ET Euroopa Liidu Teataja C 44/105

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tekstiiliteenuste allsektori muutused ja väljavaated Euroopas” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 44/17

Raportöör: Antonello PEZZINI

Kaasraportöör: Peter BOOTH

18. veebruaril 2010 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Tekstiiliteenuste allsektori muutused ja väljavaated Euroopas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 1. juulil 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 464. istungjärgul 14.–15. juulil 2010 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 6.

1. Järeldused ja soovitused (1)

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, kui tähtis on Euroopa tekstiiliteenuste tööstus, mille areng näitab häid tulemusi nii majanduslikus kui ka tehnoloogilises tähenduses, sest see on tihedalt seotud kohaliku ettevõtluse ja kohaliku tööhõivega ning sellel on potentsiaal anda jätkuvalt märkimisväärne panus Euroopa majanduse arengusse, luues töökohti ning suurendades majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.

1.2 Komitee kutsub Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi üles käivitama katsealgatuse, et kaardistada sektori ettevõtete suurus ja geograafiline jaotumine ning töötajate elu- ja töötingimused, samuti sektori varimajanduse ulatus. Samal ajal kutsub komitee põhjalikult kaaluma sektorit puudutavaid NACE määratlusi tagamaks, et sektoris kehtestatakse majandusliku, sotsiaalse ja tööhõive arenguga seonduvad asjakohased määratlused.

1.3 Euroopa 2020. aasta strateegias sisalduvate kliimasoojenemise vastu võitlemise algatuste kontekstis soovitab komitee Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil võtta uute keskkonnanormide koostamisel nõuetekohaselt arvesse tekstiiliteenuste tööstuse ressursisäästlikkust ja -tõhusust ning selle sektori potentsiaali töökohtade loomisel ja investeeringute soodustamisel.

1.4 Komitee peab väga oluliseks struktureeritud sotsiaaldialoogi arendamist nii ELi kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning teeb ettepaneku, et EL rahastaks võrgustikke parimate tavade tutvustamiseks järgmistes valdkondades:

— kvalifikatsioonide ja professionaalsuse, samuti vastavate koolitusvajaduste arendamine, mis määratletakse spetsiaalse CEDEFOPi algatuse abil;

— õiglaste töö-, tööohutuse ja töötervishoiu tingimuste määratlemine Bilbaos asuva Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri toetusel;

— sektori sotsiaalpartnerite piisav esindatus hooldusteenuseid käsitlevas Euroopa komitees.

1.5 Komitee rõhutab, kui oluline on teavet, töötajatega konsulteerimist ja Euroopa töönõukogude nõuetekohast asutamist ja juhtimist käsitlevate ühenduse normide korrektne kohaldamine ning sektori osaluspõhiste tulevikuanalüüside koostamine ELi tasandil Sevilla tulevikutehnoloogiate instituudi toetusel.

1.6 Komitee arvates on sektori positiivse arengu eeltingimus Euroopa sotsiaal- ja keskkonnastandardite kohaldamine keskkonnahoidlikele ja sotsiaalhangetele ning asjaomaste normide täielik ja läbipaistev rakendamine. Kõik sektori osad peavad järgima tehnilisi ja sotsiaalseid kvaliteedistandardeid, eelkõige seoses alltöövõtu süsteemi ja kohustustega, mis hõlmavad kogu sertifitseeritud tarneahelat.

1.7 Komitee teeb ettepaneku, et

— teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi iga-aastastes tööprogrammides,

— konkurentsivõime ja innovatsiooni mitmeaastastes programmides ja

— struktuurifondides

võetaks piisavalt arvesse tehnoloogilisi ja organisatsioonilisi innovatsiooniprojekte tekstiiliteenuste sektoris, eriti seoses ressursitõhususe ja ressursside säästmise, integreeritud logistika ja tarnitavate toodete jälgitavusega, kasutades selleks eelkõige Galileo rakendusi. Euroopa Investeerimispank peaks soodustama investeeringuid, eriti VKEde puhul.

1.8 Komitee kutsub Euroopa standardimisasutusi üles jätkama püüdlusi koostada keskkonnaalasest, sotsiaalsest ja tehnilisest seisukohast ning vastavalt komisjoni juhistele järjest rohkem täiustatud reguleerivaid tehnilisi standardeid, mida kohaldatakse sektori kõigi osade suhtes, et tagada kvaliteetsed tooted, protsessid ja teenused ning parandada töötajate töötingimusi.

1.9 Komitee arvates tuleks struktuurifonde kasutada piirkondlikul tasandil, et laiendada sektoris Euroopa piirkondade võrgustikke innovaatilisel viisil ning töötada eri liikmesriikide edukate kogemuste alusel välja kahepoolsed asutused, eelkõige eesmärgiga pakkuda koolitust ja haridust, sealhulgas keeleõppe valdkonnas.

1.10 Komitee peab oluliseks selliste heade tavade levitamist ja tutvustamist nagu erinevates riikides juba olemas olevate kahepoolsete asutuste asutamine, mis on toonud kaasa sektori inimressursside eduka arengu.

1.11 Komitee rõhutab, kui oluline on Euroopa tasandil kampaania tööohutuse, majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase läbipaistvuse edendamiseks tekstiiliteenuste tööstuses ning paremate töötingimuste ja tööhõive väljavaadete edendamiseks sektoris. Seejuures tuleb täielikult rakendada põhiõiguste harta, eelkõige ametiühingu- ja kollektiivläbirääkimiste õigused.

1.12 Komitee soovitab Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil määratleda tekstiiliteenuste tööstuse strateegiline raamistik, kasutades ära asjaolu, et selle majanduslik areng ning tootmise ja tööhõive kasv vastavad täielikult jätkusuutliku majanduskasvu 2020. aasta 20/20/20 eesmärkidele.

2. Sissejuhatus

2.1 Tekstiiliteenuste tööstus hõlmab laia ettevõteteringi, mis pakuvad järgmisi tööstuslikke teenuseid:

— tööstuslikud pesumajad ja keemilise puhastuse töökojad, samuti tekstiiltoodete rent tootmis- ja teenindusettevõtetele ning eraisikutele;

— rõivaste ja töörõivaste, vormirõivaste ning kaitse- ja turvarõivaste rent, parandus ja hooldus;

— hotellide, restoranide ja kohvikute tekstiiltoodete pesu, rent, parandus ja viimistlemine;

— haiglate, hooldekodude ja kogukonnaasutuste meedikute, parameedikute ja patsientide rõivaste ja tekstiiltoodete pesu, steriliseerimine, rent, parandus ja viimistlemine;

— kirurgiainstrumentide ja tekstiiltoodete rent ja steriliseerimine ning steriilsete meditsiiniabi komplektide pakkumine/tarnimine;

— integreeritud ülimugavate ja kasutajasõbralike funktsioonidega arukate tekstiiltoodete tarnimine, rent ja parandus;

— tööstuslik viimistlemine, filtrid, imavad materjalid tolmukontrolliks ning sarnased tekstiiliteenused tootmisrajatiste ja steriilsete töötlemiskeskkondade jaoks;

— hügieeniga seotud tekstiiliteenused ning tekstiiltooteid täiendavad või neile alternatiive pakkuvad teenused;

— moevaldkonnaga seotud viimistlemine ja eriteenused.

2.2 Tööstuslikud pesumajateenused on äärmiselt olulised mitmete tegevuste jaoks majutus- ja toitlustussektoris ja turismitööstuses (nt restoranid, hotellid, kogukonnaasutused, reisilaevad jne) ning täiustatud kaitsetekstiilide tarnimisel arvukates tootmis- ja kaubandussektorites. Need teenused on tihedalt seotud kohaliku tasandiga ning nende väljapoole ELi paigutamise oht on väike.

2.3 Pesumajateenused on olulised ka tekstiilitööstuse jaoks, sest rõivatootjate tooted peavad enne turuleviimist läbima testimis- ja pesuetapi. Arvestades töökoormuse suurust ja vajadust saavutada pesemisel perfektsed tulemused, on tekstiilitööstusele osutatavate pesumajateenuste jaoks vaja keerukate masinatega varustatud ettevõtjaid ning nõuetekohastes tingimustes töötavat kutsealase väljaõppega personali.

