ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 15.12.2005 
KOM(2005) 649 lõplik 
2005/0259 (CNS)   
Ettepanek 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsus te tunnustamise ja tä itmise ning koostöö 
kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes 
(komisjoni esitatud) 
  
{SEK(2005) 1629) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. E TTEPANEKU TAUST  
1.1. Üldine taust 
1.1.1. Euroopa Liidus Euroopa Ülemkogu kutsus 15. ja 16 oktoobril 1999 Tamperes toimunud istungjärgul üles 
kehtestama ülalpidamiskohustuste küsimustes ühise d erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja 
kiirendada piiriüleste vaidluste lahendamist , ning kaotama taotluse saanud liikmesriigis 
vahemeetmed, mis on vajalikud teises liikmesriig is tehtud kohtuotsuse tunnustamiseks ja 
täitmiseks. 
30. novembril 2000 vastu võetud vastas tikuse tunnustamise programmis
1 kutsutakse üles 
kaotama välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõu et ülalpidamist saam a õigustatud isiku puhul, 
kus on juba hõlmatud nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 
kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiv iil- ja kaubandusasjades (edaspidi „Brüsseli I 
määrus“).2 Üldiselt on selles programmis märgitud, et „mõnikord on vaja või isegi 
hädavajalik kehtestada Euroopa tasandil teatav  hulk menetluseeskirju, mis kindlustaksid 
ühised miinimumtagatised“  või isegi „püüelda menetluste teatava ühtlustamise poole“. Selles 
on kavandatud vastastikuse tunnustamise kaasnevad meetmed, mille eesmärk on „teises 
liikmesriigis tehtud kohtuotsuste täitmise tõhustamine taotluse saanud liikmesriigis“,  
võimaldades eelkõige „määrata võimalikult tä pselt kindlaks kohusta tud isiku varad, mis 
asuvad liikmesriikide territooriumidel“  või võimaldades vastastikust tunnustamist „parema 
koostöö raames liikmesriikide õigusasutuste vahel“,  ning kaasnevad meetmed 
„kollisiooninormide ühtlustamise kohta“ .  
Selle programmi olulisust kinnitati uu esti 2004. aasta novembris toimunud Euroopa 
Ülemkogu istungjärgul, kui võeti vastu Haagi programm3, milles rõhutatakse, et „vastastikuse 
tunnustamise meetmete programmi jätkuv tä itmine peab olema eeloleva tel aastatel peamine 
prioriteet, et tagada selle lõpuleviimine 2011. aastaks“.  
Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juunil 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on esitatud 
konkreetsed meetmed Haagi programmi rakendamiseks ning milles nimetatakse seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koos tööga, et aastal 2005 tuleb võtta vastu „ettepanekud 
ülalpidamiskohustuste küsimustes“ .
4 
                                                 
1 EÜT L 12, 15.1.2001. 
2 EÜT L 12, 16.1.2001. 
3 ELT L 53, 3.3.2005. 
4 Euroopa Liidu Nõukogu dokument nr 9778/2/05 REV 2 JSK 207. 
 
