[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.6.2007

KOM(2007) 325 lõplik

2007/0110 (ACC)

2007/0111 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu allakirjutamise kohta

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

1. 24. novembril 2003 palus komisjon nõukogult volitust korraldada tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikuse tunnustamise alased läbirääkimised Ameerika Ühendriikidega.

2. Nõukogu andis selleks volituse 9. märtsil 2004 ning andis komisjonile juhised, mille kohaselt tuleb antud läbirääkimised läbi viia vastavalt kõikidele läbirääkimissuunistele, ning määras antud ülesande täitmise abistamiseks erikomitee.

3. Komisjonile antud volituse eesmärk oli tulemuste vastastikune tunnustamine, mis keskendus peamiselt kahele aspektile:

1. toodetele, mis on projekteeritud, toodetud, muudetud või remonditud ühe osalise regulatiivse kontrolli all, saab lihtsalt anda vajalikud kinnitused registreerimiseks või käitamiseks teise osalise regulatiivse kontrolli all;

2. ühe osalise regulatiivse kontrolli all registreeritud või käitatavaid õhusõidukeid saavad hooldada teise osalise regulatiivse kontrolli alla kuuluvad organisatsioonid.

4. Läbirääkimissuuniste peamised eesmärgid olid lepinguga reguleeritavate kaupade ja teenuste vahetamise lihtsustamine, et piirata niipalju kui võimalik hindamiste, katsete ja kontrollide dubleerimist oluliste regulatiivsete erinevuste puhul, ning mõlema osalise sertifitseerimissüsteemi usaldamine, et kontrollida vastavust teise osalise nõudmistele.

5. Antud eesmärkide saavutamiseks määratleti läbirääkimissuunistes järgmised meetmed:

3. ühtlustada järk-järgult mõlema osalise nõudmisi ja regulatsiooniprotsessi;

4. luua usaldus mõlema osalise sertifitseerimissüsteemide vastu, et võimaldada kõikide liikmesriikide pädevatel asutustel täita Ameerika Ühendriikide pädeva asutuse - Föderaalse Lennuameti (FAA) - nimel mõistliku aja jooksul ülesandeid, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 1592/2002 kohaldamiseks;

5. tagada igale osalisele, et teise osalise regulatsiooniprotsessi kaasatud asutused suudavad rahuldavalt teostada vastavushindamist ja regulatiivset järelevalvet, mis on vajalikud tema enda kinnituste andmiseks;

6. tõhustada koostööd, korraldada regulaarselt osalistevahelisi konsultatsioone, et tagada lepingu rahuldav toimimine, luua eelkõige asjakohased koostöömehhanismid, et kontrollida vastastikuse alusel lepingu kohaldamisega seotud reguleerivate organite jätkuvat sobivust ja võimekust;

7. seada sisse lepingu toimimise pideva järelevalve süsteem, eriti rakendamise kord, mis on selle lahutamatu osa, ning võimaldada lepingu tõhus haldamine, mida teostab mõlema osalise esindajatest koosnev ühiskomiteekohustusega pakkuda õigeaegseid lahendusi lepingu kohaldamisega seotud probleemidele.

2. LÄBIRÄÄKIMISTE PROTSESS

6. Ameerika Ühendriikidega peetud läbirääkimised keskendusid küsimusele, kuidas võimaldada õhusõiduki, selle osade ja seadmete lennukõlblikkuse sertifitseerimise kinnituste, samuti nende projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise kinnituste vastastikust tunnustamist. Neid kinnitusi väljastaks kumbki osaline, rakendades teatavat lennukõlblikkuse ja hoolduse korda.

7. Läbirääkimiste käigus otsustasid osalised esitada menetluskorra üksikasjad käesoleva lepingu eraldi lisades ning sätestada selle tekstis sõnaselgelt (vt artikkel 4.F), et nii leping kui ka selle lisad on osalistele ühtmoodi siduvad. Seda oli vaja, kuna eelnevalt tõlgendati lennundusohutuse alaseid kahepoolseid lepinguid liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, vahel nõnda, et rakendamise kord erivaldkondades, nagu näiteks hooldus ja lennukõlblikkus, sätestati dokumentidega, mis ei olnud kolmanda riigiga sõlmitud lepingu lahutamatud osad. Eranditult kõikides nendes dokumentides leppisid õiguslikult pädevad tsiviillennundusasutused kokku töökorralduse õigusliku staatuse suhtes, samas kui ohutusalaste lepingute läbirääkimised toimusid riikide valitsuste vahel.

8. Läbirääkimised toimusid samal ajal usaldust suurendavate meetmetega:

8. riiklike asutuste kontrollimine, et kaasata nad lennukõlblikkuse rakendamise korda (IPA) ning hoolduse rakendamise korda (MIP). Lisaks sellele auditeeris föderaalne lennuamet (FAA) 2005. aasta jaanuaris ka Euroopa Lennundusohutusametit (EASA); 2006. aasta veebruaris korraldati järelkülastus.

9. sertifitseerimistoimingute jälgimise projektid: USA ametivõimud palusid, et FAA jälgiks EASA sertifitseerimisprojekte, et tutvuda lennundusohutusameti poolt läbi viidava menetlusega. FAA ja EASA on kokku leppinud hulga tüübisertifikaadi ja täiendava tüübisertifikaadi sertifitseerimisprojektide osas, mida FAA jälgib.

9. Pärast läbirääkimisteks volituse saamist kohtusid kaks läbirääkimismeeskonda hulgale tehnilistele koosolekutele lisaks üheksal korral: 10.–11. märtsil ja 12.–13. juulil 2004 Brüsselis, 9.–10. novembril 2004 Washingtonis; 13.–14. aprillil ja 14.–15. detsembril 2005 Brüsselis, 7.–8. juulil 2005 Washingtonis; 29.–30. märtsil 2006 Washingtonis, 14. juunil 2006 ja 1. märtsil 2007 Brüsselis.

10. Erikomitee, mille nõukogu asutas komisjonile volituse andmise puhul, kohtus teksti läbivaatamiseks kolm korda: 6. juulil 2006, 25. jaanuaril ja 19. märtsil 2007.

3. LEPINGU ÕIGUSLIK ALUS

11. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale kuulub kaubavahetuse tehniliste tõkete eemaldamine EÜ asutamislepingu artikli 133 lõikes 1 sätestatud ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse ning on seega ühenduse ainupädevuses.[1]

12. Lisaks sellele saavutas ühendus septembris 2002. jõustunud määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) ühendusesisese ühtlustamise selle määrusega reguleeritavates valdkondades, s.t lennundustoodete esmane ja jätkuv lennukõlblikkus (sealhulgas hooldamine) ning keskkonnakõlblikkus. Kõnealust määrust on täiendatud paljude rakendusmeetmetega (komisjoni määrused EÜ nr 1702/2003 ja EÜ nr 2042/2003), milles on sätestatud nõudmised ja menetluse, mida taotlejad, sertifikaadi omanikud ja ametivõimud peavad järgima, et alati tagada alusmääruse põhinõudmiste ja eesmärkide täitmine. Kavandatud kokkulepe mõjutab asjaomaseid ühenduse õigusakte ERTA kohtulahendi tähenduses.

13. Seepärast leiab komisjon, et ühendusel on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 133 lõikele 4 ja artikli 80 lõikele 2 ainupädevus käesolev leping sõlmida.

4. LEPINGU ÜLESEHITUS

14. Läbirääkimiste käigus koostatud leping on suures osas üles ehitatud sarnaselt sellistele traditsioonilistele lennundusohutuse alastele lepingutele nagu liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelised kehtivad kahepoolsed lennundusohutuse lepingud BASA, Sarnaselt (BASA) lepingutega põhineb käesolev leping mõlema osalise süsteemi vastastikusel usaldusel ning regulatiivsete erinevuste võrdlemisel. Seega kaasnevad lepinguga kohustused ja meetodid eksportiva ja importiva ametiasutuse koostööks, nii et viimane saab väljastada sertifikaadi, ilma et tal tuleks dubleerida eksportiva asutuse tehtud kõiki hindamisi; samuti näeb leping ette vaidluste lahendamise korra lepingu muutmisel.

15. Koostöö ja üksteise sertifitseerimistulemuste tunnustamise vahendid lennukõlblikkuse ja hooldamise valdkondades (meetodid, toodete või teenuste kohaldamisala, regulatiivsed erinevused ehk erikeeles eritingimused) on esitatud lepingu lisades. Selles osas erinebki käesolev leping liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, vahelistest olemasolevatest kahepoolsetest lennundusohutuse lepingutest BASA Olemasolevate kahepoolsete lennundusohutuse lepingute puhul käsitletakse lisades esitatud materjali tavaliselt tsiviillennunduse ameti tasemel kehtestatud eraldi korrana, millel puudub lepingu siduvus. Tavaliselt kutsutakse sellist korda hoolduse rakendamise korraks (MIP – maintenance implementation procedures) ja lennukõlblikkuse rakendamise korraks (IPA – Implementing Procedures for Airworthiness). Kahepoolne lennundusohutuse leping BASA jõustub tegelikkuses alles pärast hoolduse ja/või lennukõlblikkuse rakendamise korra allakirjutamist, kuna nendes tekstides on määratletud, kuidas saavutada kahepoolses lennundusohutuse lepingus sätestatud eesmärgid. Sellepärast rõhutas komisjon läbirääkimistel, et lennukõlblikkuse ja hoolduse alaste sertifitseerimistulemuste vastastikust tunnustamist reguleeriv menetlus peaks saama lepingu lisade vormis lepingu lahutamatuks osaks.

16. Nagu ka kahepoolsete lennundusohutuse lepingute raames, mille puhul kavandatakse rakenduskorrad nii, et need toimiksid paindlikult ning võimaldaksid igapäevast tõrgeteta rakendamist, kergendades asjaomaste ametiasutuste ja erinevate üksuste (sertifikaadi omanikud ja taotlejad, kes kuuluvad vastava regulatiivse kontrolli alla) halduskoormust, võimaldab ka käesolev leping osalistel kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse kaudu teha muudatusi lisadesse, mis peegeldavad suures osas ühenduse lennukõlblikkuse (komisjoni määrus EÜ nr 1702/2003) ja hoolduse (komisjoni määrus EÜ nr 2042/2003) alaseid rakenduseeskirju.

5. LEPINGU SISU

5.1. Mõlema osalise selged õigused ja kohustused

17. Lepingu eesmärk ei ole minna kaugemale mõlema osalise kohaldatava õigusega lubatud piiridest. Euroopa Ühenduse kohaldatav õigus on Euroopa parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, ning selle rakendusmeetmed ja muudatused.

18. See tähendab, et lepingu projekti tekst peegeldab täielikult ühenduse süsteemi, sätestades selgesõnaliselt ülesannete lahususe lennundustoodete ja osade ning nende toodete ja osade projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise puhul. Seda võib näha eriti artiklis 3 (administratiivne juhtimine), 4 (üldsätted) ja 19 (jõustumine, muudatused ja lõpetamine).

5.2. Selged vahendid volituse eesmärkide elluviimiseks

19. Lepingu projekti kohaselt tunnustavad mõlemad osalised teise osalise tulemuste vastavust, kui need on tehtud vastavalt lisades ette nähtud korrale – artikli 4 punkt A.

20. Lepingu projekt tunnustab mõlema osalise reguleeriva ameti õigust väljastada teise osalise nimel sertifikaate, mis kinnitavad vastavust teise osalise süsteemile – artikli 5 punkt A.

21. Kindlustamaks mõlema osalise vastastikust usaldust, näeb leping ette kestva koostöö ja konsultatsioonisüsteemi sisseseadmist, kasutades tõhustatud koostööd auditeerimise, kontrollimise, õigeaegse teavitamise ja konsulteerimise näol kõikides lepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades – artikkel 6 õigusloomet käsitleva koostöö ja läbipaistvuse kohta.

5.3. Regulaarsed konsultatsioonid ja vaidluste kiire lahendamine

22. Lepingu projekt on koostatud igapäevase tõrgeteta töö võimaldamiseks ning näeb ette selle rakendamisest tulenevate tehniliste küsimuste võimalikult kiiret lahendamist.

23. Selleks luuakse ühiskomitee – kahepoolne järelevalvenõukogu (nõukogu) ja allkomiteed: ühine sertifitseerimise järelevalvenõukogu ja ühine hoolduse koordineerimisnõukogu, mis annavad aru kahepoolse järelevalvenõukogu ees ja kontrollivad lisade rakendamist. Kahepoolsel järelevalvenõukogul ja allkomiteedel on nii konsulteerimise kui ka vahendamise roll, et tagada lepingu tõrgeteta toimimine, olles kohaks, kus osaliste vahelised erimeelsused lahendatakse – artikkel 3 (administratiivne juhtimine) ja 5 (lisad).

24. Kahepoolset järelevalvenõukogu volitatakse volituse alusel arutama ja otsustama rakenduskorra muudatuste üle või teatud rakenduskorra lepingusse lisamise üle.

25. Konsultatsioone võib paluda igal ajal – artikkel 17. Sellegipoolest peavad osalised tegema jõupingutusi, et lahendada tehnilised küsimused võimalikult madalal tasemel enne, kui neist saavad vaidlusküsimused.

5.4. Kõrge usalduse taseme säilitamine teineteise süsteemide suhtes

26. Säilitamaks kõrget usalduse taset mõlema osalise lennukõlblikkuse sertifitseerimissüsteemide suhtes, võtavad ühendus ja Ameerika Ühendriigid endale teatud kohustused:

- tagada, et nende tehnilised asutused ja riiklikud lennuametid täidavad oma lepingulisi kohustusi – artikli 4 punkt D;

- teha koostööd kvaliteedi tagamiseks ning võimaldada mõlemal osalisel osaleda standardiseerimise kontrollimistel ja ametivõimude ning ettevõtete järelevalves – artikkel 7;

- teha vastavalt kohaldatavatele lisadele koostööd jõustamismeetmete osas , mis on seotud toodete, protsesside või teenuste vastavuse nõuetekohase hindamisega – artikkel 8;

- vahetada ohutusandmeid, s.t. olemasolevat teavet õnnetuste ja sündmuste kohta – artikkel 9; ja tagada teabe vahetamise nõuetekohane konfidentsiaalsus - artikkel 11;

- teavitada vastastikku kõikidest kohaldatavatest nõuetest – artikkel 10; konsulteerida vastastikku varajases järgus regulatiivsete ja korralduslike muutuste osas – artikli 15 punktid B ja C.

5.5. Tugevad kaitsemeetmed

27. Lepingu teksti projekt on koostatud nii, et see võimaldaks osalistele vajaliku paindlikkuse koheseks ohutusprobleemidele reageerimiseks või seada sisse kõrgem kaitsetase, mida nad peavad ohutuse tagamiseks sobivaks – artikli 15 punktid A ja B. Selleks, et võimaldada mõlemal osalisel selliste olukordadega tegeleda ilma lepingu kehtivust ohtu seadmata, on ette nähtud erikord.

28. Kui osalistel ei ole siiski võimalik eriolukorda rahuldavalt lahendada, näeb lepingu projekt ette esiteks võimaluse peatada vaidlustatud pädeva asutuse järelduste tunnustamine – artikkel 18; ning teiseks, vahendid ja menetluskorra lepingu osa või terve lepingu lõpetamiseks – artikli 19 punktid D ja F.

2007/0110 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 ja artikli 133 lõiget 4 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu üle kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi.[3]

(2) Komisjoni läbiräägitud leping tuleks allkirjastada, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu (edaspidi „leping”) allakirjutamine, eeldusel et nõukogu teeb otsuse lepingu sõlmimise kohta. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva lepingu 1. manuses loetletud kahepoolseid lepinguid Ameerika Ühendriikidega saab vastavalt vajadusele muuta või lõpetada käesoleva lepingu jõustumisel.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

2007/0111 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 ja artikli 133 lõiget 4 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega, artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga ning artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu üle kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi.

(2) Vastavalt nõukogu [kuupäev] otsusele …/…/EÜ allkirjastati komisjoni nimel leping, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.

(3) Leping tuleks heaks kiita.

(4) Tuleb sätestada protseduurireeglid ühenduse osalemiseks käesoleva lepinguga loodavates ühisorganites ning teatavate otsuste vastuvõtmiseks, eriti seoses käesoleva lepingu ja selle lisade muutmisega, uute lisade lisamisega, eraldi lisade lõpetamisega, konsultatsioonidega, vaidluste lahendamisega ning kaitsemeetmete kehtestamisega.

(5) Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et sama küsimust käsitlevad kahepoolsed lepingud Ameerika Ühendriikidega muudetakse või lõpetatakse vastavalt vajadusele alates käesoleva lepingu jõustumisest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

10. Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alane koostööleping.

11. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

12. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kellel on õigus esitada lepingu artikli 19 lõikes 1 sätestatud teade.

Artikkel 2

13. Lepingu artikliga 3 loodud kahepoolses järelevalvenõukogus esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Lennundusohutusamet ning liikmesriike esindavad lennuametid.

14. Käesoleva lepingu 1 lisa punktiga 2.1.1 ettenähtud sertifitseerimise järelevalvenõukogus ning 2 lisa punktiga 3.1.1 ettenähtud ühise hoolduse koordineerimisnõukogus esindab ühendust Euroopa Lennundusohutusamet, keda abistavad lennuametid, keda iga koosoleku päevakord otseselt mõjutab.

Artikkel 3

15. Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist otsustab komisjon kahepoolses järelevalvenõukogus võetava ühenduse seisukoha järgmise suhtes:

16. käesoleva lepingu artikli 3 punktiga B ettenähtud kahepoolse järelevalvenõukogu sisemenetluse vastuvõtmine või muutmine;

17. kõik lepingu artikli 19 punkti B kohased lisade muudatused, mis on ühenduse asjaomaste õigusaktide suhtes järjepidevad ning millega ei kaasne muudatused.

18. Pärast lõikes 1 osutatud erikomiteega konsulteerimist võib komisjon võtta järgmised meetmed:

19. võtta vastu lepingu artikli 15 punkti B kohased kaitsemeetmed;

20. paluda konsultatsioone kooskõlas lepingu artikli 17 punktiga A;

21. peatada tulemuste tunnustamine ning tühistada selline peatamine kooskõlas lepingu artikliga 18.

22. Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega järgmise üle:

23. täiendavate lisade vastuvõtmine kooskõlas lepingu artikli 3 punkti C alapunktiga 7 ja artikli 19 punktiga C;

24. muud lepingu muudatused, mis ei kuulu lõike 1 reguleerimisalasse;

25. eraldi lisade lõpetamine kooskõlas lepingu artikli 19 punktiga E.

Artikkel 4

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva lepingu 1. manuses loetletud kahepoolseid lepinguid Ameerika Ühendriikidega saab vastavalt vajadusele muuta või lõpetada käesoleva lepingu jõustumisel.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE

JA

EUROOPA ÜHENDUSE VAHELINE

tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alane koostööleping

AMEERIKA ÜHENDRIIGID JA EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „osalised”),

soovides aastakümnete vältel üles ehitada transatlantilist tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse kontrolli ning tunnustamise alast koostööd,

eesmärgiga parandada pikaajalist koostöösuhet Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahel, et tagada tsiviillennunduse ohutuse kõrge tase kogu maailmas ning viia miinimumini liigsest regulatiivsest järelevalvest tulenevad majanduslikud tõkked lennundustööstusele ja ettevõtjatele,

soovides tagada tsiviillennunduse sõidukite jätkuvat kasutamisohutust ja õigeaegset teabevahetust kasutamise ajal,

soovides välja arendada kompleksset tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse kontrolli ning tunnustamise regulatiivset süsteemi, mis põhineb pideval suhtlusel ja vastastikusel usaldusel, ning

tunnustades Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide („liikmesriikide”) õigusi ja kohustusi, mille aluseks on Chicagos 7. detsembril 1944 sõlmitud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon („Chicago konventsioon”) ja selle lisad,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

A. Lennukõlblikkuse kinnitus – järeldus, et tsiviillennunduse toote projekt või selle muutmine on kooskõlas kohaldatavate standarditega, või järeldus, et eraldi toode vastab nendele standarditele ning selle seisukord lubab ohutut kasutamist.

