[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.11.2008

KOM(2008) 792 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse 13. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) („subsiidiumivastane algmäärus”) kohaldamist Indiast pärit puuvillase voodipesu importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse suhtes. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud subsiidiumivastase algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab põhjalikku loendit tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 2. oktoobril 2007 algatas komisjon omal algatusel Indiast pärit puuvillase voodipesu ühendusse importimise suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete vahepealse osalise läbivaatamise, mis piirdus subsideerimise tasemega, sest komisjoni käsutuses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mille kohaselt olid meetmete kehtestamise aluseks olnud subsideerimisega seotud asjaolud muutunud ning need muutused olid püsiva iseloomuga. Lisatud komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta on esitatud lõplikud järeldused subsideerimise kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 1. jaanuaril 2009. |

Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei nähta ette teisi võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse 13. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)[1], eriti selle artikleid 15 ja 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 74/2004[2] kehtestas nõukogu Indiast pärit ning CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla kuuluva puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Tollimaksu määr on 4,4 % kuni 10,4 % konkreetsete valimisse kuulunud äriühingute puhul, mis teeb koostööd teinud äriühingu keskmiseks määraks 7,6 % ja jääktollimaksumääraks 10,4 %.

1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamine

(2) Pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist esitas India valitsus avalduse, milles väidetakse, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80 HHC kohane tulumaksuvabastus) seonduvad asjaolud on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad. India valitsus väitis, et subsideerimise tase nende muudatuste tõttu ilmselt vähenes ja seega tuleks meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade põhjal, läbi vaadata.

(3) Komisjon kontrollis India valitsuse esitatud tõendeid ja leidis, et need on piisavalt põhjendatud, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 19 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega[3] nende kehtivate meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise.

(4) Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, tühistamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema väidetavalt muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Olenevalt uurimise tulemustest hinnatakse selle käigus ka seda, kas tuleks läbi vaadata teiste esialgse uurimise käigus koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed.

1.3. Läbivaatamise uurimisperiood

(5) Uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2006 – 30. september 2007 („läbivaatamise uurimisperiood”).

1.4. Uurimisega seotud isikud

(6) Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid varasema uurimise käigus koostööd ja kelle suhtes tehti kindlaks, et nad said kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi ning kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootmisharu esindajatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi vaagiti ja võeti vajaduse korral arvesse.

(7) Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette valikuuringu korraldamine kooskõlas algmääruse artikliga 27.

(8) Selleks, et võimaldada komisjonil moodustada valimit vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 2, paluti eksportijatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel anda kolme nädala jooksul alates menetluse algusest endast teada ning esitada põhiline informatsioon oma ekspordi ja siseriikliku käibe ja mõne konkreetse subsiidiumikava kohta ning kõigi asjaomaste äriühingute nimed ja tegevused. Teavitati ka India ametiasutusi.

(9) Üle 80 äriühingu teatas endast ja esitas valikuuringu jaoks nõutava teabe. Need äriühingud esindasid enamat kui 95 % valimi uurimisperioodil toimunud India koguekspordist ühendusse.

(10) Kuna neid äriühinguid oli palju, moodustati ühenduse tootmisharu, India tekstiilitööstuse Texprocil ja India valitsusega peetud arutelude põhjal valim, mis koosnes 11 eksportivast äriühingust ja äriühingute rühmast, kelle ekspordimahud ühendusse olid kõige suuremad.

(11) See valim esindas 64 % India kõnealuse toote koguekspordist Euroopa Liitu valimi uurimisperioodil (1. aprill 2006 – 31. märts 2007). Algmääruse artikli 27 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul.

(12) Neli valimisse mittekuuluvat äriühingut esitasid kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 3 taotluse selle kohta, et neile määrataks individuaalne subsiidiumimarginaal. Arvestades taotluste ja valimisse kaasatud äriühingute suurt arvu, jõuti seisukohale, et selline individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav artikli 27 lõike 3 tähenduses ning oleks takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu lükati nende nelja äriühingu esitatud taotlused individuaalse subsiidiumimarginaali määramise kohta tagasi.

(13) Uurimise käigus tehti kindlaks, et kahe valimisse kuuluva eksportiva äriühingu kaks sidusettevõtet läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusalust toodet ei tootnud, ei eksportinud ega müünud ka kodumaal. Neil ei olnud kavas seda ka edaspidi teha. Seega otsustati need kaks sidusettevõtet valimist ja individuaalsete subsiidiumimarginaalide arvutamisest välja jätta.

(14) Äriühingutele, keda valimisse ei valitud, teatati, et nende ekspordile arvutatakse juurde subsiidiumivastane tollimaks vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3, s.o ületamata valimisse kaasatud äriühingute suhtes sätestatud tasakaalustatavate subsiidiumide kaalutud keskmist.

(15) Äriühinguid, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud, huvitatud isikuteks ei tunnistatud.

(16) Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud India eksportivatelt tootjatelt.

(17) Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Tehti kontrollkäigud järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

India valitsus

- Kaubandusministeerium, New Delhi

India eksportivad tootjad

- Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

- Brijmohan Purusottamdas (Mumbai) ja Incotex Impex Pvt. Limited (Mumbai)

- Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

- Intex Exports, Pattex Exports and Sunny Made-ups (Mumbai)

- Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise ja Texcellence Overseas, (Ahmedabad ja Mumbai)

- Madhu Industries Limited ja Madhu International (Ahmedabad)

- Mahalaxmi Exports ja Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd (Ahmedabad)

- Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

- Prem Textiles, Indore

- The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited ja Nowrosjee Wadia & Sons Limited (Mumbai)

- Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

1.5. Avalikustamine ja kommentaarid menetluse kohta

(18) India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati põhifaktidest ja kaalutlustest, mille alusel otsustati soovitada kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist ja kehtivate meetmete jätkamist. Neile anti ka piisavalt aega kommentaaride esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja kommentaare võeti arvesse, nagu on välja toodud allpool.

2. Vaatlusalune toode

(19) Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude segust keemiliste kiudude või linakiududega (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud, pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla, nagu seda on kirjeldatud esialgses uurimises.

3. SUBSIIDIUMID

3.1. Sissejuhatus

(20) Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume.

Subsiidiumikavad, mida uuriti esialgse uurimise käigus:

1. imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – DEPB-kava);

2. tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi kava (Duty Free Replenishment Certificate scheme – DFRC-kava) / tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme – DFIA-kava);

3. kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava);

4. eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS / varem: Advance Authorization Scheme – AAS);

5. eksportkauba tootmise eritsoonid / ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units – EPZs/EOUs);

6. tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemptions scheme – ITES).

Subsiidiumikavad, mida esialgse uurimise käigus ei uuritud:

7. tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme – DDS);

8. Tehnoloogia uuendamise fondi kava (Technology Upgradation Fund Scheme – TUFS);

9. ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS).

(21) Eelnimetatud kavad 1–5 põhinevad väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (1992. aasta seadus nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (väliskaubandusseadus). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009 ). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (HOP I 2004-2009). Menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

(22) Tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

(23) Tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jaol 37(2)(xvi) ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud.

(24) Tehnoloogia uuendamise fondi kava põhineb India valitsuse tekstiiliministeeriumi resolutsioonil, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud.

(25) Ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mille alusel lubatakse India reservpangal (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.

(26) Algmääruse artikli 10 lõike 11 kohaselt palus komisjon India valitsuselt täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui muutmata kavade ja nende kavade kohta, mida varem ei ole uuritud, eesmärgiga selgitada tegelikku olukorda seoses väidetavate kavadega ja selleks, et jõuda vastastikkusel kokkuleppel põhinevale lahendusele. Pärast konsultatsioone ja kuna nende kavade suhtes ei jõutud üksmeelsele lahendusele, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse.

3.2. Erikavad

3.2.1. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – DEPB-kava)

3.2.1.1. Õiguslik alus

(27) DEPB-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 4.3 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4.

3.2.1.2. Abikõlblikkus

(28) Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

3.2.1.3. Praktiline rakendamine

(29) Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

(30) Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab deklareerima India ametiasutustele ekspordi toimumise ajal, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Selles dokumendis deklareeritakse DEPB-krediidi summa, mis selle eksporditehingu raames eraldatakse ja eksportija saab teada oma seekordse hüvitise suuruse.

(31) Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise suuruse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimus ebatavaline DEPB-määra tagasiulatuv suurendamine, mille käigus suurendati DEPB-hüvitisi alates 1. aprillist 2007 kuni 12. juulini 2008 toimunud ekspordi suhtes. Ei ole siiski võimalik kindlaks teha, et DEPB-määra tagasiulatuvat suurendamist oleks rakendatud õiguskindluse põhimõtte kohaselt negatiivse haldusotsusena. Seega võib järeldada, et India valitsus saab tagasiulatuvalt hüvitise suurust muuta vaid osaliselt.

(32) DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks kõigi impordipiiranguta kaupade, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Krediidi eest imporditud kaupu võib müüa siseriiklikul turul (kuulub müügimaksu alla) või kasutada muul moel.

(33) DEPB-krediidi taotlused täidetakse kirjalikult ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto mingeid konkreetseid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid väljaspool HOP I 2004–2009 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise ajavahemikku. Enamgi veel, HOP I 2004–2009 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad peale taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (st 10 % ettenähtud summast).

(34) Esialgse uurimise uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote ekspordi DEPB-määr 8 %, läbivaatamise uurimiseperioodil oli see määr vaid 3,7 %, see tõsteti läbivaatamise uurimiseperioodil 6,7 %le (12.juulil 2007), mida ebatavaliselt kohaldati ekspordile tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2007.

3.2.1.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(35) India valitsus ja Texprocil väitsid, et DEPB-kava kohaldamisel ülemäärast tagastamist ei toimunud ning et seetõttu ei ole kõnealune kava tasakaalustatav. See väide lükatakse tagasi, arvestades põhjenduses 38 esitatud järeldust, et kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa alapunkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu saamatajäänud tollimaksude summa tasakaalustatav.

3.2.1.5. Järeldus

(36) DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

(37) DEPB-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

(38) Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel hüvitisi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on õigus saada DEPB-kava alusel soodustusi ka sellistel eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena.

3.2.1.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(39) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavate subsiidiumide summa subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest ja see on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda. Lisaks sellele kandsid koostööd tegevad eksportivad tootjad DEPB-krediidi eksporditehingu sooritamisel tekkepõhiselt tuludesse.

(40) Et võtta arvesse krediidimäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral 1. aprillist kuni 12. juulini 2007 toimunud ekspordi kohta tehtud kannete DEPB-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus.

(41) Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

(42) Esitati mitu kommentaari DEPB-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

(43) Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava DEPB-krediidi arvutamisel arvestada ka DEPB-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DEPB-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DEPB-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu igast antud DEPB-krediidist.

(44) Viis valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal DEPB-kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,15 % kuni 3,96 %.

3.2.2. Tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme) (DFIA-kava) / tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi kava (Duty Free Replenishment Certificate scheme) (DFRC-kava)

3.2.2.1. Õiguslik alus

(45) DFIA-kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 4 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4. See kava võeti kasutusele 1. mail 2006 ja sellega asendati DFRC-kava, mida oli tasakaalustatud esialgse määrusega.

3.2.2.2. Abikõlblikkus

(46) DFIA-kava raames antavad hüvitised on ette nähtud kõigile müüjatele-eksportijatele ja tootjatele-eksportijatele, kui nad impordivad sisendmaterjale selliste kaupade tootmiseks, mida eksporditakse ilma põhitollimaksu, lisatollimaksu, dumpinguvastast tollimaksu ja kaitsetollimaksu maksmata.

3.2.2.3. Praktiline rakendamine

(47) DFIA-kava on kava, mida rakendatakse nii enne kui pärast eksporditoiminguid, ja selle kava raames saab importida SIONide kohaselt määratletud kaupa, mida edasiantavate DFIA-hüvitiste puhul ei pea tingimata kasutama eksportkauba tootmiseks.

(48) DFIA-kava katab ainult SIONide kohast sisendite importi. Importida tohib SIONides määratletud koguste ning summa ulatuses, kuid piirkondlikud ametiasutused võivad taotluse alusel need normid läbi vaadata.

(49) Ekspordikohustusega kaasneb kohustus toota vähemalt 20 % ulatuses lisandväärtust. Eksport võib toimuda enne DFIA-loa väljastamist, ning sel juhul on impordiõigus määratud proportsionaalselt kavandatud ekspordiga.

(50) Kui ekspordikohustus on täidetud, võib eksportija taotleda DFIA-lubade ülekandmist, mis praktikas tähendab luba tollimaksuvaba impordilitsentsi müümiseks turul.

3.2.2.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(51) India valitsus ja Texprocil väitsid, et DFRC-kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, kuna kava sätestab eksporttootes kasutatud sisendite täiendamise ja see on põhjendatud ja tõhus ning põhineb India üldtunnustatud äritavadel. Kuna kogus, kvaliteet ja tehnilised omadused ja täpsustused langevad kokku eksportkaupades kasutatavate sisenditega, on kava India valitsuse ja Texprocili silmis subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu all lubatud. India valitus ja Texprocil väitsid veel, et hinnates, kas see kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, on oluline vaadata mida imporditakse, mitte kes impordib. Lisaks väideti, et kuna valitsus on asjaga seotud, ei anta lisahüvitisi. Väideti, et seetõttu ei ole kava tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes põhjendustes 52 kuni 55 esitatud tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu hüvitise summa tasakaalustatav.

3.2.2.5. Järeldus

(52) Kuigi uue DFIA-kava kohaldamisel on võrreldes eelmise tasakaalustatud DFRC-kavaga mõningaid erinevusi, tuleb uut DFIA-kava pidada DFRC-kava jätkuks, sest sellesse on üle võetud DFRC-kava põhielemendid.

(53) Nii DFRFi kui ka DFIA raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii ning artikli 2 lõike 2 tähenduses, st rahalised toetused. Nad hõlmavad otsest rahaliste vahendite ülekandmist, kuna neid võib nii müüa kui ka rahaks ümber vahetada või kasutada imporditollimaksude hüvitamiseks, seega jääb India valitsus ilma tuludest, mida ta muidu saaks. Lisaks on DFRC- ja DFIA-krediit kasuks eksportijale, kuna parandavad tema likviidsust.

(54) Nii DFRC- kui ka DFIA-krediit sõltuvad juriidiliselt otseselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse neid vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a konkreetseteks ja tasakaalustatavateks.

(55) Kumbagi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asenduse puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). Eelkõige i) võimaldavad need kavad tagastada impordimakse nendelt sisenditelt, mida tarbitakse teise toote valmistamisel; ii) puudub kontrollisüsteem või menetluskord, mis kinnitaks, kas ja milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses on esinenud ülemääraseid hüvitisi; iii) sertifikaatide ja lubade vabalt kaubeldavus loob olukorra, et eksportija, kes on saanud hüvitisi DFRC- või DFIA-kava raames, ei ole tegelikkuses kohustatud kasutama sertifikaati sisendite impordiks.

3.2.2.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(56) Leiti, et hüvitise määramiseks ei ole DFRC- ja DFIA-litsentsidel, erinevalt DEPB-litsentsidest nominaalväärtust ja neis ei määrata krediidi intressimäärasid. Litsents näitab kogust, kui palju tohib lubatud sisendmaterjali importida, ja kui suur võib olla sellise impordi maksimaalne CIF-väärtus. Seega ei ole hüvitise suurus ekspordi toimumise hetkel teada ja seda saab määrata ja aruandluses esitada alles siis, kui litsentsi on imporditehingus kasutatud või kui litsents on müüdud.

(57) Seetõttu arvutati äriühingute saadud hüvitis juhtudel, kui litsentsi kasutati imporditehingus, selle tehingu käigus saamata jäänud imporditollimaksude alusel. Juhtudel, kui litsents oli üle kantud (müüdud), arvutati hüvitis läbivaatamise uurimisperioodi jooksul müügist saadud tulu alusel.

(58) Uurimise käigus tehti kindlaks, et viis äriühingut, kes eksportisid DFRC-kava ja/või DFIA-kava raames, müüsid oma load/sertifikaadid kolmandatele isikutele.

(59) Üks eksportiv tootja väitis, et ta kasutas ühte oma DFIA-luba asendamise puhul tagastatava summana ja et see ei ületanud imporditollimaksu puhul tagastatavat summat selle konkreetse litsentsi raames. Uurimise käigus tehti kindlaks, selle konkreetse litsentsi raames imporditud ja eksporditud kogused ei olnud veel lõpuni ära kasutatud ja et see litsents ei olnud veel lõpetatud ning et EXIM-poliitikas ettenähtud eeskirjade kohaselt ei oldud seda litsentsi veel kontrollitud. Seetõttu ja põhjenduses 55 esitatud argumente arvesse võttes tehti järeldus, et äriühing ei suutnud tõestada, selle konkreetse litsentsi raames ei toimunud ülemäärast vähendamist. Selle litsentsi alusel sooritatud imporditehingutelt kokkuhoitud tollimaksu kogu summat loetakse seega subsiidiumiks ning asjakohane väide lükatakse ümber.

(60) Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

(61) Esitati mitu kommentaari DFRC- või DFIA-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

(62) Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi DFRC- või DFIA-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DFRC- või DFIA-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DFRC- ja DFIA-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DFRC- ja DFIA-hüvitistest.

(63) Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal nende kavade raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,09% kuni 2,03 %.

3.2.3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)

3.2.3.1. Õiguslik alus

(64) EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 5 ja HOP I 2004–2009 peatükis 5.

3.2.3.2. Abikõlblikkus

(65) Selle kava raames saavad toetust taotleda tootjad-eksportijad, toetavate tootjatega seotud müüjad-eksportijad ning teenusepakkujad.

3.2.3.3. Praktiline rakendamine

(66) India valitsus väljastab EPCG-litsentsi taotluse alusel ja lõivu tasumise korral ning ekspordikohustuse tingimusel. Litsentsiga lubatakse äriühingul importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. 9. mail 2008 (seega ajal, mis jäi läbivaatamise uurimisperioodist välja) tegi India valitsus teatavaks, et EPCG-kava raames toimuvalt impordilt makstavat tollimaksu vähendatakse 3 %le.

(67) EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sel juhul taotleb EPCG-litsentsi omanik oma EPCG-litsentsi kehtetuks tunnistamist. Tootja, kes toodab kapitalikaupu oma riigis ja kes on märgitud kehtetuks tunnistamise taotluses, saab õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest ja tal on õigus importida tollimaksuvabalt selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalikke komponente. Siiski, kui EPCG-litsentsi omanik ostab kapitalikaupu oma riigist, võidakse talle tagastada makstud aktsiisimaks või võidakse ta aktsiisimaksust vabastada. EPCG-litsentsi omanik vastutab ekspordikohustuse täitmise eest, mis on määratud vastavalt tollimaksu nominaalväärtusele, mis hoiti kokku imporditud kauba FOB-väärtuselt.

3.2.3.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(68) India valitsus väitis, et hüvitist ei saada juhul, kui EPCG-litsentsi omanik taotleb litsentsi tühistamist ja ostab kapitalikaubad oma riigist, kuna puudub vastav valitsuse määrus selliste ostude aktsiisimaksust vabastamise kohta. Siiski kinnitas India valitsus ka, et teatavatel tingimustel võib EPCG-litsentsi omanik osta kapitalikaupu aktsiisimaksu maksmata, st juhul, kui seda maksu ei tasakaalustata India keskse lisandväärtusmaksu (CENVAT) krediidisüsteemi kaudu. Lisaks võib kodumaine kapitalikaupade tarnija sellisel juhul saada maksusoodustusi, mis kajastuvad tarnitud kapitalikaupade hinnas. Kuna tegemist on hüvitisega, mida võib saada ekspordi tingimusel, kuna litsentsi tühistamisel litsentsi omaniku ekspordikohustus ei muutu, leiti, et see argument tuleb tagasi lükata ja järeldusi ei muudeta.

3.2.3.5. Järeldus

(69) EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine või omamaise hanke puhul maksude tagastamine või neist vabastamine, kujutavad endast India valitsuse antavat rahalist toetust, sest sellised soodustused vähendavad tulusid, mida India valitsus muidu saaks.

(70) Lisaks on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust. Tollimaksu tagastamise või tollimaksust vabastamise puhul on tegemist soodustusega eksportijale, sest kapitalikauba ostutehingu pealt kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

(71) Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selle kava raames ei väljastata litsentse ilma ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

(72) Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel lõplikult ära. Esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude tagastamisega seoses tuleb märkida, et eksportijatel ei oleks õigus tollimakse tagasi saada, kui neil ei oleks seonduvaid ekspordikohustusi.

3.2.3.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(73) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma kapitalikaupade pealt tasumata tollimaksu alusel või oma riigist ostetud kaupade pealt tasumata või tagastatud tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

(74) Esitati mitu kommentaari EPCG-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

(75) Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi EPCG-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. EPCG-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud EPCG-hüvitistest.

(76) Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi subsiidiumimarginaaliga kuni 1,45 %, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed.

3.2.4. Eellubade kava (Advance Licence Scheme (ALS) / varem: Advance Authorization Scheme (AAS))

3.2.4.1. Õiguslik alus

(77) Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ja HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Varasema läbivaatamisega seotud uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

3.2.4.2. Abikõlblikkus

(78) Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 79. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad saavad taotleda eellubade kava alusel hüvitisi vahetarnetele. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda hüvitisi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Hüvitisi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

3.2.4.3. Praktiline rakendamine

(79) Eellubasid võib välja anda järgmisel otstarbel:

10. tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendite importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;

11. iga-aastane vajadus: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib valida ekspordiks kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali;

12. vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;

13. ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” EXIM-poliitika 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis paikneb erimajandustsoonis;

14. eelnevad vabastusotsused: Eelloa valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle oma riigi tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleandmine annab oma riigi tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o. eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse alusel makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendite puhul;

15. sisemaised akreditiivid: See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab otseimpordi loa üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

(80) Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel said kaks koostööd tegevat eksportijat hüvitisi kahest vaatlusaluse tootega seotud allkavast, mida on mainitud eespool, st i) eellubade kavast tegeliku ekspordi jaoks ja ii) eellubade kavast vahetarnete jaoks. Seetõttu ei olnud ülejäänud allkavade tasakaalustatavuse hindamine vajalik.

(81) Praegu kehtiva lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise järel muutis India valitsus eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Kontrollimise eesmärgil nõuavad India võimud, et eelloa omanik peaks „tegelikkusele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabade importkaupade/kodumaalt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud formaadis (HOP I 2004–2009 peatükid 4.26, 4.30 ja lisa 23), s.t tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et lisas 23 nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. Eelnimetatud sätted kehtivad aga ainult selliste eellubade kohta, mis on välja antud 13. mail 2005 või hiljem. Kõigi varem väljaantud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrollieeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja lisas 18 ettenähtud formaadis (peatükk 4.30 ja HOP I 2002–2007 lisa 18).

(82) Nende allkavade puhul, mida kaks eksportivat tootjat käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutasid (tegeliku ekspordi allkava ja vahetarnete allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Mainitud kava raames lubatud impordi maht on kindlaks määratud India valitsuse poolt standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009.

(83) Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku 6-kuulise pikendusega).

3.2.4.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(84) India valitsus väitis, et tal on kava jaoks piisav kontrollisüsteem vastavalt HOP I 2002–2007 lisale 23, ning et ALS- ja AAS-kavade rakendamisel ei toimunud üleliigset tagastamist. Seetõttu väideti, et kava ei ole tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning II ja III lisa tähenduses, kuna puudub piisav kontrollisüsteem.

(85) Lisaks, vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 5 ja III lisa II osa punktile 3 saab piisava kontrollisüsteemi puudumisel olukorra lahendada, kui eksportiv riik korraldab edasise kontrolli, tegemaks kindlaks, kas on esinenud liigmakseid. Kuna enne kontrollkäike selliseid kontrolle ei korraldatud ega tõendatud, et liigmakseid ei saadud, lükatakse väited tagasi.

3.2.4.5. Järeldus

(86) Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, s.t India valitsuse finantstoetus eksportijatele.

(87) Lisaks sõltuvad tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

(88) Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest (tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava) ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad).

(89) Eellubade kava kasutanud eksportiva tootja puhul tehti uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud uued kontrollinõuded olid veel praktikas ellu viimata, sest lube ei olnud kontrollimise ajaks lõpetatud ja seega ei olnud neid EXIM-poliitika nõuete kohaselt kontrollitud. Nii ei saanud see ettevõte tõendada, et selle konkreetse loa osas ei olnud ülemäärast vähendamist toimunud. Sellepärast tuleb kõik maksud, mis säästeti selle loa raames toimunud impordilt, lugeda subsiidiumiks.

(90) India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONeid kui selliseid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, sest eksportkauba tootmisprotsessis kasutati erinevate standardnormidega lubade või litsentside alusel imporditud tollimaksuvabu sisendmaterjale. Selline asjade käik ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksportkauba tootmiseks ja millise standardnormi määraga tuleks seda kogust võrrelda.

(91) Lisaks ei viinud India valitsus läbi (või ei olnud veel lõpetanud) efektiivset kontrolli, mis põhineks korrektselt peetud tarbimisregistril. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, kuigi see tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

(92) Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad.

3.2.4.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(93) Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi või asendamise puhul kasutatava tagastamissüsteemi puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu tagastatud imporditollimaksu summa, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei nähta ette üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrolliprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamatajäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks.

(94) Subsiidiumi summa arvutati lähtuvalt imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), mis jäid läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusaluse toote puhul kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjalilt saamata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel eksporditud vaatlusaluse toote kogustele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmine on õiguslikult sõltuv eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste põhjal.

(95) Esitati mitu kommentaari ALS- või AAS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui märkused leiti olevat õigustatud, kohandati arvutusi vastavalt.

(96) Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi ALS- või AAS-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. ALS- ja AAS-hüvitiste puhul ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud ALS- ja AAS-hüvitistest.

(97) Kaks valimisse kuuluvat äriühingut said eellubade kavast hüvitisi vahemikus 0,17% kuni 1,74 %.

3.2.5. Eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units (EPZs/EOUs))

(98) Selgus, et ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei asunud erimajandustsoonis ega eksportkauba tootmise eritsoonis, samuti ei olnud neil ekspordisuunitlusega üksuse staatust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.2.6. Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemptions scheme) (ITES)

(99) Selle kava alusel võivad eksportijad saada hüvitist eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksvabastuse kujul. Selle maksuvabastuse õiguslik alus on 1961. aasta tulumaksuseaduse jaotis 80HHC.

(100) Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (s.t 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid hüvitisi. Ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle skeemi alusel hüvitisi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.2.7. Tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme, DDS)

3.2.7.1. Õiguslik alus

(101) See kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jao 37 lõike 2 punktil xvi ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94.

3.2.7.2. Abikõlblikkus

(102) Iga eksportija võib selle kava alusel abi saada.

3.2.7.3. Praktiline rakendamine

(103) India valitsus on kehtestanud kahte liiki tollimaksu tagastusmäärad – „üldine” määr, mida kohaldatakse kindlaksmääratud summade alusel kõikide teatava toote eksportijate suhtes, ja „kaubamärgipõhine” määr, mida kohaldatakse kindla ettevõtte nende toodete suhtes, mida üldised määrad ei hõlma. Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse esimest tüüpi (üldiseid) tagastusmäärasid.

(104) Üldised tagastusmäärad arvutatakse protsendimäärana kõnealuse kava alusel eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised üldised tagastusmäärad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti eksporditava toote valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt (impordimaksud, aktsiisimaks, teenusemaks jne), sealhulgas sellised eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti sisendi valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt, sõltumata sellest, kas need maksud tegelikult tasuti või mitte. Tollimaksu tagastuse summale kohaldatakse eksporditava toote ühiku piirväärtust. Kui äriühing saab osa maksudest CENVAT süsteemi kaudu tagasi nõuda, siis on tagastusmäär väiksem.

(105) Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vaadati tollimaksu tagastusmäärad läbi mitu korda. Kuni 1. aprillini 2007 olid kohaldatavad määrad 6,4 % kuni 6,9 % sõltuvalt toote liigist, kuni 1. septembrini 9,1 % kuni 9,8 %. 13. detsembril 2007, st pärast läbivaatamise uurimisperioodi lõppu, tõsteti tollimaksu tagastusmäärad tasemele 10,1 % kuni 10,3 %, kusjuures seda tõusu kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2007 (st läbivaatamise uurimisperioodil) toimunud impordile.

(106) Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub tollimaksu tagastamise kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatekirja. See dokument näitab muu hulgas DDS krediidisummat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama. Eksportija saab nii teada, kui suurt hüvitist ta saab, ja kirjendab selle raamatupidamisarvestuses saadaoleva summana. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel DDS-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse üldjuhul seda DDSi taset, mis kehtis ekspordideklaratsiooni tegemise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimunud tollimaksu tagastusmäärade tagasiulatuv tõus võeti subsiidiumi summa arvutamisel samuti arvesse.

3.2.7.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(107) Mitu osapoolt väitsid, et DDSi ei saa selle uurimise raames tasakaalustada, kuna seda ei mainitud eraldi uurimise alguses esitatud subsiidiumidevastases küsimustikus. See väide lükatakse tagasi järgmistel põhjustel. Vastavalt algatamisteatele on käesoleva läbivaatamise eesmärk määrata kindlaks „subsideerimise tase”, mille ulatuses on vaatlusalune toode eksportivatele tootjatele kasu andnud, st see hõlmab kõiki India valitsuse subsiidiumikavasid.

(108) Väideti, et DDS ei sõltu eksporditegevusest, sest selle kava alusel saadav hüvitis ei ole seotud eksportijate teostatud ekspordi tasemega. See väide lükatakse tagasi, sest tollimaksu tagastamist saab taotleda vaid siis, kui kaubad eksporditakse, mis on piisav algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud eksporditegevusest sõltuvuse kriteeriumi täitmiseks. Seda arvestades ei ole vaja analüüsida väidet, et DDS ei ole konkreetne algmääruse artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses.

(109) India valitsus kinnitas, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ning et üldiste tagastusmäärade kehtestamine on põhjendatud ja tõhus ning põhineb ekspordiriigi üldtunnustatud äritavadel vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2. Nagu on märgitud põhjenduses 104, eeldab see protseduur tootmises kasutatud sisendite ning tasutud imporditollimaksude ja kaudsete maksude hindamist kogu tööstusharus. Siiski ei ole see protseduur piisavalt täpne isegi India valitsuse hinnangul. India valitsus kinnitas nimelt, et seoses keskmise määramisega võib juhtuda, et tegelik tagasimakse on suurem kui tasutud tollimaksude summa. Lisaks ei uurinud India valitsus täiendavalt tegelikult kasutatud sisendeid, kuigi tõhusa kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõestatud, et liigset tagastamist ei toimunud. Väidetavat sarnasust kontrollimise ja algmääruses sätestatud valikuuringu vahel ei peeta oluliseks, kuna viimane viitab selgelt subsiidiumivastasele uurimisele ja ei kuulu II ja III lisas sätestatud kriteeriumide hulka. Seega lükati need väited tagasi.

