EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.10.2015 COM(2015) 502 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta aruanne



SISUKORD 1.Sissejuhatus 2.2014. aastal saadud uued taotlused 3.Rahastamine 4.Järelevalve 5.Abi andmise lõpetamine 6.Määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta 1.Sissejuhatus Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2012/2002 ELi solidaarsusfondi loomise kohta (edaspidi „määrus”) on sätestatud, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatakse aruanne fondi eelmise aasta tegevuse kohta. Käesolevas aruandes kirjeldatakse ELi solidaarsusfondi (edaspidi „solidaarsusfond”) tegevust 2014. aastal – uute taotluste menetlemist ning rakendusaruannete hindamist, et valmistada need ette menetluse lõpetamiseks. Samuti käsitletakse 2014. aasta juunis vastu võetud määrust, millega muudetakse ELi solidaarsusfondi määrust. 2014. aastal sai komisjon solidaarsusfondist toetuse saamiseks kolmteist uut taotlust, mida on rohkem kui aastas keskmiselt taotlusi esitatakse. Täpsemalt puudutasid kõnealused taotlused äkktulvasid Itaalias Sardiinias, tsüklonit Bejisa Prantsusmaal, maavärinat Kreekas Kefalonia saarel, jäätormi Sloveenias, jää- ja üleujutuste kahjusid ning kevadisi üleujutusi Horvaatias, karmi talve Rumeenias, üleujutusi Serbias, kevadisi ja suviseid üleujutusi Rumeenias ja Bulgaarias ning sügisesi üleujutusi Itaalias. Komisjon rahuldas neist taotlustest seitse, kaks lükkas tagasi ja nelja taotluse puhul oli võimalik hindamine lõpule viia alles 2015. aastal. 2014. aasta jooksul kiitis komisjon heaks solidaarsusfondist kokku 126,725 miljoni euro suuruse toetussumma eraldamise. Sellekohaseid üksikasju kirjeldatakse 3. peatükis „Rahastamine”. Kokku võidakse toetuseks välja maksta 400,806 miljonit eurot: 2013. aasta üleujutuste tõttu Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis ning 2012. aasta põua ja tulekahjude tõttu Rumeenias ning üleujutuste tõttu Horvaatias. 1.–4. lisas on esitatud 2014. aastal fondi vahendite kasutuselevõtmisel kohaldatud künnised, kokkuvõte saadud taotlustest ja alates 2002. aastast menetletavate taotluste täielik loetelu.

2.2014. aastal saadud uued taotlused 2014. aastal sai komisjon kolmeteist uut taotlust. Läbivaadatud ELSFi määrus jõustus 2014. aasta juunis. Enne seda kuupäeva esitatud kuut taotlust hindas komisjon eelmise ELSFi määruse alusel. Pärast 2014. aasta juunit esitatud taotlusi hinnati läbivaadatud ELSFi määruse alusel. Kõige olulisem teave nende uute taotluste kohta on kokkuvõtlikult esitatud allpool. Enne 2014. aasta juunit esitatud taotlused (eelmine ELSFi määrus) ITAALIA – üleujutused Sardiinias

18. ja 19. novembril 2013 tabas suurt osa Sardiiniast tugev vihmasadu. Lühiajalise tugeva vihmasaju tõttu tungisid paljud jõed üle kallaste, põhjustades üleujutusi ja maalihkeid. Katastroof tekitas suuri kahjustusi elumajadele, ettevõtetele, põllumajandussektorile ning elutähtsatele avalikele taristuvõrkudele, samuti esines olulisi häireid tähtsamates ja kohalikes transpordiühendustes. Itaalia teatas 16 hukkunust, üle 1 700 inimese oli sunnitud kodust lahkuma ning üks isik jäi kadunuks. Aktiveeriti Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenus. Komisjon sai ELSFilt rahalise toetuse saamise taotluse 24. jaanuaril 2014, st kümnenädalase tähtaja jooksul. Itaalia ametiasutused hindasid otsese kogukahju suuruseks 652,419 miljonit eurot. See summa moodustas 17,4 % Itaalia 2014. aasta katastroofikahjukünnisest ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (3,752 miljardit eurot, st 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Itaalia esitas kahjude üksikasjaliku jaotuse, mille kohaselt kõige rohkem said kannatada maantee- ja transporditaristu (156,522 miljonit eurot), hüdro- ja veevõrgud (224,621 miljonit eurot) ja üldkasutatavad hooned (40,567 miljonit eurot). Erasektori kogukahju ulatus 38,328 miljoni euroni. Kuna kogukahju jäi allapoole katastroofikahjukünnist, ei saa kõnealust katastroofi liigitada looduskatastroofiks, aga see liigitati erakorraliseks piirkondlikuks katastroofiks ja komisjon andis oma heakskiidu 27. augustil 2014. Pikad läbirääkimised nõukogu ja Euroopa Parlamendiga vastava paranduseelarve kohta lõppesid alles 17. detsembril 2014, mistõttu tuli eelarveassigneeringuid 2015. aastasse üle kanda 16 310 467 euro ulatuses (vt 3. peatükk). ELSFi toetus maksti välja 7. aprillil 2015. PRANTSUSMAA – Tsüklon Bejisa (Réunion) 2014. aasta jaanuari alguses tabas Réunioni saart troopiline tsüklon Bejisa, mis kahjustas olulist taristut ja eri majandussektoreid. Prantsusmaa esitas ELSFilt rahalise toetuse saamise taotluse 11. märtsil 2014, st kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 2. jaanuaril 2014. Prantsusmaa ametiasutused hindasid otsese kogukahju suuruseks 114,800 miljonit eurot. See summa moodustas 3,1 % Prantsusmaa 2014. aasta katastroofikahjukünnisest ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (3,752 miljardit eurot, st 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Kõige enam said kannatada põllumajandussektor (49 miljonit eurot), kodumajapidamised (35 miljonit eurot) ja avalik sektor (19 miljonit eurot). Kuna otsene kogukahju jäi väiksemaks ELSFi vahendite kasutuselevõtmise suhtes kohaldatavast katastroofikahjukünnisest, vaadati taotlus läbi „erakorralise piirkondliku katastroofi” kriteeriumi alusel, mis on kehtestatud ELSFi vahendite kasutuselevõtu tingimust käsitlevas määruses ja mida kasutatakse „erandjuhtudel”. Komisjon hinnangu kohaselt ei vastanud Prantsusmaa taotlus siiski määruse kohasele erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumile, sest riik ei esitanud mingeid tõendeid ränga ja püsiva mõju kohta õnnetuspiirkonna inimeste elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele. 27. augustil 2014 otsustas komisjon taotluse tagasi lükata, sest katastroofi ei saa määruse tähenduses pidada erakordseks. Prantsusmaa ametiasutusi teavitati sellest otsusest. KREEKA – maavärin Kefalonial 26. jaanuaril 2014 toimus Kefalonial, 6,7 km Argostolionist kirdes tugev maavärin (magnituudiga 5,8 palli Richteri skaala järgi), mida olid tunda Joonia mere naabersaartel ja kogu Kreeka territooriumil. Järgnes mitu tugevat järeltõuget. Maavärin mõjutas märkimisväärselt piirkonna sotsiaal- ja majandusstruktuuri, eriti Kefalonial, samuti keskkonnatingimusi ja taristut. Komisjon sai Kreeka taotluse 28. märtsil 2014, seega kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 26. jaanuaril 2014. Kreeka ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 147,333 miljonit eurot. See summa moodustas 12,61 % Kreeka 2014. aasta katastroofikahjukünnisest ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (1,168 miljardit eurot, st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Kõige suuremad olid teevõrgukahjud (50 miljonit eurot). Kreeka ametiasutused esitasid taotluse „erakorralise piirkondliku katastroofi” kriteeriumi alusel, mis on kehtestatud ELSFi vahendite kasutuselevõtu tingimust käsitlevas määruses ja mida kasutatakse „erandjuhtudel”. 27. augustil 2014 jõudis komisjon järeldusele, et katastroof vastab erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumidele, ning tegi ettepaneku võtta kasutusele fondi vahendid. Rahaline toetus 3 683 320 eurot maksti välja 8. aprillil 2015. SLOVEENIA – jäätorm 2014. aasta jaanuari lõpus tabasid mitut Euroopa riiki (Sloveenia, Horvaatia, Serbia, Rumeenia ja Bulgaaria) mitme aastakümne karmimad talvetormid. Sloveenias kahjustas jäävihm peaaegu pooli riigi alpimetsi ning veerand kodudest jäi elektrita, kuna tugev lumesadu murdis maha elektriposte ja puid. Peagi pärast jäätormi võitlesid osad Sloveenia piirkonnad tulvavetega. Komisjon sai Sloveenia taotluse 4. aprillil 2014, seega õigeaegselt kümne nädala jooksul pärast esimeste kahjustuste registreerimist 30. jaanuaril 2014. Sloveenia ametiasutused hindasid jääkatastroofist põhjustatud otseste kahjude kogusummaks 428,734 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustas 1,23 % Sloveenia kogurahvatulust ja ületas suurelt Sloveenia 2014. aasta künnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, mis oli 209,587 miljonit eurot (st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Katastroof kvalifitseerus looduskatastroofiks ja komisjon kiitis Sloveenia taotluse 27. augustil 2014 heaks. Rahaline toetus 18 388 478 eurot maksti välja 8. aprillil 2015. HORVAATIA – jää ja üleujutused 2014. aasta veebruari alguses mõjutas looduskatastroof, mis pani Sloveenia taotlema ELSFi toetust, ka Horvaatiat. Eriti suurt kahju sai riigi loodeosa ja osa Aadria mere põhjarannikust. Lisaks põhjustasid sulav jää ja lumi alates 12. veebruarist üleujutusi, mis tekitasid lisakahjustusi avaliku sektori olulisele põhitaristule ning avaliku ja erasektori varale. Seejärel otsustas Horvaatia esitada taotluse ELSFilt rahalise toetuse saamiseks. Komisjon sai taotlustoimiku kätte 9. aprillil 2014, seega kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 31. jaanuaril 2014.

