ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 3.10.2008 
SEK(2008) 2595 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
Ettepaneku eelnõu: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktii v, millega muudetakse nõukogu direktiivi 
92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja 
töötervishoiu parandamise meetmete keht estamise kohta (kümnes üksikdirektiiv 
direktiivi 89/391/EMÜ arti kli 16 lõike 1 tähenduses) 
Mõju hindamise kokkuvõte  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
ET 2   ET  
1. SISSEJUHATUS 
Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa  Liidu üks peamisi eesmärke,  mis tuleb saavutada liidu 
kõigis poliitikavaldkondades1. Komisjoni naiste ja meeste  võrdõiguslikkuse juhistes (2006–
2010)2 rõhutatakse vajadust tagada  naiste ja meeste võrdne osalemine tööturul. Sooline 
võrdõiguslikkus on olnud ka Euroopa tööhõivestrateegia  eesmärgiks alates strateegia 
algatamisest novembris 1997. Töö-, era- ja pereel u ühitamist toetav poliitika, mille olulisust 
on nüüd laialdaselt tunnustatud, on muutunud majanduse jaoks hädavajalikuks, sest 
demograafiline ja konkurentsisurve toob endaga aina selgemalt kaasa vajaduse optimeerida 
tööturul osalemist. Lisaks on sündimuse ja tö öturul osalemise vahel positiivne korrelatsioon: 
kõrgema sündimusega liikmesriikides on ka naiste tööhõivemäär kõrgem. 
Naiste ja meeste võrdõig uslikkuse juhistes (2006–2010)  on kindlaks määratud kuus 
prioriteetset valdkonda, millest esimene hõl mab naiste ja meeste võrdse majandusliku 
iseseisvuse saavutamist. Teine pr ioriteet – töö, era- ja pereelu ühitamine – toetab otseselt 
esimest prioriteeti.  
Euroopa Parlament  on järjekindlalt tao tlenud ühenduse rasedus- ja sünnitus- ning 
lapsehoolduspuhkust käsitlevate keh tivate õigusaktide täiustamist3: 2008. aasta mais esitatud 
ettepanekutes muuta tööhõive suuniseid kutsus ta üles reguleerima lapsehoolduspuhkuse ja 
muude puhkuseliikide korraldust4.  
Euroopa sotsiaalpartnerid  on töö- ja pereelu ühitamise va ldkonnas samuti olulised osalised.  
Märtsis 2005 võtsid nad vastu soolise võrdõi guslikkuse meetmete raamistiku, mille üheks 
prioriteediks on toetada t öö- ja pereelu tasakaalu.   
Komisjoni käesoleva mõjuhinna ngu aluseks on 2007. aastal Euro opa sotsiaalpartneritega 
peetud konsultatsioonide te ises etapis kirjeldatud töö-, era-  ja pereelu ühitamist toetavad 
õiguslikud võimalused.5 Juulis 2008 kinnitasid sotsiaalpart nerid oma kavatsust algatada EÜ 
asutamislepingu artikli 139 kohane läbirääk imismenetlus lapsehoolduspuhkust käsitleva 
direktiivi läbivaatamiseks. Seega piiras komisjon käesoleva ettepaneku reguleerimisala 
rasedus- ja sünnituspuhkusega, sest sotsiaalpartnerid kinnitasid, et nad ei kavatse seda 
valdkonda oma läbirääkimistel käsitleda. Mõjuhinnangus analüüsitakse kõiki võimalusi, mitte 
ainult neid, mis hõlmavad rasedus- ja sünnituspuhkuse tingimuste muutmist. 
2. T ÕENDID JA KONSULTATSIOON  
Komisjon konsulteeris Euroopa sotsiaalpart neritega kahes etapis 2006. ja 2007. aastal.  
Konsulteerimise teise etapi tulemusena otsustasid neli sotsiaalpartnerit6 luua Euroopa 
                                                 
1 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 2 ja artikli 3 lõige 2. 
2 KOM(2006) 92. 
3 Näiteks resolutsioon 2003/2129 (INI), P5_TA(2004)0152, punkt 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=EN  
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf  
6 Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühendus, 
Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus ning Euroopa käsitööga tegelevate väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete assotsiatsioon. 
