[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 15.4.2011

KOM(2011) 211 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise [1] väljatöötamine

SISSEJUHATUS

Käesoleva teatise eesmärk on kavandada strateegia, mis annaks Euroopa Liidule kvaliteedijuhtimise raamistiku majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisega seotud statistika jaoks, mis sisaldaks mehhanisme statistiliste näitajate kõrge kvaliteedi tagamiseks.

ELi eelarve järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames on komisjonile antud ülesanne hinnata korrapäraselt nii liikmesriikide esitatud tegelike andmete kui ka nende aluseks olnud Euroopa arvepidamise süsteemi alusel kogutud valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti. Hiljutised arengud, eelkõige Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta edastatud statistika[2] on näidanud, et fiskaalstatistika süsteem ei leevenda vajalikul määral ohtu, et Eurostatile edastatakse ebakvaliteetseid andmeid. Selle küsimuse lahendamiseks väljendas komisjon vajadust anda Eurostatile fiskaalstatistika valdkonnas laiendatud volitused. Nõukogu andis need volitused 2010. aasta augustis.

Lisaks tõi majandus- ja finantskriisi mõju esile vajaduse tugevdada euroala ja kogu Euroopa Liidu majandusjuhtimise struktuuri. Komisjon reageeris 29. septembril 2010, võttes vastu seadusandlike ettepanekute paketi[3]. Sellega soovitakse laiendada ja parandada fiskaalpoliitika, makromajanduspoliitika ja struktuurireformide järelevalvet, et kõrvaldada kehtivates õigusaktides avastatud puudused. Juhuks, kui liikmesriigid oma kohustusi ei täida, on kavandatud uued jõustamismehhanismid. On selge, et need mehhanismid peavad põhinema kõrge kvaliteediga statistilisele teabele, mis on saadud tänu tõhusale kvaliteedijuhtimisele.

Samuti peaksid paremast kvaliteedijuhtimisest kasu saama kõik statistikavaldkonnad. Eelkõige on usaldusväärseid ja kõrge kvaliteediga andmeid ja statistilist analüüsi, millele toetuda otsuste tegemisel ja nende rakendamise jälgimisel, vaja edu saavutamiseks Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegia ning tõhusama majandusjuhtimise (sealhulgas Euroopa Liidu majanduspoliitika eelkoordineerimise Euroopa poolaasta raames) rakendamisel.

EUROOPA STATISTIKA OLEMASOLEV KVALITEEDIRAAMISTIK

Statistiline teave on kogu Euroopa statistikasüsteemi hõlmavate statistika koostamise protsesside tulemus. Euroopa statistika kasutajad peaksid oma otsustuste tegemisel saama täie kindlusega tugineda sellele teabele. See teave peab olema eesmärgikohane. Oluline on, et kasutajad peaksid statistikat asjakohaseks, õigeaegseks ja täpseks ning koostatuks vastavalt ametliku statistika koostamise põhimõtetele, nagu ametialane sõltumatus, erapooletus ja objektiivsus. See kehtib kogu Euroopa statistikasüsteemi[4], sealhulgas Eurostati kohta.

Statistilise teabe üldine kvaliteet Euroopa tasandil sõltub tugevalt selle koostamiseks kasutatud protsessi asjakohasusest. Kui liikmesriikide esitatud andmed ei ole piisava kvaliteediga, on sellel negatiivne mõju Euroopa statistika kvaliteedile. Selliste olukordade ennetamiseks on vaja põhjalikku ja tõhusat Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedijuhtimist. Seda süsteemset lähenemisviisi kvaliteedile toetab Euroopa statistika koostamismeetodite reform, kuna see peaks täiustama kogu koostamisahelat[5].

Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteemi juhtimine paranenud, eelkõige tänu Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste vastuvõtmisele aastal 2005[6]. Tegevusjuhiste rakendamine ja järelevalve tugines suurel määral iseregulatsioonile (isehindamine, eksperthinnangud ning riiklikud rakenduskavad). Alates 2009. aastast, kui loodi Euroopa statistika haldamise nõuandekogu, tõhustati süsteemi välishindamise lisamisega ning seejärel määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[7] jõustumisega.

Euroopa valitsemissektori finantsstatistika koostatakse vastavalt Euroopa arvepidamise süsteemile (praegu ESA 95) ja see on aluseks rahandusjärelevalvele ELis, eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud statistika puhul. Euroopa valitsemissektori finantsstatistika erineb eelarve- või riigi raamatupidamise statistikast, mis on riigipõhised üksuste ulatuse ja tehingute kirjendamise põhimõtete poolest. Riiklikul tasandil vastutavad riikide statistikaametid selle eest, et esitatud andmed vastaksid õigusnormidele. Euroopa tasandil vastutab Eurostat statistika metodoloogilise baasi esitamise eest, mille põhjal koostatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistika, ning liikmesriikide poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks esitatud andmete kvaliteedi hindamise eest.

Pärast puuduste tuvastamist Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavas statistikas[8] anti komisjonile laiendatud volitused, mis võimaldavad põhjalikult läbi vaadata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete allikad. Neid volitusi rakendati viivitamatult Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastava statistika kvaliteedi hindamiseks.

MIKS ON VAJA TÄIENDAVAT TÕHUSTAMIST

Hiljutise finantskriisi taustal võimendas praeguse statistika haldamise korralduse nõrkus vajakajäämisi avaliku sektori raamatupidamisandmete kvaliteedis ja nende statistilises integreerimises ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusse veelgi. Saadud õppetunnid puudutavad ka riiklike statistikasüsteemide ja kogu Euroopa statistikasüsteemi usaldusväärsust. Täpsemalt on kindlasti vaja tugevdada kehtivat õigusraamistikku seoses Euroopa statistikasüsteemi liikmete ametialase sõltumatusega ning minna Euroopa statistika kvaliteedijuhtimisel üldiselt ja eriti valitsemissektori finantsstatistika puhul järk-järgult üle peamiselt probleemide lahendamisel põhinevalt lähenemisviisilt ennetavale lähenemisviisile.

Käesolev teatis tugineb olemasolevale raamistikule, mis paneb aluse Euroopa statistika koostamise juhtimissüsteemile. Selle eesmärk on esiteks käsitleda puudusi, mis on tulnud ilmsiks viimastel aastatel saadud kogemuste põhjal ning teiseks tõsta Euroopa statistika kvaliteeti, kasutades prioriteetidel ja riskil põhinevat lähenemisviisi, mis toetub olemasolevatele liikmesriikide kvaliteedijuhtimise süsteemidele. Samuti arvestab see mõju, mida avaldavad statistika valdkonnas komisjoni 29. septembril 2010. aastal vastu võetud seadusandlikud ettepanekud järgmistel teemadel:

- stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamine ettevaatliku eelarvepoliitikaga;

- makromajanduse tasakaaluhäirete ennetamine ja korrigeerimine;

- liikmesriikide kvaliteetse eelarveraamistiku loomine, eelkõige vajadus luua avaliku sektori raamatupidamisarvestuse süsteemid, mille suhtes kohaldatakse sisekontrolli ja mida auditeeritakse, ning mis hõlmavad põhjalikult ja ühetaoliselt kõiki valitsemissektori allsektoreid;

- tõhusam jõustamine[9].

Käesolev teatis peegeldab Herman Van Rompuy juhitava töökonna 21. oktoobri 2010. aasta aruande järeldusi[10] ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 17. novembri 2010. aasta järeldusi[11]. Eelkõige käsitleb see tegevusjuhiste liikmesriikidepoolse rakendamise tõhustamise küsimust. Selle ambitsioonika strateegia rakendamine nõuab ka statistikaalaste prioriteetide ning Euroopa statistikasüsteemi liikmetele eraldatud vahendite hoolikat läbivaatamist.

EDASISED MEETMED

Kvaliteedijuhtimise raamistiku arendamiseks ja rakendamiseks jätkab komisjon järgmist kaht tegevussuunda.

Esimene tegevussuund: Euroopa statistikasüsteemi juhtimise edasine tugevdamine

Tõhustada Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite rakendamist

Komisjon kavatseb parandada statistika juhtimisraamistiku rakendamist, tehes ettepaneku muuta Euroopa statistikat käsitlevat määrust (EÜ) nr 223/2009, vaadata läbi Euroopa statistikat käsitlevad tegevusjuhised ja kehtestada uus menetlus tegevusjuhiste rakendamiseks riiklike statistikaametite ja muude asjaomaste riiklike ametiasutuste poolt. Eelkõige kavatsetakse võtta järgmised meetmed.

1. Esitatakse ettepanek määruse (EÜ) nr 223/2009 eesmärgipäraste muudatuste kohta. Selles täpsustatakse, et riiklike statistikaametite ametialase sõltumatuse põhimõtet kohaldatakse tingimusteta. Statistikat tuleb välja töötada, koostada ja levitada sõltumatult, ilma poliitiliste või muude huvirühmade või riigiasutuste ja ELi asutuste surveta, olemasolev institutsiooniline raamistik ei tohi selle põhimõtte kohaldamist piirata. Suurendatakse statistikaasutuste volitusi andmete kogumiseks, kui neid on võimalik saada kättesaadavatest haldusregistritest, selgitades nende rolli haldusregistrite sisu kujundamisel ja haldusandmete suhtes kehtivaid kvaliteedinõudeid. Vajaduse korral luuakse selle määruse (EÜ) nr 223/2009 muudatusega ka õigusraamistik muude algatuste jaoks, eriti uute, konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste rakendamiseks, see võimaldab tugevdada tegevusjuhiste rakendusraamistikku.

2. Tegevusjuhised vaadatakse läbi, et eristada need põhimõtted, mida peavad rakendama Euroopa statistikasüsteemi liikmed, institutsioonilise keskkonnaga seotud põhimõtetest, mida peavad rakendama liikmesriikide valitsused. Sellega seoses ajakohastatakse komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitust.

3. Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid tegevusjuhise alusel võtma endale ametlikult kohustuse võtta kõik vajalikud meetmed, et säilitada oma statistika usaldusväärsus ja jälgida tegevusjuhiste rakendamist (konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustused). Komisjon koostab koos liikmesriikidega nende kohustuste üldpõhimõtete tuumiku, et lisada see määrusse (EÜ) nr 223/2009. Iga kohustuse üksikasjalik sisu töötatakse välja koos asjaomase liikmesriigiga järgmiste üldkomponentide alusel, et saavutada tegevusjuhiste nõuetekohane rakendamine riiklikul tasandil:

4. iga liikmesriik määrab kindlaks oma kvaliteedi tagamise ja parandamise programmi, mis kajastab tema edu tegevusjuhiste rakendamisel ja toob välja prioriteetsed tegevused, mis on vajalikud miinimumstandardite nõuetekohase rakendamise tagamiseks. Seda programmi ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse ilmnenud uusi vajadusi;

5. iga liikmesriik teostab korrapäraselt ka riigi statistikaameti koordineerimisel tegevusjuhiste rakendamise enesehindamise, mis hõlmab kogu riiklikku statistikasüsteemi. Selgunud puuduste ja saadud õppetundide põhjal koostatakse kvaliteedi tagamise ja parandamise programm. Kriitilised puudused tuleks parandada põhjendamatute viivitusteta;

6. nende konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste ning eelkõige riiklike kvaliteedi tagamise ja parandamise programmide ja riikide enesehindamiste põhjal koostab komisjon seejärel oma programmi, et hinnata tegevusjuhiste rakendamist riiklike statistikaasutuste poolt.

Need miinimumstandardid on kohaldatavad kõigis statistikavaldkondades. Samuti koostatakse erinõuded selliste statistikavaldkondade jaoks, mis on majanduspoliitika tõhusama kooskõlastamise aluseks, nagu on täpsustatud allpool.

Euroopa statistika haldamise nõuandekogu roll

Nõuandekogu eesmärk on Eurostati ja kogu Euroopa statistikasüsteemi sõltumatu järelevalve seoses Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite rakendamisega. Pärast Euroopa statistika haldamise nõuandekogu rolli ja tõhususe hindamist soovib komisjon soovib jätkata koostööd nõuandekoguga, mis on toonud kasu juba alates selle loomisest aastal 2009. Komisjon loodab, et Euroopa statistika haldamise nõuandekogule on tegevusjuhiste tõhusamast rakendamisest ja järelevalvest kasu.

Vastavalt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu loomise otsusele koostab komisjon kokkuvõtte saadud kogemustest ja esitab vajaduse korral uusi ettepanekuid nõuandekogu toimimise kohta. Samuti küsitakse nõuandekogu arvamust tegevusjuhiste ajakohastamise ja selle rakendamise lihtsustamise ettepanekute kohta.

