KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Kuues aastaaruanne (2011) ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel /* COM/2012/0243 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Kuues aastaaruanne (2011) ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel 1. Sissejuhatus Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks[1] (edaspidi „abimäärus”) kujutab endast Küprose türgi kogukonna abistamise alust ning selle rakendamise kohta tuleb igal aastal nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru anda. Käesolev kuues aruanne käsitleb 2011. aastat. 2. Abi kavandamine 2006–2010 kavandati abimääruse alusel abiks 264 miljonit eurot ja mitu sellel varasemal perioodil rahastatavat projekti oli 2011. aastal veel käimas. 2011. aasta programmi väljatöötamisel kasutati sidusrühmadega konsulteerimist ning 2009. ja 2010. aasta hinnanguid. Selle juures järgiti abimääruse eesmärke: Küprose ühendamine sotsiaal- ja majandusarengu edendamise abil, leppimine, usaldust suurendavad meetmed ja kodanikuühiskonna toetamine, Küprose türgi kogukonna lähendamine ELile ning ELi õigustikuga vastavusse viidud õigusaktide ettevalmistamine, et hakata neid Küprose probleemi tervikliku lahenduse korral viivitamata kohaldama. 2011. aasta eraldis ei hõlmanud taristu ega suurte seadmete rahastamist, kuna mahukad taristuprojektid olid juba käimas. 28 miljoni euro suurune 2011. aasta eraldis tehti kahe komisjoni otsuse[2] alusel. 3. Rakendusmehhanismid Kõnealust abiprogrammi rakendatakse ELi liikmesriigi piirkonnas, mis ei kuulu liikmesriigi ametiasutuste tegeliku kontrolli alla ja kus ELi õigustikku ei kohaldata. Abi antakse peamiselt Euroopa Komisjoni poolse tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu. Teatavaid projekte hallatakse koos ÜRO arenguprogrammiga. Komisjon tegutseb ainulaadsetes poliitilistes, õiguslikes ja diplomaatilistes tingimustes. Selleks et rakendada programmi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid järgides, on vaja erikorda. Tavaolukorras nähakse ELi rahastatavate abiprogrammide puhul abi kasutamise õiguslik raamistik ette abi saava riigi valitsusega sõlmitava rahastamislepinguga. Küprose türgi kogukonna abistamise kohta sellist lepingut sõlmitud ei ole. Komisjon peab toetuma eeskirjadele ja tingimustele, mida tema arvates kohalikul tasandil parajasti kohaldatakse, mis kujutab endast teatavat ohtu. Sellise ohu haldamine ja leevendamine on komisjoni töö ning võetud meetmed hõlmavad intensiivseid järelevalve- ja tugimeetmeid, läbivaadatud maksetingimusi, ettemaksete sidumist allakirjutatud hankelepingu tõendamisega ja pangatagatiste ulatuslikumat kasutamist. Komisjon toetub programmi edu kindlustamisel ja eelkõige programmi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel Küprose türgi kogukonnale. Küprose türgi sidusrühmadega konsulteeritakse nende tulevaste rahastamisvajaduste üle, Küprose türgi eksperdid osalevad pakkumuste hindamise komiteede töös ja täidavad olulist rolli projektide juhtkomiteedes. Programmi täieliku tõhususe saavutamiseks ning tähtsaima eesmärgi, s.t ühendamise saavutamiseks on endiselt vajalik Küprose türgi ja kreeka kogukondade koostöö. 2006. aastal komisjoni laienemise peadirektoraadis loodud programmiüksus kasutab Nikosia põhjaosas asuvat ELi programmi tugibürood ning kontoriteenuseid ostetakse teenuslepingu alusel. Kõnealune büroo kujutab endast projekti elluviimise ja Küprose türgi sidusrühmadega suhtlemise kohalikku baasi. Ka komisjoni esindus Küprosel korraldab oma igapäevase töö raames kohtumisi ja seminare ning teavitab programmist Küprose avalikkust. Abi kasutamise õiguslikku raamistikku ette nägeva rahastamislepingu puudumisel ei ole valdkondlike arenguprogrammide koostamine lihtne. Seetõttu hõlmab abiprogramm märkimisväärses ulatuses toetustena antavat abi eelkõige mitteriiklikele osapooltele nagu vabaühendused, VKEd, põllumajandustootjad ja üliõpilased. ELi programmi tugibüroo inimressursi seisukohast on toetustena antava abi haldamine koormav (alates 2009. aastast üle tuhande toetuse) ning personaliolukord oli eriti keeruline 2011. aastal: koosseisu oli vähendatud ja käive oli suur, mis nõudis ranget prioriteetide seadmist. Üks raskus Küprose türgi kogukonnale antava ELi abi juures on keskmise tähtajaga ja pikaajalise kavandamise keerukus. Praegu rahastatakse programme ELi eelarve varudest, kuna see ei ole hõlmatud 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga ja iga-aastased eraldised ei ole tagatud. On aga mitu valdkonda, sealhulgas tulevikus ELi õigustiku täitmise seisukohast olulised valdkonnad, milles meetme täieliku edu saavutamiseks on vaja mitmeaastast toetust. 4. Programmi rakendamine aruandeperioodil 4.1. Üldine ülevaade 2011. aastal liikusid lõpetamise poole 2006. aasta programmi suured varustus- ja ehituslepingud vee, tahkete jäätmete, looduskaitse, energia ja telekommunikatsiooni valdkonnas. Täideti mitu toetuslepingut erinevate kodanikuühiskonna vabaühenduste, VKEde, maaelu arengu, koolide, stipendiumide ja koolitusasutuste kavade raames. Nende programmide toetamiseks on antud ka märkimisväärset tehnilist abi. Kadunud isikute otsimisega tegeleva komitee, reovee puhastamise ning kohaliku ja linnataristu moderniseerimise toetamist korraldati ÜRO arenguprogrammiga ühiselt toimuva eelarve täitmise raames. Abimääruse kohased komisjoni volitused hõlmavad ka valmistumist ELi õigustiku täielikuks kohaldamiseks ja rakendamiseks Küprose probleemi lahenduse korral ning Euroopa Liidu poliitilist ja õigussüsteemi käsitleva teabe levitamist Küprose türgi kogukonna seas. 2009. aastale järgnevad kaks aastat on seetõttu olnud intensiivse projektitöö ajavahemikuks, mille jooksul komisjon on saanud märkimisväärse kogemuse kohalike piirangute kontekstis. Hoolimata asjaolust, et mõni mahukas taristu antakse varsti abisaajale üle, esineb jätkuvalt probleeme projektide jätkusuutlikkusega. Komisjon pidi peatama Sirianokhori/Kümkoy lähedase merevee magestamise tehase ja võimalike Natura 2000 aladena määratletud nelja keskkonnakaitseala looduskaitserajatiste ehitamise töövõtulepingud. 2011. kerkis ka Küprose põhjaosas antud pangatagatiste staatuse probleem. Üks kohalik töövõtja esitas kohalikule „kohtule” hagi, et takistada komisjonil pärast lepingu lõppemist eel- ja täitmistagatiste jõustamist. Küsimus on oluline programmi seisukohast üldiselt ja juhtumi lahendamiseni jääb õhku küsimus kohalike pangatagatiste tõhususest. 4.2. Edusammud eesmärkide kaupa Abiprogrammi üldeesmärk on hõlbustada Küprose taasühendamist, toetades selleks Küprose türgi kogukonna arengut, keskendudes seejuures eelkõige saare majanduslikule integreerimisele, kahe kogukonna vaheliste kontaktide ja ELiga suhtlemise edendamisele ning ELi õiguse rakendamise ettevalmistamisele Küprose probleemi tervikliku lahenduse korral. Mõnes valdkonnas on olukord märkimisväärselt paranenud, näiteks vee, reovee ja keskkonna valdkonnas, ning on mõningaid tõendeid, et SKP (elaniku kohta) vahet valitsuse kontrolli all oleva ala ja Küprose põhjaosa vahel on vähendatud, ehkki puudulike andmete tõttu ei ole pilt täiesti selge. 4.2.1. Eesmärk 1: taristu arendamine ja ümberkorraldamine Vee valdkonnas jõudis 2011. aastal lõpule vanade asbestbetoonist veetorude väljavahetamine Nikosia põhjaosas, Kyrenias, Kionelis/Gonyelis ja Lefkas/Lefkes. Nikosias teatas abisaaja lekete olulisest vähenemisest, mille tulemusel langes Nikosia põhjaosas päevane vee kogutarbimine ühe veemõõtja kaudu 0,67-lt 0,40 kuupmeetrile. Morphou/Güzelyurti piirkonnas algas 2011. aasta teises pooles reoveepuhasti ehitamine. Lisaks paigaldati 53 km kanalisatsioonivõrku ja 43 km veetoru. Pärast kõigi majapidamiste ühendamist tagatakse selles piirkonnas ligikaudu 10 700 inimesele esimest korda kanalisatsioon ja reovee puhastus, misläbi väheneb põhjavee reostamine. Famagusta piirkonnas on valmimas ligikaudu 30 000 inimese tarbeks uus reoveepuhasti, mis võetakse kasutusele 2012. aasta esimeses pooles. Projekti raames paigaldatakse 50 km kanalisatsioonivõrku ja 45 km veetoru. Nii Famagusta kui ka Morphou projekti puhul on ehitus veninud, avaldades survet piiratud kontrollivahenditele. 2011. aastal jätkus Nikosias kahe kogukonna jaoks kavandatud Mia Milia / Haspolati uue reoveepuhasti (kaasrahastajateks EL ja Nikosia kanalisatsiooniamet, rakendatakse ÜRO arenguprogrammi kaudu) ehitus, mis võetakse oodatavalt kasutusele 2012. aasta teises pooles. Veevaldkonna suurim projekt oli 27 miljoni euro suurune merevee magestamise tehas Sirianokhoris/Kumköys, mis varustab veega 100 000 inimest ja vähendab Morphou põhjaveekihi (piirkonna praeguse peamise veeallika) ülekasutamist. Programmiga seoses esines probleeme, muu hulgas piiras Türgi armee alates 2010. aasta lõpust juurdepääsu ehitusplatsile. Kui neist piirangutest 2011. aasta märtsis vabaneti, ei soovinud töövõtja jätkata. Komisjon lõpetas 2011. aasta detsembris lepingu. Looduskaitse valdkonnas koostati kõigi keskkonnakaitsealade juhtimiskavade projektid ja kohalike sidusrühmadega peeti konsulteerimiskoosolekuid. Valmis üle 600 km pikkune matkaradade võrgustik. Nelja keskkonnakaitseala info- ja juhtimiskeskuse ehituse töövõtja töö ei olnud rahuldav ning komisjon lõpetas 2011. aasta novembris lepingu. Lepinguga seotud vaidluste lahendamise kohaks on Belgia, kuid kohalik Küprose türgi töövõtja esitas kohalikule „kohtule” hagi, et takistada komisjonil pärast lepingu lõppemist kohaliku panga eel- ja täitmistagatiste jõustamist. Juhtumi lahendamiseni jääb õhku küsimus kohalike pangatagatiste tõhususest. Ehituste lõpetamine jääb 