TAUST

ELi sisepiire ületavate kaupade füüsilise ja maksukontrolli kaotamisega ilmnes, et vasturääkivused ELi liikmesriikide maksusüsteemide vahel võivad 1) moonutada konkurentsi, 2) kallutada kaubandust ja 3) võimaldada ELi rahaliste vahendite väärkasutust (rohkem pettusi ja maksudest kõrvale hoidmist). Tekkis vajadus intensiivistada koostööd kaudse maksustamise valdkonna kõigi tasandite ametiasutuste vahel, et parandada maksusüsteemide toimimist Euroopa Liidus. See oli konkreetne ajend järgmiste ühenduse mitmeaastaste tegevuskavade kehtestamiseks maksustamise valdkonnas – Matthaeus Tax (1993), Fiscalis (1998-2002), Fiscalis 2003-2007 ja Fiscalis 2013.

Fiscalis 2013 on kõige uuem ühenduse programmidest, millega püütakse tagada maksustamissüsteemide nõuetekohane toimimine siseturul, tõhustades selleks osalevate riikide, nende ametiasutuste ja ametnike koostööd. Programm hõlbustab koostööprojektide ja -protsesside läbiviimist ning teadmiste ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide maksuasutuste vahel. See toimub peamiselt selliste ühismeetmete raames nagu seminarid ja töötoad, mitmepoolsed kontrollid, projektirühmad, töövisiidid ja koolitused. Fiscalis 2013 hõlmab ajavahemikku 2007–2013 ning sarnaselt eelmiste programmidega keskendutakse sellegi puhul liikmesriikidevahelise koostöö aluseks olevatele IT-põhistele teabevahetussüsteemidele. Nendele süsteemidele kulutati ligikaudu 70 % eelarvelistest vahenditest. Ülejäänud 30 % investeeriti riikide maksuametnike koolitus- ja koostöömeetmetesse.

Programmi Fiscalis 2013 käsitleva otsuse[1] artikli 19 lõike 1 kohaselt tuleb läbi viia programmi vahehindamine, mida teeb komisjon liikmesriikidelt laekunud teabe põhjal. Metoodika järjepidevuse ja ühtse lähenemisviisi tagamiseks telliti vahehindamine selles valdkonnas pädevust omavalt väliskonsultandilt ( Ramboll Management ). Komisjoni talitused ja osalevad riigid moodustasid konsultantide juhendamiseks ja nende töö toetamiseks juhtrühma, mis kogunes projekti kestuse jooksul mitmeid kordi.

Käesoleva komisjonis vastu võetud aruandega täidetakse kohustus teavitada nõukogu, Euroopa Parlamenti, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed vahehindamise tulemustest. Väliskonsultantide koostatud lõplikku hindamisaruannet on võimalik alla laadida EUROPA veebiportaalis maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG TAXUD) veebisaidilt.

HINDAMISE EESMÄRK

Vahehindamise käigus analüüsiti programmi raames 2008. aastast kuni märtsini 2011 võetud meetmete mõju. Süsteemsema nägemuse saamiseks vaadeldi ka eelmiste programmide meetmeid, võttes arvesse nii programmi Fiscalis edenemist kui ka ELi üldist maksundusalast koostööd.

Uuriti programmiperioodil tänaseks tehtut ning seda, mil määral suudeti saavutada programmi eesmärke (programmi tulemuslikkus) mõistliku hinnaga (programmi tõhusus). Analüüsiti ka seda, kas eesmärgid vastavad maksukoostöö vajadustele (asjakohasus) ning mil määral loob programm ELi lisaväärtust, st kas programmi eesmärke on liidu tasandil kergem saavutada kui liikmesriikide meetmetega.

Vahehindamine peab selgitama, kas programmi jätkumine on soovitav ning kas ülejäänud aastateks oleks vaja programmitöö kavandamises kohandusi teha. Hindamise tulemusi arvestatakse ka edasise programmi Fiscalis 2020 mõju hindamise käigus, mis praegu käsil on[2]. Käesolevas teatises esitatud järeldused ei piira komisjoni võimalikke edasisi selleteemalisi otsuseid.

METOODIKA

Väliskonsultandid töötasid välja üksikasjaliku metoodika, järgides hoolikalt komisjoni kehtestatud standardeid ja suuniseid hinnangute koostamiseks. Konsultantide hinnang põhineb tulemustel, mis saadi erinevaid andmekogumismeetodeid (intervjuud, küsitlused, kvantitatiivsed andmekorjeviisid jne) kasutades. Andmeid analüüsiti terviklike hindamiskriteeriumide alusel, mis töötati välja komisjoni ametnikest ja liikmesriikide maksuasutuste esindajatest koosneva juhtrühma abiga. Tulemuste kehtivus tagati samuti juhtrühmas väliskonsultantide saadud tulemuste üle toimunud arutelude käigus. Hindamise läbiviimist hõlbustas see, et liikmesriikide maksuametnikud vastasid küsimustikele aktiivselt ja koostöö programmi Fiscalis riiklike koordinaatoritega oli tihe.

HINNANG

Väliskonsultandi esitatud lõplikus hindamisaruandes on põhjalikult analüüsitud programmi Fiscalis ning esitatud kokkuvõte alates 2008. aastast võetud meetmetest.

Tulemused

Hindamine näitas, et programm on väga tõhus ja tulemuslik ning sellel on ilmne ELi tasandi lisaväärtus. Küsimustikule vastanud väljendasid oma rahulolu programmiga. Programmi Fiscalis 2013 raames rahastatud meetmed on sidusrühmade vajaduste seisukohast endiselt olulised, seda nii komisjonis kui ka liikmesriikide maksuasutustes.

Väliskonsultantide hinnang programmi juhtimisele oli väga positiivne. Aruandes on selgelt nimetatud meetmed, mida on võetud suurema majandusliku tõhususe tagamiseks. Sellega seoses on esile toodud, et järelevalvet ja aruandlust on võimalik veelgi paremaks muuta, kuigi eesmärgi saavutamist võib takistada asjaolu, et nii Euroopa Komisjonis kui ka osalevate riikide maksuasutustes ei ole piisavalt programmi juhtimiseks vajalikke töötajaid.

Komisjon võtab arvesse kõigi sidusrühmade äärmiselt positiivset hinnangut ning väliskonsultantide järeldust, et programmiga Fiscalis kaasneb ELi tasandil märgatav lisaväärtus. Sellest järeldab komisjon, et programmi jätkumine on üldiselt soovitav.

Soovitused ülejäänud programmiperioodiks

Soovitused edasisteks täiustusteks rajanevad põhjalikul metoodikal, saadud andmete laiaulatuslikul uurimisel ja analüüsimisel ning vahetutel intervjuudel kõigi osalevate sidusrühmadega. Soovitusi on üksikasjalikumalt selgitatud hindamisdokumentides. Et tagada programmi lõpuni jäänud aastatel veelgi suurem edu, on ettepanekud aastani 2013 järgmised.

1. Pöörata rohkem tähelepanu koostööle otsese maksustamise valdkonnas ja eelkõige pettustevastase võitluse tõhustamisele ja tulemuslikumaks muutmisele.

2. Seada edaspidi programmi Fiscalis oluliseks eesmärgiks maksumaksjate halduskoormuse vähendamine.

3. Töötada välja tulemuspõhine järelevalve- ja hindamissüsteem.

4. Parandada liikmesriikide maksuasutuste vahelist teadmiste ja parimate tavade vahetamist.

5. Leida võimalusi käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES) edasiseks täiustamiseks ja arendamiseks.

6. Võtta kasutusele sel otstarbel välja töötatud planeerimis-, järelevalve- ja aruandlussüsteem töövisiitide korraldamiseks ja järelmeetmete võtmiseks.

7. Laiendada kaasatud sidusrühmade ringi.

8. Tagada programmijuhtimisvõime proportsionaalsus.

Komisjon on esitatud soovitustega üldjoontes nõus. Projekti järelmeetmena koostab komisjon tegevuskava, milles võetakse arvesse kõiki hindamisaruandes esitatud soovitusi ja selgitatakse, mil määral on neid võimalik programmitöö eelseisvatel aastatel järgida.

Näiteks Fiscalis 2013 juba sisaldab meetmeid, mis aitavad vähendada halduskoormust. Lisaks arvestatakse järgmist programmi käsitleva ettepaneku koostamisel konsultantide soovitusega, mille kohaselt üks selle konkreetseid eesmärke peaks olema halduskoormuse vähendamine.

Ka peetakse käimasoleva programmi rakendamise käigus silmas väliskonsultantide soovitust võtta kasutusele järelevalve- ja hindamissüsteem. Soovitus laiendada kaasatud sidusrühmade ringi on kooskõlas komisjoni selleteemalise siseanalüüsi tulemustega.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus 1482/2007/EÜ.

[2] Komisjoni teatis. Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa – valdkondliku poliitika arvandmed, KOM (2011) 500/II, 29. juuni 2011.