Eurostati institutsiooniline keskkond seoses Euroopa statistika koostamisega

Eurostati institutsionaalne raamistik ja toimimisviis Euroopa Komisjoni sees on kindlaks määratud komisjoni otsusega 97/281/EÜ[12]. Eurostat täidab määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud koordineerivat rolli. Selle ametialast sõltumatust ja kogu tegevusjuhiste rakendamise protsessi jälgib Euroopa statistika haldamise nõuandekogu. Eurostat peab ka pidevat dialoogi kasutajatega Euroopa statistika nõuandekomitee liidese kaudu[13]. See annab Eurostatile vajaliku raamistiku, et mängida praeguses olukorras tugevat ja sõltumatut rolli. Seega on kavas viia otsus vastavusse 97/281/EÜ praeguse juba rakendatud raamistikuga.

Teine tegevussuund: ennetav lähenemisviis valitsemissektori finantsstatistika (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus) kontrollimiseks

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistika saadakse valitsemissektori rahanduse põhiandmete (edaspidi „lähteandmed”) uuesti koostamise tulemusena. Hiljutised kogemused on näidanud, et lähteandmete kvaliteedi hindamine on sama oluline kui nende andmete ESA standarditeks ümberarvestamise kvaliteedi jätkuv hindamine. Statistika koostamiseks ESA eeskirjade kohaselt on vajalikud ennetavad meetmed, näiteks avaliku sektori raamatupidamisarvestuse suurema standardiseerimise edendamine ning riskihindamise laiendatud ennetav juhtimine, sealhulgas lähteandmete kvaliteedi piisavuse hindamine. Siiski jäävad parandusmeetmed samuti vajalikuks vahendiks. Kui on tehtud kindlaks, et ennetavad meetmed on tõhusad, võib vajadus parandusmeetmete järele muutuda väiksemaks.

Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tõhustamisest oodatav kasu

Ennetav lähenemisviis valitsemissektori finantsstatistika kontrollimisele tähendab, et konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustused peavad hõlmama riske, mis on seotud riikliku statistikasüsteemi kui terviku puuduliku ülesehitusega. Samuti on olulised järgmised punktid: selge ülesannete kirjeldus (ning töötajate eetilised ja organisatsioonilised väärtused), asjakohane juhtimisalane järelevalve ja ülesannete lahusus, siseauditi või sellega sarnase üksuse olemasolu ning asjakohane riskijuhtimisprotsess, mis hõlmab ka IT aspekte. Nende sätete olulisi muudatusi tuleb piisavalt analüüsida, et hinnata nende mõju valitsemissektori finantsstatistikaga seotud ohtudele.

Vaja on ka erimeetmeid

Lisaks vajadusele leevendada neid üldist laadi ohtusid, töötab Eurostat koostöös liikmesriikide statistikaametite ja valitsemissektori rahanduse lähteandmete kontrollimise eest vastutavate siseriiklike asutustega (eelkõige liikmesriikide riigikontrollid) välja spetsiaalse kvaliteedijuhtimise süsteemi valitsemissektori finantsstatistika jaoks.

Valitsemissektori finantsstatistika kvaliteedijuhtimise eesmärgid saavutatakse peamiselt parandatud kvaliteeditagamise süsteemide kehtestamisega Euroopa statistikasüsteemis ning Eurostati-poolse tähelepaneliku järelevalvega, põhjaliku riskianalüüsi ja korrapäraste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dialoogkülastuste kaudu. Hiljutine määruse (EL) nr 479/2009 läbivaatamine[14] annab Eurostatile volitused luua kõigi liikmesriikide kohta süsteem valitsemissektori rahanduse lähteandmete korrapäraseks kontrollimiseks ja jälgimiseks, et parandada märkimisväärselt ohtude tuvastamise kvaliteeti. Komisjon teostab neid uusi volitusi, korraldades intensiivsemalt dialoogkülastusi ja laiendades neid avaliku sektori üksustele, kes varustavad riiklikke statistikaameteid valitsemissektori rahanduse lähteandmetega.

Selline lähenemisviis lihtsustab põhimõttekindla, süstemaatilise ja ühtse raamistiku loomist metodoloogiliste külastuste korraldamiseks. Kui komisjon peab seda asjakohaseks, korraldatakse esimesel võimalusel määruse (EÜ) nr 479/2009 uues artiklis 11b sätestatud põhjalikumad metodoloogilised külastused asjaomastesse liikmesriikidesse.

Eurostat koostab oma hiljutiste kogemuste põhjal struktureeritud ennetava süsteemi, mis on kohaldatav kõigi liikmesriikide suhtes. Koostöös riiklike statistikaametitega on selle kolm eesmärki paremini ja ennetaval moel kindlaks määrata, hinnata ja kontrollida olulisi ohtusid või probleeme, et võtta võimalikult kiiresti parandusmeetmeid. Selleks peab süsteem hõlmama kogu statistika koostamise ahelat – alates raamatupidamise lähteandmete allikatest kuni riiklike statistikaametite esitatud lõplike ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadeteni. Eurostat viib sisse ühtlustatud ja tõhusa lähenemisviisi kvaliteedijuhtimisele ülemäärase eelarve puudujäägi menetluses, võttes oma riskihindamismudelis arvesse asjakohaseid riskitegureid.

See uus lähenemisviis keskendub järgmisele:

- valitsemissektori rahanduse lähteandmete asjakohasus, et täita ESA-l põhineva arvepidamise nõudeid;

- andmete ammendavus valitsemissektori hõlmatuse poolest, pöörates erilist tähelepanu riiklikele ja kohalikele allsektoritele ning kontrollitavatele üksustele;

- andmete ajakohasus ja ajaline järjepidevus, sealhulgas kvartaliandmete puhul, mis on muutumas kasutajate jaoks üha tähtsamaks;

- avaliku sektori üksuste ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete lõpliku koostamise eest vastutavate statistikaasutuste vahelise andmevahetusprotsessi tõhusus, usaldusväärsus, terviklikkus ja läbipaistvus. See sisaldab neis tööprotsessides osalevate riigiametnike ja töötajate vastutust käsitlevate eeskirjade analüüsi, raamatupidamisandmete kontrollimist liikmesriikide poolt kõigil valitsemissektori tasanditel ning konkreetseid ja tõhusaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme riiklikul tasandil. Näiteks võiks kokku leppida ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete koostamise eripärale vastavad kvaliteedijuhtimise standardid, neid rakendaksid riiklikud statistikaametid ja kinnitaks komisjon;

- valitsemissektori üksuste kontrolli all olevate (ja seega potentsiaalselt valitsemissektorisse liigitatavate) üksuste registri terviklikkus ja täpsus;

- Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste rakendamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete koostamise raames.

Lähenemisviisi eesmärk on vähendada kõigi süsteemis osalejate lisakulusid, kuna see põhineb riskihindamisel, mis loob mõistliku tasakaalu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete ebapiisava kvaliteediga seotud ohtude ennetamise, tuvastamise ja leevendamise vahel.

Kooskõlas oma ettepanekuga võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta[15] toetab komisjon avaliku sektori raamatupidamise standardite rakendamist, mis pakuvad vajalikku teavet ESA-l põhinevate andmete koostamiseks kõigi valitsemissektori allsektorite jaoks. See projekt sisaldab vajalikke elemente valitsemissektori kvartaalse arvepidamise koostamiseks ja igakuiste kassapõhiste aruannete ning ESA-l põhinevate kvartaalsete andmete vastavusse viimiseks. Eurostat kavatseb mängida olulist rolli rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite juures, mis edendavad ESA põhimõtetele lähedast tekkepõhist avaliku sektori raamatupidamist.

Seda uut lähenemisviisi täiendab rangem jõustamispoliitika ning alati, kui liikmesriik on selgelt võltsinud fiskaalandmeid või esitanud eksitavat teavet, alustatakse rikkumismenetlust. Samuti nähakse jõustamiseeskirjad ette konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste raames.

Paremini ühtlustatud süsteemi jälgimiseks ja kontrollimiseks jätkab Eurostat püsivate suhete loomist ja säilitamist liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel. Eurostat moodustab riiklike statistikaametite töötajatest rühma, mille ülesanne on:

- rakendada kogu ELis määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklit 16 seoses riigiametnike ja töötajate vastutusega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, Eurostat osaleb töös ELi ühtlustatud raamistiku saavutamiseks;

- parandada ühtlustatud meetmete abil valitsemissektori finantsstatistika kvaliteedijuhtimise raamistikku, eelkõige töötada välja ühine varajase hoiatamise süsteem ohtude väljaselgitamiseks, hindamiseks ja jälgimiseks.

Määruse (EL) nr 479/2009 hiljuti uuendatud õigusraamistik võimaldab Eurostatil töötada välja kõigile liikmesriikidele mõeldud süsteem valitsemissektori rahanduse lähteandmete korrapäraseks kontrollimiseks ja jälgimiseks, et parandada märkimisväärselt ohtude tuvastamise kvaliteeti (ning sellega seotud hindamist ja jälgimist). Kui aga praegune õiguslik alus peaks osutuma kõigi nende aspektide hõlmamiseks ebapiisavaks, võtab komisjon asjakohaseid õiguslikke meetmeid.

EDASISED SAMMUD

Komisjon jätkab käesolevas teatises esitatud strateegiat, võttes arvesse piiratud ressursse, kooskõlas ELi toimimise lepingus sätestatud kohustustega. See strateegia seisneb tasakaalustatud lähenemisviisis, mis toetub senistele saavutustele ja tagab, et Euroopa statistikasüsteem saab toimida sõltumatult, kuid siiski tihedas koostöös oma peamiste andmeesitajate ja institutsiooniliste kasutajatega. Samuti on oluline rõhutada, et see uus lähenemisviis statistika kvaliteedijuhtimisele ei too kaasa uusi bürokraatlikke nõudmisi, vastajate suuremat halduskoormust ega viivitusi statistika koostamises.

Arvestades erinevaid vaatluse all olevaid teemasid, on oluline saavutada kiireid edusamme, konsulteerides samas sidusrühmadega, sealhulgas juhtudel, kui vaja on seadusandlikke algatusi, st:

7. Määruse (EÜ) nr 223/2009 muutmine, et tugevdada Euroopa statistikasüsteemi liikmete sõltumatusega seotud sätteid, nõuda riiklike statistikaametite aktiivset rolli haldusandmete allikate kvaliteedinõuete kindlaksmääramisel ja luua õigusraamistik uute konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

8. Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste läbivaatamine, et eristada need põhimõtted, mida peavad rakendama Euroopa statistikasüsteemi liikmed, institutsioonilise keskkonnaga seotud põhimõtetest, mida peavad rakendama liikmesriikide valitsused, ning vajaduse korral komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituse muutmine;

9. Eurostati institutsionaalset rolli käsitleva otsuse 97/281/EÜ muutmine, et viia see vastavusse juba rakendatava juhtimisraamistikuga.

Komisjon käsitleb ka uusi statistilise teabe vajadusi, eelkõige neid, mis tulenevad majandusjuhtimise paketi vastuvõtmisest, mille komisjon 29. septembril 2010 esitas. Komisjon võtab edasisi meetmeid, kui nendes valdkondades osutub vajalikuks tõhusam kvaliteedijuhtimine lisaks tavapärastele ametliku statistika suhtes kohaldatavatele kvaliteedinõuetele.

[1] Nagu ka teistes organisatsioonides, on Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedinõuded standardiseeritud. Kvaliteedijuhtimise all mõeldakse statistikaasutuste ametlikku lähenemisviisi Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste põhimõtete ja näitajate rakendamiseks asjakohaste meetodite ja vahendite abil. See viitab ametlikule süsteemile, milles on esitatud kasutajate vajaduste rahuldamiseks loodud struktuur, vastutus ja menetlused, jätkates samas andmete tootmise ja levitamise protsessi parandamist.

[2] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne (KOM(2010)1 (lõplik)).

[3] KOM(2010)522 – 527.

[4] 1. aprillil 2009 jõustunud määruse (EÜ) nr 223/2009 vastuvõtmine tugevdas Euroopa statistikasüsteemi õiguslikke aluseid ja ajakohastas selle juhtimisstruktuuri, luues Euroopa statistika haldamise nõuandekogu ja Euroopa statistika nõuandekomitee.

[5] Komisjoni 18. augusti 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile – KOM(2009) 404 (lõplik).

[6] Komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta. KOM(2005) 217 (lõplik).

[7] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

[8] Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavat statistikat käsitlev komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruanne.KOM(2010) 1 (lõplik).

[9] http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-09-eu_economic_governance_proposals_en.htm

[10] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/117236.pdf

[11] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/117762.pdf

[12] Komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsus 97/281/EÜ Eurostati ülesannete kohta ühenduse statistika koostamisel. EÜT L 112, 29.4.1997, lk 56.

[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsus nr 234/2008/EÜ, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee. ELT L 73, 15.3.2008, lk 13.

[14] Nõukogu 26. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 679/2010 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames (ELT L 198, 30.7.2010, lk 1)) tulemusena.

[15] KOM(2010) 523 (lõplik).