2012. aastal lahendust nõudvaks probleemiks. Vahepeal on veninud looduskaitsemeeskondade varustuse tarnimine ja kasutuselevõtt. Tahkete jäätmete osas edenes Kato Dhikomo / Aşağı Dikmeni prügila saneerimine ja sulgemine hästi ning see viiakse lõpule 2012. aasta esimeses pooles. Famagusta vahejaam ja Koutsoventise/Güngöri uus prügila valmisid 2011. aastal. Uute rajatiste üleandmine ja avamine aga viibis, kuna abisaaja ei suutnud valida vajalikku käitajat. Viivitusi on põhjustanud ka kohalik nn kohtuasi, mille esitas lähedalasuv ülikool keskkonnakaalutlustel. „Kohus” lükkas asja tagasi, kuid vahepealne viivitus tõi kaasa prügi ajutise ladustamise Kato Dhikomo / Aşağı Dikmeni prügila lähedasel uuel alal. Nikosia põhjaosa keskhaigla meditsiiniliste jäätmete jaam anti üle 2011. aasta lõpus Energeetika valdkonnas viidi lõpule järelejäänud tarne- ja tehnilise abi lepingute sõlmimine. 1,27 MW päikeseenergiajaama keeruline ehitus viidi lõpule ja jaam on täisvõimsusel töötanud alates 2011. aasta novembrist. Tootmisüksuse ja kontrollsüsteemi tõhusaks ja jätkusuutlikuks käitamiseks peab abisaaja aga tagama spetsialiseerunud töötajad. Koostöö puudumise tõttu energeetika valdkonnas ei saanud elektrijaama ümberkorraldamiseks ega valdkonna poliitika reformimiseks anda tõhusat tehnilist abi. Telekommunikatsiooni valdkonnas on rajatistesse tarnitud kogu võrgu moderniseerimiseks vajalik varustus ja suurem osa sellest on paigaldatud, kuid on esinenud abisaajapoolseid viivitusi rajatiste ettevalmistamisel ja tehnilise sisendi andmisel. Projekt peaks lõpule viidama 2012. aasta keskpaigaks. Tehnilise abi komponenti on vastavalt pikendatud. 2011. aasta detsembris võeti vastu elektroonilise side valdkonna liberaliseerimise korda käsitlev „seadus”. Selleks et tagada ELi rahastatavate varade tõrgeteta ülekandmine ja jätkusuutlik kasutamine, tuleb endiselt täita teenuste pakkumise ja võrgu käitamise eraldamiseks vajalikud tingimused. Liiklusohutuse projekti raames lõppesid kõik tehnilise abi ja tarneprojektid. Liikluse juhtimise kavad on koostatud, õnnetuste andmebaas ja andmete kogumise süsteem on tõhusad ning sõidukite ülevaatamise varustus on paigaldatud ja kasutuses. 2011. aasta alguses toimus liiklusohutuse edendamise teabekampaania, mis andis mõningaid koheseid positiivseid tulemusi: raskete õnnetuste arv vähenes märkimisväärselt. 2012. aasta esimeses pooles peaks pärast korduvaid viivitusi lõpuks lõpule jõudma ka liiklusõnnetuste seisukohast ohtlike kohtade projekt. 4.2.2. Eesmärk 2: sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamine Neli tehnilise abi rühma jätkas põllumajandustootjate, loomaarstide ja maaelu arengu sidusrühmade koolitamist ja abistamist, toetades muu hulgas toetuste kasutuselevõttu. Kaks toetuskava: „Põllumajandusliku tootmise parandamine” ja „Maaettevõtluse toetamine” jõudsid 2011. aastal lõpule, kuid mitu „külaalgatuste kaudu kogukonna edendamise” 37 projektist viibis, seda eelkõige taristutööde tellimise tõttu. Korraldati kaks täiendavat projektikonkurssi, mida rahastatakse 2011. aasta eelarvest. ÜRO arenguprogrammiga ühiselt rakendatava projekti „Linna- ja kohaliku taristu uuendamine” raames viidi lõpule mitme Küprose