ET Euroopa Liidu Teataja C 182/16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 182/18

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„TERNERA GALLEGA”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0012-04.06.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga —  Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Sellise registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole koonddokumenti ega kokkuvõtet avaldatud —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

3.1. Toote kirjeldus

Muudetakse kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud liha tootmiseks sobivate tõugude loetelu, lisades sinna muid Galicias traditsiooniliselt kasvatatavaid lihatõuge ning nende ristandeid ja ristandeid Frisona ja Pardo Alpina tõugu piimalehmadega.

KGT „Ternera Gallega” hõlmab eelkõige tõugudesse Rubia Gallega ja Morenas Gallegas kuuluvatelt loomadelt saadud liha, mis pärineb nii põllumajandusettevõtetest, kus peetakse ammlehmi lihaveiste kasvatamise eesmärgil, kui ka piimakarjakasvatusettevõtetest, kus tegeldakse ristamisega. Sageli peetakse põllumajandusettevõtetes ka muudesse Galiciast pärinevatesse lihatõugudesse, nagu Asturiana de los Valles, Limusina ja Rubia de Aquitania, kuuluvaid loomi või nende ristandeid. Seepärast peetakse asjakohaseks hõlmata kõnealused tõud KGT-ga „Ternera Gallega”, et edendada põllumajandusettevõtete elujõulisust ja sektori tootlikkuse arengut ning see tagada, pidades silmas, et KGT-ga hõlmatud liha kvaliteet ja omadused sõltuvad peamiselt loomakasvatustavadest, söödast ja pidamisviisist, mis on tõugude iseloomulikest omadustest sõltumata täpselt samad.

KGT-ga hõlmatud loomade liigitust muudetakse vanuse, sööda ja tootmissüsteemi järgi nii, et vasikate ehk alla 10 kuu vanuste loomade kategoorias „Ternera” eristatakse peamiselt emapiimaga söödetud loomi, kelle liha turustatakse klassis „Suprema”, loomadest, kes on eri vanuses emapiimast võõrutatud. Samuti jäetakse välja liik „cebón” (nuumvasikas). Kõnealuste muudatuste eesmärk on suurendada tehingute läbipaistvust ja selgust päritolukohas ning täiustada tarbijale antavat teavet KGT-ga „Ternera Gallega” hõlmatud liha kohta.

Rümpade lihakusklassi ja liha omadustega seotud teavet kohandatakse vastavalt loomade liigitusse tehtud muudatustele.

3.2. Geograafiline piirkond

Tootmispiirkonda lisatakse sellega piirnevad omavalitsusüksused ja see langeb kokku toote töötlemispiirkonna ehk Galicia territooriumiga.

3.3. Päritolutõend

Kontrollide, jälgitavuse ning toote tootmis- ja töötlemistingimuste ajakohastamiseks ja kohandamiseks eri etappides ning sertifitseerimis- ja märgistamissüsteemi täiustamiseks tehakse alljärgnevad muudatused.

— Juba olemasolevatele loomakasvatus- ja nuumamisettevõtete, tapamajade ja tükeldamisettevõtete registritele lisatakse liha hulgi- ja jaemüüjate register.

— Üksikute loomade identifitseerimine kohandatakse ametiasutuste rakendatava ametliku süsteemiga.

— Toote sertifitseerimissüsteemi üksikasjad esitatakse kvaliteedikäsiraamatus, kus kirjeldatakse KGT spetsifikaadi kohaseid menetlusi ja suuniseid. Spetsifikaadis määratakse kindlaks toote valmistamise tingimused ja kontrollid, mida tehakse tootmise, tapmise, tükeldamise, fileerimise ja turustamise eri etappides. Jälgitavust hakatakse kontrollima molekulaarsete markerite (DNA) analüüsi abil.

— Ajakohastatakse teavet dokumentide kohta, mida peavad pidama ja haldama registreeritud ettevõtjad ning kuhu on kantud nende tegevusega seotud tooraine või toodete saabumine ja väljumine ning andmed, mis on vajalikud üksiktoodete või registreeritud partiide jälgitavuse kontrollimiseks.

3.4. Tootmismeetod

Kohandatakse tootmistingimusi, et ühtlustada need normidega, milles käsitletakse loomade heaolu põllumajandusettevõtetes, transpordil ja tapmisel.

Loomade sööt peab olema taimset päritolu ja koosnema Galicia karjakasvatuses tavapärasest toorainest, mis kuulub järgmistesse rühmadesse:

— teravili ja teraviljasaadused;

— õlitaimed ja õlitaimesaadused;

— kaunviljad ja kaunviljasaadused;

— mugulad, juured ja neist saadud tooted;

— söödataimed;

— muud taimed ja neist saadud tooted;

— mineraalained;

— muu (pagaritööstuse tooted ja kõrvaltooted jms).

Sööda peamine koostisosa on teravili, mille osakaal sööda kogukaalus peab olema järgmine: vähemalt 60 % viljateri või vähemalt 65 % viljateri ja teraviljasaadusi.

Väga noortele loomadele ettenähtud söödakontsentraadis võib nimetatud osakaalu 5 % võrra vähendada.

Sööda kontrollimiseks peavad tootjad sõlmima kokkuleppe KGT „Ternera Gallega” reguleeriva asutusega.

Ajakohastatakse KGT-ga hõlmatud liha töötlemise, ladustamise ja märgistamise eritingimused, mis on seotud jälgitavuse, protsesside kontrolli ja dokumentide haldamisega.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„TERNERA GALLEGA”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0012-04.06.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Ternera Gallega”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Värske liha ja rupskid, mida saadakse tõugudesse Rubia Gallega ja Morenas Gallegas kuuluvatelt veistelt, nende omavahelistelt ristanditelt ja ristanditelt järgmiste lihatõugudega: Asturiana de los Valles, Limusina ja Rubia de Aquitania. Samuti sobivad mis tahes eelnevalt nimetatud tõugu kuuluvate isasloomade ning Frisona ja Pardo Alpina tõugu emasloomade ristandid.

Vanuse, sööda ja tapmisele eelneva tootmissüsteemi järgi eristatakse alljärgnevaid loomade kategooriaid.

a) Ternera: vasikad, kes tapetakse alla 10 kuu vanuselt ja keda liigitatakse järgmiselt: i) Ternera Gallega, klass „Suprema”: vasikad, keda kasvatatakse põllumajandusettevõtetes koos ammlehmadega ja keda imetati emapiimaga vähemalt seitse kuud; ii) Ternera Gallega: vasikad, kes võõrutatakse eri vanuses ja keda söödetakse peamiselt söödataimede ja reguleeriva asutuse lubatud söödakontsentraatidega.

b) Añojo: mullikad, kes tapetakse 10–18 kuu vanuselt.

Kõik nimetatud loomade kategooriad vastavad samanimelistele kaubanduslikele klassidele, mille organoleptilised omadused, lihakusklass ja rasvasusaste on alljärgnevad.

a) Ternera Gallega, klass „Suprema”: liha on heleroosa kuni punase värvusega, kreemja tekstuuriga rasva värvus ulatub pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke. Rümpade lihakusklass on S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse. Rasvasusaste: isasloomad: 2, 3; emasloomad: 2, 3, 4.

b) Ternera Gallega: liha on roosa kuni helepunase värvusega, ühtlaselt jaotunud rasv on pärlmuttervalge, lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke. Rümpade lihakusklass on S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse. Rasvasusaste: isasloomad: 2, 3; emasloomad: 2, 3, 4.

c) Añojo: liha on helepunase kuni sügavpunase värvusega, rasva värvus ulatub pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskude on tihke konsistentsiga ja väherasvane. Rümpade lihakusklass on S, E, U, R. Rasvasusaste: 2, 3, 4.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Traditsioonilistes põllumajandusettevõtetes koosneb sööt põhiliselt ammlehmade piimast, mida võib täiendada teravilja (peamiselt mais), kartuli, naeri, söödataimede ja loomasöödaga. Põllumajanduslikes tootmisettevõtetes saavad loomad põhiliselt söödataimi ja loomasööta.

Kasutatav sööt peab olema taimset päritolu ja koosnema Galicia karjakasvatuses tavapärasest toorainest, mis kuulub järgmistesse rühmadesse:

— teravili ja teraviljasaadused;

— õlitaimed ja õlitaimesaadused;

— kaunviljad ja kaunviljasaadused;

— mugulad, juured ja neist saadud tooted;

— söödataimed;

— muud taimed ja neist saadud tooted;

— mineraalained;

— muu (pagaritööstuse tooted ja kõrvaltooted jms).

Sööda peamine koostisosa on teravili, mille osakaal sööda kogukaalus peab olema järgmine: vähemalt 60 % viljateri või vähemalt 65 % viljateri ja teraviljasaadusi.

Väga noortele loomadele ettenähtud söödakontsentraadis võib nimetatud osakaalu 5 % võrra vähendada.

Rangelt on keelatud kasutada tooteid, mis võivad mõjutada loomade loomulikku kasvurütmi ja arengut, samuti ei või kasutada ümbertöödeldud loomseid saadusi.

Sööda kontrollimiseks peavad tootjad sõlmima kokkuleppe KGT „Ternera Gallega” reguleeriva asutusega.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Loomade sünd, kasvatamine ja nuumamine, aga ka tapmine ja rümpade tükeldamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et säilitada eripära ja kontrollida toote valmistamist ja selle jälgitavust.

Kõik tootmis- ja töötlemisprotsessis osalevad ettevõtjad peavad olema kantud KGT „Ternera Gallega” reguleeriva asutuse registritesse. On olemas järgmisi valdkondi hõlmavad registrid: loomakasvatusettevõtted, nuumamisettevõtted, tapamajad ja tükeldamisettevõtted ning liha hulgi- ja jaemüüjad.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Sertifitseeritud rümpasid ei tohi müüa tarbijale enne tapmisele järgnevat päeva.

Sertifitseeritud rümbad, veerandrümbad ja jaotustükid, mida sügavkülmutatakse, kaotavad õiguse kaitstud geograafilisele tähisele.

KGT-ga hõlmatud jaotustükke ei või tükeldada samaaegselt muude, KGT-ga hõlmamata jaotustükkidega ja neid ladustatakse viisil, mis välistab muude lihatükkidega segiajamise võimaluse.

Sertifitseeritud liha võib fileerida, pakendada ja märgistada reguleerivas asutuses registreeritud ettevõtetes või lõppmüügi punktide eriotstarbelistes käitistes, tingimusel et nad on eelnevalt sõlminud reguleeriva asutusega kokkuleppe liha kontrollimiseks, märgistamiseks ja turustamiseks.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Kõikidele rümpadele, jaotustükkidele ja portsjonitele asetatakse igas tootmisetapis (tapmine, tükeldamine ja/või fileerimine) märgis identifitseerimise ja jälgitavuse tagamiseks. Nimetatud märgised on eri värvi vastavalt toote kirjeldust käsitlevas punktis 3.2 märgitud kategooriatele ning sisaldavad lisaks kohustuslikele andmetele järgmist teavet: „Ternera Gallega” tunnus ja logo, ELi KGT logo ja jälgitavust hõlmavad andmed. Lisaks märgistele on iga poolrümbaga kaasa dokument, mis sisaldab teavet päritoluettevõtte, looma identifitseerimise ja kategooria, tapavanuse, rümba liigituse ja kaalu, tapamaja ning tapakuupäeva kohta.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähise „Ternera Gallega” geograafiline piirkond hõlmab kogu Galicia territooriumi.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Galicia pinnamoodi iseloomustavad lauged künkad ja tihe jõgede võrgustik, mis koos sademeterohke ja maheda atlantilise kliimaga avaldavad soodsat mõju sööda- ja põllukultuuride viljelemisele. Mulla viljakus on soodustanud piirkonnale omase aktiivse karjakasvatustegevuse arengut, aga ka suuremahulise tootva ja töötleva tööstuse rajamist, milles veiselihal on väga oluline roll.

Karjakasvatusega tegeldi pikka aega pereettevõtetes, kus anti põlvest põlve edasi loomakasvatusmeetodite, sööda ja pidamisega seotud traditsioonilist oskusteavet.

5.2. Toote eripära

Põllumajanduslik tootmissüsteem, mida iseloomustavad väikesed karjakasvatusettevõtted ja kohalike söödavarude kasutamine (piim, söödataimed, põllukultuurid, nagu teravili (peamiselt mais), kartul, naeris jne), põhineb eelkõige sellistel lihatõugudel nagu Rubia Gallega, mida kasutati algselt kolmel põhjusel (tõuomadused, piim, liha), kuid põhiliselt siiski liha tootmiseks.

Traditsiooniliselt tapetakse loomad Galicias alla 10 kuu vanuselt, mille tulemusena saadakse kerged rümbad ja liha, mille organoleptilised omadused eristuvad selgelt pehmuse, värvuse, tekstuuri ja mahlakuse poolest. Suurt osa vasikatest söödetakse peamiselt emapiimaga, mis lisab liha välimusega seotud omadustele (nt rasva värvus, kreemjas tekstuur jne) ja maitsele teatavaid nüansse. Nimetatud loomad ja nende liha kuuluvad KGT klassi „Suprema”, samas kui ülejäänud kuuluvad üldkategooriasse „Ternera Gallega”.

Galicias toodetakse vähemal määral ka liha, mis on saadud vanematelt loomadelt, keda kasvatatakse samuti pereettevõtetes. Nimetatud tootmisel kasutatakse suuremal määral lihatõugude geneetilist suutlikkust ning söödaressursse, eelkõige maisisilo ja teravilja. Sellistelt loomadelt saadud liha erineb vasikate lihast intensiivsema värvuse, tugevama konsistentsi ja maitse poolest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Veiseid on kasutatud Galicias juba väga ammustest aegadest peale liha ja rasva allikana. Kariloomad olid algselt väikesekasvulised, tugevad ja metsiku eluviisiga, ent kui hakati viljelema Ameerikast pärit maisi ja kartulit, kujunesid välja suuremakasvulised loomad, kes sobisid põllutööde tegemiseks ning liha ja piima saamiseks. Karja mitmekülgsus aitas suuresti kaasa maaomandi arengule, kuna lisaks põllumajandusettevõtte sisesele tarbimisele jäi toodangut ka üle, mis omakorda võimaldas maad juurde osta.

18. sajandil omandasid Galicia veised suure tähtsuse Inglismaale suunatud lihaekspordis, mis jätkus kuni 20. sajandi alguseni. Kuni 1960ndate aastate lõpuni varustas Galicia veiselihaga suurt osa Hispaaniast. Lihatootmine on ka praegu peamine põllumajandustegevus nii ühiskondlikust kui ka maapiirkondade elanikkonna püsivuse soodustamise seisukohast.

Täpsemalt toodetakse liha „Ternera Gallega” perekondlikes põllumajandusettevõtetes, kus järgitakse Galicia traditsioonilisi lihakarjakasvatusmeetodeid ja -tavasid ning seatakse alati eesmärgiks kvaliteet. Nimetatud ettevõtetes valitseb lehmade, vasikate ja keskkonna vahel eriline koosmõju ning Galicia karjakasvatajad kasvatavad loomi traditsioonilise, põlvest põlve edasiantava tootmissüsteemi kohaselt. Selline traditsiooniline oskusteave põhineb ettevõtte enda ressursside kasutamisel ja eelkõige loomade pidamise taval, milles loomi võetakse arvesse põllumajandusettevõtte igapäevase elu ja pärandi osana. Nii on võimalik toota erakordselt kvaliteetseid toiduaineid, mis on saavutanud Hispaania turul väga hea maine.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://www.medioruralemar.xunta.es/uploads/media/Pliego_de_condiciones_Ternera_Gallega_enero_2013.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealust märkust 3.