EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ning 
tunnistatakse kehtet uks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ 
{KOM(2011) 706 lõplik} 
{SEK(2011) 1317 lõplik}  
 
ET 1   ET I OSA: TOLLISEKTOR  
1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Maailmamajandust iseloomustab muutumine, mistõttu tekivad tollil uued probleemid. 
Tolliliitu ja seda toetavaid õigusakte  tuleb kohandada nendele muutustele. 
1. probleem : tollile avalduv surve käsitleda üha  suurenevat kaubandusmahtu ning 
raskused hõlbustamist ja kontrolli tasakaalustavate meetmete rakendamisel 
Rahvusvahelise kaubanduse kriisieel ne tase saavutati 2010. aasta  keskpaigaks ja eelduste 
kohaselt selle kasv jätkub. See kajastub kaubasaadetiste ja tollideklaratsioonide arvu 
selges kasvus.  
Euroopa Liit sõltub üleilmastumise tõttu om a tootmissisendite puhul üha enam ülejäänud 
maailmast. Uued ärimudelid, nagu e-kaubandus  ja e-äri, muudavad kaubanduse olemust ja 
teevad äritegevuse keerulisemaks. Need muutused nõuavad asjakohaseid tollikontrolli 
meetmeid.  
2. probleem : puudulikud oskused, pädevused, ressurs id ja kogemused ning parimad 
töötavad 
Toll on esmane elu, tervise ja keskkonna kaitsja . Selliste meetmete arv ja tähtsus 
suurenevad ning seepärast peab to ll täitma täiendavaid eriülesandeid. 
Üldsuse turvalisusvajadused on sa muti mitmekordistunud. Konkreetsetest 
sisejulgeolekualastest tegevuspõhimõtetest tulenevad ohutuse ja turvalisusega seotud 
olulised meetmed, mida toll peab rakendama. Toll peab tegema koostööd paljude muude 
asutuste ja organitega, mis on keeruline, ning talle avaldatakse survet soetada ja kasutada 
tehnilisi eriseadmeid. 
Selle tõhusaks saavutamiseks puuduvad tollil praegu mõlemas nimetatud valdkonnas sageli 
oskused, ressursid ja kogemused. 
3. probleem : ELi ohutus- ja julgeolekualaste tege vuspõhimõtete järj ekindlusetu ning 
ebatõhus rakendamine 
Jätkuvat ajakohastamist silmas pidades rakendab toll ohutuse ja julgeoleku valdkonnas ELi 
õigusakte, mis ei ole alati otseselt kooskõlas olemasolevate protsesside ja menetlustega. See 
raskendab rakendamist ja se llega kaasnevad järjekindl usetud ning ebatõhusad tavad. 
4. probleem : puudused ELi õiguse ühetaolisel ra kendamisel 27 ELi liikmesriigi 
tolliasutuste poolt 
Tollialaste õigusaktide ja töömeetodite ühetaoline rakendamine on olnud keeruline. 27 eri 
protsessi ja korra olemasolu on sageli ebatõhus ning moonutab konkurentsi. See kahjustab 
liidu finantshuve ja takistab ühiskonna kaitset . Nende probleemide lahendamiseks 
 
ET 2   ET õigusaktide abil võeti 2008. aastal vastu ühenduse ajakohasta tud tolliseadustik1 ja otsus 
elektrooniliste tollisüsteemide rakendamise kohta2. 
5. probleem : probleemid omavahel ühendatud IT-süs teemide ühetaolisel rakendamisel  
Hoolimata sellest, et liikmesriikide haldus asutustel on juurdepääs e-tolli põhisüsteeme 
toetavale turvalisele üleeur oopalisele võrgule (CCN/CSI3), on tolliliidul probleeme 
koostalitlusvõime ja  liigse keerukusega . Ettevõtjad peavad looma ühenduse paljude 
süsteemidega nendes liikmesriikides, kus tollitoiminguid tehakse. See suurendab halduskoormust ja õigusnormide täitmisega seotud kulusid. Ka teabevahetus kolmandate 
riikidega  eeldab turvaliste, ühtsete ja üleeur oopaliste IT-lahenduste väljatöötamist. 
6. probleem
: teatavate ELi tolliasutuste suurem ja üha talumatum koormus seoses 
tegevuspõhimõtete rakendamisega liidu huvides 
Liikmesriikide koormus ohutuse ja  julgeoleku kontrollimisel on erinev. Kõige vähem on 
tasakaalus infrastruktuuri suutli kkuse suurendamiseks ja tehnika arendamiseks tehtavad 
investeeringud. 
2. EESMÄRGID  
Üldeesmärk:  toetada ELi tolli, suurenda des osalevate riikide, nende tolliasutuste, ametnike ja 
muude asjaomaste sidusrühmade vahelist koostööd. 
Erieesmärgid on järgmised: 
1. toetada ELi tolli seoses tema ülesa ndega hõlbustada seaduslikku kaubandust 
tolliprotsesside automatiseerimise ja ki irendamise kaudu (seotud 1., 3., 4. ja 5. 
probleemiga); 
2. toetada ELi tolli Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime ning kodanike ohutuse ja 
turvalisuse ning keskkonnakaitse tugevdamisel (seotud 2., 3., 4., 5. ja 6. probleemiga); 
3. toetada ELi tolli ELi ja liikmesriikide finants- ning majanduslike huvide kaitsmisel 
(seotud 4., 5. ja 6. probleemiga); 
4. toetada ELi õiguse ja alga tuste ettevalmistamist, rakendamist ning kohaldamist 
eesmärgiga suurendada ELi tolli tõhusust, tulemuslikkust ja ühtsu st (seotud 1., 2., 3., 
4., 5. ja 6. probleemiga). 
Tegevuseesmärgid on järgmised: 
1) teha kindlaks parimad töötavad kõigis to lliprotsesside valdkondades, arendada neid 
edasi ja kohaldada neid; 
2) toetada üleeuroopalist elektroonilist tollikeskkonda; 
                                                
 
1 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008/EÜ, ELT L 145, 4.6.2008. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 70/2008/EÜ, 15. jaanuar 2008, tolli ja kaubanduse paberivaba 
keskkonna kohta. 
3 CCN/CSI = ühine teabevõrk / ühine süsteemiliides. 
 
ET 3   ET 3) jagada teavet ja kogemusi, et toetada tollikontrolli korraldust; 
4) süvendada tollikoostööd ELi raames ja kolmandate riikid ega ning tolli- ja muude 
valitsusasutuste ja kol mandate isikute vahel; 
5) rakendada ühismeetmeid / moodustada ühisrühmad, et täita ühiselt konkreetseid 
tegevusülesandeid; 
6) toetada ühtlustatult ELi tolliliidu ajakohastamist; 
7) toetada ja jälgida ELi õi guse ning tegevuspõhimõtete õige t mõistmist ja ühtlustatud 
kohaldamist; 
8) suurendada oskusi ja pädevusi; 9) tagada infrastruktuuri asjakohane jaotus  seoses järelevalve- ja kontrollialaste 
ülesannetega. 
2.1. Vajadus ELi sekkumise järele 
Kuna tolliliit kuulub ELi ainupä devusse, leppisid liikmesriigid ipso facto kokku, et 
tollivaldkonnas on parem rakendada meetmeid ELi tasandil. ELi õigusraamistik üksi ei taga 
piisavalt tolliliidu nõu etekohast toimimist. Tollialases programmis ette nähtud toetavad 
meetmed tagavad ELi tollialaste õigusaktide kooskõlalise ja ühtlustatud kohaldamise. 
Paljud tollivaldkonna meetmed on ka piiriülesed ja seepärast ei saa üksikud liikmesriigid 
neid tõhusalt ning tulemuslikult rakendada. 
Tolliliidu rahastamise aluspõhimõtted on solidaarsus ja vastutuse jagamine.  ELi sekkumine 
on vajalik selleks, et kaitsta ELi avalikke hüve sid, kui konkreetse liikmesriigi „pakkumine” ei 
rahulda piisavalt ELi „nõudlust” (nt tu rvalisuse järe le). ELi meede seisneb tehnilise 
suutlikkuse suurendamise ühises rahastamises. 
2.2. ELi lisaväärtus 
Tuginedes programmi „Toll 2013” tugevatele  külgedele, seisneb programmi „Toll 2020” 
peamine ELi lisaväärtus konkreetsete tulemuste saavutamises, millel on üleeuroopaline mõju, 
mida üksikud liikmesriigid ei oleks sama tõhusal t ja tulemuslikult suut nud tagada. Kõnealune 
programm: 
(a) suurendab liikmesriikide tolliasutuste töö tõhusust ning tagab mastaabisäästu; 
(b) võimaldab ELi tolliliidu tõhusat ja ühtset toimimist võrkude, parimate tavade 
rakendamisest tuleneva koostoime, ressursside koondamise ning tolliasutustevahelise koostöö ja usalduse arendamise platvormide kaudu. 
Seega on tolliliidu poliitika toetuseks parem võtta meetmeid ELi tasandil . 
3. P
OLIITIKAVÕIMALUSED  
Mõjuhinnangu koostamise käigus analüüsiti viit võimalust. 
 
ET 4   ET 3.1. 1. võimalus: baasstsenaarium – senise olukorra säilimine 
Baasstsenaarium seisneb programmi „Toll 2013” jätkamises, ilma rahastamist, eesmärke või 
olemasolevaid õigusakte muutmata. Selle stsena ariumi kohaselt toetatakse programmi raames 
samu meetmeid ja vahendeid nagu varem. 
3.2. 2. võimalus: suurem toetus ELi õiguslik ele kohustustele, näiteks ajakohastatud 
tolliseadustikule 
See võimalus põhineb baasstsenaariumil ja käs itleb ELi arenevast tollikeskkonnast tulenevaid 
uusi vajadusi. Suuremat tähelepanu pöörat akse 2., 4., 5., 6. ja 8. tegevuseesmärgi 
saavutamisele. 
Kõnealune võimalus eeldab olemasolevate Euroopa  infosüsteemide rakendamise jätkamist ja 
uute, ELi tollialastes õigusaktides kindlaksm ääratud teabesüsteemide sisseseadmist, võttes 
järk-järgult kasutusele ühtsema infotehnoloogia arendamise mudeli ja ajakohastades 
juhtimist, struktuuri ning tehnikat. 
See võimalus pakub eesmärkide paremaks saavutamiseks välja innovaatilised ühismeetmed.  
Nähakse ette ühtlustatum koostöö ELi raames ja rahvusvaheliste osalejatega, edendades 
ühist koolitustegevust ja moodustades ELi eksper tide rühmad. See toetab tolli- ja muude 
asutuste ühismeetmeid , et tõhustada ühist riskijuhtimist muudes valdkondades peale 
maksunduse. 
2. poliitikavõimalus avaldab kõiki kindlaksmääratud eesmärke toetades suuremat mõju  kui 
1. võimalus, sest see tagab suurema (infotehnoloogialas e ja inimeste) koostöö.  
3.3. 3. võimalus: 2. võimalus koos rahali se toetusega tehnilise suutlikkuse 
suurendamiseks 
See võimalus lisab 2. võimalusele rahaliste toetuste kava , mis võimaldab liikmesriikidel 
taotleda toetust kontrollimeetme id toetavate seadmete soetam iseks, et rahuldada vajadust 
kiirendada ja ühtlustada kont rollimeetmeid tehnika are ngu raames. Selle võimaluse 
rakendamine tähendab eelarve olulist s uurendamist võrreldes 2. võimalusega. 
3.4. 4. võimalus: 2. võimalus koos maks imaalselt jagatud IT-keskkonnaga 
See võimalus edendab üleeuroopaliste IT-süsteemide ühist arendamist ja kasutamist.  See 
toetab riigiasutusi üleeuroopalise elektroonili se tollikeskkonna süsteemide arendamisel ja 
rakendamisel ning ettevõtjaid ne nde süsteemidega liitumisel. 
Võrreldes 2. võimalusega suurendab 4. võimalus tolliasutuste suutlikkust tegutseda ühiselt 
kõigis valdkondades. Selle võimalusega püütak se lahendada asjakohasemalt probleeme, mis 
on seotud omavahel ühendatud IT-süsteemide ra kendamisega tolliprotseduuride kiirendamise 
eesmärgil. 
3.5. 5. võimalus: programmi lõpetamine 
Selle võimalusega nähakse ette tollialase programmi lõpetamine, mis tähendab seda, et 
lõpetatakse olemasolevate või uute üleeuroopaliste IT-süsteemide ning ühismeetmete ja ühise 
koolitustegevuse rahastamine. 
 
ET 5   ET 4. MÕJU HINNANG  
Mõju hindamisel lähtutakse baasstsenaariumi st. Kõigi võimaluste esmane mõju on seotud 
riigiasutuste toimimisega, kuid kindlaks on tehtud ka ettevõtjatele ja tarbijatele avalduv teisene mõju. 
4.1. 1. võimalus: baasstsenaarium – senise olukorra säilimine 
Selle stsenaariumi kohaselt on tolliliit, kes peab lahendama uusi probleeme ja täitma ELi 
tulevaste õigusaktide uusi rake ndusnõudeid, aeglane ning sellest tulenevad olulised puudused. 
Kui tollialases programmis ei seata uusi ee smärke, sätestata uusi lisavahendeid ega 
suurendata rahastamist, ei taga see en am asjakohast reage erimist tulevastele 
probleemidele.  
Uut arenevat poliitilist keskkonda ja pr aegusi puudusi ELi õiguse tõlgendamisel ning 
rakendamisel ja ühtlustamata protseduuride probleemi käsitletakse baasstsenaariumis 
tõenäoliselt ebapiisavalt. 
Baasstsenaarium EI taga tõhusat IT-süsteemi ega tolli suuremat koostööd ning ressursside, 
eriteadmiste ja oskuste koondamist, et toetada liikmesriike nende tegevus ülesannete täitmisel. 
Tolli ees seisvad probleemid muutuvad programmi muudatusteta jätkamise korral 
tõenäoliselt suuremaks . See avaldab mõju ELi eelarvele (majanduslik mõju) ja kahjustab 
tõsiselt ELi, tema kodanike ja ke skkonna ohutust ning turvalisust. 
4.2. 2. võimalus: suurem toetus ELi õiguslik ele kohustustele, näiteks ajakohastatud 
tolliseadustikule 
Selle võimalusega toetatakse tollikoostöö edendamise kaudu liikmesriikide tolliasutusi ELi ja 
liikmesriikide finants- ning majanduslike huvide kaitsmisel . Tollimaksude tõhus 
kogumine mõjutab otseselt ELi eelarvet ja lii kmesriikide eelarveid. Kaudselt mõjutab see 
tulude jaotust ja avalike hüvede loomist. 
Üleeuroopaliste IT-süsteemide ühise arendamise ajakohastatud lähenemisviisist tulenev 
mastaabisääst vähendab liikmesriikide valitsuste kulusid . IT-süsteemide ühise arendamise 
mõju avaldub ka kauplejatele suunatud liidese ühtlustamises . Automatiseeritud 
tolliprotseduuride ja kontro llimeetmete kiirendamine soodustab seaduslikku kaubandust. 
Sellega kaasneva väiksema halduskoormuse tule musel vähenevad ka ette võtjate ja tarbijate 
kulud. Suurem koostöö  aitab paremini kaitsta finantshuve
4. 
Tolli- ja muude asutuste tihedam koostöö toetab õigusaktide,  näiteks ELi imporditavate 
toodete ohutust või intellektuaaloma ndi õigusi käsitlevate õigusaktide tõhusat, tulemuslikku 
ja ühetaolist rakendamist . Ühtlustatum koostöö aitab vältid a lünki tarneahela kaitses. Ühiste 
esmatähtsate kontrollivaldkondade väljatöötamine toetab ELi piiri nõuetekohast haldust, 
aidates kaitsta kodanikke ja keskkonda ra hvusvahelisest kaubandusest tulenevate 
ohtude eest . 
                                                 
4 Eelarve peadirektoraadi temaatiline aruanne tollikontr olli strateegia kohta liikmesriikides, võttes arvesse 
tavapäraste omavahendite kontrolli. 
 
ET 6   ET Toll rakendab tõhusamalt tollimeetmeid ja teeb ELi-sisest koostööd keskkonna kuritegusid, 
jäätmete ebaseaduslikku vedu ning kemikaale või looma- ja taimetervist käsitlevate 
õigusaktide valdkonnas. 
4.3. 3. võimalus: 2. võimalus koos rahali se toetusega tehnilise suutlikkuse 
suurendamiseks 
Liikmesriikide suurem tehniline suutlikkus para ndab mittefiskaalset kontrolli ning tagab seega 
ELi kodanike parema kaitse seoses tooteohutuse ja ko danike tervisega . See võimalus 
suurendab veelgi ELi ja liikmesriikide finants- ning majandus like huvide kaitset , 
vähendades ettevõtjatevahelis e konkurentsi moonutamist ja võimaldades seega kauba 
kiiremat ning ühtsemat kontrolli kogu Euroopa Liidus. 
Oluline on kontrolliseadmete ha nkimiseks eraldatava toetuse jaotamise mõju , sest ELi 
välispiiri äärsed liikmesriigid peavad tegema teistest riikidest suuremaid investeeringuid. 
4.4. 4. võimalus: 2. võimalus koos maks imaalselt jagatud IT-keskkonnaga 
See võimalus tagab suurima mastaabisäästu , sest IT-vahendeid kasutatakse täiesti 
integreeritult. Ühiseid süsteeme kasutavate  liikmesriikide jõupingutused süsteemi 
ajakohastamiseks vähenevad 60–80 % ulatuses  ja tugisüsteemide puhul 30 %. Ühiseid 
süsteeme mittekasutavate liikmesriikide jõupingu tused süsteemi ajakohastamiseks ei vähene, 
kuid tugisüsteemiga seotud jõupingutused vähenevad 30 %5. 
Innovaatiliste tehnoloogialahenduste rakendamine vähendab ettevõtjate kulusid . Kui mitu 
liikmesriiki kasutavad sarnaseid IT-rakendusi, tagab see ühtlustatumad tolliprotsessid ja 
toob ettevõtjatele otsest kasu. 
Selle võimaluse raames pakub uus IT-keskkond tollile ja ettevõtjatele täisteenust . 
4.5. 5. võimalus: programmi lõpetamine 
See võimalus avaldab tolliasutustele kahjulikku mõju , ohustades nende kohustust 
rakendada ELi tollialaseid õigusakte . 
See vähendab suutlikkust vältida ja avastada pettusi , mille raskusaste aja jooksul 
suureneb. ELil ja liikmesriikidel jäävad  ELi tollimaksud ja lõivud saamata. 
Tolliõiguse tõlgendamisel on tõenäoliselt suuremad erinevused, kui ei vahetata parimaid 
tavasid, korraldata ühiseid koo litusüritusi, kohaldata ühis eid suuniseid ega vahetata 
digiteeritud teavet. See põhjustab ettevõtjate erinevat kohtlemist ja ebapiisavat võitlust 
ebaseadusliku kaubanduse vastu , kahjustades seega konkurentsivõimet, majanduskasvu ja 
uute töökohtade loomist. 
ELi tarbijate ja kodanike kaitse turvalisus- ja julgeolekuriskide eest väheneb . Kontrollitase 
on muutlik ja suureneb võimalus otsida ELi sisenemiseks või sealt väljumiseks parimat kohta. Väheneb suutlikkus võidelda kuritegevusega. 
                                                
 
5 „MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document”, lk 53. 
 
ET 7   ET 5. VÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Eelistatakse 2. võimalust ja see sobib järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga6 ettenähtud rahastamispaketi alla. 
Kriteeriumid Tulemuslikkus eesmärkide ja mõju saavutamisel Tõhusus Ühtsus Muu Üldhinnang 
 
1. eesmärk 
2. eesmärk 
3. eesmärk 
4. eesmärk 
5. eesmärk 6. eesmärk 
7. eesmärk 
8. eesmärk 
9. eesmärk 
Tulemuspõhine  
Tõhususe kasv 
/solidaarsus 
Ühtsus ELi 
muude 
algatustega 
Euroopa 2020. 
aasta strateegia 
aluseks olevas eelarves 
Vastuvõetavus 
liikmesriikides Võimaluste 
hinnang 
1. võimalus – baasstsenaarium 0 
0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Jah KESKMINE 0 
2. võimalus – 
suurem toetus ELi 
õiguslikele 
kohustustele, näiteks 
ajakohastatud 
tolliseadustikule + ++ 
(innovaatiline
= uued IT-
süsteemid + 
ühine 
arendustöö) + ++ +++  
(innovaati-
line = ELi 
ekspertide 
rühmad + + +++ 
(innovaati-
line= 
tõhusam 
koolitus) 0 +++ ++ ++ Jah SUUR +++ 
= 
EELISTATUD 
VÕIMALUS 
3. võimalus – 
2. võimalus koos 
tehnilise suutlikkuse 
suurendamisega + ++ 
(sarnane 2. 
võimalusega) + ++ +++ 
(sarnane 2. 
võimaluse-
ga)  + + +++ 
(sarnane 2. 
võimaluse-
ga) +++ 
(uus) +++ +++ -  
(kattumine 
ELi muude 
fondidega) Jah SUUR ++ 
4. võimalus – 
2. võimalus koos maksimaalselt + +++ 
(sarnane 2. 
võimalusega + ++ +++ 
(sarnane 2. 
võimaluse-+ + +++ 
(sarnane 2. 
võimaluse-0 +++ +++ ++ Ei VÄIKE ++ 
                                                 
6 KOM(2011) 500, 29.6.2011, komisjoni teatis „Euroo pa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”. 
 
ET 8   ET jagatud IT-
keskkonnaga + täiesti 
ühine 
keskkond) ga) ga) 
5. võimalus – 
programmi 
lõpetamine --- --- --- --- --- --- --- --- 0 And-
med 
puudu-
vad VÄIKE 0 Andmed 
puudu-
vad VÄIKE --- 
 
 
ET 9   ET II OSA: MAKSUSEKTOR 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Liikmesriikide maksuhaldurid „kannatavad”  Euroopa integratsi ooni edukuse tõttu üha 
rohkem: järjestikused laienemised, ühtse turu loomine ja ühtse Euroopa valuuta 
kasutuselevõtmine euroalal on märkimisväär selt vähendanud piiriüleseid majandustehingud 
varem ähvardanud ohte ja se lliste tehingute kulusid. Maksustamiskordade erinevused on 
muutunud seega suhteliselt tähtsaks.  
Maksualaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvate piiriüleste tehingute tõhusat ja 
tulemuslikku käsitlemist raskendavad piiriüleste tehingute arvu hüppeline kasv , ELi 
järjestikused laienemised ja üha keerulisemad siseriiklikud maksueeskirjad 27 
jurisdiktsioonis . (1. probleem : ELi maksuõiguse erinev koh aldamine ja rakendamine.)  
Hiljutisest edust hoolimata valmistab jätkuvalt  peamist muret piiriüleste pettuste vastane 
võitlus. Üldiselt tunnistatakse, et kui maksuha ldurid ei rakendaks kooskõlastatud meetmeid, 
suureneks pettuste arv kiiresti. ( 2. probleem : ebapiisav reageerimine maksupettustele, 
maksustamise vältimisele ja maksudest kõrvalehoidumisele.) 
Teavet ELi territooriumil maks ustatavate kaupade kohta ei sa a enam saada sisepiiridel 
teostatava kontrolli kaudu. Seepärast tugineva d liikmesriikide maksuhaldurid teabevahetuses 
üleeuroopalisele turvalisel e teabe vahetamise võrgule – kaubavoogude suurenemise ning 
õigusaktide muudatuste tulemusel tiheneb teab evahetus eeldatavasti nii siseturul kui ka 
kolmandate riikidega. ( 3. probleem : liikmesriikide maksuasutustele avalduv surve vahetada 
turvaliselt ja kiiresti järjest suuremal hulgal andmeid ja teavet.) 
Tõhus maksusüsteem peaks tagama jätkusuutlik u tulu, kahjustamata seejuures majanduskasvu 
ning uute töökohtade loomist. Praegu muudavad liigsed maksutõkked piiriülese tegevuse keerulisemaks, kuna kodanikel on probleeme t eabe saamisel või välisriigi maksuhaldurilt 
maksusoodustuste taotlemisel
7. (4. probleem : maksumaksjate ja maksuhaldurite suur 
halduskoormus.) 
Tehnika arengu tulemusel on piiriülestes tehingutes kasutatavad tehnilised vahendid ja 
meetodid märkimisväärselt muutunud. Liikmesriiki de haldusasutustes ar eneb tehnika siiski 
üldiselt palju aeglasemalt kui erasektori s. Muutuv maksukeskkond suurendab vajadust 
tõhusate ja toimivate e-valitsuse teenuste järele. ( 5. probleem : tehnika aeglasem areng 
avalikus sektoris.) 
2. EESMÄRGID  
Võttes arvesse järgmise kümnendiga seoses ki ndlaks tehtud probleeme, jäävad programmi 
„Fiscalis 2013” senised eesmärgid samaks, kuid need tuleb rohkem suuna ta pettustevastasele 
võitlusele ja muutuva maksukeskkonnaga kohanda misele. Peale selle tuleb uude programmi 
lisada kaks uut eesmärki: vähendada maksuasutust e ja maksumaksjate (n ii eraisikute kui ka 
ettevõtjate) halduskoormust ni ng suurendada koostööd kolmanda te riikide ja  isikutega. 
                                                 
7 Teatis „Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks”, KOM(2010) 769. 
 
ET 10   ET Programmi üldeesmärk on parandada maksusüs teemide nõuetekohast toimimist siseturul, 
suurendades osalevate riikide, nende maksuasu tuste ja asjaomaste sidusrühmade koostööd 
ning toetust ELi maksupoliitikale. 
Erieesmärgid on järgmised: (1) toetada ELi maksuõiguse ühtset kohaldamist ja rakendamist; 
(2) sätestada ELi maksupoliitika kohaldamise ja rakendamise kooskõlastamist ning 
ühtsust suurendava koostöö raamistik; 
(3) suurendada tõhusat ja tulemusli kku teabevahetust ning halduskoostööd; 
(4) aidata vähendada maksuasutuste ja  maksumaksjate halduskoormust; 
(5) süvendada koostööd kolmandate riikide ja isikutega; 
(6) suurendada maksuasutuste ha ldussuutlikkust ja tõhusust. 
ELi sekkumise vajadus 
Maksupoliitika on valdkond, mille üle otsustavad peamiselt liikmesriigid. Kavandatud 
programmi ei saa siiski käsitada liikmesr iigi pädevusse kuuluva maksupoliitika meetmena. 
Programmiga püütakse edendada maksuasu tuste koostööd ja anda vahendid koostöö 
tõhustamiseks ning eesmärkide saavutamisek s. Kavandatud meede on seega selgelt ELi 
toimimise lepingu artikli 114 kohane siseturu to etamise meede, mis võimaldab parandada eri 
maksusüsteemide toimimist siseturul. 
Meede tuleb võtta pigem ELi kui liikme sriikide tasandil järgmistel põhjustel: 
– maksustamise valdkonnas ei piisa Euroopa tasandil õigusakti vastuvõtmisest, pidades 
selle sujuvat rakendamist endastmõistetavaks  ja arvates, et vastasel juhul piisab 
rikkumismenetlusest. ELi ja liikmesriikid e maksuõiguse tõhus rakendamine eeldab 
koostööd ja tegevuse kooskõlasta mist Euroopa tasandil. Komi sjon ja liikmesriigid on 
eri „Fiscalis” programmide kaudu loonud juhtim ise ja suunamise tagamiseks tugeva 
vastastikusel usaldusel põhineva suhte; 
– tuvastatud probleeme ei saa lahendada kom isjoni juhtimiseta ja julgustamata 
liikmesriike vaatama oma haldusterritooriumi piiridest kaugemale. 
2.1. ELi lisaväärtus 
Majanduslikel põhjustel on ELi tasandi meede pa lju tõhusam. Liikmesriikide tolli- ja 
maksuasutuste ühendamine ligikaudu 5 000 ühe nduspunktis tagab selle, et riigiasutused 
peavad üksteisega teabe vahetamiseks võtma omavahel ühendust üks kord, mitte 26 korda. 
Seda toetavad ka meetmed, mis viivad maksuametnikud omavahel kokku, et vahetada 
parimaid tavasid ja õppida üksteiselt. T õhusam on see, kui komisjon tegutseb programmi 
raames meetmetevahelise koostoime tagamiseks meetmete vahendajana osalevate riikide 
vahel, et liikmesriigid ei peaks välja tööt ama oma töövahendeid ega -meetodeid ning selleks 
et kindlustada meetmete süstemaatilist rakendamist ELi tasandil. 
 
ET 11   ET Programmi sidusrühmad on kinnitanud, et pr ogrammi koostöövõrgustiku puudumise korral ei 
oleks enamikku meetmetest, mis olid maksua lases koostöös edu saavutamiseks vajalikud, 
üldse rakendatud või oleks neid rakendatud palju hiljem ja/või  palju suuremate kuludega ning 
vähem optimaalsete tulemustega8. 
3. POLIITIKAVÕIMALUSTE KIRJELDUS  
Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja järgmisel kümnendil maksupoliitika ees seisvaid 
probleeme, kaaluti mitut eri poliitikavõimalust. 
3.1. 1. võimalus – baasstsenaarium: senise olukorra säilimine 
Käesolevas mõjuhinnangus tähendab baasstsena arium programmi „Fiscalis 2013” jätkamist, 
ilma rahastamist, eesmärke või olemasolevaid õigusakte muutmata. Selle võimaluse kohaselt 
ei kohandata „Fiscalis” programmi muutuva majandus- ja tehnilise keskkonnaga ega nähta 
ette täiendavat keskendumist pettustevastasele võitlusele, ettevõtjate ja maksuasutuste 
halduskoormuse vähendamisele ning tihedamale koostööle kolmandate riik ide ja isikutega. 
See võimalus tagab eelarvet muutmata üksne s 2013. aastal olemas olevate IT-süsteemide 
tegevuse jätkumise. Selle võimaluse kasuks ot sustamise korral tuleb välja valida olulisemad 
probleemid, mis tuleb lahendada. Baasstse naariumi puhul ei rakendada vahehinnangus9 
esitatud parandusettepanekuid. 
3.2. 2. võimalus – baasstsenaariumi ajakohastamine 
See võimalus seisneb baasstsenaariumi rake ndamise jätkamises, kuid sellega kaasneb 
erieesmärkide järgimine, et programmi raam es oleks võimalik lahendada kõik tuvastatud 
probleemid. 
Kõnealuse poliitikavõimaluse korral oleks eelarve  üksnes veidi suurem. See tähendab, et tuleb 
välja valida kõige olulisemad probleemid, mi s tuleb lahendada, ja toetada praeguses 
poliitilises olukorras üksnes maksuasutusi. Uusi poliitilisi algatusi sell e võimaluse korral ei 
kohaldata. Erandi võib teha selliste algatust e puhul, mille mõju eelarvele on väike, st et 
programmi raames võib anda toetust väga vä hestele ühismeetmetele. Selle võimaluse korral 
rakendatakse sidusrühmade esitatud parandusettepanekuid,10 sest nende mõju eelarvele on 
väike. 
3.3. 3. võimalus – ajakohastamine ja uute  poliitikavaldkondade toetamine 
3. poliitikavõimalus tagab maksustamisele järgmise kümnendi probleemide lahendamiseks 
kindla raamistiku. Peale 2. võimalusega ette nähtud meetmete la iendatakse selle 
poliitikavõimalusega koostöö tegemine poliitika arengust tulenevatele uutele valdkondadele. 
Selle poliitikavõimaluse puhul on ette nähtud  oluliselt suurem eelarve kui praeguse 
programmi puhul. See võimalus tagab nii IT-s üsteemide tegevuse jätkumise kui ka uute 
õigusaktide eelnõudega nõutud IT-süs teemide tegevuse alustamise. 
                                                 
8 Ramboll, „Fiscalis 2013 midterm evaluation”, punktid 396–424. 
9 Ramboll, „Fiscalis 2013 midterm evaluation”, punktid 268–328. 
10 Ibidem , punktid 268–328. 
 
ET 12   ET 3.4. 4. võimalus – programmi lõpetamine 
See poliitikavõimalus näeb ette „Fiscalis” pr ogrammi lõpetamise. 2014. aastal ei algatata 
järgmist programmi ning lõpetatakse olemas olevate üleeuroopaliste IT-süsteemide ja ELi 
maksusüsteemide toimimise toetamiseks rakendatavate ühismeetmete või koolitustegevuste rahastamine. 
4. M
ÕJU HINDAMINE  
Hindamiskriteeriumid olid järgmised: t õhusus, tulemuslikkus ja ühtsus ELi muude 
algatustega ning lisaks iga võimaluse va stuvõetavus liikmesriikide jaoks, sest 
poliitikavõimalused avaldavad osalevate riikide maksuhalduritele otsest mõju. Tuvastati ka 
kaudne mõju. 
Võttes arvesse võimaluste ol emust, ei eeldata otsest keskkonnamõju . Kaudne 
keskkonnamõju hõlmab paberil teabe esitami se ja energia tarbimise vähendamist. VKEdele 
avalduv mõju on seotud sellise olukorra loomis ega, mis võimaldab vähendada ettevõtjate 
halduskoormust, ja on seega samuti kaudne ning seda mõjutavad muud tegurid. 
Sotsiaalne mõju on samuti kaudne, sest programmiga luuakse raamistik, mis aitab 
maksuasutustel parandada maksude kogumist, tingides kaudselt tulude parema jaotuse. 
Programm on siiski ka selles valdkonnas üksnes üks sellist mõju põhjustav tegur. 
4.1. 1. võimalus: baasstsenaarium 
Selle poliitikavõimalusega ei suudeta lahendada kõiki maksuasutuste ees seisvaid 
probleeme  ja see ei anna vahendeid maksuasutust e koostöö ning parimate tavade vahetamise 
edendamiseks võrreldes praegusega. 
Baasstsenaariumiga ei kõrvaldata puudusi, mi s on seotud maksualaste IT-süsteemide erineva 
kasutamisega liikmesriikides, suuremate ma ksukogumiskuludega või maksumaksjate suurema 
halduskoormusega11. 
Kuna eelarvet ei suurendata, toetatakse ba asstsenaariumi puhul pr aeguses poliitilises 
olukorras üksnes maksuasutusi. Selle võimaluse ko rral tuleb välja valida olulised probleemid, 
mis tuleb lahendada, ja uusi polii tilisi algatusi ei kohaldata. 
See võimalus tagab üksnes 2013. aastal olemas ol evate IT-süsteemide tegevuse jätkumise, 
kuid ei vähenda maksualaste IT-süsteemide kasutamise erinevusi, nimelt eri liideste olemasolu süsteemide lõppkasutajatega eg a süsteemide erinevat rakendamist. 
Käesoleva võimaluse korral ei rakendata vahehindamisel
12 tehtud ettepanekui d (nt tugevdada 
koostööd süsteemsemalt ) ja see ei taga liikmesriikides ekspertide parimat kasutamist 
tegevustasandil13. 
                                                 
11  Ramboll, „Fiscalis 2013 midterm evaluation”, punkt 359. 
12 Vahehindamise, programmi „Fiscalis 2013” komitee ümarlauanõupidamise ja juunikuus korraldatud 
õpikoja käigus. 
13 Deloitte, „Alternatives for taxation cooperation”, lk 39. 
 
ET 13   ET 4.2. 2. võimalus: baasstsenaariumi ajakohastamine 
Kuna see võimalus seisneb nii tõhususe suur endamises kui ka eesmärkide laiendamises, 
annab see järgmisel kümnendil maksualasele koostööle uue tõuke ning toetab maksupoliitika 
rakendamise terviklikku kooskõlastamist ja ühtsust. Õigusaktide muudatused ja laiemad 
eesmärgid annavad maksuasutustele võimaluse asjakohaselt lahendada kindlakstehtud probleeme. 
Selle poliitikavõimalusega kohandataks e eesmärgid vajadustele, keskendudes 
maksukeskkonna muutmisele , maksuasutuste ja maksumaksjate halduskoormuse 
vähendamisele
14 ning tihedamale koostööle kolmandate riikide ja isikutega . 
Käibemaksualase teabe vahetamise veebipõh ise süsteemi (VIES) rakendamisest saadud 
kogemustele tuginedes antakse selle võimaluse ga vahendid, mis toetavad maksumaksjate 
halduskoormuse ja maksuasutuste ma ksude kogumise kulude vähendamist. 
Pettustevastast võitlust tugevdatakse, sätestad es sel eesmärgil raamistiku ELi maksupoliitika 
kohaldamise ja rakendamise paremaks kooskõlastamiseks ning ühtsuse tagamiseks. See tugineb näiteks Eurofisc’i süsteemi rakenda misel saadud kogemustele ja selle tulemusel 
võidakse välja arendada  uued kontrollivaldkonnad. 
Samamoodi kui baasstsenaariumi puhul piisab ka 2. võimaluse korral eelarvevahenditest 
üksnes selleks, et toetada maksuasutusi pr aeguses poliitilises oluko rras. Uusi poliitilisi 
algatusi ei kohaldata. 
Tagatakse olemasolevate IT-süsteemide tegevuse jätkumine ja võimaldatakse teha teatavaid – 
kuigi mitte suuri – tehnilisi muudatusi. See annab võimaluse töötada välja ühised 
spetsifikatsioonid ja pakkuda ühi seid teenuseid lühe ma tööperioodi jooksul. Poliitika arengust 
tulenevate ja suuri kulusid tekitavate uute IT -süsteemide kasutuselevõtt lükatakse mitme aasta 
võrra edasi või seda ei toetata üldse. 
4.3. 3. võimalus – ajakohastamine ja uute  poliitikavaldkondade toetamine 
See poliitikavõimalus annab ELis maksuasutust ele täieliku võimaluse teha koostööd, et 
parandada maksusüsteemide toimimist sisetu rul ning toetada ELi ma ksupoliitika arengut. 
Selle võimalusega suurendatakse vajalikul m ääral tõhusust ja püütak se laiahaardelisemalt 
ning lühema aja jooksul saavutad a kõik eesmärgid, ilma et olek s vaja eesmärke  prioriseerida 
ega näha ette võimalust uut e koostöövaldkondade kaasamis eks. Vajaduse korral võib 
ettenähtud aja jooksul välja t öötada poliitika arengus t tingitud uued IT-süsteemid. Varasemate 
programmide raames saadud kogemused nä itavad, et selline rakendamine nõuab eelarve 
olulist suurendamist võrreldes baasstsenaariu miga. Võttes arvesse praegusi majandusraskusi, 
eelarvepiiranguid ja mõne liikmesriigi ühemõtteli si vihjeid, on selle võ imaluse vastuvõetavus 
väike. Samuti ei ole seda võimalust võetud arvesse Euroopa 2020. aast a strateegia aluseks 
olevas eelarves
15. 
4.4. 4. võimalus – programmi lõpetamine 
Selle stsenaariumi järgi programm lõpetata kse ning IT-vahenditele, ühismeetmetele ja 
koolitustegevustele ELi vahendeid enam ei eraldata. See kahjustab tõsiselt maksualast koostööd ning avaldab seega kahjulikku mõju maksustamisalase koostöö tõhususele ja 
                                                
 
14 Ibidem , lk 17–18. 
15 KOM(2011) 500, 29.6.2011. 
 
ET 14   ET tulemuslikkusele. Liikmesriigid peavad otsima muid võimalusi, mis asendaksid selle 
programmi raames toetatud koostööd16. Maksuhaldurite vaheline di giteeritud teabevahetus 
muutub vaevalisemaks ja kulukamaks. Ühism eeteid võtmata muutub hea tava vahetamine 
tõenäoliselt katkelisemaks ja kulukamaks ning kooskõlastatud koolituskavade puudumise 
tõttu tehakse topelt jõupingutusi. Praegused erinevused liikmesriikide maksumeetmete tõhususes ja tulemuslikkuse s tõenäoliselt suurenevad. 
4.5. Programmi majanduslik mõju 
Programmil on positiivne majanduslik mõju, sest see toetab halduskoormuse vähendamisele 
suunatud meetmeid. Juba baasstsenaariumis on automatiseerimisel positiivne mõju. See mõju suureneb 2. ja 3. võimaluse korral; nende võimaluste puhul on halduskoormuse 
vähendamisele kaasaaitamist sõnaselgelt mainitud.
 
Programm tagab maksuasutustele raamistik u paremaks maksukogumiseks ja vähendab 
maksupettusi ning maksudest kõrvalehoidumist, mille tulemusel paranevad teenused ja vähenevad õigusnormide täitmisega seotud kulud,  kuid paraneb ka maksuasutuste töö tõhusus 
ja suurenevad tulud
17. See mõju eeldatavasti suurene b, kui 2. ja 3. võimaluse raames 
keskendutakse pettusevastasele võitlusele. Vähendades maksuõi guse erinevat tõlgendamist, 
vähendab programm ebaausat k onkurentsi ja maksumaksjat e võimalikku ebaõiglast 
topeltmaksustamist. 
4.6. Eelistatud võimalus 
Tabel 1 annab ülevaate eri võimaluste mõjust va stavalt nende tõhususele, tulemuslikkusele ja 
vastuvõetavusele. Mõju hindamise põhjal  esitatakse järgmine soovitus: 
eelistatud võimalus on 2. poliitikavõimalu s: baasstsenaariumi ajakohastamine. 
2. võimalust eelistatakse hoolimata selle madala mast tulemuslikkuse näitajast, sest see on 
liikmesriikidele palju vastuvõetavam. See võimalus sobib järgmise mitmeaastase 
finantsraamistikuga18 ettenähtud rahastamispaketi alla. 
                                                 
16 Deloitte, „Analysis of different scenarios for tax cooperation”, lk 47–52. 
17 Deloitte, „Alternatives for taxation cooperation”, lk 21–22. 
18 KOM(2011) 500, 29.6.2011, Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve. 
 
ET 15   ET Tabel 1. Võimaluste kokkuvõtlik võrdlus 
Kriteeriumid Tulemuslikkus ja asjakohasus Tõhusus Ühtsus Muu Üldhinnang 
  
1. erieesmärk 
2. erieesmärk 3. erieesmärk 
4. erieesmärk 
5. erieesmärk 
6. erieesmärk 
Tulevased 
poliitikavaldkonnad 
Tulemuspõhine  
Tõhususe 
suurenemine 
Ühtsus ELi muude 
algatustega 
Euroopa 2020. aasta 
strateegia aluseks 
olevas eelarves  
Vastuvõetavus 
liikmesriikideis Võimaluste 
hinnang 
1. võimalus:  
baas-
stsenaarium 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Jah KESK-
MINE 0 
2. võimalus:  
baas-
stsenaariumi 
ajakohastamine  ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Jah SUUR +++ 
= 
EELISTATUD 
VÕIMALUS 
3. võimalus:  
ajakohastamine 
ja uute 
poliitika-
valdkondade 
toetamine  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Ei VÄIKE ++ 
4. võimalus:  
programmi 
lõpetamine -- -- -- -- -- -- 0 Andmed 
puudu-
vad VÄIKE VÄIKE Andmed 
puuduvad VÄIKE -- 
 
Märkus: näidatud mõju suurus võ rreldes baasstsenaariumiga:  
+++ väga positiivne, ++ üsna positiivne, + positiivne, 0 sarnane b aasstsenaariumiga, - negatiivne, -- üsna negatiivne, --- väga  negatiivne 
 
ET 16   ET Allikas: maksunduse ja tolli liidu peadirektoraat