4.Osamaksete tegemine vastavalt laenulepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud laenuga hõlmatud ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud täiendavad eesmärgid ja sihid. Laenu väljamaksmiseks peavad laenuga hõlmatud lisaeesmärgid ja -sihid olema täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Portugalile tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 13 907 294 284 eurot. 9 758 504 454 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Sõltuvalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Portugali puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 4 148 789 829 eurot.

(65)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(62)Lisaks on Portugal lisareformide ja -investeeringute toetamiseks taotlenud laenutoetust. Portugali taotletud laenu maksimaalne maht on alla 6,8 % tema 2019. aasta kogurahvatulust jooksevhindades. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu summa on suurem kui Portugali jaoks eraldatud rahalise toetuse ja taotletud laenutoetuse kogusumma.

(60)Portugali taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 16 643 679 377 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on suurem kui Portugali jaoks ette nähtud maksimaalne rahaline toetus, peaks Portugali taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Portugali jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(59)Kui komisjon on andnud Portugali taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 ja V lisaga sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit on kava rakendamiseks mittetagastatava rahalise toetuse ja laenutoetuse vormis kättesaadavaks teinud.

(58)Kava rakendamiseks asutas Portugal riikliku järelevalvekomisjoni, mis koosneb sotsiaalpartnerite esindajatest ja peamistest kodanikuühiskonna esindajatest, kes võivad teha kava rakendamiseks soovitusi. Lisaks on kava rakendamine läbipaistvuse portaali kaudu avatud ka avalikule kontrollile. Selleks et tagada asjaomaste osalejate omanikutunne, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringuprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid.

(56)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab piiriüleseid investeeringuid õigusvaldkonnas. See kiirendab ja arendab karistusregistrite andmete koostalitlust Euroopa karistusregistrite infosüsteemis (ECRIS) ning võimaldab avaldada ja otsida koostalitlusvõimelise süsteemi kohtuotsuseid Euroopa kohtulahendi tunnuse (ECLI) abil. Samuti hõlbustab see õigusasutustevahelist teabevahetust e-CODEXi alusel ning tõhustab koostööd Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) ning piiriüleste tuvastamisvahendite (nt eIDAS) kasutamisel. Muud piiriülesed algatused puudutavad ettevõtete digiteerimise valdkonda ja nende raames luuakse 16 ühtse kontaktpunktina toimivat digitaalse innovatsiooni keskust, mis aitavad ettevõtetel digitehnoloogia abil äri-/tootmisprotsesse, tooteid või teenuseid parandada. Kavaga hõlmatud keskused peaksid andma oma panuse Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku tegevusse. Muid piiriüleseid koostöötegevusi võib ette tulla vesiniku kasutamise valdkonnas. Portugal arendab koostöös teiste ELi liikmesriikidega välja vesinikku käsitlevat võimalikku üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti (IPCEI). Kavas hõlmatud vesinikuprojektid peaksid sellele algatusele otseselt või kaudselt kaasa aitama.

(55)Kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktiga g on ühenduvusse ja digitaalsesse suutlikkusse tehtavate investeeringutega seoses tehtud julgeolekualane enesehindamine. Enesehindamise puhul esitatakse riskide maatriks ja maandamismeetmed. Kokku on määratletud kaheksateist võimalikku riski, sealhulgas sõltuvus müüjatest, suure riskiga tarnijad, küberturvalisuse probleemid, kriitilise tähtsusega süsteemi häirumine. Maatriksis on määratletud kolmteist maandusmeedet, mida võimalike riskide vältimiseks rakendada tuleb, sealhulgas teenuseosutajate julgeolekukontrolli läbimise nõue, piirangute kohaldamine suure riskiga seostatavate tarnijate suhtes, mitme tarnija kasutamise strateegiad ja kriitilise tähtsusega funktsioonide varusüsteemid.

(54)Kava hõlmab mitut meedet, mis peaksid aitama lahendada probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Need hõlmavad reforme, mis on suunatud soolise palgalõhe ja ametialase segregatsiooni vastu võitlemisele, samuti meetmeid noorte naiste STEAMi erialasid õppima innustamiseks. Kava sotsiaalrajatisi käsitleva osa meetmed hõlmavad puuetega inimesi käsitlevat riiklikku strateegiat ja vaesuse vastu võitlemise riiklikku strateegiat.

(53)Portugali taaste- ja vastupidavuskaval on strateegiline ja järjepidev visioon, mis hõlmab kogu kava ning millest nähtub komponentide ja üksikute meetmete vaheline sidusus. Komponentide reformid ja investeeringud on järjepidevad ja vastastikku tugevdavad ning täheldatav on komponentide vaheline koostoime ja vastastikune täiendavus. Komponendi raames välja pakutud meetmed ei lähe vastuollu üksteise tõhususega ega õõnesta seda ning eri komponentide vahel ei ole tuvastatud vastuolusid ega vasturääkivusi.

(51)Taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks, järelevalveks ja kontrolliks kasutab Portugal IT-vahendeid. IT-funktsioone on kavas selgelt kirjeldatud. Portugal on märkinud, et enne Euroopa Komisjonile esimese maksetaotluse (v.a eelmaksete osas) esitamist viib finantsinspektsioon läbi taaste- ja vastupidavuskava juhtimis- ja kontrollisüsteemi esimese auditi.

(50)Kavas kirjeldatud sisekontrollisüsteem põhineb töökindlatel protsessidel ja struktuuridel ning selles on ette nähtud kindlad osalejad (asutused/üksused) ning nende rollid ja kohustused sisekontrolliülesannete täitmisel. Riiklik haldamine koondatakse kesksele töörühmale „Recuperar Portugal“. Kava rakendamine tellitakse riigiametilt või asutuselt või vahendajatelt, kes vastutavad detsentraliseeritud tasandil. Kontrollisüsteem ja muu asjakohane kord, mida rakendatakse muu hulgas lõplike vahendite saajate kohta andmete kogumiseks, on piisavad.

(49)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning need peaksid eeldatavasti aitama tulemuslikult vältida topeltrahastamist kõnealuse määruse ja muude liidu programmide alusel. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse ja jõustatakse ELi õiguse järgimist, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ennetamiseks, avastamiseks ja korrigeerimiseks, ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(48)Portugal on esitanud eraldi kuluprognoosid kõigi taaste- ja vastupidavuskavas hõlmatud investeeringute ning reformide ja seotud kulude kohta. Kulude jaotus on üldiselt üksikasjalik ja hästi põhjendatud. Hinnangud põhinevad peamiselt sarnaste teenuste hankelepingute ja samalaadsete varasemate investeeringute kulude kõrvutamisel või turu-uuringutel. Kuluprognooside ja nende juurde kuuluvate dokumentide hindamisest nähtub, et enamik kulusid on mõistlikud ja realistlikud. Asjaolu, et mõnikord ei ole kasutatud metoodikat piisavalt selgitatud ning põhjenduse ja kulu enda vaheline seos ei ole täiesti selge, välistab selle hindamiskriteeriumi puhul hinde A määramise. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(45)Portugali kava eesmärgid ja sihid moodustavad asjakohase süsteemi kava rakendamise järelevalve võimaldamiseks. Need on piisavalt selged ja põhjalikud selleks, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida. Portugali ametiasutuste kirjeldatud kontrollimehhanismid, andmete kogumise viisid ja kohustuste jaotus paistavad olevat piisavalt usaldusväärsed, et nende alusel saaks piisavalt põhjendada väljamaksetaotlusi, mis pärast eesmärkide ja sihtide saavutamist esitatakse. Eesmärgid ja sihid on asjakohased ka juba lõpuleviidud meetmete puhul, mis on abikõlblikud vastavalt määruse artikli 17 lõikele 2. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja need eesmärgid ja sihid saavutada õigeks ajaks rahuldaval tasemel.

(44)Kava peaks jälgima ja rakendama haldusstruktuur „Estrutura de Missão Recuperar Portugal“ (töörühm „Recuperar Portugal“). . Tema ülesanded on selgelt määratletud ja sätestatud siseriiklikes õigusaktides, tänu millele on tagatud usaldusväärne koordineerimis- ja aruandlusmehhanism selle struktuuri koostööks teiste asutustega, kes investeeringute ja reformide elluviimise eest eri komponentide raames vastutavad. Ta on selgelt määratlenud kohustused ja asjakohase struktuuri kava rakendamise, edusammude jälgimise ja aruandluse tagamiseks. Töörühm peaks olema tegev kuni kava rakendamise lõpuni.

(43)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(41)Investeeringute valdkonnas on oodata püsivat struktuurilist muudatust seoses riikliku tugipanga Banco Português de Fomento asutamise, kapitalisatsiooni ja missiooni laiendamisega. Kavandatud pankade kapitalisatsiooni suurendamine peaks lihtsustama juurdepääsu rahastamisvahenditele, eelkõige kriisist mõjutatud VKEde jaoks, ning suurendama pikas perspektiivis konkurentsivõimet ja töökohtade loomist. Muud peamised poliitikaeesmärgid hõlmavad ettevõtjatele teadmuse ja tehnoloogia kättesaadavaks tegemist, toodete ja teenuste mitmekesistamist ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute osakaalu kasvatamist 3 %-le SKPst 2030. aastaks. Tööstuse CO2 heite vähendamise investeeringute ja poliitika eesmärk on parandada energiatõhusust ja vähendada impordi osakaalu Portugali majanduses, suurendades seeläbi riigi konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali ning aidates samal ajal saavutada kliimaeesmärke.

(40)Kava näeb ette struktuursed muudatused avaliku halduse, elamumajanduse, ettevõtete kapitalisatsiooni ja innovatsiooni, kohtusüsteemi, reguleeritud kutsealade ja avaliku halduse digiteerimise vallas. Paljudel juhtudel on kava eri komponentide meetmed kujundatud eesmärgiga tõsta asjaomaste asutuste digiteerimise taset, millel on eeldatavasti kestev mõju teenuste kvaliteedile ja ettevõtluskeskkonnale.

(37)Peale digipöördele kaasa aitamise lahendatakse nende investeeringutega ka probleeme, mis on seotud elanikkonna oskuste tasemega, eelkõige täiskasvanute digikirjaoskuse ja vajadusega kohandada oskusi tööturu muutuvate vajaduste järgi. Investeeringud aitavad lahendada ka probleeme, mis on seotud digitehnoloogiale ning kvaliteetsele haridusele ja koolitusele võrdse juurdepääsu tagamisega.

(36)Kokku on neliteist komponenti, mis hõlmavad meetmeid, millega aidatakse saavutada digieesmärki laiaulatuslikku ja valdkonnaülest lähenemisviisi rakendades, kusjuures neli komponenti keskenduvad täielikult digipöördele. Kavandatud on mitu olulist ettevõtete digiteerimise valdkonna ja digioskuste tagamise reformi ja investeeringut. Muude tähtsate reformide ja investeeringute eesmärk on avaliku halduse, kohtusüsteemi ja avaliku sektori finantsjuhtimise digiteerimine. Teiste investeeringute abil soovtakse digiteerida konkreetseid sektoreid, nagu alg- ja keskharidus, tervishoid, kultuur ja metsamajandus.

(35)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile f ja V lisa punktile 2.6 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis eelduste kohaselt aitavad suures ulatuses tõhusalt kaasa (hinne A) digipöördele või sellega kaasnevate probleemide lahendamisele. Digivaldkonna eesmärke toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 22,1 % kava kogueraldisest ja see on arvutatud määruse (EL) 2021/241 VII lisas esitatud metoodika kohaselt.

(32)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellega kaasnevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärke toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 37,9 % kava kogueraldisest ja see on arvutatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikaga. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2030 sisalduva teabega.

(31)Erilist tähelepanu on pööratud meetmetele, mille mõju keskkonnaeesmärkidele nõuab hoolikat kontrolli. Komponent 7 (taristud) sisaldab nelja meedet, mis hõlmavad maanteetransporditaristu ehitamist või ajakohastamist (RE-C7-I2, I3, I4 ja I5). Selleks et mitte kahjustada oluliselt kliimamuutuste leevendamise ning saastuse vältimise ja tõrje eesmärke, hõlmab Portugali taaste- ja vastupidavuskava kõrvalmeetmena investeeringut elektrisõidukite laadimisvõrgu laiendamisse (RE-C7-I0). See peaks aitama vähendada maanteetranspordi CO2 heidet, tehes 2025. aastaks kättesaadavaks 15 000 üldkasutatavat elektrisõidukite laadimisjaama. Samuti peaks Portugal seoses komponendi 9 (veemajandus (TC-C9-I1 ja I2)) veemajandusmeetmetega, mis hõlmavad tammi, vee soolatustamistehase ja niisutussüsteemi ehitamist, ning veevõtumeetmega täiendavalt tagama, et ühegi nende meetmetega seotud keskkonnamõju hindamise tulemuse ja tingimuse rakendamisega ei kahjustata oluliselt keskkonda, tagades seejuures kooskõla ELi keskkonnaõigusega, sealhulgas veepoliitika raamdirektiiviga (2000/60/EÜ). Sellega püütakse eelkõige vältida olulist mõju asjaomastele veekogudele, mis seaks ohtu hea seisundi või potentsiaali saavutamise eesmärgi või lükkaks selle täitumist edasi. Samuti on selle eesmärk tagada, et meetmed ei avaldaks negatiivset mõju kaitsealustele elupaikadele ja liikidele, mis selle veekogu veest otseselt sõltuvad.