B. Lennuamet – Euroopa Liidu liikmesriigi vastutav valitsusasutus või üksus, mis tegeleb Euroopa Ühenduse nimel reguleeritud üksuste õigusliku järelevalvega ning määrab kindlaks nende vastavuse kohaldatavate standardite, eeskirjade ja muude Euroopa ühenduse pädevuse alla kuuluvatele nõuetele.

C. Tsiviillennundustoode – tsiviilõhusõiduk, õhusõiduki mootor, propeller, seade, osa või sellele paigaldatav komponent.

D. Keskkonnakõlblikkuse kinnitus – järeldus, et tsiviillennundustoote projekt või selle muudetud versioon vastab müra, kütuse väljalaske lennul või heitgaasi suhtes kohaldatavatele standarditele.

E. Keskkonnakõlblikkuse kontroll – protsess, mille käigus hinnatakse tsiviillennundustoote projekti või selle muudetud versiooni vastavust müra, kütuse väljalaske lennul või heitgaasi suhtes kohaldatavatele normidele.

F. Tehniline asutus – Ameerika Ühendriikide puhul Föderaalne Lennundusamet (FAA); Euroopa ühenduse puhul Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).

G. Hooldus – ühe või mitme järgneva tegevuse teostamine: tsiviillennundustoote kontrollimine, kapitaalremont, remont, säilitamine või osade, materjalide, seadmete või komponentide vahetus, mille eesmärk on tagada toote jätkuv lennukõlblikkus; või eelnevalt heakskiidu saanud ümberehitamine või muudatuste teostamine kooskõlas asjaomase tehnilise asutuse nõuetega.

H. Järelevalve – perioodiline kontrollimine, et määrata kindlaks, kas objekt vastab jätkuvalt asjaomastele standarditele.

I. Reguleeritud üksus – füüsiline või juriidiline isik, kes allub oma tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnakõlblikkuse kontrolli ja kinnitamise alases tegevuses ühe või mõlema osalise seadustele ja regulatsioonidele.

Artikkel 2

Eesmärk ja kohaldamisala

A. Käesoleva lepingu eesmärkideks on:

26. Võimaldada käesoleva lepingu lisade kohast nõuetele vastavust käsitlevate järelduste ning tehniliste asutuste ja lennuametite antud kinnituste vastastikust tunnustamist.

27. Soodustada õhutranspordi ohutuse kõrget taset.

28. Tagada õigusloomealase kõrgetasemelise koostöö jätkumine ning Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse eeskirjade ühtlustamine lõikes B käsitletud valdkondades.

B. Käesolev leping hõlmab alljärgnevat koostööd:

29. Lennukõlblikkuse kinnitused ja tsiviillennundustoodete järelevalve.

30. Keskkonnakõlblikkuse kontroll ja tsiviillennundustoodete kinnitused; ning

31. Hooldusüksuste kinnitused ja järelevalve.

C. Osalised saavad vastavalt artiklile 19 kokku leppida täiendavates koostöö ja vastastikuse tunnustamise valdkondades käesoleva lepingu kirjaliku muutmise teel.

Artikkel 3

Administratiivne juhtimine

A. Käesolevaga asutavad osalised kahepoolse järelevalvenõukogu („nõukogu”), mis vastutab käesoleva lepingu tõhusa toimimise eest ning tuleb regulaarselt kokku, et hinnata lepingu rakendamise tõhusust.

B. Nõukogu koosneb järgmistest esindajatest:

Ameerika Ühendriike esindab Föderaalse Lennuamet (kaasesimees) ja

Euroopa Ühendust esindab Euroopa Komisjon (kaasesimees), keda abistavad Euroopa Lennundusohutusamet ja lennuametid.

Nõukogu võib kutsuda ajutiselt osalema spetsiifiliste teemade eksperte. Nõukogu võib asutada tehnilisi töörühmi ning nende tööd üle vaadata. Nõukogu arendab ja võtab vastu sisemise juhtimiskorra. Kõik nõukogu otsused tehakse konsensuse alusel, kusjuures igal osalisel on üks hääl. Need otsused peavad olema koostatud kirjalikus vormis ning allkirjastatud nõukogu osaliste esindajate poolt .

C. Nõukogu võib arutada kõiki käesoleva lepingu toimimisega seotud küsimusi. Eeskätt vastutab ta järgmiste teemade eest.

32. Vaidluste lahendamine vastavalt artiklile 17.

33. Vajaduse korral lisade muutmine kooskõlas artikli 19 punktiga B.

34. Tekkivate küsimuste ning käesoleva lepingu rakendamist mõjutada võivate muudatuste arutamine.

35. Korralise arutlusvõimaluse võimaldamine ühiste lähenemisviiside üle ohutuse ja keskkonnakaitse valdkondades käesoleva lepingu kohaldamisala piires ning lennundusohutuse probleemide alase teabevahetuse üle, sealhulgas konsulteerimine kavandatavate uute ohutusmeetmete ning juba olemasolevate ohutusmeetmete muutmise teemadel.

36. Võimaluse pakkumine kummagi osalise määruste eelnõude ja õigusaktide eelnõude aruteludeks võimalikult varajases staadiumis.

37. Teabe vahetamine kavandatavate korralduslike muudatuste kohta.

38. Vajaduse korral täiendavate lisade vastuvõtmine.

39. Vajaduse korral osalistele ettepanekute tegemine käesoleva lepingu muul viisil muutmiseks.

Artikkel 4

Üldsätted

A. Kumbki osaline tunnustab kooskõlas käesoleva lepingu lisades esitatud tingimustega teise osalise tehnilise asutuse tehtud ja väljastatud nõuetele vastavust käsitlevaid järeldusi ja kinnitusi ning Ameerika Ühendriigid tunnustavad lennuametite järeldusi ja kinnitusi.

B. Käesolevat lepingut ei saa tõlgendada kui osaliste standardite või tehniliste määruste vastastikust aktsepteerimist või tunnustamist, välja arvatud käesoleva lepingu lisades täpsustatud juhtudel.

C. Osalised tunnustavad teineteise süsteeme organisatsioonidele või reguleeritud üksustele volituste andmisel, mis kehtivad alates käesoleva lepingu jõustumisest, eesmärgiga olla vastavuses mõlema osalise õiguslike nõuetega. Osalised tunnustavad eelmainitud volitatud organisatsioonide või reguleeritud üksuste poolt lisadega kooskõlas tehtud nõuetele vastavuse järelduste kehtivust võrdselt nende järeldustega, mida teevad tehnilised asutused või lennuametid ise. Volitamissüsteemid, mida rakendatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist, kuuluvad usaldust suurendavate meetmete hulka.

D. Osalised tagavad, et nende tehnilised asutused ja lennuametid täidavad oma ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule, sealhulgas selle lisadele.

E. Juhul, kui projekti heakskiitmise kinnituse omanik annab kinnituse üle teisele üksusele, teatab projekti heaks kiitnud tehniline asutus viivitamatult teisele tehnilisele asutusele selle üleandmisest.

F. Käesolev leping koos lisadega on mõlemale osalisele siduv.

Artikkel 5

Lisad

A. Küsimuste puhul, mis kuuluvad artikli 2 punkti B alapunktida 1, 2 ja 3 kohaldamisalasse, lepivad osalised kokku, et mõlema osalise tsiviillennundusstandardid, eeskirjad, tavad ja menetlused ühtivad piisaval määral, et võimaldada vastastikku tunnustada kinnitusi ja järeldusi nõuetele vastavuse kohta, mida üks osaline esitab teise osalise nimel kokkulepitud normide kohaselt, nagu lisades on täpsustatud. Osalised nõustuvad samuti, et nende tsiviillennundussüsteemides on erinevusi ja nendele on viidatud lisades.

B. Küsimuste puhul, mis lisatakse artikli 2 punkti B. kohaldamisalasse lähtuvalt artikli 2 punktist C, koostavad osalised või nende esindajad järelevalvenõukogus uued lisad, mis kirjeldavad nõuetele vastavuse järelduste ja kinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, kui nad jõuavad kokkuleppele, et osaliste tsiviillennundusstandardid, eeskirjad, tavad ja menetlused juurde lisatud koostöövaldkondades on piisavalt ühitatavad, et võimaldada kinnituste ja nõuetele vastavuse järelduste tunnustamist, mida üks osaline esitab teise osalise nimel vastavalt kokkulepitud normidele.

C. Iga lisa peab sisaldama vähemalt:

40. Sätteid usalduse loomiseks ja säilitamiseks osaliste tehniliste asutuste ja mis tahes asjaomaste lennuametite tehnilise võimekuse suhtes teha järeldusi teise osalise nimel.

41. Menetluskorda, millega lisatakse juurde või peatatakse teatud lennuameti nõuetele vastavuse järelduste ja kinnituste tunnustamine.

42. Osalistevaheliste nõuetele vastavust käsitlevate järelduste ja kinnituste määratletud kohaldamisala.

43. Sätteid tehniliste konsultatsioonide korraldamiseks tehniliste asutuste vahel.

44. Vastavalt vajadusele sätteid ühiste juhtimisorganite loomiseks.

45. Sätteid, mis lubavad tehnilistel asutustel tehnilise rakendamise korda arendada ja lõpule viia.

Artikkel 6

Õigusloomealane koostöö ja läbipaistvus

A. Tehnilised asutused arendavad välja ja kinnitavad õigusloomealase koostöökorra tsiviillennunduse ohutuse, keskkonnakõlblikkuse kontrolli ja kinnitamise valdkonnas, võttes arvesse asjaomaseid suuniseid osalistevahelise õigusloomealase koostöö kohta. Antud kord võimaldab ühe osalise tehnilise asutuse ekspertidel, lennuametitel ja tööstusel võimaluse korral konsulteerida ja osaleda teise osalise tsiviillennunduse alases õigusloomes varajases etapis.

B. Võttes arvesse olemasolevaid vahendeid, tagavad osalised vajaduse korral transatlantilise koostöö jätkumise oluliste lennundusohutust käsitlevate algatuste osas.

Artikkel 7

Kvaliteedi tagamise ja standardiseerimise kontrolli alane koostöö

Osaliste tsiviillennunduse alaste reguleerimissüsteemide vastastikuse arusaadavuse ja ühilduvuse soodustamiseks võib iga tehniline asutus vastavalt lepingu lisadele osaleda teiste asutuste poolt läbi viidavates sisemistes akrediteerimise ja järelevalvega seotud kvaliteedi tagamise ja standardiseerimise kontrolli alastes tegevustes.

Artikkel 8

Täitetegevuse alane koostöö

Vastavalt kehtivatele õigusnormidele lepivad osalised kokku, et võimalda oma tehniliste asutuste või lennuametite kaudu vajalikku vastastikust uurimis- ja täitemenetluse alast koostööd ja abi kõikide käesoleva lepingu kohaldamisalas olevate seaduste või määruste mis tahes rikkumiste puhul. Lisaks sellele teavitavad osalised üksteist kiiresti kõikidest uurimistest, kui on kaasatud mõlema osalise huvid.

Artikkel 9

Ohutusandmete vahetus

Vastavalt kehtivatele õigusnormidele lepivad osalised kokku:

A. Edastada teineteisele palve korral kiiresti nende tehniliste asutuste valduses olev tsiviillennundustoodete või reguleeritud üksustega seotud õnnetuste või vahejuhtumite alane teave; ning

B. Vahetada muud ohutusteavet vastavalt tehniliste asutuste poolt välja töötatud korrale.

Artikkel 10

Kohaldatavad nõuded, menetlused ja juhisdokumendid

Osalised lepivad kokku, et teavitavad teineteist kõikidest käesoleva lepinguga reguleeritud küsimustes kohaldatavatest nõuetest, menetlustest ja juhisdokumentidest.

Artikkel 11

Kaitstud andmete ja teabenõuete kaitse

A. Osalised võtavad arvesse, et käesoleva lepinguga seotud teave, mille esitab reguleeritud üksus või osaline, võib sisaldada intellektuaalomandit, ametisaladusi, konfidentsiaalset äriteavet, ärisaladuse alla kuuluvaid andmeid või muid andmeid, mida asjaomane reguleeritud üksus või isik hoiab konfidentsiaalsena (piiratud juurdepääsuga teave). Ükski osaline ei paljunda, edasta ega näita, välja arvatud juhul, kui seda nõuab seadus, piiratud juurdepääsuga teavet mitte kellelegi teisele peale asjaomase osalise töötaja, ilma isiku või üksuse eelneva kirjaliku nõusolekuta, kelle huvides on piiratud juurdepääsuga teabe konfidentsiaalsus.

B. Piirides, milles Euroopa Ühendus jagab piiratud juurdepääsuga teavet mis tahes lennuameti või üksusega, millele on usaldatud tsiviillennunduse valdkonnas toimunud õnnetuste ja vahejuhtumite uurimine, käsitleb Euroopa Ühendus antud piiratud juurdepääsuga teavet kui tundliku sisuga dokumente ning tagab, et asjaomane lennuamet või üksus ei paljunda, edasta ega jaga antud teavet mitte kellelegi teisele peale asjaomase lennuameti või üksuse töötaja, ilma füüsilise või juriidilise isiku kirjaliku nõusolekuta, kelle huvides on piiratud juurdepääsuga teabe konfidentsiaalsus.

C. Käesoleva artikli punktis A osutatud avalik teabenõue, sealhulgas juurdepääs dokumentidele, esitatakse kooskõlas kehtivate õigusnormidega, mida kohaldatakse mainitud päringute adressaadiks olevale osalisele. Tehniline asutus, kes saab teabenõude teise osalise või selle osalise reguleeritud üksuste poolt hangitava teabe kohta, peab konsulteerima enne asjaomase teabe avalikustamist teise osalise tehnilise asutusega. Tehnilised asutused abistavad vajaduse korral üksteist nendele päringutele vastamisel.

Artikkel 12

Kohaldatavus

Kui lepingu lisades ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut ühelt poolt Ameerika Ühendriikide territooriumi kohaldatavale Ameerika Ühendriikide tsiviillennunduse reguleerimise süsteemile ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse tsiviillennunduse reguleerimise süsteemile, mida kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaldamisalas asuvatel territooriumidel vastavalt asutamislepingus (ja sellele õiguslikult järgnevas dokumendis) määratletud tingimustele.

Artikkel 13

Takistusteta juurdepääs

Järelevalve ja kontrolli eesmärgil peavad kummagi osalise tehniline asutus ja lennuametid abistama teise osalise tehnilist asutust, et saavutada takistusteta juurdepääs selle jurisdiktsioonis olevatele reguleeritud üksustele.

Artikkel 14

Lõivud

Kumbki osaline püüab tagada, et lõivud, mida nende tehnilised asutused nõuavad taotlejatelt ja reguleeritud üksustelt käesoleva lepinguga reguleeritava sertifitseerimise ja kinnitamisega seotud tegevuse eest, on õiglased, mõistlikud ja osutatud teenusele kohased.

Artikkel 15

Reguleeriva asutuse võimu säilitamine

Käesolev leping ei tohi piirata mitte mingis osas osalise võimu:

A. Määrata õigusnormid, tsiviillennunduse ohutuse, keskkonnakõlblikkuse kontrolli ja kinnitamise nõuetekohane kaitsetase; ning

B. Võtta kõik kohased, vajalikud ja kiired meetmed, et kaotada või viia miinimumini mis tahes ohutuse alased erandid. Kui üks osaline võtab selliseid käesoleva lepingu kohaldamisala mõjutavaid meetmeid, teavitab ta vajaduse tekkides sellest teist osalise tehnilise asutuse või lennuameti kaudu niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 15 päeva pärast mainitud meetme võtmist.

C. Muuta oma määruseid, menetlusi või standardeid ning kohaldada neid oma reguleeritud üksustele. Kui mis tahes sellised muudatused võivad mõjutada käesoleva lepingu kohaldamist, võib kumbki osaline või tema tehniline asutus nõuda artikli 17 kohaselt konsultatsioonide pidamist käesoleva lepingu muutmiseks. Olenemata mainitud konsultatsioonide tulemustest ei saa käesoleva lepinguga mitte mingil viisil takistada asjaomast osalist muudatust tegemast ning seda oma reguleeritud üksustele kohaldamast.

Artikkel 16

Muud lepingud

A. Kui käesoleva lepingu lisades ei ole määratud teisiti, ei kohusta ega mõjuta ükskõik kumma käesoleva lepingu osalise ja kolmanda poole vahel sõlmitud lepingu õigused ja kohustused teist käesoleva lepingu osalist.

B. Käesolevast lepingust tulenevalt ja selle jõustumisel võtavad Ameerika Ühendriigid vajalikud meetmed ning Euroopa Ühendus tagab Euroopa Ühenduse asutamislepingust lähtuvalt, et Euroopa Liidu liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et vajaduse korral muuta või lõpetada1 manuses loetletud kahepoolsed lepinguid Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu eraldi liikmesriikide vahel.

C. Kui lisades ei ole ette nähtud teisiti, peavad käesoleva lepingu osalised kehtivateks käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva seisuga kehtivaid nõuetele vastavuse järeldusi ja kinnitusi, mida Ameerika Ühendriigid või Euroopa Liidu liikmesriik on juba tunnustanud vastavalt ühele 1 manuses loetletud kahepoolsele lennundusohutuse lepingule või kahepoolsetele lennukõlblikkuse lepingule, nimekirjas esitatud lepingute tingimuste alusel, kuni antud kinnitused asendatakse või tühistatakse.

Artikkel 17

Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine

A. Kumbki osaline võib paluda konsultatsioone teise osalisega mistahes käesoleva lepinguga seotud küsimuses. Teine osaline vastab mainitud palvele viivitamatult ning alustab 45 päeva jooksul konsultatsioone osaliste vahel kokku lepitud ajal.

B. Osaliste tehnilised asutused üritavad kooskõlas käesoleva lepingu lisades sätestatuga lahendada osalistevahelised mis tahes vastuolud, mis puudutavad koostööd käesoleva lepingu raames.

C. Juhul, kui tehnilised asutused ei suuda vaidlusi vastavalt lõikele B lahendada, võib kummagi osalise tehniline asutus saata vaidluse edasi järelevalvenõukogule, kes küsimust arutab.

Artikkel 18

Järelduste tunnustamise peatamine

A. Kui artikli 17 kohased konsultatsioonid ei lahenda nõuetele vastavuse alaste järelduste ja kinnitustega seotud erimeelsust, võib kumbki osaline teavitada teist osalist kavatsusest peatada nende nõuetele vastavuse alaste järelduste ja kinnituste tunnustamine, mille suhtes osalistel oli eriarvamus. Teavitamine toimub kirjalikult ning selles esitatakse üksikasjalikult peatamise põhjused.

B. Selline peatamine hakkab kehtima 30 päeva pärast teavitamiskuupäeva, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppu teavitab peatamismenetluse algatanud osaline teist osalist kirjalikult, et võtab oma peatamisteate tagasi. Peatamine ei mõjuta neid nõuetele vastavuse järeldusi, sertifikaate ja kinnitusi, mida osalise tehnilised asutused või asjaomane lennuamet on väljastanud enne peatamise kehtima hakkamise kuupäeva. Kehtivat peatamisotsust saab koheselt tühistada sellekohase osalistevahelise kirjavahetusega.

Artikkel 19

Jõustumine, muudatused ja lõpetamine

A. Käesolev leping ning selle lisad jõustuvad teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil osalised vahetavad diplomaatilised noodid, mis kinnitavad, et mõlemad osalised on lõpule viinud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud omapoolsed menetlused.

B. Käesolevat lepingut saab muuta osaliste vastastikusel kirjalikul nõusolekul. Sellised muudatused jõustuvad teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil osalised vahetavad diplomaatilised noodid, mis kinnitavad, et mõlemad osalised on lõpule viinud käesoleva lepingu või selle muudatuste jõustumiseks vajalikud omapoolsed menetlused. Lisadesse saab muudatusi teha järelevalvenõukogu otsusega.

C. Mis tahes eraldi lisa, mille koostab järelevalvenõukogu pärast käesoleva lepingu jõustumiskuupäeva, jõustub järelevalvenõukogu otsusega.

D. Käesolev leping on jõus seni, kuni kumbki osaline selle lõpetab. Lõpetamine jõustub, kui üks osaline teatab sellest teisele osalisele kirjalikult kuuskümmend päeva ette. Lõpetamine kehtib ka käesoleva lepingu kõikide muudatuste ja kõikide lisade lõpetamise puhul. Lõpetamine ei mõjuta osaliste poolt väljastatud lepingu, sealhulgas selle lisade, tingimuste alusel väljastatud sertifikaatide ja teiste kinnituste kehtivust.

E. Lepingu eraldi lisasid saab lõpetada kumbki osaline. Iga eraldi lisa lõpetamine jõustub kuuskümmend päeva pärast seda, kui üks osaline on kätte saanud teise osalise saadetud lõpetamisteate, välja arvatud juhul, kui lõpetamisteade tagasi võetakse. Ühe või mitme lisa lõpetamise puhul jäävad ülejäänud lisad jõusse. Osalised peavad nõu lepingu allesjäänud osade säilitamise üle. Kokkuleppe mittesaavutamisel võib kumbki osaline lepingu lõpetada. Lõpetamine jõustub kuuskümmend päeva pärast kuupäeva, mil üks osaline saatis teisele sellekohase kirjaliku teate.

F. Pärast käesoleva lepingu terviku või selle mis tahes lisa lõpetamisteadet jätkavad osalised käesoleva lepingu või selle lisade järgsete kohustuste täitmist kuni lõpetamise jõustumise kuupäevani.

SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud _____________, _______ ________ 2007, kahes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Erikeelsete tekstide erineva tõlgendamise korral on ingliskeelne tekst määrav.

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE NIMEL: EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL:

1. MANUS

Riik | Kahepoolne |

Austria | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Viinis 14. jaanuaril 1997. Leping käsitleb imporditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaatide vastastikust tunnustamist, jõustunud pärast nootide vahetamist Washingtonis 30. aprillil 1959. |

Belgia | Lennukõlblikkussertifikaatide vastastikuse tunnustamise leping, jõustunud pärast nootide vahetamist Brüsselis 12. veebruaril ja 14. mail 1973. |

Tšehhi Vabariik | Föderaalse Lennuameti (FAA) ja Tšehhi Vabariigi Tsiviillennunduse Inspektsiooni (CAI) vaheline töökord konstruktsioonitüübi heakskiitmise, lennukõlblikkuse sertifitseerimise, jätkuva lennukõlblikkuse alase ja kahepoolse koostöö ning tehnilise abistamise kohta Ameerika Ühendriikide ja Tšehhoslovakkia vahel 29. jaanuaril 1996. aastal sõlmitud lepingu alusel. Ameerika Ühendriikide ja Tšehhoslovakkia vaheline leping, mis käsitleb imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse vastastikust tunnustamist, jõustunud pärast nootide vahetamist Prahas 1. ja 21. oktoobril 1970. |

Taani | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Kopenhaagenis 6. novembril 1998. Leping käsitleb lennukõlblikkussertifikaatide vastastikust tunnustamist, jõustunud pärast nootide vahetamist Washingtonis 6. jaanuaril 1982. |

Soome | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Helsingis 2. novembril 2000. Leping käsitleb imporditud tsiviilpurilennukite ning tsiviilõhusõidukite seadmete lennukõlblikkussertifikaatide vastastikust tunnustamist, jõustunud pärast nootide vahetamist Washingtonis 7. märtsil 1974. |

Prantsusmaa | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Pariisis 14. mail 1996. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, alla kirjutatud 24. augustil 2001. Hooldamise rakenduskord vastavalt Ameerika Ühendriikide ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelisele Lennundusohutuse edendamise lepingule, alla kirjutatud 14. mail 1996. |

Saksamaa | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Milwaukee’s 23. mail 1996. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, 1. läbivaatamine, alla kirjutatud 3. juunil 2002. Hooldamise rakenduskord vastavalt Ameerika Ühendriikide ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuste vahelisele Lennundusohutuse edendamise lepingule, alla kirjutatud 6. juunil 1997. |

Iirimaa | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Dublinis 5. veebruaril 1997. Hooldamise rakenduskord vastavalt Ameerika Ühendriikide ja Iiri Vabariigi valitsuste vahelisele Lennundusohutuse edendamise lepingule, alla kirjutatud 5. veebruaril 1999. 20. aprill 1999. |

Itaalia | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Roomas 27. oktoobril 1999. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Itaalia valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, alla kirjutatud 4. juunil 2002. |

Madalmaad | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Haagis 13. septembril 1995. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Madalmaade valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, alla kirjutatud 3. juunil 2002. |

Poola | Imporditud tsiviillennunduse toodete lennukõlblikkuse vastastikuse tunnustamise leping, viimati muudetud versioon; jõustunud pärast nootide vahetamist Washingtonis 8. novembril 1976. |

Rumeenia | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Bukarestis 10. septembril 2002. Leping käsitleb imporditud tsiviilpurilennukite lennukõlblikkussertifikaatide vastastikust tunnustamist, jõustunud pärast nootide vahetamist Washingtonis 7. detsembril 1976. (Märkus: Ameerika Ühendriigid nõudsid antud lepingu lõpetamist 2007. aasta veebruaris. USA teade ja Rumeenia vastus tähendavad lepingu lõpetamist.) Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Rumeenia valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, alla kirjutatud 24. septembril 2002. |

Hispaania | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Washingtonis 23. septembril 1999. Leping käsitleb imporditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaatide vastastikust tunnustamist, viimati muudetud versioon; jõustunud pärast nootide vahetamist Madridis 23. septembril 1957. |

Rootsi | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Stockholmis 9. veebruaril 1998. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, projekteerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Rootsi valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, alla kirjutatud 3. juunil 2002. |

Ühendkuningriik | Lennundusohutuse edendamise leping, alla kirjutatud Londonis 20. detsembril 1995. Konstruktsioonitüüpide heakskiidu, tootmistegevuse, ekspordi lennukõlblikkuse heakskiidu, konstrueerimisjärgse kinnitamise ja asutustevahelise tehnilise abi rakenduskord Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi valitsuste vahelise lennundusohutuse edendamise lepingu alusel, allkirjastatud 23. mail 2002. Simulaatorite rakendamise menetlused vastavalt 20. detsembri 1995. aasta lennundusohutuse edendamise lepingule Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi valitsuste vahel, 1. läbivaatamine, alla kirjutatud 6. oktoobril 2005. |

1. LISA:

LENNUKÕLBLIKK USE JA KESKKONNAKÕLBLIKKUSE ALANE SERTIFITSEERIMINE

1. KOHALDAMISALA

1.1 Käesoleva lisaga reguleeritakse 1) nõuetele vastavuse alaste järelduste, kinnituste ja tõendite vastastikust tunnustamist, ja 2) tehnilist abi, mis puudutab:

(a) tsiviillennundustoodete (edaspidi „tooted”) lennukõlblikkust ja jätkuvat lennukõlblikkust; ning

(b) müra, kütuse väljalaset lennul ja heitgaase.

1.2 Vastavalt lepingu artiklile 4 tunnustavad osalised vastastikku teineteise järeldusi, mis on tehtud tehniliste asutuste või lennuametite süsteemide põhjal, lähtuvalt käesoleva lisa sätetest ning vajaduse korral tehniliste asutuste määratud rakenduskorrast.

2. ÜHINE KOOSKÕLASTUSORGAN

2.1 Koosseis

2.1.1.Käesolevaga luuakse ühine tehniline kooskõlastusorgan nimetusega sertifitseerimise järelevalvenõukogu, mis annab aru kahepoolse järelevalvenõukogu ees ning mida juhivad ühiselt tehnilised asutused. Sellesse kuuluvad esindajad igast lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise, kvaliteedijuhtimise süsteemide ja eeskirjade koostamise eest vastutavast tehnilisest asutusest.

2.1.2 Ühine juhtkond võib kutsuda lisaks juurde teisi osalejaid, et hõlbustada sertifitseerimise järelevalvenõukogu volituste täitmist.

2.2 Volitus

2.2.1 Sertifitseerimise järelevalvenõukogu tuleb kokku regulaarselt, et tagada käesoleva lisa tõhus toimimine ja kohaldamine. Järelevalvenõukogu ülesanneteks on eelkõige:

(a) Tehniliste rakendusmeetmete arendamine, parandamine ja ülevaatamine.

(b) Põhilisi ohutusalaseid küsimusi käsitleva teabe jagamine ja tegevuskavade koostamine nende küsimuste töösse suunamiseks.

(c) Käesoleva lisa järjekindla rakendamise tagamine.

(d) Tehniliste küsimuste, mis kuuluvad tehniliste asutuste pädevusse, lahendamine ning teiste tehniliste küsimuste, mida ei ole võimalik madalamal tasemel lahendada, arutamine.

(e) Tõhusate ohutuse, keskkonnastandardite, sertifitseerimissüsteemide, kvaliteedijuhtimise ja standardiseerimissüsteemide alase koostöö, abi ja teabevahetuse meetmete väljaarendamine.

(f) Käesoleva lisa I liites määratletud lennuametite nimekirja haldamine vastavalt kahepoolse järelevalvenõukogu otsustele.

(g) Käesoleva lisa muudatusettepanekute esitamine kahepoolsele järelevalvenõukogule.

2.2.2 Sertifitseerimise järelevalvenõukogu kannab lahendamata küsimustest ette kahepoolsele järelevalvenõukogule ning tagab käesolevat lisa puudutavate kahepoolse järelevalvenõukogu otsuste rakendamise.

3. RAKENDAMINE

3.1 Üldsätted

3.1.1 Tehnilised asutused arendavad käesoleva lisa rakendamiseks välja tehnilise rakendamise korra, mis tegeleb lähemalt osalistevaheliste lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimissüsteemi erinevustega.

3.1.2 Iga tehniline asutus, vajaduse korral lennuamet, toetab teise osalise tehniliste asutuste, vajaduse korral lennuametite, palvet saada juurdepääs teise osalise tehnilise asutuse või vajaduse korral lennuameti reguleeriva kontrolli alla kuuluvatele andmetele, et teostada käesoleva lisaga reguleeritud tegevust.

3.2 Projekti kinnitused

3.2.1 Ameerika Ühendriikide tehniline asutus täidab projekteerimisriigi ülesandeid, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikidele vastavalt Chicagos 7. detsembril 1944 sõlmitud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni („Chicago konventsiooni”) 8. lisale tema pädevusse kuuluvate reguleeritud üksuste suhtes.

