Komitee esitas 17. märtsil 2017 järeldused vabaühenduse ClientEarth taotlusel algatatud asjas ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil. Komitee leidis, et aluslepingu eeskirjad ELi kohtute poole pöördumise kohta, nagu nad neid tõlgendavad, ja Århusi määruse kriteeriumid halduslikule läbivaatamisele juurdepääsu kohta on konventsiooniga vastuolus.

Kavandatava õigusakti eesmärk on määrata kindlaks, kas EL täidab asjaomaseid nõudeid, eeskätt seoses asjadega ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128, sätestada nõuetele vastavust tagavad tingimused ja potentsiaalselt korrapärase aruandluse kohustused ning nõuda, et asjaomane osaline võtaks nõuete järgimise tagamiseks viivitamatult vajalikud meetmed.

Konventsiooniosaliste kohtumisel tehakse otsused üldiselt konsensuse alusel. Kui kõik konsensuse saavutamise võimalused on ära proovitud, tehakse sisulisi küsimusi käsitlevad otsused kohal olevate ja hääletanud osaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega. Kui kohal on kõik osalised, on ELil kokku 46 häälest 27 häält.

Komitee järeldused esitatakse nõuete järgimise kontrolli puudutava otsuse I/7 punkti 37 kohaselt kinnitamiseks Århusi konventsiooni osaliste kohtumisel. Kinnitamise korral saavad need Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ning on seega konventsiooniosaliste ja organite jaoks siduvad.

Euroopa Ühendus kiitis Århusi konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005 ja selle allkirjastamisel esitati ka deklaratsioon. Lepinguosalised on kõik liikmesriigid. Konventsioonist tulenevad kohustused on rakendatud ELi institutsioonide ja organite suhtes määrusega (EÜ) nr 1367/2006 (edaspidi „Århusi määrus“).

Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (edaspidi „Århusi konventsioon“) on mitmepoolne keskkonnaleping, mis sõlmiti ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all.

Akt, mis on kavas osaliste kohtumisel vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Århusi konventsiooni artikliga 15 ja nõuete järgimise kontrolli puudutava otsuse I/7 punktiga 37.

Århusi konventsiooniga seotud organ on loodud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all sõlmitud lepingu alusel.

Peale selle on äärmiselt oluline, et konventsioon tunnistaks ELi siseriiklike kohtute keskset osa ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena ning ELi toimimise lepingu artikli 267 kohast eelotsuste süsteemi kehtiva vahendina, mis tagab keskkonnaasjades juurdepääsu õigusemõistmisele ja õiguskaitsele. See peaks kajastuma ka konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetavas otsuses.

Asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt loodab EL, et osaliste kohtumisel nõustutakse sellega, et vastu võetavad ja jõustatavad ELi meetmed tagavad kooskõla Århusi konventsiooniga. Konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetava otsuse eelnõu koostati enne Århusi määrusega seonduva seadusandliku menetluse arutelu ametlikku lõpetamist, mistõttu võib juhtuda, et EL peab nõudma konventsiooniosaliste kohtumisel vastu võetava otsuse eelnõu ajakohastamist, et see kajastaks täies ulatuses seda väga olulist arengut ELis.

Asi ACCC/C/2015/128 puudutab riigiabiga seotud erandeid Århusi määruse alusel, mida eelnevalt mainitud komisjoni seadusandlik ettepanek ei hõlmanud. Komisjon tegi 12. juulil 2021 toimunud kolmepoolsel arutelul kompromissile jõudmiseks avalduse, mis nägi ette läbivaadatud Århusi määruse vastuvõtmise ning asjaomast asja puudutavate järelduste hindamise ja tulemuste avaldamise 2022. aasta lõpuks. Lisaks sedastas komisjon, et kui see on asjakohane, töötatakse 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta.

(7)17. märtsil 2017 edastati liidule järeldused asjas ACCC/C/2008/32 õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELi tasandil. Komitee leidis järelduste punktis 123, et „asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 nõudeid seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanikele, sest ei Århusi määruses ega ka Euroopa Liidu Kohtu praktikas ei ole rakendatud ega täidetud nimetatud lõigetest tulenevaid kohustusi“.

(8)Århusi konventsiooni organitele on tehtud teatavaks deklaratsiooniga, mille EL esitas konventsiooni allkirjastamisel ja mida ta kinnitas konventsiooni heakskiitmise ajal, et „ühenduse institutsioonilises ja õiguslikus kontekstis […] [kohaldavad] ühenduse institutsioonid […] konventsiooni kooskõlas oma praeguste ja tulevaste eeskirjadega, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, ja kooskõlas konventsiooniga hõlmatud ühenduse õiguse selle valdkonna teiste asjakohaste eeskirjadega“.

(9)Århusi määruses sätestatud haldusliku läbivaatamise menetlus täiendab liidu üldist kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab üldsusel nõuda liidu tasandil ELi toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 alusel ja kooskõlas artikliga 267 haldusaktide läbivaatamist siseriiklike kohtute kaudu, mis aluslepingute alusel moodustavad lahutamatu osa liidu süsteemist. Selles süsteemis omab kriitilist tähtsust ELi toimimise lepingu artiklis 267 sätestatud siseriiklike kohtute õigus esitada eelotsuse saamiseks taotlus Euroopa Liidu Kohtule. ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaselt moodustavad liikmesriikide siseriiklikud kohtud ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena lahutamatu osa ELi õiguskaitsesüsteemist.

(10)Arvestades komitee poolt 14. oktoobril 2020 asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt tõstatatud küsimusi, tegi komisjon seadusandliku ettepaneku muuta Århusi määrust, millega kaasseadusandjad 12. juulil 2021 toimunud kolmepoolsel arutelul mitteametlikult nõustusid. Muudetud Århusi määrus tagab liidu õiguse kooskõla keskkonnaasjades kohtu poole pöördumist puudutavate Århusi konventsiooni sätetega nii, et see on vastavuses liidu õiguse aluspõhimõtetega ja selles rakendatava kohtuliku kontrolli süsteemiga.

(11)Komisjon teavitas vastavuskomiteed poliitilise kokkuleppe üksikasjadest 16. juulil 2021, esitas teksti konsolideeritud versiooni komiteele 23. juulil 2021 pärast selle kinnitamist alaliste esindajate komitee poolt ning edastas vastavuskomiteele seadusandliku menetluse lõpliku tulemuse (muu hulgas Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teksti) [xx. oktoobril 2021]. Osaliste kohtumisel võetavas otsuses tuleks seepärast mainitud uusi meetmeid toetada ja täheldada, et pärast nende jõustamist tagavad need asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvate vastavuskomitee järeldustele reageerimiseks vajalike meetmete võtmise.

(12)Komitee leidis asjas ACCC/C/2015/128, mida puudutavad järeldused esitati 17. märtsil 2021, et EL rikkus konventsiooni, sest kodanikele ei antud juurdepääsu haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldanuks vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid.

(13)Komisjon andis asjaga ACCC/C/2015/128 seonduvate komitee küsimuste ja järelduste tunnistamiseks ning kompromissile jõudmiseks välja avalduse, mis nägi ette läbivaadatud Århusi määruse vastuvõtmise ning „asjaomast asja puudutavate järelduste mõju analüüsimise ja potentsiaalsete võimaluste hindamise. Komisjon viib vastava hindamise läbi ja avaldab selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, töötab komisjon 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta“.

(14)Asjadega ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 seotud järeldused esitatakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul, mis toimub 2021. aasta oktoobris Šveitsis Genfis, otsuse VII.8f eelnõuna, ning need saavad seega Århusi konventsiooni ametliku tõlgenduse staatuse ja on seega konventsiooniosaliste ja organite jaoks siduvad.

(15)Asja ACCC/C/2015/128 osas peab liit eelnevalt mainitud avalduse kohaselt analüüsima seda asja puudutavate järelduste mõju ja hindama potentsiaalseid võimalusi, mis on raamistikku ning ELi õiguskorra eripära arvestades kasutatavad. See võimaldab komisjonil koostada ja publitseerida avalduses osutatud hindamise ning, kui see on asjakohane, pakkuda välja meetmed, mis võimaldaksid vastavuskomitee tõstatatud küsimust käsitleda avalduses sedastatud ajaraamides ja riigiabiga seonduvat ELi õiguskorra eripära arvesse võttes. Sellest tulenevalt peaks liit osaliste kohtumisel vastavate järelduste kinnitamise asemel tegema ettepaneku lükata asjaga ACCC/C/2015/128 seonduvate järelduste kinnitamine edasi osaliste kohtumise kaheksandale istungjärgule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul võetav seisukoht seoses otsuse VII.8f eelnõuga, mis puudutab liidu poolset Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist seonduvalt asjaga ACCC/C/2008/32, on kiita heaks eelmainitud otsuse eelnõu ja kinnitada järeldused. Liit peab seejuures veenduma selles, et otsus kajastaks alljärgnevaid aspekte:

–otsus peaks toetama seda, et EL on võtnud kõik vajalikud meetmed, et tagada kooskõla järeldustega ning anda asjaomasele üldsusele õigus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole vastavalt konventsiooni artikli 9 lõigetele 3 ja 4; otsus peaks selgitama ka seda, et pärast läbivaadatud Århusi määruse kõigi sätete jõustumist ei riku EL asjaga ACCC/C/2008/32 seonduvalt enam asjaomaseid nõudeid.

–Kui otsuse eelnõus peaks korduma vastavuskomitee poolne eelotsusemenetluse mittetunnistamine, tuleks see tagasi lükata. On äärmiselt oluline, et otsus tunnistaks ELi siseriiklike kohtute keskset osa ELi õiguse alusel tegutsevate üldkohtutena ja ELi toimimise lepingu artikli 267 kohast eelotsuste süsteemi kehtiva õiguskaitsevahendina.

Artikkel 2

Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise seitsmendal istungjärgul võetav seisukoht seoses otsuse VII.8f eelnõuga, mis puudutab liidu poolset Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist seonduvalt asjaga ACCC/C/2015/128, on tunnistada vastavuskomitee küsimusi ja järeldusi. Lisaks peaks otsus kordama 12. juulil 2021 toimunud Århusi määruse läbivaatamist puudutanud viimasel kolmepoolsel arutelul tehtud komisjoni avalduse sõnastust.

Mainitud avalduses sedastati:

„Komisjon on jätkuvalt pühendunud selle tagamisele, et EL peab kinni oma rahvusvahelistest kohustustest Århusi konventsiooniga seonduvates küsimustes, ning tunnistab selles kontekstis 17. märtsil 2021 Århusi konventsiooni vastavuskomitee tõstatatud küsimusi ja järeldusi seoses asjaga ACCC/C/2015/128, mis puudutab riigiabi. Järeldustes kutsutakse ELi üles võtma vajalikke seadusandlikke, regulatiivseid ja muid abinõusid, mis tagavad Århusi määruse muutmise või uute ELi õigusaktide vastuvõtmise, et anda üldsusele kooskõlas konventsiooni artikli 9 lõigetega 3 ja 4 selge juurdepääs haldus- või kohtumenetlustele, mis võimaldavad vaidlustada riigiabi meetmeid puudutavaid Euroopa Komisjoni otsuseid, mis on võetud vastu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ja mis on vastuolus keskkonnaalase ELi õigusega.

Komisjon analüüsib praegu järelduste mõju ja hindab potentsiaalseid võimalusi. Komisjon viib vastava hindamise läbi ja avaldab selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, töötab komisjon 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta“.

Sellest tulenevalt peaks liit võtma kohustuse analüüsida asjaomast asja puudutavate järelduste mõju ja hinnata potentsiaalseid võimalusi, mis on raamistikku ning ELi õiguskorra eripära arvestades kasutatavad. Ta peaks samuti võtma kohustuse viia vastav hindamine läbi ja avaldada selle tulemused 2022. aasta lõpuks. Kui see on asjakohane, peaks liit võtma lisaks kohustuse töötada 2023. aasta lõpuks välja meetmed asjaomase probleemi käsitlemiseks, lähtudes ELile ja selle liikmesriikidele Århusi konventsioonis sätestatud kohustustest ning võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta.