ET Euroopa Liidu Teataja C 14/35

Kaheksas aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

2010/C 14/02

SISSEJUHATUS

Euroopa Liit jätkas 2008. aastal väike- ja kergrelvade küsimuse tõstatamist kõikidel rahvusvahelistel foorumitel ja poliitilises dialoogis kolmandate riikidega, sealhulgas New Yorgis 14.–18. juulil 2008 peetud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi osalisriikide eduka biennaalkohtumise ajal. EL tundis heameelt, et osalisriikide biennaalkohtumise tulemusena võeti vastu põhjalik aruanne, mille sisus nähakse tõeliselt ette ÜRO tegevusprogrammi rakendamise parandamine ja tugevdamine. Euroopa Liidu Nõukogu saavutas 2008. aastal samuti kokkuleppe väike- ja kergrelvade elemendi lisamise osas ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse ja kokkulepetesse ning viidatava teksti osas. Euroopa Liit innustas jätkuvalt väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona üleandmise kontrolli tugevdamise edendamist. 2008. aastal tähistas Euroopa Liit kõnealusele eesmärgile märkimisväärselt kaasa aidanud ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kümnendat aastapäeva.

EL jätkas kolmandate riikide toetamist nende võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu, tehes seda mitme ühismeetme rakendamise ja ELi liikmesriikide toetatud projektide elluviimise abil konkreetsetes riikides.

Euroopa Komisjon etendas oma arengukoostöö poliitika raames jätkuvalt olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimisel. 2008. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevusi väike- ja kergrelvade valdkonnas, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid.

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne koosneb kolmest osast:

— I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

— II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

— III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas;

— lisas esitatakse ELi liikmesriikide väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktpunktide nimekiri.

Aruanne hõlmab nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. See keskendub 2008. aastal toimunud tegevusele.

I. RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2008. AASTAL

I.A. Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide senised panused siseriiklike jõupingutuste osas haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö tugevdamiseks 2008. aastal.

AUSTRIA

Austria on veelgi tugevdanud haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. 2008. aasta jooksul toimusid ministrite kohtumised Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahel.

BULGAARIA

Bulgaaria on täiendavalt tõhustanud institutsioonidevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust, et võidelda väike- ja kergrelvade hankimise ja levikuga ning tõkestada salakaubandust.

TAANI

Taani justiitsministeerium rakendab relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid Taani õigusakte, sealhulgas ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid norme.

Vastavalt relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate Taani õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona, ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omamiseks, ning registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab andmeid ka kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, märgistuse (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse relva märgistamiseks ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab ka varasemat teavet, mis võimaldab saada andmeid relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse ka Schengeni infosüsteemile (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

EESTI

Politseiprefektuurid korraldavad kodanikele igal aastal ebaseaduslike relvade ja laskemoona äraandmise kampaaniaid. Nende kampaaniate eesmärk on vähendada ebaseaduslike relvade ja laskemoona kogust ning suurendada ühiskonna turvalisust. Kõik kogutud ja arestitud relvad hävitatakse.

SAKSAMAA

Väike- ja kergrelvade ning sealhulgas nende laskemoona destabiliseerivast hankimisest ja levikust tulenev oht rahule, julgeolekule ja arengule on endiselt väga murettekitav. Saksamaa on kindlalt otsustanud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona destabiliseeriva hankimise ja leviku tõkestamiseks ja selle lõpetamisele kaasaaitamiseks rakendada terviklikku lähenemisviisi. Nende eesmärkide poole püüdlemisel juhindub Saksamaa kui Euroopa Liidu liikmesriik väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15.–16. detsembril 2005.

Välisministeerium korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvaküsimuste riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumide, haldusasutuste, sõjalise kasutusega relvade kontrolliüksuse, valitsusväliste organisatsioonide ning ettevõtete relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade käsitlemisega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli sellise tegevuse regulaarne osa.

KREEKA

Kreeka siseministeeriumi ja politsei prioriteediks on võitlus väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu. Nimetatud salakaubaveo vähendamiseks, kui mitte likvideerimiseks, ning kodanike turvatunde tagamiseks tehakse kõik jõupingutused. 2008. aastal kehtestati kuritegevust käsitleva poliitika raames eesmärk suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist, kasutades selleks eriotstarbeliste tegevuskavade elluviimist pädevate politseiasutuste poolt. Meie jõupingutused suunati peamiselt kahele valdkonnale:

1) kontroll relvade seadusliku liikumise kõikide etappide üle (import, kaubandus, omamine ja kasutamine);

2) kontrolli tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi.

a) Väike- ja kergrelvade seadusliku liikumise kontrollimise meetmed

Meie agentuur haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus. See on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult võõrandatud relvade kohta ning seda ajakohastatakse pidevalt, et kajastada kõiki muutusi relvade omandistaatuses. Kõik kaotsiläinud relvad (kaotatud, varastatud, ebaseaduslikult kõrvaldatud, leitud relvad) sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses ning eesmärgil need leidmise korral identifitseerida. See andmebaas annab iga relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks hõlbustab kõnealune andmebaas väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist muude Kreeka ja välismaiste asutustega. Oleme kehtestanud igakuiste kontrollide miinimumarvu kõigis ettevõtetes, kes tegutsevad seaduslikult relvakaubanduses. Sellist teavet võrreldakse meie agentuuri elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega. Rangelt rakendatakse seaduse nr 2168/1993 ning kõnealuse seadusega ministri pädevusse kuuluvate ja tema tehtud otsuste kohaldatavaid sätteid, kuna need moodustavad relvade küsimustes Kreeka peamise õigusliku raamistiku. Kõnealune seadus on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni lepinguga. Kõnealuse seadusega nähakse vahel ette rangemad eeskirjad (seaduse nr 2168/1993 artikkel 15 ja Kreeka kriminaalkoodeksi artikkel 272, mida on muudetud seadusega nr 2928/2001). Väike- ja kergrelvade seaduslik liikumine Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) nõuab pädeva asutuse luba vastavalt seaduse nr 2168/1993 sätetele.

Koostöö Kreeka teiste korrakaitseasutuste (sadamapolitsei, tolliamet, erikontrolli agentuur) ja sõjaväeorganitega on väga hea. Vahetatakse teavet nende riikide pädevate asutustega, kust pärinevad imporditud või võõrandatud relvad.

b) Relvade salakaubanduse kontrollimise meetmed

Kuna kahepoolne koostöö piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil on vältimatu, et vältida ja tõkestada relvade ühest riigist teise toimuvat salakaubavedu, on Kreeka sõlminud politseikoostöö lepingud oma naaberriikidega ning osaleb rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete organisatsioonide (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL) töös.

Riiki sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse kindlaksmääratud sisenemispunktides. Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt. Kõiki avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et teha kindlaks ja likvideerida kuritegelikud organisatsioonid, mis võivad relvade salakaubaveoga tegeleda. Relvade salakaubaveo ning relvade omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Seoses Kreeka esindatusega rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides ja algatustes osalesid meie ametnikud 2008. aastal koosolekutel ja seminaridel, millel käsitleti väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi, ning jätkavad neis osalemist ka käesoleval aastal. Tulirelvade päritolu osas teatame järgmist:

1) Kreekas ei ole teisi kaubanduslikel eesmärkidel relvade tootjaid peale riigiettevõtte, mis toodab relvi kaitseministeeriumi tarbeks;

2) koostöös teie direktoraadiga relvade tootjariigi kindlakstegemise küsimuses pooldab Kreeka süsteemi NATO STANAG 1059 kasutamist.

Käesolevaga lisame 2008. aastal Kreeka politseiasutuste poolt konfiskeeritud relvade kohta tabeli, mis hõlmab nii õiguserikkumiste toimepanemise vahendeid kui leitud relvi.

Sellised relvad kujutavad endast tõendusmaterjali kohtumenetlustes ning pädev kohus otsustab iga kohtuasja arutamisel vastavalt seaduse nr 2168/1993 artiklile 16, mida nendega ette võetakse.

Kreekas 2008. aastal konfiskeeritud relvad ja lõhkeaine:

165 vintpüssi;

501 püstolit;

134 revolvrit;

829 spordirelva.

Kokku 1 629 relva

ITAALIA

Ajutine väike- ja kergrelvaküsimuste tehniline töörühm, kuhu kuuluvad asjaomaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ja asjaomaste tootjaühenduste esindajad, on alates 2000. aastast vähemalt korra aastas pidanud oma koosoleku. Rühm kujutab endast sobivat foorumit, kus on võimalik arutada selle küsimuse kõige olulisemaid aspekte, sealhulgas tähtsamaid riikliku ja rahvusvahelise tasandi arenguid.

2008. aasta koosolekul keskendus arutelu peamiselt väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise ettevalmistamisele 2008. aastal ning mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisele. Töörühm käsitles väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase võitluse alaste peamiste rahvusvaheliste algatuste siseriikliku rakendamise taset ning pidas seda täiesti rahuldavaks, võttes arvesse Itaalia õigusaktidega kehtestatud ranget lähenemisviisi väike- ja kergrelvade tootmisele, märgistamisele, registreerimisele, ladustamisele ja võõrandamisele.

2008. aastal hävitasid Itaalia relvajõud riigi territooriumil 50 000 väike- ja kergrelva, mis olid tunnistatud liigseteks varudeks.

IIRIMAA

Ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium kui sõjavarustuse ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks litsentse väljastav asutus juhtis 2008. aastal tööd, mida tehti ekspordikontrolli seaduse vastuvõtmisel. Kõnealuse seadusega ajakohastati Iirimaa õigust antud valdkonnas ning kehtestati kontroll vahendustegevuse ja tehnilise abi osutamise üle.

Välisministeerium tegi kogu aasta jooksul koostööd transpordiministeeriumiga, tagamaks et viimane on täielikult teadlik lennutranspordi kaudu toimuva relvade salakaubaveo ohust.

LEEDU

Pärast 2007. aastat käsitleva aruande esitamist ei ole riigis muudetud väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte. Sõjavarustuse eksporti käsitlevad aruanded esitati korrapäraselt.

LUKSEMBURG

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi Suurhertsogiriigi ametlikus väljaandes Mémorial. Hetkel on endiselt käimas kehtivate õigusaktide läbivaatamine.

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvadealase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

PORTUGAL

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku tõkestamisel ning salakaubaveo ennetamisel. 2008. aastal toimusid korrapärased kohtumised välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajate osalemisel.

RUMEENIA

Rumeenia relvade ekspordikontrollisüsteem koosneb järgmisest.

— Õiguslik raamistik — Ekspordikontrolli käsitlevad esmased õigusaktid — Rakendamist käsitlevad teisesed õigusaktid, sealhulgas nimekiri sõjalise otstarbega kaupadest, mille eksportimist, importimist ja muud liiki võõrandamist kontrollitakse — 1. sammas: ettevõtetele lubade andmine (registreerimine) sõjalise otstarbega kaupadega, sealhulgas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga kauplemiseks — 2. sammas: iga võõrandamise osas loa andmine: eksport ja import (alaline ja ajutine), re-eksport, vahendamine, transiit, ümberlaadimine, mittekaubanduslik tegevus

— Lubade andmine ja hindamine — Lubasid väljastav riiklik asutus (riiklik ekspordikontrolliamet) — Ministeeriumitevaheline nõukogu, mis hindab loataotlusi (koosneb välis-, kaitse-, majandus- ning sise- ja haldusministeeriumi, tolliameti, luureteenistuse ja välisteabeameti esindajatest) — Lubade andmise portsessi reguleerivad eeskirjad ja menetlused — Väike- ja kergrelvade võõrandamist lubatakse üksnes individuaalse loaga ning täiendavatel tingimustel

— Jõustamine — Jõustamist ja järgimist tagavad asutused (riiklik ekspordikontrolliamet, tolliamet, sise- ja haldusministeerium) — Sanktsioonid (riiklik ekspordikontrolliamet, justiitsministeerium)

— Kontaktid ettevõtjatega (aastakonverents, seminarid, töökojad, ümarlauad)

— Läbipaistvus: relvade eksporti käsitlevad kvartaliaruanded ja iga-aastased aruanded

SLOVAKKIA

Slovaki Vabariigis kehtivad asjakohased õigusaktid ja vajalikud haldusmeetmed väike- ja kergrelvade tootmise, omamise ja märgistamise ning nendega kauplemise kontrollimiseks. Tõhus ekspordikontrolli süsteem võimaldab ametiasutustel igal ajal tuvastada ja jälgida relvade liikumist kogu Slovakkia territooriumil.

See süsteem toetab tõhusalt võitlust tavarelvade salakaubanduse vastu Slovaki Vabariigis.

SLOVEENIA

Sloveenias on antud valdkonda kuuluva ÜRO programmi rakendamisel koordineerivaks asutuseks endiselt välisministeerium. See ministeerium vastutab ka Sloveenia välispoliitilise tegevuse eest seoses väike- ja kergrelvadega. ELi liikmesriigina peab Sloveenia osalema teatavate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tegevuses. Siseministeerium kontrollib väike- ja kergrelvade eksporti ja importi ning kaitseministeerium vastutab sõjaväelistel eesmärkidel kasutatavate väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kontrollimise eest.

Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. Politsei arestis 2008. aastal märkimisväärsel hulgal väike- ja kergrelvi, mida üksikisikud püüdsid toimetada läbi Sloveenia territooriumi. Eelkõige on suurenenud nende kuritegude arv, mis on pandud toime vastavalt kriminaalkoodeksi artiklile 310 ja uue kriminaalkoodeksi artiklile 307: 2008. aastal pandi toime 160 kuritegu ja 2007. aastal 129 kuritegu (relvade või lõhkeainete ebaseaduslik tootmine ja kaubandus). Mõned operatsioonid viidi läbi, kasutades salajase uurimise meetodeid ja tehnikaid, sealhulgas relvade ja lõhkeainete kontrollostud, salajane jälgimine, vestluste või sidevahendite pealtkuulamine ning politseiagentide kasutamine. Enamik relvi konfiskeeriti tavaliste meetoditega – läbiotsimisel, riigipiiri kontrolli või maanteetranspordi kontrolli käigus. Palju relvi konfiskeeriti läbiotsimiste käigus uimastitega kaubitsejatelt või ebaseadusliku rände korraldajatelt. Siinkohas ei ole siiski tegemist tavalise relvakaubandusega vaid relvade omamisega enesekaitse eesmärgil. Salakaubaveoga hõlmatud isikud läbivad Sloveeniat transiidi korras või reisivad või veavad relvi piki niinimetatud Balkani marsruuti, mis kulgeb Kagu-Euroopast ELi.

HISPAANIA

Hispaania tegi 2008. aastal märkimisväärseid edusamme väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimisel ning väike- ja kergrelvade mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisel.

Läbi on viidud tegevusi rahukultuuri edendamiseks ja kontrolli parandamise eesmärgil täiendavate standardite kehtestamiseks ning tugevdatud on olemasolevaid suhteid ÜRO desarmeerimisbüroo, Interpoli, piirkondlike organisatsioonide (OSCE, NATO) ning (siseriiklike ja välisriikide) valitsusväliste organisatsioonidega.

Mitmed väike- ja kergrelvade ning laskemoona alase tegevuse ja teabevahetuse koordineerimise eest vastutavad ministeeriumid peavad neis küsimustes korrapäraselt koosolekuid, eriti aga relvade ja lõhkematerjalide alaline ministeeriumidevaheline komisjon (CIPAE, tuleb kokku kaks korda kuus), kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevaheline nõukogu (JIMDDU, üks kord kuus) ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse avastamise ja tõkestamise töörühmad.

Hispaania pädevad asutused konfiskeerisid 2008. aastal Guarda Civil'i relvade ja lõhkematerjalide keskinspektsiooni koordineerimisel 185 ebaseaduslikku tulirelva (137 Schengeni riikidest ja 48 Schengeni alasse mittekuuluvatest riikidest). Praegu on Hispaania ametivõimude valduses kokku 278 382 igat liiki tulirelva; neist 23 769 on juba välja valitud oksjonil müümiseks ja 30 048 on ette nähtud hävitada.

2008. aastal viisid ametiasutused läbi 22 738 kontrolli kohtadel ja nende tulemusel algatati 716 juhul kohtumenetlused relvatootjate, relvameistrite, üksikisikute ja turvafirmade suhtes. 207 neist kohtuasjadest on seotud tulirelvadega ja 529 lõhkematerjalidega. Tollitöötajad viivad läbi korrapäraseid kontrolle lennujaamades ja sadamates, et avastada nendel aladel toimepandud rikkumisi.

ROOTSI

Rootsi ei muutnud 2008. aastal väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

ÜHENDKUNINGRIIK

Kaitseministeerium hävitas 2008. aastal kokku 1 001 väikerelva.

I.B. Hiljuti jõustunud õigusaktid, kehtivate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2008. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad praegu läbi kehtivaid õigusakte. Järgnevalt üksikasjalikum ülevaade sellest tegevusest.

AUSTRIA

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2008. aastal vastu ei võetud.

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta väliskaubandusmäärusega. Kõnealuse rakendusõigusaktiga viiakse litsentside andmine vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend Austria ettevõtjatele kohustuslikuks. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitsemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta juhtudel, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega.

Lisaks loetletakse kaitseministeeriumi poolt vastu võetud määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

BELGIA

25. juulil 2008 muudeti kohaldatavuse parandamise eesmärgil 8. juunil 2006. aastal vastu võetud seadust, mis käsitleb relvade omamist kodumajapidamistes ja võõrandamist; kõnealuse seadusega muudeti pärast teatud tulistamisjuhtumit relva omandiõiguse omandamise kriteeriume palju rangemaks.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksport, transiit ja edasimüük (reeksport) on reguleeritud ministri 2005. aasta määrusega 257/2005 kaitse kohta (sõjaväevarustuse ekspordi määrus), mida on muudetud ministri määrusega 165/2008. Eespool nimetatud määrus on viidud vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja asjaomase nõukogu 13. juuni 2000. aasta avaldusega (2000/C191/01). Väike- ja kergrelvade kõikide ekspordi, edasimüügi (reekspordi) ja transiidilitsentside väljaandmine kuulub kaubandus-, tööstus- ja turismiministeeriumi pädevusse. Tolli- ja aktsiisiosakond vastutab kontrollide läbiviimise eest vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1) 2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu avaldusega 2000/C191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmine on reguleeritud seadusega 113(1) 2004 (III osa artikli 7 lõige 1). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Selline erilitsents antakse kodanikele seaduses sätestatud tingimustel. Tingimusteks on muu hulgas taotleja andmete puudumine karistusregistris, uurimine, kas litsentsi valdamine ei ohusta isikut ennast, valitsust ja avalikku korda; lisaks peab taotleja läbima riikliku arstliku läbivaatuse. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(1) 2004. Selle seaduse kohaselt on sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 42 715 euro suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvadealast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

TAANI

Hiljutised seadusandlikud algatused

2007. aastal ei tehtud seadusandlikke algatusi väike- ja kergrelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st muud riigid kui Taani) ja Taani vahelise relvaveo eeskirju. Eeskirjad keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu Taani ja nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Lisaks võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse muu hulgas ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, millega kaasneb ELi mittekuuluvate riikide vaheline relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliseid relvi jms osta või müüa ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise käigus või relvade jms omanikuna sellist võõrandamist korraldada. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuse suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Selle õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Hiljutised jõustamisalased algatused

2007. aastal viis Taani politsei läbi intensiivse ja sihipärase uurimise mootorratta- ja tänavajõukude liikmete hulgas, et muu hulgas avastada relvade ebaseaduslikku omamist ja süüdlased vastutusele võtta. Kokkupõrgetes eri jõukude liikmete või nendega seotud isikute vahel kasutati mitmel juhul relvi.

Riiklik kohtuekspertiisikeskus sai uurimiseks 949 relva. Taani riigi politsei käsutuses ei ole andmeid jõukude liikmetelt konfiskeeritud relvade hulga kohta.

PRANTSUSMAA

Kasutades 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/51/EÜ, on 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (siseturu osas) viidud vastavusse ÜRO tulirelvaprotokolliga. Prantsusmaa on kõnealuse direktiiviga tehtud selgitusi arvestades hakanud käsitlema meetmeid, mida ta peaks võtma, et täita direktiivi nõudeid ja ühineda ÜRO tulirelvaprotokolliga.

SAKSAMAA

Saksamaa on astunud konkreetseid samme rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokolli ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi sätete rakendamiseks. Sellest tingitud relvaseaduse muudatustega laiendatakse relvade märgistamise ja registripidamise kohustust ka relvade olulistele osadele ning selle tulemusel lihtsustub relvade päritolu kindlakstegemine rahvusvahelisel tasandil.

LÄTI

2008. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

ELi nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) asjakohased sätted lisatakse Läti Vabariigi õigusaktidesse.

2008. aastal konfiskeeriti Lätis füüsilistelt isikutelt 3 217 ebaseaduslikku tulirelva.

Kooskõlas kriminaalõiguse asjakohaste sätetega on algatatud 270 kriminaalmenetlust. Lahendati 30 kuriteojuhtumit ja arreteeriti viis kuritegelikku rühmitist, mis müüsid Lätis ebaseaduslikke tulirelvi.

Läti Vabariigis füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt konfiskeeritud relvad sulatatakse.

LUKSEMBURG

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük või eksport või selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige:

a) selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

b) teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

c) teise riiki veetavate relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem kasutamiseks väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi. Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

Eksport

Eksporditaotlus tuleb esitada keelatud tulirelvade ametile, lisades omandaja isikut tõendava dokumendi koopia.

ELi liikmesriikidesse eksportimise korral peavad taotlejad lisama dokumendi, millega kinnitatakse omandaja elukohaliikmesriigi eelnevat nõusolekut, ning väljapoole ELi eksportimise korral koopia asjaomase riigi nõusolekust tulirelva omandamisega.

Väljastatud luba annab omandajale aluse asjaomane tulirelv müüjalt füüsiliselt üle võtta ja transportida see Luksemburgi piirile. Võttes arvesse, et see luba kehtib üksnes Luksemburgi territooriumil, peab omandaja tegema oma elukohariigis päringuid selle riigi õiguse kohaselt vajalike lubade kohta.

Samuti tuleb taotleda ekspordilitsentsi välisministeeriumi litsentsimisasutuselt.

Seoses relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiiviga ja 91/477/EMÜ (artikkel 11) ja selle kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nende territooriumile eksportimiseks antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste vastavad relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning vastav personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MALTA

Malta võttis 2008. aastal vastu relvaseaduse, millega reguleeritakse lubade andmist alaealistele laskeharjutuste jaoks. Kõnealuse õigusaktiga lubatakse politseiülematel väljastada lubasid alaealistele, et need võiksid vastava litsentsiga lasketiirudes harjutada laskmist õhupüssidest, pika relvarauaga sileraudsetest tulirelvadest ning eestlaetavatest tulirelvadest.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2008. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Muudeti 22. juuni 2001. aasta seadust majandustegevuse kohta sõjaväes või politseis kasutatavate lõhkematerjalide, relvade, laskemoona ning tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise alal (Poola ametlik väljaanne, nr 67, punkt 679, koos hilisemate muudatustega), et ühtlustada Poola eeskirju Euroopa Liidu õigusega. Asjaolu, et Poola ratifitseeris 2006. aastal konventsiooni plastiliste lõhkeainete märgistamise kohta nende avastamise eesmärgil, lõi tootjatele kohustuse märgistada plastilisi lõhkeaineid.

Samuti tehti muudatusi 21. mai 1999. aasta relvade ja laskemoona seaduses (Poola ametlik väljaanne nr 53, punkt 549, koos hilisemate muudatustega), kuid need muudatused ei mõjutanud relvade tootmise, märgistamise ja relvadega kauplemise küsimusi.

Poola ei muutnud muid väike- ja kergrelvadealaseid õigusakte.

Poola jätkas tegevust ettevõtjatega kontaktide loomiseks ning korraldas seminare, et edendada ja levitada ettevõtjate hulgas teadmisi ekspordikontrolli õiguslikust raamistikust ja parimatest tavadest.

PORTUGAL

2008. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

Praegu muudetakse seadust nr 5/2006, millega kehtestati väike- ja kergrelvade, nende osade ja nende laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist reguleeriv õiguslik raamistik. Läbivaatamise eesmärk on kehtestada rangemad karistused ebaseaduslike relvade omamise ja relva abil toimepandud kuritegude eest.

Väikerelvade ebaseaduslik valmistamine, omandamine, omamine, vedu ja ladustamine ning nendega kauplemine (sealhulgas tehingute vahendamine) on seadusega 5/2006 (artiklid 86 ja 87) juba tunnistatud kuriteoks ning karistused ulatuvad trahvidest kuni kümneaastase vangistuseni.

2008. aasta jooksul leidis politsei kokku 2 500 tulirelva ning 1 105 tulirelva hävitati.

RUMEENIA

Kuigi menetluses on uued algatused esmaste õigusaktide muutmiseks, ei tehtud 2008. aastal õiguslikus raamistikus muudatusi.

SLOVAKKIA

ELi väike- ja kergrelvadealase ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riigisiseses rakendamises ning Slovakkia väike- ja kergrelvadealastes õigusaktides ei ole muudatusi tehtud. Slovakkia alustas 2008. aastal ettevalmistusi amnestia väljakuulutamiseks kõigile isikutele, kes omavad ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi. Amnestiaga hõlmatud isikud saavad registreerida ilma karistuse või süüdimõistmiseta kõik väike- ja kergrelvad politseis ning neilt ei nõuta selgitusi relvade päritolu ega soetamise viisi kohta. Valitsuse ettevõtmise eesmärk on anda võimalus inimestele, kes hoiavad registreerimata ja peidetud relvi, näiteks Esimese ja Teise maailmasõja ajast.

SLOVEENIA

Valitsuse 21. veebruari 2008. aasta dekreediga uuendati väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmestaatust. Riiklik väike- ja kergrelvadealane koordineeriv asutus ühines teiste asjaomaste riigiasutustega, et välja töötada ja koordineerida riiklikku poliitikat väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade riikliku teabekeskuse liikmete hulka kuuluvad välisministeeriumi, siseministeeriumi, kaitseministeeriumi, rahandusministeeriumi ja transpordiministeeriumi ning Sloveenia luure- ja julgeolekuameti esindajad.

a) Kaitseväe seaduse (Ur. l. RS nr. 82/1994 ja 40/2004) ja selle 2003. ja 2004. aastate muutmisseaduste artiklitega 77 ja 78 reguleeritakse üksikasjalikult lahingurelvade ja -varustusega kauplemise tingimused ning pööratakse erilist tähelepanu relvade vahendamisele, ning sätestatakse karistused kõnealuste sätete rikkumise eest.

b) Sloveenia Vabariigi valitsuse dekreet lahingurelvade ja -varustuse kaubanduse ja tootmise litsentside ja lubade kohta (Ur. l. RS, nr 18/2003 ja 31/2005) reguleerib õiguslikult lahingurelvade ja -varustuse impordi, ekspordi, ladustamise, transiidi ja vahendamise lubade väljastamise korda. Dekreet sätestab, et kõik sellise kauba ekspordi taotlused tuleb eelnevalt esitada läbivaatamiseks ekspertide komisjonile, kes avaldab kõigepealt arvamust Sloveenia Vabariigi valitsuse kehtestatud lahingurelvade ja -varustusega kauplemise lubade väljastamise menetluse käigus. Enne loa väljastamist kaitseministeeriumi poolt uurib komisjon igat lahinguvarustuse ja -relvade ekspordi taotlust haldusmenetluse käigus ja teeb asjaomase otsuse (jaatava või eitava).

c) Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2003. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 48/2004, 30.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastane protokoll.

d) Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee võttis 2004. aasta aprillis vastu seaduse (Ur. l. RS, nr 41/2004, 22.4.2004), millega ratifitseeriti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioon (Palermo 2000. aasta konventsioon).

e) Relvaseaduse muutmisseadus võeti vastu 2004. aastal (Ur. l. RS nr 61/2000, 73/2004). Relvaseaduse viimases muutmisseaduses (2004. aasta juuli) nähti taas ette ühe aasta pikkune üleminekuperiood, mille jooksul on jõus amnestia ja toimub relvade legaliseerimine; relvade vahendamine määratleti samuti relvakaubanduse osana.

f) Siseministeeriumi poolt 2003. aastal vastu võetud üleantud, leitud või konfiskeeritud relvade käitlemise juhisega reguleeritakse leitud ja konfiskeeritud relvade ladustamise ja käitlemise korda siseministeeriumis (ministeeriumi ja politsei haldusosakonnad). Juhise kohaselt tuleb kõik konfiskeeritud relvad ladustada siseministeeriumis relvade ladustamiseks ettenähtud rajatistes. Erandjuhtudel võidakse haldusosakondade rajatistes ladustada üksnes seaduslikke relvi, st relvi või relvadokumente, mille suhtes haldusosakond haldusmenetlust läbi viib.

g) Relvaseaduse rakenduseeskirjadega (Ur. l. RS nr 40/2005) reguleeritakse riigipiiril teostatavaid politseimenetlusi, isikuandmete ja relvadokumentide vorme, piirikontrollimenetlusi, ELi õigusaktidega ühtlustatud vorme ning nõudeid ja kohustusi, mida esitatakse isikutele, kes omandavad, kannavad või ladustavad relvi või nendega kauplevad. Samuti ühtlustati relvaseadust ÜRO tulirelvaprotokolliga, mille Sloveenia ratifitseeris 2003. aastal.

h) 2004. aastal muudeti kriminaalkoodeksit (Ur. l. RS nr 63-2167/1994 ja 95-4208/2004) seeläbi, et määratleti ja tunnistati kriminaalkuriteoks tehingud, mis hõlmavad relvade vahendamist ja pakkumist, ning pikendati kõnealuse kuriteo eest määratavat vanglakaristust kolmelt aastalt viiele.

i) 2007. aastal ühines Sloveenia Schengeni alaga. Viimastel aastatel on Sloveenia järk-järgult suurendanud politseiametnike hulka oma piiriületuspunktides.

j) Sloveenia karistusseadustikku muudeti ja ajakohastati. Uut karistusseadustikku on kohaldatud alates 2008. aasta novembrist ning see sisaldab uut artiklit, millega määratletakse relvade ebaseadusliku kaubanduse ja valmistamise kuriteoks tunnistamine. Võrreldes eelmise sättega sätestatakse uue karistusseadustiku uue sättega, et relvadelt märgistuse eemaldamine või nende võltsimine on kõnealuse kuriteo element ning et relvade või laskemoona väikest kogust käsitatakse samuti kuriteo toimepanemise elemendina.

HISPAANIA

28. detsembri 2007. aasta seadus nr 53/2007 kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse kontrolli kohta jõustus 29. jaanuaril 2008. Seadus põhineb ÜRO tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblee poolt vastuvõetud resolutsioonide tegevusprogrammi ning ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni (ÜRO peaassamblee poolt vastu võetud 31. mail 2001) ja seda täiendava ebaseadusliku tulirelvadega, nende osadega ja laskemoonaga kauplemise protokolli (nn ÜRO tulirelvaprotokoll) kõikidel sätetel ja on nendega kooskõlas.

Selle uue seaduse kehtestamise tulemused on järgmised.

— Hispaania õigusaktid neis valdkondades on nüüd koondatud õigusakti, millel on seaduse staatus ja millega kehtestatakse vahendid senisest tõhusamaks kontrolliks.

— Uues seaduses sisalduvad kaitseotstarbeliste materjalide ja kahesuguste kaupade väliskaubanduse kohta uued sätted, mis on täielikus kooskõlas Hispaania poolt mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning relvastuse leviku tõkestamise mehhanismide raames võetud kohustustega.

— Uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu.

— Seaduses on sõnaselgelt arvesse võetud Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumi, samuti OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta.

— Peale selle sisaldab seadus selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele.

Kooskõlas seadusega nr 53/2007 on Hispaania võtnud vastu uue eeskirja, millega reguleeritakse sõjaväevarustuse, muu varustuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate väliskaubandust; see on 12. detsembri 2008. aasta kuninglik dekreet (Real Decreto) 2061/2008, millega töötatakse välja seaduse nr 53/2007 rakenduseeskirjad.

Võrreldes eelmise õigusnormiga võib 30. juuli 2004. aasta kuningliku dekreediga 1782/2004 tehtud muudatusi kokku võtta järgmiselt.

1) Jahi- ja laskespordirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona üle teostatavat kontrolli laiendati kooskõlas kompromissiga, mis kehtestati ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255, millega võeti vastu protokoll tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu (artikli 2 lõige 2). Sellega reguleeritud tulirelvade päritoluriigist importimiseks on vaja luba. Selliste relvade kaubandus võib toimuda individuaalse või üldise litsentsi või kirjaliku deklaratsiooni alusel. ELi liikmesriikidega peetavas kaubanduses ei ole luba nõutav ja sellist kaubandust reguleeritakse tulirelvi käsitleva õigusnormi (29. jaanuari 1993. aasta kuninglik dekreet 137/1993) 6. jaoga ning 16. veebruari 1998. aasta kuningliku dekreedi 230/1998 7. jaoga, millega võetakse vastu lõhkeaineid käsitlev õigusnorm.

2) Lisatud on sätted, mis käsitlevad kontrolli litsentsipõhise tootmise üle, mis hõlmab kõiki protsesse, mis võimaldavad välisettevõttel valmistada tooteid või anda ettevõtete vahel edasi toodete komponente, tehnoloogiat ja oskusteavet (artikli 2 lõige 1).

3) Erand on tehtud sellise varustuse lõpliku ekspordi jaoks, mida Hispaania relva- ja julgeolekujõud kasutavad välisriikides humanitaar- ja rahuvalvemissioonide raames (artikkel 3).

4) Sõjaväevarustuse vahendamise üle teostatakse nüüd põhjalikumat järelevalvet ning seda tänu aruandlusmehhanismidele, mis hõlmavad transpordimeetodeid, transiitriike ja rahastamist. Aruandlusmehhanisme, mis hõlmavad transpordimeetodeid ja transiitriike, kohaldatakse nüüd ka teiste eksporditehingute suhtes (artikli 4 lõige 2).

5) Kehtestatud on mitmed tingimused, mille alusel registreeritakse väliskaubandusega tegelevad ettevõtted eriregistris ning mille alusel nad sealt kustutatakse (artikkel 13).

6) Muudetud on kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevahelise nõukogu koosseisu. Selle asepresidendiks on nüüd välisasjade riigisekretär. Selle koosseisu on lisatud uus liige, kelleks on välisasjade ja koostöö ministeeriumi strateegiliste küsimuste ja terrorismivastase võitluse peadirektor, ning ühendatud on politsei peakontori ja julgeolekujõudude (Guardia Civil) esindatus (artikkel 17).

7) Esimest korda on Hispaania õigusaktis toodud esile põhjalik loetelu eranditest seoses nõudega esitada ministeeriumidevahelisele nõukogule eelnev aruandlus ning kehtestatud on kontrollidokumentide nõue (artikkel 18).

8) Lisad sisaldavad kontrollitavate toodete loetelu ning litsentside ja kontrollidokumentide vorme on ajakohastatud vastavalt muudatustele, mis on tehtud rahvusvahelise õiguse kohaselt. Eelkõige on II lisast (teiste materjalide loetelu) välja jäetud tooted, mille suhtes teostatakse kontrolli vastavalt nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

Dekreediga parandatakse aruandlust, mis käsitleb sõjaväevarustuse ja jahirelvade ning nende osade ja komponentide vahendamist. Tegemist on seaduse nr 53/2007 ja sellel põhinevate õigusnormide peamise uuendusega.

ÜHENDKUNINGRIIK

2008. aasta korraldusega kaupadega kauplemise (kontrollialused kaubad) kohta kehtestati kolmeastmeline riskipõhine struktuur väike- ja kergrelvade kaubanduse kontrollimiseks. See konsolideeriti 2008. aasta ekspordikontrolli korraldusse (mis jõustus 6. aprillil 2009), millega konsolideeriti ekspordikontrolli ja kaubanduskontrolli käsitlevad kehtivad õigusaktid, laiendati Ühendkuningriigi teostatavat kaubanduskontrolli (sealhulgas täiendav kontroll väike- ja kergrelvade transpordi üle) ning kohandati erandite ulatust, mida kohaldatakse Ühendkuningriiki transiidina läbivate või seal ümberlaaditavate kaupade suhtes.

I.C. Haldus- ja korrakaitseasutustele ning õiguskaitseasutustele korraldatav koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide jõupingutused ja algatused oma riigiasutuste koolitamise alal.

AUSTRIA

Austria on suurendanud teadlikkust väike- ja kergrelvadega seonduvatest probleemidest Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi avatud uste päeval, mis toimus 26. oktoobril 2008. Plakatite ja dokumentaalfilmi vahendusel teavitati üldsust väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohutavatest tagajärgedest.

HISPAANIA

Nagu varasematelgi aastatel, jätkasid Hispaania õiguskaitseasutused 2008. aastal kursuste ja seminaride korraldamist tulirelvi ja lõhkematerjale käsitlevate kriminaalõigusaktide teemal ning infotehnoloogia kasutamist nende täitmise kontrollimisel. Korrapäraseid seminare korraldati ka teadlikkuse tõstmiseks väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise ja tõkestamise õiguslikust raamistikust, et säilitada ja süvendada nende küsimuste eest vastutavate politseiametnike teadmisi.

ÜHENDKUNINGRIIK

Innovatsiooni, ülikoolide ja oskuste ministeerium viis läbi teadlikkuse suurendamise kampaania, mis oli suunatud Ühendkuningriigi ettevõtetele ning käsitles ekspordikontrolli, mille raames korraldati terve rida üleriiklikke seminare ja koolituskursusi enam kui 300 organisatsiooni osavõtul. Seda täiendati kohapealse koolitusega 28 ettevõttes.

I.D. Muud algatused või tegevused

PRANTSUSMAA

2008. aasta aruanne Prantsusmaa relvaekspordi kohta esitatakse parlamendile 2009. aasta sügisel. Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab lisa, milles käsitletakse Prantsusmaa väike- ja kergrelvatarneid. Kõnealuse aruande iga-aastane avaldamine annab tunnistust jätkuvatest jõupingutustest, mida Prantsusmaa on juba mitu aastat teinud nendes küsimustes kodanikuühiskonna ja rahvusvahelise kogukonna jaoks läbipaistvuse tagamise nimel.

II. RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2008. AASTAL

II.A. Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

II.A.1. ÜRO, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

II.A.1.1. Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid

Euroopa Komisjon etendab oma arengukoostöö poliitika raames olulist rolli väike- ja kergrelvadealase Euroopa Liidu strateegia elluviimisel. 2008. aastal jätkas Euroopa Komisjon oma tegevusi väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses, kasutades selleks oma piirkondlikke ja valdkondlikke vahendeid ning esmajoones Euroopa Arengufondi.

Kagu-Euroopa

Bosnia ja Hertsegoviina: EL alustas 2008. aastal toetuse andmist selleks, et hävitada 1990ndate aastate konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid. Projekti esimene etapp (2,7 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend) viiakse lõpule 2009. aasta lõpuks ning programmi on kavandatud jätkata 18 kuu jooksul kuni 2011. aasta keskpaigani (2,086 miljonit eurot, stabiliseerimisvahend). Selleks ajaks on enamus konfliktidest mahajäänud lõhkekehasid Bosnias ja Hertsegoviinas hävitatud. Projekti eesmärgiks on ka suurendada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste suutlikkust konfliktidest mahajäänud lõhkekehade kõrvaldamise alal, nii et nad oleksid võimelised pärast programmi lõppu käitlema järelejäänud lõhkekehasid ilma täiendava märkimisväärse rahvusvahelise abita.

Ukraina: nõukogu otsuse 2005/582/ÜVJP kohaselt eraldas EL miljon eurot NATO Hooldus- ja Varustusametile 400 000 väike- ja kergrelva, 1 000 kaasaskantava õhukaitsesüsteemi ja 15 000 tonni laskemoona hävitamiseks Ukrainas, mis kujutab endast panust 12-aastase NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi esimesse etappi. Väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamise eesmärgi täitmine jätkub.

Ladina-Ameerika: koolitajate koolitamise ja andmebaasi loomise projekti viimase etapi elluviimisele eelnes nõukogu otsuse 2006/1000/ÜVJP vastuvõtmine, millega nähti lõplikuks eralduseks ette 700 000 eurot. Kõnealune projekt aitas kaasa väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise vastu võitlemisele Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. Projekti käigus on tänase seisuga uurimismeetodite valdkonnas koolitatud üle 1 340 õiguskaitsetöötaja ning projekti lõpuks nähakse ette kokku 2 300 ametniku koolitamine. Lisaks on hulga erinevate koolituskursuste käigus koolitatud üle 180 parlamendisaadiku ja nende nõuniku ning hetkel ehitatakse ja renoveeritakse rajatisi ja süsteeme, et ühist tegevust paremini koordineerida. Mis puutub selle projekti mõjusse, siis piirkonna teatavad riigid on ametlikult teatanud tulirelvade, nende osade ja laskemoona konfiskeerimisest, seostades selle koolituse käigus omandatud haldussuutlikkuse suurendamise meetmetega. Hetkel viiakse ellu projekti lõpetamise strateegiat eesmärgiga soodustada piirkonna riikide, kohalike annetajate ja organisatsioonide isevastutust kahepoolse rahastamise kaudu.

Kesk-Ameerika: EL eraldas 1 miljoni euro mahus toetust (stabiliseerimisvahend) Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammi (CASAC) juhitud projektile, millega toetatakse tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastast võitlust Kesk-Ameerikas ja naaberriikides, aidates parandada piirkondlike organisatsioonide suutlikkust võidelda tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastu ning riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste suutlikkust reageerida inimarengut mõjutavatele väike- ja kergrelvade ohtudele.

Projekti eriliseks eesmärgiks on ratifitseerida rahvusvahelised, piirkondlikud ja piirkondadevahelised relvastuskontrolli vahendid ja neid täiel määral rakendada; suurendada suutlikkust, tugevdada siseriiklikke ja piirkondlikke institutsioone ja riigiasutusi, mis vastutavad väike- ja kergrelvade kontrolli eest, arendada teabevahetussüsteemi ning parandada piiri- ja tollikontrolli; tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust edendada relvastuse kontrolli; tugevdada ja rakendada piirkondadevahelist väike- ja kergrelvade kontrollimise protsessi.

Aafrika

Ida-Aafrika: EL toetas Ida- ja Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkonna konfliktide ennetamise, kriisiohje ja konfliktide lahendamise programmi (10 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) raames 2,8 miljoni euroga Ida-Aafrika Ühenduse projekti, mille eesmärk on tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda ebaseadusliku relvakaubanduse ja relvade levikuga. Projekti eesmärk on tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse liikmesriikide (eelkõige riiklike teabekeskuste) suutlikkust tõhusalt võidelda ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastu; tugevdada piirkondlikku suutlikkust võidelda väike- ja kergrelvade piiriülese leviku vastu seoses Ida-Aafrika Ühenduse majandusintegratsiooni protsesside süvenemise ja laienemisega; tugevdada Ida-Aafrika Ühenduse tolli- ja looduskaitseasutuste ja teiste sarnaste organisatsioonide suutlikkust, kes peavad lahendama probleeme, mis on seotud väike- ja kergrelvadega.

Lääne-Aafrika: Lääne-Aafrika piirkonnas läbiviidava konfliktide ennetamise ja rahu taastamise programmi raames (5,5 miljonit eurot, Euroopa Arengufond) toetas EL 1,45 miljoni euroga ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi (ECOSAP), osutades abi riikliku väikerelvade komisjoni asutamisel ja selle tegevuse tugevdamisel. Projekti eesmärgiks oli ka tugevdada suutlikkust, et tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine, ning seda, et töötatakse välja ja arendatakse väike- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse poliitikat. EL toetas samuti eriprojekti (Euroopa Arengufond), millega osutatakse tehnilist abi ECOWASi väikerelvade üksusele seoses tegevuskava koostamisega, mis käsitleb väike- ja kergrelvade konventsiooni rakendamist.

Kesk-Aafrika: EL toetas jätkuvalt kolmeaastast ja 4 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (Euroopa Arengufond), mis algas 2007. aastal, et tugevdada Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse rahu- ja julgeolekualast suutlikkust konfliktide ennetamise, varajase hoiatamise, konfliktide ennetamise küsimustes aktiivsete valitsusväliste organisatsioonidega koostöö tegemise ning poliitiliste ja diplomaatiliste tegevuste (sealhulgas väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes) valdkondades.

Väikerelvade piirkondlik keskus (RECSA): EL viib lõpule 3,3 miljoni euro suuruse eelarvega projekti (stabiliseerimisvahend, 2008. aasta eelarve) ettevalmistamist, et toetada tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastast võitlust Aafrikas, kasutades selleks Nairobis asuvat väike- ja kergrelvade piirkondlikku keskust (RECSA). Projekti eesmärk on parandada asjaomaste institutsionaalsete ja kodanikuühiskonna osalejate teadlikkust ja teadmisi tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastase võitluse õiguslikest ja institutsionaalsetest aspektidest eesmärgiga tugevdada siseriiklike keskuste rolli või toetada nende loomist ning arendada ja/või rakendada riiklikke tegevuskavasid; tugevdada Aafrika piirkondlike politseijuhtide organisatsioone ning riigisiseste, piirkondlike ja ülemandriliste õiguskaitseasutuste suutlikkust ja omavahelist koostööd, et võidelda tulirelvade ja lõhkeainete piiriülese salakaubaveo vastu.

Euroopa Komisjon toetas samuti suurt arvu programme, mille fookuses oli desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine Ugandas, Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Nepaalis, ning mis otseselt või kaudselt aitavad vähendada vägivalda ja relvade levikut, restruktureerida relvajõude ja taasintegreerida ühiskonda endisi võitlejaid.

Euroopa Komisjon osales 2008. aastal väike- ja kergrelvade küsimustes aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, eelkõige ÜRO, OSCE ja Aafrika Liidu töös.

II.A.1.2. ELi koostöö teiste riikidega

Väike- ja kergrelvade küsimust käsitleti korduvalt ELi ja kolmandate riikide vahelise poliitilise dialoogi raames toimuvatel korralistel kohtumistel, sealhulgas kohtumistel Aafrika, Ida-Euroopa ja Kagu-Euroopa riikide esindajatega.

Euroopa Liidu Nõukogu saavutas 2008. aastal kokkuleppe väike- ja kergrelvade elemendi korrapärase lisamise kohta ELi ja kolmandate riikide vahelistesse õiguslikult siduvatesse lepingutesse. Samuti saavutati põhimõtteline kokkulepe kõnealuse elemendi kasutamise osas ja läbirääkimistel kasutatava alusteksti osas. Toimusid ELi eesistujakolmiku kohtumised ekspertide tasandil (ülemaailmne desarmeerimine ja relvastuskontroll) ning väike- ja kergrelvadega seotud teemad on päevakorras esikohal. See regulaarne dialoog toimub kõikide ELi eesistumiste ajal USA, Kanada, Jaapani, Hiina, Venemaa Föderatsiooni, Korea Vabariigi, Ukraina ja Brasiiliaga. Korraldati ka ajutisi eesistujakolmiku kohtumisi konkreetsetel väike- ja kergrelvadega seotud teemadel.

II.A.2. ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt paljusid väike- ja kergrelvadega seotud projekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised andmed.

AUSTRIA

2008. aastal aitas Austria jätkuvalt kaasa mitmesugustele ÜRO desarmeerimisbüroo juhitavatele abiprojektidele väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise ÜRO protsessi toetuseks, pannes suurt rõhku projektidele Aafrikas.

Eelkõige on Austria toetanud järgmisi projekte:

— praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi ECOWASi väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP);

— väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas;

— väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas.

EESTI

Eesti toetas 2008. aastal rahaliselt seminari korraldamist, millel käsitleti ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi rakendamist, ning mis leidis aset 11.–12. juunil 2008 Rio de Janeiros.

Eesti andis 2008. aastal rahalisi vahendeid NATO rahupartnerlustöökonna II Gruusia sihtfondile (rakettide ja rakettmürskude kahjutuks tegemine).

SOOME

— Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2008. aastal kokku 250 000 euroga, mille tulemusel moodustab Soome poolt ajavahemikul 2006–2008 antud kogutoetus 750 000 eurot.

— Rahaliselt toetati OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmi teist etappi Tadžikistani Vabariigis (kokku 345 197 eurot).

— Rahaliselt toetati OSCE konverentsi korraldamist, millel käsitleti piirkondlike organisatsioonide sünergiat ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi rakendamisel, ning mis toimus 28.–30. mail 2008 Brüsselis (kokku 20 000 eurot).

— Panustati NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi Afganistanis laskemoona füüsilise turvalisuse ja varude haldamise toetamiseks.

PRANTSUSMAA

Ajavahemikul 2006–2008 rahastas Prantsusmaa ÜRO arenguprogrammi kaudu kolme väike- ja kergrelvadega seotud programmi:

— toetati kergrelvakontrolli abiprogrammi ECOWASi liikmesriikides, mis võtab üle ja Prantsusmaa jõupingutused ELi raames ja jätkab neid (260 000 USA dollarit);

— kergrelvakontrolli ja püsivate elatusvahendite edendamise teel relvastatud vägivalla vähendamise projekt Kongo Demokraatlikus Vabariigis (750 000 USA dollarit);

— kergrelvakontrolli ja tsiviilelanikkonna desarmeerimise programm Burundis (200 000 USA dollarit).

Samuti rahastas Prantsusmaa 2008. aastal RACVIAC-CSC tegevuseelarvet (30 000 eurot).

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitmete institutsioonide ja organisatsioonide raames ning nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema ajavahemiku jooksul kui kalendriaasta. 2008. aasta peamised algatused on järgmised.

Afganistan (kestus 2004–…, kogueelarve 3 000 000 eurot) Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist.

Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot) Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga poolt hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaal-majandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel.

Kambodža (kestus 2007–2009, kogueelarve 1 615 000 eurot) Saksamaa toetab jätkuvalt Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele, liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele ja politseirelvade ohutule ladustamisele.

Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot) Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis 3,5 miljoni euroga (tehniline abi), samuti rahastab ta endiste võitlejate taasintegreerimist kuni 8,5 miljoni euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, finantsabi) töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks.

Ghana (aprill 2008) Saksamaa valitsus toetas 2008. aastal (tihedas koostöös Saksa Tehnilise Koostöö Ameti, Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse ja ECOWASi väikerelvade üksusega) ekspertide seminari, mis toimus Kofi Annani Rahvusvahelise Rahuvalve Koolituse Keskuses Accras Ghanas. Seminari eesmärgiks oli omavahel vahetada Lääni-Aafrikas väike- ja kergrelvade kontrolliga seonduvaid parimaid tavasid ja prioriteete. Seminaril osalesid kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kogu allpiirkonnast ja kaugemalt. Seminari ettevalmistamise käigus koostati (ja seminaril kiideti heaks) käsiraamat, mis avaldati ja milles kajastatakse väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi, mida peetakse praktikutele, poliitikakujundajatele ja teadustöötajatele kõige olulisemateks.

Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot) Saksamaa panustab Maailmapanga hallatavasse mitut riiki hõlmavasse Ida-Aafrika järvede piirkonna demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) selle sihtfondi kaudu kokku 12,9 miljonit eurot. Saksamaa eraldab 7,5 miljonit eurot rahalisi vahendeid ka projektile „Võitlus väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu” (2004–2011), mida rakendatakse ellu Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsi protsessi toetamise raames.

Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll (kestus 2001–2008, kogueelarve 3 452 000 eurot) Saksamaa valitsus on algatanud sektoripõhise projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärk on arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2008. aasta juulis ühendati valdkondlikud projektid „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll”, „Kriiside ennetamine” ja „Julgeolekusektori reform” valdkondliku projektiga „Rahu ja julgeolek” (kestus 2008–2014, eelarve 2008–2011 on 5 000 000 eurot). Projekt „Rahu ja julgeolek” käsitleb väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi relvastatud vägivalla vähendamise ja ennetamise küsimuse kontekstis.

UNGARI

Ungari andis 14 000 eurot toetust NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade ja kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide hävitamiseks Ukrainas.

ITAALIA

Itaalia andis 2008. aastal rahalist toetust rahvusvahelistele algatustele, mille eesmärk on võidelda väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemise vastu, nagu näiteks ECOWASi asjakohased väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammid ning UNDP/Bosnia ja Hertsegoviina väikerelvade kontrolli projekt.

Mitmepoolsetes rahuvalve ja rahutagamise operatsioonides osalevad Itaalia relvajõud kogusid vajadusel kokku ja/või konfiskeerisid ja hävitasid väike- ja kergrelvi.

LEEDU

Ajavahemikul 2005–2008 kogus Leedu juhitud piirkondlik ülesehitusrühm Afganistani Ghowri piirkonnas kokku 1 710 väike- ja kergrelva (2008. aastal 451) ning hävitas üle 3 300 lõhkekeha.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2008. aastal (muu hulgas) järgmisi institutsioone, projekte ning muid väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga seotud tegevusi:

— väikerelvauuring (Small Arms Survey), põhirahastamine;

— Genfi foorum desarmeerimise ja relvastuskontrolli edendamiseks 2007–2008;

— HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis;

— UNDP / Kosovo väikerelvade kontrolli algatus;

— UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli (II) väljatöötamine ja teised uuringud;

— väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel;

— Saferworld, piirkondlikud ja teised väike- ja kergrelvade programmid;

— riikliku väike- ja kergrelvade teabekeskuse toetamine, Uganda riikliku tegevuskava elluviimine;

— ÜRO arenguprogramm (UNDP) / Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine;

— sidusrühmade nõuanderühm, tehniline abi väike- ja kergrelvade mobiilsele hävitamisele Burundis;

— Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas;

— NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA) / NATO töökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas.

POOLA

2008. aasta mais toimusid Tbilisis Poola ja Gruusia vahelised konsultatsioonid, millel käsitleti relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli. Gruusia kaitse- ja välisministri asetäitjad võtsid vastu Poola välis- ja majandusministeeriumi delegatsiooni. Töökohtumistel osalesid Gruusia välis-, kaitse-, justiits- ja majandusarenguministeeriumi esindajad. Käsitleti kaht põhiküsimust:

1) Gruusia ekspordikontrollisüsteemide praktilist kohaldamist, nende ühtsust ja läbipaistvust ja võimalusi nende parandamiseks;

2) ekspordikontrolli käsitlevate koolituste ja seminaride tulevikuprogrammi raamistikku.

Kõnealustele konsultatsioonidele järgnes Varssavis kahepäevane õigusseminar (17.–18. detsember 2008), mis korraldati Gruusia ekspordikontrolliasutuste esindajatele koostöös Austria, Saksamaa, Sloveenia ja Rootsiga osana ELi koostööst, mis toimub ELi pikaajalise projekti raames, mis käsitleb kahesuguse kasutusega kaupade eksporti. Seminari eesmärk oli tutvustada rahvusvahelist ja siseriiklikku õiguslikku raamistikku, millega reguleeritakse relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli, pöörates tähelepanu väike- ja kergrelvadele.

PORTUGAL

Rahuvalve või rahutagamise operatsioonides osalevad Portugali relvajõud kogusid vajadusel kokku ja hävitasid väike- ja kergrelvi.

SLOVEENIA

Sloveenia valitsus asutas 1998. aastal rahvusvahelise demineerimise ja miiniohvrite abistamise sihtfondi, mis on humanitaar- ja mittetulundusorganisatsioon. Sihtfondiga aidatakse Kagu-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidel lahendada maamiinidega seonduvaid probleeme ning toetatakse maamiinide ohvrite füüsilist ja sotsiaalmajanduslikku taasintegreerimist. Tuginedes enam kui kümne aasta kogemusele, laiendatakse sihtfondi abistavat tegevust ka väike- ja kergrelvade valdkonnale. Sihtfond viib praegu ellu üheaastast väike- ja kergrelvade alast riskiteadlikkuse projekti Albaanias, mille maksumus on üle 200 000 euro ning mille tulemused peaksid selguma mõne aasta jooksul.

HISPAANIA

ÜRO (Ühinenud Rahvaste Organisatsioon)

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult 2 000 000 euro suuruse summaga UNICEFi projekti lapssõdurite taasintegreerimiseks. Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö amet (AECID) tegi teisi vabatahtlikke toetusi, et rahastada projekte, mis on suunatud tulirelvade ohvritele, nende peredele ja päritolukogukondadele.

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult 400 000 euro suuruse summaga järgmisi OSCE poliitilis-sõjalise mõõtmega projekte:

— väike- ja kergrelvade valdkonnas: Valgevene ja Tadžikistan;

— tavarelvade laskemoona, lõhkematerjalide ja lõhkeseadeldiste alal: Gruusia (suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks ja liigsete laskemoonavarude hävitamiseks) ja Montenegro (liigsete laskemoonavarude hävitamine);

— raketikütuse (melanž) hävitamise alal: Ukraina ja Kasahstan.

NATO (Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon)

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult järgmisi projekte:

— relvade ja laskemoona varude füüsiline turvalisus ning laskemoona varude haldamine Afganistanis: 150 000 eurot;

— suutlikkuse arendamine demilitariseerimiseks Gruusias: 25 000 eurot.

Väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum

Kaks Hispaania parlamendi liiget on korrapäraselt osalenud väike- ja kergrelvi käsitleva parlamentaarse foorumi töös pärast seda, kui see alustas tegevust 2002. aasta oktoobris. Hispaania on foorumile andnud järgmist vabatahtlikku toetust: 30 000 eurot 2007. aastal ja 80 000 eurot 2008. aastal.

ECOWAS (Lääne-Aafrika riikide majandusühendus)

2005. aasta detsembris kirjutas Hispaania koos Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) täitevsekretariaadiga alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles kohustus toetama selle organisatsiooni tegevust ja programme 2006.–2008. aastal 1 000 000 euroga, millest 750 000 eurot oli ette nähtud väike- ja kergrelvakontrolli programmi jaoks Lääne-Aafrikas. 2008. aastal eraldati seetõttu selleks otstarbeks 250 000 eurot.

UN-LiREC ja UNDP

Hispaania andis rahalist abi ka ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskusele (UN-LiREC, summas 275 000 eurot) ja ÜRO arenguprogrammile (UNDP, summas 600 000 eurot) mitmesuguse tegevuse jaoks. Kõnealused tegevused hõlmavad 42 537 väike- ja kergrelva hävitamist Peruus seoses tulirelvade hävitamise mitmeaastase protsessiga (2007–2009), tulirelvade hävitamise parimate tavade juhise koostamist, piirkondlike kohtumiste korraldamist jne.

Valitsusvälised organisatsioonid

Hispaania toetas 2008. aastal vabatahtlikult valitsusväliseid organisatsioone Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible (Guatemala, 50 000 eurot) ning Small Arms Survey (100 000 eurot), et toetada nende tegevust ja uuringuid seoses vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni elluviimisega.

ROOTSI

Välisministeerium rahastas 2008. aastal Stockholmi rahvusvahelise rahu-uuringute instituudi (SIPRI) uuringut, mis dokumenteeris ja analüüsis teavet UNROCAle teavitatud väike- ja kergrelvade võõrandamise kohta ajavahemikul 2003–2006. Uuringu tulemusi esitleti kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus New Yorgis 2008. aasta juulis.

Lisaks toetas välisministeerium järgmisi tegevusi:

— väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: põhirahastamine 1 miljon Rootsi krooni aastas (2005, 2006, 2007 ja 2008);

— SIPRI (lisaks põhirahastamisele): 265 000 Rootsi krooni 2008. aastal seoses uurimisprojektiga, mis käsitleb UNROCAle edastatud väike- ja kergrelvadealast teavet (vt eespool); 1 921 000 Rootsi krooni 2008. aastal uurimuse jaoks, mis käsitleb väike- ja kergrelvade võõrandamisi Aafrikasse; 1 885 000 Rootsi krooni 2008. aastal SIPRI aastaraamatu väljaandmiseks.

Rootsi rahvusvaheline arengukoostöö agentuur (Sida) toetas järgmisi väike- ja kergrelvadega seonduvaid projekte:

— UN-LiREC, 12 miljonit Rootsi krooni (2008–2012);

— väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum (ülemaailmne organisatsioon), 4,6 miljonit Rootsi krooni (2008–2010);

— OSCE Ukraina, raketikütuse komponendi melanž hävitamine, 15 miljonit Rootsi krooni (2008–2010);

— UNICEFi väike- ja kergrelvade programm, 15,5 miljonit Rootsi krooni (2006–2009);

— Saferworld (väike- ja kergrelvadega seonduv töö), 12,6 miljonit Rootsi krooni (2007–2009).

Lisaks on Sida toetanud endiste lapssõdurite desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programmi Ugandas 6 miljoni Rootsi krooniga (2008–2010).

Folke Bernadotte Akadeemia (FBA) tegeleb rahvusvahelise desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ekspertide võrgustiku haldamise ja laiendamisega ning selle vahendusel jagatakse praktilisi teadmisi ja kogemusi. FBA on desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alase ühtse koolitusgrupi liige; tegemist on koolitusasutuste grupiga, kelle ühine eesmärk on välja töötada ja levitada koolitusmaterjale, mis põhinevad ÜRO ühtsetel standarditel. FBA viib iga aasta (ka 2008. aastal) Rootsis läbi desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise kursusi ning toetab seda koolitust teistes riikides ja rahvusvahelistel missioonidel.

ÜHENDKUNINGRIIK

2008. aastal toetas Ühendkuningriik järgmisi väike- ja kergrelvadega seonduvaid tegevusi:

— toetus Nairobis asuva väike- ja kergrelvade piirkondlikule keskusele, mis aitab Kesk- ja Ida-Aafrika riikidel tugevdada kontrolli väikerelvade üle;

— põhirahastamine väikerelvauuringule (Small Arms Survey);

— toetus Saferworldi läbiviidud hindamistele, mis käsitlesid kehtivaid õigusakte, millega reguleeritakse kontrolli võõrandamise üle;

— väike- ja kergrelvade kontrolli ja liikumise jälgimise alase koolituse läbiviimine Brasiilias, El Salvadoris ja Mosambiigis;

— tehnilise abi osutamine väike- ja kergrelvade märgistamiseks, käitlemiseks, ladustamiseks ja hävitamiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

— kontaktide arendamine ettevõtjatega, et edendada tõhusaid ekspordikontrolle;

— abi osutamine Sudaani endiste võitlejate desarmeerimiseks ja demobiliseerimiseks.

Kõnealune toetus on osa laiematest jõupingutustest, mille eesmärk on liita väike- ja kergrelvade kontrolli- ja vähendamismeetmed üldise kaitsepoliitika ning välispoliitiliste, julgeolekualaste ja arenguprogrammidega.

II.A.3. Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

EESTI

Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvadega seotud probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest ja seminarist, mille korraldajad olid ÜRO, OSCE, EL ning muud rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Eesti toetab ühtlasi läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

Eesti on Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Eesti oli 2008. aastal OSCE julgeolekukoostöö foorumi eesistuja.

Valitsusagentuuride ja ekspordilitsentsi asutuse (strateegiliste kaupade komisjon) esindajad osalesid aktiivselt ka Euroopa Liidu tavarelvastuse ekspordikontrolli töörühma (COARM) ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli töörühma (WPDUG) töös.

Eesti esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastuse registrile ja OSCEle.

IIRIMAA

Iirimaa osales Genfi väikerelvaprotsessis, mis on Genfi foorumi algatus, mis hõlmab valitsusi, rahvusvahelisi organisatsioone ja valitsusväliseid organisatsioone mitteametlike konsultatsioonide läbiviimiseks, mille eesmärk on edendada ja jälgida väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamist. Iirimaa rahastas 2008. aastal Genfi foorumi tegevust.

Iirimaa rahastas rahvusvahelist väikerelvade tegevusvõrgustikku, mis on kodanikuühiskonna organisatsioonide ühendus, mis tegutseb väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise tõkestamise eesmärgil.

SLOVEENIA

Eesistujariik Sloveenia korraldas 4.–6. mail 2008 Ljubljanas esimese seminari vastavalt ühismeetmele 2008/230/ÜVJP (relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta); seminaril osalesid relvaekspordilitsentside väljastamisega tegelevad valitsusametnikud kuuest Kagu-Euroopa riigist.

II.A.4. Muud algatused

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastavad aastatel 2008–2010 Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti, millega tugevdatakse konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustikku. See projekt hõlmab rahuvalve, rahutagamise ja kergrelvade leviku tõkestamise alal tegutsevate Kesk- ja Lääne- Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku rajamist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 285 000 eurot.

HISPAANIA

Hispaania korraldas Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö ameti (AECID) koolitus- ja abiprojektide raames viienda väike- ja kergrelvadeteemalise seminari, mis oli pühendatud ÜRO tegevusprogrammi tulevikule ning relvakaubanduslepingu kavandile, ning mis toimus 18.–22. veebruaril 2008Cartagena de Indiasi koolituskeskuses (Colombia), ning relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevat Genfi deklaratsiooni käsitleva esimese allpiirkondliku seminari, mis toimus 28.–30. aprillil 2008 Guatemalas La Antigua koolituskeskuses.

SLOVEENIA

Sloveenia eesistumisperioodi jooksul alustas ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm ka arutelu väike- ja kergrelvade küsimuse võimaliku lisamise üle poliitilistesse lepingutesse, mida EL sõlmib kolmandate osapooltega.

II.B. Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

EL jätkas ülemaailmsel tasandil tehtavate jõupingutuste aluseks oleva ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. ELi avaldused esitati osalisriikide biennaalkohtumisel, mis peeti juulis New Yorgis ja mille tulemusel koostatud lõpparuanne tuli Iraani tõttu võtta vastu hääletamise teel, kusjuures Iraan ja Zimbabwe hoidusid hääletamast. Aruandes nähakse tõeliselt ette ÜRO tegevusprogrammi rakendamise parandamine ja tugevdamine ning tulevased ELi meetmed kõnealuses valdkonnas hakkavad nimetatud aruandele toetuma.

Euroopa Liit innustab jätkuvalt väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona üleandmise kontrolli tugevdamise edendamist. Käesoleval aastal tähistab Euroopa Liit kõnealusele eesmärgile märkimisväärselt kaasa aidanud ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kümnendat aastapäeva. Euroopa Liit peab jätkuvalt väga oluliseks Wassenaari kokkuleppe kohaselt tehtud jõupingutusi.

EL osales jätkuvalt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu vastuvõtmisele suunatud protsessis. ELi liikmesriigid osalesid aktiivselt ÜRO peasekretäri moodustatud valitsusekspertide rühma (kuhu kuuluvad seitse ELi liikmesriiki) töös. EL jätkas kolmandate riikide kaasamist sellesse protsessi ja innustas neid jätkuvalt kõnealust protsessi toetama. Kõik liikmesriigid olid nende 110 hulgas, kes toetasid 63. ÜRO Peaassamblee esimese komitee resolutsiooni, milles kutsuti üles looma avatud töörühm, et hõlbustada valitsusekspertide rühma kaasabil koostatud peasekretäri aruande soovituste rakendamise edasist analüüsimist.

AUSTRIA

Väike- ja kergrelvade küsimuses osales Austria lisaks ELi koostööraamistikule aktiivselt ka rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös, nagu ÜRO, OSCE, Euroopa-Atlandi partnerlusnõukogu ning Viinis asuv ekspordikontrollirežiimi Wassenaari kokkulepe.

BELGIA

Belgia rahastas 2008. aastal mitmeid projekte ja organisatsioone, kes tegutsesid väike- ja kergrelvade destabiliseeriva leviku küsimustes:

— GRIPi projekt „Toetuse ja suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade riiklike tegevuskavade väljatöötamisele Burundis, Rwandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis”;

— Saferworldi projekt, mis käsitleb võitlust väike- ja kergrelvade leviku vastu Bangladeshis ja Lõuna-Aasias;

— projekti Small Arms Survey aastaaruande avaldamine;

— Genti ülikooli teostatud analüüs Colombias konfiskeeritud väike- ja kergrelvade kohta, mille eesmärk on hinnata ja parandada Euroopa väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli;

— ÜRO uimastite ja kuritegevusega võitlemise büroo võitlus tulirelvade ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu Colombias;

— NATO sihtasutus Kosovo kaitsekorpuse toetamiseks pärast NATO osalemise lõppemist;

— UNDP Kosovo väikerelvade kontrolli algatus (KOSSAC);

— UNDP väikerelvade kontrolli projekt Bosnias ja Hertsegoviinas (SACBIH).

SOOME

Soome jätkas 2008. aastal aktiivset osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös. Lisaks allpool loetletud üritustele osaleb Soome ELi, ÜRO, OSCE, NATO/EAPC tegevuse ja Wassenaari kokkuleppe raames kohtumistel ja aruannete koostamisel.

Lisaks sellele:

— lähetati väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametnik OSCE konfliktide ennetamise keskusesse;

— oli Soome eesistuja Genfi protsessi väikerelvade töörühma riikide 2008. aasta biennaalkohtumisel, millel valmistati ette kolmandat biennaalkohtumist;

— osaleti relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma töös ning toetati deklaratsiooni praktilist elluviimist, eelkõige Kenyas;

— anti rahalist toetust projekti Small Arms Survey 2008. aasta aastaraamatu väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot);

— anti rahalist toetust ÜRO desarmeerimise uurimise instituudi (UNIDIR) projektile, mis käsitles ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevuskava rakendamist ning riikide poolt ajavahemikul 2006–2008 esitatud aruannete analüüsimist (kokku 20 000 eurot).

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa pööras tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistes ÜVJP mõõtmega lepingutes ei märgita ära väike- ja kergrelvi ning seepärast lisati Prantsusmaa eesistumisperioodil ühe poliitilise sättena artikkel, mis käsitleb väike- ja kergrelvi. See otsus peaks parandama väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia (2005) elluviimist ning annab tunnistust sellest, et Euroopa Liit pöörab tähelepanu kõnealusele ohule.

Ajal, mil Prantsusmaa oli ELi nõukogu eesistuja, toetas riik ELi ja Hiina vahelise dialoogi alustamist väike- ja kergrelvade küsimustes, ning innustas eelkõige Aafrikas vastutustundlikuma lähenemisviisi kasutamist seoses kergrelvade ja nende laskemoona võõrandamisega.

Prantsusmaa tegi ettepaneku, et ülemaailmne relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühm (CODUN) peaks kaaluma selliste projektide rahastamist, mis on suunatud õhtuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastu võitlemise algatuse elluviimise tõhustamisele. Selle algatusega nähakse ette rajada SITCENi kaudu teabevahetus nende lennufirmade kohta, kes võivad osaleda sellises tegevuses, ning määrata kindlaks hoiatusteadete tegemise kriteeriumid.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös. Need mitmepoolsed mehhanismid on eelkõige ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab korrapäraselt eksperte nimetatud organisatsioonide töö raames korraldatud hindamisvisiitidele, seminaridele ja tööseminaridele.

LEEDU

Leedu osales korrapäraselt väike- ja kergrelvadealastel sündmustel, mida korraldasid ÜRO, OSCE, EL ja NATO. Leedu on ÜROle esitanud aruanded väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta. Samuti esitas Leedu aastaaruande vastavalt relvaekspordi ELi toimimisjuhendile, esitas teavet ÜRO tavarelvade registrile ning esitas teavet väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ja liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta, ning esitas samuti teisi asjakohaseid aruandeid ja sisendeid.

MADALMAAD

Madalmaad kuuluvad relvastatud vägivalda ja arengut käsitleva Genfi deklaratsiooni tuumikrühma ning osalevad aktiivselt deklaratsiooni elluviimises. 2008. aastal korraldati Madalmaade rahastamisel piirkondlik konverents Ida- ja Kagu-Euroopa riikidele.

Madalmaad kuuluvad OECD arenguabikomitee rahvusvahelise konfliktide ja ebakindlate olukordade võrgustiku relvastatud vägivalla vähendamise alasesse töörühma ning tõhustavad aktiivselt väike- ja kergrelvade ning relvastatud vägivalla alase poliitika edasist integreerimist arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse.

Madalmaad toetavad ÜRO tegevusprogrammi ja ÜRO Peaassamblee esimese komitee asjakohaseid resolutsioone. Lisaks loovad Madalmaad stiimuleid väike- ja kergrelvade probleemi paremaks mõistmiseks selle laiemas tähenduses, toetades uurimisinstituute, nagu näiteks Genfis asuv Small Arms Survey ning Julgeoleku-uuringute Instituudi relvade haldamise programmi ja ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi uuringuid.

III.1. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

AUSTRIA

Austria osales väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel ning kaasrahastas Aafrika arenguriikide osalemist kõnealusel kohtumisel.

Austria jätkas väike- ja kergrelvadealase ÜRO tegevusprogrammi elluviimise toetamist ja esitas oma riiklikud aruanded 2007. ja 2008. aasta kohta, sealhulgas relvade märgistamist ja nende liikumise jälgimist käsitleva teabe ÜRO sekretariaadile.

BELGIA

Belgia osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

ÜRO Julgeolekunõukogus 19. novembril 2008 asetleidnud desarmeerimist käsitleva arutelu (mille algatas Costa Rica) käigus toetas Belgia rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimist, et suurendada inimeste turvalisust, eelkõige kõige haavatavamate elanikkonnarühmade, nagu näiteks laste turvalisust.

BULGAARIA

2008. aastal osales Bulgaaria kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis. Enne kohtumist esitas Bulgaaria oma aruande, mis käsitles ÜRO tegevusprogrammi rakendamist ning sisaldas teavet väike- ja kergrelvade märgistamise ja jälgimise kohta.

KÜPROS

Küpros esitab ÜRO-le aruandeid väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta. Sellega seoses tuleks märkida riigi aruannet ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta, mis esitati 2008. aasta juulis enne kolmandat riikide biennaalkohtumist, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis. Lisaks on Küpros vastavalt otsusele 124/2004 andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) teavet väike- ja kergrelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi vabariik toetas ITI edendamisele ja rakendamisele suunatud algatusi. Selle jõupingutuse osana andis Tšehhi Vabariik vabatahtlikult ÜRO praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi 1,8 miljonit Tšehhi krooni (95 969 USA dollarit), et aidata ÜRO desarmeerimisbürool korraldada Prahas seminar väike- ja kergrelvade märgistamise kohta osavõtjatele viieteistkümnest Ida-, Lõuna- ja Põhja-Aafrika riigist. Tšehhi Vabariik on kõnealuse seminari kaaskorraldaja ning tutvustab seminaril oma tehnilisi eriteadmisi ning kogemusi.

Tšehhi Vabariik on ÜROle esitanud aruanded väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi rakendamise kohta.

SOOME

Soome toimis 2008. aasta juulis New Yorgis asetleidnud väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmanda biennaalkohtumise büroo liikmena.

Soome on jätkanud rahvusvaheliste jõupingutuste edendamist, et tugevdada kontrolli relvaekspordi üle ning piirata väike- ja kergrelvade levikut.

Soome on alati olnud rahvusvahelise relvakaubanduslepingu tugev toetaja. Soome oli 2008. aastal rahvusvahelise relvakaubanduslepingu valitsusekspertide ÜRO töörühma liige ning jätkab 2009. aastal osalemist avatud töörühma töös. Soome on avatud töörühma büroo liige.

PRANTSUSMAA

Väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel võeti vastu aruanne, erinevalt 2006. aasta kohtumisest, mil see ebaõnnestus. ELi nõukogu eesistujana koordineeris Prantsusmaa liikmesriikide esindajate tegevust, mis võimaldas konsolideerida ELi seisukohta kasutatava menetluse küsimuses ning panna aruanne vastuvõtmiseks hääletusele. Kolmiku formaadis toimunud kohtumised võimaldasid teatud riikidel tühistada oma reservatsioonid.

Prantsusmaa osales valitsusekspertide töörühma töös, mis asutati selleks, et kaaluda täiendavaid meetmeid, et tugevdada koostööd tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide lahendamiseks, ning mis pidas 2008. aastal kolm koosolekut ja avaldas oma aruande ÜRO dokumendis A/63/182 esitatud kujul.

SAKSAMAA

Saksamaa osales 2008. aastal aktiivselt valitsusekspertide töörühmas, mis vaatas läbi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu teostatavust, ulatust ja esialgseid kriteeriume. Saksamaa on rahvusvahelisel tasandil kogu aeg toetanud oma sõjavarustuse ekspordikontrolli ranget poliitikat. Seepärast toetab Saksamaa ülemaailmselt kohaldatava relvakaubanduslepingu sõlmimist ning edendab terviklikku lähenemisviisi selle väljatöötamiseks. Saksamaa valitsus jätkab rangele relvakaubanduslepingule toetuse otsimist nii importivate kui eksportivate riikide seas.

IIRIMAA

Iirimaa osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

ITAALIA

Itaalia osales 2008. aastal aktiivselt väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase 2001. aasta ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel, mis toimus New Yorgis. ÜRO Peaassamblee esimese komitee raames toetas Itaalia kõiki resolutsioone, mille eesmärk oli tõkestada väike- ja kergrelvade salakaubavedu ja tugevdada rahvusvahelist koostööd väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas.

Itaalia oli 2008. aastal ka rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitleva valitsusekspertide ÜRO töörühma liige ning kordas asjaomaste arutelude käigus oma toetust konkreetsete meetmete võtmiseks, et sõlmida rahvusvaheline relvakaubandusleping.

LEEDU

Leedu oli eesistujaks kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi rakendamine ning mis toimus 14.–18. juulil 2008 New Yorgis.

LUKSEMBURG

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgu esimese komitee raames on Luksemburg toetanud mitmeid erinevaid väike- ja kergrelvade ning laskemoona teemalisi resolutsioone või nende poolt hääletanud.

Luksemburg tegi 50 000 euro suuruse vabatahtliku annetuse, et toetada UNDP projekti „Kosovo väikerelvade kontrolli algatus”.

MALTA

Malta esitas ÜRO desarmeerimisbüroole oma 2008. aasta riikliku aruande tegevusprogrammi rakendamise kohta. Malta valitsuse järjepidavaks poliitikaks on olnud mitte valmistada ega mitte kunagi eksportida teistesse riikidesse relvi, sealhulgas tavarelvi ja sõjavarustust.

Malta osales ÜRO kolmanda riikide biennaalkohtumise töös, mille teemaks on väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamine ja mis toimus New Yorgis 14.–18. juulil 2008.

PORTUGAL

Portugal osales 2008. aastal väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel ning toetas ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul kõiki resolutsioone, mis käsitlesid väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona.

Portugal toetab tugevalt tavarelvastuse (sealhulgas väike- ja kergrelvade) alase õigusliku dokumendi väljatöötamise protsessi ning kordas erinevatel foorumitel oma toetust tervikliku relvakaubanduslepingu sõlmimiseks.

Portugal toetab rahvusvahelisi jõupingutusi suurendamaks läbipaistvust relvaekspordi valdkonnas, ning seetõttu esitab ta igal aastal andmeid ÜRO tavarelvastuse (sh väike- ja kergrelvade) impordi ja ekspordi registrile.

RUMEENIA

Rumeenia jätkas 2008. aastal osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös.

Rumeenia oli 2008. aastal rahvusvahelise relvakaubanduslepingu valitsusekspertide ÜRO töörühma aktiivne liige ning jätkab 2009. aastal osalemist avatud töörühma töös.

Rumeenia riiklik ekspordikontrolliamet jätkas 2008. aastal koostöös Albaania Vabariigis läbiviidava UNDP väikerelvade leviku kontrolli Euroopa Liidu programmiga (EUSAC) seminari korraldamist Albaania kaitseministeeriumis (riiklik ekspordikontrolliamet) ja välisministeeriumi ametnikele.

SLOVEENIA

Sloveenia tegi tööd ÜRO tegevusprogrammi rakendamiseks ning esitas ÜRO sekretariaadile tegevusprogrammi rakendamise kohta riikliku aruande.

2008. aasta esimesel poolaastal, mil Sloveenia oli Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, keskenduti ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühma erikoosolekul väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona küsimusele. Juunis toimunud koosolek võimaldas paremini koordineerida ja ühtsustada eelkõige projektitööd ja tehnilist koostööd, mida tehakse erinevate ELi rahastamisvahendite alusel. NATO Hooldus- ja Varustusameti (NAMSA) ning väike- ja kergrelvade kontrolli Kagu-Euroopa piirkondliku keskuse (SEESAC) esindajad teavitasid liikmesriike oma projektide viimastest arengutest ning vahetasid arvamusi edasise koostöö väljavaadete üle.

Väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi elluviimine on desarmeerimise valdkonnas Sloveenia prioriteetide seas kõrgel kohal. ELi poolne ettevalmistumine 2008. aasta juulis New Yorgis peetud osalisriikide biennaalkohtumiseks hõlmas ulatuslikku arutelu ja arvamuste vahetamist partneritega.

SLOVAKKIA

Ekspordikontrolli valdkonnas täidab Slovakkia asjaomastest ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi.

Slovakkia on üks neist riikidest, kes on kirjutanud alla rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavale tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokollile.

HISPAANIA

Hispaania on väike- ja kergrelvade alal täiel määral osalenud ÜRO, OSCE, Wassenaari kokkuleppe ning väike- ja kergrelvadealase parlamentaarfoorumi töös.

Hispaania on toetanud paljude valitsusväliste organisatsioonide poolt relvakontrollikampaania kaudu tehtud algatust ning osales ÜRO peasekretäri poolt relvakaubanduslepingu võimalikkuse, reguleerimisala ja esialgsete parameetrite analüüsimiseks väljavalitud valitsusekspertide rühma tegevuses.

ROOTSI

Rootsi on eelkõige välisministeeriumi ja Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri vahendusel jätkanud 2008. aastal toetuse osutamist mitmele institutsioonile, projektile ja tegevusele, mis on suunatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele kõigis selle aspektides, nagu on ette nähtud ÜRO tegevuskavaga.

Rootsi osales 2008. aastal kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi elluviimine ning mis toimus New Yorgis. Rootsi toetab ÜRO tegevusprogrammi ja ÜRO Peaassamblee esimese komitee kõiki asjakohaseid resolutsioone.

Rootsi on igal aastal vabatahtlikult esitanud aruande ÜRO tavarelvastuse registrile ning on alates 2007. aastast esitanud aruandeid eksporditud väike- ja kergrelvade kohta.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik osales kolmandal riikide biennaalkohtumisel, mille teemaks oli väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimine, ning toetas ebaseadusliku vahendamise osas täiendavate meetmete võtmist. Samuti toetas Ühendkuningriik väike- ja kergrelvi käsitlevate riiklike tegevuskavade ning piirkondlike ja rahvusvaheliste kokkulepete (ÜRO tegevusprogramm) elluviimist.

III.2. ÜRO Peaassamblee esimene komitee

AUSTRIA

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul toetas Austria järgmisi resolutsioone:

— resolutsioon, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

— resolutsioon 63/72, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte.

BULGAARIA

ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgul toetas Bulgaaria järgmisi väike- ja kergrelvadega seotud peaassamblee resolutsioone: resolutsioon, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; resolutsioon, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; resolutsioon Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta.

Bulgaaria toetas ka ÜRO Peaassamblee resolutsiooni piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil tehtava tavarelvastuse kontrolli kohta.

SAKSAMAA

Tavarelvade laskemoona liigsete varude ladustamise probleem tekitas endiselt suurt muret.

Järelmeetmena ÜRO Peaassamblee resolutsioonile 61/72, millega asutati valitsusekspertide rühm, esitas Saksamaa koos Prantsusmaaga ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 63/61, mille pealkirjaks oli taas „Tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevad probleemid”. 2008. aasta resolutsiooni punktides 6 ja 7 kinnitati valitsusekspertide rühma aruanne. Lisaks sellele, et tungivalt innustada riike viima ellu valitsusekspertide rühma soovitusi, nähti resolutsioonis ette protsess, mille eesmärk on töötada ÜRO-siseselt välja tavalaskemoona varude haldamise tehnilise