Euroopa Liit ei peaks mitte ainult säilitama meie euroopalikku elulaadi, vaid avardama ka selle elulaadiga inimeste võimalusi. Olla eurooplane tähendab õigust oma isikuandmete kaitsele tugevate Euroopa seaduste kaudu. Seda seepärast, et eurooplastele ei meeldi pea kohal lendavad droonid, mis salvestavad nende iga liigutuse, ega ettevõtted, mis registreerivad nende iga hiireklõpsu. Privaatsus on Euroopas oluline. See on inimväärikuse küsimus.

Igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust.





Euroopa Komisjon tervitab Euroopa Ülemkogu eesistuja otsust korraldada juhtide tegevuskava raames arutelu kodanike eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse ning muude digitaalse Euroopaga seotud teemade üle, sh kõigi digitaalse ühtse turu loomise õigusaktide üle. Käesolevas teatises esitatakse konkreetsed meetmed, millega tagada kodanike eraelu puutumatuse ja isikuandmete täielik kaitse, kiirendada 2018. aastal digitaalse ühtse turu väljakujundamist ning panustada 16. mail 2018 Sofias toimuvasse riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikku arutellu.

1.Sissejuhatus

2015. aastal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia. Sellest on möödunud kolm aastat ja digitaalne ühtne turg on tõeks saamas. Komisjon on esitanud kõik kavandatud seadusandlikud algatused. Juba on vastu võetud ettepanekud mobiilside rändlustasude ja veebisisuteenuste kaasaskantavuse kohta. Isikuandmete kaitse üldmäärust hakatakse kogu ELis vahetult kohaldama 25. mail. Ülejäänud uued olulised võrgu- ja infoturbe ning e-identimise sammud viiakse lõpule mõne nädala jooksul. Juba on kokku lepitud järgmistes seadusandlikes ettepanekutes, millega avatakse juurdepääs internetipõhistele teenustele, ja nende juurde jõutakse veel sellel aastal. Need kõik on vajalikud sammud, et saavutada digitaalse ühtse turu väljakujundamine.

Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia on hädavajalik, et EL suudaks üleilmse majanduse andmepõhiseks muutudes läbi lüüa. Digitaalse ühiskonna jaoks on nüüd suurim vara andmed. Igas sekundis tekitavad nutitelefonid, energiavõrgud, autod, kodumasinad ja inimesed ise oma igapäevases tegevuses järjest suuremas mahus andmeid. Tootjad, platvormid ja teenuseosutajad koguvad, töötlevad ja kasutavad neid andmeid, et osutada kasutajatele uusi teenuseid ja end konkurentidest ette rebida.

EL ei ole andmepõhise majanduse võimalustele piisavalt kiiresti reageerinud: Euroopas asub üleilmsetest andmetest vaid ligikaudu 4 %. Ometi on ELil palju plusse: tugev tootmisbaas, kiirelt arenev idufirmade ökosüsteem, värskelt digiteeritud tööstusprotsessid ja kvalifitseeritud tööjõud. Kui neid õigesti ja ulatuslikumalt kasutada, võib Euroopa andmepõhine majandus saada võimsaks hoovaks, millega kergitada majanduskasvu, anda tõuge uute töökohtade loomisele ning teha tee vabaks uutele ärimudelitele ja innovatsioonivõimalustele. Euroopa andmepõhisel majandusel on potentsiaali ületada 2020. aastaks väärtuse poolest 700 miljardi euro piiri, mis vastaks 4 %-le ELi majandusest.

Siiski raputab andmepõhise majanduse revolutsioon ka meie ühiskondi ja ELi põhiväärtusi, sealhulgas demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki. Viimased sündmused on näidanud, et andmeid võidakse koguda, töödelda ja kasutada meie privaatsuse hinnaga. Juurdepääsu suurtele andmehulkadele saab kasutada konkurentide ees õigustamatu eelise saamiseks või isegi meedia ja avaliku arvamuse mõjutamiseks. Võib juhtuda, et kolmandad isikud pääsevad isikuandmetele loata juurde. Eraelu austamine ja isikuandmete kaitse on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kuuluvad ELis põhiõiguste hulka. Tugev andmekaitse, edastatavate sõnumite saladus ja andmeturve on ülimalt olulised, et hajutada inimeste kahtlusi, et nende andmeid võidakse väärkasutada, ja luua usaldust. Usalduseta ei ole võimalik eduka andmepõhise majanduse täit potentsiaali saavutada.

Käesoleva teatisega kutsutakse Euroopa Ülemkogu üles kiirelt lahendama ülejäänud probleemid, mis digitaalse ühtse turu realiseerumist takistavad, ja tagama, et andmepõhise majanduse üleilmses võidujooksus on EL ka edaspidi üks olulisemaid osalisi. See on võimalik ainult siis, kui kodanikel on usku sellesse, kuidas nende andmeid kaitstakse ja kasutatakse.

2.Isikuandmete kaitse ja digitaalmajanduse usaldusväärsuse suurendamine: isikuandmete kaitse üldmäärus ja e-privaatsuse määrus

ELis isikuandmete suhtes kehtestatav uus andmekaitsekord

Kaks kolmandikku eurooplastest tunnistavad, et on mures sellepärast, et neil ei ole kontrolli andmete üle, mida nad internetis esitavad, ja pooled kardavad pettuse ohvriks langeda.

Hiljutised Facebooki ja Cambridge Analyticaga seotud paljastused on parandanud kodanike teadlikkust, et korraliku kaitse puudumisel võidakse nende andmeid väärkasutada. ELi andmekaitseasutused võtavad kehtivate andmekaitsenormide alusel vastumeetmeid ja uurivad juhtumit kooskõlastatult. Komisjon on Facebookiga ühendust võtnud, et soovitada ettevõttel esitada üksikasjalikumat teavet ja teha igakülgset koostööd uurimist juhtivate Iiri ja Ühendkuningriigi andmekaitseasutustega, et juhtunut mõista ja selgitada välja, kas 3 miljonit ELi kodanikku, keda see mõjutas, on endiselt ohus.

Need sündmused tõestavad, et EL oli rangete andmekaitsenormide vastuvõtmisega õigel teel. Isikuandmete kaitse üldmäärusega, mida hakatakse kogu ELis vahetult kohaldama 25. mail, suudab EL edaspidi selliseid juhtumeid paremini ära hoida või neile reageerida.

Mis isikuandmete kaitse üldmäärusega muutub? Esiteks saavad inimesed parema kontrolli selle üle, kuidas ettevõtjad nende isikuandmeid töötlevad. Määrust kohaldatakse enamasti juhtudel, kui andmete kogumise eeltingimus on isikuga lepingu sõlmimine või isikult ühese nõusoleku saamine – vaikimist ega tegevusetust ei või tõlgendada nõusolekuna. Kehtestatakse rangemad läbipaistvusnõuded, samuti õigus saada teavet, õigus andmetega tutvuda ja nõuda nende kustutamist („õigus olla unustatud“). Selleks, et andmeid edaspidi veel mõnel muul eesmärgil kasutada, tuleb kõigepealt sellest teavitada kasutajat, et saada uus nõusolek, v.a kui see on muul põhjusel määruse alusel õiguspärane ja lubatud. Näiteks peab kliendikonto haldamise eesmärgil kliendi andmeid kogunud ettevõtja klienti teavitama, et ta kavatseb neid andmeid kasutada kliendi ostuharjumuste uurimiseks, ja saama selleks nõusoleku. Ulatuslike isikuandmete kogumine mis tahes lepingu või nõusoleku alusel oleks vastuolus eesmärgi piiramise ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtetega. Teiseks kehtestatakse määrusega parem kaitse isikuandmetega seotud rikkumiste vastu, milleks muu hulgas nähakse ette kohustus teatada järelevalveasutusele isikuandmetega seotud rikkumisest hiljemalt 72 tunni jooksul, kui see rikkumine kujutab tõenäoliselt ohtu isiku õigustele ja vabadustele. Teatavatel asjaoludel tuleb teavitada ka isikut, kelle andmete suhtes rikkumine toime pandi. Kolmandaks võimaldab määrus riiklikel järelevalveasutustel teha tõhusamat piiriülest koostööd ning tagab kogu liidus õigusnormide ühtse tõlgendamise ja kohaldamise, mida toetab mh Euroopa Andmekaitsenõukogu, kes jagab suuniseid ning tagab järjepideva tõlgendamise ja kohaldamise, kui asjasse puutub mitu ELi liikmesriiki. Lisaks tugevdatakse uue raamistikuga ka täitmise tagamist, milleks antakse keskne roll riiklike andmekaitseasutuste võrgule, mille igal liikmel on õigus määrata töötlejatele ja volitatud töötlejatele trahve, mis võivad küündida 20 miljoni euroni või äriühingu puhul moodustada kuni 4 % tema üleilmsest aastakäibest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem.

ELi andmekaitsenormid teevad ELi piires võimalikuks isikuandmete vaba liikumise, milleta ei oleks võimalik saavutada tugeva andmepõhise majanduse jaoks vajaminevat andmete kriitilist massi. Näiteks on piiriülesed lahendused sõltuvad isikuandmete vabast liikumisest nii arukate võrkude rakenduste jaoks kodanike arukate arvestite andmete kasutamisel kui ka parema energiajulgeoleku tagamisel. Nagu teatises „Tehisintellekt Euroopa huvides“ on selgitatud, tuleks soodustada eravalduses olevate andmete suuremat kättesaadavust. Näiteks võiks epideemiate puhkemist käsitlevate andmete riikideülene jagamine aidata meditsiiniasutustel varem reageerida. Isiklike terviseandmete jagamine ja neile juurdepääsu andmine võiks parandada diagnoosi ja ravi. Autodelt ja transpordivahenditelt kogutud andmete jagamine võiks parandada liikluskorraldust ja vähendada ülekoormust. Kõik see on võimalik ka selliselt, et tagatud on kõrgetasemeline isikuandmete kaitse.

Toimiva Euroopa andmeruumi rajamiseks on vaja võrdseid võimalusi ka isikustamata andmete puhul ja vastavasisuline ettepanek on juba esitatud. Isikustamata andmete vaba liikumise määruse kiiret lõpuleviimist toetavad ka ettepanekud avaliku sektori andmetele juurdepääsu parandamiseks (vt allpool).