Horvaatia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 291,905 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustas 0,69 % Horvaatia kogurahvatulust ja ületas suurelt Horvaatia 2014. aasta katastroofikahjukünnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, mis oli 254,229 miljonit eurot (st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Kuna otsese kahju hinnanguline kogusumma ületas katastroofikahjukünnise, kvalifitseerus katastroof looduskatastroofiks ja komisjon kiitis taotluse 27. augustil 2014 heaks. Rahaline toetus 8 616 263 eurot maksti välja 8. aprillil 2015. RUMEENIA – äärmuslikud talvised ilmastikuolud 2014. aasta jaanuari lõpus ja veebruari alguses valitsesid Rumeenias, eelkõige riigi kaguosas, karmid talvetingimused: lumi, jää ja miinuskraadid kahjustasid teedevõrku, põllumajandussektorit ning avaliku ja erasektori vara. Rumeenia otsustas taotleda ELSFilt toetust ja esitas rahalise toetuse saamise taotluse 4. aprillil 2014, st kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 24. jaanuaril 2014. Rumeenia ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 327,897 miljonit eurot. See summa hõlmas aga ka väga suures osas kaudset kahju, mis jäeti otsese kahju hinnangulisest kogusummast välja. Ülevaadatud otsese kahju hinnanguline kogusumma oli 27,897 miljonit eurot, mis moodustas 3,6 % Rumeenia 2014. aasta katastroofikahjukünnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, milleks on 783,738 miljonit eurot (st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Kuna heakskiidetud otsene kogukahju jäi väiksemaks ELSFi vahendite kasutuselevõtmise suhtes kohaldatavast katastroofikahjukünnisest, vaadati taotlus läbi määruses sätestatud „erakorralise piirkondliku katastroofi” kriteeriumi alusel. Komisjon jõudis aga järeldusele, et Rumeenia taotlust ei saa pidada määruse tähenduses erakordseks, ning jättis selle 27. augustil 2014 rahuldamata. Rumeenia ametiasutusi teavitati sellest otsusest.



Pärast 2014. aasta juunit esitatud taotlused (läbivaadatud ELSFi määrus) SERBIA – üleujutused 2014. aasta mais valitsesid suures osas Serbiast rasked ilmaolud, mis tõid kaasa viimaste aastakümnete suurimad üleujutused, mis tekitasid ulatuslikku kahju nii avaliku kui ka erasektori taristule ning sadadele tuhandetele kodumajapidamistele. Kuna enne üleujutusi olid Serbiaga ametlikult avatud ühinemisläbirääkimised, kvalifitseerus riik toetuskõlblikuks artikli 2 lõike 1 tähenduses. Serbia esitas komisjonile oma ELSFilt rahalise toetuse saamise taotluse 30. juulil 2014, st 12-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjude registreerimisest 14. mail 2014. 18. augustil 2014 anti ajakohastatud teavet. Serbia ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 1,106 miljardit eurot. See summa põhineb taastamisvajaduste hinnangul, mis koostati ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalusel vahetult pärast katastroofi. See moodustab 3,80 % Serbia kogurahvatulust. Kõnealune summa ületab rohkem kui kuus korda Serbia 2014. aasta katastroofikahjukünnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (174,649 miljonit eurot, st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Kuna otsese kahju hinnanguline kogusumma ületas künnise, kvalifitseerus katastroof looduskatastroofiks ja komisjon kiitis taotluse 10. oktoobril 2014 heaks. Rahaline toetus 60 224 605 eurot maksti välja 14. aprillil 2015. HORVAATIA – üleujutused Sama üleujutus, mis pani Serbia taotlema ELSFi toetust, mõjutas rängalt ka Horvaatiat, ehkki vähemal määral. Aktiveeriti Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenus. Horvaatia esitas taotluse 31. juulil 2014, seega 12-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 17. mail 2014. Horvaatia ametiasutused hindasid katastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 297,629 miljonit eurot, mis moodustab 0,70 % Horvaatia kogurahvatulust ja 117 % Horvaatia 2014. aasta katastroofikahjukünnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (254,229 miljonit eurot, st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Sarnaselt Serbia katastroofile kvalifitseerus Horvaatia katastroof looduskatastroofiks. 10. oktoobril 2014 kiitis komisjon Horvaatia taotluse heaks ja tegi ettepaneku võtta kasutusele fondi vahendid. Rahaline toetus 8 959 725 eurot maksti välja 8. aprillil 2015. BULGAARIA – kevadine üleujutus Mõni nädal hiljem, s.o 2014. aasta juuni keskel, eelkõige 17.–20. juunil, tabas tugev vihmasadu (mis ületas kuunormi kuni neli korda) osa Bulgaariast, põhjustades suuri üleujutusi ja kahjustusi. Komisjon sai Bulgaaria taotluse 25. augustil 2014, seega 12-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 19. juunil 2014. 12. septembril 2014 esitasid Bulgaaria ametiasutused täiendatud teabe. Katastroofi põhjustatud otseseks kogukahjuks prognoositi oli 311,328 miljonit eurot ja see summa kiideti heaks. Kõnealune summa moodustas 0,80 % Bulgaaria kogurahvatulust ja 134 % Bulgaaria 2014. aasta katastroofikahjukünnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks (232,502 miljonit eurot, st 0,6 % 2012. aasta kogurahvatulust). Katastroof kvalifitseerus looduskatastroofiks ja komisjon otsustas 10. oktoobril 2014 võtta kasutusele fondi vahendid. Rahaline toetus 10 542 110 eurot maksti välja 8. aprillil 2015. 3.Rahastamine 2014. aastal kiitis eelarvepädev institutsioon solidaarsusfondi rahalise toetuse määramise heaks seitsmel juhul, mille kohta saadi taotlused 2014. aastal. Vastav 2014. aasta esialgne paranduseelarve projekt nr 4 hõlmas nelja ELSFile esitatud taotlust ja see saadi valmis 17. detsembril 2014 .

Vastav 2014. aasta esialgne paranduseelarve projekt nr 6 hõlmas kolme ELSFile esitatud taotlust ja see saadi samuti valmis 17. detsembril 2014 . Lisaks võeti 17. detsembril 2014 ELSFi vahendeid kasutusele 50 miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena ettemaksete tegemiseks (ainult liikmesriikidele ja alates 2015. aastast). Pärast 2014. aasta eelarveassigneeringute 2015. aastasse ülekandmist ja toetuse andmise otsuste vastuvõtmist toetust saavate riikide kaupa tehti 2015. aasta märtsis ja aprillis kõigi seitsme juhtumi väljamaksed. Solidaarsusfondi rahalised toetused, mis kiideti heaks 2014. aastal Abisaajariik Katastroof Kategooria Summa (EUR) Itaalia Üleujutused Sardiinias piirkondlik 16 310 467 Kreeka Maavärin Kreekas (Kefalonial) piirkondlik 3 683 320 Sloveenia Jäätormid suurkatastroof 18 388 478 Horvaatia Jää ja üleujutused suurkatastroof 8 616 263 Serbia Üleujutused suurkatastroof 60 224 605 Horvaatia Kevadised üleujutused suurkatastroof 8 959 725 Bulgaaria Kevadised üleujutused suurkatastroof 10 542 110 KOKKU 126 724 968 4.Järelevalve 2014. aastal tegi komisjon toetust saanud riikidesse kolm kontrollkülastust, et arutada rakendamiseks loodud süsteemide üle ja vastata rakendusasutuste konkreetsetele küsimustele. –Kontrollkülastus Viini (Austria) 12. juunil 2014, et arutada kaht juhtumit, mis on seotud 240 000 euro suuruse rahalise toetusega seoses Lavamündi üleujutustega 2012. aasta novembris ja 21,662 miljoni euro suuruse rahalise toetusega seoses 2013. aasta mai üleujutustega (mõlemad katastroofid toimusid naaberriigis). –Kontrollkülastus Berliini (Saksamaa) 23. juunil 2014, mis on seotud 360,454 miljoni euro suuruse rahalise toetusega seoses 2013. aasta mai üleujutustega. –Kontrollkülastus Prahasse (Tšehhi Vabariik) 9. oktoobril 2014, mis on seotud 15,928 miljoni euro suuruse rahalise toetusega seoses 2013. aasta juuni üleujutustega. Komisjoni kontrollkäigud andsid piisavat kinnitust selle kohta, et asjaomased asutused rakendavad ja kontrollivad toetusi läbipaistvalt ja nõuetekohaselt ning kooskõlas ELSFi määruses, toetuse andmise otsustes ja rakenduslepingutes sätestatud eeskirjadega. Pärast lõpparuannete saamist analüüsib komisjon olukorda täiendavalt ja rakendab vajaduse korral asjakohaseid meetmeid. 5.Abi andmise lõpetamine Enne ELSFi määruse muutmist sätestati selle artikli 8 lõikes 2, et hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta möödumist toetuse väljamaksmise kuupäevast esitab abisaajariik rahalise toetuse kasutamise aruande (edaspidi „rakendamisaruanne”) koos selgitustega kulutuste õigustatuse kohta (edaspidi „õigustatuse avaldus”). Menetluse lõppedes lõpetab komisjon fondist abi andmise. 2014. aasta jooksul lõpetati abi andmine seoses nelja juhtumiga. (1)Rumeenia üleujutus 2005. aasta suvel. Fondi rahaline toetus oli 52,408 miljonit eurot. 4. märtsil 2008 esitas Rumeenia oma rakendamisaruande. Sekkumise võis lõpetada siiski alles pärast seda, kui Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Rumeenia pettustevastane amet olid oma auditi lõpule viinud. Selle tulemusel nõuti Rumeenialt tagasi toetuskõlbmatuid kulusid summas 634 697 eurot. Juhtum lõpetati 31. jaanuaril 2014. (2)Kreeka metsatulekahjud 2007. aastal. Fondi rahaline toetus oli 89,769 miljonit eurot. Kreeka esitatud rakendamisaruanne saadi 2010. aasta aprillis. Kreeka ametiasutuste korraldatud siseauditi kohaselt oli toetuskõlbmatute kulude summa 9 247 866 eurot. Lisaks osutas komisjoni hindamine, et Kreekalt oli vaja küsida lisateavet õigustatuse avalduse kohta. Seejärel algatas komisjon tagasinõudmismenetluse ning Kreeka maksis tagasi 9 250 528 eurot (sh intressid). Juhtum lõpetati.

(3)Portugal, mudavoolud ja maalihked 2010. aastal. Fondi rahaline toetus oli 31,256 miljonit eurot. Komisjon sai Portugali esitatud rakendamisaruande 2012. aasta oktoobris. Portugalilt tuli nõuda täiendavat teavet ja Portugal saatis oma vastused 2013. aasta septembris, tänu millele õnnestus lahendada kõik õigustatuse avaldusega seotud lahtised küsimused. Juhtum lõpetati 2014. aasta mais. (4)Horvaatia, kevadine üleujutus 2010. aastal. Rahaline toetus oli 3,826 miljonit eurot. Komisjon sai rakendamisaruande 2013. aasta märtsis. Pärast komisjoni positiivset auditit lõpetas komisjon sekkumise 2014. aasta detsembris. 2014. aastal sai komisjon kolm rakendamisaruannet seoses 2011. ja 2012. aastal toimunud sündmustega. Nendeks olid Hispaania rakendamisaruanne seoses Lorca maavärinaga 2011. aastal ning kaks Itaalia aruannet seoses Liguuria ja Toscana üleujutustega 2011. aastal ning Emilia-Romagna maavärinaga 2012. aastal. Käesoleva aastaaruandega hõlmatud perioodi lõpul oli kõnealuste rakendamisaruannete hindamine veel käimas. 6.Määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta 2013. aasta keskel esitas komisjon seadusandliku ettepaneku ELSFi määruse muutmiseks . Kõnealune ettepanek sisaldab sätteid, mille eesmärk on parandada fondi reageerimisvõimet, lihtsustada fondi vahendite kasutamist ning kehtestada kasutajate jaoks selgemad kriteeriumid; lihtsustada kehtivaid eeskirju, et abi saaks välja maksta senisest kiiremini; luua ettemaksete tegemise võimalus; kirjeldada arusaadavamalt, kes ja mis on toetuskõlblik, eelkõige piirkondlike suurõnnetuste puhul, ning keskenduda liikmesriikides kehtivale katastroofide ennetamise ja ohjamise strateegiale, rakendada igakülgselt liidu asjakohaseid õigusakte seoses katastroofiohu ennetamise ja ohjamisega ning kasutada olemasolevaid liidu vahendeid asjakohaste investeeringute rahastamiseks.