Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi aastateks 2012–2015 vastuvõtmise kohta /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ühenduse kõrgvooreaktori käitamist on toetatud mitmete täiendavate teadusprogrammidega. 25. mail 2009 võttis nõukogu vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava kolmeaastase (2009–2011) täiendava teadusprogrammi (nõukogu otsus 2009/410/Euratom – ELT L 132/15, 29.5.2009), milles käsitleti Madalmaades Pettenis Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika Instituudis asuva reaktori käitamist. Aastate 2009–2011 täiendava teadusprogrammi osamaksud tulid kolmelt osalevalt liikmesriigilt - Madalmaadelt, Prantsusmaalt ja Belgialt, kolme aasta jooksul kogusummas 35 miljonit eurot. Kõnealune summa hõlmas eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamaksudeks (sealhulgas dekomisjoneerimisfondi osamaksu 2008. aasta eest, kui kõrgvooreaktori käitamine ei olnud eelneva täiendava programmiga kaetud). Praegune täiendav teadusprogramm lõppeb 31. detsembril 2011. Käesolev teatis hõlmab seega kõrgvooreaktori käitamise uut nelja-aastast programmi (2012–2015). Komisjon kasutab kõrgvooreaktorit vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule. Kõnealune leping allkirjastati 99 aastaks. Selle täitmiseks sõlmisid mõlemad pooled 31. oktoobril 1962. aastal vastavalt asjaõigusele 99 aastaks põlisrendilepingu (bail emphytéotique). Kõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll. Kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi peamine eesmärk on pakkuda katsete tegemiseks stabiilset ja usaldusväärset neutronvoogu. Uuritud valdkondadeks on tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui tuumasünteesi korral), reaktorite vananemist ja eluiga käsitlev uurimistegevus, täiustatud tuumkütusetsüklit ja jäätmekäitlust käsitlevad teadusuuringud. Kõrgvooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide kaudu. Reaktorit kasutatakse ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks, millega kaetakse enam kui 60 % isotoobikogusest, mida Euroopas igal aastal vajatakse 10 miljoni meditsiinilise diagnoosi panemiseks. Selles vallas on reaktor Euroopa radiofarmpreparaatide tootjate jaoks peamine tarnija. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline enamiku praegu kasutatavate lühikese poolestusajaga isotoopide puhul. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Nendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid kolm liikmesriiki (Madalamaad, Prantsusmaa ja Belgia) osalema kõrgvooreaktori rahastamises. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7. 4. MÕJU EELARVELE Finantsselgitusest nähtub, et uue täiendava programmi rahastamise osamaksud tasuvad kolm osalevat liikmesriiki: Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia. Kõnealuse kolme liikmesriigi osamaksud moodustavad kokku 31,400 miljonit eurot. Nimetatud summa ja sellele lisanduv eeldatav äritulu tagavad piisava käitamiseelarve reaktori prognoositavate kulude katmiseks ajavahemikul 2012–2015. Tuleks tähele panna, et eelarvega on hõlmatud eraldised reaktori dekomisjoneerimiseks ja kulud, mis on seotud kommunaalteenustega, kindlustusega ja kasutatud kütuse käitlemisega. Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et kõrgvooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele seoses raamprogrammidega või muul viisil. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta oma eelarvevahenditest kõrgvooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise ega remondi kulusid. 5. TÄIENDAV TEAVE Ei kohaldata 2012/0111 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava kõrgvooreaktori täiendava teadusprogrammi aastateks 2012–2015 vastuvõtmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega[1] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa teadusruumi raames on Petteni kõrgvooreaktor praegu ja edaspidi oluline ühenduse käsutuses olev vahend, millega on võimalik aidata kaasa materjaliteaduste arendamisele ja katsetamisele, tuumameditsiinile ning tuumaenergeetika reaktorite ohutusuuringutele. (2) Kõrgvooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga, millest viimane, nõukogu 25. mai 2009. aasta otsus 2009/410/Euratom (Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta), lõppes 31. detsembril 2011[2]. (3) Võttes arvesse vajadust kõrgvooreaktori kui ühenduse teadusuuringute taristu asendamatu osa järele sellistes valdkondades nagu tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis ja sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata reaktori käitamist käesoleva täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2015. aasta lõpuni. (5) Kuna Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia on eriliselt huvitatud reaktori käitamise jätkumisest, peaksid need liikmesriigid vastavalt oma avaldusele rahastama kõnealust programmi Euroopa ühenduste eelarvesse sihtotstarbelise tuluna makstavate osamaksude kaudu. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Võetakse vastu kõrgvooreaktori käitamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”), mille eesmärgid on sätestatud I lisas ja mille kestus on neli aastat alates 1. jaanuarist 2012. Artikkel 2 Programmi elluviimiseks vajalike rahaliste vahendite suurus on hinnanguliselt 31 400 miljonit eurot. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna vastavalt nõukogu määruse nr 1605/2002[3] artikli 18 lõikele 2. Artikkel 3 1. Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse abi. 2. Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi rakendamisest. Artikkel 4 Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta vahearuande ja lõpparuande. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012. Artikkel 6 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA TEADUSLIKUD JA TEHNILISED EESMÄRGID Programmi põhieesmärgid on järgmised. 1. Kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronivoo kättesaadavus katse-eesmärkidel. 2. Kõrgvooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele, kes tegelevad paljude eri valdkondadega: tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis ja sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste kasutamise ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides. ___________________________________________________________________________ II LISA OSAMAKSUDE JAOTUS Programmi jaoks vajalikud osamaksud tasuvad Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia. Osamaksud jaotuvad järgmiselt: Madalmaad: 29,000 miljonit eurot; Prantsusmaa: 1,200 miljonit eurot Belgia: 1,200 miljonit eurot Kokku: 31,400 miljonit eurot. Osamaksud tasutakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse ning assigneeritakse käesolevale programmile. Kõnealused osamaksud on kindlaks määratud ega kuulu seoses käitamise, hoolduse ega dekomisjoneerimise kulude muutumisega ülevaatamisele. . ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. FRAMEWORK OF THE PROPOSAL/INITIATIVE 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollsüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1.1. Ettepaneku/algatuse raamistik 1.1.1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav kõrgvooreaktori täiendav teadusprogramm aastateks 2012–2015 1.2.1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Jaotis 10: Otsene teadustegevus Peatükk 10 04: Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine Artikkel 10 04 04: Kõrgvooreaktori käitamine 1.3.1.3. Ettepaneku/algatuse liik x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.1.4. Eesmärk 1.4.1.1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Kõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll, toetades meditsiiniliste radioisotoopide tootmist ja ohutuid tuumatehnoloogiaid ning selliseid uurimisvaldkondi nagu tuumajaamade vananemine ja nende tööea pikendamine, pikaajaliste aktinoidide transmutatsioon jäätmete ohutumaks vaheladustamiseks, kütuse ohutuse suurendamine ning kütuse ohutuse uuringud uute turvalisemate reaktorite tarvis. Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista degradatsioonimehhanisme ja nende mõju vähendada, mis on oluline olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on võetud ette mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsioonimaterjale ja briiderite materjale tuleviku tuumasünteesireaktorite jaoks. 1.4.2.1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Kõrgvooreaktori täiendava programmi põhieesmärk on kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine. See hõlmab käitise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks ja meditsiiniliste isotoopide tootmiseks kasutatava neutronvoo tarnimist. 1.4.3.1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Kiiritusandmed ja tulemused paljudes valdkondades nagu näiteks tuumareaktorite ohutuse suurendamine, meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks ja vajaduste täitmiseks, tuumasünteesireaktorite materjale käsitlevad uuringud, tuumaalased alusuuringud ja koolitused, jäätmekäitlusküsimused ja tuumkütused uue põlvkonna ohutumates reaktorisüsteemides kasutamiseks. 1.4.4.1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Komisjoni kohustusteks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja sellest johtuv aruandlus reaktori käitamise tehnilise seisundi, reaktori teadustegevuseks kasutamise ja eelarveseisundi kohta. Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut koostab iga kahe aasta tagant aruande, milles käsitletakse järgmist: (1) tehniline aruanne, milles esitatakse andmed kõrgvooreaktori käitamise kohta; (2) peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus; (3) hooldus- ja remonditööde olukord; (4) eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadavat tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud, maksed käitajale jne). 1.5.1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Kõrgvooreaktori eesmärk on toetada rahastamises osalevate liikmesriikide teadus- ja arendustegevust järgmistes valdkondades: tuumakäitiste ja tuumkütusetsükli ohutus, jäätmekäitlus, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitusvõimalused. Kõrgvooreaktorit kasutatakse aktiivselt reaktorite ohutuse suurendamiseks. Pingutusi koordineeritakse, tulemusi levitatakse ja ühtlustamist toetatakse Euroopa võrgustike kaudu. Samuti on kõrgvooreaktori eesmärgiks toota meditsiinilisi radioisotoope. 