EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.12.2017 COM(2017) 755 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2017. aasta strateegiline aruanne Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta

{SWD(2017) 452 final}



SISSEJUHATUS 1. KEERULINE, MITMEKESINE JA KIIRESTI MUUTUV KONTEKST 1.1. Järkjärguline taastumine kriisist – liikumine ühtekuuluvuseesmärkide poole saab uue hoo 1.2. Erinevad probleemid eri liikmesriikides 2. INVESTEERIMINE ARUKASSE, JÄTKUSUUTLIKKU JA KAASAVASSE MAJANDUSKASVU 2.1. Üldised edusammud 2.2. Teadustegevus, tehnoloogia areng ja innovatsioon, IKT ja VKEde konkurentsivõime 2.3. Tööhõive, sotsiaalne kaasamine ja haridus 2.4. Vähese CO2-heitega majandus, kliimamuutused, keskkond ja transport 2.5. Institutsioonilise suutlikkuse suurendamine 3. PEAMISTE AJAVAHEMIKUKS 2014–2020 KAVANDATUD REFORMIDE MÕJU 3.1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panus Euroopa poolaastasse 3.2. Eeltingimused kui projektide kvaliteedi parandajad 3.3. Parem koostoime suurema mõju saavutamiseks 3.4. Integreeritud territoriaalse arengu toetamine 3.4.1. Integreeritud investeeringud linnades 3.4.2. Territoriaalsete vahendite rakendamine 3.4.3. Koostöö hõlbustamine ning makropiirkondlike ja mere vesikonna strateegiate elluviimine 4. PROGRAMMIDE PAREM JUHTIMINE

4.1. Ametiasutuste ja toetusesaajate suutlikkus 4.2. Lihtsamad menetlused toetusesaajatele 4.3. Partnerite oluline roll programmide rakendamises 4.4. Horisontaalsete põhimõtete ja poliitikaeesmärkide rakendamine 4.5. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hindamise kokkuvõte 4.6. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud teavitustegevus KOKKUVÕTE

SISSEJUHATUS Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide põhieesmärk on edendada pidevat sotsiaal-majanduslikku lähenemist, vastupanuvõimet ja territoriaalset ühtekuuluvust. Fondid tagavad komisjoni ja liikmesriikide koostöös toimuva eelarve täitmise kaudu investeeringute kriitilise massi ELi esmatähtsates valdkondades. Nende investeeringutega rahuldatakse reaalmajanduse vajadusi, toetades töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeerimist ning tugevdades ühtset turgu, energialiitu ja majanduse juhtimist. Samuti aitavad kõnealused fondid oluliselt kaasa ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele, teisendades need kohapeal võetavateks meetmeteks. Käesolevas aruandes antakse esimene strateegiline ülevaade Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmidest, mida rakendatakse kuni 2023. aasta lõpuni. Selles võetakse kokku liikmesriikide rakendamis- ja eduaruanded, mis hõlmavad aastaid 2014–2016. Seepärast keskendutakse selles rakendamisel tehtud edusammudele, mida tõendavad väljavalitud projekte käsitlevad andmed. Käesoleva aruande juurde kuuluvas komisjoni talituste töödokumendis on esitatud rohkem üksikasju. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu tagatakse liikmesriikidele ja nende piirkondadele stabiilne ja pikaajaline investeerimisraamistik. Oma 454 miljardi euro suuruse eelarvega aastateks 2014–2020 on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ELi peamine investeerimisvahend. Liikmesriikide avaliku ja erasektori poolse kaasrahastuse maht on eeldatavasti vähemalt 184 miljardit eurot, millega investeeringute kogusumma kasvab 638 miljardi euroni. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aitavad ka liikmesriikidel parandada investeerimiskeskkonda. See abi hõlmab struktuurireformide toetamist, et kaasata erakapitali, ja eeltingimuste kehtestamist. Praeguse põlvkonna programmid sisaldavad märkimisväärseid reforme ning rohkem rahalisi vahendeid kui kunagi varem suunatakse kõige suurema ELi lisaväärtusega valdkondadesse, nagu tööhõive, sotsiaalne kaasamine, oskused, teadusuuringud ja innovatsioon, keskkond ja vähese CO2-heitega majandus. Samuti aitavad fondid ametiasutustel ja sidusrühmadel mõelda kohalikul tasandil tegutsedes ELi-üleselt või isegi üleilmselt. Sellega paraneb strateegiline planeerimine ja suureneb suutlikkus kavandatu ellu viia. 2014.–2020. aasta programmide kolme esimese aasta vaatlemisel on näha esimesi saavutusi. Üle kogu Euroopa on välja valitud ligikaudu kaks miljonit projekti, millele on eraldatud 182 miljardit eurot ehk 28,4 % asjaomaseks ajavahemikuks saadaolevatest rahalistest vahenditest. Seni on toetatud 793 490 ettevõtjat, samuti on toetatud 7,8 miljonit inimest töö või enda koolitamise või harimise võimaluse otsimisel. Pärast investeeringuid, mis on tehtud elurikkuse ning mulla ja veevarude majandamise parandamiseks, on ligikaudu 20 % kogu põllumajandusmaast hõlmatud kliima ja keskkonnaga seotud meetmetega. Liikmesriikide aruannetes rõhutatakse, et 2016. aastal suurenes väljavalitud projektide arv järsult, mis osutab sellele, et liikmesriigid on saavutamas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite konkreetseteks tulemusteks teisendamisel ja inimeste elu parandamisel Euroopas täisvõimsust. Nüüdseks edeneb investeerimine hästi mitmes ELi prioriteedina sihikule võetud valdkonnas, näiteks on projektide jaoks eraldatud 31 % väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime suurendamiseks kavandatud investeeringutest. Liikmesriigid on teatanud ka mitmest valdkonnast, kus edusammud on aeglasemad ja kus on seetõttu vaja võtta järelmeetmeid, näiteks investeerimiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse. 2016. aasta lõpuks oli liikmesriikidele ELi eelarvest välja makstud 9 % kõikidest asjaomase ajavahemiku jaoks saadaolevatest vahenditest. Hiljutistest aruannetest on näha, et 2017. aastal on edasiminek olnud jõulisem: 2017. aasta oktoobri lõpuks oli projektide jaoks eraldatud 44 % vahenditest ja tehtud oli 13 % maksetest. On oodata, et maksed kiirenevad lähikuudel veelgi. 1. KEERULINE, MITMEKESINE JA KIIRESTI MUUTUV KONTEKST 1.1. Järkjärguline taastumine kriisist – liikumine ühtekuuluvuseesmärkide poole saab uue hoo Sotsiaal-majanduslik kontekst, milles Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde rakendatakse, on alates 2014. aastast järk-järgult paranenud. Programmitöö perioodi esimesel aastal olid majanduslikud väljavaated ELis tagasihoidlikud, kuna SKP kasv oli seiskunud ning tööpuudus oli suur ja püsiv. Kahel viimasel aastal on majanduse taastumine olnud ELis jõulisem ja kõikidel ELi liikmesriikidel on taas kord olemas kasvuväljavaated. Probleemid ei ole sellegipoolest kadunud, sest SKP kasv on liikmesriikide lõikes ebaühtlane ning aeglane tootlikkuse kasv ja kriisi järelmid avaldavad majandusele jätkuvalt mõju. Tööhõive olukord ELis paraneb koos majanduse taastumisega. 2016. aastal loodi rohkem töökohti ja tööpuudus vähenes (2017. aasta mais 7,8 %ni). Lähiaastail kahaneb tööpuudus eeldatavasti veelgi. Sellegipoolest on piirkondlikud erinevused töötuse määrades endiselt märkimisväärsed. Samuti on jätkuvalt väga suur nende inimest arv, keda ohustab vaesus. Kooskõlas pikemaajalise suundumusega suurenes EL 28s aastatel 2008–2015 netosissetulekute ebavõrdsus. Kriisil, mis piiras igat liiki investeeringute rahastamist, oli sügav mõju liikmesriikide ja piirkondade eelarvetele. ELi avaliku sektori reaalinvesteeringud vähenesid ajavahemikus 2008–2014 ligikaudu 15 %. Vähenes ka koguinvesteeringute osakaal SKPs ja see ei ole siiani peaaegu üldse suurenenud.

Selle tulemusel suurenes oluliselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tähtsus avaliku sektori investeerimisprogrammide kaasrahastamisel. 2014.–2016. aastal oli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustustel ülitähtis roll paljudes liikmesriikides, mõnel juhul moodustasid need vahendid avaliku sektori koguinvesteeringust enam kui 50 % (diagramm 1). See investeeringute hoogustamine aitas ka kaasata rahalisi vahendeid Euroopa investeerimiskava jaoks. Sellega seoses jätkavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid väga olulise toetuse andmist nii aluslepingutel põhinevate eesmärkide kui ka komisjoni 2015.–2019. aastaks kehtestatud kümne prioriteedi saavutamiseks. Diagramm 1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osakaal avaliku sektori investeeringutes aastatel 2014–2016 Täielikum ülevaade sotsiaal-majanduslikust arengust on esitatud seitsmendas ühtekuuluvusaruandes. 1.2. Erinevad probleemid eri liikmesriikides Enamik liikmesriike rõhutab, et nende vajadused ja probleemid ei ole perioodi algusest saati muutunud, mistõttu nende programmide arengueesmärgid on endiselt asjakohased. Kuna sotsiaal-majanduslik taastumine kriisist on olnud ebaühtlane, on liikmesriikide arenguvajadused sõltuvalt konkreetse liikmesriigi olukorrast sellegipoolest väga erinevad. Mitmele liikmesriigile, piirkonnale ja linnale on avaldanud tugevat mõju arvukate pagulaste ja rändajate saabumine ELi alates 2015. aastast. Ametiasutused on pidanud lahendama uusi lühi- ja pikaajalisi probleeme. Piiratumatel juhtudel on suured loodusõnnetused sundinud liikmesriike läbi vaatama oma arenguvajadused ning seonduvad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatud investeeringud. Mõni liikmesriik tõi välja Pariisi kliimakokkuleppe ning suurema keskendumise sellega seotud ülesannetele ja võimalustele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavaid investeeringuid oli võimalik kohandada ka nendele uutele asjaoludele. Sellega seoses saavad ELi 2014.–2020. aasta eelarve tehnilise kohandamise tulemusel mitu liikmesriiki juurde rahalisi vahendeid. 2. INVESTEERIMINE ARUKASSE, JÄTKUSUUTLIKKU JA KAASAVASSE MAJANDUSKASVU 2.1. Üldised edusammud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid annavad meetmete kaudu, milles keskendutakse konkreetsetele vajadustele ja olukordadele, kõikides liikmesriikides ja piirkondades suure panuse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkides sätestatud arukasse, jätkusuutlikku ja kaasavasse majanduskasvu. Alates 2010. aastast on tehtud nende eesmärkide saavutamisel edusamme enamikus liikmesriikides. Seitsmendas ühtekuuluvusaruandes juhitakse piirkondliku indeksi kaudu tähelepanu erinevustele kiiruses, millega piirkonnad liiguvad kõnealuse strateegia eesmärkide poole. Kõige kiirem on edasiminek piirkondades, kus eesmärkide saavutamiseks tuleb läbida pikim tee. Liikmesriigid juhivad oma aruannetes tähelepanu ka sellele, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringud toimivad katalüsaatorina, hoogustades liikumist kõnealuste eesmärkide poole. Aruannetest on näha, et väljavalitud projektide rahaline maht ulatus 2016. aasta lõpuks kokku 182 miljardi euroni, moodustades 28,4 % aastateks 2014–2020 kavandatud koguinvesteeringust (olles kasvanud 2015. aasta lõpu 58,8 miljardilt eurolt ja 9 %-lt). ELi panus nendesse projektidesse on hinnanguliselt 128 miljardit eurot. 