3.2.2 EÜ tehniline asutus täidab EL-i liikmesriikide nimel projekteerimisriigi ülesandeid, milliseid neile kohaldatakse vastavalt Chicago konventsiooni 8. lisale tema pädevusse kuuluvate reguleeritud üksuste suhtes.

3.2.3 Vastastikuse tunnustamise saamiseks käesoleva lepingu alusel:

(a) EASA tegutseb sertifitseerimisasutusena ning võtab vastu sertifitseerimistaotlusi ainult Euroopa Ühenduse territooriumil asuvatelt taotlejatelt, kes soovivad saada esialgset heakskiitu oma projektile, selle muudatustele ja parandamise andmetele; ning

(b) FAA tegutseb sertifitseerimisasutusena ning võtab vastu sertifitseerimistaotlusi ainult Ameerika Ühendriikides asuvatelt taotlejatelt, kes soovivad saada esmast heakskiitu oma projektile, selle muudatustele ja parandamise andmetele.

3.2.4 Iga tehniline asutus kasutab valideerimisprotsessi, et anda heakskiit:

(a) Õhusõiduki, selle mootorite, propellerite ja seadmete projektile.

(b) Täiendavatele tüübihindamissertifikaatidele.

(c) Teatud olulistele muudatustele tüübiprojektis, vastavalt tehnilise rakendamise korrale; ning

(d) Muudatustele müra ja heitgaasi osas,

mis teise osalise tehniline asutus on heaks kiitnud või heaks kiitmas, täites projekteerimisriigi ülesandeid. Tehnilise rakendamise korras määratletud valideerimisprotsess põhineb võimalikult suures ulatuses teise osalise tehnilise asutuse teostatud tehnilistel hindamistel, katsetel, ülevaatustel ning vastavussertifitseerimisel. Lennukõlblikkuse sertifitseerimise alusena, mida rakendatakse õhusõiduki, selle mootori või propelleri valideerimisprotsessi käigus, kohaldatakse lennukõlblikkuse standardeid või tingimusi, mis kohaldamiskuupäeval kehtivad tehnilise asutusele, mis täidab projekteerimisriigi ülesandeid. Keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise teostamise aluseks on tehnilise rakendamise korras ette nähtud kohaldamiskuupäevad.

3.2.5 Tehnilised asutused tagavad, et kasutamisnõuetega seotud teave, mis mõjutab projekti, on valideerimisprotsessi käigus mõlemale osalisele kättesaadav. Lennuametid annavad EASA-le juurdepääsu kõnealusele teabele.

3.2.6 Tehnilised asutused võivad sobival juhul kasutada ka ühtseid sertifitseerimisprotsesse. Ühtne sertifitseerimine on valideerimise alternatiivne viis, kui sellega on vastavalt tehnilise rakendamise korrale vastastikku nõus taotleja ja mõlemad tehnilised asutused. Ühtne sertifitseerimine on eriti asjakohane, kui uue toote komponendid on projekteerinud reguleeritud üksus, mis asub teise osalise territooriumil. Ühtse sertifitseerimise korral eeldatakse, et nõuetele vastavuse tõestamise ja järeldused teeb teise osalise tehniline asutus koha peal.

3.2.7 Kuna osaliste reguleerimissüsteemid osade, projekteerimisandmete ja projekti muutmise alal, peale nende, mida käsitletakse lõikes 3.2.4, on piisavalt võrreldavad, nii et ei ole tarvis nõuda importiva osalise tehnilise asutuse või lennuameti eraldi kinnitust, tunnustab importiv tehniline asutus osa, projekti parandamise või muutmise andmeid, mis on teise osalise tehniline asutuse poolt juba kinnitatud või mis on muul moel vastuvõetavaks tunnistatud, täites projekteerimisriigi ülesandeid antud osa, projekti parandamise või muutmise andmete suhtes. Tehnilise rakendamise korraga määratakse kindlaks, millal on vajalik importiva tehnilise asutuse eraldi kinnitus.

3.2.8 Projekti kinnitamisega seotud sertifitseerimiskinnitused, mis sisaldavad teavet müra ja heidete taseme kohta, määratakse kindlaks tehnilise rakendamise korras.

3.2.9 Juhul, kui projekti heakskiitmise kinnituse omanik annab antud kinnituse üle teisele üksusele, teatab projekti heaks kiitnud tehniline asutus viivitamatult teisele tehnilisele asutusele sellest üleandmisest. Tehnilised asutused määravad tehnilise rakendamise korras kindlaks korra sertifikaatide edastamise hõlbustamiseks osaliste reguleeritud üksuste vahel.

3.2.10. EASA tunnustab Ameerika Ühendriikide sertifitseerimiskorda taotleja sobivuse tõestamiseks kui vastuvõetavat alternatiivi Euroopa Ühenduse nõuetele.

3.3 Jätkuv lennukõlblikkus

3.3.1 Tehnilised asutused kohustuvad võtma meetmeid nende poolt sertifitseeritud toodete ohtlikkuse suhtes. Tehnilised asutused vahetavad sertifikaatide omanikelt saadud teavet rikete, häirete ja defektide kohta , et toetada teise tehnilise asutuse kasutusprobleemide ja teiste võimalike ohutusküsimuste uurimist. Selline teabevahetus tehniliste asutuste vahel on seotud iga sertifikaadi omaniku kohustusega anda aru riketest, häiretest ja defektidest teise osalise tehnilisele asutusele vastavalt osalise kohaldatavale seadusandlusele. Ohtlike tingimuste vastu suunatud meetmed ja ohutusalane teabevahetus määratakse kindlaks tehnilise rakendamise korraga.

3.3.2 Kui kummagi osalise tehniline asutus ei ole teavitanud vastupidisest, siis:

(a) Täidab FAA projekti jätkuva lennukõlblikkuse alaseid projekteerimisriigi ülesandeid, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikidele vastavalt Chicago konventsiooni 8. lisale, mis käsitleb õhusõidukit, selle mootoreid, propellereid ja toote olelustsükliga seotud seadmeid.

(b) EASA täidab EL-i liikmesriikide nimel jätkuva lennukõlblikkuse alaseid projekteerimisriigi ülesandeid, mida nendele kohaldatakse vastavalt Chicago konventsiooni 8. lisale, mis käsitleb õhusõidukit, selle mootoreid, propellereid ja toote olelustsükliga seotud seadmeid.

3.3.3 FAA täidab valmistajariigi ülesandeid, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikidele vastavalt Chicago konventsiooni 8. lisale, mis käsitleb õhusõidukit, selle mootoreid, propellereid ja olelustsükliga seotud seadmeid toodete puhul, mis kuuluvad tema pädevusse. Lennuametid ja vajaduse korral EASA täidavad valmistajariigi ülesandeid, mida kohaldatakse EL-i liikmesriikidele vastavalt Chicago konventsiooni 8. lisale, mis käsitleb õhusõidukit, selle mootoreid, propellereid ja olelustsükliga seotud seadmeid toodete puhul, mis kuuluvad tema pädevusse. Ohtlike tingimuste vastu suunatud meetmed määratakse kindlaks tehnilise rakendamise korras.

3.3.4 Kõikidest kummagi osalise väljastatud sertifikaadi omaniku vahetamise või lennukõlblikkuse seisundiga seotud muudatustest teatatakse õigeaegselt teise osalise tehnilisele asutusele.

3.4 Tootmine

3.4.1 Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid väljastavad tootjale tootmislube, mis põhinevad aktsepteeritaval tootmise kvaliteedi/kontrollimise süsteemil, vastavalt nende endi reguleerimissüsteemile, kui antud tootja on seotud õhusõiduki, selle mootorite, propellerite, seadmete või osade ekspordiga teisele osalisele. Kõnealused tootmise kinnitused tagavad, et kõik õhusõidukid, nende mootorid, propellerid, seadmed ja osad, mis vastavad importiva osalise heakskiidetud projektile, on vajaduse korral läbinud toimimiskatsed ning nende seisund ekspordi ajal võimaldab ohutut kasutamist.

3.4.2 Kuna osaliste tootmist reguleerivad süsteemid on piisavalt võrreldavad, ei väljasta importiv tehniline asutus või lennuamet omapoolseid tootmislube nendele tootjatele, kes kuuluvad eksportiva osalise regulatsiooni alla.

3.4.3 Iga tehniline asutus ja vajaduse korral lennuamet tunnustab teise tehnilise asutuse või lennuameti väljastatud tootmislubasid, sealhulgas:

(a) tootmislubasid, mis antakse või laiendatakse õhusõiduki, selle mootorite, propellerite, seadmete või osade tootmiseks väljaspool nende territooriumi, ja

(b) tootmislubasid, mis antakse õhusõiduki, selle mootorite, propellerite või osade tootmiseks, mis põhinevad tootja litsentsilepingul või sobival kokkuleppel projekti kinnituse omanikuga teise osalise territooriumil või kolmandas riigis. Kui litsentsileping õhusõiduki, selle mootorite või propellerite tootmiseks eristab projekteerimisriigi ja valmistajariigi ülesanded kahe osalise vahel, lepivad FAA ja EASA või vajaduse korral lennuamet kokku töökorralduses.

3.4.4 Kummagi osalise tehniline asutus ja vajaduse korral lennuametid täidavad reguleerivaid kohustusi, teostades tootjate ja varustajate järelevalvet, kes on saanud heakskiidu tootjate kvaliteedisüsteemi alusel ning kes asuvad teise osalise territooriumil, usaldades teise osalise järelevalvesüsteemi, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

(a) Tehniline asutus või lennuamet, kes vastutab tootmislubade omaniku järelevalve eest, palub ametlikult abi järelevalve teostamiseks.

(b) Tootmisüksusele on lisaks antud sarnase ulatusega tootmisluba, mille väljastas selle territooriumi tehniline asutus või lennuamet, kus tootmisüksus asub.

(c) Teise osalise tehniline asutus või lennuamet tahab ja suudab antud meetmeid võtta, arvestades oma vahendeid; ning

(d) Tehnilised asutused või lennuamet dokumenteerivad vastavalt vajadusele mis tahes kokkulepitud järelevalvealase abi üksikasjad.

