[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 8.2.2010

KOM(2010)28 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Ennetähtaegselt pensionile jäämise meetme rakendamise hindamine Personalieeskirjade VIII lisa artikkel 9 ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 39

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Ennetähtaegselt pensionile jäämise meetme rakendamise hindaminePersonalieeskirjade VIII lisa artikkel 9 ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 39

Ennetähtaegselt pensionile jäämise õiguslik alus : personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõige 2 ja muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 39.

Käesolev hindamisaruanne on koostatud vastavalt personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõikele 2, millega nähakse ette, et enne viie aasta möödumist ennetähtaegselt pensionile jäämise meetme vastuvõtmisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande kõnealuse meetme rakendamise kohta. Kõnealuse artikliga on täpsemalt ette nähtud järgmine.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib teenistuse huvides otsustada üldiste rakendussätetega kehtestatud objektiivsete kriteeriumide ja läbipaistvate menetluste alusel mitte vähendada asjaomaste ametnike pensioni 3,5 % iga aasta kohta seni, kui ametnik ei ole veel omandanud õigust saada vanaduspensioni[1]. Nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarv, kes jäävad pensionile, ilma et nende pensioni vähendataks igal aastal, ei ole suurem kui 10 % kõikide institutsioonide ametnikest, kes on eelmisel aastal pensionile jäänud. Aastane protsendimäär võib kõikuda vahemikus 8–12 %, tingimusel et kahe aasta kogumäär on 20 % ja võttes arvesse eelarvelist neutraalsust . Lisaks hindamisaruande esitamisele teeb komisjon vajaduse korral EÜ asutamislepingu artikli 283 alusel ettepaneku kinnitada iga viie aasta järel maksimaalseks aastaseks maksimummääraks 5–10 % kõikide institutsioonide eelmisel aastal pensionile jäänud ametnikest.

Muude teenistujate teenistustingimuste artikliga 39 on ette nähtud, et eespool nimetatud artiklit kohaldatakse järgmistel tingimustel.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib teenistuse huvides otsustada üldiste rakendussätetega kehtestatud objektiivsete kriteeriumide ja läbipaistvate menetluste alusel mitte kohaldada ajutise teenistuja pensioni suhtes ühtegi vähendust igal aastal kõikides institutsioonides kokku maksimaalselt kaheksa ajutise teenistuja puhul . Iga-aastane arv võib erineda tingimusel, et kahe aasta keskmine arv ei ületa kümmet ja et eelarvelist neutraalust oleks arvesse võetud. Enne viie aasta möödumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande selle meetme rakendamise kohta. Vajadusel esitab komisjon Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 283 alusel ettepaneku muuta iga-aastast maksimumarvu viie aasta järel.

- PERSONALIEESKIRJADE VIII LISA ARTIKLI 9 LÕIKE 2 JA MUUDE TEENISTUJATE TEENISTUSTINGIMUSTE ARTIKLI 39 SÄTETEST KINNIPIDAMINE

- Käesolevas aruandes analüüsitakse nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust kinnipidamist, kes jäävad igal aastal pensionile, ilma et nende pensioni vähendataks, ning eelarvelise neutraalsuse järgimist asjaomase meetme rakendamisel.

A) TEENISTUSEST LAHKUJATE ARV JA PROTSENDIMÄÄRAST KINNIPIDAMINE

- A.1) 10 % protsendimäärast kinnipidamine (personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõige 2)

Alates meetme jõustumisest 2004. aastal on ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile jäämist rakendatud kuuel aastal. Nendel aastatel jäi ennetähtaegselt pensionile kõikides institutsioonides kokku 387 ametnikku ja ajutist teenistujat, mis moodustab 10,06 % 3 846st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes kõikides institutsioonides 2004. aasta ja 2009. aasta 31. detsembri vahel pensionile jäid. See arv näitab, et kogu vaatlusperioodil on asjaomasest personalieeskirjade sättest kinni peetud.