1.5.2.1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Kõrgvooreaktoriga seotud teadustegevus annab lisaväärtust piiriülese mõju ja mastaabisäästuga ning aitab vähendada riikide investeeringuid teadusuuringutesse. Tuumavaldkonnas tegutsemine Euroopa tasandil on õigustatud. Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Kõrgvooreaktor on Euroopa meditsiinisektoris (haiglad, kliinikud, arstid jne) väga oluline asutus, sest radioisotoope kasutatakse mitmes meditsiinivaldkonnas ja enamjaolt vähi raviks ja ennetamiseks. Alternatiive on väga vähe, enamik praegu kasutatavatest lühikese poolestusajaga isotoopidest toodetakse seal. Reaktori toodangut on tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. 1.5.3.1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praegu suudavad meditsiinis kasutatavat tehneetsium-99m (Tc-99m) tarnida jätkusuutmatult vähe tootmisreaktoreid, mille hulka kuulub ka kõrgvooreaktor. Kuna need reaktorid olid ehitatud 1950.–60. aastatel, läheneb praegu nende kasutusaja lõpp, seepärast suureneb vajadus neid kavakohasteks hooldustöödeks seisma panna ja üha sagedamini esineb plaaniväliseid tootmiskatkestusi. 2009. aasta maikuu keskel lõpetas Kanadas töö NRU Reactor (meditsiiniliste isotoopide tootja) ega töötanud kogu ülejäänud 2009. aasta jooksul, mistõttu kogu maailmas tekkis pidev meditsiinis kasutatavate isotoopide puudus. 2010. aastal pandi kõrgvooreaktor põhja all asuva torustiku vooderdise remondiks seisma, katkestus mõjutas meditsiiniliste isotoopide tarneid. 1.5.4.1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kavandatud täiendavas teadusprogrammis käsitletakse mitmesuguseid teadus- ja tehnoloogiaprobleeme, et täita energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ja säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormi (SNETP) lühi- ja pikaajalisi eesmärke. Seal on ka käsitletud tegevust, mis on tihedalt seotud 7. raamprogrammi Euratomi osa pikendamisega (2012-2013) ja järgnevate raamprogrammidega. 1.6.1.6. Meetme kestus ja finantsmõju x Piiratud kestusega ettepanek/algatus – x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [1.1.]2012–[31.12.]2015. – x Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2016 1.7.1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[4] x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt Märkused: Komisjon on kõrgvooreaktori omanik vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule (põlisrent 99 aastaks). Kõrgvooreaktori käitamine toimub tegevusloa omaniku NRG (Madalamaad) vastutusel, mis võimaldab sõltumatul ja jätkusuutlikul õigusrežiimil põhinevat käitamist/ekspluatatsiooni. Täiendava teadusprogrammiga, mida juhib Teadusuuringute Ühiskeskus, saadakse lisatulu, mis on ette nähtud rahastavate liikmesriikide jaoks teadustöö tegemiseks. 2.2. HALDUSMEETMED 2.1.2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Komisjoni kohustused koosnevad täiendava teadusprogrammi juhtimisest ja aruannete koostamisest järgmistes valdkondades : i) reaktori käitamise tehniline seisund, ii) reaktori kasutamine teadustegevuseks, iii) reaktori eelarveseisund seoses liikmesriikidelt saadava tuluga ning iv) tasutud osamaksud. Programm kuulub Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt lisatakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse. Lisaks sellele koostab Teadusuuringute Ühiskeskus iga kahe aasta tagant aruande. Selles käsitletakse täiendava teadusprogrammi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte: – tehniline aruanne, milles esitatakse andmed kõrgvooreaktori käitamise kohta; – peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus; – remonditööde olukord; – eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadud tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud jne). 2.2.2.2. Haldus- ja kontrollsüsteemid 2.2.1.2.2.1. Tuvastatud ohud Käesolev programm on eelmise täiendava teadusprogrammi jätk. Selle koostamisel andsid programmile sisemise hinnangu selles osalevad liikmesriigid, kes hindasid programmis osalemise riske. 2.2.2.2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Vahearuandes ja lõpparuandes keskendutakse täiendava teadusprogrammi juhtimisele ning neis käsitletakse tehnilisi, teaduslikke ja eelarvelisi küsimusi, sealhulgas eraldisi dekomisjoneerimiseks jne. 2.3.2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud tegelevad eespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga , mis hõlmab nii tehnilisi kui ka eelarvelisi aspekte. Kontrollikojale tagatakse juurdepääs kõigile auditi ja sisekontrolli tulemustele. Võetakse asjakohased meetmed eeskirjade eiramiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[5] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,[6] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[7]. Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA. 3.3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …] || Liigendatud/liigendamata ([8]) || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || Artikkel 10 04 04 – Kõrgvooreaktori käitamine Punkt 10 04 04 02 – Kõrgvooreaktori käitamine – kõrgvooreaktori täiendav programm[9] || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Jah · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Ei kohaldata 3.2.3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1a || „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks” Peadirektoraat: Teadusuuringute Ühiskeskus || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta ≥2016 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || Eelarverida nr: 10 04 04 02 || Kulukohustused || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud || || || || || || Eelarverida nr: Ei kohaldata || || (3) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Peadirektoraadi Teadusuuringute Ühiskeskus assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || =2 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Mitmeaastase finantsraamistiku RUBIIGI 1a assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Peadirektoraat: Teadusuuringute Ühiskeskus || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta ≥2016 || KOKKU  Personalikulud || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata  Muud halduskulud || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Peadirektoraat Teadusuuringute Ühiskeskus KOKKU || Assigneeringud || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta ≥2016 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || p.m. Maksed || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 3.2.2.3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK: Kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine Väljund || Täisvõimsusega käitamise päevade arv || ei kohaldata || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m. Erieesmärk kokku || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m. KULUD KOKKU || || p.m. || || p.m. || || p.m. || || p.m. || || p.m. 3.2.3.3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1.3.2.3.1. Ülevaade – x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta ≥ 2016 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Personalikulud || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || || || || || || Personalikulud || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || KOKKU || || || || || || 3.2.3.2.3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – x Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[10] XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || XX 01 04 yy || peakorteris || || || || delegatsioonides || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || KOKKU || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või jaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametlikud ja ajutised töötajad || Ainus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on täiendava programmi haldamine. See toimub vahendite abil, mida täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga. Koosseisuvälised töötajad || Ei kohaldata 3.2.4.3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Ei kohaldata – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine Ei kohaldata 3.2.5.3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – x Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Kokku Madalmaad || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 29,000 Prantsusmaa || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200 Belgia || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 31,400 Täiendav teadusprogramm nõuab eelarvestruktuuri (p.m.) üksnes selleks, et võtta vastu osalejate sihtotstarbelisi assigneeringuid. Asjaomased liikmesriigid on eespool osutatud summad välja arvutanud, et katta reaktori käitamise prognoositud kulud ajavahemikul 2012–2015, võttes arvesse eeldatavat äritulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ja remondikulusid. 3.3.3.3. Hinnanguline mõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – x mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 Punkt 6 2 2 1 || || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Punkt 6 2 2 1 – Kõrgvooreaktori käitamisest saadav tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks – Sihtotstarbeline tulu Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. Täiendavat teadusprogrammi rahastatakse osalevate liikmesriikide osamaksudest, mis on arvutatud ajavahemiku 2009–2011 eelarve põhjal, mida on ajakohastatud ajavahemikuks 2012–2015 prognoositava inflatsiooniga. [1] Teadus- ja tehnikakomitee 17. veebruari 2012. aasta koosoleku protokoll. [2] ELT L 154, 29.5.2009. [3] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). [4] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [6] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [7] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [9] Punktile 10 04 04 02 „Kõrgvooreaktori käitamine – kõrgvooreaktori täiendavad programmid (2009–2011)” antakse uus nimetus „Kõrgvooreaktori käitamine – kõrgvooreaktori täiendavad programmid” – ajaline viide jäetakse ära, et punkt kehtiks mis tahes tulevase täiendava programmi kohta, mida kõrgvooreaktori käitamiseks võidakse vastu võtta. [10] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.