 
ET 3   ET sotsiaalse dialoogi kontekstis ühi se töörühma, et vaadata läbi direktiivile 96/34/EÜ lisatud 
raamkokkuvõte lapsehoolduspuhkuse kohta. Juu lis 2008 otsustasid  nad kooskõlas EÜ 
asutamislepingu artikliga 138 alustada lapsehoolduspuhkuse vallas ametlikke läbirääkimisi. 
Detsembris 2007 konsulteeris komisjon liikmesriikidega, et koguda teavet õigusaktide kohta, 
millega on reguleeritud kõiki perekondlikel põhjus tel võetava puhkuse liike, ja selgitada välja 
nende seisukohad asjaomaste õigusaktide muutmise võimaluste kohta. 
Meeste ja naiste võrdseid või malusi käsitlev nõuandekomitee7 võttis 3. juulil 2008 kirjaliku 
menetluse teel vastu otsuse8 uute puhkuseliikide (isapuhkus, lapsendaja puhkus, puhkus 
ülalpeetava pereliikme hooldamiseks) kehtesta mise kohta. Komisjon konsulteeris küsimustiku 
teel ka mitmete Euroopa valitsusväliste organisatsioonidega, et selgitada välja nende seisukohad võimaluste kohta muuta ja täiendada kehtivaid õigusakte, millega reguleeritakse 
töö-, era- ja pereelu ühitami sega seotud puhkusekorraldust. 
Detsembris 2007 tellis komisjon kontsernilt EC ORYS välisuuringu töö- , era- ja pereelu 
ühitamist käsitlevate sätete täiustamise võimalu stega kaasneva kulu ja nendest saadava tulu 
kohta.
9 Riiklike soolise võrdõiguslikkuse õiguse kspertide võrgustik esitas nii aruande 
liikmesriikides raseduse ajal kehtivate õiguste kohta ning õiguste kohta rasedus- ja sünnituspuhkusele, lapsehooldus- ja isapuhkus ele kui ka ülevaatliku aruande riiklikest 
paindliku töökorraldusega seotud meetmetest
10.  
3. K EHTIV ÕIGUSLIK RAAMISTIK  
Puhkust perekondlikel põhjustel ja sellega seot ud õigusi on reguleeritud kahe direktiiviga, 
nimelt direktiividega 92/85/EMÜ11 (edaspidi "rasedus- ja s ünnituspuhkuse direktiiv") ja 
96/34/EÜ12 (edaspidi "lapsehoolduspuhkuse direktiiv"), mis võeti vastu vastavalt 1992. ja 
1996. aastal. Nende direktiividega on ette näht ud õigus vähemalt 14-nädalasele rasedus- ja 
sünnituspuhkusele, mida tasustatakse vähema lt haigushüvitisega võrdsel määral, ning mõlema 
vanema õigus kolmekuulisele palgata lapse hoolduspuhkusele, mida võib mitmes liikmesriigis 
üle kanda teisele vanemale. Pr aeguste sätetega ei ole kindl aks määratud lapsendaja puhkuse 
kestust ja täpseid tingimusi ega nähtud ette  õigust isapuhkusele ja  puhkusele ülalpeetava 
pereliikme hooldamiseks. 
Töö-, era- ja pereelu ühitamist lihtsustav pol iitika erineb liikmesriigiti märkimisväärselt. 
Rasedus- ja sünnituspuhkus jääb üldiselt vahemikku 14 kuni 52 nädalat ning hüvitise määr 
vahemikku 55 % (teatava ülemmäär aga) kuni 100 % (ülemmäär puudub). 
Lapsehoolduspuhkust reguleerivate sätetega on ette nähtud õigus puhkusele, mis ulatub 
kolmest kuust kolme aastani. Hüvitise maksmise korral ulatub makseperiood 15 päevast kahe 
aastani. Lapsendaja puhkus ulatub kümnest päev ast lapsehoolduspuhkuseks ettenähtud ajani. 
                                                 
7 Komiteesse kuuluvad liikmesriikide, võrdõiguslikkuse ga tegelevate asutuste, sotsiaalpartnerite ja 
valitsusväliste organisatsioonide esindajad. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf  
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html  
10 Vt http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html  
11 Nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ, 19. oktoober 1992, rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate 
töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, 
28.11.1992, lk 1). 
12 Nõukogu direktiiv 96/34/EÜ, 3. juuni 1996, Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega 
Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta 
sõlmitud raamkokkuleppe kohta (EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4). 
 
ET 4   ET Teatud liikmesriikides hüvitist ei maksta, teistes makstakse lapsehoolduspuhkuse ajal 
makstava hüvitisega sarnast hüvitist. Mitmes liikmesriigis puudub õigus isapuhkusele. Kui selline õigus on ette nähtud, hõlmab see vahe mikku ühest päevast kümne päevani. Teatud 
liikmesriikides on osa lapsehoolduspuhkusest suunat ud isale. Teatud liikmesriikides ei ole 
hüvitist ette nähtud, teistes makstakse kindl asummalist hüvitist, mis võib ulatuda kuni 
täistöötasuni Mõnes liikmesriig is ei ole õigust puhkusele ülalp eetava pereliikme hooldamiseks 
ette nähtud. Puhkus ülalpeetava pereliikme hooldamiseks ulatub puudega või haige lapse, 
mõnel juhul ka teiste sugulaste hooldamise puhul kahest päevast kümne päevani. Mõnes 
liikmesriigis makstakse kõnealuse puhkuse korral ühekordset hüvitist, mille suhtes kohaldatakse haigushüvitise või muu hüvitise määra. 
3. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
ELi tasandil on tunnustatud vajadust töö-, era- ja pereelu ühitamis e poliitika järele, mille abil 
tagatakse, et naised ja mehed ei pea tegema kompromisse täisv äärtusliku era-, pere- ja tööelu 
osas. Selline poliitika võimaldab  nii naistel kui ka meestel teha kõnealuses valdkonnas 
teadlikke valikuid ning võib e ndaga kaasa tuua eelkõige s uurema tööhõive ja vähendada 
naiste töötuse määra. Samuti võib see vähendada  soolist segregatsiooni tööturul ja soolist 
palgaerinevust. Isegi kui töö-, era- ja per eelu ühitamise toetamiseks on mitmed paindlikud 
töökorraldusvõimalused ette nähtud,  kasutavad naised neid tavalis elt palju enam kui mehed ja 
mitte vaba valiku, vaid majandusliku vajaduse tõttu.  
Hoolimata naiste tööturul osalemise suurenemisest on palgaerinevus  jäänud ajavahemikul 
2003–2007 püsima (15 %) ja alates 2000. aastast on see vähenenud ainult ühe protsendipunkti 
võrra13. Selline palgaerinevus on osaliselt tingitud naiste ette kerkinud töö- ja pereelu 
ühitamisega kaasnevatest probl eemidest. Üks oluline tegur, mis mõjustab naiste osalemist 
tööturul, on lastehoiuteenuste kättesaadavus. Lastehoiuteenuste  maht liikmesriikides ei ole 
piisav ja sageli ei ole tee nuseid perevajadustega kohandatud.14 Ainult Taanis ja Portugalis on 
rohkem kui 30 tunniks nädalas pakutavad ame tlikud lastehoiuteenused kättesaadavad rohkem 
kui 30 % alla kolme aasta vanustel e lastele. Samuti lasub vastutus eakate hooldamise  eest 
peamiselt naistel.  
Laste olemasolu mõjutab oluliselt naiste osalust tööturul . Näiteks oli väikelastega naiste 
tööhõivemäär 2007. aastal ainult 65,5 %, samas kui väikelastega meeste vastav määr oli 91,7 
% (erinevus suurem kui 26 protsendipunkti). 2007. aastal langes  20–49-aastaste naiste 
tööhõivemäär lapse sünni korral ligikaudu 12 prot sendipunkti võrra, samas kui selliste meeste 
tööhõivemäär tõusis  seitsme protsendipunkti võrra. Pereko ndlike kohustuste tõttu töötavad 
osalise tööajaga  pigem naised kui mehed, mis avaldab negatiivset mõju naiste 
karjäärivõimalustele ja palgatasemele. Lisaks diskrimineerit akse tööturul  väikelastega 
emasid (ja isasid) ning isad kasutavad lapsehoolduspuhkust harva.  Nii kaua kui lastega 
peredes pigem emad ja mitte isad loobuvad tööturul osalemisest ja kasutavad õigust lapsehoolduspuhkusele, jäävad tööandjad üldi selt uskuma, et naised pühenduvad meestest 
vähem oma karjäärile, ja seega investeerivad ka naiste karjäärivõimalustesse tõenäoliselt 
vähem.  
4. A
LUSSTSENAARIUM  
                                                 
13 Kasutatud on Eurostati määratlust: soolist pa lgaerinevust mõistetakse kui erinevust meessoost 
palgatöötajate ja naissoost palgatöötajate keskmise s brutotunnitasus protsendina meessoost palgatöötaja 
keskmisest brutotunnitasust. 
14 Vt hiljutine aruanne Lastehoiuteenuste pakkumine , Platenga/Remery, 2008. 
 
ET 5   ET ELi tasandil meetmete võtmata jätmise korral jätkatakse EÜ kehtivate direktiivide 
kohaldamist ning säilitatakse praegused programm id ja eesmärgid. Mõnes liikmesriigis, kuid 
mitte kõigis, kehtiksid üksikasjalikud riiklikud õigussätted meetmete kohta, mille eesmärk on kaasa aidata töö-, era- ja pereelu parema le ühitamisele. 2010. aastal hinnatakse Lissaboni 
eesmärkide täitmist ning Euroopa tööhõivestrat eegia raames kehtesta takse uued suunised ja 
eesmärgid. 2010. aastal lõpeb naiste ja mees te võrdõiguslikkuse juhiste kehtivusaeg, kuid 
Euroopa sotsiaalpartnerid jätkavad oma tööd. 
Märkimisväärne erinevus lastega naiste ja last ega meeste osalemises tööturul siiski säilib. 
Liikmesriigid vajavad tööturule rohkem naisi, et lahendada vananeva ühiskonnaga kaasnevaid 
probleeme ja tagada konkurentsivõime ülemaai lmsel tasandil. Seega on väga oluline 
suurendada naiste osalemist tööturul. Et tulla toime demograafilise väljakutsega, on liikmesriikidel vaja ka stabiilset sündimust. Riikides, kus naiste tööhõivemäär on kõrge 
(näiteks Soome, Rootsi, Taani, Madalmaad ja Ühendkuningriik), on ka sündimus keskmisest 
märkimisväärselt kõrgem
15. Sellistes liikmesriikides on ül diselt välja töötatud ka kõige 
tõhusam töö-, era- ja pe reelu ühitamise poliitika. 
5. V ÕIMALIK POLIITIKA ELI TASANDIL  
Eesmärk on tõsta lastega naiste tööhõivemäära ning vähendada soolist tasakaalustamatust ja 
diskrimineerimist, suurendades pakutavate võ imaluste hulka, para ndades perekondlikel 
põhjustel võetava puhkuse tingimusi ja pakkudes sellise puhkuse ajal rahalist toetust.  
Kaaluti mitmeid võimalusi, enne kui jõuti järe ldusele, et meetmete võtmata jätmine ELi 
tasandil on välistatud, sest komisjon on ühe oma prioriteedina sätestanud naiste ja meeste 
võrdõiguslikkuse juhistes töö-, er a- ja pereelu parema ühitamise  ning olulised sidusrühmad on 
komisjonilt tungivalt nõudnud senise st aktiivsemat tegevust kõn ealuses valdkonnas. Igal juhul 
jätkatakse mitteseadusandlike meetmete (näiteks heade tavade vahetamine ja sotsiaalpartnerite algatused)  võtmist, samuti suurendatakse naiste tööhõivemäära muude 
meetmete kaudu. EL peab astuma edasisi samme, et soodustada naiste tööhõivet ja kasutada 
naiste võimeid täies ulatuses. Seni, kuni tegeliku ja soovitava tööhõivemäära vahel on suur 
erinevus, näib olevat selge, et üldiselt s oovib töötada senisest rohkem naisi. Seega on 
võimalik naiste tööturul osalemist suurendada. 
Seega määrati kindlaks järgmised lõplikud tegevusvõimalused: ELi tasandil meetmete 
võtmata jätmine, heade tavade levitamine, rasedus- ja sünnituspuhkus e eeskirjade muutmine 
(direktiiv 92/85/EMÜ), lapsehoolduspuhkuse ees kirjade muutmine (direktiiv 96/34/EÜ), 
konkreetsete erisätete kehtestamine lapsenda ja puhkuse kohta ning kahe uue puhkuseliigi 
kehtestamine (isapuhkus ja puhkus ülalpe etava pereliikme hooldamiseks).  
6. V
ÕIMALUSTE HINDAMINE  
Iga võimaluse puhul hinnati selle vastavust eesmär kidele ja seda võrreldi alusstsenaariumiga. 
Selgus, et meetmete võtmata jätmine  ei lahendaks tuvastatud probleeme. Heade tavade 
levitamine  aitaks saavutada töö- ja pereelu parema tasakaalu. 
Rasedus- ja sünnituspuhkuse  vallas toetaks töö- ja pereelu paremat ühitamist 
märkimisväärselt 100 % varasema palga ulatuses  makstav hüvitis ja nelja nädala võrra pikem 
puhkus. Töö-, era- ja pereelu paremat ühitamist to etaks ka säte, mille kohaselt oleks töötajal 
                                                 
15 Ibid, lk 18. 
 
ET 6   ET õigus pärast rasedus- ja sünnitu spuhkuselt naasmist taotleda se nisest paindlikumat tööaega. 
Eesmärgid oleksid täidetud, välja arvatud sool ise erinevuse vähendamine perekonnaga seotud 
puhkuse kasutamisel. 
Lapsehoolduspuhkuse  vallas peeti puhkuse pikendamist ühe kuu võrra ja 66 % varasema 
palga ulatuses makstavat hüvitist töö- ja pe reelu ühitamise oluliseks vahendiks juhul, kui 
mõlemad vanemad kasutavad lapsehooldus puhkust vähemalt ühe kuu jooksul. Kuna 
lapsehoolduspuhkus oleks tasustatav, annaks se e isadele stiimuli kasutada nimetatud puhkust 
vähemalt ühe kuu jooksul, sest muidu jääksid nad hüvitisest ilma. Sellist tüüpi sätted on osutunud Põhjamaades väga tõhusaks. 
Lapsendaja puhkuse
 vallas peeti selle puhkuse ühtlustam ist võimalikult suures ulatuses 
lapsehoolduspuhkust reguleerivate sätetega paljulubavaks võimaluseks samadel põhjustel, 
mille tõttu muudetakse lapsehoolduspuhkuse korraldust. 
Kümnepäevase isapuhkuse  kehtestamist hinnati eri ti vajalikuks, et julgustada isasid kasutama 
lapsehoolduspuhkust. Teatud liikme sriikide varasemate kogemu ste kohaselt kasutavad isad 
perekonnaga seotud puhkust ainult juhul, kui lapsehoolduspuhkuse ajal makstava hüvitise 
määr on võimalikult tihedalt seotud nende pa lgaga. Seepärast nähakse kõnealuse võimaluse 
raames ette 66 % palga ulatuses makstav hüvitis. 
Ühekuuse puhkuse  kehtestamist ülalpeetava pereliikme  (sealhulgas üle kaheksa aasta vanuse 
lapse) hooldamiseks  hinnati vajalikuks, sest see võimaldab naistel (või meestel) ülalpeetava 
pereliikme hooldamise ko rral jääda tööturule. 
7. J ÄRELDUSED  
Mõju hindamise aruandes järeldati, et õi guslikult siduvate meetmete võtmine ühenduse 
tasandil oleks parim vahend püstitatud ees märkide saavutamiseks. Rasedus- ja 
sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse ko rralduse muutmine ning uute/teiste 
puhkuseliikide kehtestamine oleksid väga kasu likud meetmed, et saavutada töö-, era- ja 
pereelu parem ühitamine. Arvestades, et sotsiaalpartnerid peavad läbirääkimisi 
lapsehoolduspuhkuse üle, peaks komisj on loobuma lapsehoolduspuhkust käsitlevate 
ettepanekute esitamisest ja silmas pidama, et so tsiaalpartnerite läbirääk imised võiksid hõlmata 
uusi puhkuseliike. Nimetatud asjaolude tõttu on ainsaks teostatavaks meetmeks praegu 
ettepanek muuta rasedus- ja sünnituspuhkuse korda.