põhjaosa küla (Louroukina/Akıncilari, Tremetousia/Erdemli, Galinoporni/Kaleburnu ja Kormakitise/Kormaciti) taastamistööd. Nikosia müüriga eraldatud vanalinna põhjaosas asuva turu taastamine jätkus ja viiakse 2012. aastal lõpule. Alg- ja keskharidussektori jätkuva reformi tehnilise abi meetmete raames keskenduti jätkuvalt peamiste sidusrühmade võimekuse arendamisele, muu hulgas intensiivselt koolitades inspektorite tuumikrühma, korraldades õppekülastusi, lapsekeskse hariduse koolitus- ja tugitegevust, arendades kvaliteedistandardeid ja andes sisendit Euroopa teabehaldamise süsteemi arendamisse. Projekt lõppes 2011. aasta detsembris. Peamiseks väljundiks oli Küprose põhjaosa haridusvaldkonna visiooni- ja missioonidokumendi projekt. Suurem osa kohalike koolidega sõlmitud 72 toetuslepingust 2011. aastal lõppes. 2012. aastal jätkuvad vaid seitse projekti. Tehnilist abi anti kutseharidus- ja koolitussüsteemide, elukestva õppe ja aktiivse tööturupoliitika meetmete arendamiseks, sealhulgas avati Nikosias tööbörs, tehti õppekülastusi välismaale ja peeti välismaal konverentse. Jõupingutustes keskenduti sidusrühmade koolitamisele sellistes valdkondades nagu ettevõtlus ja kutsenõustamine ning koostöö kohalike vastaspooltega on osutunud väga viljakaks. Projekt lõppes 2012. aasta veebruaris. Elukestva õppe, sotsiaalse kaasamise ja aktiivse tööturupoliitika meetmete projekti raames on alates 2008. aastast antud 31 toetust VKEdele, kaubanduskodadele ja muudele koolitusasutustele. Suurem osa lõpetati 2011. aastal ja 2012. aastal jätkuvad vaid kaks projekti. VKEde konkurentsivõime toetamiseks oli 2011. aastal täitmisel 23 toetuslepingut. VKEdest abisaajate ELi toetuste alaste kogemuste puudumise tõttu on esinenud viivitusi, kuid kõik lepingud lõpevad 2012. aastal. Hea ettevõtlustava edendamise tehnilist abi on saanud ka erasektor. Erasektori arengustrateegia vastuvõtmine Küprose türgi kogukonna poolt oli märkimisväärne tulemus. Nikosia ja Famagusta kohalike toodete reklaamimiseks võeti ette ka valdkonnaspetsiifilisi turundusalgatusi. 2011. aastal algas ettevõtlus- ja projektitsükli juhtimise koolitus, mis jätkub 2012. aastal. IKT valdkonnas anti abi e-juhtimise strateegia arendamiseks. 4.2.3. Eesmärk 3: leppimisele kaasaaitamine, usaldust suurendavad meetmed ja kodanikuühiskonna toetamine Jätkuvalt toetatakse koos ÜRO arenguprogrammiga hallatavat kadunud isikute otsimisega tegelevat komiteed inimsäilmete väljakaevamiseks, tuvastamiseks ja tagastamiseks. Nüüd keskendutakse pigem üksikute haudade, mitte massihaudade lahtikaevamisele ja see on mõjutanud protsessi kiirust. 2012. aastal tõenäoliselt allkirjastatakse ÜRO arenguprogrammiga uus toetusleping, misläbi töö saab jätkuda. Puhvertsooni demineerimine on peaaegu lõpetatud. Puudub kokkulepe juurdepääsu osas puhvertsooni ülejäänud miiniväljadele ja demineerimise laiendamises väljaspoole puhverala jäävatele aladele, mis takistab ELi rahastatava demineerimistegevuse jätkamist. Lõpphinnang projektile oli positiivne ja selles rõhutati, et kõik sidusrühmad olid projektiga rahul. Aktiivse kodanikuühiskonna siiani kolme toetuskava 44 projektist on lõpetatud või lõpetamisel 27. Kümne projekti meetmed lõppevad 2012. aastal. Tehnilise abi rühm suunas taotlejaid toetuste haldamise küsimustes. Seose järgmise, 2012. aasta projektikonkursiga on vaja rohkem koolitust, kuna toetusesaajate võime esitada hea kvaliteediga taotlusi ELi toetuste saamiseks ning toetuste haldamiseks ja tegevusaruandluseks on nii mõnelgi juhul ebapiisav. 