ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek

Artikkel 2 Artikkel 2

Tollieeskirjade rikkumised ja asjaomased karistused Üldpõhimõtted

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad artiklites 3–6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta. 1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad artiklites 3 ja 6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega .

Liikmesriigid tagavad, et igasugune artiklites 3 ja 6 sätestatud tegevus või tegevusetus kujutab endast tollieeskirjade rikkumist, kui see on toime pandud tahtlikult või hooletuse tõttu.

Liikmesriigid võivad kooskõlas liidu ja siseriiku õigusega ette näha muud liiki karistuste asemel kriminaalkaristused seal, kus seda tingib asjaomase rikkumise raskus ja iseloom, nii et määratud karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel:

a) teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime hooletusest, mis tähendab, et vastutav isik ei kontrollinud oma tegevust mõistliku hoolsusega, või et võetud abinõud olid selgelt ebapiisavad rikkumist põhjustanud asjaolude ärahoidmiseks, olgugi et nende ilmnemine oli mõistlikult ettenähtav;

b) teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime tahtlikult, mis tähendab kas seda, et teo või tegevusetuse eest vastutav isik oli teadlik, et antud tegu või tegevusetus kujutab endast rikkumist, või sooritas ta selle tahtlikult ja teadlikult tollialaste õigusaktide rikkumise eesmärgil;
(8 g)

Afgaanidel peaks samuti olema õigus ümberpaigutamisele kooskõlas otsusega (EL) 2015/1601. Aastal 2015 ulatus afgaanide esitatud varjupaigataotluste arv liidus enneolematu tasemeni ehk ligikaudu 180 000 taotluseni, mistõttu moodustasid afgaanid 2015. aastal liidus suuruselt teise varjupaigataotlejate rühma. Kõige rohkem jõuab neid Kreekasse. Paljud neist on saatjata alaealised. Neil on erilise kaitse vajadus, mida Kreeka ei ole jätkuva suure varjupaigataotlejate surve tõttu võimeline tagama. Halvenev julgeolekuolukord Afganistanis koos rekordilise terrorirünnakute ja tsiviilohvrite arvuga 2015. aastal on suurendanud märkimisväärselt afgaanide varjupaigataotluste heakskiitmise määra liidus: Eurostati andmetel 43 protsendilt 2014. aastal 66 protsendini 2015. aastal.
(2) Komisjoni esitatud strateegia „Euroopa 2020“ võimaldab liidul suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneb kõrge tööhõive tase ning suur tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Asjaomaste suuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, millest liikmesriigid oma tegevuses juhinduvad ning milles on arvesse võetud liikmesriikide suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ning liidu seisukohti ja olukorda. Euroopa tööhõivestrateegial on uue strateegia tööhõive- ja tööturueesmärkide rakendamises otsustav roll.

(2) Komisjoni esitatud strateegia „Euroopa 2020“ peaks võimaldama liidul suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneb kõrge tööhõive tase ning suur tootlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Liit vajab kõikehõlmavaid poliitikameetmeid ja avaliku sektori investeeringuid, et võidelda tööpuuduse ja vaesuse vastu. Sellega seoses valmistab strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive- ja sotsiaalsete näitajate senine areng suurt muret, kuna vaesuse ja tõrjutuse ohus inimeste arv on vähenemise asemel viie miljoni võrra kasvanud, tööhõive määr ei ole mõnes riigis veel kriisieelsele tasemele taastunud, samal ajal kui mõnes liikmesriigis on mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noorte) osakaal üle 20 % ning koolist väljalangemise määr on kuni 23 %. Euroopa tööhõivestrateegial on uue strateegia tööhõive- , sotsiaalse kaasamise ja tööturueesmärkide rakendamises otsustav roll. Seni ei ole neid eesmärke täidetud ja liikmesriigid peavad oodatud tulemuste saavutamiseks tegema suuremaid jõupingutusi. Strateegia „Euroopa 2020“ elluviimine tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas peab jääma liikmesriikide tööhõivepoliitika keskseks eesmärgiks.
10. Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga ning hindab riiklikku meedet . Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon , kas riiklik meede on põhjendatud või mitte.

10. Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon leiab, et selline riiklik meede on liidu õigusega vastuolus, alustab komisjon viivitamata konsulteerimist liikmesriikidega ja tarnijaga, hindab riiklikku meedet , otsustab hindamise tulemuste põhjal, kas riiklik meede on põhjendatud või mitte , ning võib teha ettepaneku sobivateks alternatiivseteks meetmeteks .
C 224/194

ET

P8_TA(2016)0447

Makromajandusliku finantsabi andmine Jordaaniale ***I

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 224/35)

Euroopa Parlament,

(1) ELT L 218, 14.8.2013, lk 15.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad enam kui 1,3 miljoni süürlase vastuvõtmisest, esitab komisjon asjakohasel juhul 2017. aastal, pärast teise makromajandusliku finantsabi paketi edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel, et seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang Komisjoni poolt, on täidetud. See Jordaaniale hädavajalik abi aitaks riigil hoida makromajanduslikku stabiilsust, säilitades samal ajal saavutatud arengut ja jätkates riigi reformikava elluviimist.
palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse ( 4 ) kohaldamise kuupäeva koostöökokkuleppe sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamise tulemustest ning kui see on asjakohane, esitama soovituse anda luba selleks, et alustada rahvusvahelisi läbirääkimisi kokkuleppe muutmiseks;
(5a)

Söe- ja terasesektoril on Euroopa integratsiooniprotsessis oluline koht ja neil on põhiroll liidu üldises tööstuskeskkonnas. Samas on töötingimused mõlemas sektoris keerulised, mis on töötajatele ja kodanikele tekitanud sageli tervisekahjustusi. Seetõttu peaksid kõik toomiskohad ja ettevõtted täitma kõiki õiguslikke sotsiaalse vastutuse nõudeid, pakkuma toimivaid lahendusi ja vähendama tootmiskohtade üleviimise või sulgemise sotsiaalset mõju nii palju kui võimalik. Sotsiaalse vastutusega seotud küsimustes tuleb võimalikult suures ulatuses konsulteerida tööturu osapooltega.
(4)

Rahapesu tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevaid liidu eeskirju on aja jooksul muudetud vastavalt rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustele, et tugevdada liikmesriikidevahelist kooskõlastamist ja reageerida probleemidele, millega seistakse silmitsi ülemaailmsel tasandil, eelkõige seoste tõttu, mis esinevad rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vahel. Seepärast on vajalik tagada maksuhaldurite otsene ja lihtsustatud juurdepääs rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid täita oma ülesannet ja jälgida direktiivi 2011/16/EL nõuetekohast kohaldamist ning et mainitud direktiivis osutatud kõik halduskoostöö vormid oleksid toimivad, samuti on vajalik lisada kõnealune teave vajaduse korral liikmesriikidevahelisse automaatsesse teabevahetusse ning anda komisjonile juurdepääs konfidentsiaalsuse alusel .
C 252/428

ET

P8_TA(2017)0046

Terrorismivastane võitlus ***I

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 252/43)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 83 lõiget 1 ja artikli 82 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0386/2015),

(1) ELT C 177, 18.5.2016, lk 51.

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus terrorismivastast võitlust käsitleva direktiivi vastuvõtmisel

Hiljutised terrorirünnakud Euroopas on toonud esile vajaduse suurendada jõupingutusi, et tagada julgeolek ning edendada samas meie ühiste väärtuste, sealhulgas õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist. Terviklikuks reageerimiseks süvenevale terrorismiohule on laiendatud kriminaliseerimise raamistikku terrorismivastaseks võitluseks vaja täiendada terrorismini viiva radikaliseerumise tõhusa ennetamise meetmetega ja terroriaktidega seotud tõhusa teabevahetusega.

Seda silmas pidades väljendavad ELi institutsioonid ja liikmesriigid ühiselt oma pühendumust – oma vastavas pädevusvaldkonnas – tõhusate ennetusmeetmete jätkuvale välja töötamisele ja neisse investeerimisele, osana terviklikust valdkonnaülesest lähenemisest, mis hõlmab kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi, sealhulgas eelkõige haridust, sotsiaalset kaasatust ja integratsiooni, ning kõiki sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke kogukondi ja tööstuspartnereid.

Komisjon toetab liikmesriikide jõupingutusi, eelkõige andes rahalist toetust projektidele, mille eesmärk on töötada välja vahendid, et võidelda radikaliseerumise vastu, ning kogu ELi hõlmavate algatuste ja võrgustike kaudu, nagu radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon rõhutavad vajadust kogu asjakohase teabe tõhusa ja õigeaegse vahetamise järele liidu pädevate asutuste vahel, et terrorismikuritegusid tõkestada, avastada, uurida või nende eest vastutusele võtta. Sellega seoses tuleks täiel määral kasutada kõiki olemasolevaid liidu vahendeid, kanaleid ja asutusi, et teavet vahetada ning kiiresti rakendada kõiki selles keskse tähtsusega valdkonnas vastu võetud liidu õigusakte.

Kolm institutsiooni kinnitavad veel kord vajadust hinnata ELi teabevahetuse raamistiku toimimist ja võtta konkreetseid meetmeid võimalike puuduste kõrvaldamiseks, võttes sealjuures arvesse tegevuskava teabevahetuse ja teabehalduse, sealhulgas koostalitlusvõime lahenduste edendamiseks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.
—

Kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse algatada kaitsemeetme alane uurimine, analüüsib komisjon hoolikalt, kas määruse (EL) nr 19/2013 või määruse (EL) nr 20/2013 kohased tingimused ex officio algatamiseks on täidetud. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile aruande ning selgitab kõiki tegureid, mis on sellise uurimise algatamise seisukohast asjakohased.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus geneetilise testimisega seotud teabe esitamist ja nõustamist käsitlevate sätete kohta määruse (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta) artiklis 4

Hiljemalt viis aasta pärast määruse kohaldamise kuupäeva koostab komisjon määruse artikliga 111 ettenähtud artikli 4 toimimise läbivaatamise raames aruande liikmesriikide kogemuse kohta seoses artiklis 4 sätestatud kohustuste rakendamisega geneetilise testimisega seotud teabe esitamise ja nõustamise puhul. Komisjoni aruandes kirjeldatakse eelkõige erinevaid kehtivaid tavasid seoses määrusega taotletava kahe eesmärgiga, milleks on patsiendi ohutuse kõrge taseme ja siseturu tõrgeteta toimimise tagamine.

Komisjoni avaldus elustiili ja heaoluga seoses kasutatava geneetilise testimise kohta

Heaolu või elustiili eesmärgil toimuvate geenitestidega seoses rõhutab komisjon, et meditsiinilise eesmärgita seadmed, mille otsene või kaudne eesmärk on edendada terviseteadlikku käitumist ja parandada inimese tervist, elukvaliteeti ja heaolu, ei ole hõlmatud määruse (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta) artikliga 2 (Mõisted). Komisjon kavatseb liikmesriikide teostavatele turujärelevalvetoimingutele tuginedes siiski jälgida kõnealuste seadmete kasutusega seonduda võivaid konkreetseid ohutusküsimusi.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon tunnistab, kui tähtis on hästitoimiv laskekõlbmatuks muutmise norm, mis aitab parandada ohutustaset ja annab ametivõimudele kindlustunde selle kohta, et laskekõlbmatuks muudetud relvad on muudetud laskekõlbmatuks nõuetekohaselt ja tulemuslikult.

Komisjon kiirendab seetõttu laskekõlbmatuks muutmise kriteeriumide läbivaatamist puudutavat riiklike ekspertide tööd direktiivi 91/477/EMÜ kohaselt moodustatud komitees, et komisjon saaks direktiiviga 91/477/EMÜ kehtestatud komiteemenetlust järgides ja pärast riiklike ekspertide heakskiidu saamist võtta 2017. aasta mai lõpuks vastu komisjoni rakendusmääruse, millega muudetakse komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus. Komisjon palub liikmesriikidel selle töö kiirendamist täielikult toetada.
5. Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele.

5. Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artikli 11 lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid pärast komisjoni poolt käesoleva artikli lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmist võtta arvesse jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud või koospõletatud olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele ning et jäätmed on enne põletamist sorditud või täidetud on kohustus näha ette paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete liigiti kogumine .
(2a)

Tööstusmaastik on tehnoloogia arengu ja suurenevate ülemaailmsete kaubavoogude tulemusel viimastel aastatel oluliselt muutunud. Need tegurid kujutavad endast uusi väljakutseid keskkonna seisukohast vastutustundlikule jäätmekäitlusele ja -töötlusele, millega tuleb tegeleda ulatuslikuma teadustöö ja sihipäraste regulatiivsete vahendite kombineerimise abil. Kavandatud aegumine on laienev probleem, mis on oma olemuselt vastuolus ringmajanduse eesmärkidega, mistõttu tuleb sellega tegeleda, et see välja juurida, tehes seda kõikide peamiste sidusrühmade, tööstuse, tarbijate ja reguleerivate asutuste ühiste pingutuste teel.
5. Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule tingimusel , et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6.

5. Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule üksnes siis , kui jäätmed on enne põletamist sorditud või kui kohustus kehtestada eraldi paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete kogumine on täidetud, tingimusel et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Nõukogu nõustub andma erandkorras komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusaktid artikli 1 lõikes 4 ja artiklis 5 sätestatud I lisas esitatud künniste muutmiseks, et tagada kõnealuste künniste õigeaegne vastuvõtmine ja saavutada käesoleva määruse eesmärgid. Selle kokkuleppega ei piirata tulevaste seadusandlike ettepanekute kohaldamist nii kaubanduse kui ka välissuhete valdkonnas tervikuna.

Komisjoni esimene avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Kui komisjon jõuab järeldusele, et ELi turul ülemaailmse mineraalide tarneahela suhtes tehtavad ühendatud jõupingutused ei ole piisavad, et võimendada vastutustundlikku tarnimisalast käitumist tootjariikides, või kui ta hindab, et sisseostu menetlus, mida kasutavad OECD suuniste kohaselt tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse kehtestanud tarneahelas allpool asuvad ettevõtjad, on ebapiisav, kaalub ta täiendavate seadusandlike ettepanekute esitamist ELi ettevõtjate kohta, kelle tarneahela tooted hõlmavad tina, tantaali, volframi ja kulda.

Komisjoni teine avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Komisjon võtab artikli 1 lõike 5 kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse eesmärke, mis on eeskätt sedastatud põhjendustes 1, 7, 10 ja 17.

Seda tehes kaalub komisjon eelkõige konkreetseid riske, mis on seotud kulla eelneva tarneahela toimimisega ning võtab arvesse ELi kulda importivate liidu mikro- ja väikeste ettevõtjate seisukohta.

Komisjoni kolmas avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Vastuseks Euroopa Parlamendi konkreetsete suuniste nõudele on komisjon valmis välja töötama konfliktimineraalide vastutustundliku hankimise konkreetsed tulemusnäitajad. Nimetatud suunistega ergutataks asjaomaseid ettevõtjaid, kellel on üle 500 töötaja ja kes on kohustatud avaldama mittefinantsteavet kooskõlas direktiiviga 2014/95/EL, avaldama tina, tantaali, volframi või kulda sisaldavate toodetega seotud konkreetset teavet.
Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud.

Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud. Sellist mahaarvamise keeldu kohaldatakse ka olukordades, kus maksumaksja on maksustamise seisukohast „kodakondsuseta“. Kohustus tõendada, et kolmas riik ei lubanud makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, lasub maksumaksjal.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISAVALDUS

Vastavalt otsuse artiklile 9 on Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) rakendamise rahastamispakett 8 miljonit eurot. Euroopa kultuuripärandiaasta ettevalmistamise rahastamiseks eraldatakse 1 miljon eurot 2017. aasta eelarve vahenditest. 2018. aasta eelarves reserveeritakse Euroopa kultuuripärandiaasta jaoks 7 miljonit eurot ja see on nähtav eraldi eelarvereal. Sellest summast 3 miljonit eurot tuleb praegu programmis „Loov Euroopa“ ette nähtud vahenditest ning 4 miljonit eurot teiste olemasolevate vahendite prioriteetide muutmise teel olemasolevaid varusid kasutamata, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon võtab teadmiseks kaasseadusandjate kokkuleppe eraldada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa kultuuripärandiaastat (2018) käsitleva otsuse artiklile 9 rahastamispakett suurusega 8 miljonit eurot. Komisjon tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 314 kohaselt on aastaeelarve kinnitamine eelarvepädevate institutsioonide õigus.
1. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel peetakse määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 kohaselt loodud liidu registri kaudu täpset arvestust aastaks eraldatud heitkoguste , artiklite 4–7 alusel kohaldatavate paindlikkusmeetmete , artikli 9 nõuete täitmise ja artikli 10 alusel kohaldamisalas tehtud muudatuste kohta . Põhihaldaja kontrollib automaatselt kõiki käesoleva määruse alusel tehtud tehinguid ja blokeerib vajaduse korral tehingud selle tagamiseks, et ei esineks eeskirjade eiramist. See teave on üldsusele kättesaadav.

1. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel peetakse määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 kohaselt loodud liidu registri kaudu täpset arvestust . Komisjon võtab selleks kooskõlas artikliga 12 vastu käesolevat määrust täiendava delegeeritud õigusakti, milles käsitletakse eelkõige aastaks eraldatud heitkoguseid , artiklite 4–7 alusel kohaldatavaid paindlikkusmeetmeid , artikli 9 nõuete täitmist ja artikli 10 alusel kohaldamisalas tehtud muudatusi . Põhihaldaja kontrollib automaatselt kõiki käesoleva määruse alusel tehtud tehinguid ja blokeerib vajaduse korral tehingud selle tagamiseks, et ei esineks eeskirjade eiramist. Euroopa registri süsteem on läbipaistev ja sisaldab kogu asjakohast teavet, mis puudutab lubatud heitkoguse ühikute ülekandmist liikmesriikide vahel. See teave on üldsusele kättesaadav spetsiaalse veebisaidi kaudu, mida haldab komisjon .
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus finantstagatiste kohta seoses PRIMA rakendusstruktuuriga

1.

ELi finantsmääruse artikli 58 lõike 1 punkt c alapunktis vi on seoses PRIMA algatusega ette nähtud, et komisjon võib teha liidu eelarve täitmise ülesandeks avalikke teenuseid osutavale eraõiguslikule isikule (rakendusstruktuur – IS). Selline isik peab esitama piisavad finantstagatised.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohta

„Tuletades meelde 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, eriti selle punkti 26, deklareerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et käesoleva määruse sätted ei piira institutsioonide mis tahes tulevikus võetavat seisukohta seoses ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamisega muude seadusandlike menetluste raames.“

Komisjoni avaldus tarbijatele rahalise hüvitise andmise kohta

„Pidades silmas eesmärki tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise parandamine, peaks komisjon uurima, kas saaks ette näha hüvitise maksmise tarbijatele juhul, kui on tegemist toote mittevastavusega märgisel esitatud energiaklassile, et lahendada võimalikke olukordi, kus tarbijad kannavad rahalist kahju seetõttu, et tooted on valesti märgistatud või nende energia- ja keskkonnatõhusus on märgisel näidatust väiksem.“