16)

Artikli 56 järele lisatakse järgmised jaod: „14. JAGU Piirkondlikele lennujaamadele antav abi Artikkel 56a Piirkondlikele lennujaamadele antav investeerimisabi 1. Lennujaamadele antav investeerimisabi peab olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Asjaomane investeering ei tohi ületada määra, mis vastab eeldatavale liiklussagedusele keskpikas perioodis, võttes aluseks mõistlikud liiklusprognoosid. 3. Lennujaam on avatud kõigile potentsiaalsetele kasutajatele, Läbilaskevõime füüsiliste piirangute korral tuleb eraldis teha asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. 4. Abi ei anta lennujaamale, mis asub 100 kilomeetri või 60-minutise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu kaugusel lennujaamast, kust toimuvad regulaarlennud määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 2 lõike 16 tähenduses. 5. Abi ei anta lennujaamale, mille keskmine reisijate arv aastas abi tegeliku andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal ületab kolm miljonit reisijat. Abi tulemusel ei või lennujaama keskmine reisijate arv aastas abi andmise aastale järgneval kahel majandusaastal suureneda üle kolme miljoni reisija. 6. Abi ei anta lennujaamadele, mille keskmine kaubaveomaht aastas on abi tegeliku andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal üle 200 000 tonni. Seda ei kohaldata ka siis, kui abi tulemusel võib lennujaama keskmine kaubaveomaht aastas abi andmise aastale järgneval kahel majandusaastal suureneda üle 200 000 tonni. 7. Abi ei anta olemasoleva lennujaama ümberpaigutamiseks või uue reisilennujaama rajamiseks, sealhulgas olemasoleva lennuvälja ümberehitamiseks reisilennujaamaks. 8. Abisumma ei tohi ületada rahastamiskõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum tuleb rahastamiskõlblikest kuludest maha arvata eelnevalt asjakohaste prognooside alusel või tagasinõudmise mehhanismi kaudu. 9. Rahastamiskõlblikud kulud on lennujaama taristusse tehtud investeeringutega seotud kulud, sh planeerimiskulud. 10. Abi ülemmäär on: a) 50 % sellise lennujaama rahastamiskõlblikest kuludest, mille keskmine reisijate arv aastas on abi tegeliku andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal üks kuni kolm miljonit reisijat; b) 75 % sellise lennujaama rahastamiskõlblikest kuludest, mille keskmine reisijate arv aastas abi tegeliku andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal on kuni üks miljonit reisijat. 11. Abi ülemmäära võib kaugetes piirkondades asuvate lennujaamade puhul suurendada 20 protsendipunkti võrra. 12. Lõikeid 2 ja 4 ei kohaldata lennujaamadele, mille keskmine reisijate arv aastas abi tegeliku andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal on kuni 150 000 reisijat, tingimusel et abi tulemusel ei ületa lennujaama keskmine reisijate arv aastas 150 000 reisijat. Sellistele lennujaamadele antav abi on kooskõlas kas lõikega 8 või lõigetega 10 ja 11. 15. JAGU Sadamatele antav abi Artikkel 56b Meresadamatele antav investeerimisabi 1. Meresadamatele antav investeerimisabi peab olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Rahastamiskõlblikud on järgmised investeerimiskulud, sealhulgas planeerimiskulud: a) meresadama taristu ehitamine, asendamine või ajakohastamine; ning b) sadamale juurdepääsu taristu ehitamine, asendamine või täiustamine sadamaala piires. See hõlmab sadamaala süvendamist, v.a hooldussüvendus. 3. Investeerimiskulud, mis on seotud muu kui transporditegevusega (sealhulgas sadama läheduses tegutsevate tööstusliku tootmise rajatiste, kontoriruumide ja kauplustega) ning pealisehitistega, ei ole rahastamiskõlblikud. 4. Abi osakaal ei tohi ületada rahastamiskõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum tuleb rahastamiskõlblikest kuludest maha arvata eelnevalt asjakohaste prognooside alusel või tagasinõudmise mehhanismi kaudu. 5. Lõike 2 punktis a määratletud investeeringuteks antava abi ülemmäär on: a) 100 % rahastamiskõlblikest kuludest, kui rahastamiskõlblikud kulud on kuni 20 miljonit eurot; b) 80 % rahastamiskõlblikest kuludest, kui rahastamiskõlblikud kulud üle 20 miljoni euro ja kuni 50 miljonit eurot; c) 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, kui rahastamiskõlblikud kulud üle 50 miljoni euro ja kuni 100 miljonit eurot; d) 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, kui rahastamiskõlblikud kulud on kuni 120 miljonit eurot selliste meresadamate puhul, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 47 osutatud põhivõrgukoridori tööplaaniga. Lõike 2 punktis b määratletud investeeringuteks antava abi ülemmäär ei tohi olla suurem kui 100 % rahastamiskõlblikest kuludest. 6. Lõike 5 esimese lõigu punktides b, c ja d sätestatud abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti võrra selliste investeeringute puhul, mis tehakse abi saavates piirkondades, mis vastavad aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis a nimetatud tingimustele, ja 5 protsendipunkti võrra selliste investeeringute puhul, mis tehakse abi saavates piirkondades, mis vastavad aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis c nimetatud tingimustele. 7. Toetatud investeeringut, mille algatab sama abisaaja kolme aasta jooksul alates tööde alustamisest muu abisaava investeeringuga samas meresadamas, peetakse ühe ja sama investeerimisprojekti osaks. 8. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule toetatud sadamataristu ehitamiseks, ajakohastamiseks, käitamiseks või rentimiseks antakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusteta. Kontsessioon või muu volitus, mis antakse kolmandale isikule toetatud sadamataristu käitamiseks või rentimiseks, ei ületa aega, mis kõnealusel kolmandal isikul põhjendatult kulub, et saada tagasi tööde tegemiseks või teenuste osutamiseks tehtud investeeringud koos kapitali tasuvuse määraga, võttes arvesse konkreetse lepingulise eesmärgi saavutamiseks vajalikke investeeringuid. 9. Toetatud sadamataristu tehakse kättesaadavaks huvitatud kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel turutingimustel. 10. Kuni viie miljoni suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % rahastamiskõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud meetodile. Artikkel 56c Siseveesadamatele antav investeerimisabi 1. Siseveesadamatele antav investeerimisabi peab olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. 2. Rahastamiskõlblikud on järgmised investeerimiskulud, sealhulgas planeerimiskulud: a) siseveesadama taristu ehitamine, asendamine või ajakohastamine; ning b) sadamale juurdepääsu taristu ehitamine, asendamine või täiustamine sadamaala piires. See hõlmab sadamaala süvendamist, v.a hooldussüvendus. 3. Investeeringuteks ettenähtud kulud, mis on seotud muu kui transporditegevusega (sealhulgas sadama läheduses tegutsevate tööstusliku tootmise rajatiste, kontoriruumide ja kauplustega) ning pealisehitistega, ei ole rahastamiskõlblikud. 4. Abisumma ei tohi ületada rahastamiskõlblike kulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum tuleb rahastamiskõlblikest kuludest maha arvata eelnevalt asjakohaste prognooside alusel või tagasinõudmise mehhanismi kaudu. 5. Abi ülemmäär ei tohi ületada 100 % rahastamiskõlblikest kuludest. 6. Investeeringut, mille algatab sama abisaaja kolme aasta jooksul alates tööde alustamisest muu abisaava investeeringuga samas siseveesadamas, peetakse ühe ja sama investeerimisprojekti osaks. 7. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule toetatud sadamataristu ehitamiseks, ajakohastamiseks, käitamiseks või rentimiseks antakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusteta. Kontsessioon või muu volitus, mis antakse kolmandale isikule toetatud sadamataristu käitamiseks või rentimiseks, ei ületa aega, mis kõnealusel kolmandal isikul põhjendatult kulub, et saada tagasi tööde tegemiseks või teenuste osutamiseks tehtud investeeringud koos kapitali tasuvuse määraga, võttes arvesse konkreetse lepingulise eesmärgi saavutamiseks vajalikke investeeringuid. 8. Toetatud sadamataristu tehakse kättesaadavaks huvitatud kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel turutingimustel. 9. Kuni kahe miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % rahastamiskõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4, 5 ja osutatud meetodile.”