4.2.4. Eesmärk 4: Küprose türgi kogukonna lähendamine Euroopa Liidule Stipendiumiprogrammi viiendaks aastaks anti 89 stipendiumi (üheksa õpetajatele, üks kõrghariduse esimese astme üliõpilasele, 79 kõrghariduse järgmiste astmete üliõpilastele), kusjuures õppe- või koolitusprogrammi valik oli vaba, ehkki eelistati tehnilisi ja haldusalasid, milles Küprose türgi kogukonnas esineb oskuste puudust. Stipendiumiprogrammi hinnatakse 2012. aastal. Nähtavus tagati peamiselt projektiga Infopoint ja 2011. aasta oma 37 üritusega oli viljakas. Suurim ELi rahastatav üritus korraldati koostöös Küprose türgi laste heaolu liiduga ja see meelitas kohale ligikaudu tuhat osalejat. Lisaks valmistati ette videoklipid ja fotoarhiivid ning korraldati kaks akadeemilist konverentsi rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste ning kohalike Küprose türgi ja kreeka akadeemikute osalusel. Välja anti ka uudiskirja Infopoint Newsbulletin kaheksa türgikeelset numbrit ja üks ingliskeelne number abiprogrammi ja ELi uudiste kohta. 4.2.5. Eesmärk 5: Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine ELi õigustiku ülevõtmiseks ja rakendamiseks Komisjoni tehnilise abi infobüroo (TAIEX) vahendiga aidatakse Küprose türgi kogukonnal valmistuda ELi õigustiku rakendamiseks Küprose probleemi lahenduse korral. TAIEXiga toetatakse õigustiku kohaste õigusaktide eelnõude ettevalmistamist, mis seejärel vaadatakse läbi ja kiidetakse heaks kohalikke protsesse kasutades. 2011. aastal teostas üle 80 ELi eksperdi TAIEXi kaudu 528 meedet, sealhulgas koolituskursusi, seminare ja õppekülastusi. Meetmete puhul järgiti ELi õigustiku tulevase rakendamise kava, mis kujutab endast meetmete keskmise tähtajaga raamistikku. Lisaks ELi õigustiku tulevase rakendamise kava kolmeteistkümnele valdkonnale anti 2011. aastal abi kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandiõiguste ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise valdkonnas. Koolitusi korraldati ka riiklike kulutuste haldamise valdkonnas, mis seondub ELi rahaliste vahendite tulevase haldamisega pärast Küprose probleemi lahendamist. TAIEXi kaudu toetati ka eraldusjooneülest kaubandust (määrus 866/2004), kutsudes kartulite ja kala korrapärast fütosanitaar-/veterinaarkontrolli tegema ELi liikmesriikide eksperdid. 2011. aasta lõpus käivitati koostöös abisaajatega TAIEXi abi uue tsükli ettevalmistused. Eelnenud aastatel õhukvaliteedi seire lepingute raames tarnitud varustus on kasutusel. Kaks selle valdkonna tehnilise abi lepingut on lõppenud. Varustusega toetatakse uue keskkonnaseaduse eelnõust kinnipidamist. Jätkusuutlikkus nõuab pikaajalist pühendumist personaliküsimustele ja varustuse hooldamisele. Ehkki heakskiitmise protsess oli loodetust aeglasem, oli seaduse eelnõu edendamise eesmärk ühtlustamine ELi õigustikuga. Telekommunikatsioonireformi seadus võeti lõpuks vastu 2011. aasta lõpus, kuid keskkonnaseaduse vastuvõtmine on viibinud. 