(30)Taaste- ja vastupidavuskavaga tagatakse, et ühegi selle reformi ja investeeringu puhul ei kahjustata oluliselt ühtegi määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 määratletud keskkonnaeesmärki, mis on nimelt kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Portugal esitas sellekohased põhjendused kooskõlas põhimõtet „ei kahjusta olulisel“ käsitlevate Euroopa Komisjoni tehniliste suunistega (2021/C 58/01). Kus vajalik, on Portugal teinud ettepaneku rakendada olulise kahju vältimiseks leevendusmeetmeid, mis peaks tagatama asjakohaste eesmärkide seadmise kaudu.

(27)Kavas nähakse ette olulised meetmed pikaajaliste sotsiaalsete probleemide lahendamiseks. Meetmetel on ka oluline mõju territoriaalsele mõõtmele ning maa- ja linnapiirkondade vahelise lõhele, misläbi edendatakse nendega majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja lähenemist Portugalis ja liidus. Nendega kaetakse vajadus parandada tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste reageerimissuutlikkust ja kättesaadavust kiiret rahvastiku vananemist silmas pidades, ning tagada juurdepääs taskukohastele elamutele ja sotsiaaleluruumidele. Sotsiaalse haavatavuse probleemiga tuleks tegeleda ka mitmesuguste sotsiaalteenuste pakkumise kaudu, keskendudes eakatele, puuetega inimestele, etnilistele vähemustele ja rändajatele, ning integreeritud programmide kaudu, et toetada ebasoodsas olukorras olevaid kogukondi mahajäänud suurlinnapiirkondades. See peaks tugevdama linnapiirkondade ühistranspordivõrke, mis on eriti olulised ebasoodsas olukorras olevate pendelrändajatest töötajate jaoks, ning tugevdama töötajate õigusi, eelkõige digimajandusega seotud ebatüüpiliste töölepingutega töötajate puhul. Nende meetmetega aidatakse ellu viia 7. mai 2021. aasta Porto tippkohtumisel heakskiidetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ning need peaksid aitama kaasa sotsiaalvaldkonna tulemustabeli näitajate taseme parandamisele.

(26)Majanduskasvule ja tööhõivele annavad eelduste kohaselt suurima panuse investeeringud ja reformid, mis on seotud innovatsiooni, hariduse (sh digioskused ja kutseõpe), tööstuse CO2 heite vähendamise, ettevõtete digiteerimise, ettevõtete kapitaliseerimise ning eluasememajandusega. Teised peamised sekkumisvaldkonnad on tervishoid, kultuur, transporditaristu, metsandus ja veemajandus, avaliku halduse kvaliteet ja suutlikkus, sealhulgas avaliku sektori finantsjuhtimine, õigusmõistmise teenused ja avalike teenuste digiteerimine.

(25)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Portugali SKPd 2026. aastaks 1,5–2,4 %. Portugali taaste- ja vastupidavuskava hõlmab ambitsioonikat paketti reforme ja investeeringuid, mille abil soovitakse vähendada riigi haavatavust šokkide suhtes ning tugevdada riigi majanduslikku, institutsioonilist ja sotsiaalset vastupidavust. Reformid, millega kõrvaldatakse institutsioonilised kitsaskohad ja soodustatakse konkurentsi, ning märkimisväärsed investeeringud aktiivsesse tööturupoliitikasse, teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni ja digiteerimisse on suunatud tuvastatud probleemide algpõhjustele ning peaksid suurendama riigi konkurentsivõimet ja tootlikkust.

(22)Kava aitab märkimisväärselt kaasa digipöördega seotud raskuste ületamisele nii mandril kui ka autonoomsetes piirkondades Madeiral ja Assooridel. Kavandatud on mitu olulist ettevõtete digiteerimise valdkonna reformi ja investeeringud digitehnoloogia ja -protsesside kasutuselevõtu toetamiseks. Haridusse ning kutseharidus- ja -koolitussüsteemidesse tehtavad investeeringud ja nende reformid keskenduvad peamiselt õppekavade, õppemeetodite ja ressursside digioskuste pakkumiseks kohandamisele eri rühmade, näiteks õpilaste, õpetajate, tööjõu, ettevõtete ja riigiteenistujate erivajadusi silmas pidades. Muud olulised reformid ja investeeringud on suunatud avaliku halduse digiteerimisele ja nende puhul on ette nähtud meetmed üldise avaliku halduse, kohtusüsteemi ja avaliku sektori finantsjuhtimise jaoks, et muuta avalik haldus tõhusamaks, vastupidavamaks ja kodanikele kättesaadavamaks.

(21)Kava aitab märkimisväärselt kaasa kliimapöördega seotud raskuste ületamisele. See hõlmab investeeringuid, mis on suunatud tootmissektorite CO2 heite vähendamisega seotud teadusuuringutele ja innovatsioonile, ning meetmeid hoonete energiatõhususe suurendamiseks nii era- kui ka avalikus sektoris. Kava peaks muutma linnatranspordi säästvamaks, tugevdades ühistranspordi haldamisega tegelevaid asutusi ja investeerides metroovõrgustike ning kergraudteede ja busside kiirliinisüsteemide laiendamisse Lissaboni ja Porto suurlinnapiirkondades ning ühistranspordiparkidesse heiteta sõidukite ostmisse. Meetmete abil püütakse ka edendada investeeringuid taastuvenergiasse mandril ja äärepoolseimates piirkondades, Madeiral ja Assooridel. Olulised reformid ja investeeringud peaksid kaitsma metsi, et leevendada kliimamuutuste mõju. Maastiku planeerimise ja majandamise programmid peaksid aitama kujundada soovitud maastiku ohustatud territooriumide jaoks, et suurendada nende vastupanuvõimet kliimamuutustega seotud riskidele, eelkõige metsatulekahjudele ja elurikkuse vähenemisele, ning edendada kestlikku majanduskasvu ja territoriaalset ühtekuuluvust põllumajandusliku omandi keskmise suuruse kasvatamise, maakasutuse muutmise ja uute majandustegevuste kavandamise kaudu.

(20)Märkimisväärseid investeeringuid tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks, seda eelkõige peamiste sektorite jaoks innovatsioonikavade, sealhulgas rohekavade kaudu, mille eesmärk on edendada sidemeid äriteadusega. Investeeringud on ette nähtud ka teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks säästva põllumajanduse valdkonnas. Kava hõlmab ka investeeringuid äriühingute rekapitaliseerimiseks, näiteks sellise eriotstarbelise ettevõtte loomine, mis peaks seejärel investeerima elujõulistesse Portugali ettevõtetesse omakapitali ja kvaasiomakapitaliga kaudu rahastamise vormis.

(17)Hõlmatud on ka reformid ja investeeringud, mille eesmärk on tugevdada tervishoiusüsteemi vastupidavust ning aidata tagada võrdne juurdepääs kvaliteetse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse teenusele. Selliste reformide ja investeeringutega nähakse eelkõige ette esmatasandi tervishoiu, vaimse tervise ja pikaajalise hoolduse teenuste reageerimise suutlikkuse suurendamine koos meetmetega, millega parandatakse riikliku tervishoiusüsteemi tõhusust ja koostööd selle eri elementide vahel. Erimeetmete abil püütakse tugevdada Madeira kui äärepoolseima piirkonna piirkondlikku tervishoiusüsteemi ning digiteerida nii Madeira kui ka Assooride tervishoiusüsteeme. Lisaks võetakse riiklike haiglate juhtimismudeli reformi lõpuleviimisel tähelepanu alla riiklike haiglate püsivate võlgade algpõhjused. See reform peaks ühtaegu tagama haiglate suurema sõltumatuse investeerimis- ja värbamisotsuste tegemisel, tõhustatud järelevalve ja suurema vastutuse, aidates seeläbi püsivalt vältida võlgade kuhjumist.

(16)Kava sisaldab kõikehõlmavat eelarve- ja struktuurireformi, mis peaks märkimisväärselt parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja kestlikkust ning tugevdama üldist kulude kontrolli, suurendama kulutõhusust ja soodustama asjakohast eelarvestamist. Selline reform hõlmab järkjärgulisi samme, mis peaksid viima 2015. aasta eelarveraamistiku seaduse täieliku ja tõhusa rakendamiseni, millega muudetakse kulutuste läbivaatamise protsess Portugali iga-aastase eelarvemenetluse struktuurseks osaks, tagatakse tõhususe kasvu järelhindamine ja tugevdatakse tsentraliseeritud hankesüsteemi. See reform peaks tugevdama ka riigiettevõtete rahalist kestlikkust, rakendades uut mudelit nende finantsseisundi ja tulemuste analüüsimiseks ja avalikustamiseks, et võimaldada õigeaegsemat, läbipaistvamat ja põhjalikumat järelevalvet. Samuti nähakse sellega ette kavandamis- ja haldusvahendite kasutuselevõtt vastutuse suurendamise eesmärgil, näiteks uuendatud kujul halduslepingute kasutamine tulemuspõhiste juhtimistavade juurutamiseks. Selle reformiga kaasneb investeering avaliku sektori finantsjuhtimise infosüsteemidesse.

(14)Soovitusi, mis on seotud pandeemiale viivitamata eelarvepoliitika meetmetega reageerimisega, võib pidada Portugali taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävaks, olenemata asjaolust, et Portugal reageeris üldiselt asjakohaselt ja piisavalt vajadusele toetada viivitamata majandust eelarvevahenditega aastatel 2020 ja 2021 kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Lisaks ei ole soovitus „saavutada 2020. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse erakorraliste sündmuste tõttu lubatud ajutist kõrvalekaldumist“ enam asjakohane, seda nii vastava eelarveperioodi lõppemise kui ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise tõttu 2020. aasta märtsis pandeemiakriisi kontekstis.

(13)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõik probleemid või suure osa neist (hinne A), mis on kindlaks määratud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt Portugalile esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(12)Ligikaudu pooled kõigist komponentidest aitavad kaasa tervishoiualase, majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse suurendamisele selliste meetmete kaudu nagu esmatasandi tervishoiusüsteemi riiklike võrgustike tugevdamine, pideva ja palliatiivse hoolduse teenuse tagamine, sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete pakkumine ning uuenduslikud integreeritud sotsiaalteenused Lissaboni ja Porto suurlinnapiirkondades. Digitehnoloogia ja koostalitlusvõimega seotud lahenduste kasutuselevõtt tugevdab avaliku halduse institutsioonilist suutlikkust ja vastupidavust. Järgmise põlvkonna poliitika on hõlmatud mitme meetmega ning peaaegu kolmandik kõigist komponentidest on sellega otseselt seotud, avaldades lastele ja noortele otsest mõju, näiteks lastehoiuasutuste, kutsehariduse ja -koolituse ning kolmanda taseme hariduse, sealhulgas STEAMi erialade õppega seotud suutlikkuse suurendamisega, noorte karjääri ja sissetulekuga seotud väljavaadete parandamisega ning üliõpilaste majutusvõimaluste laiendamisega. Sellele lisandub hariduse digiteerimise ja õpilastele isiklike IT-seadmete tagamise meede.

(11)Kavaga on ulatuslikult kaetud kolmas, aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu sammas, ning kolmandik komponentidest panustab sellesse otseselt. Majanduslik ühtekuuluvus, tootlikkus ja konkurentsivõime on otseselt hõlmatud peaaegu kõigi kava komponentidega, millega püütakse lahendada mitmesuguseid omavahel seotud probleeme, näiteks toetades kestlikku majanduskasvu ja kliimamuutustega kohanemist, sotsiaalteenuste üldist tagamist, innovatsiooni, uute tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu ja CO2 heite vähendamist, avalike teenuste dematerialiseerimist ning äriühingute rahastamist ja kapitaliturgude arengut. Sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse mõõde on omavahel tihedalt seotud, seda eelkõige Portugali vähem arenenud piirkondades. Piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kutsutakse üles etendama keskset rolli mitmesuguste kogukonnapõhiste teenuste osutamisel, et tagada ulatuslik territoriaalne kaetus sellistes valdkondades sotsiaaleluasemed, lasteaiad ja lastehoid ning haridus, tervishoiuteenuste osutamine, pikaajalise hoolduse teenused ja sotsiaalhoolekande päevakeskused eakatele ning puuetega inimestele kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga.

(10)Kavas nähakse ette mitmesuguste kliimameetmete võtmine ja ligikaudu kolm neljandikku kõigist komponentidest aitavad kaasa rohepöördele. Need hõlmavad hoonete energiatõhususe suurendamise, tööstuse CO2 heite vähendamise ja kliimamuutustega kohanemise meetmeid. Kavaga püütakse lahendada digipöördega seotud probleeme mitmes valdkonnas ja sellele aitavad kaasa ligikaudu pooled kõigist komponentidest, muu hulgas toetatakse avalike teenuste digiteerimist ja digitehnoloogia kasutuselevõttu ettevõtluse edendamiseks ning ettevõtete kasvu tootmisstruktuuri digipöörde hoogustamise eesmärgil. Puudulike digioskustega seotud probleemide lahendamiseks hõlmab kava meetmeid haridus- ning kutseharidus- ja -koolitussüsteemide ajakohastamiseks, muu hulgas selleks, et pakkuda turu vajadustele vastava kvalifikatsiooniga tööjõudu, suurendada täiskasvanuhariduse asjakohasust ning kasvatada koolilõpetajate arvu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika (STEAM) erialal ning eelkõige IT-alal.

