EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.4.2016 COM(2016) 194 final 2016/0106(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning



millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011



{SWD(2016) 114 final}

{SWD(2016) 115 final}

{SWD(2016) 116 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Taustteave Komisjon esitas 2013. aasta veebruaris e-piire käsitlevate seadusandlike ettepanekute paketi, et ajakohastada Schengeni ala välispiiride haldust. Pakett sisaldas kolme ettepanekut: 1) määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Schengeni alale sisenevate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise aja ja koha registreerimiseks, 2) määrus, millega luuakse registreeritud reisijate programm, mis võimaldab liidu välispiiril lihtsustatud kontrolli kohaldamist eelkontrolli läbinud kolmandate riikide kodanike suhtes, 3) määrus, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju, et võtta arvesse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmi olemasolu. Paketi esimesel hindamisel, mis lõppes 2014. aasta veebruaris, juhtisid kaasseadusandjad tähelepanu süsteemide ülesehituse teatavate aspektidega seotud tehnilistele, finants- ja rakenduslikele probleemidele. 2013. aastal eelistatud poliitikavariante (st biomeetrilistel andmetel põhinevaid keskseid süsteeme) ei seatud siiski kahtluse alla. Euroopa Parlament esitas ettepanekud arutamiseks oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile. Ta ei võtnud ettepanekute kohta vastu seadusandliku resolutsiooni. Komisjon algatas kavandatud poliitikavariantide tehnilise, organisatsioonilise ja finantsmõju edasiseks hindamiseks mõlema kaasseadusandja toel idee tõendamise, mis koosnes kahest etapist: –komisjoni juhitud e-piiride tehniline uuring (edaspidi „tehniline uuring”), mis avaldati 2014. aasta oktoobris, ja –eu-LISA juhitud katseetapp, mille raames hinnati eri biomeetriliste tunnuste kasutamise mõju piirikontrollimenetlustes (edaspidi „katseprojekt”) ja mille kohta avaldati aruanne 2015. aasta novembris. Komisjon koostas tehnilise uuringu ja katseprojekti tulemuste, kaasseadusandjate ja sidusrühmadega peetud tehniliste arutelude ning avaliku konsultatsiooni tulemuste põhjal üksikasjaliku mõjuhinnangu, mis on lisatud käesolevale ettepanekule. Mõjuhinnangu aluseks on 2013. aasta ettepanekutele lisatud mõjuhinnangud ning selles keskendutakse nendele 2013. aasta ettepanekute punktidele, mida soovitatakse muuta, nimelt a) süsteemi ülesehitusele, b) kasutatavatele biomeetrilistele andmetele, c) protsessi hõlbustavate meetmete kasutamisele, d) andmete säilitamisele ja e) õiguskaitseasutuste juurdepääsule. Nende ulatuslike ettevalmistuste põhjal on komisjon kaalunud vajalike täiustuste ja lihtsustuste tegemist 2013. aasta ettepanekutesse. Komisjon otsustas: –muuta oma 2013. aasta ettepanekut määruse kohta, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem; –muuta oma 2013. aasta ettepanekut määruse kohta, millega muudetakse Schengeni piirieeskirju, et lisada tehnilised muudatused, mis tulenevad uuest ettepanekust määruse kohta, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem; –võtta tagasi oma 2013. aasta ettepanek määruse kohta, millega luuakse registreeritud reisijate programm.  ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomise põhjused Nagu mõjuhinnangus on selgitatud, peetakse ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomist vajalikuks järgmiste ülesannetega toime tulemiseks. 1. Piiril tehtavate kontrollide pikalevenimise vältimine ja kolmandate riikide kodanike suhtes piiril tehtava kontrolli kvaliteedi parandamine Reisijate vood Euroopa Liidu välispiiridel on üha suurenenud ja suurenevad ka edaspidi. Prognooside kohaselt suureneb seaduslike piiriületuste koguarv 2025. aastaks 887 miljonini ja piiriületajatest ligikaudu kolmandiku moodustavad kolmandate riikide kodanikud, kes sisenevad Schengeni riikidesse lühiajalise külastuse eesmärgil. Kui liidu kodanike ja vaba liikumise õigust omavate isikute suhtes kohaldatakse minimaalset kontrolli, siis Schengeni ala välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse põhjalikku kontrolli, mida tehakse praegu piiridel (nii isikute riiki sisenemisel kui ka riigist lahkumisel) käsitsi. Schengeni piirieeskirjades puuduvad sätted, mis näeksid ette reisijate Schengeni ala piiriületuste registreerimist. Üldiselt on kolmandate riikide kodanikel õigus siseneda riiki lühiajaliseks viibimiseks kuni 90 päeva 180 päeva jooksul. Praegu on reisidokumentidesse riiki sisenemise ja riigist lahkumise kuupäevaga templi löömine piirivalvuritele ja sisserändeasutustele ainus kättesaadav meetod kolmandate riikide kodanike riigis viibimise kestuse arvutamiseks ja viibimisaja ületajate kontrollimiseks. Neid templeid võib olla keeruline hinnata: need võivad olla loetamatud või võltsitud. Ka viisataotlusi menetlevatel konsulaatidel on raske reisidokumenti löödud templite põhjal kindlaks teha varasemate viisade seaduslikkust. Seetõttu leitakse, et menetlus ei ole veakindel ja seda ei rakendata alati süstemaatiliselt.

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtt tagab: –täpsed andmed, mille piirivalvurid saavad vajaduse korral piiril tehtavate kontrollide ajal kiiresti kätte, asendades praeguse aeglase ja ebausaldusväärse passide käsitsi tembeldamise; see võimaldab paremini jälgida lubatud viibimisaja nõuete täitmist ja tagab tõhusama kontrolli piiril; –piirivalvuritele andmed kolmandate riikide kodanikele antud sisenemiskeeldude kohta ja võimaldab sisenemiskeelde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis elektrooniliselt kontrollida; –reisijate täpse teavitamise nende maksimaalsest lubatud viibimisajast; –kolmandate riikide kodanike automaatse piirikontrolli võimaluse piirivalvurite järelevalve all vastavalt Schengeni piirieeskirjade muutmist käsitleva muudetud määruse ettepaneku artiklis 8d sätestatud tingimustele. 2. Viibimisaja ületajate süstemaatilise ja usaldusväärse tuvastamise tagamine Ebaseaduslike sisserändajate hulka kuuluvad nii ebaseaduslikult – tavaliselt mitte ametlike piiripunktide kaudu – piiri ületanud isikud kui ka nn viibimisaja ületajad ehk isikud, kes sisenesid ELi seaduslikult ametliku piiripunkti kaudu, kuid jäid riiki edasi pärast riigis viibimise õiguse lõppemist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem hõlmab seda ebaseadusliku rände kategooriat. Kuna kolmandate riikide kodanike piiriületusi praegu ei registreerita, ei ole võimalik koostada viibimisaja ületajate loetelu. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtt võimaldab: –anda täpset teavet viibimisaja ületajate kohta, mis toetab kontrolle liikmesriigi territooriumil ning aitab ebaseaduslikke rändajaid tõhusamalt kinni pidada; –süsteem toetab ebaseaduslike rändajate tuvastamist. Säilitades sisenemise ja lahkumise süsteemis kõikide nende isikute biomeetrilised andmed, kelle suhtes ei kehti viisanõue, ja arvestades, et viisaomanike biomeetrilised andmed on säilitatud viisainfosüsteemis, on liikmesriikide asutustel võimalik tuvastada iga nende territooriumil viibivat ebaseaduslikku rändajat, kes on ületanud välispiiri seaduslikult. see lihtsustab omakorda tagasisaatmismenetlust; –rakendada süsteemi tehtud analüüsi kaudu tõenduspõhist lähenemisviisi. Viisapoliitika puhul annab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem näiteks täpseid andmeid selle kohta, kas teatava kodakondsusega isikute seas on palju viibimisaja ületajaid või mitte – see võib olla oluline otsustamisel selle üle, kas kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes kehtestada viisanõue või see tühistada. 3. Sisejulgeoleku suurendamine ning võitlus terrorismi ja raskete kuritegude vastu Sellise kuritegevusega nagu inimkaubandus ning inimeste või kaupade ebaseaduslik üle piiri toimetamine kaasneb arvukalt piiriületusi, mida hõlbustab asjaomaste kolmandate riikide kodanike piiriületuste mitteregistreerimine. Piiriületuste registreerimissüsteemi puudumist kasutavad ära ka terroristlikud rühmitused ja radikaliseerunud isikud. Kolmandate riikide kodanike kontroll välispiiridel hõlmab isikusamasuse kontrolli ja otsingute tegemist eri andmebaasides, mis sisaldavad teavet avalikku julgeolekut ohustavate isikute ja rühmade kohta, kes tuleks kinni pidada või kellel tuleks keelata territooriumile siseneda. Juhul kui kolmanda riigi kodanik hävitab Schengeni alal viibides oma ametliku dokumendi, on õiguskaitseasutustel siiski väga keeruline seda isikut tuvastada, kui ta on kuriteos kahtlustatav või selle ohver. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtt võimaldab: –toetada terroristide, kurjategijate ning kahtlusaluste ja ohvrite usaldusväärset tuvastamist; –anda teavet kolmandate riikide kodanike, sealhulgas kuriteos kahtlustatavate varasemate reiside kohta. Seega täiendaks see Schengeni infosüsteemis sisalduvat teavet. Olulised muutused pärast 2013. aastat Komisjon võttis muudetud ettepanekut koostades arvesse ka pärast 2013. aastat toimunud olulisi sündmusi, mis muutsid poliitilist, õigus- ja institutsioonilist keskkonda võrreldes 2013. aastaga, mil esitati esialgsed e-piiride ettepanekud.

–Viisainfosüsteem (VIS) võeti täies ulatuses kasutusele. Selle kasutuselevõtmine kõikides olulistes kolmandates riikides asuvates liikmesriikide konsulaatides lõpetati 2015. aasta novembris. Schengeni välispiiridel on nüüd kohustuslik kontrollida viisaomanike biomeetrilisi andmeid VISi abil. Õiguskaitseasutused kasutavad VISi üha enam isikute tuvastamiseks ja juhtumite uurimiseks. –Viisakorra lihtsustamise kõnelused Lääne-Balkani riikidega ning ELi ida- ja kagupiiridel lõpetati või neid kiirendati; see suurendab ELi saabuvate viisanõudest vabastatud reisijate osakaalu. Eelduste kohaselt jätkub see suundumus lähiaastatel. –Loodi Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahend (ISF-B), millest reserveeriti e-piiride arendamiseks 791 miljonit eurot, mida saab kasutada pärast asjakohase õigusakti vastuvõtmist. –Euroopa rände tegevuskavas käsitati piirihaldust ühena neljast rände parema haldamise sambast. Et välispiire kindlustada ja tõhusamalt hallata, tuleb ühtlasi ka IT-süsteemide ja -tehnoloogia võimalusi paremini ära kasutada. Peale selle juhtisid liikmesriigid nii justiits- ja siseküsimuste nõukogus kui ka Euroopa Ülemkogus 2015. aasta detsembris tähelepanu vajadusele parandada uue tehnoloogia abil kontrolli välispiiridel. –Biomeetrilise tehnoloogia kiire areng avas uusi võimalusi reisijate lihtsamaks ja kiiremaks registreerimiseks ning kontrollimiseks nii sõrmejälgede kui ka näokujutise abil. –Euroopa Kohtu otsus andmete säilitamise direktiivi kohta tagas õigusliku selguse seoses tingimuste ja turvameetmetega, mida tuleb riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete säilitamise ja kasutamise puhul järgida. –Kaasseadusandjate 2015. aasta detsembri poliitilises kokkuleppes ELi andmekaitsenormide reformi kohta nähakse ette ajakohane andmekaitseraamistik kogu Euroopa Liidus. Euroopa Parlament võtab 2016. aasta jooksul ametlikult vastu isikuandmete kaitse üldmääruse ja andmekaitsedirektiivi. Muudetud e-piiride paketi põhielemendid Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem hõlmab kõikide kolmandate riikide kodanike piiriületusi, kes külastavad Schengeni ala viisakohustusega või viisanõudest vabastatud reisijatena lühiajalise viibimise (kuni 90 päeva 180 päeva jooksul) eesmärgil või siis ringreisiviisa alusel riigis viibimise (kuni üks aasta) eesmärgil. Vaba liikumise õigust omavate liidu kodanike pereliikmed või nende liidu kodanikega samaväärset vaba liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed, kellel ei ole veel elamisloakaarti, peaksid olema registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kuid nende suhtes ei kohaldata lühiajalise viibimise reeglit ja neid tuleb kontrollida kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Selliseid pereliikmeid, kellel on direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaart, ei registreerita riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Süsteem kogub ja registreerib riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid eesmärgiga lihtsustada heausklike reisijate piiriületust ning paremini tuvastada viibimisaja ületajaid. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritakse ka sellega hõlmatud kolmandate riikide kodanikele antud sisenemiskeelud. Käesoleva muudetud ettepaneku ja 2013. aasta ettepanekute peamised erinevused: –Süsteemi ülesehitus: kavas on rakendada ainult üht süsteemi – riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Liikmesriikide piiritaristud seotakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemiga ühtse riikliku liidese abil, mis on kõikidel liikmesriikidel ühesugune ning võimaldab kasutada olemasolevaid riiklikke sisenemis- ja lahkumissüsteeme. Kesksüsteemist ei saa siiski andmeid nendesse olemasolevatesse riiklikesse sisenemis- ja lahkumissüsteemidesse kopeerida. –Tagatud on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi koostalitlusvõime, et saavutada tõhusam ja kiirem kontroll piiril. Selleks luuakse seos riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja keskse VISi vahel ning reguleeritakse nende omavahelist otsest juurdepääsu teataval kindlal eesmärgil. See vähendab isikuandmete mitmekordset töötlemist kooskõlas lõimitud eraelukaitse põhimõttega. – –Biomeetrilised tunnused kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi 2013. aasta ettepanekus tugineti kümnele sõrmejäljele, siis muudetud ettepanekus soovitatakse kasutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtmisest alates biomeetriliste tunnustena nelja sõrmejälge koos näokujutisega. See võimaldab piisavalt täpset kontrolli ja tuvastamist, võttes arvesse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eeldatavat ulatust, kuid hoiab siiski andmete hulga mõistlikul tasemel ning kiirendab samal ajal kontrolle piiril ja võimaldab iseteenindussüsteemide laialdasemat kasutamist piiripunktides. Nelja sõrmejälge kasutatakse registreerimisel, et kontrollida, kas kolmanda riigi kodanik on süsteemis juba registreeritud, samal ajal kui näokujutis võimaldab kiirelt ja usaldusväärselt (automaatselt) kontrollida hilisemal riiki sisenemisel, kas isik, kelle suhtes kohaldatakse kontrolli piiril, on tõepoolest see isik, kes on juba riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud. –Isikuandmete kaitse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud isikuandmete hulk väheneb oluliselt: 36 andmeüksuse asemel registreeritakse süsteemis 26 andmeüksust. Isikuandmetele juurdepääsu, nende muutmise ja kustutamise õigus on selgelt kindlaks määratud ja kaitstud. Isikuandmete töötlemise järele valvavad Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud andmekaitseasutused. –Andmete säilitamise tähtaeg: salvestatud andmete säilitamistähtaeg on viis aastat. Viieaastane andmete säilitamise tähtaeg vähendab uuesti registreerimise sagedust ja on kasulik kõikidele reisijatele, võimaldades samal ajal piirivalvel teha vajalikku riskianalüüsi, mida nõutakse Schengeni piirieeskirjade kohaselt enne reisijale Schengeni alale sisenemiseks loa andmist. Piirivalve seisukohast oleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete süstemaatiline kustutamine pärast 181 päeva möödumist – nagu pandi ette 2013. aastal – kaotanud kõik kolmanda riigi kodaniku hiljutiste Schengeni ala piiriületuste andmed, mis on vajalikud riskianalüüsi tegemiseks. See tähendaks kasuliku teabe vähenemist võrreldes sellega, mida piirivalve praegu kasutab: reisidokumenti löödud templite uurimine annab paljudel juhtudel teavet mitme aasta kohta. Pikem säilitustähtaeg on seega vajalik, et võimaldada piirivalvel teha Schengeni piirieeskirjadega nõutud riskianalüüsi enne reisijale Schengeni alale sisenemise loa andmist. Konsulaarametnikud peavad viisataotluste menetlemisel samuti analüüsima taotlejate varasemate reiside andmeid, et hinnata varasemate viisade kasutamist ja riigis viibimise tingimuste täitmist. Passide tembeldamine asendatakse päringute tegemisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes. Süsteemis kättesaadavad varasemate reiside andmed peaksid seetõttu hõlmama ajavahemikku, mis on viisa väljaandmise eesmärgil piisav. Pikem säilitamistähtaeg vähendab uuesti registreerimise sagedust ja on kasulik kõikidele reisijatele, kuna keskmine piiriületusaeg väheneb ja kontroll piiril muutub kiiremaks. Kontroll piiril kiireneb isegi ainult üks kord Schengeni alale sisenevate reisijate jaoks, sest teised reisijad on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis juba registreeritud ja neid ei tule süsteemis uuesti registreerida.

Pikem säilitamistähtaeg on vajalik ka piiriületuse lihtsustamiseks protsessi kiirendavate meetmete ja iseteenindussüsteemide abil. Piiriületuse lihtsustumine sõltub süsteemis registreeritud andmetest. Lühike säilitustähtaeg vähendab nende reisijate hulka, kelle piiriületust saab lihtsustada, ning kahjustab seega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ülesseatud eesmärki lihtsustada piiriületust. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike kolmandatest riikidest pärit pereliikmete piiriületusandmeid säilitatakse kuni üks aasta pärast viimast riigist lahkumist. Lihtsustatud piiriületuse kohaldamiseks selliste pereliikmete suhtes tuleks nende isiklikke toimikuid säilitada viis aastat. Nende viibimisaja ületajate kohta, keda ei ole andmete säilitamise tähtaja lõpuks leitud, saab luua riigisisese otsusega Schengeni infosüsteemis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetel põhineva hoiatusteate enne andmete kustutamist sellest süsteemist. –Piiriületuste lihtsustamine: lihtsustamine põhineb iseteenindussüsteemide ja e-väravate rakendamisel – need võimaldavad kolmandate riikide kodanikel algatada piirikontrollimenetluse, mida täiendatakse piirivalvuri nõudel lisateabe esitamisega. Nimetatud protsessi kiirendavate meetmete (kehtestatakse Schengeni piirieeskirjade muutmise ettepanekuga) kasutamine on liikmesriikide jaoks vabatahtlik, neid saab kohaldada enamiku reisijate puhul ja need ei nõua uue süsteemi väljaarendamist. –Peale selle tagatakse ühtlustatud õiguslik alus (kehtestatakse Schengeni piirieeskirjade muutmise ettepanekuga) riiklike registreeritud reisijate programmide vabatahtlikuks loomiseks liikmesriikides. –Õiguskaitseasutuste juurdepääs: liikmesriikide õiguskaitseasutustel ja Europolil on alates riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtust sellele juurdepääs rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem sisaldab usaldusväärseid andmeid selle süsteemiga hõlmatud kolmandate riikide kodanike sisenemis- ja lahkumiskuupäevade kohta; see võib olla otsustava tähtsusega õiguskaitseasutuste käsutuses olevate isiklike toimikute puhul, millele tuleks anda juurdepääs kooskõlas õigusakti eesmärgiga ja andmekaitsenorme järgides.



Õiguskaitse eesmärgil VISi andmetele antud juurdepääsu kasulikkus on juba tõendust leidnud. Liikmeriigid on teatanud vägivaldsetest surmajuhtumitest, mille puhul oli isiku tuvastamine võimalik ainult VISi andmete alusel. Teatatud on ka inimkaubanduse, terrorismi ja uimastikaubanduse juhtumitest, mille puhul juurdepääs VISi andmetele võimaldas uurijatel teha märkimisväärseid edusamme. –Kulud: 2013. aasta ettepanekutega nähti soovituslikult ette 1,1 miljardit eurot riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmi väljaarendamiseks. Muudetud ettepanekus on ühtse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, sealhulgas õiguskaitseasutuste juurdepääsu eelistatud variandi põhjal hinnatud vajalikuks summaks 480 miljonit eurot. Käesolev muudetud ettepanek määruse kohta, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, on kõnealuse süsteemi õigusraamistiku peamine õigusakt. See sisaldab ka kehtivate ELi õigusaktide (st määruse (EL) nr 1077/2011, määruse (EÜ) nr 767/2008 ja Schengeni lepingut rakendava konventsiooni) vajalikke muudatusi. See täiendav ettepanek muuta Schengeni piirieeskirju seoses süsteemi kasutamisega piiride haldamisel, esitatakse koos käesoleva ettepanekuga.  Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/399 isikute üle piiri liikumist reguleerivate liidu eeskirjade (Schengeni piirieeskirjad) kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. - Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 515/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ. 2.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsulteerimist sidusrühmadega on üksikasjalikult kirjeldatud II lisas esitatud mõjuhinnangus. Komisjon korraldas 2015. aastal järgmised asjaomast teemat käsitlevad konsultatsioonid e-piire käsitlevate muudetud ettepanekute koostamiseks: 20. märtsil 2015 Euroopa andmekaitseinspektoriga peetud e-piire käsitlevate muudetud ettepanekute teemaline õpikoda, 5. mail 2015 kodanikuühiskonnaga peetud kohtumine, 28. mail 2015 vedajate ning transpordi-, turismi- ja taristuettevõtjatega peetud kohtumine ning 22. juunil ja 23. juulil 2015 Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga peetud kohtumine. Lisaks korraldas komisjon 9. juulil 2015 kohtumise liikmesriikide õiguskaitsetöötajatega ning 24.septembril 2015 ja 26. oktoobril 2015 kaks tehnilist kohtumist liikmesriikide ekspertidega. Ajavahemikus 29. juulist kuni 29. oktoobrini 2015 toimunud avaliku konsultatsiooni käigus koguti üksikisikute, organisatsioonide, vedajate ja ametiasutuste seisukohti (avaliku konsultatsiooni tulemusi selgitatakse põhjalikult II lisas esitatud mõjuhinnangus). Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon korraldas liikmesriikide parlamentidega 23.–24. veebruaril 2015 parlamentidevahelise komitee kohtumise e-piiride teemal.

Mõju hindamine Esimene mõju hindamine tehti 2008. aastal, kui valmistati ette kõnealust teemat käsitlevat komisjoni teatist, ning teine mõju hindamine tehti 2012. aastal 2013. aasta ettepanekuid koostades. Kolmas mõju hindamine lõppes 2016. aastal. Võttes arvesse tehnilist uuringut, katseprojekti aruannet, huvitatud isikutega konsulteerimise tulemusi ning nõukogus ja Euroopa Parlamendis toimunud arutelusid, analüüsiti mõjuhinnangus nii riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kui ka registreeritud reisijate programmi rakendamise variante ja allvariante. Mõjuhinnangu põhjal eelistatud variante on võetud otseselt arvesse peamistes käesolevas ettepanekus kajastatud muudatustes võrreldes 2013. aasta ettepanekutega (vt I punkt „Muudetud ettepaneku põhielemendid”). Õiguskontrollikomitee vaatas esialgse mõjuhinnangu läbi ning esitas oma arvamuse 22. jaanuaril 2016. 3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatavate meetmete kokkuvõte Tuleb kindlaks määrata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk, funktsioonid ja ülesanded. Peale selle tuleb anda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ametile (eu-LISA) volitused süsteemi väljaarendamiseks ja operatiivjuhtimiseks. Käesoleva muudetud ettepaneku üksikasjalik selgitus artiklite kaupa on esitatud eraldi komisjoni talituste töödokumendis. Ettepanekusse tehtud muudatuste tõttu tuleb teha muudatusi määruses (EL) nr 1077/2011, määruses (EÜ) nr 767/2008 ja Schengeni lepingut rakendavas konventsioonis, nagu on märgitud punktis 1. Õiguslik alus Käesoleva muudetud määruse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d. Artikli 77 lõike 2 punktid b ja d on sobiv õiguslik alus, et veelgi täpsustada liikmesriikide välispiiride ületamisega seotud meetmeid ning töötada välja normid ja kord, mida liikmesriikidel tuleb järgida isikute kontrollimisel välispiiridel. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomise õiguslik alus on artikli 77 lõike 2 punktid b ja d. Peale selle on muudetud määruse ettepaneku õiguslikuks aluseks õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise puhul artikli 87 lõike 2 punkt a ja Europolile juurdepääsu andmise puhul artikli 88 lõike 2 punkt a (mõlemad rangetel tingimustel). Nii õiguskaitse eesmärgil kui ka Europolile juurdepääsu andmisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele järgitakse nende täiendavate õiguslike aluste puhul sama seadusandlikku tavamenetlust, mida kohaldatakse vastavalt artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d. Subsidiaarsuse põhimõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti b kohaselt on liidul volitused võtta vastu meetmeid, mis on seotud isikute kontrollimise ja tõhusa järelevalvega liikmesriikide välispiiride ületamise üle. Kehtivaid ELi õigusnorme liikmesriikide välispiiride ületamise kohta tuleb muuta võtmaks arvesse asjaolu, et praegu puuduvad usaldusväärsed meetmed lühiajalist viibimisluba omavate kolmandate riikide kodanike reisimise jälgimiseks, kuna kehtiv tembeldamiskohustus on keerukas ja aeglane ning ebapiisav selleks, et liikmesriikide asutused saaksid hinnata lubatud viibimist reisija kontrollimisel piiril või oma territooriumil, ning riiklikud süsteemid, mis on loodud sel eesmärgil sisepiirikontrollita alal, pole piisavad. Rände tõhusamaks haldamiseks ja riigis ebaseaduslikult viibivate isikute avastamiseks tehtavate pisteliste kontrollide hõlbustamiseks peaks olema kättesaadav teave selle kohta, kellele on antud sisenemiskeeld ELi territooriumile, kes viibivad ELi territooriumil ega ületa lubatud lühiajalise viibimise kestust (kuni 90 päeva 180 päeva jooksul) ning millised rahvus- ja reisijaterühmad (viisanõudest vabastatud/viisakohustusega) viibivad riigis lubatust kauem. Kogu Schengeni ala hõlmavate ühtlustatud normide kehtestamiseks sisenemiskeeldude registreerimise, piiriületuste ja lubatud lühiajalise viibimise kontrollimise kohta on vaja ühtset korda. Seepärast ei suuda liikmesriigid üksi käesoleva ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi 2013. aasta ettepanekut on vaja muuta ka selleks, et anda õiguskaitseasutustele juurdepääs kõnealuse süsteemi andmetele eesmärgiga võidelda terrorismi ja raskete kuritegude vastu ning tagada kõrgetasemeline sisejulgeolek. Nimetatud eesmärki ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, kuna sellise muutmisettepaneku saab esitada ainult komisjon. Proportsionaalsuse põhimõte Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama ettepanekuga saavutada soovitud eesmärki ja meetme võimalikult tõhusat rakendamist. Esitatud algatus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendust eesmärgiga tagada välispiiril ühiste normide ühetaoline kohaldamine kõikides Schengeni liikmesriikides, kes on kaotanud ära kontrolli sisepiiridel. Seeläbi luuakse vahend, mis annab Euroopa Liidule teavet tema territooriumile sisenevate ja sealt lahkuvate kolmandate riikide kodanike arvu kohta, mis on hädavajalik jätkusuutliku ja tõenduspõhise rände- ja viisapoliitika kujundamiseks. Sellega antakse ka õiguskaitseasutustele juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, mis tagab nende viisanõudest vabastatud isikute õigeaegse, täpse, turvalise ja kulutasuva tuvastamise, kes on terrorismis või raskes kuriteos kahtlustatavad (või ohvrid), ning võimaldab õiguskaitseasutustel kontrollida nii viisat omavate kui ka viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike (kes on sellises kuriteos kahtlustatavad või ohvrid) varasemate reiside andmeid. Ettepanek, mis põhineb lõimitud eraelukaitse põhimõtetel, on proportsionaalne õigusega isikuandmete kaitsele, kuna süsteemi toimimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks ei ole vaja koguda ega säilitada rohkem andmeid hädavajalikust kauem. Peale selle nähakse ette ja rakendatakse kõik reisijate põhiõiguste tõhusaks kaitsmiseks ning eelkõige nende eraelu ja isikuandmete kaitsmiseks vajalikud kaitsemeetmed ja mehhanismid. Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil ellu viia täiendavaid protsesse ega ühtlustamist; kavandatud meede on seega proportsionaalne, kuna ei lähe kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks liidu tasandil vajalikust kaugemale.

Eelistatud variant on proportsionaalne ka kulude seisukohast, kui arvestada kasu, mida kõik liikmesriigid süsteemi kasutamisest saavad ühise välispiiri haldamisel ja liikumisel ühise ELi rändepoliitika kehtestamise suunas. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Õigusakti valik Kavandatav vahend: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Käesoleva ettepanekuga luuakse keskne süsteem, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ja mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja ühtseid kasutuseeskirju. Lisaks kehtestatakse sellega kõikide liikmesriikide jaoks ühtsed normid, mis käsitlevad välispiiridel tehtavat kontrolli ja süsteemile juurdepääsu, sealhulgas õiguskaitse eesmärgil. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse. Põhiõigused õigus inimväärikusele (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 1), orjapidamise ja sunniviisilise töö keeld (harta artikkel 5), õigus vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), era- ja perekonnaelu austamine (harta artikkel 7), isikuandmete kaitse (harta artikkel 8), varjupaigaõigus (harta artikkel 18), kaitse tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral (harta artikkel 19), diskrimineerimiskeeld (harta artikkel 21), lapse õigused (harta artikkel 24) ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47). Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamine mõjutab positiivselt orjapidamise ja sunniviisilise töö keeldu ning õigust vabadusele ja turvalisusele. Schengeni ala välispiiri ületava kolmanda riigi kodaniku parem ja täpsem tuvastamine (kasutades biomeetrilisi andmeid) toetab identiteedipettuse, inimkaubanduse (eriti alaealiste salaja üle piiri toimetamise) ja piiriüleste kuritegude avastamist ning suurendab seega Schengeni alal viibivate kodanike julgeolekut. Seoses õigusega isikuandmete kaitsele on ettepanekus esitatud isikuandmete kaitsemeetmed, eelkõige seoses nendele juurdepääsuga, mis peaks rangelt piirduma vaid käesoleva määruse eesmärgiga ning selles kindlaksmääratud pädevate asutustega. Isikuandmete kaitsemeetmed hõlmavad ka õigust pääseda andmetele ligi või neid parandada või kustutada. Isikuandmete kaitset kui üht põhiõigust aitab edendada ka andmete säilitamise tähtaja piiramine, millele osutati eespool käesoleva seletuskirja punktis 1. Ettepanekuga nähakse ette juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, et tuvastada välispiire ületavad kolmandate riikide kodanikud või kontrollida nende varasemate reiside andmeid. Nagu on sätestatud harta artikli 52 lõikes 1, peavad isikuandmete kaitse õigusele seatud piirangud olema vastavuses taotletava eesmärgiga ega tohi minna selle saavutamiseks vajalikust kaugemale. Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 lõikes 2 kinnitatakse samuti, et ametiasutuse sekkumine üksikisikute õigusse eraelu puutumatusele võib olla õigustatud, kui see on vajalik riigi julgeoleku ja avaliku korra tagamiseks või kuriteo ärahoidmiseks, nagu see on käesolevas ettepanekus. Euroopa Kohus on samuti tõdenud, et võitlus terrorismi ja raske kuritegevuse, eeskätt organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu on avaliku julgeoleku tagamiseks mõistagi esmatähtis ning selle tõhusus võib suures ulatuses sõltuda nüüdisaegse uurimistehnika kasutamisest; seega võib neil konkreetsetel eesmärkidel isikuandmetele antud juurdepääs olla õigustatud, kui seda peetakse vajalikuks. Ettepanekuga nähakse ette juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, et tuvastada välispiire ületavad kolmandate riikide kodanikud või kontrollida nende varasemate reiside andmeid. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile isikute tuvastamise eesmärgil peaks olema võimalik ainult siis, kui eelnevalt on tehtud otsing riiklikes andmebaasides ja see on tulemusteta, ja sõrmejälgede otsimise eesmärgil ainult siis, kui eelnevalt on tehtud otsing sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis vastavalt otsusele 2008/615/JSK. Kuigi VIS sisaldab viisaomanike andmeid, ei sisalda ükski muu ELi andmebaas andmeid viisanõudest vabastatud kodanike ega reisimise kohta. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele võib anda juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil ainult terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks, nagu on sätestatud nõukogu raamotsustes 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) ja 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse kohta), ning üksnes siis, kui see on konkreetsel juhul vajalik. Lisaks võivad määratud õiguskaitseasutused taotleda juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele ainult siis, kui on põhjendatult alust arvata, et selline juurdepääs aitaks oluliselt kaasa asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. Määratud õiguskaitseasutus kontrollib sellise taotluse puhul, kas on täidetud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise ranged eeltingimused. Peale selle kehtestatakse ettepanekuga ka ranged andmeturbemeetmed, et tagada töödeldavate isikuandmete turvalisus, ning nähakse ette sõltumatute avalike andmekaitseasutuste poolne järelevalve töötlemistoimingute üle ja kõikide otsingute dokumenteerimine. Ettepanekus on ka sätestatud, et isikuandmete mis tahes töötlemine, mida õiguskaitseasutused teevad pärast nende saamist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, peab olema kooskõlas nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK. Ettepanekuga kehtestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu ranged normid ja vajalikud kaitsemeetmed. Samuti nähakse sellega ette üksikisikute õigused oma andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada ning nende õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ja avalike sõltumatute asutuste poolne järelevalve andmete töötlemise üle. Ettepanek on seega täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eelkõige seoses õigusega isikuandmete kaitsele, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16, mis tagab igaühe õiguse oma isikuandmete kaitsele. 4.MÕJU EELARVELE Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi 2013. aasta ettepanekus viidati komisjoni ettepanekule järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta, milles soovitatakse eraldada ajavahemikuks 2014–2020 Sisejulgeolekufondile 4,6 miljardit eurot. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi 2013. aasta ettepanekus nähti soovituslikult ette 1,1 miljardi euro eraldamine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja registreeritud reisijate programmi väljaarendamiseks, eeldades, et asjaomased kulud tekivad alates 2015. aasta algusest. Kõnealune summa arvutati kahe eraldi süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise alusel, kusjuures arvestati kolme arendusaasta ja nelja toimimisaastaga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 515/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2000/EÜ (Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi määrus)) artikli 5 lõike 5 punktis b nähti ette 791 miljoni euro eraldamine, et töötada välja praegustel ja/või uutel IT-süsteemidel põhinevad IT-süsteemid, mis aitavad juhtida üle liidu välispiiri liikuvaid rändevooge. Kogusumma 791 miljonit eurot vastas kolmele arendusaastale (2017–2019 (viimane kaasa arvatud)), kusjuures osa ettevalmistöid tehti juba 2016. aastal ja süsteem pidi kasutusele võetama 2020. aastal. Tehnilise uuringu ja mõjuhinnangu tulemusena põhineb praegune ettepanek eelistatud variandil, mis näeb ette ühtse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomise, ning vajaminev summa on hinnanguliselt 480 miljonit eurot, mille puhul on arvesse võetud ka õiguskaitse eesmärgil süsteemile juurdepääsu andmist. Seetõttu sisaldab käesolev ettepanek ka Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi määruse muutmise ettepanekut, et tagada selle kooskõla uue vähendatud summaga.

See rahaline toetus kataks nii kesktasandi meetmete kulud kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodil (288 miljonit eurot – liidu tasandi arendus- ja tegevuskulud kaudse eelarve täitmise kaudu) kui ka kulud, mis tekivad liikmesriikides olemasolevate piiritaristute lõimimisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ühtse riikliku liidese abil (120 miljonit eurot – otsese eelarve täitmise kaudu). Riigisiseste lõimimiskulude katmiseks rahalise toetuse andmine tagaks, et riigi raske majanduslik olukord ei ohusta või viivita projektide elluviimisega. Arendusetapis (2017–2019) kulutab komisjon kokku 52,7 miljonit eurot (otsese eelarve täitmise kaudu) tegevuskulude katmiseks liikmesriikides. Pärast uue süsteemi kasutuselevõtmist võib liikmesriikide tulevasi tegevuskulude katmist toetada Sisejulgeolekufondist rahastatavatest riiklikest programmidest (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega). Selleks on 480 miljoni euro suurusest kogusummast reserveeritud 20 miljonit eurot. See hõlmab ühe aasta tegevuse toetust. Kasutatud kulumudelit selgitatakse VI lisas „Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mõjuhinnangus kasutatud kulumudel”. 5.LISATEAVE Osalemine Käesolev ettepanek tugineb Schengeni acquis’le, kuna puudutab välispiiri ületamist. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud protokollidega ja lepingutega seotud tagajärgi. Taani: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte. Ühendkuningriik ja Iirimaa: kooskõlas Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli artiklitega 4 ja 5, nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa määruse (EL) nr 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad) ega ühegi teise üldiselt Schengeni acquis’na tuntud õigusakti ning eelkõige sisepiirikontrolli kaotamist reguleerivate ja toetavate õigusaktide ja välispiirikontrolliga seotud kõrvalmeetmete kohaldamises. Käesolev määrus kujutab endast selle acquis’ edasiarendamist ning seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-482/08: Ühendkuningriik vs. nõukogu (ECLI:EU:C:2010:631) ei mõjuta asjaolu, et käesoleva määruse õiguslikud alused on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a ning artikli 77 lõike 2 punktid b ja d, eespool esitatud järeldust, kuna juurdepääs õiguskaitse eesmärgil kaasneb riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomisega. Island ja Norra: nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingus, mis käsitleb nende riikide kaasamist Schengeni acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, sätestatud menetlused on kohaldatavad, kuna käesolev ettepanek põhineb kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis’l. Šveits: käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Liechtenstein: käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelises protokollis, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Horvaatia, Küpros, Bulgaaria ja Rumeenia: käesoleva määrusega, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, asendatakse kolmandate riikide kodanike passide tembeldamise kohustus. Seda sätet tuli ühinevatel liikmesriikidel kohaldada ühinemisel Euroopa Liiduga. 2016/0106 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning



millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011



EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatises „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” toodi esile vajadus luua Euroopa integreeritud piirihalduse strateegia osana riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt Schengeni alal lühiajalise viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja. (2)Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta kohtumisel rõhutati vajadust jätkata ELi integreeritud piirihalduse strateegia arendamist, sealhulgas moodsate tehnoloogiate paremat kasutamist, et parandada välispiiride haldamist. (3)Komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” soovitatakse luua elektrooniline süsteem, et registreerida üle välispiiri toimuv liikmesriikide territooriumile sisenemine ja sealt lahkumine, et tagada liikmesriikide territooriumile sisenemise tõhusam haldamine. (4)23.–24. juunil 2011 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kutsuti üles kiirelt tegelema e-piiride arendamisega. Komisjon avaldas 25. oktoobril 2011 teatise „Arukad piirid – valikud ja edasised sammud”. (5)Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 2014. aasta juunis vastuvõetud strateegilistes suunistes, et „[i]nimestel ilma sisepiiridel toimuva kontrollita reisida võimaldav Schengeni ala ning aina suurenev arv ELi sõitvaid inimesi nõuab ELi ühiste välispiiride tõhusat haldamist, et tagada tugev kaitse. Liit peab võtma kasutusele kõik tema käsutuses olevad vahendid, et aidata liikmesriikidel oma ülesannet täita. Sel eesmärgil: tuleks kulutõhusal viisil ajakohastada välispiiride integreeritud haldamist, et tagada arukas piirihaldus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmiga, mida toetab uus suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (eu-LISA)”. (6)Komisjoni 13. mai 2015. aasta teatises „Euroopa rände tegevuskava” märgiti, et „[u]us etapp algab algatusega „Arukad piirid”, mille eesmärk on suurendada piiriületuste tõhusust, lihtsustada piiriületust suurele enamikule „heausksetele” kolmandast riigist pärit reisijatele, tugevdades samal ajal võitlust ebaseadusliku rände vastu, registreerides kolmanda riigi kodanike kõik piiriülesed liikumised ja pidades täielikult kinni proportsionaalsuse põhimõttest.” (7)On vaja fikseerida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid ja tehniline ülesehitus, sätestada selle toimimise ja kasutamisega seotud normid, määrata kindlaks süsteemi vastutusvaldkonnad, sinna sisestatavad andmeliigid, andmete sisestamise eesmärk, sisestamiskriteeriumid, andmetele juurdepääsu õigust omavad asutused ning andmetöötluse ja isikuandmete kaitse täiendavad normid. (8)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kohaldatakse lühiajalise Schengeni alal viibimise loa saanud kolmandate riikide kodanike suhtes. Seda kohaldatakse ka kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks siseneda. (9)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk peaks olema parandada välispiiride haldamist, vältida ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige – ja kui see on asjakohane – aitama tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid tingimusi. (10)Nende eesmärkide saavutamiseks peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem töötlema tähtnumbrilisi andmeid ja biomeetrilisi andmeid (sõrmejäljed ja näokujutis). Biomeetriliste andmete kasutamine hoolimata selle mõjust reisijate privaatsusele on õigustatud kahel põhjusel. Esiteks on biomeetriliste andmete kasutamine usaldusväärne meetod nende kolmandate riikide kodanike tuvastamiseks, kellel ei ole liikmesriigi territooriumil viibides reisidokumenti või muud isikut tõendavat dokumenti, mis on ebaseaduslike rändajate puhul tavapärane. Teiseks on biomeetrilised andmed usaldusväärsemad seaduslike rändajate riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete võrdlemisel. Näokujutise kasutamine koos sõrmejälgedega võimaldab vähendada registreeritavate sõrmejälgede arvu, kuid tagab sama täpse tuvastamise. (11)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleks sisestada – kui see on füüsiliselt võimalik – viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike neli sõrmejälge, et võimaldada täpset kontrolli ja tuvastamist (tagades, et kolmanda riigi kodanik ei ole juba registreeritud teise isikuna või teise reisidokumendiga) ning tagada piisavate andmete olemasolu igas olukorras. Viisaomanike sõrmejälgi võrreldakse viisainfosüsteemi andmetega. Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõukogu otsusega 2004/512/EÜ. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tuleks salvestada nii viisanõudest vabastatud kui ka viisat omavate kolmandate riikide kodanike näokujutised ning näokujutist tuleks kasutada peamise biomeetrilise tunnusena nende kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimiseks, kes on varem kõnealuses süsteemis registreeritud, seni kuni nende isiklik toimik ei ole kustutatud. Teise võimalusena tuleks selliseks kontrolliks kasutada sõrmejälgi. (12)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem koosneb kesksüsteemist, mis kasutab biomeetriliste ja tähtnumbriliste andmete arvutipõhist keskandmebaasi, ühtsest riiklikust liidesest igas liikmesriigis, turvalisest sidekanalist riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja keskse VISi vahel ning kesksüsteemi ja ühtse riikliku liidese vahelisest sidetaristust. Iga liikmesriik peab ühendama oma piiritaristud ühtse riikliku liidesega. (13)Tuleks saavutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja VISi koostalitlusvõime, luues nende kesksüsteemide vahelise otsese sidekanali, mis võimaldab piirivalveasutustel kasutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi päringute tegemiseks VISis, et saada viisadega seotud andmeid isiklike toimikute loomiseks või ajakohastamiseks, ning võimaldab piirivalveasutustel kontrollida välispiiril sõrmejälgede otsesel võrdlemisel VISi andmetega nii viisaomanike viisa kehtivust ja isikusamasust kui ka viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikusamasust. Koostalitlusvõime peaks ka võimaldama piirivalveasutustel kasutada VISi selle kaudu otse päringute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, et vaadata läbi viisataotlusi ja võtta vastu otsuseid nende taotluste kohta, ning viisasid väljastavatel asutustel ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel viisaga seotud andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 767/2008 tuleks vastavalt muuta.

(14)Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata liikmesriikide asutused, kes võivad kasutada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi konkreetsetel eesmärkidel ning oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses. (15)Igasugune sisenemise ja lahkumise süsteemi andmete töötlemine peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja vajalik pädevate asutuste ülesannete täitmiseks. Pädevad asutused peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamisel tagama nende isikute inimväärikuse ja puutumatuse austamise, kelle kohta andmeid saada soovitakse, ning nad ei tohiks diskrimineerida isikuid soo, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. (16)Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu on oluline, et õiguskaitseasutustel oleks oma ülesannete täitmiseks kõige ajakohasem teave. Õiguskaitse eesmärgil VISi andmetele juurdepääsu andmisest on juba olnud kasu vägivaldselt surnud isikute tuvastamisel või uurijatele märkimisväärsete edusammude näol inimkaubanduse, terrorismi ja uimastikaubanduse juhtumite uurimisel. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis sisalduvale teabele on vajalik nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK nimetatud terroriaktide ja nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK sätestatud muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kogutavaid andmeid võib kasutada isikusamasuse kontrollimiseks nii siis, kui kolmanda riigi kodanik on oma dokumendid hävitanud, kui ka juhul, kui õiguskaitseasutused kasutavad kuriteo uurimiseks sõrmejälgi või näokujutist ja tahavad kindlaks teha isikut. Süsteemi võib kasutada ka kriminaaljälitusvahendina tõendite kogumiseks, jälgides kuriteos kahtlustatava või kuriteoohvri reisimarsruute. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed olema käesolevas määruses sätestatud tingimustel kättesaadavad liikmesriikide määratud asutustele ja Euroopa Politseiametile (Europol). (17)Lisaks on Europoli tähtsus liikmesriikide piiriülese kuritegevuse uurimisega tegelevate ametiasutuste vahelises koostöös suur, kuna ta toetab kuritegevuse tõkestamist, analüüsimist ja uurimist terves liidus. Seega peaks ka Europolil olema oma ülesannete raames ja kooskõlas nõukogu otsusega 2009/371/JSK juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele. (18)Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eesmärgil kujutab endast sekkumist nende isikute põhiõigusse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, kelle isikuandmeid töödeldakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Kõik sellised sekkumised peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist, ning need normid peavad kaitsma isikuid omavoli eest ja määrama piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antava kaalutlusõiguse ulatuse ja selle kasutamise korra. Demokraatlikus ühiskonnas peavad kõik sellised sekkumised olema vajalikud õigustatud ja proportsionaalse huvi kaitsmiseks ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga, mida tahetakse saavutada. (19)Andmete võrdlemine latentsete sõrmejälgede ehk kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmete alusel on politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalusega võrrelda latentseid sõrmejälgi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis salvestatud sõrmejälgedega juhtudel, kui on piisavalt alust arvata, et kuriteo toimepanija või ohver võib olla selles süsteemis registreeritud, luuakse liikmesriikide õiguskaitseasutustele väga väärtuslik vahend terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed. (20)On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja keskne juurdepääsupunkt, mille kaudu taotletakse juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele, ning pidada nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus taotleda sellist juurdepääsu konkreetsel eesmärgil terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. (21)Määratud asutuse tegevusüksus peaks esitama kesksele juurdepääsupunktile kesksüsteemi salvestatud andmetele juurdepääsu taotluse, mis peaks olema põhjendatud. Määratud asutuste tegevusüksused, kellel on õigus taotleda juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele, ei tohiks tegutseda kontrolliasutustena. Kesksed juurdepääsupunktid peaksid olema määratud asutustest sõltumatud ja nende ülesanne peaks olema tagada sõltumatul viisil käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Kiireloomulistel erandjuhtudel, kui terroriaktidest või muudest rasketest kuritegudest tulenevale konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimine eeldab varajast juurdepääsu süsteemile, peaks kesksel juurdepääsupunktil olema võimalik menetleda taotlust viivitamata ning teha kontroll alles tagantjärele. (22)Isikuandmete kaitsmiseks ja süstemaatiliste otsingute välistamiseks tuleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid töödelda ainult erijuhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Määratud asutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et selle abil saadakse teavet, mis aitab olulisel määral kaasa terroriakti või muu raske kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. (23)Peale selle tuleks juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude puhul tundmatute kahtlusaluste, toimepanijate või ohvrite tuvastamiseks võimaldada ainult tingimusel, et otsingud asjaomase liikmesriigi sõrmejälgede andmebaasides ja kõikide teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemides nõukogu otsuse 2008/615/JSK alusel ei võimaldanud andmesubjekti isikut kindlaks teha. Lisaks peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetele juurdepääs konkreetse isiku sisenemis- ja lahkumisandmete saamiseks olema nõuetekohaselt põhjendatud. (24)Isikuandmete tõhusaks võrdlemiseks ja vahetamiseks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ja kohaldama kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, samuti juba kehtivaid isikuandmete vahetamist käsitlevaid liidu õigusakte, eelkõige otsust 2008/615/JSK. (25)Isikuandmeid ei tohiks säilitada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kauem, kui see on vajalik selle süsteemi eesmärkide saavutamiseks. Piirihalduse eesmärgil on asjakohane säilitada kolmandate riikide kodanikega seotud andmeid viis aastat, et vältida vajadust registreerida kolmandate riikide kodanikke korduvalt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis enne selle perioodi möödumist. Nende kolmandate riikide kodanike kohta, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti, on asjakohane säilitada kõik nendega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed kuni üks aasta pärast viimast riigist lahkumist. (26)Viieaastane säilitustähtaeg on vajalik, et võimaldada piirivalvel teha Schengeni piirieeskirjadega nõutud riskianalüüsi enne reisijale Schengeni alale sisenemise loa andmist. Konsulaarametnikud peavad viisataotluste menetlemisel samuti analüüsima taotlejate varasemate reiside andmeid, et hinnata varasemate viisade kasutamist ja riigis viibimise tingimuste täitmist. Passide tembeldamine asendatakse päringute tegemisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes. Süsteemis kättesaadavad varasemate reiside andmed peaksid seetõttu hõlmama ajavahemikku, mis on viisa väljaandmise eesmärgil piisav. Viieaastane säilitamistähtaeg vähendab uuesti registreerimise sagedust ja on kasulik kõikidele reisijatele, kuna keskmine piiriületusaeg väheneb ja kontroll piiril muutub kiiremaks. Kontroll piiril kiireneb isegi ainult üks kord Schengeni alale sisenevate reisijate jaoks, sest teised reisijad on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis juba registreeritud ja neid ei tule süsteemis uuesti registreerida. See säilitamistähtaeg on vajalik ka piiriületuse lihtsustamiseks protsessi kiirendavate meetmete ja iseteenindussüsteemide abil. Selline lihtsustumine sõltub süsteemis registreeritud andmetest. Lühem andmete säilitamise tähtaeg avaldaks negatiivset mõju piiril tehtava kontrolli kestusele. Lühem säilitustähtaeg vähendab ka nende reisijate hulka, kelle piiriületust saab lihtsustada, ning kahjustab seega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ülesseatud eesmärki lihtsustada piiriületust. (27)Sama kaua ehk viis aastat tuleks säilitada andmeid nende isikute kohta, kes ei ole lubatud viibimisaja jooksul liikmesriikide territooriumilt lahkunud, et toetada tuvastamis- ja tagasisaatmismenetlust, ja isikute kohta, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks {või ringreisiviisa alusel} siseneda. Andmed tuleks kustutada viie aasta pärast, välja arvatud juhul, kui neid on põhjust kustutada varem. (28)Tuleks sätestada täpsed normid, mis reguleerivad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja toimimisega seotud vastutust ning liikmesriikide vastutust ühenduse loomise eest selle süsteemiga. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet peaks vastutama keskse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest kooskõlas käesoleva määrusega ning määruse (EL) nr 1077/2011 asjaomaseid sätteid tuleks vastavalt muuta. (29)Tuleks ette näha normid, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust käesoleva määruse rikkumisega tekitatud kahju korral. (30)Isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikides käesoleva määruse alusel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ, välja arvatud juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud asutused või kontrolliasutused terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. (31)Kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse kohaselt terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, tuleks rakendada siseriiklike õigusaktidega kehtestatud isikuandmete kaitse norme, mis on kooskõlas nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK . (32)Isikuandmeid, mida liikmesriigid saavad käesoleva määruse kohaselt, ei tohi edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile ega liidus või väljaspool seda loodud eraõiguslikule üksusele, välja arvatud siis, kui see on konkreetsel juhul vajalik, et aidata tuvastada kolmanda riigi kodanikku seoses tema tagasisaatmisega, ja rangetel tingimustel. (33)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse liidu institutsioonide ja asutuste tegevuse suhtes, kui nad täidavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutajatena oma ülesandeid.

(34)Kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 28 loodud sõltumatud järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid õiguspäraselt, ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse nimetatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. Euroopa andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi üle järele valvates koostööd. (35)Kooskõlas nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK artikliga 25 loodud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguskaitse eesmärgil seaduslikult, ning kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 33 loodud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima Europoli tegevuse seaduslikkust isikuandmete töötlemisel. (36)„[...] Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse […]. (37)Ettepanekuga kehtestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu ranged normid ja vajalikud kaitsemeetmed. Sellega nähakse ka ette üksikisikute õigused pääseda ligi oma andmetele, neid parandada ja kustutada ning nende õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ning avalike sõltumatute asutuste poolne järelevalve andmete töötlemise üle. Käesolevas määruses võetakse seega arvesse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele (harta artikkel 1), orjapidamise ja sunniviisilise töö keeld (harta artikkel 5), õigust vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), era- ja perekonnaelu austamist (harta artikkel 7), isikuandmete kaitset (harta artikkel 8), diskrimineerimiskeeldu (harta artikkel 21), lapse õigusi (harta artikkel 24), eakate õigusi (harta artikkel 25), puuetega inimeste õigusi (harta artikkel 26) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47). (38)Tõhusa järelevalve tagamiseks käesoleva määruse kohaldamise üle tuleb seda korrapäraste ajavahemike järel hinnata. Liikmesriigid peaksid kehtestama normid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. (39)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (40)Ühise riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kehtestamist ning andmete kasutamise ühiste kohustuste, tingimuste ja korra loomist ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetmete ulatust ja mõju silmas pidades on need paremini saavutatavad liidu tasandil kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Mainitud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (41)Pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõttu tuleks muuta Schengeni lepingut rakendava konventsiooni artikli 20 lõiget 2, sest see on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktidega a ja c, kuna ühine viisapoliitika ei saa põhineda liikmesriikide sõlmitud kahepoolsete viisanõudest loobumise lepingute olemasolul või puudumisel ning kolmandate riikide kodanike lubatud viibimisaeg ei tohiks sõltuda selliste kahepoolsete lepingute arvust ega sisust. Pealegi ei saaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem võtta arvesse ega arvutada sellistele lepingutele tuginevate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike lubatud viibimisaja kestust ning need lepingud tuleks tühistada. (42)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kavandatud kulud on väiksemad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 e-piiride jaoks ettenähtud eelarve. Pärast käesoleva määruse vastuvõtmist peaks komisjon seega summa, mis on praegu ette nähtud üle välispiiride toimuvate rändevoogude haldamist toetavate IT-süsteemide väljaarendamiseks, vastavalt määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punktile b delegeeritud õigusaktiga ümber jaotama. (43)Käesolev määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, asendab kolmandate riikide kodanike passide tembeldamise kohustuse, mida kohaldavad kõik ühinevad liikmesriigid. Schengeni alal lubatud viibimisaja kestuse arvutamisel ei tohiks võtta arvesse viibimist liikmesriikides, mis ei kohalda veel täielikult Schengeni acquis’d kooskõlas oma vastava ühinemisaktiga. Sellised liikmesriigid peaksid registreerima kolmandate riikide kodanike riigis viibimise riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kuid süsteemi automaatkalkulaator ei tohiks seda arvestada lubatud viibimisaja osana. (44)Käesolev määrus ei piira direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist. (45)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte. (46)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (47)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (48)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. (49)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2008/149/JSK artikliga 3. (50)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3. (51)Käesolev määrus on Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisese 1. Käesoleva määrusega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, et registreerida ja salvestada teave liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike sisenemise ja lahkumise kuupäeva, kellaaja ja koha kohta, eesmärgiga arvutada nende riigis viibimise kestus ja edastada liikmesriikidele hoiatusteade lubatud viibimisaja lõppemise kohta, ning registreerida nendele kolmandate riikide kodanikele antud sisenemiskeelu kuupäev, kellaaeg ja koht, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks {või ringreisiviisa alusel} siseneda, samuti registreerida sisenemiskeelu andnud liikmesriigi asutus ja sisenemiskeelu põhjused. 2.Käesoleva määruse IV peatükis sätestatakse ka tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriikide määratud õiguskaitseasutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) saada juurdepääsu päringute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kellele on antud liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise luba {või ringreisiviisa} ja keda liikmesriikide välispiiride ületamisel kontrollitakse määruse (EL) nr 2016/399 kohaselt. Seda määrust kohaldatakse liikmesriikide territooriumile sisenevate ja sealt lahkuvate kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti. 2.Käesolevat määrust kohaldatakse ka nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel keelatakse siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliseks viibimiseks {või ringreisiviisa alusel} kooskõlas määruse (EL) nr 2016/399 artikliga 14. 3.Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste isikute suhtes: (a) liidu kodanike pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ ja kellel on nimetatud direktiivi kohane elamisloakaart; (b) liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed, kellel on direktiivi 2004/38/EÜ kohane elamisloakaart; (c) määruse (EL) nr 2016/399 artikli 2 punktis 16 osutatud elamisloa omanikud, välja arvatud eespool punktides a ja b nimetatud isikud; (d)pikaajalise viisa omanikud; (e) Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud; (f) isikud või isikute kategooriad, kes on määruse (EL) nr 2016/399 artikli 6a lõike 3 punktide d, e ja f kohasest kohustusest vabastatud või kelle suhtes kohaldatakse lihtsustatud piiriületust. Käesolevat määrust ei kohaldata esimese lõigu punktides a ja b osutatud pereliikmete suhtes isegi siis, kui nad ei reisi koos ega ühine liidu kodanikuga või vaba liikumise õigust omava kolmanda riigi kodanikuga. 4.Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad riigis viibimise kestuse arvutamist ja liikmesriikidele hoiatusteate edastamist lubatud viibimisaja lõppemise kohta, ei kohaldata nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti. Artikkel 3

Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„välispiirid” – välispiirid, nagu on määratletud määruse (EL) nr 2016/399 artikli 2 lõikes 2; (2)„piirivalveasutused” – pädevad asutused, kellele on siseriikliku õiguse alusel tehtud ülesandeks kontrollida vastavalt määrusele (EL) nr 2016/399 isikuid välispiiripunktides;

(3)„sisserändeasutused” – pädevad asutused, kellele on siseriikliku õiguse alusel tehtud ülesandeks analüüsida ja teha otsuseid seoses kolmandate riikide kodanike viibimisega liikmesriikide territooriumil; (4)„viisasid väljastavad asutused” – pädevad asutused, sealhulgas viisasid väljastavad keskasutused ja välispiiril viisade väljastamise eest vastutavad asutused, kes igas liikmesriigis vastutavad viisataotluste läbivaatamise ning nende kohta otsuste vastuvõtmise eest või viisade kehtetuks tunnistamise, tühistamise või pikendamise kohta tehtavate otsuste vastuvõtmise eest; (5)„kolmanda riigi kodanik” – iga isik, kes ei ole liidu kodanik aluslepingu artikli 20 tähenduses, välja arvatud isikud, kellel on ühelt poolt liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel samaväärne vaba liikumise õigus kui liidu kodanikel; (6)„reisidokument” – pass või sellega samaväärne dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiiri ning kuhu võib kanda viisa; (7)„lühiajaline viibimine” – viibimine liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva 180 päeva jooksul; (8)„lühiajalise viibimise viisa” – liikmesriigi väljaantud luba kavandatud viibimiseks liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva 180 päeva jooksul; (9)„ringreisiviisa” – liikmesriigi väljaantud luba kavandatud viibimiseks kahe või enama liikmesriigi territooriumil üle 90 päeva 180 päeva jooksul, tingimusel et taotleja ei kavatse viibida samas liikmesriigis üle 90 päeva 180 päeva jooksul; (10)„vedaja” – füüsiline või juriidiline isik, kelle tööks on reisijate vedamine; (11)„vastutav liikmesriik” – liikmesriik, kes on sisestanud andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi; (12)„isikusamasuse kontroll” – andmekogumite võrdlemise protsess väidetava isikusamasuse kindlakstegemiseks (üks ühele kontroll); (13)„tuvastamine” – isikusamasuse kindlakstegemise protsess andmebaasis tehtava otsingu kaudu, mille käigus võrreldakse andmeid mitmete andmekogumitega (üks-mitmele kontroll); (14)„tähtnumbrilised andmed” – tähtede, numbrite, erimärkide, tühikute ja kirjavahemärkidena esitatud andmed; (15)„sõrmejälgede andmed” – olemasolu korral parema käe ja selle puudumisel vasaku käe nimetissõrme, keskmise sõrme, neljanda sõrme ja väikese sõrme sõrmejälje või latentse sõrmejälje andmed; (16)„näokujutis” – näo digitaalne kujutis, mille eraldusvõime ja kvaliteet on piisavad automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks; (17)„biomeetrilised andmed” – sõrmejälgede andmed ja näokujutis; (18)„viibimisaja ületaja” – kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise kestusega seotud tingimusi; (19)„eu-LISA” – määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet; (20)„Frontex” – määrusega (EÜ) nr 2007/2004 asutatud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur; (21)„järelevalveasutus” – vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 28 asutatud järelevalveasutus; (22)„riiklik järelevalveasutus” – seoses õiguskaitse eesmärgiga vastavalt nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK artiklile 25 asutatud järelevalveasutus;

(23)„riiklik järelevalveorgan” – vastavalt otsuse 2009/371/JSK artiklile 33 asutatud järelevalveasutus; (24)„riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed” – kõik artiklite 13, 14, 15, 16, 17 ja 18 kohaselt kesksüsteemi salvestatud andmed; (25)„õiguskaitse” – terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine; (26)„terroriakt” – siseriikliku õiguse rikkumine, mis vastab nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1–4 osutatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne; (27)„rasked kuriteod” – õigusrikkumised, mis vastavad raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegudele või on nendega samaväärsed ning on siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat. 2. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud eesmärgil. 3. Raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid õiguskaitse eesmärgil. Artikkel 4

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtt Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet (edaspidi „eu-LISA”) arendab välja riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, sealhulgas artikli 14 lõike 1 punktis f ja artiklis 15 osutatud biomeetriliste andmete töötlemiseks vajalikud funktsioonid ning tagab nende operatiivjuhtimise. Artikkel 5

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk Registreerides ja salvestades välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike sisenemise ja lahkumise ning neile antud sisenemiskeeldude kuupäeva, kellaaja ja koha ning andes liikmesriikidele juurdepääsu nendele andmetele, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk: (a)tõhustada piiril tehtavaid kontrolle liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise luba {või ringreisiviisat} omavate kolmandate riikide kodanike sisenemisel ja lahkumisel nende lubatud viibimisaja kestuse arvutamise ja sellest kinnipidamise kontrollimise teel; (b)aidata tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi; (c)võimaldada tuvastada ja avastada viibimisaja ületajad (ka riigi territooriumil) ning anda liikmesriikide pädevatele asutustele võimalus võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas tagasisaatmisvõimaluste suurendamiseks; (d)võimaldada elektrooniliselt kontrollida sisenemiskeelde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis; (e)vabastada piiril kontrolli tegevad töötajad ja vahendid selliste kontrollide tegemisest, mida saab automatiseerida, ja võimaldada suuremat keskendumist kolmandate riikide kodanike hindamisele; (f)anda konsulaatidele juurdepääs teabele varasemate viisade seadusliku kasutuse kohta; (g)teavitada kolmandate riikide kodanikke lubatud viibimisaja kestusest; (h)teha statistikat kolmandate riikide kodanike sisenemiste ja lahkumiste, sisenemiskeeldude ja viibimisaja ületamiste kohta, et parandada viibimisaja ületamise riski hindamist ja toetada liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist; (i)võidelda identiteedipettusega;

(j)aidata ennetada, avastada ja uurida terroriakte ja muid raskeid kuritegusid; (k)võimaldada tuvastada ja kinni pidada välispiire ületavaid terroriste ning kuriteo kahtlusaluseid ja ohvreid; (l)võimaldada saada terrorismi või raske kuriteo uurimiseks teavet terroristide ning kuriteo kahtlusaluste ja ohvrite varasemate reiside kohta. Artikkel 6

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus 1.Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem koosneb järgmistest elementidest: (a)kesksüsteem; (b)iga liikmesriigi ühtne riiklik liides, mis põhineb ühtsel tehnilisel kirjeldusel ja on kõikidel liikmesriikidel ühesugune ning võimaldab ühendada kesksüsteemi liikmesriikide piiritaristutega; (c)turvaline sidekanal riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja keskse VISi vahel; (d)sidetaristu kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vahel. 2. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi haldab eu-LISA oma kahes tehnilises keskuses. Ta tagab käesoleva määrusega ette nähtud funktsioonide toimimise vastavalt artikli 34 lõikes 3 seoses kättesaadavuse, kvaliteedi ja kiirusega sätestatud tingimustele. 3. Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2008/602/EÜ kohaldamist, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sidetaristu teatavad riistvara- ja tarkvarakomponendid otsuse 2004/512/EÜ artikli 1 lõikes 2 osutatud VISi sidetaristuga ühised. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi jaoks luuakse eraldi virtuaalne privaatvõrk lisaks VISi olemasolevale virtuaalsele privaatvõrgule, et tagada VISi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete loogiline lahusus. Artikkel 7

Koostalitlusvõime VISiga 1.eu-LISA loob riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja VISi koostalitlusvõime tagamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja keskse VISi vahel turvalise sidekanali. Süsteemidevaheline otsene päringute tegemine on võimalik ainult siis, kui see on nii käesoleva määrusega kui ka määrusega (EÜ) nr 767/2008 ette nähtud. 2.Koostalitlusvõime võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutavatel piirivalveasutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid VISis eesmärgiga: (a)võtta ja importida viisaga seotud andmed otse VISist, et luua riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis viisaomaniku isiklik toimik või seda ajakohastada kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 13, 14 ja 16 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a; (b)võtta ja importida viisaga seotud andmed otse VISist, et ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 17 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13, 14 ja 18a; (c)kontrollida viisa autentsust ja kehtivust või liikmesriikide territooriumile sisenemise tingimuste täitmist vastavalt määruse (EL) nr 2016/399 artiklile 6, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 21 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikes 2; (d)kontrollida välispiiril, kas viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodanik on registreeritud VISis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 19a; (e)kontrollida välispiiril viisaomaniku isikusamasust VISis olevate sõrmejälgede alusel kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 6, kui viisaomaniku isikusamasust ei saa kontrollida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi abil.

3. Koostalitlusvõime võimaldab VISi kasutavatel viisasid väljastavatel asutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis eesmärgiga: (a)vaadata läbi viisataotlusi ja võtta vastu otsuseid nende taotluste kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 22 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 15 lõikega 4; (b)ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi viisaga seotud andmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 17 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14. Artikkel 8

Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks 1.Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile artiklites 13, 14, 15, 17 ja 18 osutatud andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks antakse üksnes liikmesriikide nende asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad saavutama artiklites 21–32 sätestatud eesmärke. Juurdepääs tagatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kõnealuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud eesmärkidega ja on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega. 2.Iga liikmesriik määrab riiklikud pädevad asutused, sealhulgas piirivalveasutused, viisasid väljastavad asutused ja sisserändeasutused. Nõuetekohaselt volitatud töötajatel on juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks. Iga liikmesriik edastab eu-LISA-le viivitamata nende asutuste nimekirja. Selles nimekirjas täpsustatakse, millisel eesmärgil pääseb iga asutus ligi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele. Kolme kuu jooksul pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõttu vastavalt artiklile 60 avaldatakse nende asutuste koondnimekiri Euroopa Liidu Teatajas. Nimekirja muutmise korral avaldab eu-LISA kord aastas ajakohastatud koondnimekirja. Artikkel 9

Üldpõhimõtted 1.Kõik pädevad asutused, kellel on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu õigus, tagavad, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine on vajalik, asjakohane ja proportsionaalne. 2.Kõik pädevad asutused tagavad, et nad ei diskrimineeri riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamisel kolmandate riikide kodanikke soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse pärast ning austavad täiel määral nende inimväärikust ja puutumatust. Erilist tähelepanu pööratakse laste, eakate ja puudega inimeste eriolukorrale. Lapse andmete otsimisel seatakse eelkõige esikohale lapse huvid. Artikkel 10

Automaatkalkulaator ja kohustus teavitada kolmandate riikide kodanikke järelejäänud lubatud viibimisajast 1.Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem sisaldab automaatkalkulaatorit, mis näitab iga sellise riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud kolmanda riigi kodaniku määruse (EL) nr 2016/399 artikli 6 lõike 1 kohast maksimaalset lubatud viibimisaega, kellel on lühiajalise viibimise luba {või ringreisiviisa}. Kalkulaatorit ei kohaldata nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti. 2.Automaatkalkulaator: a)teatab pädevatele asutustele isiku riiki sisenemisel lubatud viibimisaja ja seda, kas ühe- või mitmekordse viisaga lubatud sisenemiste arvu on eelnevalt kasutatud; c)tuvastab lahkumisel need kolmandate riikide kodanikud, kes on ületanud lubatud viibimisaja. 3. Piirivalveasutus teavitab kolmanda riigi kodanikku lubatud viibimispäevade maksimumarvust, mille puhul võetakse arvesse viisaga {või ringreisiviisaga} lubatud sisenemiste arvu ja viibimisaja kestust, kooskõlas määruse (EL) nr 2016/399 artikli 8 lõikega 9. 4.Schengeni alal lubatud viibimisaja kestuse arvutamisel ei arvestata viibimist liikmesriikides, mis ei kohalda veel täielikult Schengeni acquis’d kooskõlas oma vastava ühinemisaktiga. Sellised liikmesriigid registreerivad kolmandate riikide kodanike riigis viibimise riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Süsteemi automaatkalkulaator ei arvesta siiski lubatud viibimisaja osana viibimist liikmesriikides, mis ei kohalda veel täielikult Schengeni acquis’d. Artikkel 11

Teavitusmehhanism 1.Sisenemise ja lahkumise süsteemi kuulub mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes piiriületusandmetes puuduvad andmed lahkumise kohta, ning kanded, mille puhul maksimaalne lubatud viibimisaeg on ületatud.

2.Süsteemi loodud nimekiri, mis sisaldab artiklites 14 ja 15 osutatud andmeid kõikide tuvastatud viibimisaja ületajate kohta, on kättesaadav määratud riiklikele pädevatele asutustele. Artikkel 12

Veebiteenus 1. Selleks et kolmandate riikide kodanikel oleks igal ajal võimalik kontrollida oma järelejäänud lubatud viibimisaega, võimaldab turvalise juurdepääsuga veebiteenus, mida eu-LISA haldab oma kahes tehnilises keskuses, nendel kolmandate riikide kodanikel sisestada artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt nõutavad andmed koos eeldatavate sisenemis- ja lahkumiskuupäevadega. Veebiteenus annab nende põhjal neile vastuse, kas kõik on korras või mitte. Veebiteenus kasutab eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks ja mida ajakohastatakse kord päevas, tehes ühesuunalise väljavõtte vähimatest vajalikest riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetest. 2. Vedajad võivad kasutada lõikes 1 osutatud turvalise juurdepääsuga veebiteenust, et kontrollida, kas ühe- või mitmekordset viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on viisat juba kasutanud või mitte. Vedaja sisestab artikli 14 lõike 1 punktis d nimetatud andmed. Veebiteenus annab nende põhjal vedajatele vastuse, kas kõik on korras või mitte. Vedajad võivad saadetud teabe ja saadud vastuse salvestada. 3. Veebiteenuse kasutustingimuste üksikasjalikud normid ja veebiteenuse suhtes kohaldatavad andmekaitse- ja andmeturbenormid võetakse vastu artikli 61 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt. II PEATÜKK

Andmete sisestamine ja kasutamine piirivalveasutustes Artikkel 13

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete sisestamise kord 1. Piirivalveasutused kontrollivad kooskõlas artikliga 21 kolmanda riigi kodaniku isikusamasust ja seda, kas tema kohta on eelnevalt loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis isiklik toimik. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab iseteenindussüsteemi andmete eelregistreerimiseks või piiril tehtava kontrolli tegemiseks, võib kontrolli teha iseteenindussüsteemi abil. 2.Kui isiklik toimik on eelnevalt loodud, ajakohastab piirivalveasutus vajaduse korral isikliku toimiku andmeid, sisestab iga sisenemise ja lahkumise kohta piiriületusandmed kooskõlas artiklitega 14 ja 15 või sisenemiskeelud kooskõlas artikliga 16. Need andmed seotakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga. Vajaduse korral lisatakse isiklikku toimikusse artikli 17 lõikes 1 osutatud andmed ning asjaomase isiku piiriületusandmetele artikli 17 lõigetes 3 ja 4 osutatud andmed. Kolmanda riigi kodaniku isiklikku toimikusse lisatakse reisidokumendid ja isikuandmed, mida kolmanda riigi kodanik seaduslikult kasutab. Juhul kui toimik on eelnevalt registreeritud ja kolmanda riigi kodanik esitab reisidokumendi, mis erineb eelnevalt registreeritud reisidokumendist, ajakohastatakse ka artikli 14 lõike 1 punktis f osutatud andmed, kui uue reisidokumendi kiibil salvestatud näokujutist saab elektrooniliselt üle kanda. 3. Viisaomaniku isikliku toimiku loomise või ajakohastamise vajaduse korral võivad piirivalveasutused võtta ja importida artikli 14 lõike 1 punktides d, e, ja g sätestatud andmed otse VISist kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a. 4. Kui kolmanda riigi kodanikku ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem registreeritud, loob piirivalveasutus asjaomase isiku isikliku toimiku, sisestades vastavalt vajadusele artiklites 14, 15 ja 16 osutatud andmed. 5. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab andmete eelregistreerimiseks iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) nr 2016/399 artiklit 8c. Sel juhul võib kolmanda riigi kodanik eelregistreerida isikliku toimiku andmed või vajaduse korral andmed, mida tuleb ajakohastada. Piirivalve peab need andmed kinnitama, kui kooskõlas määrusega (EL) nr 2016/399 on tehtud otsus anda sisenemisluba või sisenemiskeeld. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontroll tehakse iseteenindussüsteemi abil. Artikli 14 lõike 1 punktides d, e, ja g loetletud andmeid võib võtta ja importida otse VISist. 6. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab piiril tehtava kontrolli tegemiseks iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) nr 2016/399 artiklit 8d. Sellisel juhul tehakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontrolli iseteenindussüsteemi abil. 7. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab välispiiri ületamiseks e-väravat, kohaldatakse määruse (EL) nr 2016/399 artiklit 8d. Sellisel juhul registreeritakse asjaomased sisenemis- ja lahkumisandmed ning seotakse need asjaomase isikliku toimikuga e-värava abil. 8. Isikliku toimiku loomise või artikli 14 lõike 1 punktis f osutatud näokujutise ajakohastamise vajaduse korral võib näokujutise võtta üksnes masinloetavast reisidokumendist elektrooniliselt ja sisestada isiklikku toimikusse üksnes siis, kui on kindlaks tehtud, et masinloetava reisidokumendi kiibil salvestatud näokujutis vastab asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikule näokujutisele. Artikkel 14

Viisaomanike isikuandmed 1.Piirivalveasutus loob viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku, sisestades järgmised andmed: a)perekonnanimi; eesnimi(-nimed); sünniaeg; kodakondsus(ed); sugu; c)reisidokumendi (reisidokumentide) liik ja number ning selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood; c)reisidokumendi (reisidokumentide) kehtivusaja lõppkuupäev;

d)lühiajalise viisa kleebise number, sealhulgas selle välja andnud liikmesriigi kolmetäheline kood, viisa liik, viisaga lubatud maksimaalse viibimisaja lõppkuupäev, mida tuleb igal sisenemisel ajakohastada, ning vajaduse korral viisa kehtivusaja lõppkuupäev; e)lühiajalise viisa alusel esmakordsel sisenemisel viisaga lubatud sisenemiste arv ja viisakleebisel märgitud lubatud viibimisaeg; f) võimaluse korral masinloetavast dokumendist elektrooniliselt saadud või vastasel juhul kohapeal pildistatud näokujutis; g)ringreisiviisa kleebise number, viisa liik ja vajaduse korral viisa kehtivusaja lõppkuupäev. 2.Viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku igal riiki sisenemisel lisatakse piiriületusandmetesse järgmised andmed. Need seotakse selle kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga, kasutades individuaalset viitenumbrit, mille riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on toimiku loomisel tekitanud: a)sisenemise kuupäev ja kellaaeg; c)piiripunkt ja sisenemiseks loa andnud asutus. 3.Igal viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku riigist lahkumisel lisatakse tema isikliku toimikuga seotud piiriületusandmetesse järgmised andmed: a)lahkumise kuupäev ja kellaaeg; c)lahkumise piiripunkt. 4.Kui vahetult pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva puuduvad andmed isiku lahkumise kohta, tähistab süsteem piiriületusandmed teatava märgi või lipukesega ning viibimisaja ületajana tuvastatud viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku andmed kantakse artiklis 11 osutatud nimekirja. 5. Piirivalveasutus võib viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku loomiseks võtta või importida lõike 1 punktides d, e ja g ette nähtud andmed otse VISist kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a. Artikkel 15

Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikuandmed 1.Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul sisestab piirivalveasutus nende isiklikku toimikusse artikli 14 lõike 1 punktides a, b, c ja f sätestatud andmed. Lisaks sisestab ta asjaomasesse isiklikku toimikusse olemasolu korral parema käe ja selle puudumisel vasaku käe nimetissõrme, keskmise sõrme, neljanda sõrme ja väikese sõrme jälje vastavalt komisjoni poolt kooskõlas artikli 61 lõikega 2 vastu võetud sõrmejälgede eraldusvõime ja kasutamise tehnilisele kirjeldusele. Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse artikli 14 lõikeid 2–4. 2.Alla 12aastased lapsed on õiguslikel põhjustel sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud. 3.Sõrmejälgede andmise nõudest vabastatakse tegelikele asjaoludele tuginedes isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. Kui aga sõrmejälgede võtmine on ajutiselt füüsiliselt võimatu, tuleb isiku sõrmejäljed võtta järgmisel sisenemisel. Piirivalveasutustel on õigus nõuda lähemaid selgitusi, miks isik on ajutiselt võimetu sõrmejälgi andma. Liikmesriigid tagavad, et juhuks, kui sõrmejälgede võtmine on raskendatud, on olemas sobivad menetlused, mis tagavad isiku inimväärikuse. 4.Kui asjaomane isik on lõigete 2 või 3 alusel vabastatud sõrmejälgede andmisest õiguslikel või faktilistel põhjustel, siis märgitakse antud andmeväljale märkus „ei kohaldata”. Süsteem võimaldab teha vahet juhtudel, mil sõrmejälgede andmist ei nõuta õiguslikel asjaoludel, ja juhtudel, mil neid ei ole võimalik tegelikel asjaoludel anda. Artikkel 16Sisenemiskeelu saanud kolmandate riikide kodanike isikuandmed

1.Kui piirivalveasutus on otsustanud vastavalt määruse (EL) nr 2016/399 artiklile 14 ja V lisale keelata kolmanda riigi kodanikul siseneda liikmesriikide territooriumile käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 tähenduses ning kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ei ole asjaomase kolmanda riigi kodaniku toimikut varem registreeritud, loob piirivalveasutus tema isikliku toimiku ning sisestab sinna viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku puhul artikli 14 lõikes 1 ette nähtud andmed ja viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku puhul artikli 15 lõikes 1 ette nähtud andmed. 2.Pädev piirivalveasutus võib viisaomanikust kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku loomiseks ka võtta või importida artikli 14 lõike 1 punktides d, e ja g sätestatud andmed otse VISist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a. 3. Nii viisaomanikest kui ka viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul tuleb sisestada eraldi järgmised sisenemiskeelu andmed: a) sisenemiskeelu kuupäev ja kellaaeg; b) piiripunkt; c) sisenemiskeelu andnud asutus; d) sisenemiskeelu põhjusele vastav täht (põhjustele vastavad tähed) kooskõlas määruse (EL) nr 2016/399 V lisa B osaga. 4.Kui isiku kohta on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis toimik juba olemas, lisatakse olemasolevasse toimikusse lõikes 2 sätestatud andmed. Artikkel 17Andmed, mis tuleb lisada viibimisloa kehtetuks tunnistamise, tühistamise või pikendamise korral 1.Kui otsustatakse viibimisluba või viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või lubatud viibimisaega või viisat pikendada, lisab otsuse vastu võtnud pädev asutus isiklikku toimikusse järgmised andmed: a)olekuteave viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta või lubatud viibimisaja või viisa pikendamise kohta; c)viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistanud või tühistanud või lubatud viibimisaega või viisat pikendanud asutuse andmed; c)viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistamise või tühistamise või lubatud viibimisaja või viisa pikendamise otsuse koht ja kuupäev; d)uue viisakleebise number, sealhulgas selle välja andnud riigi kolmetäheline kood; e)pikendatud lubatud viibimisaja kestus; f)viibimisloa või viisa kehtivuse uus lõppkuupäev. 2.Kui otsustatakse viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või viisat pikendada, peab otsuse vastu võtnud viisasid välja andev asutus viivitamata võtma ja importima käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud andmed otse VISist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14. 3.Piiriületusandmetes märgitakse viibimisloa tühistamise põhjus(ed): a)isiku riigist väljasaatmise põhjused;

c)liikmesriigi pädevate asutuste muu otsus, mis on vastu võetud kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega ja mille tõttu saadetakse riigist välja või lahkub riigist kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi. 4.Piiriületusandmetes märgitakse lubatud viibimisaja pikendamise põhjused. 5.Kui isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud või välja saadetud vastavalt lõikes 3 osutatud otsusele, ajakohastab pädev asutus artikli 13 lõike 2 kohaselt piiriületusandmeid asjaomaste andmetega. Artikkel 18

Andmed, mis tuleb lisada, kui eeldus, et kolmanda riigi kodanik ei täida viibimise kestust käsitlevaid nõudeid, lükatakse ümber kooskõlas määruse (EL) nr 2016/399 artikliga 12 Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, kui liikmesriigi territooriumil viibiv kolmanda riigi kodanik ei ole registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis või tema piiriületusandmed ei sisalda pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva lahkumiskuupäeva, võivad pädevad asutused eeldada, et kolmanda riigi kodanik ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid nõudeid. Sellisel juhul kohaldatakse määruse (EL) nr 2016/399 artiklit 12 ja kui see eeldus lükatakse ümber, tõendades, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on täitnud lühiajalise viibimise tingimusega seotud nõudeid, loob pädev asutus selle kolmanda riigi kodaniku kohta vajaduse korral isikliku toimiku riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis või ajakohastab viimaseid piiriületusandmeid, s