EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (uuesti sõnastatud)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Finantsmääruses on sätestatud ELi eelarve koostamise ja täitmise ning ELi rahaliste vahendite kontrollimise põhimõtted ja üldised finantsreeglid. 2018. aasta finantsmäärus on põhjaliku läbivaatamise tulemus, koondades eelnenud kohaldamisnormid ühtseks reeglistikuks. Läbivaatamise käigus suurendati paindlikkust, lihtsustati märkimisväärselt finantsreegleid ja loodi tingimused mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alusel ettepanekute esitamiseks. Nende lihtsamate reeglite poolt 2021.–2027. aasta programmide ja vahendite rakendamiseks pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks on vaja aega, näiteks seoses ühtse auditi põhimõtte, kolmanda isiku audititele ja hindamistele tuginemise, lihtsustatud kuluvõimaluste, väiksema halduskoormuse ja tulemustele keskendumisega. Finantsreeglite liiga sage muutmine tekitab ELi rahaliste vahendite saajates ebakindlust. Seepärast teeb komisjon nüüd sihipärase muutmise ettepaneku, püüdes saavutada õige tasakaalu, keskendudes muudatustele, mis on tõeliselt vajalikud. Käesoleva läbivaatamise peamine põhjus on vajadus kooskõlastada finantsmäärus mitmeaastase finantsraamistiku paketiga, et säilitada liidu kulusid reguleeriv ühtne reeglistik, mis tähendab, et finantsmäärus sisaldab kõiki üldisi finantsreegleid. See tagab liidu institutsioonidele ja liidu rahaliste vahendite saajatele suurema õiguskindluse. Ettepanek kajastab ka ELi institutsioonide poolt mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis esitatud arvamusavaldusi. Lisaks sisaldab ettepanek sihipäraseid parandusi ja lihtsustusi. Need on kindlaks määratud pärast 2018. aasta finantsmääruse jõustumist ja mõned neist tehakse selleks, et reageerida hiljutistele sündmustele ja suundumustele. Parandused tuginevad COVID-19 pandeemiast saadud kogemustele ja keskenduvad kriisijuhtimisele. Nende eesmärk on ka kaitsta paremini ELi finantshuve (nt digitaliseerimise suurema kasutamise teel), aidata paremini kaasa ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele ja saavutada täiendav lihtsustamine liidu rahaliste vahendite saajate jaoks. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek tehti pärast mitmeaastase finantsraamistiku paketi vastuvõtmist, et 2021.–2027. aasta programmide ja vahendite rakendamisel ja pärast seda kasutatavaid reegleid veelgi täiustada. Ettepanek kajastab teatavaid erandeid praegusest finantsmäärusest, mille sätestamise üle liidu seadusandja otsustas mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste ajal, eelkõige seoses valdkondlike õigusaktidega. ELi finantsreeglite lihtsustamine ja täiustamine peaks suurendama ka poliitika mõju ja selle rakendamisel saavutatud tulemusi. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 322 lõikel 1. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) ELi üldiste finantsreeglite vastuvõtmine kuulub ELi ainupädevusse. •Proportsionaalsus Käesoleva ettepanekuga kooskõlastatakse finantsmäärus mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketiga ning lisatakse sihipärased parandused ja lihtsustused. See ei sisalda õigusnorme, mis ei ole asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikud. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Konsulteerimine sidusrühmadega 2021. aasta juulist oktoobrini peeti finantsmääruse kavandatud muutmist käsitlev avalik konsultatsioon, mille käigus saadi 38 arvamusavaldust. Arvamust avaldasid mitmesugused sidusrühmad, sealhulgas üldsus, liikmesriikide ametiasutused, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid ja ettevõtjate ühendused.

Liidu finantshuvide kaitse tugevdamiseks toetas enamik vastanuid täiendavaid läbipaistvus- ja kaitsemeetmeid. Nad pidasid vajalikuks paindlikkust ja proportsionaalsust ning tähtsustasid konfidentsiaalsust, andmekaitset ja olemasolevate vahendite järjepidevat kasutamist. Osalenud pooldasid üldiselt varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi võimalikke täiustusi. Üldjoontes toetati komisjoni võetavaid asjakohaseid hoolsusmeetmeid, et tagada kohaldatavate liidu õigusnormide ning kokkulepitud rahvusvaheliste ja liidu standardite järgimine volitatud üksuste poolt. Kõigele lisaks soovisid sidusrühmad tugevdada finantsmääruse rolli kandidaatide või pakkujate ametialase huvide konflikti ennetamisel. Kuid sel puhul võivad abiks olla ka sisesuunised ELi töötajatele. Avalikus konsultatsioonis osalenud nõustusid, et teatavate programmide rakendamist käsitlevate õigusnormide lihtsustamine ja selgitamine on oluline halduskoormuse vähendamiseks. Sidusrühmad kiitsid heaks järgmiste teemadega seotud meetmed: i) ELi julgeolek ja strateegiline autonoomia; ii) rahastamisvahendid, eelarvelised tagatised ja finantsabi, mille puhul on olemas selge toetus aruandluskohustuste ühtlustamisele, ning iii) digitaalsed kontrollid ja auditid, mille puhul sidusrühmad pidasid õigeks, et inimjärelevalve säilitataks. Kriisiohje puhul toetasid konsultatsioonis osalenud lähenemisviisi, mille kohaselt tuginetakse COVID-19 kriisi ajal saadud kogemustele, et hankenorme täiustada. Sidusrühmad täpsustasid võimalikke muudatusi, näiteks täiendav paindlikkus lepingute muutmiseks, elektrooniliste dokumentide aktsepteerimine ning ülemaailmsete algatuste ja programmide toetamise hõlbustamine. Komisjon on seda tagasisidet hoolikalt arvesse võtnud ja enamikku sellest ettepaneku eelnõus kajastanud. •Mõjuhinnang Kooskõlas komisjoni avaldusega finantsmääruse tulevaste muudatuste kohta ei ole mõju hindamine vajalik. Finantsmääruses on sätestatud ELi rahastamisprogrammide ja -vahendite rakendamise üldnormid ja töövahendid. Seega ei ole selle õigusakti muutmisel otsest majanduslikku, keskkondlikku või sotsiaalset mõju, mida saaks mõjuhinnangus tulemuslikult analüüsida. Mõjuhinnangute lisaväärtus tekib siis, kui tehakse poliitilisi valikuid konkreetsete rahastamisprogrammide ja -vahendite puhul, mis peavad vastama finantsmääruses sätestatud õigusraamistikule. Selle asemel korraldas komisjon käesoleva ettepaneku teemalise avaliku konsultatsiooni, mis on sel juhul tavapärane. Komisjon peab tuginema ka tegevuse käigus omandatud ja muudele saadud kogemustele, eelkõige tegema kindlaks lahendamist vajavad probleemid ja liidu sekkumise lisaväärtuse ning neid analüüsima. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Finantsmääruse läbivaatamine ei kuulu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi alla. Vastusena vajadusele ELi finantsreegleid lihtsustada, täiustada ja mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketiga kooskõlastada, annab läbivaatamine siiski märkimisväärse panuse parema õigusloome tegevuskavasse. Kavandatud lähenemisviis on täielikult kooskõlas parema õigusloome raamistikuga ja komisjoni tööga lihtsustamise vallas. Näiteks sisaldab ettepanek viidet digitaalsetele audititele ja kujunemisjärgus tehnoloogiatele, et julgustada neid laiemalt kasutama, säilitades samal ajal paindlikkuse. Ettepanek sisaldab ka COVID-19 pandeemia käigus saadud hankealaseid kogemusi (nt ühishanked, hanked liikmesriikide nimel, keskse hankija kasutamine, sama liiki kaupade või teenuste hulgihange, elektrooniline arveldamine ja paremad normid välisekspertide kohta). See sisaldab ka toetustega seotud lihtsustamismeetmeid (nt lihtsustatud vormis toetused, lihtsamad normid vabatahtlike kasutamise kohta, lihtsam arvutamine kasumi taotlemist keelava põhimõtte järgimise tõendamiseks ja lihtsam humanitaarabi andmise protsess). Kõigi nende meetmete lõppeesmärk on vähendada ELi rahaliste vahendite taotlejate ja saajate halduskoormust, tekitamata ELi eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele lisariske. Ettepanekuga ei jäeta mikroettevõtjaid selle kohaldamisalast välja. Sellised ettevõtjad võivad olla ELi rahaliste vahendite saajad ja peavad seetõttu järgima üldisi finantsreegleid. 2021.–2027. aasta rahastamisperioodi reeglid lihtsustavad juba praegu mikroettevõtjate osalemist. Näiteks kasutas komisjon hiljuti finantsmääruse norme lihtsustatud vormis rahastamise kohta, et võtta vastu otsus, millega lubatakse mikroettevõtjate omanikel deklareerida oma personalikulusid mis tahes rahastamisprogrammi raames eelnevalt kindlaks määratud ühikukuludena, ilma et oleks vaja deklareeritud määrade kohta tõendeid esitada. Lisaks vähendatakse ettepanekuga teatavates valdkondades ettevõtjate – sageli mikro‑, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad – kulusid. Ettepaneku eesmärk on tugevdada proportsionaalsuse põhimõtte rakendamist, muu hulgas tuginedes kaudse eelarve täitmise korral eelarvet täitvate partnerite hoolsuskohustusele. See võimaldaks mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes paindlikumat lähenemisviisi. Üldisemalt peaksid paljud sihipärased lihtsustamismeetmed tulema kasuks kõikidele ettevõtjatele ja seega ka väikestele kuni keskmise suurusega ettevõtjatele. •Põhiõigused Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. 4.MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta eelarvet. 5.MUU TEAVE •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 1.1.Kooskõlastamine mitmeaastase finantsraamistikuga ja lihtsustamine ·Kooskõlastamine mitmeaastase finantsraamistikuga (üldine): finantsmäärusesse lisatakse mõned viited 2021.–2027. aasta alusaktidele ja muudele õigusaktidele. Peale selle tehakse mitmeaastase finantsraamistiku määruse tõrgeteta rakendamise tagamiseks ettepanek kajastada finantsmääruses kooskõlas ühtsel reeglistikul põhineva lähenemisviisiga teatavaid erandeid valdkondlikes alusaktides sätestatud eelarvepõhimõtetest (finantsmääruse artiklid 12, 14, 15 ja 18, artikli 32 lõige 2, artikli 41 lõige 2, artikli 44 lõiked 1 ja 3, artikli 48 lõige 2, artikkel 54, artikli 96 lõiked 1 ja 2, artikli 97 lõige 3, artikli 106 lõige 1, artikli 115 lõige 3, artikli 214 lõige 3, artikli 250 lõike 1 punkt b ja artikli 253 lõike 1 punkt c). Lisaks, järgimaks ühisdeklaratsiooniõigusriigi tingimuslikkuse määruse sisu võimaliku lisamise kohta, lisatakse II jaotisesse, mis käsitleb põhimõtteid, millest valdkondlikes õigusaktides ei tohi erandeid teha, viide sellele määrusele (artikkel 6). ·Laenutehingud: ettepaneku eesmärk on tõhustada aruandlust kooskõlas ühisdeklaratsiooniga 2020/C 444 I/06, et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada koostööd eelarvepädevate institutsioonidega. Kavandatud muudatusega ühtlustatakse laenutehingutega seotud aruandluskohustusi. Sellega kodifitseeritakse praegune tava, lisades komisjoniga seotud eelarvejaole lisatud dokumenti põhjaliku ülevaate komisjoni laenutehingutest (artikli 52 lõige 1). ·Sihtotstarbeline tulu: ettepaneku eesmärk on suurendada kooskõlas ühisdeklaratsiooniga sihtotstarbelise välistulu läbipaistvust ja nähtavust eelarvele lisatavates dokumentides (artikli 22 lõige 1 ning artikli 41 lõiked 3 ja 8). Selle eesmärk on ka hõlbustada liikmesriikide täiendavate sissemaksete (sh vabatahtlike sissemaksete) haldamist (artikli 21 lõige 2), vältides seega vajadust nõuda liikmesriikidelt makseid enne tegelike maksevajaduste tekkimist.

·Rahastamisvahendid ja eelarvelised tagatised: ettepaneku eesmärk on suurendada õigusselgust: i) kõrvaldades kehtivas finantsmääruses esinevad vastuolud ja liiasused; ii) kajastades paremini eraldiste ja eelarveliste tagatiste toimimist ning iii) ajakohastades asjakohaseid õigusnorme (artikli 2 punkt 9, artikli 2 uus punkt 15, artikli 2 uus punkt 33, artikli 212 uus lõige 3, artikli 212 lõige 5, artikli 213 lõige 4, artikkel 221 ja artikli 223 lõige 6 ning artikli 213 uus lõige 5). ·Lisaks ühtlustatakse ettepanekuga aruandlust, et vältida dubleerimist ja vastuolusid. Ettepanekuga tugevdatakse aruandluskohustusi eelarveprojektile lisatavas töödokumendis ja artikli 253 lõike 1 kohases integreeritud finantsaruandes. See ühtlustamine tähendab ka seda, et praegune artikkel 250 tuleb välja jätta. Lisaks tugevdatakse ettepanekuga artiklit 218, viies teatavad endise artikli 41 lõike 5 sätted üle artiklisse 218. Sellega tagatakse, et ühise eraldisfondi kohta ei ole vaja koostada kahte sarnase sisuga paralleelset aruannet (artikli 41 lõike 5 uus punkt g, artikli 210 lõige 3 ja artikkel 218). ·Ettepanekuga selgitatakse ka, kuidas eraldised ja eelarvelised tagatised on seotud määratluste ja normidega, mis käsitlevad eelarvelisi kohustusi, juriidilisi kohustusi, rahaliste vahendite saajaid ja neid käsitleva teabe avaldamist (artikli 2 lõiked 38 ja 58, artikli 7 lõige 4, artikli 10 lõige 3, artikli 38 lõike 3 punkt c, artikli 112 lõige 2, artikli 113 lõike 1 punkt a, artikli 113 lõige 4, artikli 115 lõige 2 ja artikkel 163). 1.2.Kriisiohje, ajakohastamine ja lihtsustamine ·ELi institutsioonide mitterahalised annetused: ettepanek sisaldab praegust tava kajastavat uut vahendit. See loob ELi institutsioonidele kaupade, teenuste, tarnete või tööde annetamise raamistiku. See tagab ka kindla õigusliku aluse eelkõige tulevasteks hädaolukordadeks, suurema läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja õiguskindluse rahaliste vahendite saajatele (artikli 2 lõiked 1, 2, 3, 38, 50 ja 58, artikkel 133, artikli 154 lõige 3 ja uus artikkel 244). ·Auhinnad: nii nagu mitterahaliste annetuste kasutuselevõtmisega, peaksid ELi institutsioonid saama anda ka mitterahalisi auhindu, nagu vautšereid, pileteid ja reise. See on oluline ka näiteks selleks, et võimaldada konkureerida noortel, kellel ei ole oma liikmesriigis pangakontot, kuid kes saavad auhinna hõlpsasti vastu võtta praktilisel kujul. Selle võimaluse loomiseks tuleb artikli 2 lõiget 52, artikli 210 lõiget 4 ja artikli 211 lõiget 1 veidi muuta. ·Hanked ja eksperdid: ettepanekuga kohandatakse kriisiohjeolukordades kohaldatavaid hankenorme, et võimaldada ELi institutsioonidel või organitel korraldada hankeid liikmesriikide nimel või tegutseda keskse hankijana. See keskne hankija saaks tarneid ja teenuseid liikmesriikidele annetada või edasi müüa ja algatada ühiseid hankemenetlusi, kuigi ELi institutsioonid ei hangiks teenuseid ja tarneid endale (artikli 169 lõiked 1 ja 2, uus artikli 169 lõige 3 ning I lisa punkti 11.1 punkt f ja punkti 12.2 punkt a). Ettepaneku kohaselt ajakohastatakse ka kriisi mõiste määratlust, et see hõlmaks rahva- ja loomatervise ning toiduohutuse hädaolukordi ja ülemaailmseid terviseohte, nagu pandeemiad (artikli 2 punkt 22). Muude lihtsustamismeetmete ning tehniliste paranduste ja ajakohastustega võimaldatakse sõlmida hulgihankelepinguid, kõrvaldatakse vastuolud ja vead ning selgitatakse hankemenetluste digiteerimist (artikli 2 uus punkt 46, artikli 2 punkt 76, artikli 164 lõige 5, artikli 168 lõige 3, artikli 171 lõige 1, artikli 173 lõige 1, artikli 174 lõiked 2 ja 3, artikkel 175 ning I lisa punktid 1.2, 6.2, 6.3, 6.4. 6.6, 9.3, 9.4 ja 9.5, punkti 11.1 alapunktid a ja c, punkti 11.1 alapunkti h alapunkt iv, punkti 11.1 alapunktid j ja m, punkt 11.2, punkti 16.3 alapunktid f ja g, punktid 18.1, 18.7, 19.2, 20.2, 21.1, 24.3, 27, 28.1 ja 28.2, uus punkt 29.4, punkt 30.2, punkt 31.1, uus punkt 34, punkt 35.1 ja punkt 39.3). Ettepanekute kohaselt kooskõlastatakse finantsmääruse hankenorme veelgi direktiiviga 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiiviga 2014/55/EL e-arveldamise kohta. Näiteks selgitatakse ettepanekuga dünaamiliste hankesüsteemide suhtes kohaldatavaid tähtaegu ja see sisaldab võimalust hinnata lepingu sõlmimise kriteeriumina lepingut täitma määratud töötajate kvalifikatsiooni ja kogemusi (artikli 117 lõige 3, artikli 176 lõige 2, artikli 176 uued lõiked 4 ja 5 ning artikli 179 lõige 1). Ettepanekuga rahuldatakse ka vajadus paindlikumate õigusnormide järele seoses liidu delegatsioonidega kolmandates riikides, võttes arvesse kohalikke turutingimusi ja liikmesriikide tavasid. Seepärast kooskõlastatakse turulepääsu piirmäär ja õigusnormid nendega, mida praegu kohaldatakse välistegevuse valdkonna hangete suhtes. Lisaks lubataks enda nimel lepinguid sõlmivatel liidu delegatsioonidel aktsepteerida näiteks taotlusdokumentide isiklikku kättetoimetamist (artikli 153 lõige 5). Samuti tehakse ettepanek kohaldada ELi institutsioonide hangete suhtes rahvusvaheliste hangete instrumendi (ei ole veel vastu võetud) alusel võetud meetmeid. Avaliku sektori hankijad peavad kohaldama rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid (teatavates kolmandates riikides asutatud ettevõtjatelt saadud pakkumuste punktisumma kohandamise või nende ettevõtjate menetlusest kõrvalejätmise kujul) samamoodi nagu liikmesriikide avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad, kui rahvusvaheliste hangete instrumendi määrus on jõustunud ning rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed on vastu võetud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud – ELi institutsioonid peaksid näitama eeskuju ja kohaldama samu norme (artikli 179 lõige 1 ja I lisa punkt 14). Ettepanekuga rahuldatakse hoonete hankemenetluste lihtsustamise vajadus. Peale selle jäetakse ettepanekuga määruse hankenormide kohaldamisalast välja notarite osutatavad tõestamisteenused, luuakse võimalus korraldada liikmesriikide organisatsioonide osutatavate teenuste puhul väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusi ja laiendatakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kasutamise ulatust pärast edutut läbirääkimistega hankemenetlust (artikkel 164 ja I lisa punkt 6). Senise kohtupraktika kohaselt peavad pakkujad esitama enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist tõendid kasutatud kvalifitseerimise tingimuste ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide kohta. Ettepanekuga tagatakse finantsmääruse kooskõlastamine seda käsitleva kohtupraktikaga (artikli 2 punkt 51 ja I lisa punkt 18.4). Põhjendustes juhitakse tähelepanu kehtivatele keskkonnahoidlike riigihangete normidele. Lisaks muudetakse eksperte käsitlevad õigusnormid ettepanekuga põhjalikumaks ja viiakse need kooskõlla tegeliku turuolukorraga. See võimaldaks liidu institutsioonidel tasustatud välisekspertidega lepingute sõlmimisel konkureerida oma tasudega teiste turuosaliste pakutavate tasudega. Uued normid võimaldaksid komisjonil kasutada ekspertide nimekirju ka pikema aja jooksul (artikkel 242). ·Toetused: ettepanek sisaldab tehnilisi ajakohastusi, lihtsustusi, selgitusi ja parandusi. Sellega selgitatakse lihtsustatud vormis toetusi käsitlevaid norme (artikli 184 lõige 3 ja artikkel 187) ning sätestatakse, et vabatahtlikega seotud kulude 50 % suurune piirmäär kehtib meetme kogurahastamise suhtes (artikli 194 lõige 2). Lisaks selgitatakse ettepanekuga, et osaleja pakkumuse tagasilükkamiseks väljavalimismenetluses ei ole järjekindlalt vaja rakendada ärakuulamismenetlust (artikkel 135). Ettepanekuga lihtsustatakse ka kasumi taotlemist keelava põhimõttega seotud arvutusi (artikli 196 lõige 4) ja kolmandatele isikutele erijuhtudel rahalise toetuse andmist (artikli 208 kolmas lõik). Läbipaistvuse suurendamiseks lisatakse valitsusvälise organisatsiooni mõiste määratlus, samal ajal kui toetuse taotlejad peavad deklareerima oma õigusliku seisundi ja kinnitama, et nad on valitsusvälised organisatsioonid (artikli 2 uus punkt 46 ja artikli 200 lõike 1 punkt a). Lisaks parandatakse hankelepingu mõiste määratlust ja kasutamist VIII jaotises (artikli 2 punkt 16 ning artikli 205 lõiked 1 ja 2).

·Annetused ELi institutsioonidele: ettepanek võimaldab kiiret reageerimist nõudvatel erandlikel asjaoludel ja asjakohaseid kaitsemeetmeid rakendades kiiremini otsustada, kas annetused vastu võtta või tagasi lükata, kui sellised annetused tehakse humanitaarabiks, erakorraliseks toetuseks, elanikkonnakaitseks või kriisiohjeabiks (artikli 25 lõige 3). ·Digitaliseerimine: ettepanek toetab komisjoni pühendumust põhimõttele „digitaalsus normiks“. See parandab kontrollide ja auditite tõhusust ja kvaliteeti digitaliseerimise ja kujunemisjärgus tehnoloogiate, nagu andmekaeve, masinõppe, robootilise protsesside automatiseerimise ja tehisintellekti abil. Nende aspektide nähtavaks muutmisega peaks kaasnema digitaalsete auditite ja kontrollide laialdasem ja ühtsem kasutamine. See peaks omakorda suurendama kindlust, vähendades samal ajal auditite ja kontrollide kulusid (artikkel 36, artikli 63 lõike 4 punkt a, artikli 74 lõiked 5 ja 6 ning artikli 150 lõige 1). Ettepanekuga soovitakse ka parandada liidu rahaliste vahendite saajaid käsitlevate andmete kvaliteeti ja koostalitlusvõimet kontrollide ja auditite jaoks, sealhulgas ühtse integreeritud IT-süsteemi kasutamisega andmekaeveks ja riskihindamiseks (lisateave allpool punktis 3). Teatavaid hangete ja ekspertidega seotud norme ja menetlusi tuleks muuta, et kajastada digiüleminekul tehtud edusamme. ·Rohepööre: käesoleva ettepanekuga püütakse finantsmäärust ka kohandada, tagamaks, et eelarve täitmine aitab tulemuslikult kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimisele. Selleks tuleks artikli 33 lõikesse 2 kooskõlas komisjoni pühendumusega kestlikule rahastamisele ja rohepöördele lisada sõnaselge viide olulise kahju ärahoidmise põhimõttele. Peale selle lisatakse ELi hoonete keskkonnasäästlikumaks muutmise hõlbustamiseks artiklisse 271 võimalus kasutada hoonete renoveerimise rahastamiseks laene. Lisaks peaksid riigihankemenetluste pakkumiskutsed asjakohastel juhtudel sisaldama keskkonnasäästlikkusel põhinevaid pakkumuste hindamise kriteeriume ja kvalifitseerimise tingimusi, et stimuleerida ettevõtjaid pakkuma keskkonnasäästlikumaid võimalusi. Kooskõlas Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõikega 4 on komisjon seisukohal, et eeltoodud ettepanekud on kooskõlas Euroopa kliimamääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga ning liidu 2030. ja 2040. aasta kliimaeesmärkidega. Need ettepanekud on kooskõlas ka Euroopa kliimamääruse artiklis 5 osutatud kohanemisega seotud edusammude tagamisega ja Euroopa kliimamääruse eesmärkidega. 1.3.ELi finantshuvide tõhusam kaitse ja kaudne eelarve täitmine ·Varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem: tehakse ettepanek süsteemi tugevdada, kohaldades seda paremini nii jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite kui ka otsese eelarve täitmise suhtes, mille puhul rahalisi vahendeid makstakse liikmesriikidele välja rahaliste toetustena, näiteks taaste- ja vastupidavusrahastu raames. Eesmärk on takistada liikmesriikide ametiasutustel valimast projekte ellu viima petturlikke ettevõtjaid ja kaitsta liidu eelarvet paremini raske väärkäitumise eest, ootamata liikmesriikide menetluste lõpptulemust. Seoses projektide elluviimise territooriumiülese mõõtmega tehakse ettepanek, et üksuste ja isikute kõrvalejätmine liidu tasandil kehtiks kõikide liidu rahaliste vahendite suhtes, mida eraldatakse projektide elluviimiseks kõikides liikmesriikides. Sellise kõrvalejätmise suhtes kehtiksid mitmed piirangud ja kaitsemeetmed. Selle kohaldamisala piirduks ammendava loeteluga väärkäitumise kõige raskematest vormidest (nt korruptsioon, pettus, rahapesu ja terrorism), mis tuvastatakse: i) lõplikus liidu auditis, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) aruandes või Euroopa Prokuratuuri uurimises või ii) riigisiseses auditis, kohtuotsuses või haldusotsuses (artikli 138 lõige 2, artikli 139 lõige 1 ja artikli 145 lõige 5). Lisaks eespool kirjeldatule lisatakse eraldiseisvad kõrvalejätmise alused, mis põhinevad koostööst keeldumisel eelarvevahendite käsutaja, Pettustevastase Ameti või kontrollikoja tehtavas uurimises, kontrollis või auditis ning vaenu või diskrimineerimisele õhutamisel (vastavalt artikli 139 lõike 1 uus punkt i ja punkti c alapunkt vi). Tehakse ka ettepanek mainida raske ametialase rikkumise mõiste raames sõnaselgelt huvide konflikti rikkumist kui eraldiseisvat kõrvalejätmise alust (artikli 139 lõike 1 punkti c alapunkt iv). Juhtudeks, mille laad või asjaolud seda nõuavad, nähakse ette kiirmenetlus (uus artikli 139 lõige 6). Ettepanek sisaldab ka võimalust jätta tegelikud tulusaajad ja seotud üksused kõrvale, kui vastutuse omistamise nõuded arvatakse täidetuks (artikli 138 lõike 2 uued punktid h ja i, artikli 139 lõige 2 ja artikli 139 uus lõige 5). Muude muudatustega kõrvaldatakse süsteemi praegused puudused, näiteks luues õigusliku eelduse ärakuulamismenetluse raames koostatud märkuste esitamise kutsete ja haldusotsuste sisust teatamiseks (artikli 138 lõike 2 uus punkt g, artikli 139 lõige 1, artikli 139 lõike 1 punkti d alapunkt i, artikli 139 lõike 1 punkt e, artikli 139 lõige 7, artikli 140 lõige 1, artikkel 143, artikli 145 lõige 5, artikli 146 lõige 2, uus artikkel 147, artikli 152 uus lõige 3, artikli 152 lõike 2 punkt h, artikkel 153 ja artikli 156 uus lõige 6). ·Ühtne integreeritud IT-süsteem andmekaeveks ja riskihindamiseks: ettepaneku eesmärk on parandada liidu rahaliste vahendite saajaid ja liidu rahalistest vahenditest lõpuks otseselt või kaudselt kasu saajaid käsitlevate andmete kvaliteeti ja koostalitlusvõimet. Pettuste tulemuslikuks ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja heastamiseks või õigusnormide rikkumiste heastamiseks on vaja suuta kindlaks teha füüsilised isikud, kes on rahaliste vahendite saajate tegelikud tulusaajad ja kes liidu rahaliste vahendite väärkasutamisest lõpuks kasu saavad. See saavutatakse liidu rahaliste vahendite saajaid ja nende tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete elektroonilise registreerimise ja säilitamise standardimisega kontrollimise ja auditeerimise eesmärgil. Peale selle kehtestatakse kohustus kasutada (komisjoni väljatöötatud) ühtset integreeritud IT-süsteemi andmekaeveks ja riskihindamiseks, et nende liidu rahaliste vahendite saajaid käsitlevate andmetega tutvuda ja neid analüüsida. See süsteem hõlbustaks märkimisväärselt pettuse-, korruptsiooni-, topeltrahastamis-, huvide konflikti ja muude õigusnormide rikkumiste riski kindlakstegemist. Komisjon vastutab andmekaeveks ja riskihindamiseks ettenähtud ühtse integreeritud IT‑süsteemi väljatöötamise, haldamise ja järelevalve eest (artiklid 36, 159 ja 275). Andmete registreerimise, säilitamise, edastamise ja töötlemise normid peaksid vastama kohaldatavatele andmekaitsenormidele. Lisaks kohaldatakse juhtudel, kui liikmesriigid saavad ja rakendavad liidu rahalisi vahendeid kaudse eelarve täitmise raames, ettepaneku kohaselt artiklit 36. Eeltoodud kohustusi kohaldataks 2027. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku alusel vastu võetavate ja rahastatavate programmide suhtes, et jätta elektrooniliste andmesüsteemide kohandamiseks piisavalt aega ning pakkuda suuniseid ja koolitust. Üleminekuperioodil on kohaldamine vabatahtlik ja seda toetatakse. Sellel ettepanekul on oluline roll eespool punktis 2 selgitatud digitaliseerimismeetmete puhul. ·Läbipaistvus: ettepaneku eesmärk on parandada üldsusele liidu eelarve kasutamise ja liidu rahaliste vahendite saajate kohta antavat teavet. Selle saavutamiseks nõutakse liidu eelarvet jagatud eelarve täitmise korras täitvatelt liikmesriikidelt, liidu eelarvet kaudse eelarve täitmise korras täitvatelt üksustelt ning muudelt liidu institutsioonidelt ja organitelt, et nad saadaksid komisjonile vähemalt kord aastas teabe liidu rahaliste vahendite saajate kohta. Komisjon lisab eespool nimetatud teabele andmed, mis tal on otsese eelarve täimise kohta, ning vastutab teabe konsolideerimise, tsentraliseerimise ja avaldamise eest ühtse veebisaidi andmebaasis, mis hõlmab kõiki liidu eelarve täitmise meetodeid, sealhulgas eelarve täitmist teiste liidu institutsioonide ja organite poolt. Tulemuseks on ühtne veebisait, mis on praegu otseseks eelarve täitmiseks kasutatava finantsläbipaistvuse süsteemi täiustatud versioon (artiklid 38, 159 ja 275). Lisaks kohaldatakse juhtudel, kui liikmesriigid saavad ja rakendavad liidu rahalisi vahendeid kaudse eelarve täitmise raames, ettepaneku kohaselt artiklit 38. Eeltoodud kohustusi kohaldataks 2027. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku alusel vastu võetavate ja rahastatavate programmide suhtes, et tagada sujuv üleminek ja elektroonilisi andmesüsteeme kohandada. ·Kaudne eelarve täitmine: kaudsel eelarve täitmisel tuginetakse liidu rakenduspartnerite normidele, süsteemidele ja menetlustele, et tagada ELi finantshuvide piisav kaitse. Ettepaneku eesmärk on tugevdada proportsionaalsuse kui õiguse üldpõhimõtte kohaldamist, eelkõige partnerite hindamisel ja lepinguliste kohustuste kindlaksmääramisel. See parandaks koostööd liidu rakenduspartneritega. See on kooskõlas ka hiljuti naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames kokku lepitud normidega. Tarbetut halduskoormust tuleks vältida, eriti nende lõppsaajate puhul, kes on mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad või võrreldavad ettevõtjad samaväärse käibe või bilansimahuga. Asjaomaseid sätteid tuleb kohandada ja ristviiteid ajakohastada. Lihtsustamise eesmärgil nähakse ettepanekuga ette võimalus vabastada korraldusasutused jagatud eelarve täitmise raames sambapõhisest hindamisest, sest nende norme juba hinnatakse jagatud eelarve täitmise raames. Praegune võimalus vabastada detsentraliseeritud asutused sambapõhisest hindamisest saaks vaikimisi vabastuseks ja seda laiendataks täiesti isemajandavatele asutustele ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonidele. Lisaks muudetakse norme, mis käsitlevad läbipaistvust ELi rahaliste vahendite saajate jaoks, ja lisatakse tehnilised selgitused (artikli 62 lõige 1, artiklid 158 ja 159, artikli 160 lõige 3, artikli 212 uus lõige 3 ja artikli 212 lõige 4). ·Liidu väljavalimismenetlused, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga: käesoleva ettepaneku eesmärk on sätestada eritingimused kolmandate riikide üksuste osalemiseks liidu väljavalimismenetlustes, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga. Selle eesmärk on ka nende tingimuste kohaldamine kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega eelkõige riigihangete valdkonnas. Need normid käsitlevad väljavalimismenetlusi, mis on seotud igasuguste eelarve täitmise vahenditega: toetustega, hangetega, auhindadega, kaudse eelarve täitmisega jne (uus artikkel 137). ·Huvide konflikt: ettepanek sisaldab kohaldatava õiguse mõiste selgitust, mis hõlmab huvide konflikti käsitlevaid liikmesriikide õigusnorme (artikkel 61). ·Ametialase huvide konflikt, mis võib hankelepingu täitmist negatiivselt mõjutada. Järelmeetmena Euroopa Ombudsmani uurimisele, mis käsitles lepingu sõlmimist, tehakse ettepanek lisada määrusesse osalejate väljavalimismenetlustest sellistel põhjustel kõrvalejätmise määratlus ja sõnaselge alus (artikkel 144). Lisaks peavad kõik pakkujad esitama kirjaliku kinnituse, et neil ei ole ametialast huvide konflikti, ja nõudmise korral esitama asjakohase teabe (I lisa punkt 18.4). Lisaks toonitatakse ettepanekus avaliku sektori hankija kohustust hinnata sellise huvide konflikti olemasolu (I lisa punkt 20.1). ·Liikmesriikide abi ELi nõuete sissenõudmisel tuleb tagada seeläbi, et abimehhanismi, mida liikmesriikide vahel vastavalt direktiivile 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel juba kohaldatakse, laiendatakse ka komisjonile. ELi nõuete tulemuslikumaks sissenõudmiseks peab komisjoni peaarvepidaja saama tugineda liikmesriikide abile, et võlgnikke tulemuslikult teavitada ja teha kindlaks võlgnike vara (uus artikkel 104). ·Välisriigi subsiidiumid: praegu toimuvad läbirääkimised komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus välisriigi subsiidiumide kohta. Olenevalt ettepanekute edenemisest võidakse finantsmäärust läbirääkimiste käigus selle uue määrusega kooskõlastada. 1.4.Mitmesugused lihtsustused ja tehnilised ajakohastused

Ettepanek sisaldab järgmisi finantsmääruse tehnilisi muudatusi ja ajakohastusi: ·vigade ja väärate ristviidete kõrvaldamine artikli 49 lõikest 1, artiklist 71, artikli 114 lõikest 4, artikli 154 lõikest 3, artikli 163 lõikest 4 ja artikli 253 lõike 1 punktidest d ja f; ·artikli 41 lõike 3 punktis e esitatud töödokumentide loetelu täiendamine kinnisvarapoliitikat käsitleva dokumendiga; ·artikli 41 lõike 4 punkti j muutmine, et see kajastaks rahvusvahelisi avaliku sektori raamatupidamise standardeid; ·artiklis 114 sätestatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seotud kulukohustusi käsitlevate erinormide kohandamine, et hõlbustada paremat kooskõlastamist standardsete raamatupidamistavadega. See tehniline muudatus mõjutab ka artikli 270 kohaseid ettemakseid käsitlevaid erinorme, kuid ei mõjuta liikmesriikidele või toetusesaajatele tehtavaid makseid; ·artiklisse 252 tehniliste ajakohastuste lisamine konsolideeritud finantsaruannete täpsemate tähtaegade kohta ja dokumentide esitamise kuupäevade muutmine artiklis 271; ·kehtetuks tunnistatud liidu õigusaktide viidete ajakohastamine. Tehakse ettepanek teha finantsmäärusesse järgmised muud vajalikud muudatused: ·eelarvevahendite asjakohase käsitlemise tagamine ja liigse finantskoormuse vältimine liidu eelarve kulude poolel, võimaldades liidu eelarve tulude poolelt maha arvata viivised ja muud tasud, kui trahv, muu karistus või sanktsioon on tühistatud või selle summat on vähendatud, sealhulgas selliste trahvide, muude karistuste või sanktsioonidega seotud negatiivse tootluse (negatiivsed tulud), tagades samal ajal piisava hüvitise ajutiselt makstud trahvide hüvitamise korral (artikli 48 lõige 1 ja artikli 48 uus lõige 2, artikli 99 lõige 4, artikli 108 lõige 2 ning artikli 109 lõiked 1, 2 ja 4). Need muudatused täiendavad neid muudatusi, mille ettepaneku komisjon tegi asja kiireloomulisuse tõttu juba eraldiseisvas komisjoni ettepanekus finantsmääruse muutmise kohta seoses tühistatud või vähendatud konkurentsitrahvide käsitlemisega; ·avansikontosid käsitlevate normide lihtsustamine ELi delegatsioonide kogetud probleemide lahendamiseks (artiklid 88 ja 89) ning rahavoogude juhtimist, eelkõige krediitkaartide ja ajakohaste makseviiside kasutamist käsitlevate normide lihtsustamine (artikkel 86). 🡻 2018/1046 (kohandatud) 2022/0162 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (uuesti sõnastatud) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artikleid 164, 172, 175, 177, 178, artikli 189 lõiget 2, artikli 212 lõiget 2, artikli 322 lõiget 1 ja artiklit 349 koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ⇩ uus (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune määrus uuesti sõnastada. 🡻 2018/1046 põhjendus 1 (2)Pärast kolme aastat liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve“) suhtes kohaldatavate finantsreeglite rakendamist oleks vaja neid täiendavalt muuta, et kõrvaldada rakendamise kitsaskohad, suurendada paindlikkust, lihtsustada arusaadavust sidusrühmade ja talituste jaoks, keskenduda rohkem tulemustele ning suurendada juurdepääsetavust, läbipaistvust ja vastutust. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. 🡻 2018/1046 põhjendus 2 (3)Selleks et lihtsustada eelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja koondada need ühte määrusesse, peaks komisjon delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 kehtetuks tunnistama. Selguse huvides tuleks delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 kesksed sätted lisada käesolevasse määrusesse, kuid muud normid talitustele suunatud juhtnööridesse. ⇩ uus (4)Käesoleva määrusega tuleks ette näha finantsreeglid, mida kohaldatakse liidu üldeelarve suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 tähenduses ja mis ei reguleeri ega mõjuta Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Liidu lepingu alusel vastuvõetud piiravate meetmete rakendamist, sealhulgas seoses liidu eelarve rakendamisega. (5)Võttes arvesse kogemusi, mis on saadud liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantsreeglite rakendamisel, ja tulenevalt nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määrati kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) vastuvõtmisest tuleks teha teatavaid sihipäraseid muudatusi, et viia üldised finantsreeglid vastavusse uue õigusraamistikuga, kohandada neid tõhusa kriisiohje vajadustega ja suurendada liidu finantshuvide kaitset. Samuti tuleks määrust sihipäraselt lihtsustada, tehniliselt ajakohastada ja redigeerida. (6)Tulenevalt mitmeaastase finantsraamistiku (aastateks 2021–2027) vastuvõtmisest tuleks viited alusaktidele, otsusele (EL, Euratom) 2020/2053, nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2021/768 ja 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele asendada või lisada need määruses läbivalt kasutatud viidetele. (7)Selguse huvides asendatakse kõik viited kehtetuks tunnistatud määrusele (EÜ) nr 45/2001 viidetega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725.

(8)Õiguskindluse huvides tuleks parandada teatavad ristviited. (9)Rohkem tuleb arvesse võtta finantskohustuste ja eelarveliste tagatiste katteks ette nähtud eraldiste eripära ja toimimist. Seepärast tuleks kohandada teatavaid määratlusi ja reegleid, mis käsitlevad eelarvelisi tagatisi, eelarvelisi kulukohustusi, juriidilisi kohustusi, maksete assigneeringuid, vahendite saajaid ja vahendite saajaid käsitleva teabe avaldamist. Lisada tuleks finantskohustuste katteks ette nähtud eraldiste moodustamise etapi määratlus. Peale selle tuleks määratlusi ajakohastada, et võtta eelkõige arvesse hankelepingute sõlmimise korras tehtud muudatusi ja mitterahalisi annetusi käsitlevate sätete kehtestamist. (10)Selleks et suurendada nende liidu vahendite saajatega seotud läbipaistvust, mis on valitsusvälised organisatsioonid, tuleks ette näha vabaühenduse määratlus, mis sisaldaks nende kindlaksmääramise kriteeriume, ning toetuse taotlejad peaksid esitama teabe oma õigusliku seisundi kohta, sealhulgas selle kohta, kas tegemist on valitsusvälise organisatsiooniga. (11)Käesolevasse määrusesse tuleks lisada viide üldisele tingimuslikkuse korrale liidu eelarve kaitsmiseks, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092. Määrus (EL, Euratom) 2020/2092 on üks liidu eelarve täitmise õigusraamistiku nurgakividest. 🡻 2018/1046 põhjendus 3 (12)Eelarve aluspõhimõtted tuleks säilitada. Erivaldkondade, nt teadusuuringute, välistegevuse ja struktuurifondide valdkonna olemasolevad erandid neist põhimõtetest tuleks läbi vaadata ja neid tuleks võimalikult palju lihtsustada, võttes arvesse nende jätkuvat asjakohasust, lisaväärtust eelarve jaoks ja nende kasutamisest sidusrühmadele tekkivat koormust. 🡻 2018/1046 põhjendus 4 (13)Järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevaid reegleid tuleks täpsustada ning eristada tuleks automaatseid ja mitteautomaatseid ülekandmisi. Asjaomased liidu institutsioonid peaksid andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet nii automaatsete kui ka mitteautomaatsete ülekandmiste kohta. 🡻 2018/1046 põhjendus 5 (14)Tuleks võimaldada sihtotstarbelise välistulu ülekandmist järgmisse eelarveaastasse ja selle kasutamist jätkuprogrammi või -meetme jaoks, et selliste vahendite kasutamine oleks tõhus. Sihtotstarbelist sisetulu peaks olema võimalik üle kanda üksnes järgmisse eelarveaastasse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. ⇩ uus (15)Tulenevalt mitmeaastase finantsraamistiku (aastateks 2021–2027) ja sellega seotud alusaktide vastuvõtmisest tuleks käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad eelarvepõhimõtetega seotud reeglid, eelkõige sätted, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 2021/2116, määrusega (EL, Euratom) 2020/2093, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/836, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1529, nõukogu otsusega (EL) 2021/1764, nõukogu määrusega (Euratom) 2021/948 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 ning mis käsitlevad assigneeringute tühistamist ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmist, kulukohustuste vabastamist ja vabastatud kulukohustustele vastavate assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemist. 🡻 2018/1046 põhjendus 6 (16)Sihtotstarbelise sisetulu puhul tuleks võimaldada uute kinnisvaraprojektide rahastamist hoonete üürimisest ja müügist saadud tulu arvelt. Sel eesmärgil tuleks sellist tulu käsitada sellise sihtotstarbelise sisetuluna, mida saab järgmisse eelarveaastasse üle kanda kuni selle täieliku ärakasutamiseni.

⇩ uus (17)Lihtsustamise huvides ning selleks, et viia liikmesriikide rahalise osaluse tasumise aeg paremini kooskõlla vastavate maksevajadustega, tuleks igasugust täiendavat rahalist osalust, mis liikmesriikidel on liidu meetmetes ja programmides, sealhulgas vabatahtlikku osalust, kohelda ühtemoodi ning seda tuleks käsitada sihtotstarbelise välistuluna. (18)Selleks et suurendada sihtotstarbelise välistulu esitusviisi läbipaistvust, tuleks lisas, mis on eelarve lahutamatu osa, anda üksikasjalikku teavet saada oleva sihtotstarbelise välistulu prognoositava summa ning selle kohta, millistele eelarveridadele see kanda kavatsetakse. (19)Sätteid, mis käsitlevad erisätete alusel toimuvat ümberpaigutamist, tuleks ajakohastada, et võtta arvesse määruse (EL, Euratom) 2020/2093 kohaselt loodud solidaarsus- ja hädaabireservi. Samuti tuleks teha kohandusi, et võtta arvesse asjaolu, et solidaarsus- ja hädaabireservi kasutuselevõtmiseks ei nõuta enam paranduseelarve projekti. 🡻 2018/1046 põhjendus 7 (20)Liidu institutsioonidel peaks olema võimalus võtta vastu liidule tehtud mis tahes annetusi. ⇩ uus (21)Selleks et komisjonil oleks võimalik erandlikel asjaoludel kiiresti reageerida, peaks ta saama vastu võtta mitterahalisi annetusi, olenemata nende väärtusest, kui selliseid annetusi tehakse humanitaarabi, erakorralise toetuse, elanikkonnakaitse või kriisiohjeabi eesmärgil. Selleks et tagada asjakohased kaitsemeetmed, tohiks komisjon selliseid annetusi vastu võtta üksnes juhul, kui nende vastuvõtmine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõttega, ei põhjusta huvide konflikti ega kahjusta liidu mainet. Annetaja ei tohiks annetuse vastuvõtmise ajal olla olukorras, mis põhjustab varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohast kõrvalejätmist, ega olla kantud kõrvalejäetavana vastavasse andmebaasi. 🡻 2018/1046 põhjendus 8 (22)Tuleks lisada klausel, millega võimaldatakse juriidilisel isikul sponsida mitterahalises vormis üritust või tegevust reklaami või ettevõtte sotsiaalse vastutuse huvides. 🡻 2018/1046 põhjendus 9 (23)Täpsustada tuleks tulemuspõhisuse kontseptsiooni seoses eelarvega. Tulemuspõhisust tuleks mõista usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte vahetu kohaldamisena. Samuti tuleks määratleda usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte ning assigneeringute kasutamisel tuleks luua seos seatud eesmärkide ning tulemusnäitajate, tulemuste ning säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse vahel. Õiguskindluse tagamiseks tuleks määratleda tulemuste saavutamisega seotud mõisted, eelkõige väljundi ja tulemuse mõiste, vältides seejuures vastuolusid eri programmide olemasolevate tulemusraamistikega. ⇩ uus (24)Võttes arvesse, kui oluline on tegeleda kliima- ja keskkonnaprobleemidega, ning tagamaks, et eelarve täitmine aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, tuleks tulemuspõhisuse kontseptsiooni eelarve puhul laiendada, et see hõlmaks programmide ja meetmete rakendamist kestlikul viisil, mis ei takistaks saavutada keskkonnaeesmärke, nagu kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine.

🡻 2018/1046 põhjendus 10 (25)Kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega peaksid liidu õigusaktid olema kvaliteetsed, keskenduma valdkondadele, kus neil on kõige suurem lisaväärtus kodanike jaoks ning olema liidu ühiste poliitikaeesmärkide saavutamiseks võimalikult tõhusad ja tulemuslikud. Nende eesmärkide saavutamisele aitab kaasa see, kui selliste olemasolevate ja uute rahastamisprogrammide ja tegevuste puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulutused, viia läbi hindamine. ⇩ uus (26)Selleks et täita komisjoni võetud vaikimisi digitaalse eelarve haldamise kohustust ning edendada kontrollide ja auditite tõhusust ja kvaliteeti, suurendades kindluse taset ja vähendades samal ajal kulusid, on asjakohane lisada määrusesse sõnaselge viide selliste digitaalsete töövahendite ja kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamisele nagu masinõpe, robotjuhitav protsessiautomaatika, andmekaeve ja tehisintellekt. (27)Selleks et suurendada liidu eelarve kaitset pettuse, korruptsiooni, huvide konflikti, topeltrahastamise või muude õigusnormide eiramise eest, tuleks kehtestada standardmeetmed, mille abil koguda, võrrelda ja koondada teavet liidu rahaliste vahendite saajate kohta. Eelkõige selleks, et tulemuslikult tõkestada, tuvastada, uurida ja kõrvalda pettusi või õigusnormide eiramisi, peab olema võimalik kindlaks teha füüsilised isikud, kes saavad liidult otseselt või kaudselt rahalisi vahendeid ja lõppetulemusena kasu ELi rahaliste vahendite väärkasutamisest. Liidu rahaliste vahendite saajaid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punktis 6 määratletud tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete elektrooniline registreerimine ja säilitamine ning nende andmete korrapärane kättesaadavaks tegemine komisjoni pakutavas andmekaeveks ja riskihinnanguks kasutatavas ühtses integreeritud IT-süsteemis, peaks hõlbustama valiku, toetuse andmise, finantsjuhtimise, järelevalve, uurimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil tehtavat riskianalüüsi ning aitama tulemuslikult ennetada, tuvastada ja korrigeerida pettust, korruptsiooni, huvide konflikte, topeltrahastamist ja muid õigusnormide eiramisi ning võtta nende suhtes järelmeetmeid. Andmekaeveks ja riskihinnanguks kasutatava ühtse integreeritud IT-süsteemi arendamise, haldamise ja järelevalve eest peaks vastutama komisjon. Komisjonil, liikmesriikidel, eelarvet täitvatel isikutel või üksustel, Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) ja muudel liidu uurimis- ja kontrolliasutustel peaks oma pädevuse teostamisel olema vajaduse korral juurdepääs neile andmetele. Andmete salvestamist, säilitamist, edastamist ja töötlemist käsitlevad normid peaksid olema kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega. 🡻 2018/1046 põhjendus 11 (28)Kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 15, peavad liidu institutsioonid tegema oma tööd võimalikult avalikult. Eelarve täitmisel tähendab selle põhimõtte järgimine, et kodanikud peaksid teadma, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse. Selline teave edendab demokraatlikku arutelu, soodustab kodanike osalemist liidu otsustusprotsessis, tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu kulude üle ning soodustab selle usaldusväärsuse suurendamist. Teavitamistegevus peaks olema sihipärasem ja selle eesmärk peaks olema suurendada liidu rahalise toetuse nähtavust kodanike jaoks. Sellised eesmärgid tuleks saavutada, avaldades asjakohase teabe kõigi eelarvevahendite saajate kohta, kasutades selleks soovitatavalt tänapäevaseid kommunikatsioonivahendeid ja võttes arvesse asjaomaste vahendite saajate konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seotud õiguspäraseid huve ning füüsiliste isikute puhul nende õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Liidu institutsioonid peaksid seetõttu kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega kohaldama teabe avaldamise suhtes valikulist lähenemisviisi. Avaldamisotsused peaksid põhinema asjakohastel kriteeriumidel, et anda sisulist teavet. 🡻 2018/1046 põhjendus 12 (kohandatud) ⇨ uus (29)Ilma et see piiraks isikuandmete kaitse nõuete kohaldamist, tuleks püüda tagada vahendite saajaid käsitleva teabe ülim läbipaistvus. Otsese eelarve täitmise raames hallatavate lLiidu vahendite saajaid käsitlev teave tuleks avaldada sihtotstarbelisel liidu institutsioonide veebisaidil, näiteks finantsläbipaistvuse süsteemis. ja ⇨ Avaldamisnõuded peaksid hõlmama kõiki eelarve täitmise viise, sealhulgas eelarve täitmist muude liidu institutsioonide ja asutuste poolt. Selleks peaksid liidu eelarvet täitvad liikmesriigid, isikud ja üksused ning muud liidu institutsioonid ja asutused edastama komisjonile vähemalt kord aastas teavet liidu rahaliste vahendite saajate kohta. See teave ⇦ peaks sisaldama vähemalt vahendite saaja nime ⇨ , kordumatut tunnust ⇦ ja asukohta, juriidiliste kohustustega seotud summat ning meetme eesmärki. Kõnealuse teabe puhul tuleks võtta arvesse asjakohaseid kriteeriume, nagu meetme perioodilisus, liik ja olulisus. 🡻 2018/1046 põhjendus 13 (30)Komisjonil peaks olema võimalik täita eelarvet kaudselt liikmesriigi organisatsioonide kaudu. Õiguskindluse huvides on seetõttu asjakohane määratleda liikmesriigi organisatsiooni kui organisatsiooni, mis on liikmesriigis asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku kehamina, kellele asjaomane liikmesriik on usaldanud avaliku teenuse osutamise ülesande ja andnud piisavad finantstagatised. Piisavate finantstagatistena tuleks käsitada sellistele liikmesriigi eraõiguslikele kehamitele antud rahalist tuge, mille liikmesriik annab liidu õiguses kehtestatud nõuete kohaselt asjaomase liikmesriigi poolt kindlaksmääratud vormis, mis ei pea tingimata tähendama pangatagatist. 🡻 2018/1046 põhjendus 14 Kui auhinnad ja toetused on antud ning lepingud sõlmitud taotluste või pakkumuste esitamiseks väljakuulutatud avaliku menetluse tulemusena, ning eelkõige auhinnakonkursside, konkursikutsete ja pakkumiskutsete puhul, tuleks avaldada liidu vahendite saajate nimi ja asukoht, et järgida ELi toimimise lepingus sätestatud põhimõtteid ning eelkõige läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Selline avaldamine peaks soodustama väljavalimismenetluse üle kontrolli tegemist edutute taotlejate poolt.

🡻 2018/1046 põhjendus 15 (31)Füüsiliste isikutega seonduvad isikuandmed ei tohiks olla üldsusele kättesaadavad kauem kui ajavahemik, mille jooksul vahendite saaja vahendeid kasutab, ning seepärast tuleks need andmed pärast kahe aasta möödumist kustutada. Sama peaks kehtima ka selliste juriidiliste isikutega seonduvate isikuandmete puhul, kelle ametliku nime järgi on võimalik tuvastada ühte või mitut füüsilist isikut. 🡻 2018/1046 põhjendus 16 (32)Enamikul käesoleva määrusega hõlmatud juhtudel puudutab andmete avaldamine juriidilisi isikuid. Kui tegemist on füüsiliste isikutega, peaks isikuandmete avaldamise korral järgima antud summa olulisuse ja vahendite parimal viisil kasutamise kontrolli vajaduse vahelise proportsionaalsuse põhimõtet. Sellisel juhul on NUTS 2 tasandi piirkonna avaldamine kooskõlas vahendite saajaid käsitleva teabe avaldamise eesmärgiga ja tagab eri suurusega liikmesriikide võrdse kohtlemise, austades samal ajal vahendite saajate õigust eraelu puutumatusele ja eelkõige nende isikuandmete kaitsele. 🡻 2018/1046 põhjendus 17 ⇨ uus (33)Õiguskindluse huvides ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega tuleks täpsustada, millistes olukordades ei tuleks sellist teavet avaldada. Näiteks ei peaks avaldama teavet stipendiumide või muud liiki otsetoetuste kohta, mida makstakse neid kõige enam vajavatele füüsilistele isikutele, ega teatavate väga väikese väärtusega erilepingute ja teatavast piirmäärast allapoole jäävate toetuste kohta, mida antakse rahastamisvahendite ⇨ või eelarveliste tagatiste ⇦ kaudu, või juhul, kui avaldamine võib ohustada asjaomase füüsilise isiku õigusi ja vabadusi, mis on kaitstud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, või kahjustada vahendite saajate ärihuve. Selleks et säilitada praegune tava ja tagada läbipaistvus, ei tuleks toetuste puhul siiski teha erandeid teabe avaldamise kohustusest konkreetsele piirmäärale tuginedes. 🡻 2018/1046 põhjendus 18 (34)Kui läbipaistvuse eesmärgil avaldatakse vahendite saajate isikuandmed seoses liidu vahendite kasutamise ja väljavalimismenetluse üle kontrolli tegemisega, tuleks asjaomaseid vahendite saajaid teavitada sellisest avaldamisest ning nende õigustest ja selliste õiguste kasutamise suhtes kohaldatavatest menetlustest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2018/1725 (EÜ) nr 45/2001 ja (EL) 2016/679. 🡻 2018/1046 põhjendus 19 (35)Selleks et tagada kõigi vahendite saajate võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, tuleks avaldada ka füüsiliste isikutega seonduv teave kooskõlas liikmesriikide kohustusega tagada läbipaistvuse kõrge tase lepingute puhul, mille maksumus ületab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL sätestatud summat. 🡻 2018/1046 põhjendus 20 ⇨ uus (36)Kaudse ja jagatud eelarve täitmise korral peaksid teabe vahendite saajate ning lõplike vahendite saajate kohta tegema kättesaadavaks isikud, üksused või määratud asutused, kes haldavad liidu vahendeid. Kui eelarvet täidetakse jagatult, tuleks teave avaldada kooskõlas asjaomaste valdkondlike normidega. ⇨ Liikmesriigid, kes saavad ja haldavad liidu vahendeid otsese eelarve täitmise raames, peaksid tegema teabe vahendite saajate kohta kättesaadavaks kooskõlas käesoleva määrusega. ⇦Komisjon peaks tegema kättesaadavaks teabe ühtse veebisaidi kohta, sealhulgas märkima viite selle aadressile, kust võib leida teavet vahendite saajate ja lõplike vahendite saajate kohta.

🡻 2018/1046 põhjendus 21 (37)Selleks et parandada selliseid rahastamisvahendeid käsitlevate andmete loetavust ja läbipaistvust, mida rakendatakse otsese või kaudse eelarve täitmise raames, on asjakohane koondada kõik aruandlusnõuded ühte ühtsesse töödokumenti, mis lisatakse eelarveprojektile. ⇩ uus (38)Selleks et tagada läbipaistvus, vältida dubleerimist ning viia aruandluse ajakava ja asjaomaste andmete kättesaadavus omavahel kooskõlla, tuleks eelarvelisi tagatisi, ühist eraldisfondi ja tingimuslikke kohustusi käsitlev teave koondada nende kolme kategooria alla ning esitada terviklikul kujul asjaomases aruandes. (39)Selleks et parandada aruandluse läbipaistvust ja täpsust, peaks rahastamisvahendeid käsitlev teave, mis esitatakse eelarveprojektile lisatud töödokumendis, sisaldama teavet varadega seotud realiseerunud kahju kohta. (40)Selleks et tagada sünkroonsus eelarvestuse vastuvõtmise ajakavaga, tuleks eelarveprojektile lisada ka komisjoni kinnisvarapoliitikat käsitlev töödokument. 🡻 2018/1046 põhjendus 22 (kohandatud) (41)Selleks et edendada Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Merendus-, ja Kalandus-fondi ⌦ ja Vesiviljelusfondi ⌫ (EMKF ⌦ EMKVF ⌫) ning Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rakendamisel parimaid tavasid, peaks komisjon tegema eelarve täitmise ja kontrollitegevuse eest vastutavatele asutustele teadmiseks kättesaadavaks mittesiduva metoodilise juhendi, milles ta kirjeldab oma kontrollistrateegiat ja lähenemisviisi, sealhulgas kontrollinimekirjasid, ning esitab parimate tavade näited. Kõnealust juhendit tuleks vajaduse korral ajakohastada. ⇩ uus (42)Liidu üldeelarve tulust peab olema võimalik maha arvata kõik intressid või muud tasud, mis kuuluvad tasumisele tühistatud või vähendatud trahvide või muude rahaliste karistuste või sanktsioonide summadelt, sealhulgas nende summadega seotud mis tahes negatiivne tulu. Selleks et järgida varasema olukorra taastamise (restitutio in integrum) üldpõhimõtet, mida kohaldatakse liidu institutsioonide määratud trahvide, muude rahaliste karistuste või sanktsioonide suhtes, mille Euroopa Kohus hiljem tühistab või mida ta vähendab, tuleb ette näha, et tagasimakstavast summast ei arvata maha liidu institutsioonide määratud ja ajutiselt kogutud trahvide, muude rahaliste karistuste või sanktsioonide negatiivset tulu. Selleks et hüvitada rahaliste vahendite kasutamisvõimaluse kaotust alates kuupäevast, mil ettevõtja trahvi ajutiselt komisjonile tasus, kuni tagasimaksmise kuupäevani, tuleks tagasimakstavat summat suurendada intressimäära võrra, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes ja mida suurendatakse pooleteise protsendipunkti võrra, mis on ettevõtja jaoks sellises olukorras piisav hüvitis ja välistab vajaduse kohaldada selle summa suhtes muid intressimäärasid. See määr vastab ka võlgniku suhtes kohaldatavale intressimäärale, kui võlgnik otsustab trahvi, muu rahalise karistuse või sanktsiooni tasumise edasi lükata ja esitab maksmise asemel finantstagatise. Selleks et tagada piisav rahavoog, et hüvitada artikli 109 lõikes 4 osutatud juhtudel asjaomastele kolmandatele isikutele rahaliste vahendite kasutamisvõimalusest ilmajäämine, on vajalik lubada kanda trahvide, muude rahaliste karistuste või sanktsioonidena saadud summad ning võimalikud neilt kogunenud intressid või neist tulenev muu tulu eelarvesse järgmise eelarveaasta lõpuks. (43)Pidades silmas, et komisjon on COVID-19 pandeemiast taastumise rahastamiseks teinud liidu nimel varasemast rohkem laenutehinguid, tuleks veelgi suurendada nende tehingute läbipaistvust. Selleks et võtta arvesse nende tehingute järjest suuremat keerukust ja muuta nende sisu läbipaistvamaks, tuleks komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendile lisada terviklik ülevaade komisjoni laenutehingutest. 🡻 2018/1046 põhjendus 23 (44)Asjakohane on näha ette võimalus, et liidu institutsioonidel oleks õigus sõlmida üksteisega oma assigneeringute kasutamise hõlbustamiseks talitustevahelisi kokkuleppeid, ja võimalus sõlmida selliseid kokkuleppeid liidu institutsioonide talituste, liidu asutuste, Euroopa ametite, organite või isikutega, kellele on usaldatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) erimeetmete rakendamine, ja Euroopa koolide kuratooriumi peasekretäri kantseleiga teenuste osutamiseks, toodete ostmiseks, ehitustööde tegemiseks või kinnisvaralepingute sõlmimiseks. ⇩ uus (45)Õiguskindluse huvides tuleb selgitada, et kohaldatav õigus, mille alusel huvide konflikti puhul asjakohaseid meetmeid võtta, hõlmab ELi ja liikmesriigi õigusakte, mis on seotud huvide konfliktiga.

(46)Selleks et suurendada kaasavust, tuleks liikmesriigis asutatud asutused, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi eraõigust või ELi õigust ja kellele võib kooskõlas valdkondlike normidega usaldada liidu rahaliste vahendite või eelarveliste tagatiste haldamise, lisada artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c nimetatud üksuste loetellu, kui neid kontrollivad avalik-õiguslikud asutused või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused, kes on rahastamiskõlblikud kaudse eelarve täitmise raames, ning kui neile antakse piisavad finantstagatised. Kui sellised eraõiguslikud või ELi õiguse alusel asutatud asutused ei saa liikmesriigilt rahalist toetust, tuleks piisavad finantstagatised anda kontrolliva organi solidaarvastutuse vormis või samaväärsete finantstagatistena. 🡻 2018/1046 põhjendus 24 (47)Asjakohane on sätestada menetlus uute Euroopa ametite loomiseks ja eristada selliste ametite kohustuslikke ja mittekohustuslikke ülesandeid. Liidu institutsioonidele, liidu asutustele ja muudele Euroopa ametitele tuleks ette näha võimalus delegeerida eelarvevahendite käsutaja volitused asjaomase Euroopa ameti direktorile. Euroopa ametitel peaks olema ka võimalus sõlmida teenuste osutamiseks, toodete ostmiseks, ehitustööde tegemiseks või kinnisvaralepingute sõlmimiseks talitustevahelisi kokkuleppeid. Asjakohane on kehtestada erinormid raamatupidamisarvestuse koostamise kohta, sätted, millega antakse komisjoni peaarvepidajale õigus delegeerida mõned oma ülesanded kõnealuste ametite töötajatele, ja töökord pangakontode jaoks, mida komisjonil peaks olema võimalik mõne Euroopa ameti nimel avada. 🡻 2018/1046 põhjendus 25 (48)Selleks et parandada rakendusasutuste tegevuse kulutõhusust ja tuginedes teiste liidu asutustega saadud praktilisele kogemusele, peaks olema võimalik usaldada komisjoni peaarvepidajale kõik asjaomase rakendusasutuse peaarvepidaja ülesanded või osa neist. 🡻 2018/1046 põhjendus 26 (49)Õiguskindluse huvides on vaja selgitada, et rakendusasutuste direktorid tegutsevad nende ametitele delegeeritud programmide tegevusassigneeringute haldamisel volitatud eelarvevahendite käsutajatena. Selleks et teatavate tugiteenuste üldisest tsentraliseerimisest tulenev tõhususe paranemine oleks võimalikult suur, tuleks rakendusasutustele sätestada sõnaselgelt võimalus hallata halduskulusid. 🡻 2018/1046 põhjendus 27 (50)On vaja kehtestada finantsjuhtimises osalejate, eelkõige eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate volitusi ja kohustusi reguleerivad normid. 🡻 2018/1046 põhjendus 28 (51)Euroopa Parlamenti, nõukogu, kontrollikoda ja komisjoni peaarvepidajat tuleks teavitada volitatud eelarvevahendite käsutaja, siseaudiitori ja peaarvepidaja ametisse nimetamisest või ametist lahkumisest kahe nädala jooksul pärast sellist ametisse nimetamist või ametist lahkumist. 🡻 2018/1046 põhjendus 29 (52)Eelarvevahendite käsutajad peaksid täielikult vastutama kõikide tulu- ja kulutoimingute eest, mis tehakse nende järelevalve all, ja sisekontrollisüsteemide eest, ning nad peaksid oma tegevuse eest vastutust kandma, sealhulgas vajaduse korral distsiplinaarmenetluse raames.

🡻 2018/1046 põhjendus 30 (53)Tuleks sätestada ka volitatud eelarvevahendite käsutajate ülesanded ja kohustused ning nende järgitavate menetluste põhimõtted. Volitatud eelarvevahendite käsutajad peaksid tagama, et edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ja nende töötajad saavad teavet ja koolitust kontrollinõuete ning vastavate meetodite ja toimimisviiside kohta, ning et võetaks meetmeid eesmärgiga tagada toimiv kontrollisüsteem. Volitatud eelarvevahendite käsutaja peaks oma ülesannete täitmisest oma liidu institutsioonile aastaaruande vormis aru andma. Aruanne peaks sisaldama nõutavat finants- ja haldusteavet, et toetada volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitavat avaldust oma ülesannete täitmise kohta, sealhulgas teavet tehtud toimingute üldise tulemuslikkuse kohta. Tehtud toimingutega seotud tõendavaid dokumente tuleks säilitada vähemalt viis aastat. Eri vormides läbirääkimistega hankemenetluste teel sõlmitavate hankelepingute kohta peaks volitatud eelarvevahendite kasutaja esitama asjaomasele liidu institutsioonile eriaruande ja asjaomane liidu institutsioon peaks nendest teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu, kuna sellised menetlused kujutavad endast erandit tavapärasest väljavalimismenetlusest. 🡻 2018/1046 põhjendus 31 (54)Arvesse tuleks võtta liidu delegatsioonide juhtide ning nende äraoleku ajal nende asetäitjate topeltrolli Euroopa välisteenistuse edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana ja tegevusassigneeringute puhul komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana. 🡻 2018/1046 põhjendus 32 (55)Komisjoni võimalus delegeerida eelarve omaenda jao tegevusassigneeringutega seotud eelarve täitmise volitusi liidu delegatsioonide juhtide asetäitjatele on piiratud olukordadega, kus asjaomaste ülesannete täitmine liidu delegatsiooni juhi asetäitja poolt on hädavajalik, et tagada liidu delegatsiooni juhi äraoleku ajal delegatsiooni toimepidevus. Liidu delegatsiooni juhi asetäitjal ei peaks olema lubatud neid volitusi kasutada süstemaatiliselt või sisemise tööjaotusega seotud põhjustel. 🡻 2018/1046 põhjendus 33 (56)Peaarvepidaja peaks vastutama ka edaspidi maksete nõuetekohase tegemise, tulude kogumise ja saada olevate summade sissenõudmise eest. Peaarvepidaja peaks tegelema rahavoogude juhtimisega, pangakontode ja kolmandate isikute toimikute haldamisega, pidama raamatupidamisarvestust ja vastutama liidu institutsioonide finantsaruannete koostamise eest. Komisjoni peaarvepidaja peaks olema ainus isik, kellel on õigus kehtestada raamatupidamiseeskirjad ja ühtlustatud kontoplaan, samal ajal kui kõigi teiste liidu institutsioonide peaarvepidajad peaksid kehtestama oma institutsioonis kohaldatava raamatupidamisarvestuse korra. 🡻 2018/1046 põhjendus 34 (57)Kehtestada tuleks ka peaarvepidaja ametisse nimetamise ja ametist lahkumise kord. 🡻 2018/1046 põhjendus 35 (58)Peaarvepidaja peaks kehtestama korra eesmärgiga tagada, et rahavoogude juhtimisega seotud nõuete täitmiseks avatud kontode ja avansikontode saldod ei oleks negatiivsed. ⇩ uus (59)On asjakohane kasutada rahavoogude juhtimisel lubatud maksevahenditena nüüdisaegseid maksevahendeid, sealhulgas krediitkaarti ja elektronrahakotti.

(60)Arvestades, et liidu delegatsioonid teevad tavaliste eelarve-, rahavoogude juhtimise ja raamatupidamistoimingute (edaspidi „eelarvemenetlus“) puhul makseid üha enam keskkassa kaudu, millest tulenevalt avansikonto kaudu tehtavate tehingute arv ja tasutavad summad vähenevad, on asjakohane lihtsustada norme, mis reguleerivad avansikontode loomist, haldamist ja kontrollimist. 🡻 2018/1046 põhjendus 36 (61)Sätestada tuleks ka tingimused, mille alusel kasutatakse avansikontosid, s.o haldussüsteemi, mis on erandiks tavapärastest eelarvemenetlustest ja mis puudutab üksnes piiratud summasid, samuti avansikontode haldajate ülesanded ja kohustused ning eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded ja kohustused seoses avansikontode kontrolliga. Kontrollikoda tuleks teavitada kõigist avansikontode haldajate ametisse nimetamistest. Tõhususe huvides tuleks liidu delegatsioonides luua avansikontod, mis on mõeldud nii komisjoni eelarvejao kui ka Euroopa välisteenistuse eelarvejao assigneeringute jaoks. Samuti on asjakohane lubada teatavatel tingimustel liidu delegatsioonides kasutada avansikontosid piiratud summas maksete tegemiseks eelarvemenetluste abil. Avansikontode haldajate ametisse nimetamisega seoses peaks olema võimalik valida haldajaid ka töötajate hulgast, kelle komisjon on tööle võtnud kriisiohje- ja humanitaarabioperatsioonide valdkonnas, kui nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja liidu muude teenistujate teenistustingimustega („personalieeskirjad“) hõlmatud komisjoni töötajaid ei ole võimalik kasutada. 🡻 2018/1046 põhjendus 37 (62)Selleks et võtta arvesse kriisiohje- ja humanitaarabioperatsioonide valdkonnas tekkivaid olukordi, kus personalieeskirjadega hõlmatud komisjoni töötajaid ei ole võimalik kasutada, ja tehnilisi raskusi, mis tulenevad nõudest, et kõigile juriidilistele kohustustele peab alla kirjutama vastutav eelarvevahendite käsutaja, tuleks lubada töötajatel, kelle komisjon on selles valdkonnas tööle võtnud, võtta väga väikeseid, kuni 2500 euro suuruseid juriidilisi kohustusi, mis on seotud avansikontodelt tehtavate maksetega, ja liidu delegatsioonide juhtidel või nende asetäitjatel võtta juriidilisi kohustusi vastavalt juhisele, mille on andnud komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja. 🡻 2018/1046 põhjendus 38 (63)Kui iga finantsjuhtimises osaleja ülesanded ja kohustused on kindlaks määratud, on nende vastutusele võtmine võimalik üksnes personalieeskirjades sätestatud tingimustel. Vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 on liidu institutsioonides loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnad, kuid tõhususe huvides ja nendele toimkondadele esitatud asjade piiratud arvu arvesse võttes on asjakohane anda nende ülesanded üle nimetatud määruse alusel loodud institutsioonidevahelisele toimkonnale („toimkond“). Toimkond tuleks moodustada selleks, et hinnata taotlusi ja anda soovitusi vajaduse kohta teha otsuseid menetlusest kõrvalejätmise ja rahaliste karistuste määramise kohta asjades, mille on talle edastanud komisjon või muud liidu institutsioonid ja asutused, ilma et see mõjutaks nende halduslikku sõltumatust suhetes töötajatega. Sellise üleandmise eesmärk on samuti vältida dubleerimist ja vähendada vastuoluliste soovituste või arvamuste andmise riske asjades, kuhu on segatud nii ettevõtja kui ka liidu institutsiooni või asutuse töötaja. On vajalik säilitada menetlus, mille kohaselt eelarvevahendite käsutajal on võimalik küsida kinnitust juhisele, mille ta leiab olevat nõuetevastase või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, ning vabaneda sellise kinnituse saamisel mis tahes vastutusest. Selle rolli täitmisel tuleks nimetatud toimkonna koosseisu muuta. Toimkonnal ei peaks olema uurimisvolitusi. 🡻 2018/1046 põhjendus 39 ⇨ uus (64)Tuludega seoses on vaja käsitleda selliste omavahendite negatiivset korrigeerimist, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 609/2014, ⇨ nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2021/770 ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) [XXX] meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks heitkogustega kauplemise süsteemil, piiril kohaldataval süsinikdioksiidi kohandusmehhanismil ja ümberjaotatud kasumil põhinevad omavahendid, ning rahavajaduste rahuldamise meetmete kohta ⇦. Välja arvatud omavahenditega seotud juhul, on vaja jätta alles olemasolevad ülesanded ja kontrollid, mis kuuluvad eelarvevahendite käsutajate vastutusalasse menetluse eri etappides: saada olevate summade eelarvestuse koostamine, sissenõudekorralduse väljastamine, võlateate saatmine, millega teatatakse võlgnikule, et saada olev summa on kindlaks määratud, ning vajaduse korral nõudest loobumise otsuse tegemine, kohaldades kriteeriume, mis kindlustavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise, et tagada tulude tõhus kogumine. 🡻 2018/1046 põhjendus 40 (65)Eelarvevahendite käsutajal peaks olema võimalik täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saada oleva summa sissenõudmisest, kui võlgniku suhtes on algatatud mõni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2015/848 määratletud maksejõuetusmenetlus, eriti kui tegemist on kohtulike kokkulepete, kompromissi tegemise ja muude selliste menetlustega. 🡻 2018/1046 põhjendus 41 (66)Tuleks kehtestada saada olevate summade eelarvestuse korrigeerimise või nullini vähendamise korda käsitlevad erisätted.

🡻 2018/1046 põhjendus 42 (67)Vaja on selgitada, millal kantakse eelarvesse trahvide ja rahaliste karistustena saadud ning muudest karistustest ja sanktsioonidest tulenevad summad ja võimalikud neilt kogunenud intressid või neist tulenev muu tulu. 🡻 2018/1046 põhjendus 43 (68)Arvestades hiljutisi suundumusi finantsturgudel ja peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatavat Euroopa Keskpanga (EKP) kehtestatud intressimäära, on vaja vaadata läbi sätted, mis käsitlevad trahvide või muude rahaliste karistustega seotud intressimäära, ja näha ette normid negatiivse intressimäära puhuks. 🡻 2018/1046 põhjendus 44 (69)Selleks et võtta arvesse ELi toimimise lepingu või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (Euratomi asutamisleping) alusel liidu institutsioonide määratud trahvide ja muude rahaliste karistuste kujul saada olevate summade eripära, tuleb kehtestada erisätted intressimäärade kohta, mida kohaldatakse saada olevate, kuid veel maksmata summade suhtes, kui Euroopa Liidu Kohus on neid summasid suurendanud. 🡻 2018/1046 põhjendus 45 (70)Sissenõudmise reegleid tuleks muuta täpsemaks ja rangemaks. Eelkõige tuleks täpsustada, et peaarvepidaja peab nõudma saada olevad summad sisse, tasaarvestades neid ka summadega, mis rakendusasutus võlgneb võlgnikule eelarve täitmisel. 🡻 2018/1046 põhjendus 46 (71)Õiguskindluse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks kehtestada võlateate saatmise tähtpäevadega seotud normid. ⇩ uus (72)Selleks et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja liidu nõuete tulemuslik sissenõudmine, peab komisjoni peaarvepidajal olema võimalik toetuda liidu nõuetest teatamisel ja nende sissenõudmisel liikmesriikide abile. Abiandmine peaks toimuma samamoodi nagu siis, kui liikmesriigid annavad nõukogu direktiivi 2010/24/EL kohaselt vastastikku abi oma nõuetest teatamisel ja nende sissenõudmisel. Peale selle, et võimaldada nõuet sisse nõuda, kui võlgnikul on piisavalt vahendeid, peaks abi eesmärk olema ka anda võlgniku maksejõuetuse korral peaarvepidajale piisavat ja usaldusväärset teavet, nii et juhul, kui võlgnik on maksejõuetu või tema asukohta ei ole võimalik tuvastada, saab vastu võtta loobumisotsuse, millega sissenõudmisest loobutakse. Liikmesriigid peaksid võlgnikule teatamisega seotud abi andma kooskõlas kohaldatavate siseriiklike menetlustega. Abi tuleks anda peale Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 299 kohaselt täitmisele pööratavate otsuste ka selliste otsuste vastuvõtmisele eelnevate ettevalmistavate aktide puhul, mille hulka kuuluvad võlateated, meeldetuletused, ametlikud kirjad ja ettevaatusabinõud, et kaitsta liidu õigusi juhul, kui täitmisele pööratavad otsused on vastu võetud, kuid neist ei ole veel teatatud või oodatakse, et korraldus otsuse täitmise tagamise kohta lisatakse otsusele vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 299. Abi üksikasjad tuleks ette näha komisjoni ja liikmesriikide kahe- või mitmepoolses kokkuleppes. Abi andmise kohustus kehtib aga ka juhul, kui sellisele kokkuleppele ei ole alla kirjutatud. 🡻 2018/1046 põhjendus 47

(73)Selleks et tagada varade valitsemine, seades ühtlasi eesmärgiks positiivse tulu teenimise, on vaja ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel määratud trahvide, muude rahaliste karistuste või sanktsioonide summad, nt vaidlustatud konkurentsitrahvid, ajutiselt sisse nõuda ja finantsvaradesse investeerida ning määrata kindlaks sellistelt investeeringutelt teenitud tulu käsitlemine. Kuna komisjon ei ole ainus liidu institutsioon, kellel on õigus määrata trahve, muid rahalisi karistusi või sanktsioone, on vaja kehtestada sätted selliste trahvide, muude rahaliste karistuste või sanktsioonide kohta, mida määravad muud liidu institutsioonid, ja kehtestada nende sissenõudmise reeglid, mis peaksid olema samaväärsed komisjoni suhtes kehtivate reeglitega. 🡻 2018/1046 põhjendus 48 (74)Selleks et tagada, et komisjonil on kogu vajalik teave rahastamisotsuste tegemiseks, on vaja sätestada miinimumnõuded toetuste, hangete, liidu välistegevuse usaldusfondide (edaspidi „liidu usaldusfondid“), auhindade, rahastamisvahendite, segarahastamisvahendite või -platvormide ja eelarveliste tagatiste kohta tehtavate rahastamisotsuste sisule. Samal ajal selleks, et pakkuda võimalikele vahendite saajatele pikemaajalist perspektiivi, on vaja sätestada, et rahastamisotsused võidakse võtta vastu rohkem kui ühe eelarveaasta kohta, täpsustades samal ajal, et rakendamise eeltingimuseks on siiski eelarveassigneeringute kättesaadavus asjaomastel eelarveaastatel. Peale selle tuleb vähendada rahastamisotsuse tegemiseks nõutavate elementide arvu. Lihtsustamise eesmärki silmas pidades peaks rahastamisotsus moodustama ühtlasi ühe- või mitmeaastase tööprogrammi. Kuna liidu rahaline toetus artiklites 70 ja 71 osutatud liidu asutustele on juba aastaeelarves kindlaks määratud, ei tuleks nõuda selle kohta eraldi rahastamisotsuse vastuvõtmist. 🡻 2018/1046 põhjendus 49 (75)Seoses kuludega tuleks kindlaks määrata see, kuidas on omavahel seotud rahastamisotsused ning üldised ja individuaalsed eelarvelised kulukohustused, samuti tuleks täpsustada eelarvelise ja juriidilise kohustuse kontseptsioone, et luua eelarve täitmise erinevate etappide jaoks selge raamistik. 🡻 2018/1046 põhjendus 50 (76)Selleks et võtta arvesse eelkõige liidu delegatsioonides ja liidu esindustes võetud juriidiliste kohustuste arvu ning nende suhtes kohaldatava vahetuskursi kõikumisi, peaks olema võimalik võtta esialgseid eelarvelisi kulukohustusi ka juhtudel, kui lõplikud maksesaajad ja summad on teada. ⇩ uus (77)Selleks et viia Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) nii ruttu, kui see on tehniliselt võimalik, üldise raamatupidamisarvestuse korra ja eelarvemenetlusega kooskõlla, peaks olema lubatud võtta maksete tegemiseks individuaalseid eelarvelisi kulukohustusi, ilma et esmalt oleks vaja võtta maksete tegemiseks üldine esialgne eelarveline kulukohustus, millele järgnevad kahe kuu jooksul, või teatavatel tingimustel pikema aja jooksul, individuaalsed kohustused. Selleks et eelarveaasta esimese kuu eest saaks võtta individuaalseid eelarvelisi kulukohustusi ja teha makseid detsembris, tuleks EAGFi jooksvad halduskulud lisada nende kululiikide hulka, mille puhul on lubatud teha ettemakseid. 🡻 2018/1046 põhjendus 51 (78)Maksete liikidega seoses tuleks kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega täpsustada nende maksete eri liike, mida eelarvevahendite käsutajatel on võimalik teha. Eelmaksete tasaarvestamise reegleid tuleks veelgi täpsustada, eelkõige olukordades, kus vahemakseid ei ole võimalik tasaarvestada. Sel eesmärgil tuleks võetud juriidilistesse kohustustesse lisada asjakohased sätted. 🡻 2018/1046 põhjendus 52 (79)Käesolevas määruses tuleks sätestada, et maksed tuleb teha kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja et selle tähtaja järgimata jätmise korral on võlausaldajatel õigus saada viivist, mida makstakse eelarvest, välja arvatud liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) puhul.

⇩ uus (80)Riigihanke e-arvete põhielementide aluseks peaks olema direktiivis 2014/55/EL sätestatud normid. (81)Selguse huvides tuleks riigihanke nõuetele mittevastavate pakkumuste määratlus läbi vaadata, et see hõlmaks pakkumusi, mille puhul ettevõtja ei saa artiklite 180, 181 ja 183 kohaselt hankemenetluses osaleda (82)Tuleb selgitada, et üheainsa ettevõtjaga sõlmitud raamlepingu alusel võib erilepingu sõlmida ja seda muuta raamlepingus sätestatud tingimuste piires. (83)Et võtta arvesse kinnisvaraturu eripära ja lihtsustada kinnisvara puhul kohaldatavaid hankemenetlusi, tuleks välja jätta nõue, et menetluses peab osalema teatav miinimumarv kandidaate. (84)Võttes arvesse, et nii avatud, piiratud kui ka konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse puhul kohaldatakse enne hankemenetluse algatamist sama avalikustamiskorda, tuleks pärast edutut konkurentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust lubada teatavatel tingimustel kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. (85)Käesolevas määruses sätestatud hankelepingute sõlmimise korra kohaldamisalast tuleb välja jätta notarite osutatavad dokumentide kinnitamise ja tõestamise teenused, tingimusel et menetlused, millega neid teenuseid asjaomases liikmesriigis reguleeritakse, ei ole konkurentsile avatud. (86)Teenuste puhul, mida osutavad liikmesriikide organisatsioonid, kes ei saa konkurentsipõhises hankemenetlus osaleda, on asjakohane näha ette võimalus kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. (87)Selleks et tagada kooskõla Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga (Üldkohtu otsus kohtuasjas T-661/18, Securitec vs. komisjon), peaks eelarvevahendite käsutaja nõudma, et enne lepingu sõlmimise otsust esitatakse tõendid menetlusest kõrvalejätmise ja kvalifitseerimise tingimuste kohta. 🡻 2018/1046 põhjendus 53 (88)On asjakohane koondada ühte artiklisse kulude tõendamist ja kinnitamist käsitlevad sätted ning lisada kulukohustustest vabastamise mõiste määratlus. Kuna tehingud tehakse arvutisüsteemides, peaks tõendamisotsust tähistava märke „kuulub maksmisele“ allkirjastamise asemel kasutama elektrooniliselt turvatud allkirja, välja arvatud piiratud arvul juhtudel. Samuti on vaja täpsustada, et kulude tõendamist kohaldatakse kõikide rahastamiskõlblike kulude suhtes, hõlmates, nagu näiteks eelmaksete tasaarvestamise puhul, ka selliseid kulusid, mis ei ole seotud maksetaotlusega. 🡻 2018/1046 põhjendus 54 (89)Selleks et vähendada keerukust, lihtsustada olemasolevaid reegleid ja parandada käesoleva määruse loetavust, tuleks kehtestada sellised reeglid, mis on ühised rohkem kui ühele eelarve täitmise vahendile. Neil põhjustel tuleks teatavad sätted koondada, teiste sõnastust ja kohaldamisala ühtlustada ning ebavajalikud kordused ja ristviited välja jätta. 🡻 2018/1046 põhjendus 55 (90)Iga liidu institutsioon peaks moodustama siseauditi järelevalvekomitee, kelle ülesanne on tagada siseaudiitori sõltumatus, jälgida siseaudititegevuse kvaliteeti ning tagada, et talitused arvestaksid nõuetekohaselt sise- ja välisauditi soovitusi ja võtaksid nende põhjal järelmeetmeid. Kõnealuse siseauditi järelevalvekomitee koosseisu üle peaks otsustama iga liidu institutsioon, võttes arvesse oma organisatsioonilist sõltumatust ja sõltumatu eksperdiarvamuse olulisust. 🡻 2018/1046 põhjendus 56

(91)Suuremat rõhku tuleks panna eelarvest rahastatud projektide tulemuspõhisusele ja tulemustele. Sellest tulenevalt on asjakohane lisaks juba hästi sisse töötatud liidu rahalise toetuse vormidele (tegelikult kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine, ühikuhinnad, kindlasummalised maksed ja ühtse määra alusel rahastamine) määrata kindlaks veel üks rahastamisvorm, mis ei ole seotud asjaomaste toimingute kuludega. Sellise rahastamisvormi kasutamine peaks põhinema teatavate tingimuste eelneval täitmisel või eelnevalt kindlaks määratud vahe-eesmärkide või tulemusnäitajate alusel mõõdetavate tulemuste saavutamisel. 🡻 2018/1046 põhjendus 57 (92)Kui komisjon hindab liidu vahendite saajate tegevus- ja finantssuutlikkust või nende süsteeme ja menetlusi, peaks tal olema võimalik tugineda tema enda, teiste üksuste või rahastajate, nt riiklike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt juba tehtud hindamistele, et vältida samade vahendite saajate mitmekordset hindamist. Võimalust tugineda teiste üksuste tehtud hindamistele tuleks kasutada juhul, kui sellised hindamised on tehtud kooskõlas tingimustega, mis on samaväärsed nendega, mis on käesolevas määruses sätestatud kohaldatava eelarve täitmise viisi kohta. Selleks et soodustada rahastajate tuginemist üksteise tehtud hindamistele, peaks komisjon edendama rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite või rahvusvaheliste parimate tavade tunnustamist. 🡻 2018/1046 põhjendus 58 (93)Samuti on oluline vältida olukordi, kus erinevad üksused auditeerivad liidu vahendite saajaid seoses saadud vahendite kasutamisega mitu korda. Seepärast peaks olema võimalik tugineda audititele, mille on juba teinud sõltumatud audiitorid, tingimusel et on olemas piisavad tõendid nende audiitorite pädevuse ja sõltumatuse kohta ning tingimusel et auditid põhinevad rahvusvaheliselt kokkulepitud auditistandarditel, andes piisava kindluse, ning on tehtud finantsaruannete ja muude aruannete kohta, mis käsitlevad liidu rahalise toetuse kasutamist. Sellised auditid peaksid olema aluseks üldisele kindlusele liidu rahaliste vahendite kasutamise kohta. Sel eesmärgil on oluline tagada, et sõltumatu audiitori aruanne ja seotud auditidokumendid tehakse nõudmisel kättesaadavaks Euroopa Parlamendile, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriigi auditeerimisasutustele. 🡻 2018/1046 põhjendus 59 (94)Selleks et tugineda hindamistele ja audititele ning vähendada liidu vahendeid saavate isikute ja üksuste halduskoormust, on oluline tagada, et teavet, mis on liidu institutsioonidele, korraldusasutustele või muudele liidu vahendeid haldavatele asutustele ja üksustele juba kättesaadav, kasutatakse uuesti, et vältida vahendite saajatelt või toetusesaajatelt teabe mitmekordset küsimist. 🡻 2018/1046 põhjendus 60 (95)Selleks et luua vahendite saajatega pikaajaline koostöömehhanism, tuleks näha ette finantsraampartnerluse lepingute sõlmimise võimalus. Finantsraampartnerlusi tuleks viia ellu toetuste kaudu või liidu vahendeid haldavate isikute ja üksustega sõlmitavate rahalist toetust käsitlevate lepingute kaudu. Sel eesmärgil tuleks täpsustada selliste rahalist toetust käsitlevate lepingute minimaalne sisu. Finantsraampartnerlused ei tohiks põhjendamatult piirata juurdepääsu liidu rahastamisele. 🡻 2018/1046 põhjendus 61 (96)Liidu rahalise toetuse peatamise, lõpetamise või vähendamise tingimused ja kord tuleks erinevate eelarve täitmise vahendite, näiteks toetuste, hangete, kaudse eelarve täitmise, auhindade jne lõikes ühtlustada. Tuleks määrata kindlaks sellise peatamise, lõpetamise või vähendamise alused. 🡻 2018/1046 põhjendus 62 (97)Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed ajavahemikud, mille jooksul vahendite saajad peaksid liidu rahalise toetusega seotud dokumente säilitama, et vältida lahknevaid või ebaproportsionaalseid lepingulisi tingimusi, andes samas siiski komisjonile, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) piisavalt aega sellistele andmetele ja dokumentidele juurdepääsu saamiseks ning vajalike järelkontrollide ja auditite läbiviimiseks. Lisaks peaks igal liidu vahendeid saaval isikul või üksusel olema kohustus teha liidu finantshuvide kaitsel koostööd.

🡻 2018/1046 põhjendus 63 (98)Selleks et pakkuda osalejatele ja vahendite saajatele piisavat teavet ja tagada, et neil on võimalik kasutada oma kaitseõigust, tuleks anda osalejatele ja vahendite saajatele võimalus esitada oma tähelepanekud, enne kui võetakse vastu mõni nende õigusi riivav meede, ning neid tuleks teavitada õigusest saada teavet õiguskaitsevahendite kohta, mis on neile kättesaadavad sellise meetme vaidlustamiseks. ⇩ uus (99)Väljavalimismenetluse raames ei pea vastutav eelarvevahendite käsutaja andma osalejale võimalust tähelepanekuid esitada, kui osaleja pakkumus on väljavalimismenetluses tagasi lükatud. Selleks et tagada õiguskindlus, tuleks see ette näha ka sättes, mis käsitleb ärakuulamismenetlust ja õiguskaitsevahendeid. (100)Võttes arvesse üha keerulisemaks muutuvat geopoliitilist olukorda ja kiiresti muutuvaid hübriid- ja küberohte, samuti vajadust digipöörde järele, millega kaasneb paratamatult tehniline haavatavus, peab liit tagama liidu ja liikmesriikide julgeoleku ja avaliku korra kaitse vastavalt avaliku korra ja avaliku õiguse nõuetele. See puudutab ühiskonna põhihuvide kaitsmist, nagu energiavarustuskindluse tagamist ning organiseeritud kuritegevuse ja pettuse vastu võitlemist. Osalemine liidu väljavalimismenetlustes, mis käsitlevad strateegilisi varasid ja huve, nagu digi- või kosmosetaristu, side- ja infosüsteemid ja -teenused, võib nõuda, et sellise kaitse tagamiseks, sealhulgas side- ja infosüsteemide tervikluse ja seotud tarneahelate kaitsmiseks, kohaldatakse konkreetseid tingimusi, järgides seejuures liidu rahvusvahelisi lepinguid. Selliste tingimuste liike ja kohaldamist käsitlevaid nõudeid tuleks selgitada. 🡻 2018/1046 põhjendus 64 (101)Liidu finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjon looma ühtse varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi. 🡻 2018/1046 põhjendus 65 (102)Varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tuleks kohaldada osalejate ja vahendite saajate suhtes, üksuste suhtes, kelle suutlikkusele taotleja või pakkuja kavatseb toetuda, või töövõtja alltöövõtja suhtes ning iga isiku või üksuse suhtes, kes saab liidu vahendeid kaudse eelarve täitmise raames, või iga isiku või üksuse suhtes, kes saab liidu vahendeid rahastamisvahenditest, mida rakendatakse otsese eelarve täitmise raames, selliste üksustega seotud osalejate või vahendite saajate suhtes, kelle kohta on teavet esitanud üksused, kes täidavad eelarvet jagatult, ning sponsorite suhtes. ⇩ uus (103)Selleks et suurendada liidu finantshuvide kaitset, tuleks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tõhustada. Oluline on vältida, et menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras olev isik saab taotleda rahaliste vahendite haldamist või teda võidakse valida neid haldama programmi alusel, mille puhul eelarvet täidetakse jagatult. Kui on olemas lõplik kohtuotsus või lõplik haldusotsus, peaks vastutaval eelarvevahendite käsutajal olema võimalik jätta isik või üksus menetlusest kõrvale, kui selline isik või üksus on menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras ja teda peetakse ebausaldusväärseks põhjusel, et ta on osalenud mõnes artikli 139 lõikes 1 nimetatud raskes ametialases rikkumises. Lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsuse puudumisel peaks vastutaval eelarvevahendite käsutajal olema võimalik jätta isik või üksus menetlusest kõrvale artiklis 146 nimetatud toimkonna esialgse õigusliku hinnangu alusel, võttes arvesse asjaolusid ja järeldusi, mis on tuvastatud või tehtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF), Euroopa Prokuratuuri (EPPO) või Euroopa Kontrollikoja läbi viidud auditite või uurimiste käigus või eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbi viidud muude auditite või kontrollide käigus. Selline menetlusest kõrvalejätmine tuleks kanda artikli 138 lõike 1 kohaselt loodud varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi andmebaasi. Liikmesriikide ametiasutused peaksid seda arvesse võtma ning keelama selliste isikute või üksuste valimise liidu rahalisi vahendeid haldama või neil selliseid vahendeid saada. Kulutaotlusi, mille liikmesriigid on esitanud jagatud eelarve täitmise raames, muu hulgas seoses sellise isiku või üksusega, kes on menetlusest kõrvale jäetud, ei tohiks hüvitada. Kui liikmesriikidele makstakse vahendeid välja tulemuspõhiste raamistike alusel, kohaldatakse erinorme, mis on ette nähtud valdkondlike õigusaktidega. (104)Oluline on rõhutada, et nende liidu vahendite suhtes, mis on liikmesriikidele välja makstud otsese eelarve täitmise raames, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 alusel välja makstavad vahendid, kui liikmesriikidel on kohustus võtta liidu finantshuvide kaitseks kõik asjakohased meetmed, tuleks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohaldada üksnes juhul, kui komisjonil on asjaomase õigusraamistiku alusel asjakohased kohustused, ja võttes arvesse vahendite sui generis olemust. Seepärast tuleks komisjoni vastutust piirata kohutusega edastada isiku või üksuse menetlusest kõrvalejätmise küsimus arutamiseks toimkonnale, kui eelarvevahendite käsutaja saab raskest ametialasest rikkumisest teadlikuks lõpliku kohtuotsuse või haldusotsuse tagajärjel või asjaolude ja järelduste kaudu, mis on seoses nende vahenditega tuvastatud või tehtud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF), Euroopa Prokuratuuri (EPPO) või Euroopa Kontrollikoja läbi viidud auditite või uurimiste käigus või eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbi viidud muude auditite või kontrollide käigus. Ilma et see piiraks nende komisjoni kohustuste täitmist, vastutavad liikmesriigid varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi andmebaasi kantud menetlusest kõrvalejätmise otsuseid käsitleva teabe kontrollimise, selliste otsuste täitmise tagamise ning selle tagamise eest, et menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras oleva isiku või üksusega seoses ei esitata maksetaotlusi. 🡻 2018/1046 põhjendus 66 (105)Tuleks täpsustada, et kui otsus isiku või üksuse registreerimiseks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi andmebaasis tehakse juhul, kui kõrvalejätmist põhjustavasse olukorda on sattunud füüsiline või juriidiline isik, kes on asjaomase isiku või üksuse haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige või kellel on volitused sellist isikut või üksust esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida, või füüsiline või juriidiline isik, kes kannab selle isiku või üksuse võlgade eest piiramatut vastutust, või füüsiline isik, kes on väljavalimismenetluse või juriidilise kohustuse täitmise seisukohast hädavajalik, peavad andmebaasis registreeritud andmed sisaldama teavet nende isikute kohta.

🡻 2018/1046 põhjendus 67 (106)Otsuse isiku või üksuse väljavalimismenetluses osalemisest kõrvalejätmise või isikule või üksusele rahalise karistuse määramise kohta ning otsuse seonduva teabe avaldamise kohta peaks tegema vastutav eelarvevahendite käsutaja, pidades silmas tema sõltumatust haldusküsimustes. Lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsuse puudumisel ning lepingu tõsise rikkumisega seotud juhtudel peaks vastutav eelarvevahendite käsutaja tegema otsuse esialgse õigusliku hinnangu alusel, võttes arvesse toimkonna soovitust. Samuti peaks toimkond hindama kõrvalejätmise kestust nendel juhtudel, kui seda ei ole kindlaks määratud lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega. 🡻 2018/1046 põhjendus 68 (107)Toimkonna ülesanne peaks olema tagada kõrvalejätmise süsteemi sidus toimimine. Toimkond peaks koosnema alalisest esimehest, kahest komisjoni esindajast ja taotluse esitanud eelarvevahendite käsutaja esindajast. ⇩ uus (108)Selleks et viia varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem kooskõlla hankelepingute sõlmimise korraga ning suurendada selle tõhusust, tuleks püüe mõjutada liidu vahendite eraldamist või saada alusetult liidu vahendeid, sealhulgas juhul, kui tegemist on huvide konfliktiga, sõnaselgelt lisada raske ametialase rikkumise tõttu menetlusest kõrvalejätmise eriolukorrana koos proportsionaalse karistusega, mis on vastavuses rikkumise raskusastmega. (109)Võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, peaks vastutav eelarvevahendite käsutaja isiku või üksuse menetlusest kõrvale jätma, kui see on käitunud ebaeetiliselt ja pannud toime süülise teo, mis ei ole kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtustega, näiteks diskrimineerides isikute rühma või rühma liiget või õhutades tema suhtes vaenule või vägivallale, kui selline käitumine võib negatiivselt mõjutada lepingu täitmist. (110)Eraldiseisev menetlusest kõrvalejätmise põhjus koos proportsionaalse karistusega, mis on vastavuses rikkumise raskusastmega, tuleks lisada seoses juhtudega, kui eelarvevahendite käsutaja, OLAFi, EPPO või Euroopa Kontrollikoja läbiviidavate kontrollide või auditite käigus ei tehta põhjendamatult koostööd, sest sellel võivad olla liidu rahaliste huvide kaitse seisukohast rasked tagajärjed. 🡻 2018/1046 põhjendus 69 (111)Esialgne õiguslik hinnang ei mõjuta asjaomase isiku või üksuse tegevusele lõpliku hinnangu andmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt liikmesriigi õiguse kohaselt. Seetõttu tuleks toimkonna soovitus ja vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus läbi vaadata pärast sellise lõpliku hinnangu kohta teate saamist. 🡻 2018/1046 põhjendus 70 ⇨ uus (112)Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks isiku või üksuse menetlusest kõrvale jätma juhul, kui lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et isik või üksus on süüdi tõsises ametialases rikkumises, sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega seotud kohustuste täitmatajätmises (olenemata tahtluse olemasolust), üksuse loomises teises jurisdiktsioonis kavatsusega hoida kõrvale maksu-, sotsiaalsetest või muudest juriidilistest kohustustest ning liidu eelarvet kahjustavas pettuses, korruptsioonis, kuritegeliku ühendusega seotud tegevuses, rahapesus, terrorismi rahastamisega seotud tegevuses või terroristlikus tegevuses, lapstööjõu kasutamises või muudes inimkaubandust puudutavates õigusrikkumistes või õigusnormide eiramises seisnevas õigusrikkumises. Samuti tuleks isik või üksus menetlusest kõrvale jätta juriidilise kohustuse tõsise rikkumise või pankroti korral ⇨ või juhul, kui ta keeldub uurimise, kontrolli või auditi käigus koostööst. Menetlusest kõrvalejätmise põhjuste hindamisel võib rahvusvahelise kaubandusõiguse kohaselt hukka mõistetavaid põhjendamatult kahjustavaid tegusid käsitada asjakohase tegurina, kui need kätkevad endas rasket ametialast rikkumist ⇦ . 🡻 2018/1046 põhjendus 71 (113)Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja teeb otsuse isiku või üksuse menetlusest kõrvalejätmise või isikule või üksusele rahalise karistuse määramise ja sellekohase teabe avaldamise kohta, peaks ta tagama kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, võttes eelkõige arvesse olukorra tõsidust, selle mõju eelarvele, asjaomasest rikkumisest möödunud ajavahemikku, rikkumise kestust ja kordumist, tahtlust või hooletuse raskusastet ning seda, mil määral teeb isik või üksus koostööd asjaomase pädeva asutusega ja milline on nimetatud isiku või üksuse panus uurimisse.

🡻 2018/1046 põhjendus 72 (114)Samuti peaks vastutaval eelarvevahendite käsutajal olema võimalik isik või üksus menetlusest kõrvale jätta juhul, kui selle ettevõtja võlgade eest piiramatut vastutust kandev füüsiline või juriidiline isik on pankrotis või samalaadses maksejõuetuse olukorras või kui asjaomane füüsiline või juriidiline isik ei täida oma kohustusi seoses sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega, juhul kui selline olukord mõjutab ettevõtja finantsseisundit. ⇩ uus (115)Selleks et veelgi tõhustada liidu finantshuvide kaitset, peaks eelarvevahendite käsutajal olema võimalik jätta menetlusest kõrvale kõrvalejäetud üksuste tegelikud tulusaajad ja nende üksustega seotud üksused, kes menetlusest kõrvalejäetud üksuse rikkumises osalesid, või määrata neile rahaline karistus. Võimalus jätta tegelikud tulusaajad ja seotud üksused menetlusest välja on mõeldud selleks, et vältida olukorda, kus isik või üksus, keda ei või valida liidu rahalisi vahendeid haldama, võib jätkata hankemenetlustes ja toetuse andmise menetlustes osalemist uue äriühingu või olemasolevate seotud üksuste kaudu. (116)Selleks et suurendada varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi tõhusust, tuleks seda kohaldada ka füüsiliste isikute suhtes, keda peetakse üksuse rikkumise eest vastutavaks, nii et neil ei oleks võimalik osaleda toetuse andmise menetluses või neid ei oleks võimalik valida liidu rahalisi vahendeid haldama ei isiklikult ega uue juriidilise vormi kaudu, ilma et see piiraks nende õigust olla ära kuulatud. (117)Eelarvevahendite käsutaja taotluse korral peaks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi toimkonnal olema võimalik esitada kiirmenetluse alusel soovitusi, ilma et see piiraks asjaomase isiku või üksuse õigust olla ära kuulatud. Sellist menetlust tuleks kasutada, kui seda nõuavad juhtumi asjaolud või laad, näiteks juhul, kui liikmesriigi ametiasutus on teinud lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsuse, kuid kõrvalejätmise kestust ei ole kindlaks määratud; või lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsuse on teinud kolmas riik; või asjaomase isiku või üksuse suhtes on mõne rahvusvahelise organisatsiooni otsusega juba kehtestatud kõrvalejätmisega samaväärne sanktsioon. 🡻 2018/1046 põhjendus 73 (118)Isiku või üksuse suhtes ei tohiks teha menetlusest kõrvalejätmise otsust, kui ta on võtnud parandusmeetmeid, tõendades seeläbi oma usaldusväärsust. Kõnealust võimalust ei tohiks kohaldada kõige raskemate kuritegude korral. 🡻 2018/1046 põhjendus 74 (119)Pidades silmas proportsionaalsuse põhimõtet, tuleks eristada ühelt poolt juhtumeid, kus rahalise karistuse saab määrata alternatiivina menetlusest kõrvalejätmisele, ja teiselt poolt juhtumeid, kus asjaomase vahendite saaja tegevus eesmärgiga püüda alusetult saada juurdepääs liidu vahenditele on sellise raskusastmega, et lisaks menetlusest kõrvalejätmisele on põhjendatud ka rahalise karistuse määramine, et tagada hoiatav mõju teiste jaoks. Tuleks määrata kindlaks ka maksimaalne rahalise karistuse summa, mida avaliku sektori hankija võib määrata. 🡻 2018/1046 põhjendus 75 (120)Rahaline karistus tuleks määrata üksnes vahendite saajale, mitte osalejale, arvestades asjaolu, et määratava rahalise karistuse summa arvutamisel võetakse aluseks asjaomase juriidilise kohustuse väärtus. 🡻 2018/1046 põhjendus 76 (121)Võimalus teha otsuseid kõrvalejätmise või rahaliste karistuste määramise kohta ei sõltu võimalusest kohaldada lepingujärgseid karistusi, näiteks leppetrahve.

🡻 2018/1046 põhjendus 77 (122)Nii nagu direktiivi 2014/24/EL alusel, peaks menetlusest kõrvalejätmise kestus olema ajaliselt piiratud ning peaks olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. 🡻 2018/1046 põhjendus 78 (123)Tuleb määrata kindlaks menetlusest kõrvalejätmist või rahaliste karistuste määramist käsitlevate otsuste aegumistähtaja alguskuupäev ja kestus. 🡻 2018/1046 põhjendus 79 (124)On oluline, et menetlusest kõrvalejätmise ja rahalise karistuse hoiatavat mõju saaks tugevdada. Sellega seoses tuleks hoiatavat mõju tugevdada võimalusega avaldada menetlusest kõrvalejätmise ja/või rahalise karistusega seotud teavet, järgides andmekaitsealaseid nõudeid, mis on sätestatud määrustes (EL) 2018/1725 (EÜ) nr 45/2001 ning (EL) 2016/679. Selline avaldamine peaks aitama tagada, et sama käitumine ei kordu. Õiguskindluse huvides ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega tuleks täpsustada, millistes olukordades ei tuleks sellist