(7)Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on kogu ELi hõlmav investeeringuprojektide ja reformide elluviimise kooskõlastatud jõupingutus. Tänu nende reformide ja investeeringute kooskõlastatud ja üheaegsele rakendamisele ning piiriüleste projektide rakendamisele tugevdavad need reformid ja investeeringud üksteist vastastikku ning tagavad positiivseid ülekanduvaid mõjusid kogu liidus. Seega tuleneb ligikaudu kolmandik rahastu mõjust liikmesriikide kasvule ja töökohtade loomisele teiste liikmesriikide tegevuste ülekandemõjust.

(5)22. aprillil 2021 esitas Portugal määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Taaste- ja vastupidavuskavade riiklik omalus on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Portugali kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis on seotud netoväliskohustuste suure mahu, era- ja valitsemissektori suure võla ning viivislaenude osakaaluga, mis on tootlikkuse aeglase kasvu tingimustes endiselt suur.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Portugalile oma soovitused. Täpsemalt soovitas nõukogu võtta kõik vajalikud meetmed, et pandeemiale tulemuslikult reageerida, parandada riigi rahanduse kvaliteeti, seades prioriteediks majanduskasvu soodustavad kulutused, tugevdada tervishoiusüsteemi vastupidavust ning tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenusele. Samuti soovitas nõukogu parandada elanikkonna oskuste üldist taset (keskendudes digioskustele ja suurendades koolilõpetajate arvu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatikaga seotud valdkondades), aidata kaasa kvaliteetse tööhõive tagamisele ja vähendada tööturu killustatust. Nõukogu soovitas Portugalil parandada ka sotsiaalsete turvavõrkude tõhusust ja asjakohasust ning tagada piisav ja tõhus sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetus. Ta soovitas keskenduda investeeringute tegemisel rohe- ja digipöördele, eelkõige innovatsioonile, raudteetranspordile ja sadamataristule, CO2 heite vähendamisele ja energiasüsteemi ümberkujundamisele ning energiaühenduste laiendamisele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Lisaks soovitas nõukogu rakendada meetmeid, et tagada äriühingute juurdepääs likviidsusvahenditele pandeemia kontekstis, kiirendada avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et soodustada majanduse taastumist. Veel soovitas ta viia läbi reformid ettevõtluskeskkonna parandamiseks, eelkõige selleks, et vähendada litsentsimisest tulenevaid regulatiivseid ja haldustõkkeid ning regulatiivseid piiranguid reguleeritud kutsealade puhul ning suurendada haldus- ja maksukohtute ning maksejõuetus- ja sissenõudmismenetluste tõhusust. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et soovitus võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed pandeemiale tõhusalt reageerimiseks ning majanduse ja selle taastumise toetamiseks on täielikult täidetud. Olulisi edusamme on tehtud seoses soovitusega rakendada ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tagada äriühingute, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääs likviidsusvahenditele.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.6.2021 COM(2021) 321 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu rakendusotsus Portugali taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 146 final}



LISA 1. JAGU: TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1. Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1: Riiklik tervishoiuteenistus Portugali taaste- ja vastupidavuskava selles osas käsitletakse mitut probleemi, millega Portugali tervishoiusüsteem seoses praeguste muutuvate tervishoiuvajaduste ja seonduvate kuludega silmitsi seisab. Esiteks, Portugali negatiivne demograafiline suundumus, mida iseloomustab rahvastiku kiirenev vananemine ja sellest tulenev pikaajalise hoolduse vajadus, langeb kokku haiguste esinemisprofiili muutumisega, krooniliste ja degeneratiivsete haiguste põhjustatud koormus kasvab ning järk-järgult suureneb hulgihaigestumus. Teiseks on Portugalis välditav suremus ikka veel märkimisväärne ja 65-aastaste tervena elatud aastate arv suhteliselt väike. Kolmandaks tuleks pöörata suuremat tähelepanu tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele ning tegeleda puudustega, mis on seotud tervishoiuteenuste killustatuse ja kättesaadavusega. Neljandaks on Portugalis omaosalus tervishoius üks kõrgemaid ELis ja tervishoiusektori rahaline koormus on suhteliselt suur. Portugali riiklik tervishoiuteenistus on juba mitu aastat seisnud silmitsi keerulise finantsolukorraga. Portugalis on valitsus korduvalt päästnud avalik-õiguslikke haiglaid, kes on sattunud süsteemsesse võlatsüklisse, mis mõjutab kogu tarneahelat. Komponendi peamine eesmärk on tugevdada Portugali riikliku tervishoiuteenistuse võimet reageerida demograafilistele ja epidemioloogilistele muutustele riigis, ravialasele ja tehnoloogilisele innovatsioonile ning suurenevale nõudlusele tervishoiuteenuste järele ja sellega seotud kuludele. Ühtlasi on komponendi eesmärk tugevdada esmatasandi tervishoiuteenuste keskset rolli riikliku tervishoiuteenistuse üldises ülesehituses, laiendada pikaajalise hoolduse ja vaimse tervise teenuseid ning suurendada nende tõhusust, viies lõpule riiklike haiglate juhtimismudeli reformi ja edendades tervishoiuteenuste digiteerimist. Komponendiga toetatakse riigipõhise soovituse rakendamist, milles käsitletakse üldise kulude kontrolli tugevdamist, kulutõhusust ja adekvaatset eelarvestamist, keskendudes haiglate võlgnevuste püsivale vähendamisele (riigipõhine soovitus 1/2019), ning riigipõhist soovitust, milles käsitletakse tervishoiusüsteemi vastupanuvõime tugevdamist ning võrdse juurdepääsu tagamist kvaliteetsele tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele (riigipõhine soovitus 12020). See komponent aitab täita ka riigipõhist soovitust keskenduda investeeringute tegemisel rohe- ja digipöördele (riigipõhine soovitus 3-2020). Võttes arvesse kavas sätestatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. A. 1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform RE-r01 – Esmatasandi tervishoiu reform Reformi üldeesmärk on tugevdada esmatasandi tervishoiuteenuste keskset rolli elanikkonna tervishoiuvajaduste rahuldamisel riikliku tervishoiuteenistuse üldises struktuuris. Selleks on reformi eesmärk käsitleda kuut prioriteeti: i) suurendada sõeluuringute ja varajase diagnoosimise suutlikkust, eelkõige kõige sagedasemate haiguste puhul; ii) tugevdada esmatasandi arstiabi reageerimisvõimet, luues rohkem ennetusega tegelevaid tervisekeskusi, millel on laiem teenuseportfell ja rohkem sekkumisvaldkondi ning mis on paremini integreeritud muude ravitasanditega, ning kohandades protsesse vastavalt iga kasutaja individuaalsetele vajadustele ja eluviisile, vähendades kliiniliste tavade suurt varieeruvust (sealhulgas ambulatoorsete ravimite väljakirjutamise osas), parandades kliinilise suunamise võimalusi eri tervishoiutasandite vahel ning püüdes suurendada tõhusust, piirates teenuste dubleerimist või ebaefektiivse, ebasobiva või vähese tulemuslikkusega ravi pakkumist; iii) vähendada piirkondlikku ja kohalikku ebavõrdsust esmatasandi tervishoiuteenuste vahendite ja varustuse osas; iv) edendada ambulatoorset ravi ning patsiente ja nende perekondi toetavate programmide loomist, kaasates paremini kodanikke ja kogukondi, sealhulgas viies lõpule tervishoiualaste kohustuste üleandmise keskvalitsuselt kohalikele omavalitsustele; v) parandada tervishoiutöötajate oskusi, tugevdada valdkonnaülest meeskonnatööd ja suurendada töötajate, eelkõige spetsialistide arvu; vi) teostada riiklikus tervishoiuteenistuses digipööre ja kasutada ära selle potentsiaal, et ajakohastada ja lihtsustada tervishoiuteenuste kasutamist. Selleks nähakse kõnealuse reformiga ette olulised raamtingimused, et investeerida esmatasandi tervishoiuteenustesse. Reform hõlmab mitme õigus- ja regulatiivmeetme rakendamist, mille eesmärk on: i) laiendada tervisekeskuste kohustusi ja sekkumisulatust ning nende funktsionaalsete üksuste liigitust; ii) vaadata läbi funktsionaalsete üksuste ülesehituse ja toimimise õiguslik kord ning üksuste toetusstiimulite süsteem; iii) töötada välja riskistratifitseerimisvahend, et toetada tervisekeskuste funktsionaalsete üksuste juhtimist; iv) viia lõpule tervishoiuvaldkonna ülesannete üleandmine keskvalitsuselt kohalikele omavalitsustele. Reformi rakendamise eesmärgid on kavas saavutada 31. detsembriks 2023. Reform RE-r02 – Vaimse tervise teenuste valdkonna reform Reformi üldine eesmärk on parandada vaimse tervise teenuste osutamist Portugalis. Selleks on reformiga ette nähtud viis sekkumissuunda: i) deinstitutsionaliseerida psühhiaatriahaiglas viibivad või sotsiaalasutustes elavad patsiendid; ii) tagada kogu riigis vaimse tervise statsionaarse ja ambulatoorse ravi osutamine kohapeal; iii) laiendada integreeritud pikaajalise ravi riiklikku võrgustikku, keskendudes vaimsele tervisele; iv) muuta kohtupsühhiaatriateenuste korraldust; v) rakendada dementsust käsitlevaid piirkondlikke tervisekavasid. Konkreetselt koosneb reform järgmisest: vaadatakse läbi kehtiv vaimse tervise seadus, millega on kehtestatud Portugali vaimse tervise poliitika üldpõhimõtted ja reguleeritakse psüühikahäiretega inimeste kohustuslikku interneerimist, ning vaadatakse läbi vaimse tervise dekreetseadus, millega on määratud kindlaks vaimse tervise teenuste korraldamise, haldamise ja hindamise juhtpõhimõtted. Muu hulgas tehakse neis õigussätetes järgmised muudatused: i) õigusaktidesse inkorporeeritakse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtted; ii) suurendatakse vaimse tervise teenuste sõltumatut ja usaldusväärset haldamist kohalikul tasandil, luues integreeritud vastutuskeskused. Seda tehes nähakse kõnealuse reformiga ette olulised raamtingimused seonduvate investeeringute tegemiseks vaimse tervise teenuste edendamiseks.

Reformi rakendamisega seotud eesmärgid on kavas saavutada 31. märtsiks 2023. Reform RE-r03 – Riiklike haiglate juhtimismudeli reformi lõpuleviimine Reformi üldeesmärk on suurendada riikliku tervishoiuteenistuse haiglate tõhusust. Eesmärgi saavutamiseks on kavas: i) reformida avalik-õiguslike haiglate struktuuri ja sisemist töökorraldust; ii) kujundada haiglavõrk ümber vastavalt kavandatud suutlikkusele, võttes arvesse nõudlust teenuse järele ning inimressursse ja taristut; iii) parandada suhtlust riikliku tervishoiuteenistuse muude üksustega, nagu esmatasandi ja vaimse tervise teenuste pakkujatega ning palliatiivse ja integreeritud pikaajalise ravi võrgustikega; iv) kaasata tervishoiutöötajad ja vahendusfirmad riiklike haiglate juhtimisse; v) keskenduda kodanike tegelikele tervise- ja heaoluvajadustele. Halduslepingutesse lisatakse objektiivsed näitajad haiglajuhtide töötulemuste hindamiseks, hinnates nii teenuse kvaliteeti kui ka avalik-õiguslike haiglate finantsseisundit. See aitab tagada kooskõla valitsuse tervishoiupoliitika prioriteetidega ja haiglaressursse prognoositavamalt hallata, kusjuures haiglate autonoomiat kombineeritakse tõhustatud järelevalve ja vastutusega. Uuendatud halduslepinguid rakendatakse järk-järgult ja need seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt riiklike haiglate tähtsusele, suurusele ja geograafilisele paiknemisele. Samuti tugevdatakse nii tervishoiu- kui ka rahandusministeeriumi järelevalverolli ning kohaldatakse integreeritud ja sidusat lähenemisviisi, et hinnata haiglate tulemuslikkust ja heakskiidetud eelarvest kõrvalekaldumisi õigeaegselt korrigeerida. Võttes arvesse hiljutise sõltumatu hindamise soovitusi laiendatakse tsentraliseeritud hankeid, et suurendada nende tõhusust. Eelkõige tuleb laiendada tsentraliseeritud hankeid meditsiiniseadmetele ja -seadmetele. Lisaks on kavas parandada riiklike haiglate sisejuhtimist, eelkõige integreeritud vastutuskeskuste loomise kaudu ja selliste keskustega seotud üksuste suhtes kohaldatava tulemuspõhise tasustamiskorra rakendamise kaudu. Seega jõustub riikliku tervishoiuteenistuse täielik vastutus tervishoiutöötajate ees. Lisaks hõlmab meede algatusi haiglavõrgu ümberkujundamiseks, et tagada teenuste parem seotus. Eelkõige on kavas arendada koduse ravi võimalusi, et pakkuda haigla tasemel hooldust patsiendi kodus tihedas koostöös esmatasandi tervishoiuasutustega, integreeritud pikaajalise ravi riikliku võrgustikuga, sotsiaalsektoriga ja kohaliku kogukonnaga. Lisaks tugevdatakse riikliku tervishoiuteenistuse laborisuutlikkust nakkushaiguste diagnoosimisel ja intensiivravisuutlikkust. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Investeering RE-C01-i01: Esmatasandi tervishoiuasutuste suutlikkuse suurendamine Investeeringu eesmärk on laiendada esmatasandi tervishoiuteenuseid ja tugevdada esmatasandi tervishoiuteenuste keskset rolli elanikkonna tervishoiuvajaduste rahuldamisel riikliku tervishoiuteenistuse üldises struktuuris. Investeering põhineb esmatasandi tervishoiuteenuste reformil. Investeering hõlmab järgmisi algatusi: -Esiteks parandatakse osainvesteeringuga esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja tõhusust, aidates seega täiendada sõeluuringuprogrammide riiklikku ulatust ja tugevdada varajase diagnoosimise suutlikkust. Selleks on kavas teha järgmist: i) kaasata kõik tervisekeskused vähktõve, sealhulgas kolorektaal- ja emakakaelavähi sõeluuringutesse; ii) kaasata kõik tervisekeskused diabeetilise retinopaatia sõeluuringutesse; iii) tagada kõikide tervisekeskuste suutlikkus mõõta C-reaktiivset valku; iv) varustada tervisekeskused spiromeetritega astma, kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ja suitsetamise varajaseks diagnoosimiseks, seireks ja raviks; v) varustada tervishoiuüksused Holteri seadmetega ja vererõhu ambulatoorse jälgimise seadmetega; vi) tagada kõikide tervisekeskuste võimekus tegeleda nn diabeetilise jala sündroomiga; vii) võtta vastu raskelt haigete ja hulgihaigete patsientide individuaalsed hoolduskavad; viii) määrata kindlaks suunamisprotokollid kõige nõutavamates ravivaldkondades, nimelt oftalmoloogia, otorinolarüngoloogia, ortopeedia ja uroloogia; ix) luua ühtne teabesüsteem, mis hõlbustab patsientide suunamist ühelt tervishoiutasemelt teisele. -Teiseks laiendatakse osainvesteeringu toel tervisekeskuste sekkumisvaldkondi, seeläbi suurendatakse selle tervishoiutaseme reageerimisvõimet ja eri valdkonna meditsiiniteenuste pakkumist, tugevdades erialast ja meeskonnatööd tervishoiuüksustes. Selleks on kavas teha järgmist: i) luua tervisekeskustesse stomatoloogiaosakonnad; ii) luua tervisekeskustesse integreeritud diagnostikakeskused (sealhulgas vähemalt röntgen- ja kliiniliste analüüside tegemise võimekusega); iii) osutada tervisekeskustes taastusraviteenuseid (tagada vajalike ruumide ning taastusravi, multidistsiplinaarsete ja interdistsiplinaarsete meeskondade olemasolu); iv) varustada kõik tervisekeskused seadmetega (esmaabikott, defibrillaator ja esmatähtsate funktsioonide jälgimise monitor), mis on vajalikud kvaliteetseks reageerimiseks hädaolukordadele (erakorraline abi); v) edendada meetmeid, et vähendada erakorraliste tervishoiuteenuste ebavajalikku ja/või välditavat kasutamist. -Kolmandaks on kavas toetada osainvesteeringuga tervisekeskuste rajatiste ja seadmete ajakohastamist, energiatõhususe suurendamist, patsientidele ja spetsialistidele juurdepääsutingimuste, kvaliteedi, mugavuse ja ohutuse tagamist ning tervishoiuteenuste osutamise kohandamist uutele mudelitele. Selleks on kavas teha järgmist: i) ehitada 100 uut tervisekeskust; ii) renoveerida või kohandada 326 tervishoiuasutust, et suurendada energiatõhusust, täiustada ruumijaotust ning tagada juurdepääsetavus, sanitaarohutus ja mugavus; iii) ajakohastada meditsiiniseadmeid. -Neljandaks keskendutakse osainvesteeringu puhul lähedusmeetmete tõhustamisele, eelkõige koduse ja ambulatoorse ravi ja sekkumise võimaldamisele kõige suurema riskiga elanikkonnarühmadel ning deinstitutsionaliseerimise ja ambulatoorse ravi edendamisele. Selleks on kavas teha järgmist: i) varustada tervisekeskused elektrisõidukitega, et toetada kodust ravi; ii) suurendada liikuvate üksuste arvu, et hõlmata hõreda asustusega piirkondi; iii) luua tervisekeskustes tehnilised tingimused, et viia läbi telekonsultatsioone ja krooniliste haiguste, näiteks südamepuudulikkuse telemonitooringut; iv) tugevdada ambulatoorseid hooldusüksusi ja integreeritud pikaajalise ravi meeskondi; v) luua ambulatoorseid üksusi, et toetada palliatiivset ravi tervisekeskustes; vi) koostada psühhosotsiaalsete sekkumismeetmete programmid tavapäraste vaimsete haiguste (depressioon ja ärevus) raviks tervisekeskustes. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C01-i02: Integreeritud pikaajalise ravi riiklik võrgustik ja palliatiivse ravi riiklik võrgustik Investeeringu eesmärk on laiendada riiklikke palliatiivse ravi ja integreeritud pikaajalise ravi võrgustikke nii statsionaarse kui ka ambulatoorse ravi ning koduse ravi valdkonnas. Investeeringut toetab puudega inimesi käsitleva riikliku strateegia reform, mis on esitatud komponendis nr 3 sotsiaalsete meetmete kohta, ning see on osa Portugali deinstitutsionaliseerimise strateegiast ja üldisest püüdlusest käsitleda riigi ees seisvaid negatiivseid demograafilisi suundumusi. Investeering koosneb struktureeritud ja etapiviisilisest programmist, mille eesmärk on anda rahalist toetust avaliku, sotsiaal- või erasektori projektiarendajatele, et i) laiendada riiklikku integreeritud pikaajalise ravi võrgustikku 5 500 voodikoha võrra, ehitades 275 uut 20 voodiga üksust (olemasolevatesse või uutesse üksustesse); ii) luua 20päeva üksused sõltumatu toimetuleku edendamiseks, et jälgida 500 ambulatoorset patsienti; iii) moodustada 50 integreeritud pikaajalise ravi kodumeeskonda, et tegeleda 1000 patsiendiga kodus (sealhulgas seadmed ja elektrisõidukid); iv) laiendada integreeritud vaimse tervise teenuste osutamist 1000 üksuses, 50 elukohas ja sotsiaalüksustes (toetus uute lahenduste väljatöötamiseks või olemasolevate lahenduste laiendamiseks); v) luua 10 vaimse tervise koduse ravi tugirühmades kuni 100 kohta (toetus rühma tegevuseks vajalike materiaalsete vahendite ja elektrisõidukite soetamiseks); vi) laiendada riiklikku palliatiivse ravi võrgustikku 20 vähekeeruka statsionaarse palliatiivse ravi üksusega 400 patsiendi jaoks; ning vii) luua 10 ambulatoorset palliatiivse ravi üksust kuni 100 kohaga (toetus meeskondade tegevuseks vajalike materiaalsete vahendite ja elektrisõidukite soetamiseks). Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering RE-C01-i03: Vaimse tervise reformi lõpuleviimine ja dementsuse strateegia rakendamine

Investeeringu eesmärk on toetada vaimse tervise teenuste reformi elluviimist, aidates seeläbi kaasa riikliku tervishoiuteenistuse reageerimissuutlikkuse laiendamisele ja tugevdamisele vaimse tervise valdkonnas. Investeering koosneb täiendavatest osainvesteeringutest rajatistesse, struktuuridesse ja inimressurssi, nimelt: i) kogukonnas selliste hoolekandeteenuste loomine, mis võimaldavad deinstitutsionaliseerida psühhiaatriahaiglates või sotsiaalsektoris elavaid patsiente, kes ei saa kasutada riikliku integreeritud pikaajalise ravi võrgustiku pakutavaid teenuseid, sealhulgas luua riiklikus integreeritud pikaajalise ravi võrgustikus 500 ravikohta vaimse tervise teenuste osutamiseks; ii) ehitada üldhaiglatesse neli statsionaarset üksust, kõrvaldades akuutse kohtade puuduse psühhiaatriahaiglates; iii) luua 15 integreeritud vastutuskeskust, et võimaldada kodust ravi suurema autonoomia ja vastutusega patsientidele; iv) renoveerida 20 olemasolevat kohalikku vaimse tervise teenuste keskust; v) luua 40 ambulatoorset vaimse tervise meeskonda; vi) kohtupsühhiaatriateenuste ümberkujundamine, laiendamine ja uuendamine; vii) suurendada teadlikkust ja korraldada koolitusi dementsete patsientide raviviisidest. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering RE-C01-i04: Seadmed uutele haiglatele Seixalis, Sintras ja Ida-Lissabonis Investeeringu eesmärk on valmistada ette uued kavandatavad haiglad Seixalis, Sintras ja Ida-Lissabonis, tugevdades seeläbi haiglavõrku ja haiglaravi pakkumist tihedalt asustatud piirkonnas, kus nõudlus tervishoiuteenuste järele on märkimisväärne. Eesmärk on tagada olulisele osale elanikkonnast parem juurdepääs tervishoiuteenustele ning aidata kaasa ebavõrdsuse vähendamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisele piirkonnas. Investeering hõlmab Seixali, Sintra ja Ida-Lissaboni uutesse haiglatesse paigaldatavate järgmiste seadmete ostu: i) kliinilised, meditsiinilised ja kõrgtehnoloogilised seadmed; ii) üldvarustus, sealhulgas erimööbel; iii) arvutiseadmed. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C01-i05-RAM: Madeira piirkondliku tervishoiuteenistuse tugevdamine Investeeringu eesmärk on rakendada Madeira autonoomse piirkonna piirkondliku tervishoiusüsteemi strateegilist kava ja vaimse tervise edendamise piirkondlikku strateegiat. Investeering koosneb kahest osainvesteeringust. Esiteks hõlmab see osainvesteeringuid integreeritud pikaajalise ravi piirkondliku võrgustiku laiendamiseks, arendamiseks ja parandamiseks, sealhulgas suurendades iga tüüpi ravi kohtade arvu kooskõlas deinstitutsionaliseerimise põhimõttega, koostöös era- ja sotsiaalsektoriga ning piirkondades, mida iseloomustab kiirem rahvastiku vananemine ja/või väiksem ravisuutlikkus. Teiseks hõlmab see ka osainvesteeringuid, mille eesmärk on tugevdada reageerimissuutlikkust vaimse tervise probleemide ja vananemisega seotud dementsuse korral, sealhulgas haiglate ja esmatasandi arstiabi rajatiste taristu ja seadmete ajakohastamine, uute ravikohtade loomine koduse ravi ja päevahaigla teenuste osutamiseks ning ambulatoorsete vaimse tervise meeskondade loomine. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C01-i06: Digipööre tervishoius Investeeringu eesmärk on tegeleda riikliku tervishoiuteenistuse digipööret takistavate kitsaskohtadega, sealhulgas tervishoiutöötajate käsutuses oleva asjakohase riist- ja tarkvara puudumisega, tugevdada riikliku tervishoiuteenistuse infosüsteemide standardimist ning parandada kasutajakogemust ja andmetele juurdepääsu. Investeering koosneb neljast osainvesteeringust. Esiteks täiustatakse terviseandmete võrgustikku, et parandada teenuste kvaliteeti ja riikliku tervishoiuteenistuse kasutuses olevate arvutisüsteemide vastupidavust, hõlbustades andmete kasutamist otsuste tegemise tugisüsteemides, tagades eri infosüsteemide koostalitlusvõime ja vastavuse asjakohastele turvapõhimõtetele. Teiseks lihtsustatakse, ühtlustatakse ja digiteeritakse suhtlust kodanike ja tervishoiuüksuste vahel selliste elektrooniliste vahendite abil, nagu kodanikukeskne platvorm ja teletervise vahendid, et parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust. Kolmandaks tehakse tervishoiutöötajatele kättesaadavaks ajakohastatud ja koostalitlusvõimelised vahendid (nt telemonitooringu- ja telerehabilitatsiooniplatvormid ning süsteemid, mis parandavad andmete ülekantavust esmatasandi arstiabi, haiglaravi ja integreeritud pikaajalist ravi pakkuvate asutuste vahel) ning asjakohane digioskuste alane koolitus. Neljandaks edendatakse kliiniliste andmete digiteerimist, et teostada riikliku tervishoiuteenistuse tegevuse järelevalvet. Investeering tehakse 31. detsembriks 2024. Investeering RE-C01-i07-RAM: Madeira piirkondliku tervishoiusüsteemi digiteerimine Investeeringu eesmärk on edendada Madeira piirkondliku tervishoiuteenuse digiteerimist digitehnoloogia kasutuselevõtu kaudu, et parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja tõhusust ning suurendada tervishoiutöötajate ja kodanike mõjuvõimu. Investeering koosneb mitmest osainvesteeringust, sealhulgas: i) digitehnoloogia rakendamine, et toetada patsientide seiret, tõhustada telefoni teel tervishoiuteenuste osutamist ja kodanike tervisliku seisundi telemonitooringut; ii) digitehnoloogia ja tehisintellekti tugevdamine epidemioloogilise seire eesmärgil; tervise digiteerimise suurendamine ja infosüsteemide koostalitlusvõime parandamine; iv) kodanike juurdepääsu parandamine tervisealasele teabele ja tervishoiuteenustele digitaalsete vahendite abil; v) kodanike ja sidusrühmade koolitamine, et nad kasutaksid tervishoiu valdkonna digivahendeid. Investeering tehakse 31. detsembriks 2024. Investeering RE-C01-i08-RAA: Digihaigla Assooridel

Investeeringu eesmärk on suurendada tervishoiuteenuste pakkumist ja tagada parem juurdepääs tervishoiuteenustele Assooridel piirkondliku tervishoiuteenuse digitaliseerimise kaudu. Investeering seisneb elektroonilise terviseloo loomises iga kodaniku jaoks, infosüsteemide koostalitlusvõime suurendamises, et võimaldada kliinilise teabe jagamist tervishoiutöötajate vahel, tervishoiu kättesaadavuse parandamises kõige isoleeritumatel ilma haiglata saartel, korraldades telemeditsiini konsultatsioone, ning vajaliku riist- ja tarkvara ning infosüsteemide loomises. Investeering tehakse 30. septembriks 2025. Investeering RE-C01-i09: Üldine aktiivse elu toetamise süsteem Investeeringu eesmärk on edendada Portugalis füüsilist ja emotsionaalset heaolu, suurendades kehalise aktiivsuse taset riigis ning aidates kaasa haiguste paremale ennetamisele ja mittenakkuslikest haigustest tuleneva koormuse haldamisele. Investeering koosneb järgmisest: i) riiklik kampaania ja tehnoloogiline platvorm, et edendada kehalist aktiivsust, suurendada kodanike teadmisi regulaarse kehalise aktiivsuse kasulikkusest igas vanuses, kirjutada ette harjutusi vastavalt nende võimetele ning julgustada tervislikumaid eluviise omaks võtma; ii) laiendada koolisporti kogukonnale, toetades aktiivset liikumist alates nooremast east kogu elu jooksul ja koos perega, et õpilased oleksid edukamad ja järgiksid tervislikumat eluviisi; iii) edendada kehalist aktiivsust töökohal, toetades meetmete ja programmide rakendamist ning pakkudes füüsilise aktiivsuse praktiseerimiseks ruume ja seadmeid. Investeering tehakse 30. septembriks 2025.



A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus siht Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1. 1 Re-C01-r01 M Esmatasandi tervishoidu käsitlevate õigusaktide jõustumine Muudetud õigusaktide jõustumine 2. kv 2023 Esmatasandi tervishoidu käsitlevate õigusaktide läbivaatamine, nimelt: i) esmatasandi tervisekeskuste funktsionaalsete üksuste aluseks olevad õigusaktid (sealhulgas dekreetseadus nr 73/2017 näidis B-tüüpi peretervise üksuste kohta, valitsuse määrus nr 1368/2007, näidis B-tüüpi peretervise üksuste eeskirjad ja tasustamismudel ning sellega seotud õigusakt ning muud liiki esmatasandi tervishoiuüksuste toimimist toetavad õigusaktid); ning ii) tervisekeskusi käsitlevad õigusaktid (sealhulgas tervisekeskuste tegevust käsitlevad õigusaktid, nimelt dekreetseadus nr 28/2008). 1. 2 Re-C01-r01 T Juurdepääsu võimaldamine riskistratifitseerimise vahendile, et toetada kliinilist juhtimist tervisekeskuste funktsionaalsetes üksustes Arv 0 1 000 4. kv 2023 Tervisekeskuste selliste funktsionaalsete üksuste arv, kes saavad juurdepääsu registreeritud kasutajaid hõlmavale riskistratifitseerimisvahendi teabele. Riskistratifitseerimisvahend võimaldab ennetavat sekkumist suurema kliinilise riski ja sotsiaalse haavatavusega elanikkonnarühmades, tagades kogu riigis rahvastikupõhised sõeluuringud ja varajase diagnoosimise programmid, samuti kõige sagedasemate haiguste (kardiovaskulaarne, diabeet, vähktõbi, hingamisteed, vaimne ja osteoartikulaarne) all kannatavate patsientide õigeaegse ravi ja asjakohased järelmeetmed. 1. 3 Re-C01-r01 T Tervishoiuvaldkonna vastutuse detsentraliseerimise protsessi lõpuleviimine omavalitsustes Arv 0 201 4. kv 2022 Selliste uute omavalitsuste arv, kus tervishoiuvaldkonna ülesannete detsentraliseerimise protsess on 30. jaanuari 2019. aasta dekreetseaduse nr 23/2019 kohaselt lõpule viidud, allkirjastades tervishoiuministeeriumi, piirkondlike tervishoiuasutuste ja omavalitsuste poolt üleviimise teate. Vastutuse üleminek hõlmab eelkõige järgmist: i) kohalike omavalitsuste osalemine esmatasandi tervishoiuüksuste ning sõltuvuse ja sõltuvusega seotud käitumisse sekkumise üksuste planeerimis-, juhtimis- ja investeerimisotsustes, eelkõige nende ehitamisel, seadmete paigaldamisel ja hooldamisel; ii) esmatasandi tervishoiuga seotud muude seadmete haldamine, hooldus ja säilitamine; iii) operatiivse abi osutamine riikliku tervishoiuteenistuse tervisekeskuste funktsionaalsete üksuste ning sõltuvuskäitumise ja -sõltuvusega seotud sekkumise üksuste tervishoiutöötajatele; iv) tervisekeskuste logistiliste tugiteenuste haldamine; v) strateegiline partnerlus haiguste ennetamise programmides, pöörates erilist tähelepanu tervislike eluviiside edendamisele ja aktiivsena vananemisele. 1. 4 Re-C01-r02 M Jõustub uus vaimse tervise dekreetseadus, milles sätestatakse vaimse tervise teenuste korraldamise põhimõtted. Uue vaimse tervise dekreetseaduse jõustumine 4. kv 2021 Uus dekreetseadus kajastab valitsuse 15. juuni 2020. aasta korraldusega nr 6324/2020 (muudetud valitsuse 20. novembri 2020. aasta korraldusega nr 11485/2020) loodud töörühma muudatusettepanekuid vaimse tervise teenuste korraldamise põhimõtete määratlemiseks. 1. 5 Re-C01-r02 M Jõustub uus vaimse tervise seadus, milles sätestatakse vaimuhaigusega inimeste õigustega seotud põhimõtted ning reguleeritakse kohustuslikku haiglaravi või ravi. Uue vaimse tervise seaduse jõustumine 1. kv 2023 Uus vaimse tervise seadus kajastab valitsuse 15. juuni 2020. aasta korraldusega nr 6324/2020 (muudetud valitsuse 20. novembri 2020. aasta korraldusega nr 11485/2020) loodud töörühma muudatusettepanekuid, mille eesmärk on kehtestada vaimuhaigusega inimeste õigustega seotud põhimõtted ja reguleerida kohustuslikku haiglaravi või ravi. 1. 6 Re-C01-r03 M Uue halduslepingu vormi jõustumine Uue halduslepingu vormi jõustumine 2. kv 2022 Uue halduslepingu vormi jõustumine tervishoiu- ja rahandusministeeriumite ühisel heakskiidul. Uut vormi peavad järgima kõik tulevased juhtimislepingud, millele kirjutavad alla kõik tervishoiusüsteemi kuuluvate riigiettevõtete avaliku sektori juhid, et tugevdada vastutust ja soodustada tulemuspõhiseid juhtimistavasid. 1. 7 Re-C01-r03 M Riikliku tervishoiuteenistuse uue juhtkonna raamatupidamiskava jõustumine Uue juhtkonna raamatupidamisarvestuse kava jõustumine 1. kv 2024 Riikliku tervishoiuteenistuse juhtimisarvestuse kava koostamine, et koguda riiklikul tasandil teavet haiglateenuste kulude, tulude ja tulemuste kohta, parandades seeläbi vahendite eraldamist riiklikus tervishoiuteenistuses, võrdlusuuringuid ja tehes kindlaks valdkonnad, kus tervishoiuasutuste tegevustõhusust tuleks parandada. Tervishoiusüsteemi keskjuhatus levitab uut juhtkonna raamatupidamise kava normatiivse ringkirja kaudu. 1. 8 Re-C01-r03 T Uute integreeritud vastutuskeskuste loomine riikliku tervishoiuteenistuse haiglates Arv 0 10 4. kv 2022 Uute integreeritud vastutuskeskuste loomine riikliku tervishoiuteenistuse haiglates, et: i) parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja tõhusust; ii) tugevdada tervishoiuteenuste kliinilist juhtimist, sõltumatust ja vastutust; iii) julgustada tervishoiutöötajaid jätkama töötamist riiklikes haiglates; iv) jagada riske ja kasu tervishoiuteenuste ja haiglate vahel; v) väärtustada iga tervishoiuteenuse ja haigla missiooni riikliku tervishoiuteenistuse piirkondlikus ja riiklikus kontekstis. 1. 9 Re-C01-r03 T Uute integreeritud vastutuskeskuste loomine riikliku tervishoiuteenistuse haiglates Arv 10 25 4. kv 2025 Uute integreeritud vastutuskeskuste loomine riikliku tervishoiuteenistuse haiglates, et: i) parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja tõhusust; ii) tugevdada kliiniliste tervishoiuteenuste juhtimist, sõltumatust ja vastutust; iii) julgustada tervishoiutöötajaid jätkama töötamist riiklikes haiglates; iv) jagada riske ja kasu tervishoiuteenuste ja haiglate vahel; v) väärtustada iga tervishoiuteenuse ja haigla missiooni riikliku tervishoiuteenistuse piirkondlikus ja riiklikus kontekstis. 1. 10 Re-C01-r03 T Koduhaiglatele reageerimise tõhustamine riikliku tervishoiuteenistuse haiglates Arv 0 5 000 4. kv 2024 Suurendada koduse ravi osutamise võimalusi, võimaldades pakkuda kodus piiratud aja jooksul haigla tasemel keerukaid ja intensiivravi tervishoiuteenuseid tihedalt seotuna esmatasandi tervishoiuteenustega, integreeritud pikaajalise ravi riikliku võrgustikuga, sotsiaalsektoriga ja laiema kogukonnaga, mõõdetuna uute koduse ravi episoodide arvuga (määratletud kui raviteenuste arv, mida osutatakse ajavahemikul, mil patsient on kodusel ravil üksuse alluvuses, katkestamatult alates koduse ravi alguse kuupäevast kuni ravilt lahkumise kuupäevani). 1. 11 Re-C01-r03 M Ravimite kesksete hankemehhanismide tugevdamise tegevuskava jõustumine Ravimite kesksete hankemehhanismide tugevdamise tegevuskava jõustumine 2. kv 2024 Jõustatakse tegevuskava, mille eesmärk on tugevdada ravimite keskseid hankemehhanisme, rakendada soovitused, mis tulenevad ravimite tsentraliseeritud hangete sõltumatust hindamisest Portugalis, mille viis struktuurireformi tugiprogrammi raames läbi Austria riiklik rahvatervise instituut. 1. 12 Re-C01-r03 M Riikliku tervishoiuteenistuse uue ainuõigusliku töökorra jõustumine Uue ainuõigusliku töö korra jõustumine 1. kv 2023 Tervishoiutöötajate uus ainuõiguslik töökord riiklikus tervishoiuteenistuses, mis hõlmab asjakohaseid mehhanisme tööaja korraldamiseks ja palgatabelite koostamiseks. 1. 13 Re-C01-i01 M Esmaabiteenuste puhul kasutatava valge, sinise ja rohelise koodi kasutuselevõtt ka muude tervishoiuteenuste, sealhulgas esmatasandi tervishoiuteenuste puhul Hädaolukorrale viitamise tingimuste jõustumine 1. kv 2022 Esmaabiteenuste puhul kasutatava valge, sinise ja rohelise koodi, suunamisprotsessi ja halduseeskirjade kasutuselevõtt ka muude tervishoiuteenuste, sealhulgas esmatasandi tervishoiuteenuste puhul 1. 14 Re-C01-i01 T Uute terviseüksuste ehitamine Arv 0 20 4. kv L 2023 Amortiseerunud hoonete asendamiseks ehitatud selliste uute tervishoiuüksuste arv, mille puhul on kasutajatele ja tervishoiutöötajatele tagatud ligipääsetavus, kvaliteet, mugavus ja ohutus ning hoone haakub uute tervishoiumudelitega. Amortiseerunud hoonete asendamiseks ehitatud uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. 1. 15 Re-C01-i01 T Uute terviseüksuste ehitamine Arv 20 100 2. kv 2026 Amortiseerunud hoonete asendamiseks ehitatud selliste uute tervishoiuüksuste arv, mille puhul on kasutajatele ja tervishoiutöötajatele tagatud ligipääsetavus, kvaliteet, mugavus ja ohutus ning hoone haakub uute tervishoiumudelitega. Amortiseerunud hoonete asendamiseks ehitatud uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. 1. 16 Re-C01-i01 M Täiendada esmatasandi tervishoiu sõeluuringute ja varajase diagnoosi programmide riiklikku ulatust Aruanne esmatasandi arstiabi sõeluuringute ja varajase diagnoosi programmide lõpuleviimise kohta 1. kv 2026 Selle eesmärgi saavutamine hõlmab järgmist: i) tervisekeskuste kaasamine emakakaela sõeluuringutesse; ii) tervisekeskuste kaasamine käärsoole ja pärasoole sõeluuringutesse; iii) 300 tervisekeskuse kaasamine diabeetilise retinopaatia sõeluuringutesse; iv) varustada funktsionaalsed üksused Holteri seadmetega ja vererõhu ambulatoorse jälgimise seadmetega v) astma, kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ja suitsetamise (spiromeetrite) diagnoosimis- ja ravivahendite kasutuselevõtt tervisekeskustes; ning vi) tagada kõikide tervisekeskuste suutlikkus mõõta C-reaktiivset valku. 1. 17 Re-C01-i01 M Suurendada esmatasandi tervisekeskuste reageerimisvõimet ja laiendada nende sekkumisvaldkondi Aruanne esmatasandi tervisekeskuste reageerimissuutlikkuse suurendamise ja nende sekkumisvaldkondade laiendamise kohta 2. kv 2026 Selle eesmärgi saavutamine hõlmab järgmist: i) tagada kõikide tervisekeskuste võimekus tegeleda nn diabeetilise jala sündroomiga; ii) avada tervisekeskustes hambaarsti vastuvõtt; iii) luua tervisekeskustes integreeritud diagnostikakeskused (väikese keerukusega täiendavad diagnostika- ja ravivahendid, röntgen- ja kliinilised analüüsid); iv) luua tervisekeskustes liikumise ja rehabilitatsiooniga tegelevad üksused; v) tervisekeskuste varustamine seadmetega (esmaabikott, defibrillaator, esmatähtsate funktsioonide monitor), mis on vajalikud kvaliteetseks reageerimiseks hädaolukordadele (erakorraline abi). 1. 18 Re-C01-i01 M Tervishoiuasutuste ja -seadmete uuendamine, et tagada esmatasandi tervisekeskuste juurdepääsetavus, kvaliteet ja ohutus Aruanne tervishoiuasutuste ja -seadmete uuendamise kohta 2. kv 2026 Selle eesmärgi saavutamine hõlmab järgmist: i) ehitada 100 tervishoiuasutust, Amortiseerunud hoonete asendamiseks eraldatakse 154 841 862 eurot; uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel; ii) renoveerida või kohandada 326 tervishoiurajatist, et suurendada energiatõhusust, täita hädaolukorra kava ja/või tagada kasutajatele ja tervishoiutöötajatele ligipääsetavus, ohutus ja mugavus, millest 133 509 208 euro suurune toetus on seotud energiatõhusa renoveerimisega ja 11 322 726 euro suurune toetus on seotud energiatõhusa renoveerimisega, et saavutada keskmiselt vähemalt keskmisel tasemel renoveerimine, nagu on määratletud komisjoni soovituses (ELi) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (hankemenetlustes peavad olema tagatud nõuded hoonete energiatõhususe parandamiseks); ning iii) seadmete ajakohastamine (sealhulgas kliinilised põhiseadmed, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed, energiatõhususe seadmed ja ohutusseadmed). 1. 19 Re-C01-i01 MT Ambulatoorse ravi ning koduse ja ambulatoorse sekkumise tugevdamine Aruanne ambulatoorse ravi ning koduse ja ambulatoorse sekkumise tugevdamise kohta 2. kv 2026 Selle eesmärgi saavutamine hõlmab järgmist: i) pakkuda vähemalt 770 elektrisõidukit, et toetada koduse ravi osutamist tervisekeskuste poolt; ii) uute mobiilsete üksuste arvu suurendamine vähemalt 34 võrra, et hõlmata väikese tihedusega piirkondi. 1. 20 Re-C01-i02 M Jõustub määrus, mis käsitleb rahalise toetuse eraldamist piirkondlike tervishoiuasutuste jaoks Rahalise toetuse eraldamist käsitleva määruse jõustumine 1. kv 2022 Jõustub määrus rahalise toetuse eraldamise kohta piirkondlike tervishoiuasutuste poolt, milles määratakse kindlaks programmi juhtimismudel ja vastavad taotlejate nõuded. 1. 21 Re-C01-i02 T Statsionaarse ja ambulatoorse integreeritud pikaajalise ravi riikliku võrgustiku ja palliatiivse ravi riikliku võrgustiku reageerimisvõime tugevdamine Arv 0 7 400 4. kv 2025 Integreeritud pikaajalise ravi ja palliatiivse ravi riiklike võrgustike reageerimisvõime tugevdamine uute statsionaarsete ja ambulatoorsete ravikohtade loomise kaudu: i) 5 500 uut statsionaarset voodikohta integreeritud pikaajalise ravi riiklikus võrgustikus; ii) 500 uut ravikohta päevase taastusravi üksustes integreeritud pikaajalise ravi riiklikus võrgustikus; iii) 1000 uut voodikohta integreeritud vaimse tervise pikaajalise ravi osutamiseks; iv) 400 uut voodikohta riiklikus palliatiivse ravi võrgustikus vähekeeruka statsionaarse ravi teostamiseks. See hõlmab 198 337 500 eurose toetuse kasutamist uue tervishoiutaristu ehitamiseks. Nende uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. 1. 22 Re-C01-i02 T Integreeritud pikaajalise ravi riikliku võrgustiku ja palliatiivse ravi riikliku võrgustiku reageerimisvõime tugevdamine koduhoolduses Arv 0 1 200 4. kv 2023 Integreeritud pikaajalise ravi ja palliatiivse ravi riiklike võrgustike reageerimisvõime tugevdamine koduse ravi valdkonnas järgmiste uute ravikohtade loomise kaudu: i) 1 000 uut ravikohta integreeritud pikaajalise koduse ravi meeskondades; ii) 100 uut ravikohta vaimse tervise tugirühmades integreeritud pikaajalise ravi riiklikus võrgustikus; iii) 100 uut ravikohta ambulatoorse palliatiivse ravi tugirühmades. 1. 23 Re-C01-i03 T Kohtupsühhiaatriaüksuste ja -seadmete remont Arv 0 3 4. kv 2025 Uue kohtupsühhiaatriaüksuse (Sobral Cid) ehitamine ja kahe üksuse (Lissaboni psühhiaatriahaiglakeskus ja Magalhães Lemose haigla) renoveerimine, et tagada tingimused, mis on kooskõlas inimõiguste austamisega, eelkõige eraelu puutumatuse, mugavuse ja ruumide inimlikuks muutmise osas, jätmata tähelepanuta kohtukorralduste täitmisega seotud julgeolekutingimusi, mis takistavad rahvusvahelistel organisatsioonidel teha Portugali Vabariigis edasisi süüdimõistvaid otsuseid (Euroopa piinamisvastane komitee). 1. 24 Re-C01-i03 M Teadlikkuse suurendamine ja koolituste pakkumine dementsusega patsientide raviviiside kohta Aruanne uute teadlikkuse suurendamise ja koolitusmeetmete rakendamise ning nende arendamise kohta 4. kv 2022 Teadlikkuse suurendamine ja koolituste pakkumine dementsusega patsientide raviviiside kohta, et toetada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reforme, mis on suunatud sotsiaal- ja tervishoiuteenuste või muude sotsiaal- ja tervishoiupoliitika valdkonnas üldsusega koostööd tegevate üksuste töötajatele ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kasutajatele. 1. 25 Re-C01-i03 M Vaimse tervise võrgustiku tugevdamise lõpuleviimine Aruanne kõigi kirjeldatud vaimse tervise võrgustiku tugevdamise algatuste lõpuleviimise kohta 4. kv 2025 Kõigi vaimse tervise võrgustiku tugevdamiseks määratletud meetmete lõpuleviimine, sealhulgas: i) nelja uue haiglaüksuse loomine üldhaiglates; ii) 15 integreeritud vastutuskeskuse loomine vaimse tervise teenuste valdkonnas; iii) 20 olemasoleva kohaliku vaimse tervise keskuse renoveerimine; iv) 500 ravikoha loomine, mis vastavad selliste institutsionaliseeritud inimeste vajadustele, kellel on krooniline vaimuhaigus; v) kolme kohtupsühhiaatriaasutuse ja nende varustuse ajakohastamine; vi) ehitada kolm ajutist kohtumeditsiiniüksust; vii) koolituste pakkumine dementsusega patsientide raviviiside kohta. Meede hõlmab 58 507 675 euro suurust toetust energiatõhusaks renoveerimiseks, et saavutada keskmiselt vähemalt keskmisel tasemel renoveerimine, nagu on määratletud komisjoni soovituses (ELi) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta. Hoonete energiatõhususe parandamise nõuded peavad sisalduma riigihankemenetlustes ja need tuleb tagada vastavalt tehnilisele kirjeldusele. 1. 26 Re-C01-i04 M Seadmete ostmine Ida-Lissaboni, Seixali ja Sintra haiglatele Seadmete ostmine Lissaboni-ida, Seixali ja Sintra haiglate jaoks, seotud toetuste kogusumma on 178 740 000 eurot. 2. kv 2026 178 740 000 euro suurune toetus, et osta Lissaboni, Seixali ja Sintra uute haiglate jaoks seadmeid (kõrgtehnoloogilised kliinilised ja meditsiinilised seadmed; üldvarustus, kohandatud ergonoomiline mööbel, mida on lihtne puhastada, arvutiseadmed). 1. 27 Re-C01-i05-RAM T Madeira piirkondliku tervishoiusüsteemi koduse ravi kohtade arvu suurenemine Arv 0 1 500 2. kv 2026 Madeira piirkondliku tervishoiuteenistuse reageerimisvõime tugevdamine, suurendades koduse ravi kohtade arvu, võimaldades pakkuda piiratud aja jooksul kodus haigla tasemel keerukaid ja intensiivravi tervishoiuteenuseid tihedalt seotuina esmatasandi arstiabi ja muude teenustega. 1. 28 Re-C01-i05-RAM T Kohalike vaimse tervise meeskondade loomine Madeira piirkondlikus tervishoiuteenistuses Arv 0 11 2. kv 2026 Madeira piirkondliku tervishoiuteenistuse reageerimisvõime tugevdamine vaimse tervise ja vananemisega seotud dementsuse valdkonnas ambulatoorsete vaimse tervise meeskondade loomise kaudu. 1. 29 Re-C01-i05-RAM M Klassifitseerimissüsteemi, funktsionaalse profiili ja kasutajate suunamissüsteemi juurutamine, et tugevdada Integreeritud pikaajalise ravi mudelit Madeira piirkonnas Aruanne klassifitseerimissüsteemi, funktsionaalse profiili ja kasutajate suunamissüsteemi kasutuselevõtu kohta 4. kv 2021 Võtta kasutusele klassifitseerimissüsteem, funktsionaalne profiil ja kasutajate suunamissüsteem, et tugevdada Madeiral integreeritud pikaajalise ravi piirkondlikku mudelit ning selle koordineerimist ja tehnilist haldamist. 1. 30 Re-C01-i05-RAM T Integreeritud pikaajalise ravi kohtade arvu suurenemine Madeira piirkondlikus tervishoiusüsteemis Arv 0 1 080 4. kv 2025 Madeira piirkondlikus tervishoiusüsteemis integreeritud pikaajalise ravi võrgustikus loodud uute voodikohtade arv, üldised valdkonnad (tervenenute arv keskmise pikkusega ravi ja rehabilitatsiooniüksuste ning pikaajalise ravi ja hoolduse üksuste puhul) ning vaimse tervise ja pediaatriliste teenuste üldarv. Toetust kasutatakse järgmiselt:: i) 44 700 000 eurot uue tervishoiutaristu ehitamiseks; uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel; ii) 23 300 000 eurot energiatõhusaks renoveerimiseks. 1. 31 Re-C01-i05-RAM T Madeira piirkondliku tervishoiusüsteemi esmaste tervishoiuteenuste uuendamine Arv 0 15 2. kv 2026 Madeira piirkondliku tervishoiuteenistuse renoveeritud esmatasandi tervishoiuasutuste arv. 1. 32 Re-C01-i06 T Kohalike infotehnoloogiavõrkude ajakohastamine % 0 90 4. kv 2022 Riikliku tervishoiuteenistuse ajakohastatud kohalike infotehnoloogiavõrkude protsent, mida korraldab ja rakendab tervishoiuministeeriumi ühistalituste üksus, mis hakkab seega toimima ühtse side uue mudeli (internetiprotokolli) raames. 1. 33 Re-C01-i06 T Teletervise- ja telemonitooringufunktsioonide rakendamine % 0 15 4. kv 2022 Nende kasutajate osakaal, kellel on juurdepääs uutele teletervise ja telemonitooringu funktsioonidele, mis võimaldavad osutada kaugtervishoiuteenuseid, suurendades seeläbi juurdepääsu tervishoiuteenustele ja kodanike osalemist kaugteabe kogumise ja kaugravi protsessis. 1. 34 Re-C01-i06 T Infotehnoloogia haldusmoodulite, kliiniliste põhimoodulite ja erakorraliste kliiniliste moodulite rakendamine % 0 15 4. kv 2024 Selliste tervishoiutöötajate osakaal, kellel on juurdepääs integreeritud infotehnoloogia moodulitele, kliinilistele põhimoodulitele ja erakorralistele kliinilistele moodulitele: i) kliinilise teabe salvestamine ja konsulteerimine esmatasandi arstiabi, haiglaravi ja järelravi raames, et tagada terviseteabe kättesaadavus ja integreerimine ning kasutajate ja tervishoiutöötajate suurem ohutus; ii) hädaolukorras, õendusregistris ja tervishoiuteenuste telemonitooringus. 1. 35 Re-C01-i07-RAM T Madeira piirkondliku tervishoiusüsteemi uued arvutiseadmed Arv 0 3 600 4. kv 2024 Uute arvutiseadmete arv Madeira piirkondliku tervishoiuteenistuse jaoks, et jälgida Madeira piirkondliku tervishoiuteenuse kasutajaid ja tagada nende suurem lähedus, vähendada vigade riski, suurendada tõhusust ja võimaldada kiiret juurdepääsu kasutajaandmetele. 1. 36 Re-C01-i08-RAA T Parem juurdepääs Assooride piirkondliku tervishoiuteenuse kasutajaportaalile Arv 0 25 000 3. kv 2025 Assooride piirkondlike tervishoiuteenuste kasutajaportaalile juurdepääsevate täiendavate üksikkasutajate arv aastas tänu digitaalsete tervishoiuteenuste ja seal kättesaadava meditsiinilise teabe laiendamisele. 1. 37 Re-C01-i08-RAA T Telemeditsiini konsultatsioonid Assooride piirkondlikus tervishoiuteenistuses Arv 0 1 000 3. kv 2024 Telemeditsiinialaste kohtumiste arv aastas esmatasandi tervishoiuasutustes ja eriarstidega Assooride piirkondlikus tervishoiuteenistuses. 1. 38 Re-C01-i09 T Programmide „Koolispordikogukond“ ja „Koolisport ratastel“ rakendamise lõpuleviimine koolides Arv 0 1 980 3. kv 2025 Selliste teise taseme õppeasutuste arv, kuhu on tarnitud erineva suurusega jalgrattaid, et õpetada õpilastele jalgrattasõitu, ning selliste riiklike koolide arv, kuhu on programmi „School Sports Community“ raames tarnitud täiskasvanute jalgrattaid. 1. 39 Re-C01-i09 M Üldise aktiivse elu toetamise süsteemi riikliku kampaania ja sellega seotud tehnoloogilise platvormi käivitamine Uued sidekanalid ja platvorm, mis toimivad aktiivse elu toetamise üldise süsteemi riikliku kampaania jaoks 3. kv 2025 Käivitada riiklik kampaania aktiivse elu toetamise üldise süsteemi ja sellega seotud tehnoloogilise platvormi loomiseks, et suurendada kodanike teadmisi regulaarsest kehalisest tegevusest saadava kasu kohta igas vanuses ja vastavalt nende võimetele, eesmärgiga soodustada tervislikuma eluviisi omaksvõtmist. B. KOMPONENT 2: Eluase Portugali taaste- ja vastupidavuskava selles osas käsitletakse probleeme, mis on seotud nii Portugali mandriosas kui ka Assooride ja Madeira autonoomsetes piirkondades haavatavate elanikkonnarühmade jaoks mõeldud alaliste ja ajutiste eluasemete struktuurse puudusega, aidates samal ajal kaudselt kaasa sotsiaalkaitsesüsteemi tugevdamisele. Avaliku sektori elamumajandus moodustab Portugali elamufondist vaid 2 % ning seda peetakse ebapiisavaks, et rahuldada enim puudust kannatavate ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadusi. Komponendi peamised eesmärgid on järgmised: i) suurendada sotsiaal- ja taskukohaste eluasemete pakkumist (sealhulgas tegeleda muude seotud vajadustega, nagu põhitaristu ja seadmete puudumine, ebatervislikud ja ebakindlad elukohad, ebakindlus või lepinguliste suhete puudumine, ülerahvastatus või eluaseme sobimatus puudega või piiratud liikumisvõimega elanike erivajaduste rahuldamiseks); luua riigi tasandil suutlikkus pakkuda erakorralist ja ajutist majutust selliste ootamatute või ettenägematute sündmuste korral, nagu loodusõnnetused, tulekahjud, pandeemiad, ränne, varjupaigataotlused või otsese ohuga olukorrad, nagu koduvägivald, inimkaubandus, väljatõstmiste oht jne; ning iii) suurendada üliõpilastele taskukohaste hindadega majutuse pakkumist. Komponendi investeeringud hõlmavad uute eluruumide ehitamist ja olemasolevate renoveerimist. See komponent aitab täita 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta raames Portugalile esitatud riigipõhiseid soovitusi, eelkõige: parandada sotsiaalse turvavõrgu tõhusust ja piisavust (riigipõhine soovitus 2/2019); tagada piisav ja tõhus sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetus (riigipõhine soovitus 2-2020); suurendada kõrgkooli lõpetanute arvu, eelkõige teaduse ja infotehnoloogia valdkonnas (üliõpilasmajutuse investeeringute kaudu) (riigipõhine soovitus 2/2019). See komponent aitab kaasa ka rohepööret käsitleva riigipõhise soovituse (riigispetsiifiline soovitus 32020) täitmisele. Lisaks aitab see komponent rakendada mitmeid Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, näiteks: „Abivajajatele tagatakse juurdepääs kvaliteetsele sotsiaalmajutusele või eluasemetoetusele“ (EPSR 19. a); „Haavatavatel inimestel on õigus asjakohasele abile ja kaitsele sunniviisilise väljatõstmise eest“ (Euroopa sotsiaalõiguste sammas 19. b); „Kodututele pakutakse piisavat peavarju ja teenuseid, et edendada nende sotsiaalset kaasatust“ (Euroopa sotsiaalõiguste sammas 19. c); Sotsiaalkaitse (EPSR 12); „Puuetega inimeste kaasamine“ (EPSR 17); „Juurdepääs olulistele teenustele“ (EPSR 20); „Haridus, koolitus ja elukestev õpe: Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad täiel määral ühiskonnas osaleda ja aitavad edukalt toime tulla üleminekutega tööturul" (Euroopa sotsiaalõiguste sammas 1). Samuti võetakse arvesse keskkonnamõõdet, eelkõige edendades uute ja kõrgete energiatõhususe standarditega ehitiste ehitamist. Võttes arvesse kavas sätestatud meetmete ja leevendusmeetmete kirjeldust ja nende vastavust olulise kahju ärahoidmise põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01), ei kahjusta selle komponendi meetmed oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses.



B. 1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus

Reform RE-r04: Erakorralist ja ajutist eluasemevajadust käsitlev riiklik kava Reformi eesmärk on luua avalik riiklik võrgustik erakorralise ja ajutise eluasemevajaduse rahuldamiseks osana eluasemepoliitika uuendamisest Portugalis, et kaitsta kindlaksmääratud sihtrühmi ja suurendada nende mõjuvõimu ning edendada sotsiaalset kaasatust ja võidelda ebavõrdsuse vastu. Reform seisneb struktureeritud ja valdkonnaülese reageerimisvõimekuse loomises inimeste jaoks, kes vajavad erakorralist või ajutist majutust, ning vajaliku õigus- ja reguleeriva raamistiku väljatöötamises, et luua investeerimismeetme RE-C02-i02 (riiklik erakorralise ja ajutise majutamise toetus) juhtimismudel ning kehtestada abi saavate isikute eluasemeteenusele ja sotsiaalabiteenusele suunamise meetodid. Reformi rakendamine pidi lõpule jõudma 31. juuniks 2021. Investeering RE-C02-i01: Eluasemele juurdepääsu toetusprogramm Investeeringu eesmärk on tagada kõige kiireloomulisemate vajadustega peredele ja kõige haavatavamatele rühmadele korralik ja asjakohane eluase. Investeering seisneb peamiselt sotsiaalmajutuse pakkumises, kuid ka renoveerimiseks või ehitamiseks rahalise toetuse andmises kindlaksmääratud sihtrühmadele, kellel puudub finantssuutlikkus endale vajaliku eluaseme võimaldamiseks, vähemalt 26 000 leibkonnale 2026. aastaks. Investeeringud seisnevad uute hoonete ehitamises või olemasolevate elamute renoveerimises, samuti vajaduse korral uute hoonete soetamises või hoonete allrendile andmises. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C02-i02: Riiklik erakorralise ja ajutise majutamise toetus Investeeringu eesmärk on pakkuda Portugali mandriosa haavatavatele elanikkonnarühmadele ajutist või erakorralist majutust. Selle investeeringu eesmärk on viia ellu komponendis sisalduva erakorralise ja ajutise majutuse riikliku kava reform. Kavandatavad sekkumised on seotud järgmiste ohtude või sotsiaalsete hädaolukordadega: ettenägematud või erakorralised sündmused, vajadus kiire majutuse järele ja ajutiselt eluasemeta jäänud isikute, sealhulgas koduvägivalla ohvrite, inimkaubanduse ohvrite, rahvusvahelise kaitse all olevate isikute ja kodutute mõjuvõimu suurendamine; erakorraline ja nõuetekohaselt põhjendatud vajadus erakorralise ja ajutise majutuse järele isikutele, kellel on otsene ja tegelik oht jääda deinstitutsionaliseerimise protsessis majutuseta; riigiametnike ja -teenistujate vajadus ajutise majutuse järele, mis on avalikes huvides hädavajalik. Investeering seisneb 2 000 majutuskoha ning 473 majutusüksuse, kolme kasarmu ja viie keskuse loomises julgeolekujõudude ajutiseks majutamiseks (üldiste huvidega põhjendatud juhtudel). Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C02-i03-RAM: Sotsiaalelamute pakkumise suurendamine Madeira autonoomses piirkonnas Investeeringu eesmärk on vastata rasketes tingimustes elavate perede eluasemevajadustele, kellel ei ole Madeira autonoomses piirkonnas piisavat rahalist suutlikkust eluasemele juurdepääsu kulude katmiseks. Investeering hõlmab 1 121 leibkonnale sotsiaaleluruumide ehitamist ja/või soetamist (investeering hõlmab ka uuringuid, projekte, maa omandamist ja ehitamist), 325 eraeluruumi taastamise toetamist (sealhulgas energiatõhususe parandamine). Investeeringuga nähakse ette ka teenuste hankimine infosüsteemide ja e-valitsuse lahenduste arendamiseks eluasemesektoris. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-02-i04-RAA: Assooride autonoomse piirkonna majutussuutlikkuse parandamine Investeeringu eesmärk on suurendada eluaseme pakkumist eri tasanditel pärast Assooride autonoomse piirkonna hoonete olukorra märgatavat halvenemist ja pakkumise vähenemist kinnisvaraturul. Investeering hõlmab eri saartel järgmist: -277 hoone ehitamine,

-77 korteri remontimine ning -hoonete renoveerimine (106 hoone täielik renoveerimine, 252 hoone keskmine renoveerimine ja pisiremont 116 hoones) kokku 551 sekkumiseks. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. B. 2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava. Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus siht Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 2. 1 Re-C02-i01 T Eluaseme kättesaadavuse toetusprogramm – allkirjastatud koostöö- või rahastamiskokkulepped Arv 0 75 3. kv 2022 Koostöö- või rahastamiskorra allkirjastamine. Kohalikud majutusstrateegiad on esitatud omavalitsuste poolt. Nendes strateegiates määratakse kindlaks 1) kõik selle programmi raames rahastamiskõlblikud vajadused (nagu on täpsustatud 4. juuni 2018. aasta dekreetseaduses nr 37/2018) ja 2) eluasemelahendusi edendavad üksused. Pärast seda, kui IHRU (Housing and Urban Rehabilitation Institute) on kinnitanud kohalike majutusstrateegiate vastavust programmile, allkirjastatakse kohalike omavalitsustega sõlmitud koostöölepingud või teiste abisaajatega sõlmitavad rahastamislepingud, milles määratakse kindlaks konkreetsed toetatavad investeeringud, ning täpsustatakse nende rakendamise tähtaeg. 2. 2 Re-C02-i01 T Eluaseme kättesaadavuse toetusprogramm – leibkondadele pakutavad ostetud, ehitatud (suure energiatõhususega) või renoveeritud (täiustatud energiatõhususega) eluruumid Arv 0 3 000 3. kv 2023 Kohalike omavalitsuste esitatud kohalikes majutusstrateegiates varem kindlaks määratud leibkondadele lepingujärgselt üle antud eluasemete arv. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel (välja arvatud käimasolevate ja 2021. ja 2022. aastaks eelarvestatud projektide puhul, mis moodustavad 70 000 000 eurot selle meetme jaoks eraldatud kogusummast). Renoveerimistööde puhul on võrdlusühik eluruumi kohta 73 ruutmeetrit, uute ehitiste puhul 95 ruutmeetrit. 2. 3 Re-C02-i01 T Eluaseme kättesaadavuse toetusprogramm – leibkondadele pakutavad ostetud, ehitatud (suure energiatõhususega) või renoveeritud (täiustatud energiatõhususega) eluruumid Arv 3 000 26 000 2. kv 2026 Kohalike omavalitsuste esitatud majutusstrateegiates varem kindlaks määratud leibkondadele lepingujärgselt üle antud eluasemete arv. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel (välja arvatud käimasolevate ja 2021. ja 2022. aastaks eelarvestatud projektide puhul, mis moodustavad 70 000 000 eurot selle meetme jaoks eraldatud kogusummast). Renoveerimistööde puhul on võrdlusühik eluruumi kohta 73 ruutmeetrit, uute ehitiste puhul 95 ruutmeetrit. 2. 4 Re-C02-i02 Riiklik erakorralise ja ajutise majutuse toetus – erakorralise ja ajutise majutuse rahastamislepingute allkirjastamine Arv 0 500 3. kv 2022 Nende eluruumide arv, mille kohta sõlmitakse rahastamislepingud. Üksused esitavad oma rahastamistaotlused IHRU (Housing and Urban Rehabilitation Institute) avatud hankemenetluses, mis pärast ISS-ilt (Institute of Social Security) arvamuse küsimist esitatud taotluste kehtivuse ja teostatavuse kohta sõlmib rahastamislepingud ja määrab selle rakendamise tähtaja. Eluase – iseseisva juurdepääsuga hoone osa või kogu hoone, mis koosneb ühest või mitmest korteriruumist ja täiendavatest eraruumidest või eluruumidest rohkem kui ühe leibkonna jaoks. 2. 5 Re-C02-i02 T Riiklik erakorralise ja ajutise majutuse toetus – erakorralise ja ajutise majutuse rahastamislepingute allkirjastamine Arv 500 1000 3. kv 2024 Eluruumide arv, mille kohta on sõlmitud rahastamislepingud.

Üksused esitavad rahastamistaotlused IHRU (Housing and Urban Rehabilitation Institute) avatud pakkumiskutses, mis pärast ISSi (sotsiaalkindlustusinstituut) poolset hindamist ja arvamuse küsimist esitatud taotluste kehtivuse ja teostatavuse kohta, sõlmib rahastamislepingud ja määrab kindlaks nende rakendamise tähtaja. Eluase – iseseisva juurdepääsuga hoone osa või kogu hoone, mis koosneb ühest või mitmest korteriruumist ja täiendavatest eraruumidest või eluruumidest rohkem kui ühe leibkonna jaoks. 2. 6 Re-C02-i02 T Riiklik erakorralise ja ajutise majutuse toetus – Erakorralise ja ajutise majutamise üksuste ehitamine (ehitatakse energiatõhususe standardi järgi või renoveeritakse parema energiatõhususega) Arv 0 700 3. kv 2023 Elamud, mille ehitustööd on alanud. Kui rahastamisleping on sõlmitud, vabastatakse summa üksustele sõltuvalt lepingu täitmisest. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel (välja arvatud käimasolevate ja 2021. ja 2022. aastaks eelarvestatud projektide puhul, mis moodustavad 14 800 000 eurot selle meetme kogueraldisest). Võrdlusühik eluaseme kohta on 73 ruutmeetrit. 2. 7 Re-C02-i02 T Riiklik erakorralise ja ajutise majutuse toetus – Erakorralise ja ajutise majutamise üksuste ehitamine (ehitatud vastavalt energiatõhususe standardile või renoveeritud parema energiatõhususega) ja üle antud arendajatele Arv 0 2000 2. kv 2026 Toetatavatele asutustele määratud eluruumide arv. Eluase – iseseisva juurdepääsuga hoone osa või kogu hoone, mis koosneb ühest või mitmest korteriruumist ja täiendavatest eraruumidest või eluruumidest rohkem kui ühe leibkonna jaoks. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel (välja arvatud käimasolevate ja 2021. ja 2022. aastaks eelarvestatud projektide puhul, mis moodustavad 14 800 000 eurot selle meetme kogueraldisest). Võrdlusühiku väärtus eluruumi kohta on 73 ruutmeetrit. 2. 8 Re-C02-i02 T Julgeolekujõududele pakutavad majutuskohad Arv 0 473 2. kv 2026 Julgeolekujõududele määratud eluruumide arv (SSGNR – sotsiaalteenused riigi piirivalvele; SSPSP – sotsiaalteenused avaliku julgeolekuga tegelevale politseile) ajutise majutuse vajadusteks, sealhulgas kolm kasarmut ja viis julgeolekujõudude ajutise majutuse keskust (üldiste huvidega põhjendatud juhtudel). Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. 2. 9 RE-C02-i03-RAM T Toetatud elamumajandus Madeira autonoomses piirkonnas Arv 0 190 4. kv 2022 Abikõlblikele leibkondadele eraldatud eluasemete arv seoses sotsiaaleluruumide ehitamisega või toetust saavate sotsiaaleluruumide ostmisega. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Võrdlusühik eluaseme kohta on 90 ruutmeetrit. 2. 10 RE-C02-i03-RAM T Toetatud elamumajandus Madeira autonoomses piirkonnas Arv 190 590 4. kv 2024 Abikõlblikele leibkondadele eraldatud eluasemete arv seoses sotsiaaleluruumide ehitamisega või toetust saavate sotsiaaleluruumide ostmisega. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Võrdlusühik eluaseme kohta on 90 ruutmeetrit. 2. 11 RE-C02-i03-RAM T Toetatud elamumajandus Madeira autonoomses piirkonnas Arv 590 1 121 2. kv 2026 Abikõlblikele leibkondadele eraldatud eluasemete arv seoses sotsiaaleluruumide ehitamisega või toetust saavate sotsiaaleluruumide ostmisega. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Võrdlusühik eluaseme kohta on 90 ruutmeetrit. 2. 12 RE-C02-i03-RAM T Eraomanike kasutuses olevate renoveeritud eluruumide arv, sealhulgas parandatud energiatõhususega eluruumide arv Arv 0 325 2. kv 2026 Eraomanike kasutuses olevate selliste eluruumide arv, mis renoveeriti nende sihtrühmade jaoks, kellel puuduvad renoveerimistööde tegemiseks rahalised vahendid. 2. 13 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond Arv 0 24 4. kv 2021 Sekkumiste arv, sealhulgas vajaduse korral mitteeluhoonete ümberehitamine elamuteks koos sotsiaalelamute arvu suurendamiseks lõpuleviidud töödega. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Eluruumide keskmine suurus on ligikaudu 120 ruutmeetrit. 2. 14 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond – renoveerimine Arv 0 40 4. kv 2021 Investeering hõlmab hoonete ja korterite renoveerimist või viimistlemist, mõõdetuna sekkumiste arvuga. Sekkumised hõlmavad järgmist: avaliku sektori mitteeluhoonete ümberehitamine elamuteks, Rahaline toetus amortiseerunud sotsiaalhoonete ümberkorraldamiseks (Bairros Sociais) ― kommunaalelamute renoveerimine, et vastata kehtivatele eluasemeid käsitlevatele õigusaktidele, peamiselt energiatõhususe nõuetele. Energiatõhusal renoveerimisel tuleb saavutada keskmiselt vähemalt keskmine tase, nagu on määratletud komisjoni soovituses (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta. Asjaomase eluruumi keskmine suurus on ligikaudu 100 ruutmeetrit. 2. 15 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond – hoonete ehitamine Arv 24 70 4. kv 2023 Sekkumiste arv, sealhulgas vajaduse korral mitteeluhoonete ümberehitamine elamuteks koos sotsiaalelamute arvu suurendamiseks lõpuleviidud töödega. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Eluruumide keskmine suurus on ligikaudu 120 ruutmeetrit. 2. 16 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond – renoveerimine Arv 40 318 4. kv 2023 Investeering hõlmab hoonete ja korterite renoveerimist või viimistlemist, mõõdetuna sekkumiste arvuga, kui tööd on lõpetatud. Sekkumised hõlmavad järgmist: avaliku sektori mitteeluhoonete ümberehitamine elamuteks, Rahaline toetus amortiseerunud sotsiaalhoonete renoveerimiseks (Bairros Sociais) ― Kommunaalelamute renoveerimine, et vastata kehtivatele eluasemeid käsitlevatele õigusaktidele, peamiselt energiatõhususe nõuetele. Energiatõhusal renoveerimisel tuleb saavutada keskmiselt vähemalt keskmine tase, nagu on määratletud komisjoni soovituses (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta. Asjaomase eluruumi keskmine suurus on ligikaudu 100 ruutmeetrit. 2. 17 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond – hoonete ehitamine Arv 70 277 4. kv 2025 Sekkumiste arv, sealhulgas vajaduse korral hoone kasutusotstarbe muutmine ja sotsiaalelamute arvu suurendamiseks vajalik tegevus. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. Eluruumide keskmine suurus on ligikaudu 120 ruutmeetrit. 2. 18 Re-C02-i04-RAA T Assooride autonoomse piirkonna riiklik elamufond – renoveerimine Arv 318 551 4. kv 2025 Investeering hõlmab hoonete ja korterite renoveerimist või viimistlemist, mõõdetuna sekkumiste arvuga. Sekkumised hõlmavad järgmist: avaliku sektori mitteeluhoonete ümberehitamine elamuteks, noorte üürielamute edendamise kava rakendamine (nt kohalike majutuskohtade ümberehitamine – Alojamento local – pikaajaliseks üürimiseks, linnakeskuste taastamine); Rahaline toetus amortiseerunud sotsiaalhoonete renoveerimiseks (Bairros Sociais) ― kommunaalelamute renoveerimine, et vastata kehtivatele eluasemeid käsitlevatele õigusaktidele, peamiselt energiatõhususe nõuetele. Energiatõhusal renoveerimisel tuleb saavutada keskmiselt vähemalt keskmine tase, nagu on määratletud komisjoni soovituses (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta. Asjaomaste eluruumide keskmine suurus on ligikaudu 100 ruutmeetrit. 2. 19 Re-C02-r04 M Erakorralise ja ajutise majutamise riikliku kava õigusraamistiku heakskiitmist käsitleva dekreetseaduse jõustumine Dekreetseaduse jõustumine 2. kv 2021 Dekreetseaduses määratakse kindlaks kava struktuur ja abikõlblikud elamud, toetusesaajad, eluasemelahendused ja rahastamismudelid. Lisaks õigusraamistikule esitatakse valitsusele riiklik eluasemekava, mille valitsus heaks kiidab ning mis hõlmab edendatavate eluasemelahenduste strateegilist planeerimist ja selleks vajalikku toetust, sõltuvalt kohalikest vajadustest ja eripäradest ning sotsiaal-territoriaalsest ühtekuuluvusest. B. 3. Laenuga seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeering RE-C02-i05: Taskukohane avalik eluase Investeeringu eesmärk on reageerida praegusele eluasemehindade dünaamikale võrreldes Portugali leibkondade sissetuleku tasemega, eelkõige suurtes linnakeskkondades, ning ehitada avaliku sektori tarbeks elamuid, mida saab konkreetsetele sihtrühmadele taskukohaste hindadega rentida. Investeering seisneb uute hoonete ehitamises, sealhulgas nende soetamises, ja üldkasutatavate eluruumide renoveerimises, et pakkuda seejärel kindlaksmääratud sihtrühmadele mõistliku hinnaga üürimiseks 6 800 majutuskohta. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering RE-C02-i06: Üliõpilaste majutus taskukohaste hindadega Selle investeeringu eesmärk on suurendada riikliku taskukohase üliõpilasmajutuse pakkumist, kuna see on endiselt üks suurimaid takistusi juurdepääsul kolmanda taseme haridusele. Need majutuskohad aitavad vähendada üliõpilaste ja nende perede otseseid kulusid, keskendudes eelkõige sotsiaalselt ja majanduslikult kõige haavatavamatele üliõpilastele. Praegune pakkumine toetab vaid väikest osa (umbes 10 %) majutust vajavatest üliõpilastest, arvestades eluasemekulude märgatavat kasvu, eriti suuremates linnakeskustes, kuhu on koondunud kõrgharidusasutused. Investeering seisneb üliõpilastele 15 000 lisavoodi pakkumises uute hoonete ehitamise, olemasolevate hoonete renoveerimise ning olemasolevate üliõpilaste majutusüksuste ajakohastamise ja laiendamise kaudu. Investeering tehakse 31. märtsiks 2026. B. 4. Laenu eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus siht Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 2. 20 Re-C02-i05 T Taskukohased kommunaalelamud – elamud, kus töödega on alustatud Arv 0 520 3. kv 2022 Selliste eluruumide arv, mille ehitustööd algavad pärast pakkumismenetlust ja lepingu allkirjastamist. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. (ehitatud suure energiatõhususega või taastatud parema energiatõhususega) 2. 21 Re-C02-i05 T Taskukohased kommunaalelamud – elamud, kus on töödega alustatud Arv 520 4 100 3. kv 2024 Selliste eluruumide arv, mille ehitustööd algavad pärast pakkumismenetlust ja lepingu allkirjastamist. Uute ehitiste primaarenergiatarbimine peab olema vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel. (ehitatud suure energiatõhususega või taastatud parema energiatõhususega) 2. 22 Re-C02-i05 T Taskukohased kommunaalelamud – kindlaksmääratud eluasemed Arv 0 1 700 3. kv 2024 Abikõlblikele leibkondadele eluasemebörsi (22. oktoobri 2020. aasta otsus 82/2020) või munitsipaalprogrammi kaudu leitud taskukohaste eluasemete arv. Taskukohast eluaset määratletakse kui majutust, mis tehakse kättesaadavaks vastavalt 22. mai 1999. aasta dekreetseadusega nr 68/2019 kehtestatud juurdepääsuliisingu programmile, 19. detsembri 2006. aasta seadusega nr 81/2014 (muudetud kujul) kehtestatud üürikavale, 19. detsembri 2006. aasta seadusega nr 80/2014 kehtestatud tingimuslikule üürikavale, kontrollitud kulude süsteemile, mida reguleerib ministri 19. veebruari 2006. aasta rakendusmäärus nr 65/2019, võ