ENNETÄHTAEGSELT PENSIONILE JÄÄMINE ILMA PENSIONIÕIGUSTE VÄHENDAMISETA (PERSONALIEESKIRJADE VIII LISA ARTIKLI 9 LÕIGE 2) KÕIK INSTITUTSIOONID KOKKU |

Aasta | Eelmisel aastal pensionile jäänud isikute arv (art 52) | Ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute arv (VIII lisa art 9 lg 2) | Ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute protsent; VIII lisa art 9 lg 2st kinnipidamine x≤10% | Ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute protsent; VIII lisa art 9 lg 2st kinnipidamine 2aastasel perioodil ≤20% |

2004 | 484 | 47 | 9,71% |

2005 | 559 | 63 | 11,27% |

2004-2005 | 1043 | 110 | 10,55% | 20,98% |

2006 | 558 | 56 | 10,04% |

2007 | 689 | 68 | 9,87% |

2006-2007 | 1247 | 124 | 9,94% | 19,91% |

2008 | 769 | 71 | 9,23% |

2009 | 787 | 82 | 10,41% |

2008-2009 | 1556 | 153 | 9,83% | 19,64% |

KOKKU (2004-2009) | 3846 | 387 | 10,06% |

Esimene kaheaastane periood: 2004 ja 2005

Kõnealusel perioodil jäi kõikides institutsioonides kokku ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile 2004. aastal 47 ja 2005. aastal 63 ametnikku ja ajutist teenistujat. See moodustab 9,71 % 484st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides pensionile 2003. aastal,[2] ja 11,27 % 559st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides pensionile 2004. aastal. Niisiis oli esimesel kaheaastasel perioodil aastane protsendimäär ligikaudu 10 % (10,5 %, 2004. ja 2005. aasta peale kokku 20,98 %). Nimetatud arvud peavad kinni 10 % nõudest.

Teine kaheaastane periood: 2006 ja 2007

Kõnealusel perioodil jäi ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile kõikides institutsioonides kokku 2006. aastal 56 ja 2007. aastal 68 ametnikku ja ajutist teenistujat. See moodustab 10,04 % 558st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides artikli 52 tähenduses pensionile 2005. aastal, ja 9,87 % 689st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides artikli 52 tähenduses pensionile 2006. aastal. Niisiis jäi teisel kaheaastasel perioodil aastane protsendimäär alla 10 % (9,94 %, 2006. ja 2007. aasta peale kokku 19,91 %) Nimetatud arvud peavad kinni 10 % nõudest.

Kolmas kaheaastane periood: 2008 ja 2009

Kuigi asjaomaste sätetega ei ole ette nähtud, et 2009. aastat tuleks viie aasta hindamisaruandes arvesse võtta, tuli see siiski aruandesse lisada, võttes arvesse, et personalieeskirjades on viidatud 20 % teenistusest lahkujate protsendimäärast kinnipidamisele kaheaastasel perioodil. Sellest tulenevalt analüüsiti teenistusest lahkujate arvu kolme kaheaastase perioodi kaupa, mille kohta olid andmed kättesaadavad: 2004–2005, 2006–2007 ja 2008–2009.

Kõnealusel perioodil jäi ilma pensioniõiguste vähendamiseta ennetähtaegselt pensionile kõikides institutsioonides 2008. aastal 71 ja 2009. aastal 82 ametnikku ja ajutist teenistujat. See moodustab 9,23 % 769st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides artikli 52 tähenduses pensionile 2007. aastal, ja 10,41 % 787st ehk kõigi nende ametnike ja ajutiste teenistujate koguarvust, kes jäid kõikides institutsioonides artikli 52 tähenduses pensionile 2008. aastal. Niisiis jäi kolmandal kaheaastasel perioodil aastane protsendimäär alla 10 % (9,83 %, 2008. ja 2009. aasta peale kokku 19,64 %). Nimetatud arvud peavad kinni 10 % nõudest.

- A.2) MUUDE TEENISTUJATE TEENISTUSTINGIMUSTE ARTIKLIST 39 KINNIPIDAMINE

- 2004. aasta ja 2009. aasta 31. detsembri vahel jäi ennetähtaegselt pensionile kokku 10 ajutist teenistujat. Aastate lõikes oli jaotus järgmine:

- 2 ajutist teenistujat 2005. aastal (Euroopa Parlament)

- 2 ajutist teenistujat 2006. aastal (Euroopa Parlament)

- 3 ajutist teenistujat 2007. aastal (2 Euroopa Parlament ja 1 komisjon)

- 3 ajutist teenistujat 2008. aastal (Euroopa Parlament)

- 3 ajutist teenistujat 2009. aastal (Euroopa Parlament)

- Need arvud jäävad selgelt alla ettenähtu, sest personalieeskirjade asjaomastes sätetes on lubatud kuni 8 ajutise teenistuja teenistusest lahkumine aastas kõikide institutsioonide peale kokku ja keskmiselt 10 ajutise teenistuja teenistusest lahkumine kahe aasta jooksul.

- B) EELARVELISEST NEUTRAALSUSEST KINNIPIDAMINE

Arvutades meetme kogukulusid alates selle jõustumisest 2004. aastal, võeti aluseks sama meetod, mida kasutati ka uute personalieeskirjade vastuvõtmisel asjakohase finantsselgituse koostamiseks (nn kontrollikoja meetod ).

Arvestades, et personalieeskirjades on viidatud ajavahemikule enne viie aasta möödumist meetme vastuvõtmisest , mida käesolev aruanne peaks hõlmama, ei võetud 2009. aastat eelarvelise neutraalsuse hindamisel arvesse. Seevastu oli 2009. aasta vajalik teenistusest lahkujate protsendimäärast kinnipidamise kontrollimiseks. Niisiis võeti eelarvelise neutraalsuse hindamisel arvesse teenistusest lahkumisi viiel aastal ajavahemikus 2004–2008.

Eelkõige võrreldi eelarvelise neutraalsuse tõendamiseks ühelt poolt kogukulusid, mis tulenesid 304 isiku[3] (kõikides institutsioonides) 2004. aasta ja 2008. aasta 31. detsembri vahel ennetähtaegselt pensionile jäämisest, ja teiselt poolt eelarvekulu, mida oleks põhjustanud samade isikute 60aastaselt pensionile jäämine[4]. Kuna tõdeti, et 71 % ennetähtaegselt pensionile jäänud isikutest [5] oleks hakanud saama personalieeskirjade artiklis 77 nimetatud maksimaalset vanaduspensioni[6] hiljemalt 8 kuud pärast 60aastaseks saamist, võeti võrdlusel arvesse ka seda võimalust[7]. Võrdluse käigus ei arvestatud võimalust, et teenistusest lahkumine toimub 65aastaselt, sest ametnikud, kes selle vanuseni teenistusse jäävad, ei ole ennetähtaegselt teenistusest lahkumisest huvitatud.

Ennetähtaegselt pensionile jäämise kogukulud koosnevad kahest komponendist: pension, mida eeldatavasti makstakse 304-le ennetähtaegselt pensionile jäänud isikule alates teenistusest lahkumisest kuni statistiliselt eeldatava eluea lõpuni,[8] ja samal ajavahemikul nende asendajatega seotud kulud.

Asendajatega seotud kulude arvutamisel eeldatakse, et ennetähtaegselt pensionile jäänud AD ametnikud asendatakse AD5 ametnikega, AST (endine B-kategooria) ametnikud AST3 ametnikega ja AST3 (endine C-kategooria) ametnikud AST1 ametnikega. Asendajate palkade arengu arvutamiseks kasutati 3,4 % määra. See määr vastab järgmistel aastatel eeldatavale iga-aastasele palkade arengule vastavalt personalieeskirjade lisas 1B ettenähtud teenistuskäigu arengule. Asendajate kodumaalt lahkumise toetuse arvutamiseks kasutati 13,3 % määra[9]. Asendajate kogukulude arvutamisel võeti arvesse ka kõiki pensioniskeemi sissemakseid. Niiviisi arvutatud ennetähtaegselt pensionile jäämise kogukulusid võrreldi seejärel samade isikute ja nende asendajatega seotud pensionikuludega, mis oleksid kaasnenud nende isikute pensionile jäämisega 60aastaselt[10] või vanuses, kus nad oleksid hakanud saama maksimaalset vanaduspensioni.

Arvutuste tulemusena leiti, et võrreldes ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute pensionikulusid nende pensionikuludega, mis oleksid kaasnenud nende 60aastaselt pensionile jäämisega, võitsid institutsioonid kogu pensioni saamise ajal keskmiselt 56 507 eurot ühe inimese kohta. Kui võrrelda nimetatud kulusid nende kuludega, mis oleksid kaasnenud kõnealuste isikute teenistusest lahkumisega vanuses, kus nad oleksid hakanud saama maksimaalset vanaduspensioni, on võit koguni 139 262 eurot.

Arvutamisel kasutati personalieeskirjade lisaga 1B ettenähtud 3,4 % palkade arengu määra (2,3 % määra asemel) ja keskmist statistiliselt eeldatavat eluiga, mis põhineb sünnimomendil eeldataval elueal (meestel 75 aastat ja naistel 81 aastat, mitte meestel 80 aastat ja naistel 84 aastat, mis on eeldatav eluiga nende 60aastaseks saamisel), mis tähendab, et kõnealuse meetme kulude arvutamisel võeti aluseks kõige ebasoodsamad asjaolud. Kui asendajate palga arvutamisel oleks kasutatud 2,3 % palkade arengu määra ja kõrgemat keskmist eluiga, oleks see andnud institutsioonidele veelgi suurema kokkuhoiu. Eelistati siiski ebasoodsaimat stsenaariumi, et tagada meetme rakendamise eelarveline neutraalsus.

Võttes arvesse eelnevat analüüsi ja arvutusi, mis põhinevad 2004. aasta ja 2008. aasta detsembri lõpu vahel ennetähtaegselt pensionile jäänud isikuid (304) käsitlevatel konkreetsetel andmetel, selgus, et kõikidel juhtudel on olnud tagatud eelarveline neutraalsus. Võttes arvesse ametnike vanuselist jaotust, võimaldab kõnealune meede kui personalihalduse tõhus vahend uuendada personali eelkõige nendes institutsioonides, kus tuleb toime tulla ilma personali suurendamiseta, näiteks komisjon. Lisaks õigustab meetme säilitamist ametnike kasvav huvi selle rakendamise vastu, millest annab tunnistust kandidaatide arvu suurenemine. Kõigest sellest tulenevalt leiab komisjon, et VIII lisa artikli 9 lõike 2 lõpus sätestatud võimaluse kasutamine ei ole asjakohane. |

ENNETÄHTAEGSELT PENSIONILE JÄÄMISEGA SEOTUD KULUD* IGA-AASTANE PALKADE ARENGU MÄÄR (PERSONALIEESKIRJADE LISA 1B*) |

KULUD KOKKU 304 ennetähtaegselt pensionile jäänud isikut ja nende asendajad kuni nende statistiliselt eeldatava eluea lõpuni ♂:75aastaselt / ♀:81aastaselt | KESKMINE KULU ISIKU KOHTA kogu pensioni saamise ajal (keskmiselt ~22 aastat) | KESKMINE KULU ISIKU KOHTA AASTAS |

KOKKUHOID INSTITUTSIOONI JAOKS 60aastaselt ennetähtaegselt pensionile jäämise või 70 % pensioni puhul |

Kõigi 304 pensionile jäänud isiku kohta kogu statistiliselt eeldatava pensioni saamise ajal | 60aastaselt | 17 178 042€ |

70% | 42 335 727€ |

Ühe isiku kohta kogu statistiliselt eeldatava pensioni saamise ajal | 60aastaselt | 56 507€ |

70% | 139 262€ |

Ühe isiku ja ühe aasta kohta kogu statistiliselt eeldatava pensioni saamise ajal** | 60aastaselt | 2 568€ |

70% | 6 330€ |

*Palkade arengu määr: 3,4 %; paranduskoefitsient: 3,48 % (kogu pensioni saamise aja hinnanguline keskmine).

** Arvutused isiku ja aasta kohta on üksnes näitlikud, arvestades, et iga-aastaste kulude arvutamiseks on kasutatud hinnangulist keskmist

LISA

1. 1. lisa. Üldised tähelepanekud arvessevõetavate põhitegurite kohta

2. 2. lisa. Kulude arvutamisel kasutatavad tegurid

3. 3. lisa. Graafikud

4. Ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute jaotus institutsioonide kaupa (2004–2008)

5. Pensionile jäänud isikute arv art. 52 (aasta N-1) ja kõikides institutsioonides kokku ennetähtaegselt pensionile lubatud isikute arv (2004–2008)

6. Kõikides institutsioonides kokku ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute sooline jaotus (2004–2008)

7. Kõikides institutsioonides kokku ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute jaotus tegevusüksuste kaupa (2004–2008)

8. 4. lisa. Neli näidet ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 60aastaselt ja/või 70 % pensionile jäämisega seotud kulude arvutamise kohta.

1. LISA

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

ENNETÄHTAEGSELT PENSIONILE JÄÄMISE MEETME KULUDE ARVUTAMISEL ARVESSEVÕETUD PÕHITEGURITE KOHTA

Arvutamisel võeti aluseks kolm tegurit: pensionikulud, pensioniskeemi sissemaksetega seotud kulud ja asendajatega seotud kulud . Pensionikuludel ja pensionimaksetega seotud kuludel on ühenduse eelarvele negatiivne mõju. Negatiivset mõju aga tasakaalustab suurel määral kolmas tegur ehk asendajatega seotud kulud, mistõttu on ennetähtaegselt pensionile jäämise meede ühenduse eelarvele üldiselt siiski tulus.

9. Pensionikulud arvutati järgmistel juhtudel:

ennetähtaegselt pensionile jäämine

60aastaselt pensionile jäämine

70 % pensionile jäämine

Mõju : eelarvekulu

Põhjendused : ennetähtaegselt pensionile jäänud isik saab pensioni enamate aastate vältel kui 60aastaselt (või 70 %) pensionile jäänud isik ja pensioni suurus ei korva suuremaid kulusid.

10. Pensioniskeemi sissemaksetega seotud kulud – nende sissemaksete vahe, mida pensionärid ja asendajad maksvad kuni 60aastaseks saamiseni (või 70 % saavutamiseni), mida korvavad (väiksemad) sissemaksed, kui pensionär lahkub teenistusest 60aastaselt (või 70 % saavutamisel).

Mõju : eelarvekulu

Põhjendused : Kõrgema palgaga, kuid pensionil oleva ametniku pensioniskeemi sissemaksete ja noore, alles karjääri alustava teenistuja sissemaksete erinevus vähendab eelarvetulu. Seda kadu korvab aga asendaja suurem palgakulu ja sellest tulenevalt ka suuremad sissemaksete kulud 60aastaselt (või 70 % saavutamisel), võttes arvesse palgajärku ja edutamisi, mille ta on selleks ajaks saavutanud, võrrelduna selle pensionäri asendaja sissemaksetega juhul, kui pensionär oleks teenistusest lahkunud 60aastaselt.

11. Asendajaga seotud kulud – nende palgasummade vahe, mida pensionäridele ja asendajatele makstakse kuni 60aastaseks saamiseni (või vanuseni, kus ametnik võib jääda 70 % pensionile), mida korvab (väiksem) palk, kui pensionär lahkub teenistusest 60aastaselt (või 70 % saavutamisel).

Mõju : kokkuhoid

Põhjendused : ennetähtaegselt teenistusest lahkumine võimaldab pensionäri asendada aluspalgaastmel värvatud noore teenistujaga. Saadavat tulu korvab sellegipoolest 60aastaselt ennetähtaegselt (või 70 %) pensionile jäänud isiku asendaja suurem palk, võttes arvesse palgajärku ja edutamisi, mille ta on selleks ajaks juba saavutanud. Vabanenud kõrgema palgaastme ametikohal ei ole mingit mõju, sest ühelt poolt nõutakse uute personalieeskirjadega, et igal palgaastmel toimuks teatav miinimumarv edutamisi (vastasel juhul peavad need määrama eelarvepädevad institutsioonid), ja teiselt poolt peavad institutsioonid kinni pidama personalieeskirjades kindlaksmääratud edutamise keskmisest määrast.

2. LISA

KULUDE ARVUTAMISEL KASUTATUD TEGURID

Arvutamisel võeti arvesse tegureid, mida individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet kasutab asjaomaste pensionäride pensioni arvutamiseks.

Vanus surma hetkel : Arvutamisel võeti aluseks keskmine statistiliselt eeldatav eluiga sünnimomendil (allikas: Eurostat): meestel 75 aastat ja naistel 81 aastat.

Asendaja põhipalk : sõltuvalt pensionile jäämise aastast

Teenistusest lahkumise ajavahemik | AD | AST1 | AST3 |

01.07.2004 – 30.06.2005 | 3998 | 2440 | 3123 |

01.07.2005 – 30.06.2006 | 4086 | 2493 | 3192 |

01.07.2006 – 30.06.2007 | 4180 | 2551 | 3265 |

01.07.2007 – 30.06.2008 | 4239 | 2586 | 3311 |

01.07.2008 – 30.06.2009 | 4366 | 2664 | 3410 |

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

Iga-aastased pensionikulud | Põhipalk x pensioni protsent x 12 [pic] Nende isikute puhul, kelle pension ei küündi omandatud pensioniõiguste alusel elatusmiinimumini, on arvesse võetud individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt tegelikult makstavat pensioni (AST0101 põhipalga suhtes kohaldatav protsendimäär): 01.07.2004 – 30.06.2005 : 2341,61 01.07.2005 – 30.06.2006 : 2393,13 01.07.2006 – 30.06.2007 : 2448,17 01.07.2007 – 30.06.2008 : 2482,44 01.07.2008 – 30.06.2009 : 2556,91 |

Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani | Iga-aastased pensionikulud x (keskmine vanus surma hetkel – pensionile jäämise vanus + 1) |

Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani | [pic] Iga-aastase palkade arengu arvutamisel on aluseks võetud personalieeskirjade lisas 1B ettenähtud teenistuskäigu areng (3,4 %). |

Asendaja sissemaksed | Sissemaksed (10,9 %), mida asendaja maksab alates pensionäri ennetähtaegselt teenistusest lahkumisest kuni tema surmani |

Ennetähtaegselt pensionile jäämisega seotud kulud | Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani + Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani - Asendaja sissemaksed |

Korraline pensionile jäämine

Pensioni protsent | Pensioni protsent juhul, kui pensionär töötas kuni 60aastaseks saamiseni, s.t (60 aastat – pensionile jäämise vanus) x 2 % + pensioni protsent ennetähtaegselt pensionile jäämise hetkel) [pic] Protsendi ülemmäär on 70 %. 70 %st kõrgemaid protsendimääri kohaldatakse üksnes elatusmiinimumi saavate pensionäride suhtes (% * AST0101) – vt Ennetähtaegselt pensionile jäämise iga-aastased kulud |

Tulevase pensionäriga seotud iga-aastane kulu 60aastaselt | Pensionäri põhipalk 60aastaselt, võttes arvesse iga-aastast keskmist palgajärgu suurenemist ja edutamist: viimane igakuine põhipalk x 12 x iga-aastane palgatõus (60 aastat – ennetähtaegselt pensionile jäämise vanus) |

Tulevase pensionäriga seotud kogukulud kuni 60aastaseks saamiseni | Tulevase pensionäri põhipalkade kumuleerumine kuni 60aastaseks saamiseni, võttes arvesse iga-aastast keskmist palgajärgu suurenemist ja edutamist |

Pensionäriga seotud iga-aastased kulud pärast 60aastaseks saamist kuni surmani | Pensioni protsent 60aastaselt x tulevase pensionäriga seotud iga-aastane kulu 60aastaselt |

Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani | Pensionäriga seotud iga-aastased kulud pärast 60aastaseks saamist kuni surmani x (vanus surma hetkel – 60 aastat) |

Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani | Iga-aastase palkade arengu arvutamisel on aluseks võetud personalieeskirjade lisas 1B ettenähtud teenistuskäigu areng (3,4 %). |

Tulevase pensionäri sissemaksed kuni 60aastaseks saamiseni | Tulevase pensionäriga seotud kogukulud kuni 60aastaseks saamiseni x 10,9 % |

Asendaja sissemaksed kuni pensionäri surmani | Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani x 10,9 % |

Korralise pensionile jäämise kulud | Tulevase pensionäriga seotud kogukulud kuni 60aastaseks saamiseni + Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani + Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani - Tulevase pensionäri sissemaksed kuni 60aastaseks saamiseni - Asendaja sissemaksed kuni pensionäri surmani |

70 % pension

Pensioni protsent | 70 % ülemmäära kohaldatakse üksnes nende isikute suhtes, kelle pensioni protsent 60aastaselt ei ületa 70 %. Nende isikute puhul, kelle pensioni protsent 60aastaselt ületab 70 %, on iga-aastased pensionikulud võrdsed 60aastaselt teenistusest lahkuva isiku pensionikuludega. |

70 % saavutamiseks vajalikud aastad | (70 % - pensioni protsent 60aastaselt) / (2 % + 5 % x pensioni protsent 60aastaselt) [pic] Teenistujad omandavad pärast 60aastaseks saamist suurema pensioniõigusliku staaži (5 % lisaks 60aastaselt omandatud pensioniõigustele) |

Pensionile jäämise vanus | 60 pluss 70 % saavutamiseks vajalik arv aastaid, kuid maksimaalselt 65 aastat |

Tulevase 70 % saava pensionäriga seotud iga-aastased kulud | Viimane igakuine põhipalk x 12 x iga-aastane palgatõus (70 % saavutamise vanus – ennetähtaegselt pensionile jäämise vanus) |

Tulevase pensionäriga seotud kogukulud kuni 70 % saavutamiseni | Tulevase pensionäri põhipalkade kumuleerumine kuni 70 % saavutamiseni, võttes arvesse iga-aastast keskmist palgajärgu suurenemist ja edutamist |

Pensionäriga seotud iga-aastased kulud pärast 70 % saavutamist kuni surmani | 70 % x tulevase 70 % saava pensionäri iga-aastased kulud |

Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani | Iga-aastased pensionikulud pärast 70 % saavutamist kuni surmani x (vanus surma hetkel – pensionile jäämise vanus, kui 70 % on saavutatud) |

Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani | Iga-aastase palkade arengu arvutamisel on aluseks võetud personalieeskirjade lisas 1B ettenähtud teenistuskäigu areng (3,4 %). |

Tulevase pensionäri sissemaksed kuni 70 % saavutamiseni | Tulevase pensionäri kogukulud kuni 70 % saavutamiseni x 10,9 % |

Asendaja sissemaksed kuni pensionäri surmani | Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani x 10,9 % |

Korralise pensionile jäämise kulud | Tulevase pensionäri kogukulud kuni 70 % saavutamiseni + Pensionäriga seotud kogukulud kuni surmani + Asendajaga seotud kogukulud kuni pensionäri surmani - Tulevase pensionäri sissemaksed kuni 70 % saavutamiseni - Asendaja sissemaksed kuni pensionäri surmani |

Kodumaalt lahkumise toetus | 13,3 %: 2010. aasta esialgases eelarveprojektis kasutatud määr |

Riigi paranduskoefitsient | Keskmise paranduskoefitsiendi (3,48 %) arvutamisel on aluseks võetud iga aasta kohta kättesaadavad andmed: 2004 : 7,02316% ; 2005 : 5,94000% ; 2006 : 5,09164% ; 2007 : 4,48229% 2008 : 3,00952% ; prognoos 2009. aastaks: 3,00952% ja alates 2010. aastast: 3,00% Keskmine: = 7,02316 + 5,94 + 5,09164 + 4,48229 + 3,00952 + 3,00952 + 3*16)/22 = 3,48 % |

3. lisa

Ennetähtaegselt pensionile jäänud isikute jaotus institutsioonide kaupa (2004–2009)

12. [pic]

13. [pic]

14. [pic]

[pic]

EUROOPA KOMISJON

[pic]

NÕUKOGU

[pic]

EUROOPA PARLAMENT

[pic]

EUROOPA KOHUS

[pic]

KONTROLLIKODA

[pic]

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

[pic]

REGIOONIDE KOMITEE

[pic]

AMETID

[pic]

4. lisa

57aastaselt pensionile jäänud isiku pensioni arvutamise näide Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 60aastaselt pensionile jäämisega seotud kulude võrdlus

[pic]

56aastaselt pensionile jäänud isiku pensioni arvutamise näide Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 70 % (63aastaselt) pensionile jäämisega seotud kulude võrdlus

[pic]

57aastaselt pensionile jäänud isiku pensioni arvutamise näide Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 70 % (65aastaselt) pensionile jäämisega seotud kulude võrdlus

[pic]

56aastaselt pensionile jäänud isiku pensioni arvutamise näide Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 60aastaselt pensionile jäämisega seotud kulude võrdlus

[pic]

[1] Personalieeskirjade artikli 77 tähenduses.

[2] Artikli 52 tähenduses.

[3] Üks isik, kellel oli õigus selle meetme kohaldamisele, loobus sellest, mistõttu ajavahemikus 2004-2005 teenistusest lahkunute arv vähenes 305-lt 304-le.

[4] Pensionile jäämine personalieeskirjade XIII lisa artikli 22 tähenduses.

[5] 216 isikut.

[6] 70 % viimasest põhipalgast.

[7] Selle võimaluse puhul eeldati, et 29 % töölejäänutest lahkuvad teenistusest 60aastaselt.

[8] Meestel 75 aastat ja naistel 81 aastat (allikas: Eurostat).

[9] Komisjoni eelarves arvessevõetavate toetuste keskmise määra alusel.

[10] Pensionile jäämine personalieeskirjade XIII lisa artikli 22 tähenduses.