4.2.6. Muud projektid 2011. aastal taaskäivitati koos Maailmapangaga ühe miljoni euro suurune sihtfond, et viia ellu majanduskasvu ja säästva arengu alase majandusanalüüsi programm ning detsembris esitati ülevaatlik aruanne. 4.3. Rahastamine (lepingute sõlmimine ja väljamaksete tegemine) 4.3.1. Lepingute sõlmimine 2011. aasta kulukohustused olid 7,45 miljonit eurot (66 % jaanuari prognoosist (11,2 miljonit eurot). Koolitoetuste kulukohustused ja kultuuripärandi valdkonna ÜRO arenguprogrammi toetusleping lükati edasi 2012. aastani. 4.3.2. Maksed 2011. aastal tehti makseid kokku 49,98 miljonit eurot (67 % jaanuari prognoosist). Aasta jooksul hinnati sihttase aga ümber ja vähendati seda 24,5 miljoni euro võrra. See tulenes kahe tööprojekti lõpetamisest, vee ja telekommunikatsiooni valdkonna suuremahuliste projektide viibimisest ning (eelkõige külade moderniseerimise) toetusprojektide lõpetamise hilinemisest. Läbivaadatud prognoosist maksti välja 100 %. 2011. aasta lõpuks maksti välja kokku 179 miljonit eurot (69 % alates programmi algusest (2006) sõlmitud lepingute kogusummast). 2011. aasta lõpus oli lõpetamata lepingute arv 533. 4.4. Järelevalve Kahe aasta järel kohtuv järelevalve vahemehhanism on foorum, kus arutatakse abisaajatega üksikasjalikult programmi. Euroopa Komisjoni töötajad teostavad ka jätkuvat kontrolli, korraldades kohapealseid külastusi, kohtumisi objektidel ja projektijuhtimiskomitee koosolekuid. TAIEXi meetmeid jälgivad enam kui kakskümmend projektijuhtimisrühma, kes kõik kohtusid 2011. aastal kaks korda, lisaks kahe aasta järel kohtuva järelevalvemehhanismi koosolekutele. TAIEXi logistikat jälgitakse võrgupõhise TAIEXi haldussüsteemi kaudu. Suuremas osas sekkumisvaldkondades põhjustab abisaajate kogemuse või võimekuse puudumine rakendamisraskusi või viivitusi. Toetusesaajatel oli probleeme näiteks ELi menetlustega, eelkõige lepingute sõlmimisega toetusfonde kasutades. Selle probleemi lahendamiseks on loodud projektijuhtimisüksused, mis abistavad toetusesaajaid toetuste haldamisel. Taristu- ja tarneprojektide puhul näeb käitamise ja hoolduse eest vastutav Küprose türgi kesk- või kohalik haldusaparaat tihti vaeva, et tagada piisavad vahendid ja luua asjakohased struktuurid. Üleandmisperioodi jooksul abisaaja toetamiseks antakse vajalikku tehnilist abi. 4.5. Audit ja kontroll Euroopa Kontrollikoda tegi 2011. aastal tulemuslikkuse auditi. Aruanne avaldatakse 2012. aastal. Laienemise peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindavat 2008. aasta auditiaruannet täiendati 2011. aasta järelaruandega, milles järeldati, et nüüdseks on rakendatud kõik soovitused, ehkki objektide ja varustuse üleandmisel on tuvastatud teatavaid jääkriske. Laienemise peadirektoraadi tegevusauditi ja hindamisüksus korraldas 2010. aasta lõpus järelkontrolli, et kontrollida 23 tehingu seaduslikkust ja korrektsust. 2011. aasta mai lõpparuandes esitati mõned märkused menetluste kohta, mida kaalutakse. Kaheteistkümne valitud toetuslepingu kohta teostati välisaudit, mille lõpparuanne esitatakse 2012. aasta esimeses pooles. 4.6. Hindamine 2011. aastal algatati veevaldkonna läbivaatamine, mis aitab kaasa tulevasele programmitööle. 2011. aastal oli koostamisel ka Maailmapanga uuring Küprose türgi majanduse aspektide kohta. 2012. aastaks, mil lõppeb 2006. aasta programmi põhiosa, on ette nähtud suuremahuline hindamine. 4.7. Teavitamine, reklaam ja nähtavus Nähtavus tagati Infopoint'iga (vt eesmärk 4). Lisaks on nähtavuse parandamine tehtud ülesandeks erinevate projektide tehnilise abi rühmadele. Toetuse saajad korraldasid ka mitu projekti lõpetamise üritust. Komisjoni Küprose esindus andis Küprose türgi kogukonna abiprogrammi kohta välja kuus pressiteadet. 4.8. Konsultatsioonid Küprose Vabariigi valitsusega Küprose Vabariigi valitsuse esindajatega peeti regulaarseid koosolekuid, eriti kui saart külastasid kõrgemad komisjoni ametnikud. Komisjon kohtub regulaarselt ka Brüsselis asuva alalise esindusega. Omandiõiguse kontrollimisel toetub komisjon jätkuvalt Küprose Vabariigi valitsuse koostööle. 5. Kokkuvõte Programmi rakendamisel esineb endiselt probleeme, kuna puudub konkreetne abisaaja või otsese institutsionaalse ümberkorraldamise programm. Võttes arvesse Küprose põhjaosa tegevuskeskkonda ning sui generis poliitilist ja majanduslikku olukorda, on endiselt keeruline teha edusamme liikumisel määruse eesmärgi (hõlbustada Küprose taasühendamist, toetades selleks Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut) täitmise poole. ELi õigustiku tulevaseks vastuvõtmiseks ja rakendamiseks valmistumise protsess on aeglane ning Küprose türgi kogukond vajab Küprose probleemi lahendamise ja taasühendamise järel tõenäoliselt mitmes valdkonnas märkimisväärset tuge ELi õigustiku nõuete täitmisel. Aruandeperioodil keskendus tegevus 2006. aasta programmi lõpetamisele. Mitu mahukat taristu- ja varustuse tarnimise projekti lähenes lõpule. Morphou reovee puhastusjaam hakkas reovett vastu võtma ning juulis valminud ja üleantud päikeseenergia pilootjaam töötab täisvõimsusel. On tehtud jõupingutusi, et valmistada abisaajat ette investeeringute üleandmiseks ja tulevaseks juhtimiseks, kuid vahendite ja kogemuste puudumine tähendab, et Küprose türgi haldusaparaat peab investeeringute jätkusuutlikkuse tagamiseks tegema märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi. Mitmel juhul on põhjuseks ebatõhusad struktuurid ja ebaselged vastutusalad. 2012. aastal peab sellega tegelema. Mitu alates 2009. aastast käivitatud toetuskava on hästi vastu võetud, kuid olukord on olnud keeruline inimressursi seisukohast, osaliselt abisaajate puudulike kogemuste tõttu projekti- ja finantsjuhtimise valdkonnas. Kuna suurem osa 2006. aasta programmist on lõpetatud, tuleb teostada abiprogrammi üldine läbivaatav hindamine ja valdkonnaspetsiifilised mõjuhinnangud, mida tehakse 2012. aastal. Programmirühma inimressurss kujutab endast jätkuvalt probleemi, osaliselt programmi toetusmahuka ülesehituse tõttu, aga ka komisjoni kõigi talituste inimressursi prognoositava vähendamise tõttu. Programmi seisukohast oleks kasulik tegeleda rohkem keskmise tähtajaga ja pikaajalise planeerimisega, milleks on vaja tegevus- ja personalikulude rahastamise stabiilsemat süsteemi. [1] ELT L 65, 7.3.2006, lk 5. [2] Komisjoni otsused K(2011)337 ja K(2011)4443.