ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Strasbourg, 15.2.2022  
COM(2022) 60 final  
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
Komisjoni panus Euroopa kaitsesse   
 
1 1. Sissejuhatus  
Esimene terviklik ELi ohuanalüüs, mis koostati 2020. aasta novembris tulevase ELi strateegilise 
kompassi vastuvõtmiseks valmistumise ajal, kinnitab, et Euroopa Liit seisab praegu silmitsi 
üha suurema üleilmse ebastabiilsuse ja geopoliitilise survega . Konfl iktid ja kriisid meie 
naabruses ja kaugemal mõjutavad otseselt ka meie julgeolekut ning meie ühiskonna ja majanduse 
vastu korraldatakse kõrgetasemelisi hübriidründeid, sh küberründeid ja 
desinformatsioonikampaaniaid välisriikidest. Samal ajal tekitavad kli imakriis ja elurikkuse 
kadumine üleilmse julgeoleku valdkonnas nii üldisi kui ka konkreetselt tsiviil - ja sõjaliste 
operatsioonidega seotud probleeme.  
Kõik, mis toimub meie piiridel ja nende ümbruses maal, õhus ja merel, küberruumis, olulistel 
mereteedel ja kosmoses, näitab vajadust olla paremini valmistunud, võimekam ja vastupidavam. 
Võttes arvesse intensiivsemat tehnoloogilist võidujooksu Ameerika Ühendriikide ja Hiina vahel, 
peab Euroopa Liit oma tehnoloogilisi eeliseid edasi arendama ja kindlustama. Li it peab 
geopoliitiliste suhete ja meie keskkonna muutustega sammu pidama ning tõhustama ja 
kiirendama oma ühist võimet kaitsta ja kindlustada oma põhiväärtusi ja kodanike julgeolekut. 
Euroopa kaitsetööstus peab ilmtingimata tegema radikaalseid edusamme, et tagada liidu ja 
selle kodanike julgeolek järgmistel aastatel ning kümnenditel.  
Varasemad ja praegused sündmused näitavad, et eurooplased peavad tegema tihedamat 
kaitsekoostööd oma ju lgeoleku tagamiseks ning teiste julgeoleku kindlamaks kaitsmiseks, 
kasutades liidu ainulaadselt mitmekülgseid töövahendeid. EL aitab juba praegu lahendada 
mitmeid käimasolevaid ja külmutatud konflikte ida - ja lõunanaabruses ning meie naabermandri 
Aafrika e ri piirkondades. Hiljutine Venemaa vägede koondamine Ukraina idapiirile, 
Valgevenesse ja Musta mere piirkonda  ning Moskva katsed tõkestada, killustada ja muuta 
Euroopa julgeolekuarhitektuuri panevad proovile rahvusvahelise reeglitel põhineva korra. 
Samuti tuletab see meile meelde, et peame tagama Euroopa kindlama kaitse tihedas partnerluses 
Põhja -Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO). Rahvusvahelise sõjalise missiooni äkiline 
lõpp Afganistanis  2021. aasta augustis õpetas meile, et Euroopa peab olema pare mini valmis 
iseseisvalt lahendama keerukaid stabiliseerimisülesandeid ja ootamatuid hädaolukordi. Me oleme 
näinud, kuidas ebastabiilsus võib soodustada terrorismi ja sundida inimesi kodudest lahkuma 
ning kuidas üleilmsed ja piirkondlikud jõud saavad neid o lukordi ära kasutada, et suurendada 
oma mõjuvõimu ja omandada ressursse. Kliimamuutuste riigisiseseid ja riikidevahelisi konflikte 
võimendav mõju muudab olukorra veelgi keerukamaks.  
Samal ajal peab EL suurendama oma valmisolekut, võimekust ja vastupanuvõi met, et kaitsta 
paremini oma kodanikke. ELi julgeolekuohtude hulgas on järjest enam selliseid, mis ei ole 
ainult sõjalist laadi. Meie vastu korraldatakse üha kahjustavamaid küberründeid, mille 
sihtmärgiks on meie kriitilise tähtsusega üksused ning mis halv avad meie tööstus - ja 
energiavarustusrajatisi, linnade haldusasutusi ja haiglaid, ning välisriigist lähtuv infoga 
manipuleerimine ja sekkumine mõjutab isegi meie demokraatia alustalasid. Lukašenka režiimi 
rahastatud hübriidründed, mis kasutavad rändajaid ä ra poliitilisel eesmärgil, on selge näide 
sellest, kuidas muutuvad hübriidkampaaniad, mille eesmärk on relvastatud rünnakut 
korraldamata meid õõnestada, survestada ja meiega manipuleerida. EL on sellele olukorrale 
 
2 reageerinud humanitaartoetuse, kolmandate riikide diplomaatilise teavitamise, meie 
liikmesriikide toetamise ja vastutajatele sa nktsioonide kehtestamise teel. Samal ajal tõi COVID -
19 pandeemia esile vajaduse suurema vastupanuvõime järele, kui relvajõud osutasid 
tsiviilasutustele 2020. aasta alguses  logistilist, julgeoleku - ja meditsiiniabi. Sellises kiiresti 
muutuvas keskkonnas  peab Euroopa Liit veelgi tugevdama oma valmisolekut, võimekust  ja 
vastupanuvõimet, eelkõige täiustades kriisitaluvusmehhanisme ning töötades välja 
tööriistakasti kõigi asjass e puutuvate sektorite jaoks .  
Liikmesriigid töötavad selle nimel, et võtta kõigi ohtude kõrvaldamiseks ja probleemide 
lahendamiseks kindlamaid meetmed, kasutades ELi uut julgeoleku - ja kaitseküsimusi 
käsitlevat strateegilist kompassi  (edaspidi „strateegili ne kompass“), mille liikmesriigid võtavad 
vastu 2022. aasta märtsis. Selles määratakse kindlaks järgmise kümnendi ühine strateegiline 
visioon ja kirjeldatakse, kuidas EL suurendab oma võimet tegutseda ja reageerida eri kriisidele 
ning probleemidele, kaitst a oma huve ja kodanikke, investeerida ja teha uuendusi, et töötada 
ühiselt välja vajalik võimekus ja tehnoloogia, ning süvendada ELi väärtustel ja huvidel 
põhinevaid partnerlusi. Käesoleva teatisega annab Euroopa Komisjon täiendava panuse sellesse 
töösse.  
Euroopa Liit peab tegutsema kohe, et suurendada oma kaitsevõimet praeguses kontekstis ja anda 
ELile vajalikud vahendid tulevasteks võitlusteks, sh uue põlvkonna tipptasemel tehnoloogia, mis 
võimaldab leevendada ohte, mis tulenevad ühenduvusel ja tehisintel lektil põhinevatest küber -, 
hübriid -, kosmose -, koostöö - ja autonoomsetest süsteemidest. Samas on kaitse -, kosmose -, 
lennundus - ja julgeolekutööstuse ühise keskkonna puhul tegemist kõrgtehnoloogilise 
tööstusliku ökosüsteemiga , mis ei ole ainult Euroopa ava tud strateegilise iseseisvuse ja 
tehnoloogilise suveräänsuse eeltingimus, vaid panustab märkimisväärselt ka majanduskasvu ja 
innovatsiooni. Lisaks Euroopa Liidu kodanike turvalisuse suurendamisele saab Euroopa 
kaitsesektor aidata majandusel  pärast pandeemi at kestlikult taastuda  ning toetada üldist 
innovatiivset ökosüsteemi, mis võib märkimisväärselt kaasa aidata rohepöördele ja avaldada 
positiivset ülekanduvat mõju tsiviilkasutusele.  
Meie eesmärke on võimalik saavutada ainult juhul, kui töötame välja, hangi me ja kasutame 
kaitseotstarbelist varustust koos. EL on võtnud kasutusele uued vahendid ja instrumendid,1 
millega vähendatakse pikaajalist  killustatust, mis pärsib Euroopa kaitsesektori tõhusust ning ELi 
ja selle liikmesriikide suutlikkust luua järgmise põlvkonna kaitsevõimet, mis on hädavajalik, et 
Euroopa saaks edaspidi tagada iseenda julgeoleku ning toetada julgeolekut oma naaberriikides j a 
kaugemal.  
Eelkõige Euroopa Kaitsefond,2 mille 2021. –2027. aasta eelarve on ligi 8 miljardit eurot, on juba 
märkimisväärselt suurendanud meie võimet luua Euroopa kaitseökosüsteem, mis oleks suuteline 
tagama tipptasemel koostalitlusvõimelise kaitsetehnolo ogia ja seadmed, millega suurendada liidu 
tegutsemisvabadust, tehnoloogilist suveräänsust ja konkurentsivõimet.  
                                                           
1 Sh Euroopa Kaitsefond, alaline struktureeritud koostöö (PESCO) ja kaitseküsimuste iga -aastane kooskõlastatud 
läbivaatamine (CARD).  
2 PE/11/2021/INIT  
 
3 Sellises problemaatilises kontekstis jätkab Euroopa Komisjon tihedat koostööd kõrge esindaja ja 
liikmesriikidega, et:  
o tagada juba kasutusele võ etud innovatiivsete vahendite ja algatuste (sh Euroopa Kaitsefond 
ja sõjaväelise liikuvuse tegevuskava) tulemuslik ja sihipärane rakendamine , muu hulgas 
käesolevas teatises esitatud mitme lisameetme abil;  
o toetada liikmesriikide ja tööstussektori vahelist t ihedamat kaitsekoostööd , tagades 
vajalikud rahalised vahendid ja suurendades kehtivate kohustuste alusel tehtavaid 
koostöökulutusi, et suurendada kulutasuvust ja koostalitlusvõimet, soodustada innovatsiooni 
ning täiustada tööstuse konkurentsi - ja vastupanu võimet;  
o suurendada meie võimet reageerida tõsistele kriisidele , sh küberrünnetele ja 
hübriidkampaaniatele, samuti pikemaajalistele probleemidele ja geopoliitilistele 
vaidlustele strateegilistes valdkondades , lähtudes kogu valitsemissektorit hõlmavast 
lähenemisviisist ning tugevdades kahese kasutuse ning tsiviil - ja sõjaväelise tegevuse 
vahelist sünergiat  mitmesuguste komisjoni juhitud poliitikameetmete, vahendite ja 
instrumentide raames;  
o säilitada ja täiustada tihedat koostööd NATOga  kooskõlas juba võetud kohustuste ja 
kokkulepitud põhimõtetega, mis suunavad ELi ja NATO ühisdeklaratsioonidel põhinevat 
koostööd, ning muude oluliste rahvusvaheliste partneritega, nagu Ühinenud Rahvaste 
Organisatsioon (ÜRO) ja meie väärtusi jagavad kahepo olsed partnerid, sh Ameerika 
Ühendriigid, Norra3 ja Kanada.  
Selles pidevalt muutuvas geopoliitilises ja tehnoloogilises kontekstis ning võttes arvesse 10. –11. 
märtsil 2022 Pariisis toimuvat mitteametlikku tippkohtumist, on käesolevas teatises esitatud 
konk reetsed uued meetmed ja algatused mitmes kriitilise tähtsusega valdkonnas  ning 
peamised edutegurid konkurentsivõimelisema ja ühtsema Euroopa kaitseturu saavutamiseks, sh:  
- suurendades ELi koostööraamistikes välja töötatavatesse kaitseuuringutesse ja 
kaitse võimesse tehtavaid investeeringuid;  
- suurendades  tsiviil - ja kaitsesektori teadusuuringute ja innovatsiooni vahelist sünergiat  
ning vähendades strateegilisi sõltuvusi ; 
- stimuleerides ELis ühiselt loodava kaitsevõime ühishankeid;  
- kutsudes liikmesriike üles jätkuvalt liikuma sujuvama ja ühtsema ekspordikontrolli 
suunas, eelkõige ELi raamistikus väljatöötatud kaitsevõime puhul;  
- tugevdades kosmose julgeoleku - ja kaitsemõõdet ELi tasandil;  
- täiustades Euroopa kerksust, muu hulgas suurendades küberturvalisust ning  
maandades küber - ja muid hübriidohte, täiustades sõjaväelist liikuvust ning 
lahendades kliimamuutustega seotud probleeme kaitsevaldkonnas.  
Lähtudes eespool nimetatust ning tuginedes sise - ja välispoliitika vahelisele sünergiale, sh 2020. 
aasta ELi julgeolekuliidu strateegia alusel, panustab komisjon lähiaastatel jätkuvalt aktiivselt 
                                                           
3 Euroopa Majanduspiirkonna liikmena.  
 
4 Euroopa kaitsekoostöö liidu  loomisse, koostades sihipäraseid  algatusi ja projekte ning 
kasutades kõiki talle kättesaadavaid vahendeid, et maandada paremini meile avalduvaid kiiresti 
muutuvaid ja mitmetasandilisi ohte.  
2. ELi koostööraamistikes välja töötatavatesse kaitseuuringutesse ja kaitsevõimesse 
tehtavate invest eeringute suurendamine  
Euroopa Kaitsefond on ambitsioonikas, tasakaalustatud ja kaasav programm , millega 
tagatakse liikmesriikide suur kaasatus, et rahastatud projektid vastaksid relvajõudude 
operatiivsetele vajadustele, luues eeldused tootmiseks ja hanget eks. Selle 
kõlblikkuskriteeriumid  jätavad turu avatuks, suurendades samal ajal Euroopa kaitsetööstuse 
konkurentsivõimet ning kaitstes ELi julgeolekut ja strateegilisi huve.  
2022. aasta lõpuks investeerib Euroopa Komisjon 1,9 miljardit eurot kaitseuuringute ja 
kaitsevõime suurendamise projektidesse, mis aitavad täita liikmesriikide vajadusi võimekuse 
valdkonnas. Euroopa Kaitsefondi abil algatatakse  seega olulised ja ulatusliku d kaitsevõime 
arendamise koostööprojektid , aidates kõrvaldada kriitilisi vajakajäämisi ning stimuleerides 
kaitseinnovatsiooni , sh konkreetsetes nišivaldkondades . Euroopa Kaitsefond hõlmab 
väiksemaid projekte ja avatud hankemenetlusi, mis suurendavad idufir made ning väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) piiriülest osalemist, ning 8  % selle 2021. aasta eelarvest 
on eraldatud kaitsevaldkonna murrangulise tehnoloogia rahastamiseks ja ligikaudu 6  % VKEdele 
suunatud avatud hankemenetlusteks. VKEd mood ustavad 48  % Euroopa Kaitsefondi 2021. aasta 
hankemenetlustes4 osalemise taotluse esitanud 1100 üksusest ja 20  % kogu 
rahastamisvajadusest5. Komisjon edendab ka edaspidi kogu ELi VKEde osalemist, sh julgustades 
kaasama kõige innovatiivsemaid ja konkurentsi võimelisemaid VKEsid tarneahelatesse.  
2021. aastal  avaldatud esimeste konkursikutsetega on juba kavas eraldada ligikaudu 700 
miljonit eurot projektidele, mis on seotud ulatuslike ja keerukate kaitseplatvormide ning -
süsteemidega , nagu järgmise põlvkonna hä vituslennukid, maapealsed sõidukid, 
mitmeotstarbelised ja modulaarsed avamere patrullalused ning ballistiliste rakettide 
tõrjevahendid.  
Kaitsefondi eelkäijaks olnud programmi6 kaudu said kokku ligikaudu 140 miljonit eurot 
toetust ka kaks suure strateegilise tähtsusega kaitsevõime arendamise suurprojekti . 
                                                           
4 Euroopa Kaitsefondi eelkäijaks olnud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi puhul 
moodustasid VKEd 2020. aastal, mille kohta tulemused on kättesaadavad, 35  % kõigist üksustest ja 26 projekti 
kogurahastusest eraldati neile 30  % (need näit ajad ei sisalda alltöövõtjaid, kes on sageli samuti VKEd).  
5 Sh alltöövõtjad.  
6 Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm.  
 
5 Projektiga MALE RPAS toetatakse keskmise lennukõrguse ja pika välbaga mehitamata 
õhusõiduki väljatöötamist. See aitab saavutada tehnoloogilise suveräänsuse mehitamata 
õhusõidukite valdkonnas, mi s on liikmesriikide relvajõududele kriitilise tähtsusega. Euroopa 
turvaline tarkvarapõhine raadio (ESSOR) suurendab koostalitlusvõimet, luues kaitsevaldkonna 
turvalise sidetehnoloogia Euroopa standardi. Teised olulised rahastatud projektid keskenduvad 
muu hulgas juhtimisele, tehisintellektil põhinevatele otsustele, koostööl põhinevale 
sõjapidamisele, küberkaitsele ja kosmosepõhisele seirele.  
Kaitsevõime arendamine on pikaajaline protsess, mis eeldab kooskõlastatud ja ettevaatavat 
planeerimist . Euroopa Kaits efondi strateegilised eesmärgid on kindlaks määratud 
kaitsevõime prioriteetidega, milles liikmesriigid lepivad ühiselt kokku ühise julgeoleku - ja 
kaitsepoliitika (ÜJKP) raames , eelkõige võimearendusplaani kontekstis  ning koostoimes 
muude selliste ELi kaits evaldkonna algatustega nagu kaitseküsimuste iga -aastane kooskõlastatud 
läbivaatamine (CARD) ja alaline struktureeritud koostöö (PESCO).  
Lisaks sellele on komisjon koostanud neljaks järgnevaks aastaks hinnangulise ja paindliku 
mitmeaastase perspektiivi , mis vaadatakse muutunud olukorda arvesse võttes igal aastal läbi, et 
tagada läbipaistvus ja ennustatavus eelkõige riiklike kaitse -eelarvete kavandamise jaoks.  Sellega 
tagatakse ühiste kaitsevõime projektide järjepidevus ning tööprogrammide kooskõla Euroopa 
Kaitsefondi rakendamise ajal, suurendades samuti läbipaistvust ja ennustatavust.  Selles 
kontekstis jätkavad komisjon ja liikmesriigid mitmeaastase perspektiivi täiendamist , võttes 
arvesse olulisi võimekusi ja strateegilisi eeltingimusi , mille liikmesriigid pärast strateegilise 
kompassi vastuvõtmist prioriteetidena kindlaks määravad . 
 
Tänu oma stimuleerivale mõjule hõlbustab Euroopa Kaitsefond seega ka edaspidi sihipäraseid 
kaitseinvesteeringuid Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisse ja tööstuslikku baasi (EDTIB) ning 
sellega seotud prioriteetidesse, milles liikmesriigid ELis ühiselt kokku lepivad.  Selleks et toetada 
paremini ulatuslike kaitsevõime projektide väljatöötamist, tuleks Euroopa Kaitsefondi 
vahehindamise kontekstis hinnata mitmeaastaste tööprogra mmide kasutamise võimalust. Sama 
oluline on tagada, et muud horisontaalsed poliitikameetmed, näiteks kestliku rahastamise 
algatused, oleksid jätkuvalt kooskõlas  Euroopa Liidu meetmetega, mille eesmärk on 
Euroopa kaitsetööstuse piisav rahastamine ja piisava d investeeringud .  
Selleks et veelgi täiustada Euroopa Kaitsefondi raames tehtavat koostööd ja kaitsevaldkonna 
siseturu integreerimist, teeb komisjon liikmesriikidega jätkuvalt koostööd, et kasutada võimalusi, 
mida pakub direktiiv 2009/43/EÜ7 (kaitseotstar beliste toodete ELi -sisese veo tingimuste kohta) 
ELi rahastatud koostööprojektidega seotud vedude lihtsustamiseks.  Komisjon annab nõu 
direktiivist 2009/43/EÜ tulenevate eeskirjade ja menetluste asjus ning edendab konsensuse 
leidmist liikmesriikide vahel, e t lihtsustada kaitsevaldkonna toodete vedu siseturul eelkõige ELi 
rahastatud koostööprojektide raames ning soodustada parimate tavade jagamist.  
                                                           
7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese 
veo tingimuste lihtsustamise kohta.  
 
6 Selleks et suurendada ELis tehtavate kaitsekulutuste üldist tõhusust, on ülioluline täiustada ühiste 
kaitseinves teeringute kooskõlastamist ja sihipärasust ning neid investeeringuid suurendada, 
võttes samal ajal arvesse kehtivaid kohustusi, mida on näiteks PESCO raames võetud kaitse -
eelarvete korrapäraseks suurendamiseks. Strateegilist kaitsevõimet saab ühiselt saavu tada ainult 
kooskõlastatud kavandamise teel ning suunates ELi ja riiklikke avaliku sektori investeeringuid 
ühistesse kaitsevaldkonna teadus - ja arendustegevuse prioriteetidesse.  
Eelöeldut arvesse võttes töötab  komisjon samuti välja täiendavaid stiimuleid liikmesriikide 
ühisinvesteeringutele strateegilise kaitsevõime valdkonnas, eelkõige kui kaitsevõimeid 
arendatakse ja/või hangitakse Euroopa Liidu koostööraamistike alusel. Komisjon esitab 
tähelepanekud mitut riiki hõlmav ate kaitsevõimeprojektide  arengusuundade, takistuste ja 
võimaluste kohta eraldi peatükina  ühtse turu aastaaruandes , mis avaldatakse tavaliselt koos 
Euroopa poolaasta sügispaketiga. Selles kontekstis võib komisjon ka kaaluda, kuidas suurendada 
ühiseid jõupi ngutusi Euroopa Kaitsefondi kaudu liikmesriikidele antava kaasrahastuse 
tagamiseks ja kooskõlastamiseks, et suurendada selle kulutõhusust.  
Edasised sammud  
 Euroopa Kaitsefondi kaudu julgustab komisjon ka edaspidi aktiivselt liikmesriike 
määrama täpsemalt kindlaks strateegilise kaitsevõime prioriteedid ja eeltingimused, 
võttes pärast strateegilise kompassi vastuvõtmist arvesse läbivaadatud 
võimearendusplaani j a kaitseküsimuste iga -aastase kooskõlastatud läbivaatamise 
tulemusi . See aitab viia kooskõlla kaitseplaneerimise ja ühised kulutused, et toetada 
nende arengut.  
 Komisjon loob täiendavad stiimulid, et edendada liikmesriikide ühisinvesteeringuid 
strateegiliss e kaitsevõimesse, eelkõige kui seda töötatakse välja ja/või hangitakse ühiselt 
Euroopa Liidu koostööraamistike alusel, ning esitab ülevaate mitut riiki hõlmavate 
kaitsevõimeprojektide arengusuundadest, takistustest ja võimalustest ühtse turu 
aastaaruandes.  
 2022. aastal jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega, et veelgi soodustada ELi 
rahastatud kaitseotstarbeliste toodete vedu siseturul, eelkõige toetades direktiiviga 
2009/43/EÜ loodud võimaluste täielikku kasutamist.  
 
3. Tsiviil - ja kaitsesektori teadusuuringute ja innovatsiooni vahelise sünergia  
suurendamine ning strateegiliste sõltuvuste vähendamine  
Koos käesoleva teatisega vastu võetavas julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia 
tegevuskavas8 tutvustab komisjon viise teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja innovatsiooni 
hoogustamiseks ning ELi strateegilise sõltuvuse vähendamiseks julgeoleku ja kaitse elutähtsa 
tehnoloogia ja väärtusahelate valdkonnas.  
                                                           
8 COM(2022) 61 final.  
 
7 Tuginedes komisjoni teatisele „2020. aast a uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles 
tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“9 ning tegevuskavale sünergia kohta tsiviil -, 
kaitse - ja kosmosetööstuse vahel,10 teeb komisjon ettepaneku ELi ja liikmesriikide võetavat e 
edasiste meetmete kohta, et:  
 määrata kindlaks tehnoloogiad, mis on ELi julgeole ku ja kaitse jaoks elutähtsad;  
 edendada algusest peale kogu ELi hõlmavat strateegilist ja kooskõlastatud lähenemisviisi 
nende elutähtsate tehnoloogiate valdkonnas, võimendades teadusuuringute, te hnoloogia 
arengu ja innovatsiooniprogramme;  
 vähendada strateegilisi sõltuvusi.  
See eeldab suuremat teadlikkust teatava tehnoloogia (näiteks pooljuhid) elutähtsast rollist 
julgeoleku - ja kaitsesektori jaoks, sellega seotud strateegiliste sõltuvuste täpsem at 
kindlaksmääramist ning võimalikke leevendusmeetmeid, võttes arvesse allikate mitmekesisust 
ning võimalust, et tehnoloogia operatiivset kasutamist võidakse õõnestada või keelata11. 
Elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskus12 (edaspidi „vaatluskeskus“) töötab liikmesriikidelt ja 
ettevõtjatelt saadud teabe alusel välja asjaomaste hinnangute koostamise korra . Vaatluskeskuse 
järeldused võimaldavad edendada ELi teadusuuringuid, tehnoloogia arengut ja innovatsiooni 
nende tehnoloogi ate valdkonnas ELi kooskõlastatud lähenemisviisi alusel. See töö täiendab 
laiemaid jõupingutusi, mille eesmärk on tagada elutähtsate tsiviiltarbekaupade varustuskindlus 
näiteks tervishoiu ja energeetika valdkonnas13. 
Komisjon töötab välja ka lähenemisviisi,  et julgustada teadusuuringute ja innovatsiooni 
kahest kasutust ELi tasandil,  ning võtab kasutusele kaitseinnovatsiooni kava, et toetada 
innovatsiooni ja ettevõtlust elutähtsa tehnoloogia valdkonnas, kooskõlastades tihedalt tegevust 
Euroopa Kaitseagentuuri  (EDA) loodud kaitsevaldkonna innovatsioonikeskusega.  
Viimaks hindab komisjon strateegiliste sõltuvuste vähendamiseks jätkuvalt süsteemselt 
julgeoleku - ja kaitsekaalutlusi, kui ta rakendab kehtivaid ELi õigusakte, vaatab neid läbi või 
koostab uusi õigusak te.  
4. ELis ühiselt loodavate kaitsevõimete ühishangete stimuleerimine  
Liikmesriikide Euroopa kaitsevõime ühishanked suurendavad  märkimisväärselt Euroopa 
riiklike relvajõudude koostalitlusvõimet  ning toetavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise 
ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet , eelkõige tänu suuremale mastaabisäästule.  
                                                           
9 COM(2021) 350 final.  
10 COM(2021) 70 final.  
11 Pooljuhtide kohta vt lisatud julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia tegevuskava punkt 2.2 ning komisjoni 
teatis „Euroopa kiipide õigusakt“ (COM(2022) 45 final).  
12 Koostöös asjaomaste Euroopa Komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga.  
13 Kooskõlas komisjoni 16. septembri 2021. aasta ettepanekuga COM(2021) 577 selliste meetmete raamistiku kohta, 
millega tagatakse kriisi korral oluliste meditsiinivahenditega varustatus rahvatervisealases hädaolukorras, 13. 
oktoobri 2021. aasta ettepanekuga COM (2021) 660 energiahindade tõusuga toimetuleku kohta ning ettepanekuga 
COM(2021) 350 uue tööstusstrateegia ajakohastamise kohta.  
 
8 Kuid liikmesriigid ei ole siiani jõudnud varustuse Euroopa ühishanke pikaajalise ühise 
sihttasemeni,14 milleks on 35  % kaitseotstarbelisele varustusele tehtavatest kulutustest ja  mille 
nad on kinnitanud PESCO raamistikus15. Euroopa Kaitseagentuuri andmete kohaselt kulutasid 
liikmesriigid 2020. aastal16 kaitseotstarbelise varustuse hangetele (s.o uue kaitseotstarbelise 
varustuse hankimine) ligikaudu 37 miljardit eurot. Sellest summas t ainult ligikaudu 11  % 
(ligikaudu 4,1 miljardit eurot)17 kulutati Euroopa kaitseotstarbelise varustuse ühishangetele (s.o 
uue kaitseotstarbelise varustuse hankimine koostöös teiste liikmesriikidega). See tähendab, et 
valdav osa (ligikaudu 89  %) liikmesriik ide kaitseotstarbelisele varustusele tehtud kulutustest 
tehti riiklikult ja/või koostöös kolmandate riikidega.  
2020. aasta ei ole erand ja seda võib isegi pidada viimastel aastatel halvenenud suundumuse 
osaks. Euroopa kaitseotstarbelise varustuse ühishange te osakaal on alates 2016. aastast igal 
aastal pidevalt vähenenud ja 2020. aasta näitaja on kõige madalam alates nende andmete 
kogumise algusest (2005).  
Kaks ELi vahendit on juba loonud ühishangeteks vajalikud eeldused . Euroopa Kaitsefondi 
määruses on säte statud, et arengumeetmetele rahalise toetuse saamiseks peavad liikmesriigid 
väljendama kavatsust hankida lõpptoote või kasutada tehnoloogiat kooskõlastatud viisil. 
Kaitsevaldkonna riigihangete direktiivis  2009/81/EÜ on sätestatud riigihanke eeskirjade 
konk reetne erand teadus - ja arendustegevusel põhinevatele koostööprojektidele18. Seda erandit 
kohaldatakse ka teadus - ja arendustegevusele järgnevate olelusringi etappide suhtes, kui 
hankelepingud sõlmitakse sama koostööprojekti raames. 2019. aastal avaldas komisjon teatise,19 
milles esitati juhised selle direktiivi alusel korraldatavate ühishangete eri võimaluste kohta. 
Liikmesriigid võivad saada täiendavat toetust, eelkõige kaitse - ja julgeolekuvaldkonna hangete 
eksperdirühma kaudu.  
Komisjoni eesmärk on veel gi enam stimuleerida liikmesriikide ühishankeid Euroopa 
kaitsevõime valdkonnas , sh seoses operatsioonide ja hooldusega. Kuid selleks tuleb kõrvaldada 
mitmed praktilised rahalised ja eelarvelised takistused.  
Komisjon uurib, kas oleks võimalik rakendada käibemaksuvabastust, mis toetaks 
liikmesriikide koostöös väljatöötatavate kaitsevõimete ühishankeid ja ühisomandit . 
Liikmesriigid saavad neid võimeid kasutada ÜJKP raames korraldatavatel missioonidel ja 
                                                           
14 2007. aasta novembris kiitis Euroopa Kaitseagentuuri ministrite tasandi juhtnõukogu heaks neli ühist 
investeeringute sihttaset , sh 35  % varustusele tehtavatest kogukulutustest Euroopa varustuse ühishangete puhul.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - ET - EUR -Lex (europa.eu)  
16 V.a Taani.  
17 Põhineb 11  liikmesriigi esitatud andmetel.  
18 Direktiivi 2009/81/EÜ artikkel 13.  
19 2019/C 157/01.  
 
9 operatsioonidel20 või ÜRO, NATO või riikliku tegevuse kontekstis. See meede võiks olla eriti 
kasulik uute võimete loomiseks ELi koostööraamistike alusel (Euroopa Kaitsefond ja/või 
PESCO ja/või Euroopa Kaitseagentuuri raames). Selles kontekstis võiks kaaluda Euroopa 
teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi st21 ajendatud õigusraamistiku loomist, mille alusel 
vabastataks käibemaksust varustus, mille ostavad ja mida omavad liikmesriikide konsortsiumid.  
Sarnaselt kaalub komisjon Euroopa Kaitsefondi vahehindamise käigus saadud teadmistele 
tuginedes praeguse Euroo pa Kaitsefondi preemiate süsteemi  tugevdamist, et luua rahaline 
stiimul  liikmesriikidele, kes võtavad kohustuse ühiselt omandada ja/või omada 
väljatöötamisel olevat kaitsevõimet22. See annaks suurema stiimuli tagada, et koostöö jätkub 
pärast teadus - ja arendustegevuse etappi ka omandamise ning operatsioonide ja hoolduse käigus.  
Lisaks sellele võivad liikmesriigid tänu finantsraamistiku eksperdirühma tööle tuginevatele 
uutele rahasta mislahendustele  hakata suuremal määral kasutama juba olemasolevaid 
ühishangete üksusi, nagu Euroopa Kaitseagentuur või Relvastuskoostöö Organisatsioon 
(OCCAR – Organisation Conjointe de Coopération en matière d'Armement ). Eelkõige hindab 
komisjon seda, kas  Euroopa Kaitsefondi määruse sätted, mis käsitlevad näiteks 
kommertskasutusele eelnevaid hankeid,23 võimaldavad anda tellijatele ja ühishangete üksustele 
rahalist toetust, et paremini kooskõlastada nende hankemenetlusi, sh kattes kaitsevaldkonna 
teadusuurin gute ja arendustegevuse teenuste ühishangetega seotud haldus - ja/või tehingukulud.  
Edasised sammud  
 Komisjon esitab 2023. aasta alguseks ettepaneku, mis võimaldab rakendada 
käibemaksuvabastust , et toetada ELis ühiselt väljatöötatud kaitsevõime ühishankeid j a 
ühisomandit, tagades samal ajal Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade järgimise.  
 Komisjon teeb 2023. aasta keskpaigaks finantsraamistiku eksperdirühma tööle tuginedes 
ettepaneku uute rahastamislahenduste  kohta, et lihtsustada liikmesriikide ELi 
strateegilise kaitsevõime ühishankeid, tuginedes olemasolevatele eksperditeadmistele.  
 Pärast Euroopa Kaitsefondi vahehindamist24 kaalub komisjon määruse (EL) 2021/697 
(millega loodi Euroopa Kaitsefond) artikli 13 võimalikku muutmist, et tugevdada 
Euroopa Kaitsefondi preemiate süsteemi juhuks, kui liikmesriigid otsustavad ühiselt 
omandada ja/või omada  väljatöötamisel olevat kaitsevõimet.  
 
5. Üleskutse liikmesriikidele jätkata liikumist sujuvama ja ühtsema ekspordikontrolli 
suunas  
                                                           
20 Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ette nähtud mitmeriigivägedega.  
21 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium on konkreetne õiguslik vorm, mis lihtsustab Euroopa 
huvidele vastava teadustaristu rajamist ja käitamist.  
22 Lisaks Euroopa Kaitsefondi määruse artikli 21 lõike 3 punktis a sätestatud kõlblikkusnõudele, mille kohaselt 
nõutakse kavatsust hankida lõpptoode või kasutada tehnoloogiat kooskõlastatud viisil.  
23 Euroopa Kaitsefondi määruse artikkel 17.  
24 Kooskõlas Euroo pa Kaitsefondi loomise määruse artikliga 29 tuleb vahehindamine teha hiljemalt neli aastat 
(2025) pärast fondi rakendamise algust.  
 
10 Kuigi kaitseotstarbelisele varustusele ekspordilitsentside väljastamine kuulub liikmesriikide 
vastutusalasse, lähtuvad nad otsuste tegemisel nõukogu ühisest seisukohast,25 millega 
sätestatakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad. Sellega 
on loodud ka keeldumisest teavitamise ja konsultatsioonimehhanismid, et suurendada 
liikmesriikide lähenemist ekspordipoliitika kohaldamisel kaitseots tarbeliste toodete suhtes.  
Kui aga ühiste kaitsevõimete väljatöötamine muutub ELis järk -järgult erandist normiks, saavad 
liikmesriigid kasu parimate tavade ulatuslikumast jagamisest, mis viib järk -järgult 
ühtsema lähenemisviisini relvade ekspordikontrolli valdkonnas . Tuginedes juba tehtud tööle 
ja nõustudes, et eksport on Euroopa kaitsetööstuse ärimudeli edu oluline tegur, toetab komisjon 
liikmesriike relvade ekspordikontrolli menetluste järkjärgulisel lihtsustamisel ja ühtlustamisel, 
eelkõige ühiselt ja Eu roopa Kaitsefondi raames väljatöötatavate kaitsevõimete puhul.  
Selles kontekstis tervitab komisjon arutelu, mis on nõukogus algatatud26 ELi raamistikus 
väljatöötatud võimete ekspordi teemal, ning julgustab liikmesriike neis aruteludes osalema, et 
lihtsusta da nende toodete ekspordikontrolli menetlusi. Selles protsessis võiks toetuda ka 
kogemustele, mis on saadud kahe - ja mitmepoolsete kokkulepete käigus, mille liikmesriigid on 
sõlminud ühiselt väljatöötatavate võimete kohta.  
Selleks et mitte õõnestada koostö öd, peaks see töö võimaldama kindlaks määrata selgeid ja 
lihtsasti rakendatavaid menetlusi. Tuleks määrata kindlaks tõhusad ekspordikontrolli meetmed, 
et tagada Euroopa Kaitsefondist rahastatud projektidele piisav ja konkurentsivõimeline pääs 
rahvusvahelis tele turgudele, säilitades samal ajal liikmesriikide suveräänsuse otsuste tegemisel, 
austades täielikult nende juriidilisi kohustusi ja võttes arvesse nende riikliku julgeolekuga seotud 
huve. Ühise kaitsevõime projektide atraktiivsuse säilitamiseks kutsub komisjon liikmesriike 
üles leidma lähenemisviisi, mida kasutades nad põhimõtteliselt ei takistaks üksteist 
eksportimast ühiselt väljatöötatud kaitseotstarbelist varustust ja tehnoloogiat kolmandasse 
riiki. Seda võib olla vaja rakendada juhul, kui kavatseta kse eksportida varustust või 
tehnoloogiat, mis sisaldab teatavat miinimumkünnist ületaval määral teise liikmesriigi 
komponente.  
Edasised sammud  
 Komisjon kutsub liikmesriike üles leidma viise, kuidas lihtsustada ja järk -järgult veelgi 
ühtlustada oma relvaekspordi kontrolli tavasid, eelkõige ELi raamistikus ühiselt 
väljatöötatud kaitsevõime puhul, tagades seeläbi, et Euroopa Kaitsefondi rahastatud 
tooted saavad piisava ja konkurentsivõimelise juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele, 
piiramata seejuures  liikmesriikide suveräänseid otsuseid.  
 
                                                           
25 Ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP.  
26 Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvaekspordi töörühma tavarelvastuse ekspordi a latöörühmas 
(COARM).   
 
11 6. Kosmose kaitsemõõtme tugevdamine ELi tasandil  
Kosmos on ELi tegutsemisvabaduse ja julgeoleku  seisukohast strateegilise tähtsusega 
valdkond. Samal ajal on tegemist üha enam ülekoormatud ja vaidlusaluse valdkonnaga, mida 
iseloomustab tihenev võimuvõitlus.  
Need probleemid nõuavad kiiret tegutsemist. ELi uus julgeoleku - ja kaitsevaldkonna 
kosmosestr ateegia, mida liikmesriigid praegu strateegilise kompassi kontekstis arutavad, peaks 
aitama luua ühise arusaama kosmosega seotud riskidest ja ohtudest, töötada välja sobilikud 
meetmed, et reageerida kriisidele paremini ja kiiremini, tugevdada kerksust ning  kasutada täiel 
määral ära kosmosevaldkonnaga seotud eeliseid ja võimalusi. Piiramata tulevase ühise strateegia 
sisu, kaalutakse järgmisi meetmeid:  
esiteks tuleks tagada ELi kosmosevarade27 suurem kaitse, et suurendada ELi kerksust 
kosmoses ja seoses kosmosest tulenevate ohtudega .  
Komisjon ja kõrge esindaja on kosmoseliikluse korraldamise  ühisteatises28 välja toonud 
konkreetsed viisid, kuidas suurendada ELi kosmosevarade kaitset ja edendada kosmose 
kestlikumat kasutust. Eelkõige tugevdab komisjon oma kosmoseseire varasid , arendades 
täiustatud kosmose jälgimise ja seire (SST) teenuseid ning töötades välja nendega seotud 
tehnoloogiat, nagu automaatne kokkupõrgete vältimise abi või tehisintellek t.  
Komisjon toetab täiendavalt ka  kosmose olukorrast ülevaate saamise ja kaitseotstarbelise 
varajase hoiatamise võimekuse  valdkonna projektide väljatöötamist. Need projektid aitavad 
luua tipptasemel kosmosejuhtimise võimekuse, täiustada kosmose olukorrast ülevaate saamise 
sensoreid ning rajada ballistiliste rakettide ja uute ülehelikiirusel liikuvate rakettide vastase 
varaja se hoiatamise süsteemi29. 
Teiseks täiustab komisjon koostöös kõrge esindajaga  olemasoleva ja tulevase ELi 
kosmosetaristu julgeoleku - ja kaitsemõõdet.  
Galileo avalik reguleeritud teenus30 on ainult valitsuselt loa saanud kasutajatele ette nähtud 
navigatsiooni teenus, mida kasutatakse tundlikes rakendustes. Need eelkõige julgeoleku - ja 
kaitsevaldkonda kuuluvad rakendused eeldavad teenuse kõrgetasemelist talitluspidevust ning 
kasutavad tugevaid ja krüpteeritud signaale. Avaliku reguleeritud teenuse ülesehitus või maldab 
pakkuda piiramatuid ja katkestusteta teenuseid kõikjal maailmas. See on selge näide sellest, et 
tsiviilsektori kontrolli all olev ühine taristu saab vastata kaitse - ja julgeolekusektori vajadustele.  
                                                           
27 Liidu kosmoseprogramm koosneb neljast osast: Galileo/EGNOS positsioneerimise, navigatsiooni ja ajamääramise 
jaoks, Copernicus Maa seire jaoks, turvaline riiklik satelliitside (GOVSATCOM) ning kosmose olukorrast 
ülevaate saamise alga tus (SSA).  
28 JOIN(2022) 4 final.  
29 Neid projekte toetatakse Euroopa Kaitsefondist ja selle eelkäijaks olnud programmidest.  
30 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsus nr  1104/2011/EL, mis käsitleb Galileo programmil 
põhineva globaalse sa telliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutavale avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu 
võimaldamise korda (ELT L 287, 4.11.2011).  
 
12 Ettepanek määruse kohta, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm  
aastateks 2022 –202731 ja mille vastuvõtmist kosmosepaketi osana arutatakse praegu koos 
käesoleva teatisega , suurendab ELi ühenduste kerksust turvalise riikliku side abil. See hõlmab 
algusest peale kerksusega seotud kaitsenõudeid ning Maa -lähedase orbiidi satelliitide kogum 
võimaldab võtta pardale seadmeid, mis toetavad ELi kosmoseprogrammi muude komponentide 
toimimist. Süsteem tugineb riiklikule satelliitsidele (GOVSATCOM) ja sellel on sünergia 
Euroopa Kaitsefondiga.  
Copernicuse programmi arendamisel tuleks samuti  võimaluste piires arvesse võtta 
kaitsevajadusi , pöörates eritähelepanu nõutavale julgeoleku ja tu lemuslikkuse tasemele ning 
tuginedes sobivale usalduspõhisele juhtimismudelile.   
Olemasoleva ja tulevase ELi kosmosetaristu kaitsemõõtme arendamiseks toetab komisjon 
Euroopa Kaitsefondi kaudu kosmose kaitsevõimete  väljatöötamist. Euroopa Kaitsefondist ja 
selle eelkäijateks olnud programmidest on siiani kosmosega seotud meetmete rahastamiseks 
eraldatud ligikaudu 130 miljonit eurot.  
Tulevaste kaitseküsimuste lahendamiseks vajalike koostööplatvormide väljatöötamist toetades 
püüab komisjon ühtlasi suurendada n ende tulemuslikkust, kasutades parimal viisil olemasolevaid 
ja tulevasi Euroopa kosmosevarasid. Näiteks kaasrahastatakse 44 miljoni euroga projekti 
„Galileo ELi kaitseks“  (GEODE),32 mille eesmärk on töötada välja Galileo avaliku reguleeritud 
teenusega koost alitlusvõimelised Euroopa standardiseeritud sõjaväenavigatsiooni vastuvõtjad. 
Samuti investeeritakse rohkem kui 22 miljonit eurot, et täiustada sensoreid ja juhtimist (C2) ELi 
sõjalise kosmoseseireteadlikkuse eesmärgil ning arendada kosmosepõhist varajase hoiatamise 
võimekust.  
Euroopa Kaitsefondi 2021. aasta tööprogrammi alusel eraldatakse Euroopa Kaitsefondist 50 
miljonit eurot nii kosmose - ja maapõhise navigatsiooni abil sõjapidamise (NAVWAR)  seirele 
kui ka Euroopa segamiskindlale satelliitside tehnoloog iale. 
Kolmandaks püüab komisjon vähendada ELi strateegilist sõltuvust kosmosealasest 
elutähtsast tehnoloogiast , näiteks kiipide, kvanttehnoloogia ja tehisintellekti valdkonnas. 
Selleks suurendab komisjon sünergiat olemasolevate komisjoni juhitud vahendite (sh Euroopa 
Kaitsefond, programm „Euroopa Horisont“,33 liidu kosmoseprogramm, Euroopa 
Innovatsiooninõukogu ja programm „InvestEU“) alusel rakendatud kosmosevaldkonna 
algatustega ning kasutab elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskuse pakutavaid võimalusi. 
Kom isjon tugevdab ka seonduvate Euroopa tarneahelate kerksust , et tagada kosmosetaristu 
terviklikkus, julgeolek ja toimimine.  
                                                           
31 COM(2022) 57 final.  
32 Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames.  
33 Programm „Euroopa Horisont“ tä hendab käesolevas dokumendis programmi „Euroopa Horisont“ ja Euroopa 
Innovatsiooni - ja Tehnoloogiainstituudi rakendamise eriprogrammi. Nende raames ellu viidavad tegevused 
keskenduvad ainult tsiviilkasutusele.  
 
13 Neljandaks laiendavad komisjon ja kõrge esindaja oma vastavate volituste alusel praegust 
Galileo ohtudele reageerimise mehhanismi34 ELi kosmoseprogrammi muude komponentide 
süsteemidele ja nende alusel pakutavatele teenustele. See täiustab ELi kosmosetaristu 
julgeoleku juhtimist, et reageerida paremini ohtudele,  ning ajendab asjaomaseid osalejaid 
võtma kasutusele asjakohaseid juhtimismeet meid . Samuti suurendavad nad olukorrateadlikkust 
ELi tasandil, kasutades paremini kosmoseandmeid tihedas koostöös liikmesriikidega, ning 
soodustades süsteemset koostööd ELi taristut käitavate asjaomaste asutuste/organite vahel.  
Komisjon ja kõrge esindaja panustavad samuti liikmesriikide jõupingutustesse täiustada veelgi 
vastastikuse abi ja kriisidele reageerimise mehhanisme, sh õppuste ja ohtude vastase valmiduse 
suurendamise teel, edendades koostalitlusvõimet ja toetades ühist strateegilist kultuuri.  
 
 
Edasised sammud  
 Pärast strateegilise kompassi vastuvõtmist teevad komisjon ja kõrge esindaja ettepaneku 
ELi ühise julgeoleku - ja kaitsevaldkonna kosmosestrateegia kohta.  
 2022. aasta lõpuks uurib komisjon, kuidas veelgi täiustada ELi kosmosevarade kaitset , 
eelkõige täiendavate kosmose jälgimise ja seire teenuste, ELi kosmose jälgimise ja seire 
parema tulemuslikkuse ning ELi tööstuse potentsiaali täieliku kasutamise teel.  
 Alates 2022. aastast edendab komisjon ELi kosmosetaristu puhul nn läbivalt kahest 
kasutu st, et pakkuda uusi kerkseid teenuseid, mis vastavad valitsuste vajadustele. Selles 
kontekstis julgustab komisjon kaasseadusandjaid võtma kiiresti vastu määruse ettepanek, 
millega luuakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2022 –2027 . 
 Komisjon ha kkab aktiivsemalt tegutsema strateegiliste tehnoloogiliste sõltuvuste 
vähendamise ning kosmosetaristu tarneahelate kerksuse suurendamise nimel, eelkõige 
ELi rahastamisvahendite ja elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskuse kaudu.  
 Komisjon võtab tihedas koos töös liikmesriikidega kasutusele ELi kosmosetaristu 
nõuetekohase juhtimise, lähtudes Galileo avaliku reguleeritud teenuse mudelist. Samuti 
kaalutakse võimalusi töötada välja ja võtta kasutusele valitsusasutustele mõeldud kerksem 
ja turvalisem Copernicuse t eenus,35 võttes võimaluste piires arvesse kaitsenõudeid.  
 2022. aasta lõpuks uurivad komisjon ja kõrge esindaja võimalust võtta kasutusele 
solidaarsus -, vastastikuse abi ja kriisile reageerimise mehhanismid kosmosest lähtuvate 
rünnete või kosmoses asuva vara suhtes avalduvate ohtude korral.  
 
                                                           
34 Nagu on märgitud ELi kosmoseprogrammi määrus es (EL) 2021/696 ja nõukogu 30. aprilli 2021. aasta otsuses 
(ÜVJP) 2021/698, mis käsitleb liidu julgeolekut mõjutada võivate liidu kosmoseprogrammi raames kasutusele 
võetavate, toimivate ja kasutatavate süsteemide ja teenuste turvalisust.  
35 Copernicuse ava liku reguleeritud teenuse sarnane teenus.  
 
14 7. Euroopa vastupanuvõime täiustamine   
Euroopa peab täiustama oma vastupanuvõimet, et tulevasi šokke ennetada, end nende eest kaitsta 
ja nendega toime tulla. Kuna riigi julgeoleku - ja kaitsepoliitika on omavahel olemuslikult seotud, 
vastutab nende ohtude maandamise e est peamiselt liikmesriik. Samal ajal on kõigil 
liikmesriikidel teatavad ühised nõrkused ning teatavad ohud ulatuvad riigipiiridest kaugemale, 
näiteks ründed piiriüleste võrgustike või taristute vastu ning kliimamuutused.  
ELi lähenemisviisi eesmärk on ühe ndada sujuvalt välis - ja sisemõõde. Selleks võetakse arvesse 
nii riiklikke kui ka kogu ELi tsiivil - ja sõjaväelisi kaalutlusi, et leida konkreetsed lahendused, 
suurendades samal ajal vastupanuvõimet ja tagades jätkuva tegevustõhususe.  
7.1. Hübriidohtude tõkesta mine  
2020. aastal nimetati ELi julgeolekuliidu strateegias36 hübriidohte ühe prioriteetse 
valdkonnana, millega tuleb tegeleda ELi julgeoleku suurendamiseks. Strateegias on määratud 
kindlaks nende pidevalt muutuvate ohtude puhul kasutatava uuendatud lähenemisviisi alus, mis 
hõlmab kõiki tegevusetappe alates varajase st avastamisest, analüüsist, teadlikkusest, 
vastupanuvõime suurendamisest ja ohtude tõkestamisest kuni kriisile reageerimise ja tagajärgede 
likvideerimiseni.  
Hübriidohtudega seotud vastupanuvõime suurendamise ja nende tõkestamise meetmete 
kaardistamiseks37 kasutatakse ELi tasandil rohkem kui 200 vahendit ja meedet, millest 
valdavat osa  juhib  või toetab komisjon. Komisjoni ettepanekud eri valdkondades, sh ettepanek 
digiteenuste õigusakti kohta,38 ettepanek kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet 
käsit leva direktiivi kohta39 ning määrus, millega muudetakse liidu elanikkonnakaitse 
mehhanismi,40 suurendavad veelgi hübriidohtude tõkestamiseks kasutatavate ELi vahendite arvu.  
Vastupanuvõime on hübriidohtude tõkestamise üks peamisi alustalasid. Talituste 2022 . aasta 
jaanuaris avaldatud ühises töödokumendis41 määrati ELi tasandil kindlaks 53 vastupanuvõime 
lähtealust42. Sellest anti teada julgeolekuliidu strateegias ja see on esimene oluline samm selles 
valdkonnas tehtavate edusammude jälgimiseks ja objektiivseks  mõõtmiseks.  
Seoses sellega korraldavad komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja nõukogu 
peasekretariaat 2022. aasta novembris õppuse „EU Integrated Resolve PACE“ muu hulgas 
hübriidohtude ja nende kübermõõtme käsitlemiseks. Õppus toimub kõrge esindaj a üldises 
vastutusalas, liikmesriikide ja ELi ametite osalusel ning paralleelses ja kooskõlastatud vormis 
NATOga.  
                                                           
36 COM(2020) 605  
37 SWD(2020) 152 final.  
38 COM(2020) 825 final.  
39 COM(2020) 829 final.  
40 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021.  aasta määrus (EL) 2021/836.  
41 SWD(2022) 21 final.  
42 Lähtealused hõlmavad olukordi, mille puhul on praegune hetk lähtepunkt, ning samuti ette nähtud eesmärki või 
nõuandeid nõutava miinimumtaseme kohta.  
 
15 Ka komisjon on kohanenud ohtude kiiresti muutuva olemusega . Pärast kriisi ELi piiril 
Valgevenega tegi komisjon ettepaneku meetmete kohta, mill ega tõkestada rändajate 
ärakasutamist , sh ELi suunalises smugeldamises või inimkaubanduses osalevate 
transpordiettevõtjate kandmine musta nimekirja43. 
COVID -19 pandeemia on näidanud, et tervisealastele hädaolukordadele reageerimiseks 
võetavaid kooskõlastatud ELi tasandi meetmeid on vaja täiustada. Praegu, kui rahvatervisele 
võivad avalduda keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumaohud, on ELi t ervisealasteks 
hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) keskse tähtsusega, et 
tugevdada ELi valmisolekut tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks ning võimet neile reageerida, 
tagades vajalike vastumeetmete kiire kättesaadavuse, nend ele juurdepääsu ja nende rakendamise. 
Lähtudes pandeemia alguses saadud kogemustest jätkatakse tööd, et suurendada sõjaväe võimet 
anda tsiviilasutustele selles valdkonnas abi.  
Edasised sammud  
 2023. aastaks hindab kom isjon  koostöös kõrge esindaja ja liikmesriikidega sektoripõhise 
vastupanuvõime lähtestsenaariume, et teha kindlaks  lüngad ja vajadused  ning nende 
kõrvaldamiseks või rahuldamiseks võetavad meetmed.  
 Pärast strateegilise kompassi vastuvõtmist panustab komisjon jät kuvalt tulevasse ELi 
hübriidohtude tööriistakasti, tagades et liikmesriikidel on täielik ülevaade olemasolevatest 
liidusisestest vahenditest ja meetmetest, mida saab kasutada ELi ja selle liikmesriike 
mõjutavate hübriidohtude tõkestamiseks. Selles võetakse  arvesse meetmeid, mis 
sisalduvad 2020. aasta küberohtude kaardistamisdokumendis ning komisjoni ja kõrge 
esindaja hiljutistes ettepanekutes näiteks elutähtsa taristu ja desinformatsiooni 
valdkonnas.  
 Pärast strateegilise kompassi vastuvõtmist kaalub komisjo n võimalust määrata asjaomaste 
poliitikavaldkondade eksperte, keda saaks taotluse korral kasutada hübriidohtudele 
kiirreageerimise rühma koosseisus ja koostoimes kavandatava ühise küberüksuse 
kiirreageerimisrühmadega.  
 Samal ajal vaatavad komisjoni talituse d ja Euroopa välisteenistus ühiselt läbi ELi 
hübriidohtude tõkestamise käsiraamatu.  
 2022. aasta lõpuks koostab komisjon koostöös kõrge esindajaga tervikliku visiooni oma 
kiirhoiatusmehhanismide kohta ning eelkõige võimaluse kohta suurendada 
olukorrateadlik kust koostöös teiste ELi olemasolevate mehhanismidega ning neid 
täiendades. See tugevdab liidu võimekust hübriidohte jälgida, varakult avastada, 
tõkestada, nendeks valmistuda, sh suurendades vastupanuvõimet, ning neile reageerida.  
 Komisjon panustab oma eks perditeadmiste ja vahendite abil ELi jõupingutustesse 
suurendada partnerriikide vastupanuvõimet.  
                                                           
43 COM(2021) 753 final.  
 
16  
7.2. Küberturvalisuse ja küberkaitse täiustamine  
Küberturvalisuse valdkonna ohtude maandamine on üks praegusaja keerukamaid julgeoleku - ja 
kaitsevaldkonna probleeme, eelkõige võttes arvesse nende kasvavat arvu ja mõju ning seda, et 
ründeid toime panevad riigid on töötanud välja konkreetse kõrgetasemelise  võimekuse.  
EL peab kaitsma elutähtsaid võrke ja infosüsteeme ning andma eeskuju turvalisuse, stabiilsuse ja 
kerksuse ning üleilmse internetivabaduse tagamisel. Peame suurendama küberturvalisust ja 
küberkaitset Euroopas, suurendades koostööd, investeeride s tõhusamalt tipptasemel võimekusse 
ning kehtestades sobilikud normid, mis võimaldavad kõiki kübervaldkondi üksteisega paremini 
siduda. Need meetmed peaksid keskenduma kodanike, ettevõtete ja ELi huvide kaitsele , 
pahatahtliku kübertegevuse avastamisele ja tõkestamisele  ning kaitsele  küberrünnete eest, 
panustades seeläbi rahvusvahelisse turvalisusesse ja stabiilsusesse ning koondades ELi 
küberheidutuse potentsiaali.  
Komisjon ja kõrge esindaja on juba esitanud ambitsioonikad meetmed, mis aitavad neid 
eesmärk e saavutada, 2020. aasta detsembris avaldatud ELi küberturvalisuse strateegias44. ELi 
kerksuse suurendamiseks on kasutusel mitu olulist vahendit, eelkõige direktiiv meetmete kohta, 
millega tagada võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kog u liidus ,45 
küberturvalisuse määrus ,46 direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud 
ründeid,47 ELi küberturvalisuse 5G meetmepaketi48 rakendamine, soovitus ulatuslike 
küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral koordineeritud reageerimise tegevuskava 
kohta49 ning ELi küberkaitsepoliitika raamistik [2018. aasta ajakohastatud versioon]50. 
Komisjon on võtnud raadioseadmete direktiivi51 alusel vastu ka delegeeritud õigusakti,52 millega 
kehtestatakse küberturvalisuse kaitsemeetmete õiguslikud nõuded , mida tootjad peavad võtma 
arvesse raadioseadmete kavandamisel ja tootmisel. Peale selle on komisjon esitanud soovituse 
ühise küberüksuse loomise kohta53 ning teinud 2020. aasta detsembris ettepaneku vaadata läbi 
küberturvalisuse direktiiv ,54 mida kaaluvad nüüd kaasseadusandjad. Lähtudes neist 
eesmärkidest esitab komisjon peagi ettepaneku täiustada ELi institutsioonide, organite ja asutuste 
küberturvalisust ja infoturvet.  
                                                           
44 JOIN(2020) 18 final.  
45 Direktiiv (EL) 2016/1148 võrgu - ja infosüsteemide turvalis use kohta.  
46 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17.  aprilli 2019.  aasta määrus (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa 
Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info - ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja 
millega tunnistatakse kehtetu ks määrus (EL) nr  526/2013.  
47 Direktiiv 2013/40/EL (12.8.2013).  
48 COM(2020) 50 final.  
49 Komisjoni 13. septembri 2017. aasta soovitus (EL) 2017/1584 koordineeritud reageerimise kohta ulatuslike 
küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral, C/2017/6100.  
50 14413/18 (19.11.2018).  
51 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks 
tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.  
52 C(2021) 7672.  
53 C(2021) 4520 final.  
54 COM(2020) 823 final.  
 
17 Programmi „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu (Euroopa ühendamise rahast u 
digitaalvaldkond) mitmeaastasest tööprogrammist 2021 –2025 toetatakse turvalise 
kvantkommunikatsiooni taristu kasutuselevõttu. Euroopa ühendamise rahastust toetatakse ka 
muud elutähtsat kommunikatsioonitaristut, sh teatavaid tuumikvõrke liikmesriikide ja 
kolmandate riikide vahel kõige kõrgemal tasemel turbestandarditega.  
Nende vahendite täiendamiseks ning ründepinna ja ohtudega kokkupuute edasiseks 
vähendamiseks tuleks tugevdada info - ja kommunikatsioonitehnoloogiaga (IKT) seotud toodete 
ja teenuste turval isust ning standardimist. See kehtib eelkõige elutähtsate riist - ja 
tarkvarakomponentide turvalisuse kohta. Seetõttu koostab komisjon uusi ettepanekuid, millega 
kehtestatakse horisontaalsed turvanõuded, millest saab kõnes Euroopa Liidu olukorrast55 välja 
kuulutatud küberkerksuse õigusakti  nurgakivi. Selles kontekstis võib arvesse võtta 
kaitsemõõdet, eelkõige seoses ühiste või hübriidsete küberturvalisuse standardite võimaliku 
muutumisega.  
Selleks et veelgi tugevdada ELi ja selle küberkaitse valdkonnas tegutsejate (peamiselt 
liikmesriikide kaitsejõud) tehnoloogilist võimekust, peavad asjaomased osalejad tegema rohkem 
koostööd asjasse puutuva tehnoloogia väljatöötamisse ja kasutamisse tehtava te tsiviil - ja 
kaitseinvesteeringute kavandamisel. Küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja 
teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning koordineerimiskeskuste võrgustik56 võtavad 
2022. aastal vastu küberinvesteeringute strateegilise tegevuskava. T egevuskava võib hõlmata 
tsiviil - ja kaitsetehnoloogia vahelist võimalikku sünergiat ja nende kahest kasutust, otsides 
seeläbi kooskõlastatud viisil ja vastavaid juhtimisnorme austades sünergiat teiste ELi 
programmidega, nagu „Euroopa horisont“, „Digitaalne  Euroopa“ ja Euroopa Kaitsefond.  
Komisjon on juba eraldanud 38,6 miljonit eurot57 kuuele küberkaitse projektile . Muu 
hulgas toetab see eelarve Euroopa küberkaitse olukorrateadlikkuse platvormi ning turvalist ja 
kerkset sidet võimaldava tehnoloogia projekti väljatöötamist. Euroopa Kaitsefondist toetatakse 
ka edaspidi kaitsevaldkonna kübervõimekuse väljatöötamist. 2021. aastal algatati Euroopa 
Kaitsefondi alusel kaks konkreetset konkurssi, mille assigneeringute kog usumma oli 33,5 
miljonit eurot.  Arvestades et kõikidel kaitsevõime projektidel on ka kübermõõde, jääb 
küberkaitse Euroopa Kaitsefondi lähiaastate prioriteediks.  
Selleks et paremini valmistuda võimalikeks ulatuslikeks intsidentideks ja kriisideks liidus, on 
ülioluline teha täiustatud koostööd olukorrat eadlikkuse tagamiseks, teha kiiresti kindlaks 
potentsiaalne reageerimisvajadus ja ressursid ning tagada tõhus teabevahetus liikmesriikide ja 
ELi tasandi asjaomaste osaliste vahel liidule avalduva võimaliku mõju maandamiseks.  
Selleks et paremini avastada pahatahtlikku tegevust küberruumis ja suurendada 
olukorrateadlikkust , teeb komisjon liikmesriikidega koostööd, et luua piiriülesed platvormid 
küberturvalisuse ohtude kohta luureandmete jagamiseks (ELi turbekeskused) , tugevdades 
                                                           
55 2021. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus „ELi ühine tugev vaim“, 15. september 2021.  
56 PE/28/2021/INIT  
57 Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames.  
 
18 sama ajal riikliku tasandi t urbekeskuste võimekust ELis. Nende piiriüleste platvormide (ELi 
turbekeskused) eesmärk on võimaldada andmevahetust eri allikatest pärinevate küberturvalisuse 
ohtude kohta ning tagada usaldusväärses keskkonnas ulatuslikud vahendid ja võimed. Platvormid 
varustatakse järgmise põlvkonna üliturvaliste töövahendite ja taristuga. Tänu sellele peaks olema 
võimalik parandada ühist avastamisvõimekust ning hoiatada õigel ajal ametiasutusi ja 
asjaomaseid üksusi. Neile meetmetele antakse rahalist toetust programmist „Di gitaalne Euroopa“ 
eelkõige läbi ELi turbekeskuste väljatöötamiseks ja käitamiseks, sh tipptasemel vahendite ja 
taristu hankimiseks korraldatavate ühishangete ning projektikonkursi turbekestuste võimekuse 
toetamiseks liikmesriikides. Järgmise etapina võidak se kaaluda tsiviilsektori ja sõjaväe selles 
valdkonnas tehtava koostöö edendamist riiklikul tasandil koostöös liikmesriikidega.  
Suurendada tuleks liikmesriikidevahelist küberturvalisusealast koostööd küberintsidentidele 
reageerimise olukordades, sh tsivii l- ja kaitsesektori reageerimisrühmade  võimaliku koostöö 
kaudu. Ühise küberüksuse eesmärk on koondada kõik asjasse puutuvad küberturvalisuse 
kogukonnad (s.o diplomaatiline, tsviil -, õiguskaitse ja kaitsesektor), et tagada ELi kooskõlastatud 
reageerimine ul atuslikele küberintsidentidele ja -kriisidele ning pakkuda abi neist rünnetest 
taastumisel.  Seega saaks sõjavägi teha struktuurset koostööd ja kooskõlastada tegevust muude 
küberturvalisuse kogukondadega ühise küberüksuse kaudu.  
Küberoskuste arendamine  ühiste koolituste ja õppuste kaudu on samuti määrava tähtsusega, et 
tagada küberrünnetega seotud kerksus, suurendada kübervõimekust, kujundada ühiseid arusaamu 
ning arendada ühist reageerimisvõimekust. Kui liikmesriigid nii otsustavad, siis võivad nad 
kaaluda tsiviilsektori ja sõjaväe täiustatud koostööd küberkoolituse valdkonnas ning ühisõppusi, 
tuginedes Euroopa Julgeoleku - ja Kaitsekolledžile ning Euroopa Kaitseagentuuri 
kübervaldkonna õppe, koolituse ja õppuste programmidele.  
Edasised sammud  
 Komisjon teeb 2022. aasta kolmandaks kvartaliks ettepaneku küberkerksuse õigusakti  
kohta, mille eesmärk on suurendada toodete ja nendega seotud teenuste küberturvalisust 
siseturul.  
 Komisjoni avaldab 2022. aasta teiseks kvartaliks osalemiskutse ELi turbekeskusi 
majutavate üksuste valimiseks ja vastava tegevuskava, et luua uued ELi turbekeskuste 
platvormid, mida kasutatakse küberohtudega seotud luureteabe ja vahendite jagamiseks. 
See peaks võimaldama luua ELi strateegiline võimekus küberohtude avastamiseks ja 
nend e kohta teabe jagamiseks.  
 Komisjon teeb liikemesriikidega koostööd, et suurendada valmisolekut ulatuslikeks 
küberintsidentideks täiustatud koostöö, sh intsidentidele reageerimisega seotud võimalike 
vajaduste ja ressursside kindlaksmääramise kaudu.  
 2022. aastal tehakse ettepanek küberturvalisuse pädevuskeskuse strateegilise tegevuskava 
kohta, mis käsitleb muu hulgas kahese kasutusega tehnoloogiat ning asjaomaste 
osalejatega kooskõlastatud viisil tsiviil -sõjalise sünergia tagamist.  
 Komisjon koos kõrge esind ajaga toetab jätkuvalt liikmesriike ühise küberüksuse ja 
 
19 eelkõige selle vastastikuse abi mehhanismi loomisel ning julgustab tsiviilsektori ja 
sõjaväe koostööd, et lihtsustada teabevahetust ja tegevuse kooskõlastamist 
kaitsevaldkonna ekspertide ja muude kog ukondade (s.o tsiviilsektor, õiguskaitse ja 
diplomaatia) vahel.  
 Komisjon esitab Euroopa standardiorganisatsioonidele taotluse, et nad töötaksid välja 
harmoneeritud standardid, mis toetavad hiljuti vastu võetud raadioseadmete direktiivi 
kohast delegeeritud õigusakti küberturvalisuse ja privaatsuse valdkonnas.  
 Komisjon teeb koostööd kõrge esindajaga, et arendada edasi ELi küberkaitse poliitikat, 
mida tutvustatakse liikmesriikidele 2022. aasta lõpuks.  
 Komisjon kutsub liikmesriike üles kaaluma ühiseid küberkait se koolitusi ja õppusi 
kooskõlas olemasolevate tsiviil - ja kaitsesektori koolitus - ja õppusraamistikega.  
 
7.3. Sõjaväelise liikuvuse täiustamine  
EL võtab sõjaväelise liikuvuse tegevuskava rakendamise kaudu juba praegu märkimisväärseid 
meetmeid, et täiustada sõjaväelaste, materjali ja seadmete liikuvust ELis ja sellest väljaspool, 
suurendades seeläbi meie võimet reageerida kiiresti kriisidele või korraldada sellist korrapärast 
tegevust nagu õppused. Sõjaväline liikuvus on ka üks ELi ja NATO koostöö juhtprojekt idest.  
Arvestades et kahese kasutusega transporditaristu toetamiseks on ELi 2021. –2027. aasta 
eelarvest ette nähtud 1,69 miljardit eurot , on sõjaväeline liikuvus uue Euroopa ühendamise 
rahastu58 oluline komponent. 2021. –2023. aasta tööprogrammi raames on ig a-aastane 
sihtotstarbeline eelarve 330 miljonit eurot ning esimesed konkursikutsed avaldati 2021. aasta 
septembris.  
Sõjaväeline liikuvus on ka üks 2021. aasta Euroopa Kaitsefondi tööprogrammi teemadest. 
Sõjaväelise liikuvusega seotud turvalise ja kiire te abevahetuse digisüsteemi väljatöötamine on 
üks kahest teemast sõjaväelaste ja logistikasüsteemide projektikonkursil, mille kavandatav 
kogueelarve on 50 miljonit eurot.  
14. detsembril 2021 tegi komisjon ettepaneku vaadata läbi üleeuroopalise transpordivõrg u (TEN -
T) määrus. Lisaks muudele meetmetele on ettepaneku eesmärk tugevdada tsiviil - ja sõjaväelise 
liikuvuse standardeid ning laiendada üleeuroopalise transpordivõrgu kaarte, et need sisaldaksid 
sõjaväelise liikuvuse jaoks olulisi uusi marsruute.  
Komisjon jätkab tegevust, et täiustada sõjaväelist liikuvust ELis ja sellest väljaspool, sh võttes 
seda arvesse asjakohastes seadusandlikes ettepanekutes ja algatustes, eelkõige transpordi ja 
piiriüleste menetluste valdkonnas.  
Edasised sammud  
                                                           
58 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7.  juuli 2021.  aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa 
ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr  1316/2013 ja (EL) nr  283/2014.  
 
20  2022. aasta lõpuks teevad komisjon ja kõrge esindaja ettepaneku sõjaväelise liikuvuse 
ühise tegevuskava ajakohastamise kohta, mis võib hõlmata kindlaks tehtavaid vajadusi 
transpordisektoris digitehnoloogiale ülemineku, transporditaristu küberkerksuse ja 
tehisintellekt i valdkonnas.  
 
7.4. Kliimamuutustega seotud probleemide lahendamine kaitsevaldkonnas  
Kliimamuutused ja elurikkuse kadumine tekitavad uusi julgeolekuohte. Kaitsesektori prioriteet 
on jätkuvalt säilitada operatiivset tulemuslikkust, kuid see peab suutma kohaneda ka 
kliimamuutuste julgeolekumõjuga, sh tegutseda äärmuslikumates kliimatingimust es, ning 
panustama ELi kliimamuutuste poliitikasse, eelkõige Euroopa rohelisse kokkuleppesse. Selles 
sektoris energiatõhususe parandamine, võimaluse korral taastuvenergia kasutamise 
suurendamine ja heitkoguste vähendamine peaks saama olemuslikuks osaks mei e ühistest 
jõupingutustest saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning kaitsta elurikkust ja tugevdada 
ringmajandust.  
Ringmajandus võib anda kaitsetööstusele ja hangetele väga suuri eeliseid, suurendades 
ressursitõhusust, avatud strateegilist iseseisvust teatavate elutähtsate materjalide puhul ning 
pikendades ja optimeerides kaitseotstarbelise varustuse kasutusaega59. Tehakse kindlaks 
võimalused parandada kaitseotstarbelise varustuse projekteerimist demonteerimise, 
komponentide taaskasutamise, r emondi, taastamise ja taastootmise eesmärgil ning neid 
toetatakse. See kehtib ka kaitseotstarbelise varustuse täiustamise kohta et seda oleks võimalik 
operatsioonitandritel kasutada üha karmimates ilmastikutingimustes.  
Seoses sellega on komisjon võtnud koh ustuse rakendada ELi 2020. aasta ühist kliimamuutuste ja 
kaitse tegevuskava,60 mille kohta komisjoni talitused esitavad koos Euroopa välisteenistuse ja 
Euroopa Kaitseagentuuriga esimese aasta eduaruande 2022. aasta esimeses pooles. Euroopa 
Kaitsefondi61 2021 . aasta tööprogrammis on juba kindlaks määratud energiajuhtimise ja -
tõhususega seotud teemad. Konkreetsele konkursikutsele, mille eesmärk on toetada 
kaitsetehnoloogia ning nende teemadega seotud toodete alaseid teadusuuringuid ja 
arendustegevust, on erald atud 133 miljonit eurot. Ajal, kui NATO, ÜRO, Ameerika Ühendriigid 
ja muud partnerid täiustavad selles valdkonnas tehtavat tööd, suurendab EL töötajatevahelisi 
arutelusid kliima, julgeoleku ja kaitse teemal.  
Edasised sammud  
 2022. aasta esimeses pooles tutv ustavad komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja 
Euroopa Kaitseagentuur kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava rakendamise esimest 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defence – News & insight – Cambridge Judge Business School  
60 12741/20  
61 Euroopa Kaitsefondi määruses on märgitud, et „kaitsefondiga [aidatakse] k aasa kliimameetmete 
peavoolustamisele liidu poliitikavaldkondades  ja üldise eesmärgi – tagada 30  % liidu eelarvekulutustest 
kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele“.  
 
21 eduaruannet.  
 2022. aastal hindab komisjon olemasolevate komisjoni juhitud vahendite (sh Euroopa 
Kaitsefond, programm „Eu roopa horisont“, programm „Horisont 2020“, Euroopa 
ühendamise rahastu ja programm „Life“) alusel rakendatud kliima -/kaitsevaldkonna 
algatusi, et suurendada võimalikku sünergiat.  
 2022. aasta lõpuks loob komisjon poliitikaraamistiku, lähtudes komisjoni juhitud 
vahendite kliima -/kaitseaspektidest, et aidata vähendada tsiviilsektori julgeolekuasutuste 
ja relvajõudude kasutatava elutähtsa tehnoloogia energianõudlust ja suurendada selle 
energiaalast vastupanuvõimet ning töötada selles kontekstis välja konkre etsed 
kliimamuutustele vastupanuvõimelised lahendused.  
 2022. aastal uurib komisjon võimalusi täiustada energiavaldkonna direktiivide mõju 
sõjaväetaristule (näiteks bürood, peakorterid, kasarmud, haiglad, õppeasutused), sh 
keskkonnahoidlike riigihangete või malusi Euroopa rohelise kokkuleppe osana (näiteks 
uus energiatõhususe meede „Euroopa renoveerimislaine“, energiatõhususe direktiivi ning 
hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamine).  
 2022. aastal suurendavad ja tõhustavad komisjon ja kõrge esindaja kl iima-, julgeoleku - ja 
kaitsevaldkonna töötajate koostööd NATO ja ÜRO ning asjaomaste kahepoolsete 
partnerite, näiteks Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga.  
 
8. Järeldused  
EL peab üha keerukamas, konfliktsemas, konkureerivamas ja ühendatumas maailma suurendama 
jõupingutusi oma strateegiliste huvide ja väärtuste kaitsmiseks. ELi julgeoleku - ja 
kaitseküsimuste strateegilise kompassiga määratakse edaspidi kindlaks Euroopa pikaajalise 
julgeoleku ja kaitse ambitsioonikad eesmärgid, millesse käesolev teatis aktiivselt  panustab.  
Selleks on komisjon määranud kindlaks järgmised uued põhisuunad, mille varal suurendada 
veelgi Euroopa kaitseturu konkurentsivõimet:  
- vaagida võimalusi luua täiendavaid stiimuleid liikmesriikide investeeringute 
suurendamiseks strateegilise kaitsevõime kesksetesse osadesse ja kriitilise tähtsusega 
eeltingimustesse,  mida arendatakse ja/või hangitakse ELi koostööraamistike alusel;  
- soodustada veelgi ELi -sisese koostöö raames välja töötatavate kaitsevõimelahenduste 
ühishankeid , sh käibemaksuvabas tuse ja Euroopa Kaitsefondi preemiate võimaliku 
suurendamise teel;  
- kutsuda liikmesriike üles jätkama tööd relvaekspordi kontrolli tavade lihtsustamiseks 
ja ühtlustamiseks , eriti ELi koostööraamistikus välja töötatavate kaitsevõimelahenduste 
puhul.  
Komisjon  rakendab samuti juba tehtud algatusi, mis on Euroopa kaitsevõime eeltingimused, 
näiteks Euroopa Kaitsefondi sõjaväelise liikuvuse algatus , ning algatusi, mis on hädavajalikud 
 
22 Euroopa kerksuse suurendamiseks (eelkõige kosmoses), hübriidohtude tõkestamiseks , 
küberturvalisuse suurendamiseks ning kliimamuutustega seotud kaitsevaldkonna probleemide 
lahendamiseks.  
Komisjon on endiselt valmis kaaluma täiendavaid meetmeid vastavalt tehtud edusammudele ning 
tulevikus liidu ees seisvate ohtude ja probleemide arengul e.