2.4 Hotellisektorile osutatavad tööstuslikud pesumajateenused hõlmavad hotellide kõigi regulaarset pesemist nõudvate tekstiiltoodete hooldust ja pesemist. Selline kiire ringlus nõuab pesumajateenuse pakkujalt võimet tõhusa töökorralduse ja erialatöötajate abil sammu pidada ja vältida viivitusi.

2.5 Kõrvuti pesumajateenustega on välja kujunenud järjest keerulisemad renditeenused, mis peavad eelkõige kaitsevarustuse ja tipptasemel militaarvarustuse puhul vastama kõrgematele tehnilistele ja kasutusnõuetele ning järjest rangematele reguleerivatele keskkonna- ja tehnilistele eeskirjadele.

2.6 Viimastel aastatel on tekstiiliteenuste tööstus tervikuna välja töötanud olulisi kõrgtehnoloogilisi, nii ettevõtetevahelisi (B2B) kui ka ettevõtja ja tarbija vahelisi (B2C) süsteeme (2) seoses hotellidele ja haiglatele osutatavate traditsiooniliste, sh hügieeniga seotud teenuste kvaliteedi-, tehniliste ja keskkonnanormidega ning seoses täiustatud ja arukate kaitsetekstiilidega (3).

2.7 Traditsioonilise tekstiiliteenuste tööstuse tegevusulatus on märkimisväärne; selle käive on ligikaudu 9 miljardit eurot (2007), see on geograafiliselt koondunud ning selles valitsevad üksikud rahvusvahelised korporatsioonid (4). Ülejäänud turg on väga killustunud ning täis loendamatuid, tavaliselt kohapeal tegutsevaid väikeettevõtteid. Tegemist on kiiresti kasvava turuga nii käibe (ligikaudu 10 miljardit eurot aastas) kui ka töötajate arvu poolest (rohkem kui 200 000 töötajat).

2.8 Kõrgtehnoloogiliste kaitserõivaste sektor areneb kiiresti ning on seotud uue põlvkonna arukate tekstiilidega. Kõnealuse sektori aluseks on arukad materjalid, keerukad tootmisprotsessid, integreeritud ja ülimugavad funktsioonid ning isiklik riskiennetus ja -juhtimine. ELi ühe lootustandvaima juhtiva turu, (5) isikliku kaitsevarustuse turu suurus on hinnanguliselt 9,5–10 miljardit eurot ning isikliku kaitsevarustuse toodete ja teenustega on otseselt või kaudselt seotud ligikaudu 200 000 töötajat.

2.9 Turu nõudlus nende toodete ja teenuste järele sõltub üksikisikute ohutusstandardite rangemast reguleerimisest töökohal; kõrgemast ohutustasemest ja rangematest ohutusnõuetest kogu personalile ning paremast isiklikust riskijuhtimisest, usaldusväärsuse kultuuri levitamisest ja soovist vältida võimalikke kaebusi.

2.10 Eriti oluline on see, millist tähelepanu pöörab sektor tekstiilitöötlemise ja tekstiiliteenuste keskkonnamõjule. Tekstiiliteenuste tööstuses on läbi viidud keskkonnamõju hindamisi olelusringi hindamiste vormis (6).

3. Arvamuse eesmärk

3.1 Käesolevas arvamuses käsitletakse tekstiiliteenuste tööstuse arengutingimusi. Need eeldavad, et sektor

— austab töötajate elu- ja töötingimusi, eelkõige seoses tervishoiu ja ohutusega;

— põhineb eri tasandite sotsiaalpartnerite valdkondlikul struktureeritud dialoogil;

— toob kaasa töötajate oskuste ja professionaalsuse ning kiiremal haridus- ja koolitusprotsessil põhinevate tööhõivealaste väljavaadete suurenemise;

— pakub suuremat keskkonna- ning energia- ja veeressursside kaitset toote olelustsükli ja taaskasutamise vältel;

— investeerib tehnoloogilisse ja logistilisse/organisatsioonilisse innovatsiooni avatud keskkonnas, vältides valitseva seisundi kuritarvitamist ning tagades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arendamist soodustava keskkonna;

— edendab kvaliteedil ning keerukate reguleerivate tehniliste standardite koostamisel ja rakendamisel põhinevat konkurentsi;

— tagab läbipaistvad riigihanked, järgides täielikult keskkonnanõudeid ja sotsiaalseid klausleid, eelkõige alltöövõtu ahelas;

— suurendab sektori tähtsust ja läbipaistvust, mis parandab sektori mainet.

3.2 11. mail 2010 korraldas komitee Brüsselis samateemalise avaliku arutelu, kus osalesid sektori ametiühingute ja tööandjate riiklikud ja Euroopa esindajad, samuti Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (Bilbao) ja komisjoni (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) esindajad, erinevate riiklike algatuste kahepoolsed üksused ning suuremahulisi tootmis- ja teenindusettevõtteid esindavad üksikud ettevõtted.

4. Üldised märkused

4.1 Komitee leiab, et sektori strateegia ja tegevuskava koostamise eeltingimus on Euroopa tasandi katseprojekti käivitamine, et kaardistada Euroopa tekstiiliteenuste tööstuse väga erinevad eri sektorid, nende suurus ja geograafiline jaotumine 27-liikmelises ELis ning neid analüüsida, pidades meeles olulisi soolisi tegureid ja reguleerimata varimajanduse sektori olemasolu.

4.2 Komitee arvates tuleks sektori määratlemiseks leida parem viis, mis võimaldaks seda Eurostati NACE koodisüsteemis selgemini liigitada, et lihtsustada sammupidamist sektori majanduslike suundumuste, investeeringute ja innovatsiooni, tööhõive ja kutsealaste kvalifikatsioonidega.

4.3 Tekstiiliteenuste tööstus on eriti dünaamiline ja kiiresti arenev ning selle arengupotentsiaal on tihedalt seotud sotsiaal-kultuurilise konteksti paranemise ning ettevõtete tehnilise ja majandussuutlikkusega.

4.4 Komitee peab oluliseks, et Euroopa standardimisasutused koostavad sektori kõigi osade jaoks keskkonnaalasest, sotsiaalsest ja tehnilisest seisukohast ning vastavalt komisjoni juhistele järjest rohkem täiustatud reguleerivad tehnilised standardid, et tagada kvaliteetsed tooted, protsessid ja teenused ning töötajate töötingimused ja et ülemaailmses konkurentsis püsima jääda.

4.5 Sektori arengut tuleb toetada struktureeritud sotsiaaldialoogiga nii Euroopa kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et määratleda õiglased töötingimused. Need moodustavad sektori ühtse aluse kogu ELis kooskõlas meeste ja naiste võrdõiguslikkust, tööaja korraldamist ning töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevate ELi direktiividega. Komitee leiab, et sektor peaks saavutama parema tasakaalu klientide rahulolu ja töömotivatsiooni põhimõtete vahel, nagu see on teatud tipptasemel tootmisettevõtete puhul.

4.6 Komitee leiab, et põhiõiguste harta, eelkõige ametiühingu- ja kollektiivsete õiguste täielik rakendamine ELi tootmis- ja teenindussektori kõigis valdkondades on sektori arenguks väga oluline.

4.7 Komitee arvates tuleks edendada parimate tavade tutvustamist liikmesriikide asutuste vahel Euroopa tasandil ning rahastada asjaomaseid piiriüleseid Euroopa projekte.

4.8 Kõnealune tööstusharu peab esmatähtsaks pidama keskkonnakaitset, innustades keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi EMAS ja ökomärgiste levitamist ning ISO 14000 standardite kohaldamist.

4.8.1 Tootmisharu 2006. aasta andmed moodustavad suurepärase aluse mõttevahetusele ja analüüsile, et uurida eri sektorite arengut, (7) kuid andmeid tuleks ajakohastada vähemalt iga kahe aasta tagant. Samuti tuleks läbi viia nende keskkonnamõju analüüs ning esitada see Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

4.8.2 Tuleks läbi viia täielik hindamine, milles käsitletakse sektori jõupingutusi levitada sotsiaalpartnerite abiga EN 14065 sertifikaati kõlvatu konkurentsiga võitlemiseks, reguleerides turgu ning pakkudes maksu- ja muid stiimuleid, et innustada parimate tavade ja kvaliteedimärkide levitamist.

4.8.3 Valides rõivaid, mille puhul tuleks kasutada täisteenuslahendusi, tuleb arvesse võtta nende funktsioone ja omaduste vastupidavust tekstiiltoote olelustsükli vältel.

4.8.4 Komitee peab oluliseks, et sektoril oleks aktiivne roll nii selles, kuidas kasutatakse ELi REACH-määrusega reguleeritud lahusteid ja kemikaale, kui ka ELi veedirektiivi rakendamises.

4.9 Komitee kutsub üles võtma teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi iga-aastastes tööprogrammides, mitmeaastases konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammis ning struktuurifondide meetmetes piisavalt arvesse tehnoloogilisi ja organisatsioonilisi innovatsiooniprojekte seoses integreeritud logistika ja tarnitavate toodete jälgitavusega, kasutades selleks eelkõige Galileo rakendusi. Euroopa Investeerimispank peaks soodustama investeeringuid, eriti VKEde puhul.

4.10 Hangete puhul on sektori keskkonnahoidliku ja sotsiaalse arengu eeltingimus asjaomaste normide täielik ja läbipaistev rakendamine, eelkõige seoses alltöövõtu süsteemi ja kohustustega, mis peavad hõlmama kogu tarneahelat.

4.11 Tehnoloogiline ja logistiline/organisatsiooniline innovatsioon vajab avatud keskkonda, et vältida valitseva seisundi kuritarvitamist ning tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arendamist soodustav keskkond;

4.12 Vaja on töötajate oskuste ja professionaalsuse ning kiiremal haridus- ja koolitusprotsessil põhinevate tööhõivealaste väljavaadete suurenemist ning sektori osaluspõhiste tulevikuanalüüside koostamist ELi tasandil Sevilla tulevikutehnoloogiate instituudi toetusel. Struktuurifondide meetmed tuleks pühendada kahepoolsete nõuandeasutuste väljatöötamiseks, et pakkuda töötajatele koolitust, oskuste arendamist ja haridust, sealhulgas keeleõppe valdkonnas.

4.13 Kvaliteedi tõstmiseks sektoris peab üks prioriteet olema tööohutus ja töötervishoid: sektori Euroopa tasandi sotsiaalpartnerid peavad arendama struktureeritud dialoogi ning olema nõuetekohaselt esindatud hooldusteenuseid käsitlevas Euroopa komitees.

4.14 Komitee kutsub komisjoni üles esitama viivitamata teatise võimaliku Euroopa majandus- ja tööhõivestrateegia kohta tekstiiliteenuste tööstuse arendamiseks. Eesmärk on koostada ELi tegevuskava kõnealuse tööstusharu jaoks, sidudes selle Euroopa juhtivate turgude algatusega, milles viidatakse tekstiiliteenustele kui strateegilisele edupotentsiaalile.

Brüssel, 14. juuli 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Arvamusega seotud täiendava teabega, nagu aruteludel esitatud tutvustused, tehnilised lisad või statistiliste uuringute tulemused, on võimalik tutvuda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodulehel:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp

(2) Vt kompleksteenused 17. juuli 2008. aasta arvamuses „Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas” (ettevalmistav arvamus), ELT C 27, 3.2.2009, lk 26-33.

(3) Vt „Europe INNOVA – INNOVATION WATCH. Sectoral Innovation Foresight: Textiles and Clothing” – vahearuanne, juuni 2009, lk 3-4, 9-10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS jne.

(5) Vt „Euroopa juhtivate turgude algatus – vahearuanne”, SEC(2009) 1198 final, 9.9.2009.

(6) Vt 1. lisa – http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Vt allmärkus 5.