ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.13.

Euroopa Komisjon on teatanud oma kavatsusest luua algatuse „Global Gateway“ koordineerimiseks juhtorgan ( Global Gateway Board ). Komitee pooldab seda ettepanekut ja on kindlalt veendunult, et võrdlemisi lühikese aja jooksul tulemuste saavutamiseks on äärmiselt vajalik seda strateegiat integreeritult juhtida. Selleks et parandada kõnealuse juhtorgani tulevaste otsuste kvaliteeti ja asjakohasust, tuleb kaasata teisi liikmeid, kes esindavad kodanikuühiskonna organisatsioone, kaasa arvatud sotsiaalpartnereid ja eriti ametiühinguid, ning ka ärivaldkonna esindajaid.
4.8.

Komitee on seisukohal, et sotsiaal- ja tervishoiuteenuste puhul tuleks kohaldada kolme eelarveaasta jooksul vähese tähtsusega abi ülemmäära, mis on kõrgem ja erinev kui see, mis üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele on tavaliselt tagatud määrusega (EL) nr 360/2012 (500 000 eurot), nagu selgus ka komisjoni korraldatud avalikust konsultatsioonist. Ülemmäära tõstmine on põhjendatud sotsiaal- ja tervishoiuteenuste avaliku rolli ja üldist huvi pakkuva olemusega ning nende piiratud mõjuga konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Vähese tähtsusega abi künnise tõstmine sotsiaal- ja tervishoiuteenuste puhul laiendaks määruse (EL) nr 360/2012 kohaldamisala, muutes määruse ja selle lihtsustatud vormide kasutamise kättesaadavamaks.
2.

EMSK toetab endiselt põhiseaduse lepingut, mis erineb põhimõtteliselt ja positiivselt kõigist erinevate valitustevaheliste konverentside poolt Rooma lepingute läbivaatamiseks seni koostatud institutsioonilistest tekstidest: see sündis riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmete osalemisel vabal ja avalikul arutelul; sellega koondatakse süstemaatiliselt ühte lepingusse kõik poliitilis-institutsioonilised sätted, nagu see on kujunenud Euroopa Ühenduste asutamisest alates ja see sisaldab Euroopa Liidu otsustussüsteemis vajalike institutsiooniliste ja menetluslike reformide elluviimise sätteid; lepingus kirjeldatakse eesmärke, mida Euroopa Liit peab järgmina; tuuakse välja väärtused, millel peab põhinema Euroopa Liidu poliitika, ning kodifitseeritakse põhiõigused, mida tuleb Euroopa Liidus austada ja kaitsta.
1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) tervitab Euroopa Komisjoni koostatud jätkuaruannet liikmesriikide esitatud riiklike reformikavade kohta. Ometi kardab komitee, et Lissaboni Strateegia taaskäivitamisega 2005. aastal ei ole veel õnnestunud tagada seda, et kodanikud oleksid strateegiast teadlikud ja seda toetaksid. EMSK rõhutab, et liikmesriikide poliitiline vastutus nõukogus ühiselt kokkulepitud kohustuste ees on keskse tähtsusega. Lisaks liikmesriikide ülalmainitud kohustustele on vajalikud tõhusad partnerlused ning uued liidud sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonnaga. Tuleb tagada tõhus mitmetasandiline juhtimine, sealhulgas sidusrühmadega konsulteerimine, mida peab hoolikalt jälgima Euroopa Komisjon.
8.

Komitee kutsub ELi üles võtma ulatuslikke meetmeid, vaadates üle Vahemere Liidu ülesanded, et pakkuda poliitilist ja institutsioonilist, majanduslikku, sotsiaalset, tehnilist ja humanitaarabi Vahemere piirkonna riikidele, kes on juba asunud demokraatlike ümberkorralduste teele. Komitee väljendab kahetsust, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide vaheline kooskõlastus on puudulik nende küsimuste lahendamisel. Seetõttu nõuab komitee tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kooskõlastaksid oma tegevust selles piirkonnas ja uuendaksid põhjalikult oma Vahemere piirkonna strateegiat. Uues lähenemisviisis peaks kesksel kohal olema kodanikuühiskonna toetamine, et tagada ELi poolt kõnealuse piirkonna riikidele antava toetuse maksimaalne tulemuslikkus. Nii Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui ka Regioonide Komitee on valmis sellesuunalistes algatustes osalema.
—

tagama võimalused meie noortele. Komitee jätkab Euroopa Liidu innustamist Euroopa teadus- ja uuendustegevuse edendamisel, Euroopa haridussüsteemidesse rohkem investeerimisel ja vajalike ressursside säilitamisel, et rahastada ja tugevdada selliseid noorte liikuvust edendavaid programme nagu Erasmus. Komitee kutsub komisjoni üles võtma tagasi ELi eelarve ettepaneku, kui liikmesriigid, kes räägivad pidevalt investeeringutest ja majanduskasvust ei toeta ELi eelarvet ja mitmeaastast finantsraamistikku, mis soodustaks investeeringuid tulevikku. Vaja on meetmeid VKEde toetamiseks, et nad saaksid palgata noori töötajaid, kes on töötud ja kellel ei pruugi olla kogemusi;
—

edastama Euroopa noortele positiivse sõnumi, et näidata neile Euroopa Liitu kui lahendust kriisile ja samuti seda, et Euroopa Liit on nende tulevikuvõimalus;
3.

Komitee hinnangul on praeguses olukorras vaja, et EL looks sõjast mõjutatud riikidest pärit ja terrorismiohus olevatele pagulastele turvalised humanitaarkoridorid, ning teeks seda koostöös kõige suurema pagulaste kontsentratsiooniga riikidega. Lisaks sellele on tarvis luua kogu ELis ühtlustatud menetluste alusel tõeline Euroopa ühine varjupaigasüsteem. See hõlmab ühtset varjupaigastaatust ja varjupaigaotsuste vastastikust tunnustamist, ümberpaigutamise ja ümberasustamisega seotud vastutuse jagamist, solidaarsust ja ühiseid jõupingutusi ning Dublini määruse läbivaatamist. Samuti on tarvis vastupidavaid ja solidaarsusel põhinevaid koormuse jagamise süsteeme, mille puhul oleks esimene samm alaline, õiglane ja kohustav süsteem kaitset vajavate inimeste jaotamiseks kõigi ELi riikide vahel. Erandlike asjaolude tõttu ning vastavalt stabiilsuse ja majanduskasvu paktile ei tohiks pagulaste võõrustamisega seonduvaid lisakulusid pärast põhjalikku kontrolli arvesse võtta liikmesriikide eelarvepuudujääkides.
ET Euroopa Liidu Teataja C 13/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Praegune pagulaskriis”

(2016/C 013/01)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab viivitamatuid vastutustundlikke ja ühiseid Euroopa meetmeid, et tulla toime pagulaste massilise saabumisega

Praegune varjupaigataotlejate vastuvõetamatu olukord nõuab tugevat ELi tasandi strateegiat koostöös liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega, et tegeleda viivitamatult mitmesuguste probleemidega, millega pagulased kokku puutuvad.

Komitee on äärmiselt mures kestva ja niivõrd paljudele inimestele kannatusi põhjustava humanitaarkriisi pärast, sest iga päev riskivad mehed, naised ja lapsed oma eluga selle nimel, et Euroopasse jõuda. Praeguse pagulaskriisi ulatus on enneolematu ja mitmele liikmesriigile avaldab see ebaproportsionaalset mõju. Sellises keerulises olukorras peavad Euroopa Liidu liikmesriigid näitama üles solidaarsust nii sõja, tagakiusamise, konflikti ja vaesuse eest põgenevate inimeste kui ka üksteisega. Nende turvalise saabumise tagamine ning neisse positiivselt suhtumine on kõigi liikmesriikide kohustus ja osa meie Euroopa põhiväärtustest.

Komitee väljendab oma solidaarsust ning avaldab sügavat kahetsust kaotatud elude ja karmide tingimuste pärast, mis saavad pagulastele osaks teel turvalisusse. Kutsume kodanikuühiskonna organisatsioone – eriti neid, kes on komitees esindatud – üles tegema kõik, mis nende võimuses, et toetada pagulaste sõbralikku vastuvõtmist ja integreerimist. Komitee tunnustab kohalike haldusasutuste töötajate, valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtlike pühendumust tegutseda rohujuure tasandi algatustes üle kogu Euroopa, et abistada hädasolijaid.

Euroopa Liit peab praegu tegutsema tõelise liiduna ja võtma vastu ühtse varjupaiga õigusakti, alustades Dublini määruse läbivaatamisest. Valitsustel ja poliitikutel on aeg järgida kodanike, ühenduste ja samuti paljude kohalike omavalitsuste eeskuju, kes on suutnud end mobiliseerida palju ulatuslikumalt ja kiiremini kui meie valitsused ja ELi institutsioonid. Komitee avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole veel suutnud teha praeguses tungivas humanitaarkriisi olukorras vajalikke otsuseid. Seepärast kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles korraldama enne kuu lõppu erakorralise tippkohtumise, et jõuda kokkuleppele konkreetsetes meetmetes ja tegevuses, sh õiglane kvoodisüsteem.

Komitee on väga mures, et praegu õõnestatakse Schengeni lepingut ja vaba liikumist, sest see on üks peamisi ELi kodanikele kasu toonud saavutusi.

Äärmiselt oluline on võtta viivitamatuid meetmeid praeguste pagulasvoogude algpõhjustega tegelemiseks. EL peab neis küsimustes tegema koostööd päritolu- ja transiitriikidega ning komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjon näeb selleks koostööks ette inimõigustel põhineva lähenemisviisi. Lõpetuseks rõhutab komitee vajadust kaasata kodanikuühiskond kolmandate riikidega peetavasse dialoogi.
5.6.

Lõpetuseks tõdeb komitee, et komisjon on arvesse võtnud paljusid komitee panuses 2017. aasta tööprogrammi esitatud elemente. Siiski on ka teemasid, mis on jäänud kõrvale ja mida on seepärast korratud käesolevas dokumendis. Seoses komisjoni 2018. aasta tööprogrammi rakendamisega on komitee valmis esitama järgmise aasta kestel oma arvamused konkreetsete algatuste kohta ja osalema nendega tehtavas töös.
6.

Esimene stsenaarium on komitee silmis pigem kuidagiviisi läbiajamine, mitte lahendus. Viies stsenaarium näib küll paljudele inimestele atraktiivne, kuid on praegu ebareaalne. Teine stsenaarium, milles keskendutakse üksnes ühtsele turule, on kaugelt liiga piiratud. Neljas stsenaarium vajab 27 liikmesriigi kokkulepet, mis võib ELi halvata ja tekitada tsentrifugaalseid suundumusi, ohustades liidu eesmärke ja väärtusi. Kolmanda stsenaariumi diferentseeritud integratsiooni mehhanismid, nagu laiendatud koostöö, võivad olla kasulik vahend, et väljuda ummikseisust teatud valdkondades ning edendada positiivset dünaamikat ELi integratsiooniprotsessis. Samas on nende näol tegemist pigem poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendi kui omaette eesmärgiga. Kuigi neid tuleks soovitada vahendina seisakute või takistuste ületamiseks soovitud ELi õigusaktide osas, toonitab komitee samavõrra vajadust edendada lähenemist liidu sees ning võidelda killustumise ja jagunemise vastu. Seepärast peaksid eestvedajate või katalüsaatoritena tegutsevate riikide kokkulepped olema soovijatele alati avatud, samas kui esiplaanil peaks olema ühine eesmärgitunnetus.
10.

Me teeme kõik, mis meie võimuses, et edendada leppimist ja euroopalikke väärtusi selles piirkonnas ning jääme kindlaks oma seisukohale ELi laienemise kohta . Oleme veendunud, et ELiga ühinemise selge perspektiiv on piirkonna stabiilsuse jaoks väga oluline ja väljendame lootust, et laienemine jääb ELi üheks prioriteediks, hoolimata paljudest probleemidest, millega praegu silmitsi seistakse Komitee jätkab tihedat ja intensiivset koostööd Lääne-Balkani maade kodanikuühiskonnaga, et toetada neid ja kinnitada neile, et nende koht on Euroopa Liidus.. Oleme veendunud, et ELiga ühinemise selge perspektiiv on piirkonna stabiilsuse jaoks väga oluline ja väljendame lootust, et laienemine jääb ELi üheks prioriteediks, hoolimata paljudest probleemidest, millega praegu silmitsi seistakse ( 3 )
7.3.

COVID-19 kriis on toonud esile praeguse Euroopa Liidu institutsionaalsed piirid ja puudused, näidates samas pakilist vajadust tulemusliku ja tõhusa liidu järele. Vaja on Euroopa Liidu uut ülesehitust, mis läheb kaugemale ELi ühtsest turust, et saavutada reaalse fiskaalvõimekusega integreeritum Euroopa, ja mille peamine eesmärk on parandada oma elanike elu- ja töötingimusi. Seepärast on komitee seisukohal, et konverentsi protsessis tuleks arvesse võtta ELi olemasolevaid majanduse taastamise vahendeid ja juba kujunenud solidaarsust, tagades samal ajal ökoloogilise kestlikkuse, majandusarengu, sotsiaalse arengu, julgeoleku ja demokraatia. Komitee rõhutab, et hoolimata pandeemiast peab kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja valitud esindajate otsene kaasamine jääma konverentsi prioriteediks, ning ootab huviga konverentsi algust, et luua koos kõigi ELi elanikega demokraatlikum, tõhusam ja vastupidavam liit. Komitee leiab, et komisjon peaks hoidma konverentsi ulatuse avatuna kõigile võimalikele tulemustele, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, millega algatatakse aluslepingute muutmine või tehakse muid muudatusi.
2.7.

Komisjoni otsus suurendada eesmärki, nii et 2030. aastaks tuleks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada 55 % võrra, on suuresti kooskõlas komitee arvamustega. Vahe-eesmärkidest heitkoguste nullini viimine on võimalik ainult tingimusel, et tagatud on süsteemi terviklikkus, sealhulgas süsinikuheite ja süsiniku neeldumise täpne arvestamine. Komitee usub, et on väga oluline, et kodanikud ja sotsiaalpartnerid teaksid, kuidas on võimalik heitkoguste eesmärke saavutada ning mida see nende töö ja elu jaoks tähendab. See on kõigi võetavate meetmete toetuse seisukohalt väga oluline. Seepärast tuleb rakendada meetmeid tagamaks, et selle protsessiga seotud ohud ja võimalused jaguneksid võrdselt, et tagada kindlus ja stabiilsus. EL peab tagama, et tema kaubanduspoliitika ja kaubanduslepingud on kooskõlas kliimaeesmärkidega. Seetõttu peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu võimalikele tagajärgedele, mis kaasnevad madala sissetulekuga kolmandatest riikidest pärit kodanikele.
9.

Elanikkonna vananemise ja töövõimelise elanikkonna vähenemise koosmõju tähendab, et üha rohkem eakaid inimesi muutub majanduslikult sõltuvaks, kui meil ei õnnestu suurendada töötajaskonda kaasavamate tööturgude abil, aktiveerides sealhulgas rühmad, mis ei ole tööturul praegu esindatud või on alaesindatud. On vaja võtta meetmeid, et lahendada liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide ees seisvad probleemid. Demograafilised muutused tähendavad ka seda, et vajame riiklikke haridussüsteeme, tööturge ja hoolekandesüsteeme, mis on kohanemisvõimelised ja paindlikud. Need ei pruugi endast kujutada vaid probleeme, vaid pigem võimalusi positiivsete tulemuste saavutamiseks.
Komitee tunnistab üksmeelselt, et kaksiküleminek – rohe- ja digipööre, on ülimalt oluline, et tugevdada Euroopa jätkusuutlikku konkurentsivõimet, solidaarsust ja vastupanuvõimet tulevaste kriisidega toimetulekuks. COVID-19 pandeemia on olnud kõige rängem kriis, millega EL on alates oma loomisest kokku puutunud. Pandeemia on teravdanud vajadust, et EL suudaks anda tugevaid ja järjepidevaid vastuseid, et parandada ELi poliitilist, tervisealast, majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet. Kõnealune konverents annab ELile ainulaadse võimaluse selle tulemuse saavutamiseks.

COVID-19 mõju meie kodanikele, ühiskonnale ja majandusele on rõhutanud vajadust ühtse Euroopa lähenemisviisi järele. Pandeemia on näidanud, et on olemas tugev alus ühiselt tegutsemiseks, kuid see on toonud esile ka puudused selliste oluliste probleemide lahendamisel Euroopa poolt. Nn jätkukriisi ajastul peab EL tugevdama oma suutlikkust tulla toime kriisiga, et saavutada tulemusi, mida Euroopa kodanikud tahavad ja väärivad.
5.9.

Komitee soovib siiski juhtida tähelepanu mõnele murele ja nõudmisele, mida väljendasid sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavade sisuga. — Investeeringud, mis on kooskõlas rohelise kokkuleppe ja digiülemineku ning nendega seonduvate õiglase ülemineku eesmärkidega, samuti konkreetse riigi sotsiaalse haavatavuse, tööhõive, tervishoiu ja sotsiaalkaitsega seonduvate eesmärkidega ning millega kaasneb 2019. ja 2020. aasta riigipõhistes soovitustes osutatud vajalike struktuurireformide rakendamine, peaksid viima tootlikkust suurendava, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikuma majandusmudeli poole. — Riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad peaksid selgelt väljendama investeerimisprojektide ja iga riigi reformikava seost, kehtestades asjakohased näitajad, ajakava ja järelevalvemetoodika. — Taasterahastu „NextGenerationEU“ pakub liikmesriikide eelarvetele enneolematut ELi rahalist toetust. Riiklike kavade hindamisel peaks komisjon nõudma, et Euroopa vahendeid kasutatakse ka tõelise Euroopa lisaväärtuse loomiseks, toetades piiriüleseid taristuinvesteeringuid ja -projekte. Piiriülestel investeeringutel on selge positiivne majanduslik ja sotsiaalne ülekanduv mõju, mida tuleb jõulisemalt edendada. — Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade raames tehtavad investeeringud peaksid võimendama muid erainvesteeringuid nendes kavades prioriteetsena määratletud sektorites. Investeerimisprogrammides tuleb piisavalt arvesse võtta VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete toetuskõlblikke projekte. — Nagu ÜRO äärmise vaesuse ja inimõiguste eriraportöör Olivier De Schutter väga selgelt märkis komitee täiskogu 28. jaanuari 2021. aasta istungil peetud kõnes, on oht, et sotsiaalküsimustele, sealhulgas vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemise vahenditele, ei omistata riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades vajalikku kaalu. Arvestades, et majanduse ja ühiskonna digiteerimine on üks taasterahastu „NextGenerationEU“ põhiteemasid, on oluline rõhutada, kui suur on oht, et digilõhe ei vähene. — Investeeringud kvaliteetsesse haridusse, elukestvasse õppesse ning teadus- ja arendustegevusse on väga olulised, et hoogustada ja täiendada majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi, mida edendatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ abil. Samuti on olulised investeeringud, millega tugevdatakse COVID-19 pandeemia tõttu rängalt kannatanud riikide tervishoiusüsteeme ja rahvatervise poliitikat.
7.2.

On olemas mõned kanalid, millel on oluline roll kodanike kaasamisel Euroopa tasandil, näiteks Euroopa kodanikualgatus. Need kanalid ei ole aga piisavad ELi kodanike sisuliseks kaasamiseks ning vaja on osalusvahendeid (sealhulgas e-osalus), mis on kaasavamad, mida kasutatakse struktuurselt, mis on kõigile kättesaadavad ja eelkõige mõjusamad.
3.4.1.

Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine kava rakendamisetappi nendes vähestes liikmesriikides, kus see on tegelikult alanud, on toimunud eri vormis. Sidusrühmade esitatud teabe põhjal oli võimalik kindlaks teha neli kaasamise viisi: 1) kohustuslik kaasamine, 2) kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade spetsiaalsete töörühmade kaudu, 3) kaasamine sidusrühmade kohtumiste kaudu, ja 4) konkreetset kaasamise viisi ei olnud kavandatud. Võrreldes 2021. aastal tehtud järeldustega, mille kohaselt jäi organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine kava koostamise etapis ilmselgelt puudulikuks, hinnatakse kaasamist rakendamisetapis positiivsemalt, kuigi see ei ole kõigis liikmesriikides veel kaugeltki rahuldav. Juhiti tähelepanu sellele, et mõnes riigis edendatakse algatusi, mis on spetsiaalselt kavandatud organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamiseks riikliku taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse. Lisaks, mis puudutab sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise võimalikku erinevust, siis üldiselt näib, et liikmesriikides ei ole kas kumbki pool kaasatud või on kaasatud mõlemad pooled ja erinevus kui selline puudub. 20 konsulteeritud liikmesriigist kolme (Austria, Kreeka ja Portugal) sidusrühmad märkisid siiski, et nende puhul on poolte kaasamises märkimisväärsed erinevused. Nendes riikides on sotsiaalpartnerid rohkem kaasatud kui kodanikuühiskonna organisatsioonid.
32.

on seisukohal, et sõjalisest konfliktist tulenev keskkonnamõju , mis on tekkinud pommirünnakute, nafta- ja gaasilekete ning keemiatehastes või tuumajaamades toimunud vahejuhtumite tagajärjel, on nii Ukraina kui ka ELi elanikkonna jaoks väga murettekitav. Komitee rõhutab, et EL peab aitama kaitsta keskkonda ja heastada sellele sõja tekitatud kahju ning karistama keskkonnakuritegude eest, kuna neil on paratamatult pikaajaline mõju;
1.14

arvestab, et kohaliku ja piirkondliku mõõtme veelgi laiapõhjalisem tunnustamine Euroopa Liidu uues ehituses parandab nii selle tõhusust kui ka suhteid kodanikega: ta nõustub, et Euroopa integratsiooniga kaasnevate poliitiliste otsuste tegemisel võetakse arvesse kohalikke ja piirkondlikke seisukohti, arvestades, et viimased moodustavad selle haldustasandi, mis on kohustatud üle võtma ja kohaldama suuremat osa Euroopa Liidu seadusandlusest ja tegevustest ning kuna nad on kodanikele lähemal võivad nad anda olulise panuse ühenduse seadusandluse kvaliteedile (art I-5); on seisukohal, et konsulteerimine ei tohiks asendada regioonidel ja kohalikel omavalitsustel lasuvat vastutust ja kohustust arvestada oma vastutusaladega, sellest tuleb kinni pidada ja selle kohta aru anda. On kokku lepitud anda piirkondlikele üksustele võimalus näidata, et nad on võimelised, täites vastava liikmesriigi sisest korda, silmas peetud tegevuse eesmärke piisaval tasemel täitma;
1.4

on seisukohal, et organisatoorne võimekus, mida regioonid on viimastel aastatel looduskatastroofidega, metsatulekahjudega ning tööstus- ja transpordiõnnetustega toimetulemisel on ilmutanud, võib olla tähtsaks üldiseks mudeliks Euroopa tõhusa ja kaasaegse kodanikukaitsesüsteemi väljatöötamisel, mis on võimeline reageerima Euroopa Liidu piires ja väljaspool seda tekkivatele kriisiolukordadele;
1.6

usub, et komisjon peab teadvustama, et on tihe seos kuritegevuse ja asotsiaalse käitumise vahel ning sotsiaalse tõrjutuse protsessi vahel, mille on esile kutsunud majanduslikud ja tehnoloogilised muutused tänapäeva ühiskonnas; kuid igasugustele sellesisulistele avaldustele peavad järgnema selged aktsioonid poliitika koordineerimise valdkonnas;
1.7

märgib, et kõrgetasemelise kasutuselevõtu ja interaktiivsuse seisukohalt on oluline minna üle lairibale, tervitades seega komisjoni üleskutset kõigi riiklike haldusorganite ühendamiseks aastaks 2005, ning usub, et sellise ülemineku rahastamiseks on vaja vahendeid, eriti sellistes piirkondades, kus on suhteliselt madal olemasolev juurdepääsu arengutase ja -kiirus;
59.

märgib, et Euroopa Komisjon ei ole arvestanud regioonide komitee ettepanekut seoses n+2 reegli muutmisega n+3, sest see vähendaks probleeme mis on seotud laialdaste projektide rakendamisega ja kutsub komisjoni üles uuesti kaaluma neid ettepanekuid (kohalike ja regionaalsete omavalitsuste poolseid) ning juhul kui need tagasi lükatakse siis andma tagasilükkamise kohta põhjalik seletus.
2.6

on arvamusel, et on tähtis uurida kiiresti võimalust lülitada ühistute mainimine finantsinstrumentidesse, mida haldab Euroopa Investeerimisfond, ning mis moodustavad osa väikeseid ja keskmisi ettevõtteid käsitleva mitmeaastasest programmist ning eriti väikeste ja keskmiste ettevõtete jaoks ning kindlustada, et ühistutel oleks õigus osaleda ühenduse programmides ja et neil oleks täielik juurdepääs infole nende programmide kohta;
1.11

regioonide komitee tervitab eriti rõhuasetust vajadusele osutada teenuseid vanuritele, ja rõhutab ka, et neid teenuseid ei tohiks mõista lihtsalt kui rajatisi vanurite hooldamiseks väljaspool perekonda, vaid et kohalikul ja piirkondlikul tasandil omandatud kogemuse valguses tundub, et kõige väärtuslikumad on teenused, mis ühendavad nii vanuri, kui tema perekonna heaolu, ning mida osutatakse inimese oma kodus, kus see võimalik on;
1.3

märgib, et pealesunnitud e-posti sõnumid põhjustavad usalduse kadumist infovõrgustike vastu ja et e-posti liiklus on põhjustanud süsteemide aeglustumist. Tegemist on piiriülese ja rahvusvahelise küsimusega ning regioonide komitee tunneb muret, et ühenduse poliitika õnnestub ainult rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude ülemaailmset tähtsust omavate jõudude kokkuleppimise ja koostöö korral;
2.1

Teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon vaataks läbi oma ettepaneku selle kohta, kuidas äärepoolseimaid piirkondi käsitletakse ühtekuuoluvuspoliitika raames, et kaasata kõik äärepoolseimad piirkonnad tulevasse konvergentsi eesmärki, vaatamata nende SKP-le. See on kõige sobivam lahendus, et arvestada nende piirkondade strukturaalsete puudustega ning tagada, et neid koheldakse ka edaspidi erapooletult;
1.14

arvab, et “lairibaühenduse” määratlemine aruandes, nimelt: “... mitmesugused tehnoloogiad, mis on välja töötatud uuenduslike interaktiivsete ja alati kättesaadavate teenuste osutamise toetamiseks, on piisava ja aja jooksul areneva ribalaiusega ning võimaldavad üheaegselt kasutada nii kõne- kui ka andmeteenuseid”, on hea lähtepunkt;
1.22

rõhutab, et teadusuuringute mitmekesisus, autonoomsus ja geograafiline detsentraliseeritus on tähtsad nende piirkondlikku mõju suurendavad tegurid. Innovatsioonide eduka leviku teadusest ettevõtetesse ja riiklikesse asutustesse üks eeltingimus on ka linnade ja piirkondlike valitsusasutuste haldusstruktuuride arendamine. See on eriti tähtis uutes liikmesriikides, kus detsentraliseeritud haldusstruktuuride väljaarendamine ning kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse tugevdamine on võtmetegurid, mis tagavad jätkusuutliku arengu käivitumise kohalikul ja piirkondlikul tasandil;