3.4.5 Osade puhul, mis valmistatakse ühe osalise reguleerimissüsteemi alla kuuluvas üksuses, mis asub teise osalise territooriumil, tunnustavad tehnilised asutused ja lennuametid vastavalt kokkuleppele nende endi dokumentide asemel käitamissertifikaate või teisi dokumente, kui on täidetud järgmised tingimused:

(a) Tootmisüksusele on antud sarnase ulatusega tootmisluba, mille väljastas 1. liites loetletud tehniline asutus või lennuamet ning millel on reguleeriv pädevus antud tootmisüksuse üle; ning vajaduse korral,

(b) Lõppkasutajale kättetoimetamise puhul on kinnituse omanik esitanud kirjaliku loa varustajale, kui see on lubatud reguleerimissüsteemis, mille alla kuulub kinnituse omanik.

3.4.6 Toodete puhul, mis on valmistatud litsentsilepingu alusel, seavad tehnilised asutused sisse korra, mis tagab, et kõik muudatused, mis litsentsisaaja on projekti teinud, on heaks kiitnud tehniline asutus, millel lasub toote projekteerimisriigi vastutus.

3.5 Lennukõlblikkuse sertifitseerimine ekspordi korral

3.5.1 Mõlema osalise tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet tunnustab teise osalise lennukõlblikkussertifikaate kõikide toodete puhul, kui toodet eksporditakse ühe osalise reguleeritavast jurisdiktsioonist teise osalise reguleeritavasse jurisdiktsiooni koos kohase lennukõlblikkussertifikaadiga. Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid või vastava heakskiidu saanud organisatsioonid väljastavad iga ekspordi korral järgmised lennukõlblikkuse dokumendid:

(a) Lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat uuele või kasutatud õhusõidukile, vastavalt tehnilise rakendamise korrale.

(b) Lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või käitamissertifikaat uuele õhusõiduki mootorile või propellerile.

(c) Käitamissertifikaat uuele osale või seadmele.

3.5.2 Uute toodete puhul tõendavad 1. liites määratletud tehnilised asutused või lennuametid või vajaduse korral nende määratud reguleeritud üksused spetsiaalse lennukõlblikkuse ekspordidokumendi väljastamisega, et õhusõiduk, selle mootor, propeller, osa või seade:

(a) Vastab importiva tehnilise asutuse heakskiidu saanud projektile, mis on täpsustatud tüübihindamistõendi andmelehel, või muule projekti kinnitusele, sealhulgas mis tahes täiendavale tüübihindamistõendile.

(b) On seisukorras, mis tagab ohutu kasutamise, vastates vajaduse korral mis tahes lennukõlblikkuse alastele ettekirjutustele või importiva tehnilise asutuse esitatud ohutusteatisele ning mis tahes tootmist või vajaduse korral hooldamist puudutavale kohustuslikule ohutusmeetmele, millest on teatanud asjaomane importiv lennuamet.

(c) On vajaduse korral läbinud lõpliku toimimiskontrolli.

(d) On nõuetekohaselt tähistatud või identifitseeritud kooskõlas importiva tehnilise asutuse nõuetega.

(e) Vastab kõikidele lisanõuetele, mida nõuab ja millest teavitab importiv tehniline asutus; ning

(f) Õhusõiduki mootori ümberehitamise korral teavitab, et mootori ehitas ümber mootori tootja.

3.5.3 Tehnilised asutused või lennuametid, mis on määratletud 1. liites (või juhul, kui see on kohane, nende poolt määratud reguleeritud üksused), tunnustavad ka kasutatud tsiviilõhusõiduki standard- või spetsiaalset/piiratud lennukõlblikkuse sertifitseerimist, juhul, kui on olemas tüübihindamissertifikaadi või Euroopa piiratud tüübihindamissertifikaadi omanik, kes kindlustaks õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse, ning kui teise osalise tehniline asutus või lennuamet tõendab, et õhusõidukit:

(a) on kasutusajal nõuetekohaselt hooldatud (mida tõendavad sellekohased hooldusdokumendid); ja

(b) vastab lõike 3.5.2. punktide a–e nõuetele.

Kasutatud õhusõidukiga kaasas olevad ülevaatuse ja hoolduse dokumendid on täpsustatud tehnilise rakendamise korras.

3.5.4 Kõigi lennukõlblikkuse dokumentide hulka peab kuuluma asjakohane tehnilise rakendamise korras täpsustatud sertifitseerimistõend.

3.5.5 Kui eksportiv tehniline asutus või lennuamet ei suuda lennukõlblikkussertifikaadi väljastamise käigus rahuldada kõiki lõike 3.5.2. punktides a–f või lõikes 3.5.3 täpsustatud tingimusi, siis antud eksportiv tehniline asutus või lennuamet:

(a) Teavitab antud asjaolust viivitamatult importivat tehnilist asutust või lennuametit.

(b) Kooskõlastab importiva tehnilise asutuse või lennuametiga, vastavalt tehnilise rakendamise korras esitatud täpsustustele, kas nad nõustuvad nõuete suhtes rakendatavate eranditega enne lennukõlblikkussertifikaadi täitmist või lükkavad need tagasi; ning

(c) Dokumenteerivad mis tahes vastuvõetud erandi toote eksportimise ajal.

3.5.6 Täiendavalt 1. lisa 1. liites loetletud toodetele, tunnustab FAA jätkuvalt ka tooteid, mis kuulusid kahepoolsete lennukõlblikkuse alaste lepingute kohaldamisalasse, mille nimekiri on esitatud käesoleva lepingu 1. manuses ning mis vastavad FAA heakskiidetud projektile, tingimusel, et need toodeti ja neile väljastati kohane lennukõlblikkussertifikaat enne käesoleva lepingu jõustumiskuupäeva.

3.5.7 Euroopa ühendus ei nõua spetsiifilist märgistust – osade Euroopa nõuetele vastavuse kinnitust (European Parts Approval – EPA) Ameerika Ühendriikidest imporditud osadele, välja arvatud juhul, kui EASA täidab projekteerimisriigi rolli.

4. JÄRELDUSTE JA KINNITUSTE TUNNUSTAMINE

4.1. Kvalifikatsiooninõuded järelduste ja kinnituste tunnustamiseks

4.1.1 Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid kehtestavad käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate erinevate tegevuste sertifitseerimise ja järelevalvesüsteemi. See süsteem dokumenteeritakse ning sisaldab organisatsiooni ülesehitust, töötajate kvalifikatsiooni ning sisepoliitikat ja korda, mida kasutatakse kõnealuse tegevuste elluviimiseks.

4.1.2 Iga tehniline asutus ja vajaduse korral lennuametid tunnevad piisavalt teineteise lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse nõuete alaseid süsteeme, sellega seotud poliitikat, tegevussuuniste alaseid materjale, menetluskorda ja organisatsiooni ülesehitust.

4.1.3 Iga tehniline asutus ning vajaduse korral lennuamet tagab, et töötajatel on nõuetekohane kvalifikatsioon ning vajalikud teadmised, kogemus ja väljaõpe käesolevas lepingus ettenähtud ülesannete täitmiseks.

4.1.4 Nendele süsteemidele kohaldatakse sisemisi kvaliteediauditeid, akrediteerimise või standardiseerimise kontrolle. Tehnilise rakendamise korras määratakse kindlaks tehniliste asutuste perioodiline osalemine üksteise sisemistel kvaliteediaudititel, akrediteerimise või standardiseerimise kontrollimistel, sealhulgas lõikes 4.2.3 kirjeldatud lennuametite kontrollimistel, et säilitada vastastikust usaldust teineteise süsteemide suhtes. Tehnilised asutused ja lennuametid alluvad sellisele kontrollile ning tagavad, et reguleeritud üksused annavad juurdepääsu mõlematele tehnilistele asutustele.

4.2. Tehniliste asutuste ja lennuametite kvalifikatsioon

4.2.1 Tehnilised asutused peavad vastavalt tehnilise rakendamise korras määratletud tingimustele vastama lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.3 täpsustatud nõuetele, järgides usalduse suurendamise protsessi. Lennukõlblikkussertifikaatide osas on usalduse suurendamise protsess lõpule viidud, mida tõendab käesoleva lisa sidumine lepinguga. Keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise puhul on usalduse suurendamise protsess määratletud tehnilise rakendamise korras.

4.2.2 Lennuametite nimekiri, mis vastavad lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.3 määratletud tootmise ja lennukõlblikkuse sertifitseerimistegevuse nõuetele, on esitatud käesoleva lisa 1. liites koos nende tegevuse ulatusega.

4.2.3 Kui Euroopa Ühendus kinnitab pärast EASA teostatud standardiseerimiskontrolli, et teised lennuametid vastavad lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.3 täpsustatud nõuetele, järgivad tehnilised asutused tehnilise rakendamise korra 1. jaotises kirjeldatud protsessi. Pärast protsessi lõpuleviimist, juhul, kui tehnilised asutused peavad seda kohaseks, esitavad nad kahepoolsele järelevalvenõukogule 1. liite parandusettepanekud, mis puudutavad muuhulgas lennuameti tegevuse kohaldamisala muutmist.

4.2.4 Kui üks tehniline asutus leiab, et teise tehnilise asutuse või mis tahes lennuameti tehniline pädevus ei ole enam piisav, siis tehnilised asutused arutavad seda ja esitavad tegevuskava, mis sisaldab usaldust suurendavaid meetmeid puuduste lahendamiseks. Samuti juhul, kui ükskõik kumb tehniline asutus leiab, et lennuameti tehtud järelduste või kinnituste tunnustamine tuleb peatada, arutavad tehnilised asutused seda omavahel. Kui usaldust ei ole taastatud mõlemale osalisele vastuvõetaval moel, võib kumbki tehniline asutus saata küsimuse edasi kahepoolsele järelevalvenõukogule. Kui probleemile ei leita lahendust mõlemale osalisele vastuvõetaval moel, võib kumbki osaline teavitada teist osalist vastavalt käesoleva lepingu artikli 18 punktile A.

4.2.5 Samuti konsulteerivad tehnilised asutused alati, kui kummagi osalise tehniline asutus teeb ettepaneku kaaluda võimalust lisada uuesti nimekirja teatud lennuamet, mille kahepoolne järelevalvenõukogu on eelnevalt I liitest kõrvaldanud või mille järelduste või kinnituste tunnustamine on peatatud.

