Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities) /* COM/2015/040 final */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF”) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1] (EGFi määrus). 2. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega EGFi määruse artikli 3 tähenduses (edaspidi „koondamised”) NACE Rev. 2 osa 58 (kirjastamine)[2] alla kuuluvas 46 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS 2. tasandi[3] piirkonnas Atticas Kreekas (EL 30). 3. Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus: || EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities Liikmesriik: || Kreeka Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand): || Attica (EL 30) Taotluse esitamise kuupäev: || 4.9.2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev: || 18.9.2014 Lisateabe nõudmise kuupäev: || 18.9.2014 Nõutud teabe esitamistähtaja kahe nädala võrra pikendamise taotluse kuupäev: || 29.10.2014 Lisateabe esitamise tähtaeg: || 13.11.2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg: || 5.2.2015 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt b Majandustegevuse sektor(id) (NACE Rev. 2 osa): || osa 58 (kirjastamine) Vaatlusperiood (üheksa kuud): || 12. september 2013 – 12. juuni 2014 Koondamiste või tegevuse lõpetamiste arv vaatlusperioodil: || 705 Eeldatav meetmetes osalevate abikõlblike toetusesaajate arv: || 705 Sihtrühmas olevate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv: || 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes): || 6 034 500 EGFi rakendamise eelarve[4] (eurodes) || 210 000 Kogueelarve (eurodes) || 6 244 500 EGFi toetus eurodes (60 %) || 3 746 700 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities 4. septembril 2014, st 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 18. septembril 2014, st kahe nädala jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Samal kuupäeval esitas komisjon Kreeka ametiasutustele nõude lisateabe saamiseks. Kreeka ametiasutused esitasid lisateabe kaheksa nädala jooksul pärast nõude esitamist, st pärast seda, kui nimetatud tähtaega oli pikendatud kahe nädala võrra Kreeka ametiasutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. veebruaril 2015. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotlus on seotud 705 töötajaga, kes koondati[5] NACE Rev. 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas 46 ettevõttes,[6] mis tegutsevad NUTS 2. tasandi piirkonnas Atticas (EL 30). Sekkumiskriteeriumid 6. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Rev. 2 osas määratletud majandussektoris ja paiknevad liikmesriigis NUTS 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 7. Üheksakuuline vaatlusperiood kestis 12. septembrist 2013 kuni 12. juunini 2014. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 8. Kõik koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast või selle kehtivuse lõppemisest. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 9. Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 705. Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 10. Selleks et näidata koondamiste seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, väidab Kreeka, et riigi majandus on kuuendat aastat järjest (2008–2013) sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTATi andmetel on Kreeka SKP alates 2008. aastast vähenenud 25,7 % võrra, avaliku sektori tarbimine 21 % võrra ja eratarbimine 32,3 % võrra, samas kui töötus on suurenenud 20,6 % võrra. Ehkki Kreeka majandus on hinnangute kohaselt kasvuteel ja prognoosid mõnede eespool nimetatud näitajate kohta on positiivsed juba aastaks 2014,[7] jääb tööturg lähitulevikus endiselt raskustes vaevlema. 11. 2008. aastal võttis Kreeka valitsus välisvõla tagasimaksmiseks ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksutulu suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime suurendamise püüdluste tulemusena on vähenenud palgad ka erasektoris. Alates 2008. aastast on tuhanded ettevõtted lõpetanud tegevuse ja koondanud oma töötajad, samuti on tegevuse lõpetanud tuhanded füüsilisest isikust ettevõtjad, mistõttu on töötus järsult kasvanud. Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine, eriti toodete osas, mis ei ole esmatarbekaubad. 