2017. aasta oktoobrist pärit kõige hiljutisematest aruannetest on näha edusammude jätkuvat kiirenemist: projekte on välja valitud kokku 278 miljardi euro väärtuses, mis moodustab 44 % ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud koguinvesteeringust. See projektide valiku määr aastatel 2014–2016 on võrreldav programmitööperioodi 2007–2013 algusaastate omaga. See suundumus eeldatavasti jätkub. Tulevased rakendamise määrad on tõenäoliselt üldjoontes sarnased eelmise perioodi määradega. Programmitöö perioode ei tuleks vaadelda eraldi, sest kuluperioodid kattuvad ehk ühe periood lõpp ulatub järgmisesse perioodi ja muudab kuluvood sujuvamaks. Nagu on näidatud joonisel 1, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat, on tegelikud kohapealsed investeeringuid jätkunud 1990. aastatest saati suhteliselt ühtlaselt. Joonis 1: ühtekuuluvuspoliitika rahastamine aastatel 1986–2023 2014.–2023. aasta kulutused on kindlaks määratud 2007.–2013. aasta tulemuste põhjal lähtudes eeldusest, et vahendid kasutatakse asjaomasel ajavahemikul täielikult ära. Allikas: regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, varasemate perioodide andmed. Riikide tasandil on kõik liikmesriigid teada andnud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide rakendamise suurest kuni väga suurest kiirenemisest 2016. aastal. Sellegipoolest on endiselt suuri erinevusi, nagu on näidatud 2. lisas esitatud tabelis. Programmide rakendamise viibimist on põhjendatud erinevalt. Mitu liikmesriiki on välja toonud õigusraamistiku hilise vastuvõtmise ja raskused vastutavate asutuste määramisel. Programmide rakendamise alguses esinevate lisatakistustena nimetati vähest haldussuutlikkust, keerulisi eeskirju ja pikalevenivaid ettevalmistusi suure taristu loomisel.

Rahastamisvahendite rakendamine 2007.–2013. aasta programmide headele tulemustele tuginedes loodi läbivaadatud raamistik, et toetada rahastamisvahendite ulatuslikumat kasutamist kõikides Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides 2014.–2020. aastal. Fondide programmitöö käigus suurendati võrreldes eelmise perioodiga märkimisväärselt rahastamisvahenditele tehtavaid eraldisi. Ajavahemiku 2014–2020 puhul tehakse suuri edusamme: rahastamisvahendeid kasutab 24 liikmesriiki ja kindlaks ei ole tehtud ühtki tõsist süsteemset kitsaskohta, ehkki olukord on riikide ja programmide lõikes väga erinev. 2016. aasta lõpuks oli rahastamisvahenditele eraldatud kokku 13,3 miljardit eurot (2015. aasta lõpu seisuga oli see summa 5,7 miljardit eurot), millest 10,3 miljardit eurot oli pärit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Sellest summast oli rahastamisvahenditele välja makstud 3,6 miljardit eurot ehk ligikaudu 30 % (2015. aasta lõpu seisuga oli välja makstud 1,2 miljardit eurot), sealhulgas 3,1 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, ning lõppsaajatele oli välja makstud 1,1 miljardit eurot (2015. aasta lõpu seisuga oli see summa 99 miljonit eurot), millest 1 miljard eurot oli pärit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Mis puudutab valdkondlikke eesmärke, siis kõige suurem osa vahenditest (3,8 miljardit eurot) on eraldatud VKEde toetamiseks, järgnevad investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni (1,5 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid) ja vähese CO2-heitega majandusse, peamiselt energiatõhususse ja taastuvenergiasse (1,2 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid). 2.2. Teadustegevus, tehnoloogia areng ja innovatsioon, IKT ja VKEde konkurentsivõime Aastatel 2014–2020 kavatsetakse investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, IKTsse ja VKEde konkurentsivõimesse ligikaudu 181,4 miljardit eurot. 2016. aasta lõpuks oli välja valitud projekte kogumaksumusega 50,3 miljardit eurot, mis moodustas 28 % kavandatud kogueraldisest. Just eelkõige neis valdkondades kavandatakse või eeldatakse ühtekuuluvuspoliitika raames erasektori poolset rahastamist. Programmide rahastamiskavades on lisanduva kaasrahastusena ette nähtud ligikaudu 31,3 miljardit eurot erasektori vahendeid, millest hinnanguliselt 8,8 miljardit eurot on kaetud väljavalitud projektidega. Selle ametliku kaasrahastuse kõrval võimendavad või tekitavad programmid ka muid erasektori investeeringuid. Aruandlusest on näha, et ERFi raames eesmärgiks võetud 42 miljardist eurost lisanduvast erasektori poolsest finantsvõimendusega rahastusest on väljavalitud projektidega kaetud ligikaudu 11,5 miljardit eurot (27 %). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatakse rahastamisvahendite kaudu enam kui 76 000 ettevõtjat. Aruka spetsialiseerumise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames käivitatud uus algatus, millega on oluliselt muutunud viis, kuidas liikmesriigid ja piirkonnad kavandavad oma innovatsioonistrateegiaid. Selle raames edendatakse koostööd kõikidel tasanditel, eriti kohalike ettevõtjatega. Üleilmastumise ajastul aitavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid liikmesriikidel ja piirkondadel üles ehitada vastupanuvõimelise majanduse, andes kavandatud sihipärast lisatoetust, eelkõige selleks, et aidata ellu viia uut ELi tööstuspoliitika strateegiat. Liikmesriigid saavad fondidest olulist abi, et parandada digitaalset ühenduvust ning saavutada ELi 2020. ja 2025. aasta ühenduvuseesmärgid. ·Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas on näha projektide väljavalimise järsku kiirenemist: väljavalitud projektid katavad 25 % ette nähtud eraldistest ehk projektidele üle kogu ELi on eraldatud ligikaudu 15 miljardit eurot. Selle tulemusel töötab umbes 29 000 teadlast paremas teadustaristus. ·19 % väljavalitud projektidest hõlmab investeeringuid digitaalmajandusse. Nende projektide elluviimisel peaks lisanduma ligikaudu 915 000 kodumajapidamist, kus on parem lairibajuurdepääs. Projektidele on eraldatud 36 % vahenditest, mis on ette nähtud IKT-teenuste parandamiseks maapiirkondades, ja 1 268 000 maapiirkondade elanikku saab kasutada paremaid teenuseid. ·VKEde konkurentsivõime suurendamisel, millele keskendutakse 31 % väljavalitud projektides, edeneb eesmärkide saavutamine hästi. Enam kui 196 000 ettevõtjat on saanud mitterahalist toetust ja 10 900 ettevõtjat on toetatud uute toodete turuletoomisel. Ettevõtluse valdkonnas seni kaasrahastatud projektid peaksid otseselt kaasa tooma vähemalt 154 000 uue töökoha loomise. ·Investeeritud on enam kui 36 000 põllumajandusettevõttesse, et aidata neid ettevõtteid ümber korraldada ja ajakohastada ning saavutada tootlikkuse kasv. Põlvkonnavahetuse hoogustamiseks on antud toetust ligikaudu 11 000 toetusesaajale ja umbes 50 000 põllumajandusettevõtjal on võimalik osaleda kvaliteedikavades. Põllumajandust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames on algatatud 350 interaktiivset innovatsiooniprojekti. ·EMKFist on saanud toetust üle 3 600 kalalaeva, millest 57 % kuuluvad väikesemahulise rannapüügiga tegelevatesse kalalaevastikesse. Antud toetusega edendatakse kalalaevastike ja kalavarude jätkusuutlikku tasakaalu ning mereökosüsteemide kaitset. 2.3. Tööhõive, sotsiaalne kaasamine ja haridus Neis valdkondades investeeritakse ligikaudu 168,3 miljardit eurot, eelkõige ESFist. 2016. aasta lõpuks oli välja valitud projekte kogumaksumusega 48,7 miljardit eurot, mis moodustas 29 % kavandatud kogueraldisest. ·Seoses projektidega, milles keskendutakse jätkusuutlikule ja kvaliteetsele tööhõivele ning tööjõu liikuvuse toetamisele, on võetud kulukohustusi 17,4 miljardi euro ulatuses, mis moodustab 31 % olemasolevast toetusest. Sekkumine, mille eesmärk on parandada juurdepääsu tööturule, hõlmab nii 4,2 miljonit töötut kui ka 2,1 miljonit mitteaktiivset isikut. Märkimisväärseid edusamme on tehtud selliste projektide väljavalimisel, millega suurendatakse tööotsijate ja mitteaktiivsete isikute juurdepääsu tööhõivele (34 % väljavalitud projektidest) ning toetatakse tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ettevõtlust (31 % väljavalitud projektidest). Tööturuasutuste ajakohastamist käsitlevate projektide valiku määr tundub olevat veidi tagasihoidlikum, jäädes 15 % juurde. ·Sotsiaalse kaasamise valdkonnas kiirenes projektide väljavalimine järsult, jõudes mahult 16,5 miljardi euroni (26 %). Aktiivset kaasamist toetavate meetmete võtmine ESFi raames edeneb hästi (38 %) ning neil meetmetel peaks olema tähtis roll haavatavate rühmade toetamisel ja tööturule lähemale toomisel. Samas tuntakse muret viivituste pärast tõrjutud kogukondade, nagu romad, sotsiaal-majandusliku lõimimise meetmete rakendamises. Ehkki tervisega seotud meetmeid hõlmavate projektide väljavalimine ERFi raames on paranenud, tuleb olukorras, kus tõhustatud tervishoiuteenustega hõlmatakse veel ligikaudu 11,5 miljonit inimest, teha eesmärkide saavutamiseks suuremaid jõupingutusi. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ka sotsiaalsele kaasamisele mahajäänud linnapiirkondades, kus renoveeritud hoonete arv on endiselt väga väike. 2016. aasta lõpuks oli ESFi ja noorte tööhõive algatuse kaudu toetatud ka 634 000 puudega inimest. ·Investeeringud haridusse ja kutseõppesse ulatusid 14,6 miljardi euroni (projektide valiku määr oli peaaegu 30 %). ESFi raames edenevad hästi meetmed, millega võideldakse haridussüsteemist varakult lahkumise vastu ning edendatakse kutseharidust ja -õpet. Kuigi projektide valiku määr on elukestva õppe meetmete puhul võrdlemisi madal, antakse ligikaudu 700 000 inimesele võimalus täiendada oma oskusi ja kindlustada oma karjäär. ERFi investeeringutega on juurde loodud 4,4 miljonit kohta lastehoiu- või haridusasutustes. Kokkuvõttes on tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele, sealhulgas noorte tööhõive algatuse meetmetele, ·787 000 inimest leidnud kohe pärast projekti töö ja ·820 000 inimest omandanud kvalifikatsiooni. Sotsiaalse innovatsiooni valdkonnas on mitme liikmesriigi väljavalitud projektide kogumaksumus 1,7 miljardit eurot. Need projektid on laadilt väga erinevad ning hõlmavad innovatiivsete lahenduste rakendamist hariduses ja ettevõtluses, sealhulgas erineva etnilise taustaga naiste jaoks. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest jätkatakse liikmesriikide, piirkondade ja linnade toetamist pagulas- ja rändekriisi lahendamisel. Mitut programmi on kohandatud, et lisada uued või täiustatud meetmed tegelemaks nii esmaste vajaduste kui ka pikemaajaliste lõimumisprobleemidega. Näiteks pakutakse konkreetsete projektide raames pagulastele ja rändajatele tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid. Peale selle alustati sihipärast koostööd linnapeadega. ELi linnade tegevuskava ja sellekohase partnerluse raames kaasatakse rändajate ja pagulaste lõimimisse hulk linnu, partnereid ja liikmesriikide asutusi. Lisaks pani komisjon ette teha mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel regulatiivne muudatus, millega kehtestatakse sihtotstarbeline investeerimisprioriteet, et lihtsustada selliseks lõimimiseks meetmete võtmist. ERF tegeleb pagulaste ja rändajate pikaajalise sotsiaalse ja majandusliku lõimimisega Euroopas, kattes näiteks investeeringud eluasemetesse ja lastehoiutaristusse või idufirmadesse. 2016. aasta lõpuks oli ESFi ja noorte tööhõive algatuse kaudu toetatud vähemalt 1,2 miljonit inimest, kes olid kas rändajad, teise riigi taustaga või kuulusid vähemusrühma.

Noorte tööhõive algatuse elluviimine Noorte tööhõive algatus on oluline ELi rahastamisvahend, millest toetatakse otse töö ning haridus- ja koolitusvõimaluste pakkumist noortele noortegarantii raames. Mitmes liikmesriigis rahastatakse noorte tööhõive algatuse kaudu enamikku noortegarantii meetmeid. Algatuse elluviimine kohapeal edeneb hästi. Liikmesriigid andsid teada, et 2016. aasta lõpuks oli noorte tööhõive algatuse kaudu toetatud meetmetest kasu saanud noorte arv võrreldes 2015. aasta lõpuga kolmekordistunud ja projektide valiku määr ületas 60 %. Lõviosa toetusesaajatest rakendas meetmeid, milles keskenduti juhendamise ja karjäärinõustamise rahastamisele, esimesele töökogemusele ning praktika- ja õpipoisiõppe kohtade pakkumisele. Enam kui pool liikmesriikidest toetas ka noori ettevõtjaid või pakkus töö- või koolitusalase liikuvuse meetmeid. Noorte tööhõive algatuse elluviimise kiirendamiseks eraldati 2015. aastal algatuse eelrahastamiseks veel miljard eurot, et tagada projektide käivitamiseks vajalik rahaline likviidsus. Algatuse elluviimise alguses esinenud viivituste põhjusena tõid liikmesriigid muu hulgas välja asjaomaste ESFi programmide hilise vastuvõtmise, raskused uute järelevalvenõuete täitmisel perioodi alguses ja riiklike tööturuasutuste vähese suutlikkuse. Liikmesriigid teatasid mõningastest raskustest jõudmisel kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmadeni, eelkõige riiklikes tööturuasutustes registreerimata mitteaktiivsete noorteni ja väheste oskustega noorteni. 2017. aasta septembriks oli toetatud noorte tööhõive algatuse kaudu 1,7 miljonit osalejat. 2.4. Vähese CO2-heitega majandus, kliimamuutused, keskkond ja transport Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest suunatakse kestliku arengu tagamiseks neisse väga tähtsatesse valdkondadesse 262,2 miljardit eurot. 2016. aasta lõpuks oli eraldatud konkreetsetele projektidele ligikaudu 28 % vahenditest ehk 73,2 miljardit eurot. ·Vähese CO2-heitega majanduse valdkonnas välja valitud projektide, näiteks energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevate projektide maht moodustas ajavahemiku 2014–2020 kogumahust 21 %. Ühe tulemusena peaks tänu ERFi ja Ühtekuuluvusfondi toetusele ligikaudu 148 000 majapidamist saama parema energiatarbimisklassi. ·Suuri edusamme tehakse valides projekte kohanemiseks kliimamuutustega ja riskide ennetamiseks (valiku määr on 40 % ja eraldatud on ligikaudu 16,5 miljardit eurot). See on rõõmustav märk Pariisi kliimakokkuleppe järgimisest. Üle 4,6 miljoni inimese saab kasu uutest või täiustatud meetmetest, millega kaitstakse üleujutuse eest. ·Ligikaudu 26,6 miljardit eurot (31 % olemasolevatest vahenditest) on eraldatud keskkonna- ja ressursitõhususe projektidele. Suuri edusamme on tehtud ka veeprojektide vallas. Heakskiidetud projektid peaksid kaasa tooma umbes 3,5 miljoni inimese veevarustuse paranemise. Vahenditest, mis on ette nähtud veekasutuse tõhustamiseks niisutuses, on eraldatud projektidele 25 % ja lõpetatud projektid katavad 14 % sihikule võetud maast. Lisaks antakse 23,5 miljoni hektari põllumajandusmaa puhul toetust elurikkuse suurendamiseks. Jäätmete ringlussevõtu projektidesse investeerimisel on esinenud tõsiseid viivitusi. ·Transpordi valdkonnas on valdav osa edusammudest tehtud investeerimisel maanteedesse, eriti üleeuroopalises transpordivõrgus (TEN-T), samas kui raudteevedude toetamine edeneb aeglaselt. Väljavalitud projektide tulemuseks on eeldatavasti 844 km uusi TEN-T maanteid ja 687 km rekonstrueeritud või uuendatud TEN-T raudteid. ·Märkimisväärseid edusamme on tehtud CO2 sidumisel ja säilitamisel ning kasvuhoonegaaside ja ammoniaagiheite vähendamisel. Neid on tehtud põllumajandus- ja metsamaa tõhusama majandamise kaudu: mõlemal juhul on saavutatud eesmärgist üle 40 %. ·EMKF on toetanud enam kui 60 000 km² Natura 2000 alade ja peaaegu 1,5 miljoni km² muude merekaitsealade paremat majandamist. Kliimameetmete elluviimine Rohkem kui 25 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta vahenditest on kavandatud kliimamuutustega seotud projektide jaoks, millega antakse ülioluline panus ELi eesmärki kulutada vähemalt 20 % oma eelarvest kliimameetmetele. ELil ja tema liikmesriikidel on sellest suur abi Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüdlemisel. Kliimameetmete jaoks kavandatud summad on esitatud fondide lõikes 3. lisa tabelis. Välja võib tuua järgmise: ·kliimamuutustega seotud meetmete puhul oli ELi liikmesriikide üldine projektide valiku määr 23 % ja projektide kogumaht 29,6 miljardit eurot; ·kliimamuutustega seotud meetmete rakendamine on liikmesriigiti väga erinev: mõni üksik liikmesriik teatas märkimisväärsetest edusammudest, suures rühmas riikides edeneb meetmete võtmine kavakohaselt ja kolmandas rühmas tuleb ette viivitusi; ·kliimamuutustega seotud meetmete toetamine ESFi raames tundub olevat programmides algselt kavandatust suurem; ·liikmesriigid on eraldanud keskmiselt 57,6 % oma maaelu arengu programmide vahenditest meetmetele, milles keskendutakse keskkonnale ning kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele, mida on märksa rohkem kui nõutav miinimum 30 %. Euroopa poliitika elluviimisse antava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse nurgakivi moodustavad suurprojektid, peamiselt transpordi, keskkonna ja energia valdkonnas. Ajavahemikuks 2014–2020 on kindlaks määratud üle 600 suurprojekti ning pingeline töö nende ettevalmistamisel ja rakendamisel jätkub, sealhulgas tehnilise abi algatuste, nagu JASPERS, üliolulisel toel. 2017. aasta oktoobriks oli komisjonile esitatud 168 suurprojekti kogumaksumusega 37,6 miljardit eurot, mis on võrreldav Euroopa ühendamise rahastu ajavahemiku 2014–2020 kogueraldisega (30 miljardit eurot). Nende hulka kuuluvad 91 projekti, mida oli hakatud ellu viima ajavahemikus 2007–2013, näiteks kolm projekti „Extreme Light Infrastructure“ alamprojekti. Vaja on siiski kasutusele võtta lisavahendid, et kiirendada kohapeal tehtavaid investeeringuid. 2.5. Institutsioonilise suutlikkuse suurendamine Avaliku halduse kvaliteet on väga oluline avaliku sektori sotsiaal- majandusliku arengu ja mõju seisukohast. Tõhusa avaliku halduse jaoks antava toetuse kogusumma ulatub 2014.–2020. aastal 6,5 miljardi euroni. Sellest 1,8 miljardit eurot ehk 29 % kogu kavandatud investeeringust on sellistele projektidele juba eraldatud. Liikmesriigid peaksid jätkama tööd selle nimel, et kaotada investeerimisel kõik kitsaskohad, ning nad peaksid suurendama oma haldussuutlikkust, et hallata projekte, sealhulgas neid asjakohaselt kavandada. 3. PEAMISTE AJAVAHEMIKUKS 2014–2020 KAVANDATUD REFORMIDE MÕJU 3.1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panus Euroopa poolaastasse Euroopa poolaasta raames sihikule võetud poliitikavaldkonnad on suures osas kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega hõlmatud valdkondadega: programmides käsitletakse 60 % struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks olulistest struktuursetest probleemidest. Mitu liikmesriiki on teada andnud, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest on suur abi teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, tööturgu, avalikku haldust, tervishoidu ja energiat käsitlevate riigipõhiste soovituste rakendamisel. Tõepoolest, edusamme on tehtud enamiku Euroopa poolaasta soovituste puhul, kuid tempo ja põhjalikkus, millega liikmesriigid neid on rakendanud, on erinev. Viimastel aastatel on vastu võetud olulised tööturureformid, eelkõige mõnes neist liikmesriikidest, mida kriis tabas kõige rängemini. Need reformid on aidanud parandada majanduse kohanemisvõimet, taastada konkurentsivõimet ja suurendada tööhõivet. Muude reformidega on püütud parandada ettevõtluskeskkonda, ehkki selles valdkonnas on edasiminek kõige väiksem. Hea näide sellest, kuidas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid annavad panuse Euroopa poolaastasse, on Hispaaniale antud soovitus vaadata läbi oma kuluprioriteedid ja vahendid ümber paigutada, sealhulgas toetada VKEde juurdepääsu rahastamisele, mille põhjal Hispaania suunas oma programmid sellele prioriteedile.

Mitu liikmesriiki peavad kaotama takistused – eelkõige regulatiivsed ja haldustõkked –, mis pärsivad investeerimist sellistes valdkondades nagu transport ja energia. Näiteks Leedul soovitati välja töötada piiriülesed energiaühendused naabruses asuvate liikmesriikidega, et mitmekesistada energiaallikaid. ERF investeerib Leedus nii elektrivõrkude vahelistesse ühendustesse kui ka gaasitaristusse. Mitmele liikmesriigile esitatud riigipõhistes soovitustes käsitletakse sotsiaalset kaasamist ja haridust. Näiteks Tšehhi puhul keskendutakse ühes soovituses taskukohase ja kvaliteetse koolieelse lapsehoiu kättesaadavusele. See on otseselt seotud Tšehhis rakendatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide meetmetega. 3.2. Eeltingimused kui projektide kvaliteedi parandajad Suure ümberkorraldusena peavad liikmesriigid ja piirkonnad täitma ajavahemikus 2014–2020 teatavad eeltingimused, et tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusad ja tulemuslikud investeeringud. Ligikaudu 75 % kõikidest kohaldatavatest tingimustest oli programmide vastuvõtmisel täidetud. Täitmata tingimustega seoses kehtestati üle 800 tegevuskava. 97 % neist tegevuskavadest on nüüdseks edukalt ellu viidud. Need, mis on veel ellu viimata, on seotud peamiselt vee, jäätmete, transpordi ja riigihangetega. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada eeltingimuste täitmine. Eeltingimuste mehhanismi esialgsel hindamisel on näha, et see vahend pakkus ELile, liikmesriikidele ja piirkondadele, sealhulgas kodanikele ja ettevõtjatele, lisaväärtust. Ehkki eeltingimused on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuse saamisega, on nende ulatus märksa laiem. Nad on aidanud üle võtta ja rakendada asjakohaseid liidu õigusakte, kaotada ELis investeerimistõkkeid ja toetada ELi poliitikaeesmärke, näiteks võitlust kliimamuutustega. Samuti on nad kaasa toonud poliitikareforme ja asjakohaste riigipõhiste soovituste koostamise. Kõnealuste eeltingimuste täitmisel saavutatud tulemused peavad olema jätkusuutlikud kogu rakendusperioodil. Sellega tagatakse püsivam seos investeeringute ja eeltingimustes kajastatud poliitikaeesmärkide vahel. 3.3. Parem koostoime suurema mõju saavutamiseks 2014.–2020. aasta reformid on kaasa toonud viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi tegevuse parema kooskõlastamise ning suurema võimaliku koostoime muude ELi vahenditega. Liikmesriigid viisid ellu meetmeid, sealhulgas ·kooskõlastasid riiklikke rahastamiskõlblikkuse eeskirju, ·kasutasid valdkonnaüleseid foorumeid, ·korraldasid ühiste järelevalvekomiteede või spetsiaalsete koordineerimisasutuste tegevust, ·lõid asjakohaste haldusasutuste raames võrgustikke ja ·rakendasid uusi IT-lahendusi. Aruannetes on sellegipoolest rõhutatud, et arenguruumi veel on. Tervitatavad oleksid eeskirjade ühtlustamiseks tehtavad lisajõupingutused. 2015. aastal käivitas komisjon kvaliteedimärgise algatuse, et veelgi tugevdada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning programmi „Horisont 2020“ vahelist koordineerimist. See kvaliteedimärgis antakse programmi „Horisont 2020“ raames esitatud projektidele, mis leitakse olevat rahastamist väärt, kuid millele ei eraldata vahendeid eelarvepiirangute tõttu. See on aidanud suunata ERFi ja ESFi vahendeid mitmesse projekti, eelkõige Hispaanias, Itaalias, Küprosel, Tšehhis ja Poolas. Mitmes liikmesriigis leidub ka konkreetseid näiteid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa strateegiliste investeeringute fondi vastastikusest täiendavusest, sealhulgas nende kombineerimisest investeerimisplatvormidel, ning projekte sellistes valdkondades nagu VKEd, transport, vähese CO2-heitega majandus või lairibaühendus. Komisjon teeb tihedamat koostööd ka Euroopa Keskpangaga, et aidata liikmesriikidel rakendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, eriti horisontaalse platvormi fi-compass rahastamisvahenditega seotud nõustamisteenuste kaudu ja JASPERSi kaudu, mis aitab koostada kvaliteetseid suurprojekte. 3.4. Integreeritud territoriaalse arengu toetamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on ELi põhivahend integreeritud territoriaalse arengu edendamiseks liikmesriikides ja piirkondades. 2014.–2020. aasta reformidega loodi sidusam ja laiahaardelisem raamistik, et edendada integreeritud lähenemisviisi kaudu territoriaalset ühtekuuluvust. Selle tulemusel antakse enam kui 3 800 linna- ja territoriaalstrateegia elluviimiseks spetsiaalset ELi toetust. Peale selle aitavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid liikmesriikidel rakendada meetmeid, millega tegeletakse konkreetsete piirkondade, näiteks hõredalt asustatud alade, mägipiirkondade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade vajadustega.

3.4.1. Integreeritud investeeringud linnades Hinnangute kohaselt kulutatakse aastatel 2014–2020 ligikaudu 115 miljardit eurot ühtekuuluvuspoliitika rahalistest vahenditest linnades. Esmakordselt võimaldab õigusnorm linnadel ise projektid välja valida, käsitledes linnades esinevaid probleeme integreeritult: selleks on ligikaudu 900 linnastrateegia jaoks ette nähtud umbes 15 miljardit eurot. Kuigi paljud liikmesriigid juhivad tähelepanu suurele töökoormusele ja keerulistele menetlustele, mis kaasnevad integreeritud linnastrateegiate väljatöötamise ja kokkuleppimisega enne projektide väljavalimist, nähakse selle lähenemisviisi rakendamises sageli võimalust töötada välja pikaajaline strateegiline visioon ja tuua linnaarendusse positiivseid muudatusi. ELi linnade tegevuskava vastuvõtmine 2016. aastal on järjekordne kinnitus sellest, et komisjon peab esmatähtsaks tegeleda probleemide ja võimalustega Euroopa linnades. Tosina partnerlusega, mis on sellega seoses viimase aasta jooksul algatatud, on koondatud kõik asjaosalised, et ühiselt ellu viia konkreetsed meetmed, sealhulgas need, milles keskendutakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide paremale kasutamisele linnapiirkondades. Lisaks aitavad linnadega seotud uuenduslikud meetmed linnapiirkondadel katsetada uuenduslikke kestliku linnaarenduse lahendusi. 3.4.2. Territoriaalsete vahendite rakendamine Ligikaudu 240 linnastrateegia ja 150 territoriaalstrateegia elluviimiseks kasutatakse integreeritud territoriaalseid investeeringuid. Kogukonna juhitud kohaliku arengu kaudu kaasatakse kokku 9,1 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalisi vahendeid. Seni on loodud üle kogu ELi enam kui 3 000 kohalikku tegevusrühma, kes vastutavad kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiate elluviimise eest. Need tegevusrühmad hõlmavad 46 % maapiirkondade elanikkonnast (üle 90 % eesmärgist) ja 2017. aasta lõpuks suureneb nende arv eeldatavasti mitmesaja võrra. Paljudel juhtudel on integreeritud territoriaalsete investeeringute kasutuselevõtt ja kogukonna juhitud kohalik areng olnud alguses aeglane, sest kõigepealt oli vaja ette valmistada asjaomased strateegiad ja juhtimisstruktuurid. Nüüdseks toimivad mõlemad vahendid siiski võrdlemisi hästi ja projektide väljavalimine aina hoogustub. Rakendamine on lihtsam, kui integreeritud lähenemisviis on lõimitud olemasolevasse raamistikku ja kohandatud institutsioonilisele korrale. Kokkuvõttes on tänu kestlikule linnaarendusele, integreeritud territoriaalsetele investeeringutele ja kogukonna juhitud kohalikule arengule, mis on edendanud koostööd ja kooskõlastamist eri valdkondade ja valitsemistasandite vahel ning ka väljaspool halduspiire, muutunud kohaliku ja piirkondliku planeerimise kultuur. 3.4.3. Koostöö hõlbustamine ning makropiirkondlike ja mere vesikonna strateegiate elluviimine Komisjoni praegune koosseis on võtnud kindlalt nõuks tuua EL oma kodanikele lähemale. INTERREGi programmidel on olnud aastakümneid väga tähtis roll kodanike, ettevõtjate või ametiasutuste üksteisele lähemale toomises üle kogu ELi. See on Euroopa parim külg, millel on selge lisaväärtus. Komisjon võttis vastu teatise majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamise kohta ELi piirialadel, milles esitatakse mitu konkreetset ettepanekut, et kasutada paremini ära nende piirkondade majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset potentsiaali. Edusammud INTERREGi programmide rakendamises kohapeal jätkuvad: kui 2016. aasta lõpuks oli projektide valiku keskmine määr rahuldav 35 %, siis 2017. aasta oktoobriks oli see näitaja peaaegu 53 %. See tähendab näiteks veel 2 800 ettevõtte kaasamist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alasesse piiriülesesse koostöösse. Kõik ELi makropiirkondlikud strateegiad ja Atlandi ookeani vesikonna strateegia on osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmidest. Komisjoni esimesest aruandest ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta on näha, et nende strateegiate elluviimise tulemuseks on suurem kooskõlastamine ja koostöö eri valdkondades ja asjaomaste riikide vahel. Liikmesriigid juhivad tähelepanu täiendavatele edusammudele ning headele tavadele, nagu sihtotstarbelised pakkumuskutsed, boonus makropiirkondliku tähtsusega projektidele või otsetoetus makropiirkondlikele projektidele. Teatud probleemid sellegipoolest püsivad, eriti seoses korraldusasutustega, kes peaksid olema oma programmide kaudu makropiirkondlike strateegiate rakendamisel ennetavamad. Hoogustumas on ka ESFi raames tehtav riikidevaheline koostöö. Ehkki alguses oli huvi väike, on tänu komisjoni korraldatud suutlikkuse suurendamise seminaridele, mille raames on toimunud vastastikune õpe ja töötatud välja uusi käsiraamatuid, 17 liikmesriigil kavas algatada 2018. aastal riikidevahelisi projektikonkursse. 4. PROGRAMMIDE PAREM JUHTIMINE 4.1. Ametiasutuste ja toetusesaajate suutlikkus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa rakendamise lihtsustamiseks peavad liikmesriigid kandma hoolt selle eest, et programmis osalevate asutuste ja toetusesaajate suutlikkus programme hallata oleks suurem. Liikmesriikide aruannetest on näha, et selle saavutamiseks on astutud konkreetseid samme. Enamikus liikmesriikides kasutatakse ametiasutuste suutlikkuse suurendamiseks tavaliselt süstemaatilist ja sageli kohustuslikku koolitust, e-õpet, juhendamist ning teadmiste ja heade tavade vahetamise võrgustikke. Samamoodi on värvatud lisatööjõudu ning ühtlustatud eri Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimist, et viia suutlikkus vastavusse vajadustega. Toetusesaajatele tulevad kasuks ka koolitus- ja nõuandeteenused, spetsiaalsed kontaktpunktid ja teabeüritused. Liikmesriikide tegevuse kõrval pakub komisjon ulatuslikku tuge olulistes küsimustes, nagu riigihanked, riigiabi, pettuse- või korruptsioonivastane võitlus, vastastikune õpe ja teadmiste vahetamine vahendi TAIEX REGIO PEER 2 PEER kaudu. Samuti tõhustab komisjon aruka spetsialiseerumise platvormi kaudu antavat abi, et suurendada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas teadmussiiret ja suutlikkust kõikjal ELis veelgi rohkem. Mitmele väikese sissetuleku ja aeglase majanduskasvuga piirkonnale antakse uut sihtotstarbelist toetust ning loodud on pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik, et lihtsustada lairibaühenduse kasutuselevõttu. 4.2. Lihtsamad menetlused toetusesaajatele Liikmesriigid teatasid suurtest edusammudest, mis olid tehtud lihtsustamismeetmete rakendamisel, hoolimata alguses esinenud viivitustest. Nüüd kasutatakse märksa suuremat arvu e-ühtekuuluvuse meetmeid. Toetusesaajatele ühtse kontaktpunkti loomine, vahendusasutuste arvu vähendamine, juhtimismenetluste ühtlustamine, taotlemisprotsessi sujundamine ja ühtsete auditite suurem kasutamine on mõned meetmetest, mida on rakendanud paljud liikmesriigid. Üha suurema arvu programmide puhul antakse nüüd teada ka lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisest. Liikmesriike julgustatakse oma lihtsustamisjõupingutusi jätkama ja neid vajaduse korral suurendama. Ühest hiljutisest uuringust on näha, et püüdlused vähendada bürokraatiat tasuvad end ära. Komisjon aitab ennetavalt liikmesriike, sealhulgas kõrgetasemelise eksperdirühma kaudu, mis jälgib Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud menetluste lihtsustamist toetusesaajate huvides. Selle eksperdirühma töö tulemusel on valminud konkreetne ettepanek kehtestada uued lihtsustamismeetmed juba ajavahemikus 2014–2020. 4.3. Partnerite oluline roll programmide rakendamises Komisjon kehtestas käitumisjuhendis hästi toimiva partnerluse jaoks rea miinimumstandardeid. Enamik liikmesriike on teatanud edusammudest partnerite kaasamisel, sealhulgas programmide seirekomisjonides. Partnerite kaasamiseks võetud meetmete seas on omavalitsuste, vabaühenduste või sotsiaalpartnerite esindajaid sisaldavate allkomisjonide või mitteametlike töörühmade loomine. Edasiviiva dialoogi pidamise võimalusi võivad siiski kahandada ajalised piirangud ning nii partnerite kui ka korraldusasutuste väike haldussuutlikkus. Enamik liikmesriike teatas, et eduaruannete koostamisel pidasid nad nõu sotsiaal-majanduslike partneritega või kaasasid neid aktiivselt oma töösse. 4.4. Horisontaalsete põhimõtete ja poliitikaeesmärkide rakendamine