5. TEABEVAHETUS

Kogu teabevahetus, sealhulgas dokumendid, tehniliste asutuste ja vajaduse korral lennuametite vahel on inglise keeles. Tehnilised asutused võivad iga üksikjuhtumi puhul eraldi kokku leppida, et teha erandeid sertifitseerimise andmete nõuetele vastavuse suhtes.

6. TEHNILISED KONSULTATSIOONID

Tehnilised asutused on nõus lahendama käesoleva lisa rakendamisega seotud küsimusi konsultatsioonide käigus. Tehnilised asutused teevad igakülgseid jõupingutusi, et lahendada küsimused võimalikult madalal tehnilisel tasemel, kasutades tehnilise rakendamise korras esitatud protsessi enne küsimuse viimist kahepoolse järelevalvenõukogu ette.

7. TEHNILINE ABI

7.1 Vastavalt asjakohasele palvele ning pärast vastastikust kokkulepet, annab mõlema osalise tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet teise osalise tehnilisele asutusele või vajaduse korral lennuametile tehnilist abi sertifitseerimise ja jätkuva järelevalve tegevuses, mis on seotud projekteerimise, tootmise, lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimisega üksteise territooriumil. Sellise abi korraldamine on kirjeldatud tehnilise rakendamise korras.

7.2 Tehnilised asutused või lennuametid võivad eelmainitud tehnilise abi osutamisest keelduda vabade vahendite puudumise tõttu, kui toode ei kuulu käesoleva lepingu kohaldamisalasse või kui üksus ei ole nendega regulatiivselt seotud.

7.3 Tehnilise abi osutamisel kohaldab abi osutav tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet vastava osalise reguleerimissüsteemi ja menetlust, välja arvatud juhul, kui tehnilised asutused või vajaduse korral lennuamet on kokku leppinud teisiti. Tehnilist abi, mis sisaldab vastavuskontrolli, katsete tunnustamist ja nõuetele vastavuse kindlaksmääramist, võivad osutada kinnitatud/volitatud organisatsioonid. Juhul, kui Euroopa Ühenduse kinnitatud organisatsiooni tootmisloaga ei ole antud vastavaid õigusi, võivad lennuametid osutada abi otse või laiendada organisatsiooni õiguseid. Juhul, kui Euroopa Ühenduse kinnitatud organisatsiooni projekteerimisloaga ei ole antud vastavaid õigusi, võib EASA osutada tehnilist abi otse või laiendada organisatsiooni õigusi.

7.4 Tehnilist abi saab samuti paluda seoses kasutatud õhusõiduki impordiga, mis algselt eksporditi Ameerika Ühendriikidest Euroopa Ühendusse. Mõlema osalise tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet abistab teise osalise tehnilist asutust või lennuametit teabe saamiseks õhusõiduki konfiguratsiooni kohta tootja juurest väljumisel.

8. UURIMIS- VÕI TÄITEMEETMETEST TEAVITAMINE

Kummagi osalise tehnilised asutused ning vajaduse korral lennuametid teavitavad teise osalise tehnilisi asutusi ning vajaduse korral lennuameteid viivitamatult omapoolsest uurimis- ja täitemeetmetest, mis võivad hõlmata: 1) toodet või reguleeritud üksust lennu- või keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimiseks; või 2) tehnilise asutuse või lennuameti tegevust, mille puhul ilmneb, et see ei ole vastavuses käesoleva lisaga. Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid teevad koostööd uurimis- või täitetegevuseks, sealhulgas selle lõpetamiseks, vajaliku teabe vahetamisel.

E ASA, LENNUAMET JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE TOOTED,

SEONDUVAD EKSPORDIDOKUMENDID JA

TEHNILISE ABI TEGEVUS,

MIS ON KÄESOLEVA LEPINGUGA HEAKS KIIDETUD

Euroopa Ühenduse tehniline asutus | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

EASA |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uus õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile, on toodetud EASA väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile on toodetud EASA väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi (punkt 3.4.3) alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1, käitamissertifikaat. Järgmised uued osad, mis on toodetud EASA väljastatud tootjaorganisatsiooni alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Projekteerimisandmed (nõuetele vastavuse tõendid) ja katsete tunnistamine. Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Austria |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued väikesed lennukid, ülikerglennukid, purilennukid ja mootorpurilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Austria tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Austria lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Austria lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Austria väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1, käitamissertifikaat või JAA vorm nr 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Austria väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Austria väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Belgia |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Belgia lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Belgia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued mehitatud õhupallid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud EASA osa 21 alaosa F või Belgia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Belgia lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Järgmised uued osad, mis on toodetud Belgia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Tšehhi Vabariik |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued väikesed lennukid, ülikerglennukid, ja purilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Tšehhi Vabariigi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Tšehhi Vabariigi lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mehitatud õhupallid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Tšehhi Vabariigi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Tšehhi Vabariigi lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2007. Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Tšehhi Vabariigi lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Tšehhi Vabariigi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Tšehhi Vabariigi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Tšehhi Vabariigi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, mis vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Taani |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Taani lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Taani väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Taani väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Soome |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Soome lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Soome väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Soome väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Prantsusmaa |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued lennukid, helikopterid, ülikerglennukid ja purilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Prantsusmaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Prantsuse lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mehitatud õhupallid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud EASA osa 21 alaosa F või Prantsusmaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Prantsusmaa lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Kasutatud õhusõiduk, mis vastab FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Prantsuse lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Prantsusmaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Prantsusmaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Prantsusmaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

Prantsuse dokumentide tunnustamine osade puhul, mida toodetakse Prantsusmaal Ameerika Ühendriikide tootmissertifikaadi alusel | Tunnustatakse EASA vormi 1 (käitamissertifikaati) osade puhul, mis on toodetud Ameerika Ühendriikide tootmissertifikaadi omaniku kvaliteedisüsteemi alusel selle Prantsusmaal asuva varustaja juures, kui varustajal on olemas ka samale osale väljastatud Prantsuse tootjaorganisatsiooni sertifikaat. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Saksamaa |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued lennukid, helikopterid, ülikerglennukid, purilennukid ja mootorpurilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Saksa lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mehitatud õhupallid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud EASA osa 21 alaosa F või Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Saksamaa lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued õhulaevad, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, või Saksamaa lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Kasutatud õhusõidukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Saksamaa lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Saksamaa väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

Saksamaa dokumentide tunnustamine osade puhul, mida toodetakse Saksamaal USA tootmissertifikaadi alusel | Tunnustatakse EASA vormi 1 (käitamissertifikaati) osade puhul, mis on toodetud USA tootmissertifikaadi omaniku kvaliteedisüsteemi alusel selle Saksamaal asuva varustaja juures, kui varustajal on olemas ka samale osale väljastatud Saksamaa tootjaorganisatsiooni sertifikaat. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Itaalia |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued lennukid, helikopterid ja ülikerglennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Itaalia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Itaalia lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Kasutatud õhusõidukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Itaalia lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Itaalia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Itaalia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

Itaalia dokumentide tunnustamine osade puhul, mida toodetakse Itaalias USA tootmissertifikaadi alusel | Tunnustatakse EASA vormi 1 (käitamissertifikaati) osade puhul, mis on toodetud USA tootmissertifikaadi omaniku kvaliteedisüsteemi alusel selle Itaalias asuva varustaja juures, kui varustajal on olemas ka samale osale väljastatud Itaalia tootjaorganisatsiooni sertifikaat. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Leedu |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued purilennukid ja mootorpurilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Leedu väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Leedu lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Leedu väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Leedu väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): Eespool nimetatud toodete asendusosad. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Luksemburg |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Järgmised uued osad, mis on toodetud Luksemburgi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Madalmaad |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Kasutatud õhusõidukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Hollandi lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Hollandi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Hollandi väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote ja/või seadme asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Poola |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued lennukid, helikopterid, ülikerglennukid ja purilennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Poola väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Poola lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Kasutatud õhusõidukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile ja on vajaduse korral hooldatud kooskõlas EASA osaga 145 või osaga M, kui sellega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Poola lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Uued mootorid ja propellerid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Poola väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Uued seadmed, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Poola väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 1 (käitamissertifikaat) või JAA vorm 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005. Järgmised uued osad, mis on toodetud Poola väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): eespool loetletud Poola toodete asendusosad; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Rumeenia |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Uued purilennukid, mootorpurilennukid ja ülikerglennukid, mis vastavad FAA kinnitatud projektile, on toodetud Rumeenia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel ning millega on kaasas EASA vorm 27, lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat või Rumeenia lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2008. Järgmised uued osad, mis on toodetud Rumeenia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA projektikinnitus (koos EASA vormiga 1 või JAA vormiga 1, mis on väljastatud enne 28. septembrit 2005): toote asendusosad, olenemata projekteerimisriigist; projekti muutvad varuosad, mille puhul EASA täidab projekteerimisriigi ülesandeid EL-i taotleja projektide muutmisel. Kui projekti muutvad varuosad on seotud EASA täiendava tüübisertifikaadiga (STC), peab see kuuluma tehnilise rakendamise korra kohaldamisalasse; mis tahes toote projekti muutvad varuosad, mille puhul USA on projekti muutmise projekteerimisriik ning osad toodetakse USA projekti kinnituse omanikule, vastavalt litsentsilepingule (eraldi projekteerimisriik ja valmistajariik). |

Tehnilise abi tegevus, mida teostab FAA | Tootmise järelevalve ja ülevaatus, mida teostatakse tehnilise abina. Vastavuskontroll. |

.

Nimekirja kuuluva EL-i liikmesriigi lennuamet | TOOTED, EKSPORDIDOKUMENDID JA TEHNILISE ABI TEGEVUS |

Slovakkia |

Ameerika Ühendriikidesse importimiseks kinnitatud tooted ja seonduvad ekspordidokumendid | Järgmised uued osad, mis on toodetud Slovakkia väljastatud tootjaorganisatsiooni sertifikaadi alusel, vastavad FAA kinnitatud projekteerimisandmetele ning on kõlblikud paigaldamiseks toote või seadme külge, millele on antud FAA proj