12. 2009. aastal näitas Kreeka leibkondade tarbimise kahanemine samasugust negatiivset suundumust nagu EL 27 riikides. 2010. ja 2011. aastal EL 27 riikides leibkondade tarbimine elavnes, 2012. aastal aga vähenes. Kreekas on leibkondade tarbimine alates finants- ja majanduskriisi algusest vähenenud ning vastavad näitajad on aasta-aastalt halvenenud. Leibkondade tarbimine (muutus protsentides võrreldes eelneva aastaga) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EL 27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Kreeka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 Allikas: Eurostat. 13. Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2012. aastal 23 % kreeklastest allpool vaesuspiiri[8]. 14. INE-GSEE[9] hiljutise (2014. aasta juulis avaldatud) uuringu[10] kohaselt väitsid neljast töölisest või töötajast kolm, et nende sissetulekute tase 2014. aastal on palgakärbete tõttu eelnevate aastatega võrreldes vähenenud. Lisaks usub 38 % vastanutest, et järgmises kvartalis kärbitakse nende palka veelgi. Enamik vastanutest vähendas oma kulusid vastavalt olukorrale, eelkõige hoiti raha kokku nende kaupade arvelt, mis ei ole esmatarbekaubad, näiteks ajakirjad ja ajalehed. 15. Tänaseks on kirjastussektorilt EGFile laekunud veel üks taotlus,[11] mis on esitatud samuti seoses ülemaailmse majandus- ja finantskriisiga. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16. Kreeka ametiasutuste väitel oli koondamistel kaks peamist põhjust: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise (nii era- kui ka avaliku sektori töötajatel) ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärjel ostujõud langes järsult, tekitades vajaduse kulutused läbi vaadata ja loobuda kaupadest, mis ei ole igapäevaeluks hädavajalikud; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tõttu. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtetele (v.a finantsettevõtjad) antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud Kreeka pankade rahapuuduse tõttu negatiivne[12]. 17. Aastatel 2009–2012 on massimeedia sektori ettevõtjad lõpetanud oma tegevuse või vähendanud oma töötajate palka[13]. Massimeediasektori ettevõtete tulu on vähenenud, sest reklaamikulud, mis moodustavad nende tulu põhiosa, on järsult vähenenud: 2012. aastal ulatusid reklaamikulud massimeedias 1,14 miljardi euroni, 2008. aastal aga 2,67 miljardi euroni – langus on 57 %[14]. 18. Selle tagajärjel on igat tüüpi ja liiki massimeediaettevõtetel tekkimas raskused oma rahaliste kohustuste täitmisega. Maksebilanss näitab, et 2010. ja 2011. aastal moodustasid massimeediaettevõtete kohustused kokku rohkem kui 3,2 miljardit eurot, kusjuures 50 % olid lühiajalised kohustused[15]. 19. Selles kontekstis on kirjastusettevõtete elujõulisus sattunud tõsise löögi alla, sest nende finantseerimist tagavad asjaolud muutusid kriisiaastatel järjest hullemaks. Allpool tabelis esitatud andmed kirjastussektori käibe kohta annavad ettekujutuse viimastel aastatel toimunud pidevast langusest: kirjastussektori (osa 58) ettevõtete käibeindeks on viimasel kolmel aastal (2010–2013) vähenenud rohkem kui 40 %. Sellist langust on prognoositud ka 2014. aastaks. Tabel 1. Kirjastussektori (NACE Rev. 2 osa 58) käibeindeksi muutumine Kreekas aastatel 2010–2014 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || MUUTUS 2010–2013 || 2014 Osa 58: kirjastamine (baasaasta 2005 = 100) || 76,3 || 55,9 || 47,8 || 45,5 || -40,4 || 43,8 (hinnanguliselt) 20. Kreeka majandussurutise kõrvalmõjuna tekkinud rahavoo puudujääk raskendas kirjastussektori ettevõtete olukorda veelgi. 21. Aastatel 2009–2013 kahanesid sektori ettevõtete (ajalehed, ajakirjad jne) müügiarvud nõudluse vähenemise tõttu 60 %. Kreeka tarbijate sissetulekute järjepidev vähenemine on muutnud nende tarbimisharjumusi ja suhtumist ning suunanud nende tähelepanu esmavajadustele. Kirjeldatud langustrend on omane ajalehekirjastustele Atticas, kus asub suur osa massimeediaettevõtetest, mis kaotasid kriisiajal poole oma lugejatest (vt tabel 2). Tabel 2. Muutused Attica ajalehtede tiraažis eri kategooriates (2008–2013) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 PÜHAPÄEVALEHED || 1 130 178 || 1 115 732 || 971 287 || 861 111 || 730 425 || 676 537 HOMMIKULEHED || 59 581 || 52 280 || 41 262 || 31 686 || 28 385 || 6 916 ÕHTULEHED || 254 694 || 226 055 || 203 961 || 174 804 || 130 100 || 101 754 ÄRILISE SISUGA NÄDALALEHED || 43 065 || 27 621 || 34 665 || 20 721 || 15 206 || 9 016 KOKKU || 1 487 518 || 1 421 688 || 1 251 175 || 1 088 322 || 904 116 || 794 223 22. Sellega seoses langes tööhõivemäär märkimisväärselt ja Kreeka tööinstituudi andmetel vähenes ajavahemikul 2010–2013 tööhõive kirjastussektoris (NACE Rev. 2 osa 58) 28,7 %[16]. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ja tööhõivele 23. Koondamistel on märkimisväärselt kahjulik mõju kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele. Aastatel 2008–2013 suurenes töötute arv Kreekas neli korda. Töötuse määr Allikas: Eurostat[17]. 24. Samas oli töötuse määr Attica piirkonnas 2014. aasta esimeses kvartalis 28 % (Kreekas keskmiselt 27,8 %)[18]. Selle piirkonna arvele langeb 43 % Kreeka SKPst (seepärast mõjutab selle piirkonna ettevõtteid räsiv kriis kogu Kreeka majandust). Samas hõlmab see piirkond ka kõige suuremat osa Kreeka töötutest, mis mõjutab negatiivselt tööjõu olukorda Atticas. 25. Lisaks on sedastatud, et ettevõtete elujõulisus on Ateena laiemas ümbruskonnas valdav ühine probleem. Seepärast on ilmne, et töökohtade kaotamine kirjastusettevõtetes on ülemäära koormanud piirkonda, mis on kriisi tagajärjel juba niigi rängalt kannatada saanud. Toetusesaajate sihtrühm ning kavandatavad meetmed Toetusesaajate sihtrühm 26. Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate töötajate eeldatav arv on 705, st kõik abikõlblikud koondatud töötajad. Nad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse järgi järgmiselt: Kategooria || Toetusesaajate arv Sugu: || Mehed: || 391 || (55,46 %) || Naised: || 314 || (44,54 %) Kodakondsus: || ELi kodanikud: || 693 || (98,30 %) || ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: || 12 || (1,70 %) Vanuserühm: || 15–24aastased: || 12 || (1,70 %) || 25–29aastased: || 40 || (5,67 %) || 30–54aastased: || 576 || (81,71 %) || 55–64aastased || 71 || (10,07 %) || üle 64 aasta vanused: || 6 || (0,85 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 27. Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. – Kutsenõustamine. See kõikidele osalejatele pakutav kaasmeede hõlmab järgmisi etappe. 1. Vajaduste uurimine ja dokumenteerimine. Esimene kõikidele osalejatele pakutav meede hõlmab andmete dokumenteerimist ning isiklike, tööalaste ja sotsiaalsete vajaduste uurimist, samuti teabe jagamist pakutavate teenuste ja koolituskavade kohta, sh oskuste ja koolitusnõuete kohta. 2. Personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma oskustest ja oma huvidele vastavatest töövõimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Oskuste hindamine hõlmab ulatuslikku individuaalset nõustamist, mis koosneb eri etappidest, milles töötaja ja nõustaja tegelevad teatava küsimusega (nt võimalused, huvid, motivatsiooni ja ootuste analüüs, takistused jms). Nende hinnangute põhjal koostatakse personaalne tööalane dokument, milles kirjeldatakse osaleja oskusi ja tema isiklikku projekti ning tegevuskava. 3. Personaalse ja tööalase arengu protsess. See hõlmab järgmist: 1) tööalaste eesmärkide määratlemine koos tööotsimisega; 2) töövõimaluste allikate määratlemine ja hindamine; 3) töökohale kandideerimise võimalused; 4) CV ja kaaskirja koostamine; 5) töövestluseks valmistumine; 6) põhiteadmiste pakkumine tööturu ning haldus-, tööalaste, ettevõtlus- ja õiguslike küsimuste kohta. 4. Personaalse tegevuskava järgimine. Nõustajad on töötajatele toeks ka koolituskavade ja personaalsete tööturule tagasipöördumise kavade elluviimisel. Kõnealuse kutsenõustamise meetme raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist. 5. Järelevalve. Selle abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. – Koolitus ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele kutsenõustamisel kindlaksmääratud vajadustele vastavaid kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturul nõutud vajadustele. Pakutakse kahte liiki koolitust: jätkuva ametialase koolituse programmid ja erikursused või haridusprogrammid. – Toetus tegevuse alustamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana. Töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad kuni 15 000 euro suuruse toetuse tegevuse alustamisega seotud kulude korvamiseks. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Rahapuuduse tõttu lükkavad pangad enamiku laenutaotlustest tagasi. Meetme eesmärk on soodustada rahalise toetuse abil ettevõtlust. – Tööotsimis- ja koolitustoetus. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 50 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 6 eurot tunnis. – Liikuvustoetus. Töötajatele, kes võtavad vastu töökoha, mis eeldab elukoha muutmist, makstakse sellega kaasnevate kulude hüvitamiseks ühekordset toetust 2 000 eurot. 28. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 29. Kreeka asutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 30. Hinnangulised kogukulud on 6 244 500 eurot, mis hõlmab 6 034 500 euro ulatuses kulutusi individuaalsetele teenustele ning 210 000 euro ulatuses kulutusi ettevalmistus-, haldus-, teabe- ning reklaami-, kontrolli- ja aruandlustegevusele. 31. EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 746 700 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) || Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Kutsenõustamine || 705 || 1 250 || 881 250 Kutsekoolitus || 460 || 2 400 || 1 104 000 Erikursused / haridusprogrammid || 245 || 4 000 || 980 000 Toetus tegevuse alustamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana || 80 || 15 000 || 1 200 000 Vahesumma (a): Individuaalsete teenuste protsent: || – || 4 165 250 (69,02 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Tööotsingutoetused || 705 || 1 250 || 881 250 Koolitustoetused || 460 || 1 800 || 828 000 Liikuvustoetused || 80 || 2 000 || 160 000 Vahesumma (b): Individuaalsete teenustepaketi protsent: || – || 1 869 250 (30,98 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus || – || 40 000 2. Haldamine || – || 40 000 3. Teavitamine ja reklaam || – || 100 000 4. Kontroll ja aruandlus || – || 30 000 Vahesumma (c): Kogukulu protsent: || – || 210 000 (3,36 %) Kogukulu (a + b + c): || – || 6 244 500 EGFi toetus (60 % kogukulust): || – || 3 746 700 32. Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukulust. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 33. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 34. Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 28. novembril 2014. Punktis 27 osutatud meetmetega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuseks rahastamiskõlblikud alates 28. novembrist 2014 kuni 28. novembrini 2016. 35. Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 3. novembril 2014. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuseks rahastamiskõlblikud alates 3. novembrist 2014 kuni 28. maini 2017. Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 36. Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka arenguministeeriumi avalike investeeringute programm. 37. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Menetlused, mida järgitakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate, nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimisel 38. Kreeka ametiasutused on märkinud, et individuaalsete teenuste koordineeritud pakett on koostatud konsulteerides sihtrühma kuuluvate toetusesaajatega (Ateena päevalehtede ajakirjanike liit ΕΣΗΕΑ, Ateena päevalehtede töötajate liit ΕΠΗΕΑ ja tööinstituut GSEE). 17. juunil 2014 saatsid nad tööministrile ja asetööministrile kirja, milles anti ülevaade majanduslangusest tingitud üldisest, kogu meediasektorit hõlmavast kriisist ja esitati andmed suure arvu meediasektori ettevõtete kohta, mis lõpetavad tegevuse, vähendavad töötajate palka, vallandavad töötajaid jne, ja paluti ametiasutustel teha kindlaks, kas rahastamiskõlblikkuse tingimused EGFile taotluse esitamiseks on täidetud. Esimene kohtumine EGFi Kreeka korraldusasutuse ning ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ ja GSEE tööinstituudi vahel toimus 27. juunil 2014. Teine kohtumine toimus 31. juulil 2014 ja selles osalesid ESFi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutuse (EYSEKT) ning ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ ja GSEE tööinstituudi ning ka töötajate esindajad. Sellel kohtumisel esitasid töötajate esindajad üksikasjalikud andmed võimaliku taotluse jaoks ning ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ ja GSEE tööinstituudi esindajad andsid kõigile töötajatele teada, et koostatakse taotlus EGFist toetuse saamiseks. Pärast seda osalesid kõik osapooled arutelus toetusesaajatele osutatavate individuaalsete meetmete võimaliku vormi üle. 39. Töötajate esindajad põhjendasid oma ettepanekuid oma vajadustega. Samuti toimisid ka sotsiaalpartnerid, põhjendades oma seisukohti kohaliku tööturu vajaduste ja eripäraga. 40. EYSEKT tegi arutelus toetusesaajatele osutatavate individuaalsete meetmete võimaliku vormi üle koostööd kõikide osapooltega. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 41. Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Kreekas. Euroopa Sotsiaalfondi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutus (EYSEKT) tegutseb korraldusasutusena, EDEL (maksurevisjoni komitee) auditiasutusena ning makseasutuse eriteenistus sertifitseerimisasutusena. Asjaomase liikmesriigi kohustused 42. Kreeka ametiasutused on esitanud kõik nõutavad tagatised seoses järgmisega: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – juhul kui töötajaid koondanud ettevõtted on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on nad täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; – kavandatud meetmetega toetatakse töötajaid ja meetmeid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 43. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[19] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 44. Olles taotlust hinnanud EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste valguses ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku kasutada taotluse rahaliseks toetuseks EGFi vahendeid summas 3 746 700 eurot, mis moodustab 60 % kavandatavate meetmete kogukuludest. 45. EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[20] punktis 13. Seotud õigusaktid 46. EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 746 700 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 47. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[21] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[22] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009[23] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013[24] artikli 12 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Kreeka esitas 4. septembril 2014 taotluse EGFi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega[25] NACE Rev. 2 osa 58 (kirjastamine)[26] alla kuuluvas 46 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS 2. tasandi piirkonnas Atticas (EL 30) Kreekas. Seda täiendati lisateabega vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artiklile 13. Seepärast on komisjon teinud ettepaneku 3 746 700 euro eraldamiseks. (4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Kreeka esitatud taotluse põhjal rahalist toetust, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse EGFi raames kasutusele 3 746 700 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Rev. 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [4] Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4. [5] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [6] Asjaomaste ettevõtete loetelu ning igas ettevõttes koondatud töötajate arv on esitatud lisas. [7] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2014_autumn_forecast_en.htm [8] Kreekas on vaesuspiir 5 708 eurot aastas inimese kohta (üksikisikute puhul) ja 11 986 eurot kahest täiskasvanust ja kahest kuni 14aastasest lapsest koosneva leibkonna puhul. [9] http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf [10] Kreeka töötajate keskliidu tööinstituut. [11] EGF/2009/024 NL Noord Holland and Zuid Holland, KOM(2010) 532. [12] http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2013.pdf [13] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [14] http://www.3comma14.gr/pi/?survey=16005 [15] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [16] http://www.inegsee.gr [17] Code tsdec450 [18] Allikas: Kreeka statistikaamet, tööjõu-uuringud, 1. kvartal. [19] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [20] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [21] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [22] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [23] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [24] Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884). [25] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [26] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Rev. 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). Ettevõtted ja vallandamiste arv T.C.T. MEDIA GROUP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.A. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.B.A.S. ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 QUEUE PRINT ΜΟΝΟΠΡΟΣΩΠΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 METRORAMA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 MOTORPRESS HELLAS ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 MULTIMEDIA ΕΦΑΡΜΟΓΕΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΚΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 PEGASUS MAGAZINES PUBLICATIONS AEE || 3 PRESS TABAC ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ || 2 REAL MEDIA ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7 SPORTDAY ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΠΑΡΑΓΩΓΙΚΗ & ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 6 TRECK Α.Β.Ε.Ε.Ε. ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΓΡΑΦΙΚΕΣ ΤΕΧΝΕΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ & ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 UP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 WEB ENTERTAINMENT ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 8 ΑΝΕΞΑΡΤΗΤΑ ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΑΝΝΑ ΒΕΝΕΤΣΑΝΟΥ & ΣΙΑ ΕΤΕΡΟΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΑΝΩΝΥΜΟΣ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΒΙΒΛΙΟΔΕΣΙΕΣ ΕΝΤΥΠΩΝ DIAMOND PRINT || 14 ΑΤΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 14 GRAFOPRINT Α.Β.Ε.Ε. ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 10 ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΚΟΣ ΤΥΠΟΣ ΕΙΔΗΣΕΟΓΡΑΦΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 25 ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΛΑΜΠΡΑΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ - ΔΟΛ || 64 ΔΙΟΠΤΡΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 3 Ε. ΣΠΥΡΟΥ - Γ. Κ. ΣΠΥΡΟΥ & ΣΙΑ ΟΜΟΡΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΕΘΝΟΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΛΥΜΠΕΡΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 92 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΠΡΩΤΟ ΘΕΜΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 19 ΕΚΤΥΠΩΣΕΙΣ IRIS Α.Ε.Β.Ε. || 32 ΕΝΤΥΠΟΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε.Τ. || 2 ΕΞΕΡΕΥΝΗΤΗΣ - EXPLORER ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 EXPRESS - Δ. ΚΑΛΟΦΩΛΙΑΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 16 ΖΑΓΚΛΗΣ || 2 Η ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΟΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΣΥΝΕΤΑΙΡΙΣΜΟΣ ΠΟΛΙΤΙΚΩΝ & ΠΟΛΙΤΙΣΤΙΚΩΝ ΜΕΛΕΤΩΝ || 3 Η ΝΑΥΤΕΜΠΟΡΙΚΗ Π.ΑΘΑΝΑΣΙΑΔΗΣ & ΣΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 31 Η.ΜΕ.ΠΕ.Τ. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΕΚΔΟΣΕΩΝ ΗΜΕΡΗΣΙΟΥ - ΠΕΡΙΟΔΙΚΟΥ ΤΥΠΟΥ ΚΑΙ ΗΛΕΚΤΟΝΙΚΩΝ ΜΜΜ || 25 ΗΜΕΡΗΣΙΑ Α.Ε.Ε. || 9 Θ.Μ. ΝΙΚΟΛΑΪΔΗΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΕΣ & ΑΘΛΗΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΚΑΘΗΜΕΡΙΝΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 33 ΚΕΡΔΟΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 Κ.Μ.Π. ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΠΑΡΟΝ ΕΚΔΟΣΕΙΣ Ε.Π.Ε. || 2 SELENA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 ΣΥΓΧΡΟΝΗ ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε. || 18 ΤΗΛΕΡΑΜΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΤΡΙΤΗ ΟΨΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΩΝ ΕΚΔΟΣΕΩΝ || 35 Χ. Κ. ΤΕΓΟΠΟΥΛΟΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 52 ΧΡΥΣΗ ΕΥΚΑΙΡΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 Ettevõtteid kokku: 46 || Vallandamisi kokku: || 705