Lühikokkuvõte Soome kohtusüsteemi iseloomustab püsivalt kõrge kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase nii ettevõtjate kui ka üldsuse hulgas. Hiljuti loodud sõltumatu riiklik kohtute administratsioon, mis on alates 2020. aasta jaanuarist võtnud justiitsministeeriumilt üle kohtute juhtimisega seotud ülesanded, püüab veelgi tugevdada kohtute sõltumatust. Samuti on riikliku prokuratuuri hiljutise ümberkorralduse eesmärk parandada prokuratuuri tegevuse tõhusust ja järjepidevust. Kuid endiselt on lahendamata teatavad kohtusüsteemi digiteerimisega seotud probleemid. Uuringute tulemused näitavad, et Soomet tajutakse kui üht kõige vähem korrumpeerunud riiki Euroopa Liidus ja maailmas. Soome toetub korruptsioonivastases võitluses halduskultuurile, mis on läbipaistev ja avatud. Riigi avaliku sektori asutused on oma läbipaistva halduse ning usaldusväärse ja toimiva korruptsiooni ennetamise raamistikuga pälvinud väga hea maine. Juba mitu aastat on arutatud valitsuse korruptsioonivastase võitluse strateegia koostamist, kuid vastu ei ole seda veel võetud. Soomes puuduvad konkreetsed õigusnormid avaliku teenistuse tippjuhtide kontaktide reguleerimiseks kolmandate isikute ja lobistidega, samuti ei kohaldata aruandlus- ja avalikustamisnõudeid nende suhtes, kes püüavad mõjutada valitsuse tegevust ja poliitikat. Kuid eetika ja läbipaistvuse suurendamise meetmed on väljatöötamisel. Praegu astub Soome samme lobitegevuse reguleerimiseks ja nn pöördukse efekti piiramiseks. 2020. aasta märtsis moodustati parlamendi töörühm lobitegevusega seotud läbipaistvusregistri loomiseks, et täiendada valitsuse avatust käsitlevaid õigusakte ja suurendada halduse läbipaistvust. Soome ajakirjandusvabaduse kõrge tase on rahvusvaheliselt tunnustatud. Meediat reguleeriva asutuse ülesanded ja volitused on tagatud seadusega, kuid asutus on teada andnud mõningatest ressursiprobleemidest. Kuigi konkreetselt meediaomandi läbipaistvust reguleerivad normid praegu puuduvad, on läbipaistvus tegelikkuses mõistlikul tasemel olemas ning tugineb teabe vabatahtlikule avalikustamisele ja piiratud vastutusega äriühingute suhtes kohaldatavatele üldistele avalikustamiseeskirjadele. Valitsus kaalub reformi, millega veelgi laiendada põhiseadusega tagatud juurdepääsu dokumentidele. Peale selle on valitsus hakanud kaaluma meetmeid ajakirjanike tõhusamaks kaitsmiseks internetis tehtud õigusvastaste ähvarduste ja rünnakute eest, mis on viimastel aastatel sagenenud. Ajakirjanike vastu suunatud füüsilistest ähvardustest teateid ei ole. Õigusloome on mitmeastmeline protsess, mis hõlmab mõjuhinnanguid ja konsultatsioonimenetlusi. Kohtusüsteemi hiljutiste reformide käigus kaasati nende väljatöötamisse ka kohtuvõimu esindajad. Praegu on käimas reform, et täpsustada õiguskantsleri ja ombudsmani (kaks peamist põhiõiguste kaitsmisega tegelevat sõltumatut institutsiooni) osaliselt kattuvaid volitusi. 2020. aasta sügisel on kavas esitada parlamendile selle kohta seadusandlik ettepanek. Kodanikuühiskonna ja osalusdemokraatia raamistiku parandamiseks on algatatud riiklik demokraatiaprogramm.

I.Kohtusüsteem

Soome kohtusüsteemi moodustavad üldkohtud ja halduskohtud. Üldkohtud jagunevad 20ks esimese astme kohtuks, viieks apellatsioonikohtuks ja kõrgeimaks kohtuks. Halduskohtud liigituvad kuueks piirkondlikuks halduskohtuks ja kõrgeimaks halduskohtuks. Peale selle on Soomes kolm erikohut . Kohtute juhtimise, sealhulgas eelarvete, hoonete ja IKT-süsteemide haldamise eest vastutab sõltumatu riiklik kohtute administratsioon . Kohtunike ametisse nimetamiseks teeb valitsusele ettepaneku sõltumatu kohtunike ametisse nimetamise nõukogu, kuid ettepanekud kõrgeima kohtu ja kõrgeima halduskohtu kohtunike ametisse nimetamiseks teevad kõnealused kohtud ise . Ametlikult nimetab kohtunikud ametisse vabariigi president . Riiklik prokuratuur on sõltumatu riigiasutus, mida juhib peaprokurör, kelle nimetab ametisse president justiitsministeeriumi ettepanekul. Peaprokuröri ametist vabastamise ja tema volituste peatamise õigus on valitsusel . Soome advokatuur on avalik-õiguslik organisatsioon, mille ülesanne on advokaatide kutsealane järelevalve .

Sõltumatus

Soome kohtusüsteemi iseloomustab väga suur tajutav sõltumatus. Kohtute ja kohtunike tajutava sõltumatuse tase on pidevalt väga kõrge: 84 % üldsusest ja 85 % ettevõtjatest peab seda „üsna või väga heaks“. Need arvud on püsinud stabiilsena ja alates 2016. aastast üldsuse seisukohalt veidi paranenud. Ettevõtjate puhul on need püsinud kõrgel tasemel juba alates 2010. aastast . Kuid hoolimata kohtute ja kohtunike tajutava sõltumatuse kõrgest tasemest on Soome alustanud hiljuti reforme, et veelgi tugevdada kohtusüsteemi sõltumatuse strukturaalseid kaitsemeetmeid.

Kohtute sõltumatuse kaitseks on loodud uus sõltumatu organ. 2020. aasta jaanuaris tööd alustanud riiklik kohtute administratsioon on sõltumatu asutus, mis vastutab kohtute haldamise eest, võttes üle varem justiitsministeeriumi pädevusse kuulunud ülesanded. Riiklik kohtute administratsioon asutati kohtute seaduse 2019. aasta veebruaris vastuvõetud muudatustega ja see on justiitsministeeriumist sõltumatu. Kohtunikega tihedas koostöös korraldatud reformi eesmärk on tugevdada kohtute strukturaalset autonoomiat ja sõltumatust, parandada õigusemõistmise kvaliteeti ning võimaldada kohtutel keskenduda oma põhiülesannetele, mitte halduskohustustele . Riikliku kohtute administratsiooni volituste hulka kuulub justiitsministeeriumile ettepanekute tegemine kohtute eelarve eraldamise kohta ja selle jaotamine eri kohtute vahel, kohtute tegevuse jälgimine, kohtuhoonete ja IKT-süsteemide haldamine ning kohtunike ja muude kohtutöötajate koolituste korraldamine (koostöös õiguskoolituse nõukoguga ). Samuti vastutatakse kohtutes kohtunike ja muude töötajate ametikohtade loomise eest. Kohtute administratsiooni otsuseid tegev organ on direktorite nõukogu, mis koosneb kaheksast liikmest (kuus kohtunikku kõigist kohtuastmetest ja kaks mittekohtunikust liiget ), kelle nimetab ametisse valitsus kohtunike ettepanekul (kohtunikest liikmete puhul). See tähendab, et enamik nõukogu liikmetest on kohtunikud, kelle valivad nende endi kolleegid kõigist kohtuastmetest, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega . 2020. aasta juunis sai riiklik kohtute administratsioon ka Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustiku täisliikmeks .

Kvaliteet

Prokuratuuri struktuuri on muudetud, et parandada selle tõhusust. 2019. aasta septembris ühendati riigiprokuratuur ja 11 kohalikku prokuratuuri üheks riiklikuks prokuratuuriks . Selle reformi eesmärk on võimaldada peaprokuröril teha korrapärasemat järelevalvet süüdistuse esitamise tavade ühtsuse üle ning koondada haldusülesanded ja teatavad kriminaalmenetlused . Lisaks hõlbustab see kohtuasjade ühest piirkonnast teise üleviimist, et töökoormust tasakaalustada. Samuti on reformiga kehtestatud piirkonna juhtivprokuröride ametiaeg (viis aastat) ning loodud uus eriprokuröri tiitel. Kõnealune reform ei mõjuta prokuröride arvu ega nende ja peaprokuröri ülesandeid ja volitusi .

Kohtusüsteemi digiteerimisega esineb endiselt teatavaid probleeme. Kohtuotsuste kättesaadavus internetis on piiratud, eelkõige esimese astme kohtuotsuste puhul . Samuti ei ole ammendav kord, millega tagatakse kohtuotsuste avaldamine masinloetavas vormingus . Kuigi kõrgeima kohtu, kõrgeima halduskohtu ning vähemal määral apellatsiooni- ja erikohtute kohtupraktika avaldatakse valitsuse veebisaidil, siis esimese astme kohtute puhul seda ei tehta. Ka menetluste etappe ei ole võimalik veebis jälgida hoolimata sellest, et veebi kaudu saab hagi esitada ja kohtukutseid edastada . Kõigis kohtutes on olemas kohtuasjade haldamise süsteemid, mida praegu ajakohastatakse, et muu hulgas parandada andmete kogumist . Kuid kohtute tegevuse statistika koostamise vahendid on praegu olemas vaid umbes pooltel kohtutel .

Riigi õigusabibüroode teenuseid on laiendatud ja osa neist on nüüd võimalik pakkuda ka kaugteenusena. Teatavaid teenuseid, nagu näiteks finants- ja võlanõustamine, pakuti varem omavalitsuse tasandil, kuid nüüd osutavad neid riigi õigusabibürood, et aidata tagada teenuste järjepidev kättesaadavus kogu riigis . Lisaks alustati 2019. aasta juunis justiitsministeeriumis ettevalmistusi tasuta õigusabi valveteenuse loomiseks. Projekti eesmärk on töötada välja elektrooniline süsteem, mis pakub tõhusalt tasuta õigusabi kaugjuurdepääsu kaudu. Valvesüsteem tagab, et kahtlustatav või kannatanu saab õigusnõu ka väljaspool tavapärast tööaega .

Uuel riiklikul kohtute administratsioonil on olnud oluline roll kohtute toetamisel COVID-19 pandeemia ajal. Ehkki Soome kohtud ei lõpetanud COVID-19 pandeemia ajal täielikult oma tööd, mõjutas see siiski nende tegevust . Kõnealuses olukorras toetas riiklik kohtute administratsioon kohtuid sellega, et koostas suunised, kuidas kasutada telekonverentsi füüsilise kohalolekuga kohtuistungite asemel, millal tuleks kohtuistungid tühistada või edasi lükata ja milline on suhtlemisdistantsi hoidmise kord kohtumajades . Nimetatud toetuse tähtsust on rõhutanud ka kohtud .

Tõhusus

Kohtusüsteem teeb oma kohtuasjade haldamisel tõhusat tööd. See toimib keskmisel tasemel, kui arvestada hinnangulist aega, mis kulub nii tsiviil- kui ka kaubandusvaidluste ja haldusasjade lahendamiseks. Alates 2016. aastast on tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr mõnevõrra langenud, kuid on siiski üle 100 %, samal ajal kui haldusasjades on algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr selgelt paranenud, suurenedes 79 %-lt 2016. aastal 112 %-le 2018. aastal. Pooleliolevate kohtuasjade arv on iseäranis väike tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul ning keskmine haldusasjades, mis näitab, et kohtusüsteem suudab oma töökoormusega üldiselt hästi toime tulla .

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik