kategooria radioaktiivseid jäätmeid.  
3. Liikmesriigid võivad seejär el täiendada ajakava, et hõlmata muu hulgas edasise 
lõppladustamise kohti ja rajatisi.  
Artikkel 6 
Teadusuuringud ja tehnoloogia areng radi oaktiivsete jäätmete käitluses 
1. Käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavas 
võetakse nõuetekohaselt arvesse teadus uuringute ja tehnoloogia arengut 
radioaktiivsete jäät mete valdkonnas.  
 
ET 21   ET 2. Komisjon määrab käesoleva direktiivi artikli 8 alusel liikmesriikidelt nõutavate 
riiklike aruannete põhjal ki ndlaks ühised teadusuuri ngute ja tehnoloogia arengu 
valdkonnad, mida võiks kooskõlastada ühendus e tasandil, võttes täielikult arvesse 
asutamislepingu artikli 7 kohaselt vast u võetud teadusprogrammidest ja 
koolituskavadest tulenevaid meetmeid. 
3. Komisjon julgustab liikmesriikide vaheli st koostööd teadusuuringute ja tehnoloogia 
arengu ühistes valdkondades kooskõlas asutam islepingu II jaotise 1. peatüki sätetega, 
peamiselt teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammide vahendite kaudu.  
Artikkel 7 
Ekspertkomisjon  
1. Käesolevaga luuakse artiklis 8 sätestatud ülesannete täitmiseks 
ekspertkomisjon.  
2. Ekspertkomisjoni kuuluvad iga l iikmesriigi nimetatud eksperdid.  
3. Ekspertkomisjon võ tab vastu oma töökorra ning nimetab oma liikmete hulgast 
esimehe. Komisjon tegutseb ek spertkomisjoni sekretariaadina.  
Artikkel 8 
Riiklikud aruanded ja koondaruanded 
1. Iga liikmesriik esitab komisjonile üksikasjalikud riiklikud aruanded artikli 3 kohaselt 
läbiviidud tegevuste kohta ja artiklites 4 ja 5 osutatud kavade kohta. Liikmesriigid 
võivad osutada, milliseid aruande osi tuleb käsitleda konfidentsiaalsena. 
2. Esimene aruanne esitatakse [ kolme] aasta jooksul pärast ar tikli 9 lõikes 1 sätestatud 
kuupäeva ning seejärel samade ajavahem ike järel, kui koostatakse aruandeid 
vastavalt kasutatud tuumkütuse käitlemise  ohutust ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitleva rahvusvahe lise ühiskonventsioo ni artiklile 32. 
Komisjon koostab ekspertkomisjoniga konsulteer ides juhised nende aruannete sisu ja 
ajakava kohta, et tagada võimalikult suur es ulatuses nende aruannete koostamine 
vastavalt ühiskonventsi ooni artiklile 32. 
3. Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse kokkuvõte radioaktiivsete jäätmete käitlemise 
alastest teadusuuringut est ja tehnoloogia are ndusest, mida liikmesr iik viib ellu või 
kavatseb viia ellu, võttes arvesse sea duslikke konfidentsiaalsusnõudeid ning 
hõlmates teavet eeldatava ke stuse ja lõppkuupäevade kohta.  
4. Lõikes 1 osutatud aruanded vaatab lä bi ekspertkomisjon. Ekspertkomisjon 
avaldab iga aruande kohta oma arvamuse, mis võib sisaldada soovitusi 
asjaomasele liikmesriigile. Komisjon korraldab läbivaatuse, mille jooksul 
võidakse liikmesriikidel paluda esitada täiendavaid andmeid. Komisjon edastab 
ekspertkomisjoni arvamuse asjaomasele liikmesriigile, kes esitab kuue kuu 
jooksul pärast selle kä ttesaamist oma märkused, kui neid on, sealhulgas 
meetmed, mida ta on võtnud või kavat seb võtta ekspertkomisjoni arvamuse 
põhjal.  
 
ET 22   ET 5. Komisjon esitab pärast ekspertkomisjoniga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule vastavalt lõikes 2 kindlak smääratud ajakavale koondaruande 
radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta Euroopa Liidus. Aruanne põhineb lõikes 1 
osutatud riiklikes aruannetes sisalduval t eabel ning lõikes 4 osutatud läbivaatuse 
tulemustel.  
Artikkel 9 
Rakendamine 
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva dire ktiivi täitmiseks va jalikud õigusnormid 
hiljemalt [kahe aasta jooksul pä rast artiklis 10 osutatud kuupäeva]. 
2. Kui liikmesriigid need õigusnormid vast u võtavad, lisavad na d nendesse või nende 
normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesol evale direktiivile. 
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.  
3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.  
Artikkel 10 
Jõustumine 
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artikkel 11 
Adressaadid 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja