EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 25.7.2011 
SEK(2011) 938 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade 
piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades 
{KOM(2011) 445 lõplik} 
{SEK(2011) 937 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. SISSEJUHATUS  
Algatuse eesmärk on hõlbustada võlgade piir iülest sissenõudmist, suurendades pangakontode 
arestimise võimalusi ja tõhusust Euroopa Liidus . See aitab julgustada ettevõtjaid – eelkõige 
VKEsid (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtj ad) –, tarbijaid ja peresid kasutama ära kõiki 
ühtse turu pakutavaid võimalusi. Algatus on  kooskõlas komisjoni ühtse lähenemisviisiga 
Euroopa majanduse elavdamise tugevdamise le, mis on sätestatud Euroopa 2020. aasta 
tööhõive ja majanduskasvu strateegias. 
1.1. Poliitilised volitused ja  kehtivad õigusaktid 
2009. aasta Stockholmi programmis on märgitud, et „Euroopa õigusruum peaks toetama 
majandustegevust ühtsel turul”. Seetõttu kutsutakse selles komisjoni üles „esitama 
asjakohaseid ettepanekuid pangakontode ja võlgniku varade suhtes tehtud kohtuotsuste 
täitmise tõhususe parandamiseks liidus”. Stoc kholmi programmi rakendamise tegevuskavas 
viitab komisjon algatusele võtta vast u määrus pangakontode arestimise kohta.  Kehtivad 
tsiviilõiguse valdkonna õigus aktid täitmist ei käsitle.  
1.2. Konsulteerimine ja eksperdiarvamus 
Käesoleva algatuse ettevalmistamisel av aldas komisjon 2003. aasta l võrdleva uuringu ja 
korraldas 2006. aasta oktoobris  rohelise raamatu kaudu üldsusega konsulteerimise. 
Mõjuhinnangu koostamiseks vajalikud empiirilise d andmed koguti täiendava välisuuringu ja 
Euroopa Ettevõtete Testpaneeli uuringu abil. Li saks korraldas komisjon avaliku ärakuulamise 
ja mitu kohtumist täitmisele pööramise eksper tidega. Lisamärkusi esitas ka komisjoni 
talitustevaheline töörühm. Mõjuhinnangu vaatas läbi mõju hindamise komitee . Komitee 
arvamuses sisalduvaid soovitu si võeti aruande muudetud versioonis arvesse järgmiselt: 
i) probleemi analüüsi tõhustamise eesmärgil on paremini selgitatud võlgade piiriülese 
sissenõudmise etappe ja pärast Brüsseli I määruse muutmist kõnealuses valdkonnas 
lahendamata jäävaid probleeme, eelkõige on selgitatud meetme majandusliku mõju prognooside aluseks olevaid eeldusi;  ii) alusstsenaariumi hindamist on laiendatud ja esile on 
toodud eelistatud võimaluse lisaväärtus; iii) mõju hindamist on parandatud, hinnates 
täiendavaid allvõimalusi, mis kajastavad sea dusandliku ettepaneku olul isi elemente, pöörates 
erilist tähelepanu uues algatuses kavandatu d tähtaegadele; iv) lisaks on selgitatud 
õigusmõisteid ja lisas on esitatud sõnastik. 
1.3. Põhiõiguste  järgimine 
Hinnati mõju põhiõigustele, et tagada kavandat ud meetmete täielik vastavus põhiõiguste 
hartas sätestatud õigustele ja põhimõtetele. Peamised sätted, mi da komisjoni algatus mõjutab, 
on järgmised: õigus tõhusale õi guskaitsevahendile (artikli 47 esimene lõik), õigus õiglasele 
kohtulikule arutamisele (artikli 47 teine lõik), õi gus inimväärikusele (a rtikkel 1), õigus 
omandile (artikkel 17), õigus pe rekonnaelule (artikkel 7) ja õi gus andmekaitsele (artikkel 8). 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Võlgade piiriülese sissenõudmise probleem 
Oma võla sissenõudmine teises liikmesriigis on võlausaldajate jaoks praegu väga keeruline. 
Probleemid tekivad nii a) asja sisulise arutamise menetluses,  kus kohus teeb kohtuasja kõigi 
 
ET 2   ET faktiliste ja õiguslike asjaolude tä ieliku analüüsi alusel lõpliku kohtuotsuse, kui ka b) esialgse 
õiguskaitse kohaldamise menetluses, kus kohus teeb kohtuasja kokkuvõtliku analüüsi põhjal 
esialgse otsuse, näiteks pangakonto arestimise määruse. Lähtudes poliitilistest volitustest, 
keskendutakse käesolevas algatuses võlgniku  vara arestimiseks esialgse õiguskaitse 
kohaldamise otsuse saamise hõlbustamisele ja sell iste otsuste täitmise tõhustamisele Euroopa 
Liidus. Praegu võimaldab siseturg võlgnikul kanda oma raha ühelt pangakontolt teisele 
peaaegu hetkega, mistõttu on võlgnikul lihtne tä itmisest kõrvale hoida. Võlausaldajal on aga 
vähe võimalusi lasta võlgniku väli sriigis asuvad pangakontod arestida,  et tagada sama kiiresti 
oma nõude rahuldamine. Võlausaldajal võib  olla raskusi ka võlgniku konto asukoha 
kindlakstegemisega, eriti piiriülestes olukordade s. Seetõttu ei õnnestu paljudel võlausaldajatel 
oma nõudeid välisriigis sisse nõuda või nad leiava d, et see ei tasu end ära, ja nad kannavad 
need nõuded maha. 
2.2. Menetluse eri etapid 
Järgmisel joonisel on kirjeldatud arestimismäär use hankimise ja täitmisele pööramise eri 
etappe. 
Võlausaldaja
taotleb
arestimis-
määrustArestimis-
määrus
tehakseMääruse
tunnustamine
välisriigis *Konto
arestitakseTingimused ja
menetlus:siseriiklik õigus
Võlausaldaja
taotlebarestimis-määrustArestimis-
määrus
tehakseKonto
arestitakseTingimused
ja
menetlus:Euroopa õigusVõlausaldaja
taotleb
arestimis-määrustArestimis-
määrus
tehakseKonto
arestitakseTingimused jamenetlus:siseriiklik õigus2) Brüsseli I määruse muutmine:
3) Kavandatud algatus:1) Praegune õiguslik olukord:
Välisriigis
tunnustamist ei
toimu = automaatselttäitmiselepööratav
Välisriigis
tunnustamist ei
toimu = 
automaatselttäitmiselepööratav* ainult
võlgniku
eelneva
ärakuulamise
tingimuselTäitmisele
pööramine jajuurdepääskontotkäsitlevale teabele:
siseriiklik
õigus
Täitmisele
pööramine jajuurdepääs kontot
käsitlevale
teabele:Euroopa õigusUUSUUSUUS
Täitmisele
pööramine jajuurdepääs
kontot
käsitlevale teabele:siseriiklikõigus
 
 
Paljudes liikmesriikides võib võlausaldaja esitada  esialgse õiguskaitse ta otluse võlgniku vara 
arestimiseks juba enne asja si sulise arutamise menetluse algatamist. Kui esialgset õiguskaitset 
käsitlev otsus tuleb täitmisele pöörata muus liikmesriigis kui see, kus otsus tehti, peab 
võlausaldaja laskma kuulutada ot suse seal täitmisele pöörata vaks (välisriigi kohtuotsuste 
täidetavaks tunnistamise menetluses). Kehtiva Brüsseli I määruse kohaselt võidakse teises 
liikmesriigis tehtud otsust ajutise õiguskaitse kohaldamise kohta tunnistada täidetavaks ainult siis, kui selle tegemise käigus on ka võlgnik ära kuulatud (st ex parte otsuseid välisriigis ei 
tunnustata). Brüsseli I määruse muutmisel tuleks selline nõue kaotada, st liikmesriigis tehtud 
kohtuotsused, sealhulgas teatavad ex parte otsused, muutuvad teises li ikmesriigis automaatselt 
 
ET 3   ET täitmisele pööratavaks. Arestimismääruste tä itmisele pööramise suhtes kohaldatakse siiski 
jätkuvalt üksnes li ikmesriigi õigust. 
2.3. Praeguse probleemi põhjused 
1. probleem: arestimismääruse tegemise tingimused varieeruvad ELi liikmesriigiti.  Seetõttu 
on võlausaldajatel mõnes liikmesriigis raskem ar estimismäärust saada kui teistes. Erinevused 
on seotud näiteks sellega, milliseid tõendeid kohus määruse tegemiseks nõuab (nt et oleks täidetud tingimus, et eksisteerib tõsine oht, et kohtuotsuse lõplik täitm ine muutub võimatuks).  
2. probleem: raskused võlgniku pangakonto kohta teabe saamisel.  Paljudes liikmesriikides on 
võlausaldajal keeruline saada teavet võlgniku pangakonto asukoha kohta. On ka liikmesriike, 
kus ei ole võimalik saada kohtumäärust, mis kohustab panku avaldama, kas võlgnikul on 
nende juures konto või mitte. Muudes riikid es on aga täitevasu tustel juurdepääs 
maksuregistritele. Perekonna ülalpidamise valdkonnas on ülalpidamismäärusega kehtestatud 
võlausaldajatele keskasutuste poolt antava ha ldusabi süsteem, kusjuures keskasutustel on 
tagatud juurdepääs riigiasutu ste hallatavatele teabele. 
3. probleem: arestimismääruse saamise kulud on piiriüleste juhtumite korral suuremad.  
Brüsseli I määruse muutmine aitab võlausald ajatel säästa keskmiselt umbes 2 000 eurot 
välisriigi kohtuotsuse tä idetavaks tunnistamise kulusid. Pi iriüleste juhtumite puhul kaasnevad 
praegu siiski lisakulud. Eelkõige tulenevad need  vajadusest palgata veel üks advokaat, kellel 
on luba tegutseda riigis, kus asja menetletak se. Lisaks kaasnevad veel kulud, mis on seotud 
dokumentide tõlkimisega ametlikku keelde, mida kohus aktsepteerib, või dokumentide 
piiriülese kättetoimetamise kulud.  
4. probleem: erinevused liikmesriikide täitesü steemides ja täitemenetluse kestuses. Isegi 
riigisiseste kohtuasjade puhul võib võla sissenõudmist käsitleva kohtuotsuse 
kättetoimetamiseks Euroopa piires kuluv aeg ul atuda ühest päevast enam kui 30 päevani. 
Piiriülestes olukordades on viiv itused tavaliselt isegi pikema d. Erinevused liikmesriikide 
täitesüsteemide vahel põhjustava d otsuste täitmisel lisaviivitusi või isegi nende täitmata 
jätmist. Mõnes liikmesriigis tegelevad tä itmisega väljaspool kohtusüsteemi tegutsevad 
täiturid, teistes aga kohtud või keskne haldusasutus. 
2.4. Probleemi ulatus 
Võlgade piiriülese sissenõudmise probleemid mõjutavad eelkõige ettevõtjaid , kes kauplevad 
või osutavad teenuseid muudes liikmesriiki des. Piiriülesed halvad võlad, mida on 
potentsiaalselt võimalik sisse nõuda, ulatuv ad eri allikate põhjal hinnanguliselt 1,12–
2 miljardi euroni. Eurobaromeetri hiljutiste uuringute kohaselt ei soovi tarbijad  endiselt 
piiriüleseid oste teha. 14 %-l piiriüleseid os te teinud tarbijatel oli tehinguga probleeme. Üle 
poole neist leiab, et juurdep ääs õiguskaitsele tsiviilasjad es on muus ELi liikmesriigis 
raskendatud. Problemaatiliste piiriüleste elatisnõuete  rahaline väärtus on hinnanguliselt kuni 
268 miljonit eurot aastas. Elatist saama õigusta tud isikute olukord paraneb mõningal määral 
tänu ülalpidamismäärusele. 
2.5. Vajadus ELi tasandi meetme järele 
Igas uues Euroopa õigusaktis  pangakontode arestimise kohta piiriülestes olukordades 
käsitletaks sisuliselt kohtuot suste tunnustamist ja täitmist  ning sellega kõrvaldataks ka 
tsiviilkohtumenetluste nõuetekohase toimimise ta kistused. Selle õigusakti suhtes tuleks 
 
ET 4   ET kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 81 lõik e 2 punkte a ja f ja ELi toimimise lepingus 
nõutakse ka meetmete võtmist eelkõige juhul , kui see on vajalik siseturu nõuetekohase 
toimimise tagamiseks. Seoses subsidiaarsusega on probleemidel (milleks on menetluskulud, raskused võlgniku vara kohta teabe hankimisel ja  ebaefektiivsed tsiviilkohtumenetlusnormid) 
selge piiriülene mõõde ja liikmesriigid ei suud a neid üksinda piisavalt rahuldavalt lahendada. 
3. E
ESMÄRGID  
Algatuse üldeesmärgid on hõlbustada piiriülest e nõuete sissenõudmist koda nike ja ettevõtjate, 
eelkõige VKEde jaoks, suurendada ettevõtja te kindlustunnet, parandada võlgnike 
maksekäitumist, vähendada piiriülese kaubandu sega seotud riske ning tõhustada kohtuotsuste 
täitmist. Selle konkreetne eesmärk on suurendada piiriülese täitmise menetluse tõhusust, mis 
saavutatakse andes võlausaldajatele võimalu se saada pangakontode arestimise määrusi 
ühesugustel tingimustel, olenemata pädeva kohtu asukohariigist, võimalda des võlausaldajatel 
saada teavet võlgnike pangakontode asukoha koht a, vähendades piiriü leste olukordadega 
seotud kulusid ja suurendades teadli kkust Euroopa menetluse olemasolust. 
4. KAALUTAVAD POLIITILISED VÕIMALUSED  
Võimalus A:  olemasoleva olukorra säilitamine pä rast Brüsseli I määruse muutmist.  Seda 
võimalust kasutades ei teeks komisjon mida gi peale 2010. aasta detsembris vastu võetud 
ettepaneku muuta Brüsseli I määrust.  
Võimalus B:  Euroopa pangakontode arestimise määruse loomine. Selle võimaluse puhul 
loodaks uus kaitsva toimega Euroopa menetlu s, mis täiendaks liikmesriikide õigusest 
tulenevaid õiguskaitseva hendeid, kohustamata ELi li ikmesriike muutma oma 
tsiviilkohtumenetlust käsitlevaid õigusakte või  täitesüsteeme. Euroopa menetlus reguleeriks 
pangakontode arestimise määruste tegemise mene tlust ja nende täitmis e eeskirju pankade 
poolt, kus asub arestitav konto. 
Võimalus C:  pangakontode arestimist käsitlevate sise riiklike eeskirjade ühtlustamine. Selle 
võimaluse puhul ühtlustataks Euroopa Liidu direktiiviga liikmesriikide tsiviilkohtumenetlusnormid, mis käsitlevad pa ngakontode arestimist piiriüleste juhtumite 
korral. 
5. P
OLIITILISTE VÕIMALUSTE HINDAMINE JA MÕJUHINNANG  
5.1. Võimalus A: olemasoleva olukorra sä ilitamine pärast Brüsseli I määruse 
muutmist (kui see vastu võetakse) 
a) Eesmärkide saavutami sele kaasa aitamine. Olemasoleva olukorra säilitamine ei avaldaks 
tuvastatud probleemidele mingit mõju ega aitaks  saavutada eespool kirj eldatud konkreetseid 
poliitilisi eesmärke.  
b) Majanduslik mõju. Praegu on neid ettevõtjaid, kes taotle vad riigisiseste juhtumite korral 
esialgset õiguskaitset võlgnike pangakontode arestimise näol, 60 % rohkem kui neid, kes 
 
ET 5   ET teevad seda piiriü leste juhtumite puhul1. See tähendab, et ettevõtjad kasutavad riigisiseste 
juhtumitega võrreldes vähem võimalust nõuda  piiriüleste tehin gutega seoses neile 
võlgnetavad summad sisse arestimismäärus te abil ning seega kannavad maha rohkem 
piiriüleseid kui riigisises eid võlanõudeid. See summa võib olla vahemikus 441–800 miljonit 
eurot2. Võlgade piiriülese sissenõudmise probleemide  tõttu ei kasuta et tevõtjad, eriti VKEd, ja 
tarbijad ära ühtse turu kõiki võimalusi. Ee ldatakse, et Brüsseli I määruse muutmise 
tulemusena suureneb nende  ettevõtjate arv, kes kasutavad piiriüleses olukorras 
arestimismääruse saamise võimalust, praegus e olukorraga võrreldes umbes 10 %. Selle 
tulemusena suureneb arestitud võlgade su mma hinnanguliselt 68–120 miljoni euro võrra.  
c) Põhiõigused. Olemasoleva olukorra säilitamine ei läheks vastuollu Euroopa Liidu 
põhiõiguste harta nõuetega, sest harta kohustab liikmesriike üksnes järgima liidu õiguse rakendamisel hartas sätestatud õigusi ja tsiviilasjad es tehtud kohtuotsuste täitmise protsessi 
ELi õigusaktidega praegu ei reguleerita. 
d) Sidusrühmade seisukohad. Olemasoleva olukorra säilitamise soovi ei avaldatud. 
5.2. Võimalus B: Euroopa pangakontode arestimise määrus 
a) Tulemuslikkus poliitiliste ees märkide saavutamise seisukohalt. Võimalus B võimaldab 
saavutada poliitilise üldeesmärgi  hõlbustada piiriüleste nõuete  sissenõudmist kodanike ja 
ettevõtjate jaoks, tehes piiriülese võla sissenõudmiseks vajaliku arestimismääruse saamise 
lihtsamaks. See võimalus aitab olulisel määral kaasa konkreetsete poliiti liste eesmärkide 
saavutamisele. See võimaldab võlausaldajal ka sutada tõhusat ja ühtset Euroopa menetlust 
kõigis ELi liikmesriikides ühesugustel ting imustel (näiteks ilma võlgniku eelneva 
ärakuulamiseta, mis tagab meetme üllatusmom endi) ja saada teavet võlgniku kontode asukoha 
kohta, ilma et ta peaks maksma eraõiguslike inkassofirmade või dete ktiivibüroode teenuste 
eest. Kõnealust võimalust kasutades saab kokku hoida advokaadi- ja tõlkimiskulude pealt. 
Pankade ja täituritega seotud kulud muut uvad läbipaistvamaks, kuna liikmesriike 
kohustatakse kehtestama pankade ja täiturite tee nuste eest ühtse tasu. See võimalus võimaldab 
võlausaldajal saada arestimismäärus ja lasta se e täitmisele pöörata kiiremini, kuna menetluse 
teatud etappide jaoks ke htestatakse tähtajad. 
b) Majanduslik mõju.  Võimalusel B oleks positiivne ma janduslik mõju, sest see aitaks 
vähendada halbade võlgade 55 miljardi euro suurust kogusummat. See võimaldab ettevõtjatel nõuda sisse veel 373–600 miljoni euro ulatuses  halbasid võlgasid aastas, mille tulemusel 
suureneb arestimismääruste alusel sissenõutavate halbade võlgade  kogusumma  679 
miljonilt–1,12 miljardilt eurolt aja jooksul 1,2–2 miljardi euroni aastas . Piiriülese 
kaubandusega tegelevate ettevõtjate kulusääst oleks hinnanguliselt  81,9–149 miljonit eurot 
aastas
3. Võimalus B on kasulik eelkõige VKEdele  ning julgustab tõenäoliselt suuremal 
hulgal ettevõtjaid ja tarbijaid ka sutama täiel määral ära võimalusi, mida pakub ühtne turg. Ka 
mõjus karistus võlgade tasumatajätmise korra l (lisaks nõude summa suurenemisele, mis on 
                                                 
1 Piiriüleste juhtumite korral pangakontode aresti mist taotlenud ettevõtjate osakaalu (11,6 %) ja 
riigisiseste juhtumite korral pangakontode arestimist taotlenud ettevõtjate osakaalu (19,2 %) vahe.  
2 Pankade valimi põhjal saadud hinnanguline summa oli 1,12 miljardit eurot – 678 miljonit eurot = 
440 miljonit eurot, ja teine hinnanguline summa oli 2 miljardit eurot – 1,2 miljardit eurot = 800 miljonit 
eurot. 
3 Eeldatakse, et ettevõtjatel on võimalik säästa keskmiselt advokaatide 10 tunni töö tasu ühe piiriülese 
juhtumi kohta (s.o ELis keskmiselt 2 410 eurot juhtumi kohta). See summa korrutatakse praeguse 
hinnangulise piiriüleste arestimismääruste arvuga  aastas, mis jääb vahemikku 34 000–61 828.  
 
ET 6   ET juba ette nähtud hilinenud maksmist käsitlevas  direktiivis) parandab tõenäoliselt võlgnike 
maksekäitumist. Arestimismääruste arvu s uurenemisega võib kaasneda negatiivne 
majanduslik mõju pankadele , kui neil ei ole lubatud võtta tasu meetme rakendamise eest. 
c) Sotsiaalne mõju. Eeldatavasti võimaldab võimalus B koos ülalpidamismääruse 
rakendamisega elatist saama õigustatud isikutel nõuda sisse märkimisväär se osa nõuetest, mis 
neil on tõrksate võlgnike vastu.  
d) Mõju liikmesriikidele. Rakendamiskulud on märgatavalt väiksemad kui liikmesriikide 
õigusnormide ühtlustamise puhul. Kohtunike ja tä itevametnike teavitamise kulud ei tohiks 
olla suured ja tegemist olek s ühekordsete kuludega. Liikmesr iikides, mille kohtusüsteem on 
praegu suhteliselt aeglane, võivad te kkida suuremad rakendamiskulud seoses 
menetlustähtaegade järgimisega. Võimalus e B puhul võetakse arvesse liikmesriikide 
õigustraditsioone. 
e) Põhiõigused. Võimalus B aitaks paremini tagada võlausaldaja õigust talle võlgnetavate 
summade tõhusale sissenõudmisele. Samal ajal kindlustaks uus menetlus ka võlgnike õiguste 
kaitse vastavalt põhiõiguste harta nõuetele, kuna sellega nähakse ette kiired ja piisavad 
õiguskaitsevahendid arestimismääruse vaidlustamis eks ning tagatakse, et neile äraelamiseks 
vajalikke summasid ei arestita . Selle vahendi puhul tuleks ta gada, et võlgniku isikuandmeid 
töödeldakse õiglaselt ja  seaduslikult, et andmete töötlemise eesmärk piirdub üksnes nõudele 
vastava summa arestimisega, et võlgniku andmeid ei säilitata kauem kui vaja ja et võlgnikul 
on õigus esitada kaebus tema andmete töötlemise kohta. 
f) Sidusrühmade seisukohad.  Enamik sidusrühmi ja Euroopa Parlament soovib võlgade 
piiriüleseks sissenõudmiseks spetsiaals e Euroopa vahendi väljatöötamist. 
5.3. Võimalus C: pangakontode arestimist  käsitlevate siseri iklike eeskirjade 
ühtlustamine  
a) Eesmärkide saavutamisele kaasa aitamine.  Ka seda võimalust kasutades saavutataks 
osaliselt eespool kirjeldatud poliitilised eesmärg id, ehkki väiksemal määral kui võimalust B 
kasutades. Samas ei võimaldaks võimalus C si seriiklike menetluste ja ühtlustatud Euroopa 
menetluse samaaegset olemasolu. 
b) Majanduslik mõju. Võimalusel C oleks veidi teistsugune majanduslik mõju kui 
võimalusel B. Kuigi selle võimalusega ühtlustat aks arestimismääruste tegemise tingimused, nt 
tagatakse, et arestimismäärust on kõikjal Eur oopa Liidus võimalik saada samadel tingimustel, 
jääksid menetlustevahelised erinevused siiski a lles, kui ühtlustavas õigusaktis (nt direktiiv) ei 
käsitleta üksikasjalikult liikmesriikide menetlusõiguse kõiki tahke. Seega ei saavutataks võimalusega C samasugust ühtsust, mille tagaks määrusega kehtestatav omaette Euroopa menetlus. Allesjäävad liikmesriikide menetlus- ja täiteõiguse vahelised erinevused eeldavad 
tõenäoliselt edaspidigi advokaadi palkamist nii selles riigis, kus arestimismäärust taotletakse, 
kui ka selles riigis, kus see määrus täitmisel e pööratakse. Seega ei oleks võimaluse C puhul 
kulude kokkuhoid sama suur nagu võimaluse B puhul . Järelikult on võimalusel C tõenäoliselt 
väiksem positiivne majanduslik mõju VKEdele , kellel on väiksema tõenäosusega olemas oma 
õigusosakond ja kes on õigusabikulude suhtes  üldiselt tundlikumad kui suurettevõtjad. 
c) Liikmesriigid. Võimaluse C puhul oleksid liikmesriigid kohustatud direktii viga ühtlustatud 
õigusnormid oma siseriiklikku õigusse üle võtma. Seega oleks võimaluse C rakendamine kulukam ja sellega sekkutaks rohkem liikmesriikide õigustraditsioonidesse.  
 
ET 7   ET d) Põhiõigused.  Võimalusel C oleks positiivne mõju  võlausaldaja õigusele võla tõhusale 
sissenõudmisele. Nõutav oleks ka vastavus ha rta nõuetele, mis käsitlevad kostja kaitset. 
6. VÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Selgitus:  ++ = väga positiivne mõju; 0 = mõ ju puudub või on neutraalne; – – = väga 
negatiivne mõju. 
Poliitilised võimalused Eesmärkide 
saavutami-sele kaasa aitamine Majanduslik 
mõju Mõju 
liikmesriikidele Põhiõigused 
Võimalus A: olemasoleva 
olukorra säilitamine pärast Brüsseli I määruse muutmist  0 0 0 0 
Võimalus B: Euroopa 
pangakontode arestimise määrus ++ 
++ 1) rakenduskulud: – 
2) 
õigustraditsioonid: 0  + 
Võimalus C: 
arestimismäärusi käsitlevate siseriiklike eeskirjade ühtlustamine + 
+ 1) rakenduskulud: – 
–  
2) 
õigustraditsioonid: – 
–  + 
Kokkuvõtteks võib öelda, et võimalus A  ei võimalda poliitilist eesmärki tõhusalt saavutada, 
kuna praegune takistus, mis seisneb pangakontode arestimise määruste saamise kriteeriumide 
erinevuses ja mõjus liikmesriikide õigussü steemidele, jääks alles. Võimalus C  ei too 
samasugust majanduslikku ja sotsiaalset kasu nagu võimalus B ning sekkuks liigselt liikmesriikide õigussüsteemidesse. Võimalus B  pakub kõige terviklikum at lahendust ja on 
seega eelistatud võimalus. 
Kaalutud on võimaluse B järgmisi allvõimalusi . Esiteks võimaldaks Euroopa menetlus 
võlausaldajal saada arestimismäärus tavaliselt ilma võlgniku eelneva ärakuulamiseta ( ex 
parte ), mis tagaks meetme üllatusmomendi. Te iseks peaks kohus, kelle pädevuses on asja 
sisuline arutamine, olema pädev tegema ka arestimismäärusi. Siinjuures tuleb veel otsustada, kas veel mõni kohus on pädev käsitlema võlgniku vastuväiteid arestimismääruse suhtes (nt võlgniku elu- või asukohajärgne kohus). Kolm andaks oleks võlausaldajal õigusnormide 
kohaselt õigus saada teavet võlgniku konto as ukoha kohta. Selle tagaks kas kohtu tehtud 
avaldamiskorraldus, mis kohustaks kõiki asjaomases liikmesriigis asuvaid panku kontrollima, kas võlgnikul on nende juures konto, või koht u või täitevasutuste otsene juurdepääs 
olemasolevatele avalikele registr itele, mis sisaldavad vajalikku teavet. Tähtaegadega seoses ei 
nõuaks Euroopa menetlus liikmesriikide meetme tega võrreldes aeglasemat rakendamist ja 
sellega võidakse kehtestada konkreetsed tähtaj ad – nt arestimismääruse tegemiseks, selle 
kättetoimetamiseks pangale ja võlgnikule või võlgniku esitatud läbivaatamise taotluse kohta 
otsuse tegemiseks.