(110) Samuti väideti, et ülemäärase tagastamise esinemist ei saa järeldada asjaolust, et India valitsus ei kaasanud DDSi kõiki Indias tasutavaid kaudseid makse, vaid ainult riiklikud kaudsed maksud. See väide lükatakse tagasi, sest vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2 tuleb ülemäärast tagastamist hinnata konkreetse subsiidiumikava raames.

3.2.7.5. Järeldus

(111) DDS pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastuse summa võrdub riigi saamatajäänud tuluga, mis oleks muidu sisse nõutud ja India valitsusele tasutud. Lisaks on ekspordi DDS kasuks eksportijale.

(112) DDS sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

(113) Mitmed menetluse osapooled väitsid, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ja järelikult ei tohiks selle raames antud soodustust tasakaalustada.

(114) Uurimise käigus tehti kindlaks, et seda kava ei saa lugeda esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude lubatavaks vähendussüsteemiks, tollimaksu lubatavaks tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (juhend sisendite tarbimise kohta) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole samuti kohustatud i) pidama arvestust maksude ja tollimaksude kohta, mis on tasutud imporditud või kodumaalt ostetud kaupadelt või nendega seotud teenustelt, ega ii) tootmisprotsessis neid kaupu ja teenuseid tegelikult tarbima ning iii) tagastussummat ei arvutata eksportija poolt kasutatud tegelike sisendite ega tegelikult tasutud maksude ja tollimaksude alusel.

(115) Lisaks puudub süsteem või menetlus, mis võimaldaks kinnitada, milliseid sisendeid tarvitatakse eksporditud toote tootmisprotsessis või kas esines kodumaiste kaudsete maksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti h ja II lisa tähenduses või imporditollimaksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses.

(116) Lõpuks saab eksportija kasutada DDS-kava soodustusi hoolimata sellest, kas ta üldse mingeid sisendeid impordib või kodumaalt ostab ning kas ta on neilt ostudelt maksud ja tollimaksud tasunud. Hüvitise saamiseks piisab, kui eksportija kaupu lihtsalt ekspordib, ilma et ta peaks tõendama, et ta importis sisendmaterjale või ostis kodumaalt sisendmaterjale või -teenuseid ja et ta on nende pealt tasunud impordimaksud või kodumaised kaudsed maksud. Järelikult ei mõjuta tollimaksu tagastusmäära mingil viisil see, kas äriühing omab kõiki sisendite ja vaatlusaluse toote valmistamise tasandeid või on lihtsalt eksportiv ettevõtja.

3.2.7.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(117) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sel hetkel on India valitsus kohustatud maksma asjaomastele eksportijatele tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav DDSi summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Pealegi kirjendasid koostööd tegevad eksportivad tootjad DDS-krediidi tekkepõhiselt sissetulekuna iga eksporditehingu ajal.

(118) Selleks et võtta arvesse tagastusmäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral ka 1. septembrist kuni 30. septembrini 2007 toimunud eksporditehingute kohta tehtud kannete DDS-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus.

(119) Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

(120) Seitse valimisse kuuluvat äriühingut väitsid, et kuigi nad olid saanud DDS-krediiti, ei esinenud ülemäärast tagastamist, kuna nende tasutud maksud või impordimaksud ületasid tagastussummad. Need väited lükatakse tagasi. Põhjendustes 113 ja 115 sedastati, et India valitsus ei kasutanud adekvaatset kontrollisüsteemi, mis on ette nähtud algmääruse I , II ja III lisaga. Uurimine näitas ka seda, et äriühingud ei pidanud tarbimisregistreid ega muid sisearuandlussüsteeme, mis kajastaksid võimalikku ülemäärast tagastamist. Äriühingud koostasid need aruanded kontrollkäikude ajal ning neis on üldjoontes ära toodud äriühingute tasutud maksud.

(121) Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastamissüsteemide puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu DDSi alusel saadud tagastussumma. Erinevalt pärast avalikustamist esitatud India valitsuse, Texprocili ja mõne eksportija esildistest ei näe algmäärus ette mitte ainult „liigse” tagastatud tollimaksu tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrollimisprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline tagastussumma tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks. Lisaks tuleb märkida, et India ametiasutused peavad tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel korraldama lisauurimise õigeaegselt, st tavaliselt enne tasakaalustava tollimaksu uurimise kohapealset kontrollimist.

(122) Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada ka DDS-hüvitisi, mis saadi vaatlusaluse tootega mitteseotud ekspordi eest. DDS-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DDS-hüvitistest.

(123) Kõik valimisse kuuluvad äriühingud said läbivaatamise uurimisperioodil kasu DDS-kavast, kusjuures subsiidiumimarginaalid jäid vahemikku 1,45 % kuni 7,57%.

3.2.8. Tehnoloogia uuendamise fondi kava (TUFS)

3.2.8.1. Õiguslik alus

(124) TUFS loodi India tekstiiliministeeriumi määrusega, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India valitsuse ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos (edaspidi „määrus”). Heakskiidetud kava kehtivusajaks määrati 1. aprill 1999 kuni 31. märts 2004. Kava pikendati 31. märtsini 2007 ja seejärel uuesti kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni.

3.2.8.2. Abikõlblikkus

(125) Selle kava raames antakse abi olemasolevatele või uutele tootjatele puuvilla töötlemise, tekstiili ja džuuditööstuse sektoris.

3.2.8.3. Praktiline rakendamine

(126) Kava eesmärk on toetada tehnoloogilisi uuendusi tekstiili- ja džuuditööstuses, sealhulgas kiu, lõnga, kanga, rõivaste ja valmisriiete tootmisüksustes. Kava raames on ette nähtud erinevad soodustused nagu kapitali- ja intressitoetused ning vahetuskursi kõikumise hüvitamine välisvaluutalaenude puhul. Selle kava alla kuuluvad programmid on jagatud tekstiili ja džuuditööstuse vahel ning masinkudumise ja käsitelgedel kudumise sektorite vahel. TUFS hõlmab järgmisi programme:

16. ruupiates tähtajalaenult laenuagentuuri võetava tavalise intressimäära 5 % hüvitamine või

17. välisvaluutalaenu baasintressimäära mõjutavate välisvaluuta kõikumiste (intress ja tagasimakse) 5 % hüvitamine või

18. 15 % krediidiga seotud kapitalitoetus tekstiili ja džuuditööstuse laenude puhul või

19. 20 % krediidiga seotud kapitalitoetus masinkudumissektorile või

20. 5 % intresside tagastamine pluss 10 % kapitalitoetus teatavate töötlemismasinate puhul ja

21. 25 % kapitalitoetus uue masina või varustuse ostu puhul, mis on vajalik masinkudumisele eelnevate ja järgnevate toimingute, käsitelgedel kudumise ja selle järgnevate toimingute sooritamiseks ning testimiseks ja kvaliteedikontrolliks vajaliku varustuse ostu puhul käsitelgedel kudumise tootmisüksustes.

(127) Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut on saanud kõnealuse kava raames soodustusi, et osta vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud masinaid. Need äriühingud kasutasid vastavalt laenuintresside tagastamist (kava punkt a) ja 10 %-st kapitalitoetust töötlemismasinate puhul koos 5 %-se intresside tagastamisega (kava punkt e).

(128) Määruses on sätestatud loetelu masinatüüpidest, mille ostu TUFSi raames subsideeritakse. Et saada soodustusi TUFSi raames, esitavad äriühingud taotluse kommertspankadele või muudele laenu andvatele asutustele, kes annavad äriühingule laenu nende enda poolt laenuvõtja krediidivõime kohta läbiviidud sõltumatu hinnangu alusel. Kui laenuvõtja vastab kõnealuse kava raames ettenähtud intresside subsideerimise tingimustele, edastavad kommertspangad taotluse keskasutusele, kes seejärel väljastab subsiidiumisumma asjaomasele kommertspangale. Kommertspangad väljastavad sel viisil saadud summa laenuvõtja arvele. Keskasutus saab selle summa India valitsuse tekstiiliministeeriumilt. India valitsus eraldab vajalikud summad keskasutuse käsutusse kord kvartalis.

3.2.8.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(129) Huvitatud isikud selle kava kohta kommentaare ei esitanud.

3.2.8.5. Järeldus

(130) TUFSi raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, sest see sisaldab valitsusepoolset otsest vahendite ülekandmist toetuse kujul. Subsiidium kujutab endast kasu, sest seda saades vähenevad masinate ostu finantseerimine ja intressikulud.

(131) Seda subsiidiumi loetakse konkreetseks ning seetõttu tasakaalustatavaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses, sest subsiidium eraldatakse konkreetsele tootmisharule või tootmisharude rühmale, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistajale.

3.2.8.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(132) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati kapitali subsiidiumisumma subsiidiumi saanud äriühingu poolt masinate ostu pealt kokkuhoitud summa alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud ka selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

(133) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati intresside subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil asjaomastele äriühingutele tegelikult tagasi makstud summa alusel, arvestades asjaomaste masinate ostuks võetud kommertslaenu pealt makstud intresse. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

(134) Kaks valimisse kuulunud äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,01 % kuni 0,31 %.

3.2.9. Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)

3.2.9.1. Õiguslik alus

(135) Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas), IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates) ja DBOD.DIR(Exp.) nr 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit, konsolideerituna ruupiates ja välisvaluutas), mis lähetati läbivaatamise uurimisperioodi ajal kõikidele India kommertspankadele. Koondringkirjad vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid ajakohastatakse.

3.2.9.2. Abikõlblikkus

(136) Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

3.2.9.3. Praktiline rakendamine

(137) Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda ECS koosneb kahest allkavast, veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

(138) RBI koondringkirja alusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsama intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord.

3.2.9.4. Teavitamisjärgsed kommentaarid

(139) India valitsus väitis ECSi kohta, et komisjon ei uurinud kava lähtudes subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punktist k ning et India ruupiates ja välisvaluutas antav ekspordikrediit ei ole tasakaalustatav eelkõige seetõttu, et välisvaluutalaenude puhul võivad pangad laenata vahendeid „rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”.

(140) Tuleb märkida, et põhjenduses 135 osutatud ekspordikrediidi kavad ei kuulu subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punkti k alla, sest ainult vähemalt kaheaastase kestusega ekspordi finantseerimist saab vaadelda „ekspordikrediidina” selle sätte tähenduses, kuna selline määratlus on esitatud OECD kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.2.9.5. Järeldus

(141) ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 135 nimetatud RBI koondringkirjades, võib vähendada eksportija intressikulusid nende laenukuludega võrreldes, mis määrataks turutingimuste alusel, ning seega on tegemist asjakohase eksportija saadava kasuga algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne kodumaisest finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad RBI meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt. Kommertspangad ei oleks muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamat intressimäära.

(142) Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud RBI seatud tingimustega, muu hulgas ekspordilaenude intressi piirmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjas ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. Need korraldused kohustavad kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

(143) Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.

3.2.9.6. Subsiidiumi summa arvutamine

(144) Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida oleks kohaldatud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

(145) Esitati mitu kommentaari ECS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

(146) Kõik valimisse kuuluvad äriühingud ja nende rühmad said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, mille subsiidiumimarginaalid ulatusid kuni 1,05%-ni, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed.

3.3. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

(147) Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 5,2 %–9,7 %.

(148) Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimis sisalduvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 7,7 %. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur (95 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 9,7 %-le.

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7.8% |

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai N W Exports Limited, Mumbai Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9.4% |

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8.3% |

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8.2% |

Intex Exports, Mumbai Pattex Exports, Mumbai Sunny Made-Ups, Mumbai | 7.6% |

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad Texcellence Overseas, Mumbai | 8% |

Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5.4% |

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7.5% |

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9.7% |

Prem Textiles, Indore | 8.3% |

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5.2% |

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud | 7.7% |

Kõik muud äriühingud | 9.7% |

(156) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt I lisas loetletud äriühingute suhtes kohaldatavast keskmisest tollimaksust ja „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende Indiast pärit toodete impordi suhtes, mille on tootnud nimetatud äriühingud ja seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

(157) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud tasakaalustava tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses või eksportkäibes, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või tootmis- või müügiüksuse muutusega. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 artikkel 1 asendatakse järgmisega.

„Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit imporditavale puhtast või tehis- või linakiuga segatud puuvillakiust (kusjuures linakiud ei ole peamine komponent) voodipesule, mis võib olla pleegitatud, värvitud või trükitud ja mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302 21 00 81 ja 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302 31 00 90) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302 32 90 19).

2. Tollimaksumäär, mida kohaldatakse järgmiste tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7.8 | A902 |

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai N.W. Exports Limited, Mumbai Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9.4 9.4 9.4 | A488 A489 A490 |

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8.3 8.3 | A491 A903 |

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8.2 | A492 |

Intex Exports, Mumbai Pattex Exports, Mumbai Sunny Made-Ups, Mumbai | 7.6 7.6 7.6 | A904 A905 A906 |

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad Texcellence Overseas, Mumbai | 8 8 | A494 A493 |

Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5.4 | A907 |

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7.5 7.5 | A495 A908 |

Pasupati Fabrics, New Delhi | 8.5 | A496 |

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9.7 | 8048 |

Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore | 8.3 | A909 |

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5.2 | A497 |

3. Tollimaksumäär, mida kohaldatakse lisas loetletud tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 7,7 % (TARICi lisakood A498).

4. Tollimaksumäär, mida kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 loetlemata tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 9,7 % (TARICi lisakood A999).

5. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.”

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2004 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

TARICi lisakood A498

Ajit Impex | Mumbai |

Alok Industries Limited | Mumbai |

Alps Industries Ltd | Ghaziabad |

Ambaji Marketing Pvt. Ltd | Ahmedabad |

Anglo French textiles | Pondicherry |

Anjal Garments | Ghaziabad |

Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |

Aravali | Jaipur |

Ashok Heryani Exports | New Delhi |

At Home India Pvt. Ltd | New Delhi |

Atul Impex Pvt. Ltd | Dombivli |

Balloons | New Delhi |

Beepee Enterprise | Mumbai |

Bhairav India International | Ahmedabad |

Bunts Exports Pvt Ltd | Mumbai |

Chemi Palace | Mumbai |

Consultech Dynamics | Mumbai |

Cotfab Exports | Mumbai |

Country House | New Delhi |

Creative Mobus Fabrics Limited | Mumbai |

Deepak Traders | Mumbai |

Dimple Impex (India) Pvt Ltd | New Delhi |

Eleganza Furnishings Pvt. Ltd | Mumbai |

Emperor Trading Company | Tirupur |

Estocorp (India) Pvt. Ltd | New Delhi |

Exemplar International | Hyderabad |

Falcon Finstock Pvt. Ltd | Ahmedabad |

G-2 International export Ltd | Ahmedabad |

Gauranga Homefashions | Mumbai |

GHCL Ltd | Gujarat |

Good Shepherd Health Education & Dispensary | Tamilnadu |

Harimann International Private Limited | Mumbai |

Heirloom Collections (P) Ltd | New Delhi |

Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd | Mumbai |

Himalaya Overseas | New Delhi |

Home Fashions International | Kerala |

Ibats | New Delhi |

Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |

Indian Craft Creations | New Delhi |

Indo Euro Textiles Pvt. Ltd | New Delhi |

Kabra Brothers | Mumbai |

Kalam Designs | Ahmedabad |

Kanodia Fabrics (International) | Mumbai |

Karthi Krishna Exports | Tirupur |

Kaushalya Export | Ahmedabad |

Kirti Overseas | Ahmedabad |

La Sorogeeka Incorporated | New Delhi |

Lalit & Company | Mumbai |

Manubhai Vithaldas | Mumbai |

Marwaha Exports | New Delhi |

Milano International (India) Pvt. Ltd | Chennai |

Mohan Overseas (P) Ltd | New Delhi |

M/s. Opera Clothing | Mumbai |

M/S Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |

Nandlal & Sons | Mumbai |

Natural Collection | New Delhi |

Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd | Mumbai |

Pacific Exports | Ahmedabad |

Petite Point | New Delhi |

Pradip Exports | Ahmedabad |

Pradip Overseas Pvt. Ltd | Ahmedabad |

Punch Exporters | Mumbai |

Radiant Expo Global Pvt. Ltd | New Delhi |

Radiant Exports | New Delhi |

Raghuvir Exim Limited | Ahmedabad |

Ramesh Textiles India Pvt. Ltd | Indore |

Ramlaks Exports Pvt. Ltd | Mumbai |

Redial Exim Pvt. Ltd | Mumbai |

S. D. Entreprises | Mumbai |

Samria Fabrics | Indore |

Sanskrut Intertex Pvt. Ltd | Ahmedabad |

Sarah Exports | Mumbai |

Shades of India Crafts Pvt. Ltd | New Delhi |

Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd | Baroda |

Shetty Garments Pvt Ltd | Mumbai |

Shivani Exports | Mumbai |

Shivani Impex | Mumbai |

Shrijee Enterprises | Mumbai |

S.P. Impex | Indore |

Starline Exports | Mumbai |

Stitchwell Garments | Ahmedabad |

Sumangalam Exports Pvt. Ltd | Mumbai |

Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |

Surendra Textile | Indore |

Suresh & Co. | Mumbai |

Synergy Lifestyles Pvt. Ltd | Mumbai |

Syntex Corporation Pvt. Ltd | Mumbai |

Texel Industries | Chennai |

Texmart Import export | Ahmedabad |

Textrade International Private Limited | Mumbai |

The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd | Mumbai |

Trend Setters | Mumbai |

Trend Setters K.F.T.Z. | Mumbai |

Utkarsh Exim Pvt Ltd | Ahmedabad |

V & K Associates | Mumbai |

Valiant Glass Works Private Ltd | Mumbai |

Visma International | Tamilnadu |

VPMSK A Traders | Karur |

V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons | Karur |

Welspun India Limited | Mumbai |

Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbai |

[1] ELT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] ELT L 12, 17.1.2004, lk 1.

[3] ELT C 230, 2.10.2007, lk 5.