ET 3   ET 1.1.2. Rahvusvahelisel tasandil 
Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents5 on samuti alustanud ülalpidamiskohustuse 
valdkonnas tööd, et ajakohast ada kehtivaid konventsioone6. Uue konventsiooni 
väljatöötamiseks korraldati kolm  erikomisjoni kohtumist, mis toimusid mais 2003, juunis 
2004 ja aprillis 2005. Neljas erikomisjoni kohtumine on kavas juunis 2006, pidades silmas võimalikku diplomaatilist istungit 2007. aasta es imesel poolaastal. Euroopa Ühendus osaleb 
nendel läbirääkimistel aktiivselt. 
Haagis peetavate läbirääkimistel ja ühenduses  tehtava töö vahelise seose loomisel tuleb 
püüelda nende koostoime poole, sest tegemist ei ole mitte vastuoluliste, vaid ühtse ja teineteist 
täiendava tegevusega, nagu seda rõhuta s Euroopa Ülemkogu Haagi programmis.  
Seega peab ühendus olema võimeline võtma rahvusvaheliste läbirääkimiste raames vastu 
ühtse strateegia ning samal ajal jätkama pingutus i, et luua ühendusesiseselt tõeline vabadusel, 
turvalisusel ja õi gusel rajanev ala. 
Haagi Konverents on rahvusvaheline foorum, mille raames ühendusel on võimalik töötada 
välja koostööpoliitika kolmandate riikidega tsiviilküsimustes. Selle raames toimuvad arutelud 
ja teabevahetus on ühendusele tema töös hindama tu väärtusega inspiratsiooniallikaks. Lisaks 
ei ole välistatud, et Euroopa Liit võiks Haagis  peetavate läbirääkimiste raames saavutatud 
tulemusi teatavates konkreetsetes valdkondades üle võtta.  
Tulenevalt liikmesriikide lõimumisastmest võr reldes kolmandate riikidega ning Euroopa 
Liidu püstitatud eesmärkide ulatusest peab üh endus oma konkreetsetele vajadustele siiski 
otsima vastavaid lahendusi. Koostöö liikmesriik ide vahel võib olla kind lasti palju tihedam kui 
kolmandate riikidega, sest esimeste käsutuses on lisaks ühtsematele ja täielikumatele kollisiooninormidele kohtualluvuse ja kohtuotsust e tunnustamise küsimustes veel ka toimiv 
Euroopa kohtute võrk. 
1.2. Eesmärgid 
Ettepaneku eesmärk on kõrvaldada takistus ed, mis praegu veel esinevad elatise 
sissenõudmisel Euroopa Liidus. Ette panekuga ei suudeta loomulikult muuta seika, et teatavad 
kohustatud isikud võivad kaotada raske majandusli ku ja sotsiaalse olukorda tõttu töökoha ja 
korrapärase sissetuleku, mistõttu neil ei ole võimalik om a kohustusi täita, kui d ettepaneku abil 
on võimalik luua õiguslik raamistik, mis on kohandatud õigustatud isiku õiguspäraste ootustega. Viimastel peab olem a võimalik saada raskusteta, kiiresti ja enamasti kuludeta 
täitekorraldus, mis oleks tõrgeteta kohaldat av kogu Euroopa õigusruumis ja mille abil 
väljamõistetud summa neile makstaks korrapäraselt välja.  
                                                
 
5 Kodulehekülg: http://www.hcch.net . 
6 Laste ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 24. oktoobri 1956. aasta Haagi konventsioon; Laste 
ülalpidamiskohustuste suhtes tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise 15. aprilli 1958. aasta Haagi konventsioon; Ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 2. oktoobri 1973. aasta Haagi konventsioon, 
mis asendab sellega ühinenud riikide vahelistes s uhetes 24. oktoobri 1956. aasta konventsiooni; Haagi 
2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamiskohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon, mis asendab sellega ühinenud riikide vaheliste s suhetes 15. aprilli 1958. aasta konventsiooni.  Siia 
loetellu tuleb lisada 20. juuni 1956. aasta New Yorgi konventsioon välisriigist ülalpidamise taotlemise 
kohta, mis on sõlmitud ÜRO raames. 
 
ET 4   ET Sellise uue Euroopa õigusliku korra loomiseks ei piisa olemasolevate mehhanismide 
kohandamisest; meetmeid tuleb võtta kõigis olulis tes tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö 
valdkondades: rahvusvaheline kohtualluvus, kohald atav õigus, tunnustamine ja täitmine, 
koostöö ja takistuste kõrvaldamine menetluste tõrgeteta toimimiseks. Need meetmed tuleb 
koondada võimaluse piires ühte ühenduse määrusesse. 
Selle tegevuse puhul juhindutakse kolmest nõudest: 
1.2.1. Lihtsustada kodanike elu  
Kõigepealt püütakse lihtsustada menetlusi, mis on vajalikud elatise nõude esitamiseks. 
Brüsseli I määruses sätestatud  rahvusvahelise kohtualluvuse alus el on õigustatud isikul juba 
võimalik võtta ühendust elukohajärgse ametiasu tusega, kuid neid eeskirju võiks veelgi 
parandada ja muuta üheselt mõistetavaks. Tu leb võtta meetmed, et pärast kohtuotsuse 
langetamist oleks nimetatud otsusel sama jõud kui  otsuse teinud liikmesr iigis, ilma et selleks 
oleks vaja lisaformaalsusi. Sel viisil saavutatakse vahemeetmete kaotamise eesmärk. 
Üldiselt tuleb õigustatud isikule elatise sissenõudmise igas etapis näha ette võimalus saada abi 
ja tuge, kuid praegu see veel ei toimi. Seda eesmärki püütakse saavutada koostöö korraldamisega liikmesriikide vahel. Samuti tuleb märkida võimalust taotleda elatist oma alalises elukohas, kaasa arva tud otsuse täitmise etapis, mis on eelkõige seotud palgast 
kinnipidamise või pangakonto arestimisega, et  käivitada koostöömehhanismid või pääseda 
juurde teabele, mille abil on võimalik määrat a kindlaks kohustatud isiku asukoht ja hinnata 
tema varalist olukorda. Sel põhjusel on nähtud ette  tagada õigustatud isikule parem juurdepääs 
õiguskaitsele sellise esindamissüsteemi l oomise kaudu, kus liikmesriikide pädevad 
keskasutused esindavad tema huve.  
Lihtsustamise eesmärgil tuleb kaotada mitme õigus allika kasutamine selles valdkonnas, sest 
praegu ei ole Euroopa Liidus ühtainsat täielikult ühtlustatud korda elatist käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise küsimustes.  
Brüsseli I määruse artiklis 71 on sätestatud, et see ei mõjuta „konventsioone, millega 
liikmesriigid on liitunud ja millega reguleeritakse kohtualluvu st või kohtuotsuste tunnustamist 
või täitmist konkreetses valdkonnas“.  Sama artikli viimases lõigus on täpsustatud, et „kui 
konkreetset valdkonda käsitlev konventsioon, mi llega on ühinenud nii otsuse teinud liikmesriik 
kui ka taotluse saanud liikmesriik, sisaldab koht uotsuse tunnustamise või täitmise tingimusi, 
kohaldatakse neid tingimusi“. Ülalpidamiskohustuse küsimuses on 25 liikmesriigist 17 
ühinenud Haagi 2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamis kohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise 
ja täitmise konventsiooniga. See tähendab, et nende liikmesriikide vahel kohaldatakse 1973. 
aasta konventsioonis kehtestatud tingimusi, mi s on võetud vastu enne Brüsseli I määrust. 
Nimetatud konventsiooni artiklis 26 on aga sätestatud, et osalisriik võib võtta endale õiguse 
jätta tunnustamata ja täitmata teatavad ot sused, eelkõige sellised  otsused, mis seotud 
täisealisele määratud elatisega või mida peavad täitma külgjoone sugulased või hõimlased. 
Enamik 1973. aasta konventsiooni osalisriikidest
7 on esitanud selle sätt e kohta ühe või mitu 
reservatsiooni. Sellest johtuva lt on olukord elatist käsitlev ate otsuste tunnustamisel ja 
täitmisel vastuoluline.  
                                                 
7 17 liikmesriiki: Saksamaa, Taani, Hispaania, Eesti,  Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Leedu, 
Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ühendkuningriik, Slovakkia, Rootsi. 
 
ET 5   ET Need erimeelsused peegeldavad teatavaid erin evusi isegi elatise mõiste määratlemisel 
liikmesriikides. 1973. aasta konventsiooni suhtes esitatud reservatsioonid loovad nimetatud 
erimeelsustele soodsa pinnase. Reservatsioonide alusel on võimalik jä tta teatavad elatist 
käsitlevad otsused tunnustamata, tuues põhjus eks üldklausli avaliku korra kohta. Kui varem 
kasutati avalikku korra klauslit ainult üksikjuhtud el, mida oli enne kaalutud, siis nüüd on see 
sageli juba ette otsustatud, to etudes reservatsio onile 1973. aasta konvent siooni kohta, mis on 
ühenduse õiguse suhtes ülimuslik. 
Niisugused erimeelsused tuleb kaotada, sest Euroopa Lii dus on ülalpidamiskohustust 
käsitlevate otsuste kohaldatavuse kohta tehtud otsu s kõige kõrgemal poliitil isel tasandil. Siiski 
tuleb mõelda selle üle, kuidas tagada kindlus tunne neile liikmesriikidele, kes on varasema 
süsteemi raames näidanud üles soovi kohaldatavust piirata. 
1.2.2. Tugevdada õiguskindlust  
Kollisiooninormide ühtlustamise esimeseks eeliseks on see, et see võimaldab õigustatud isikul 
tegutseda teadlikult, ilma et ta peaks kaalutlema  süsteemide erinevuste üle riikides. Sel viisil 
tagatakse teatav õiguslik etteaimatavus.  
Kui kohaldatav õigus määratakse kindlaks õigu snormide alusel, saab pädev kohus teha oma 
otsuse selle materiaalõiguse alusel, mille ga asi on kõige tugevamalt seotud. Niimoodi on 
võimalik vältida kõige ebavõrds emaid olukordi: ning ülalpidamist  saama õigustatud isik saab 
vastuse, mis on kohandatud tema olukorrale, ilma et ta peaks kannatama kollisiooninormide erinevuse pärast. 
Kollisiooninormid aitavad kaasa ja hõlbustavad vahemeetmete kaotamist tunnustamise etapis: 
otsust ei ole nii lihtne vaidlustada, kui s ee on tehtud vastavalt õi gusele, mis on määratud 
kindlaks ühtlustatud normide alusel.  
Lisaks on kohaldatava õiguse kindlaksmääramiseg a võimalik teatavates olukordades lükata 
lihtsamini tagasi taotlu sed, mis põhinevad ülalpidamissuhetele , mis ei ole kõikjal tunnustatud 
(näiteks suhted õe ja venna vahel). Kollisioonino rm kujutab endast nn päästerõngast juhul, kui 
otsused on kõikjal kohaldatavad: see rahustab liikmesriike, kus ülalpidamiskohustuse mõiste 
tõlgendus on piiratud.  
Kollisiooninormide eesmärk ei ole erinevuste eiramine: eesmärk ei ole mingil juhul ühtlustada 
sotsiaalseid, majanduslikke või kultuurilisi käs itusi, mis vastavad riikide vajadustele, vaid 
tagada, et ühtki otsust ei langetata õigus e alusel, millel puudub piisav side konkreetse 
perekonna olukorraga. 
1.2.3. Tagada sissenõudmise tõhusus ja püsivus  
Ainult elatusrahade tegeliku si ssenõudmise tõhustamine muuda ks konkreetselt ja püsivalt 
praegust olukorda. Eesmärgiks on võimaldada õi gustatud isikul saada otsus, mis kuulub 
täitmisele kogu Euroopa Liidu territooriumil ning mi da täidetakse seejärel lihtsa ja ühtlustatud 
menetluse alusel. Selleks peab olema täidetud  kolm tingimust. Esiteks peab olema elatist 
käsitlevat otsust võimalik ajut iselt jõustada ilma eri meetmeteta. Teiseks tuleb kaotada 
vahemeetmed, mis on vajalikud ühes liikmesriig is langetatud otsuse tunnustamiseks ja 
täitmiseks teises liikmesriigis. Kolmandaks tuleb võtta rida meetmeid, mis on seotud täitmisega: juurdepääs teabele kohustatud isiku olukorra kohta, õigusvahendite loomine, mille 
 
ET 6   ET abil oleks võimalik pidada kinni summasid palgast ja pangakontolt, elatise nõuete 
eesõigusnõude staatuse tugevdamine. 
Kõikide ettepanekus püstitatud eesm ärkide saavutamisel peetakse samal ajal täielikult kinni 
Euroopa Liidus tunnustatud põhiõigustest. Ki ndlustatakse tasakaal ülalpidamist saama 
õigustatud isiku ja kohustatud is iku õiguste vahel, kellele ta gatakse alati eelkõige õigus 
õiglasele kohtuprotsessile ja isikuandmete kaitsele.  
2. K ONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Komisjon tellis uuringu elatise nõuete sissenõud mise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides.8  
Esimene eksperdikohtumine korraldati 3. nov embril 2003, et määrata kindlaks peamised 
küsimused, mida tuleks käsitleda tulevikus r ohelises raamatus ülalpidamiskohustuste kohta.  
Komisjon võttis roheline raamatu ülalpi damiskohustuste kohta vastu 15. aprillil 2004.9 
Esimesi saadud vastuseid arutati avalikul är akuulamisel, mis toimus 2. juunil 2004. Hiljem 
saadi veel vastuseid.10 
Komisjoni talituste koostatud t öödokumendi alusel, kus oli es itatud kolm esialgset õigusakti 
eelnõu, korraldati teine liikmesriikide ekspertide kohtumine 12. mail 2005. Selle kohtumise käigus vaadati läbi kõik ülalpidamiskohus tustega seotud küsimused Euroopa Liidus: 
kohaldatav õigus, rahvusvaheline kohtualluvus , tunnustamine, kohtuotsuste täitmisele 
pööratavus ja täitmine, teatavate menetlusees kirjade ühtlustamine, keskasutuste koostöö, 
juurdepääs teabele jms.
 
Seejärel paluti kohtumisel osalenutel esitada komisjonile kirjalikud märkused töödokumendi 
kohta, mis sisaldas kolme esialgset õigusakti eelnõu. 
Komisjon tegi mõju hindamise, mis on esitatud käesoleva ettepaneku lisas. Mõju hindamisel 
analüüsiti nii rohelise raamatu r aames kui ka pärast seda kons ulteeritud ekspertide arvamusi. 
Pakuti mitut lahendust: jätta olukord samaks, võ tta mõni muu kui õiguslik meede või mitu 
õiguslikku meedet. Uuringust selgus, et ülalpi damist saama õigustatud isikute probleemide 
lahendamiseks, olgu need siis juriidilist või prak tilist laadi, peab ühendus kavandama 
laiaulatusliku meetme, mis hõlmaks  kõik võimalikud tegevusvaldkonnad. 
                                                 
8 Selle uuringuga on võimalik tutvuda järgmisel õigus, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi 
veebilehel: http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_cen tre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm  
9 KOM(2004)254 (lõplik). 
10 Vastused on avaldatud järgmisel veebiaadressil: 
http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm  
 
ET 7   ET 3. E TTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
3.1. Õiguslik alus 
Käesolevas ettepanekus käsitletud val dkonnad on reguleeritud Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu artikliga 65 ning ettepaneku õiguslik alus nimetatud lepingu artikli 61 
punktis c. 
Artiklis 65 on ühendusele antud õigus võtta vastu õigusakte siseturu hä ireteta toimimiseks 
vajalikul määral tsiviilasjades tehtava õigusal ase koostöö küsimustes, millele on piiriülene 
toime.  
Siin kavandatud meetmed osutavad meetmetele , mis on selgesõnaliselt nimetatud artikli 65 
loetelus, mis ei ole ammendav: kohtualluvus e konfliktid, kollisiooninormid, kohtuotsuste 
tunnustamine ja täitmine, tsiviilasjade lahe ndamise tõrgeteta sujumiseks takistuste 
kõrvaldamine, edendades tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivust. 
Ühenduse seadusandjal on mänguruumi selle hi ndamisel, kas meede on vajalik siseturu 
häireteta toimimiseks. Käesolev ettepanek hõlbust ab siseturu häireteta toimimist, sest sellega 
luuakse elatise nõuete sissenõudmise tõhustami seks uus õiguslik keskkond ning see aitab 
kaasa isikute vaba liikumisega seotud takist uste kõrvaldamisele. Praegu valitsevad 
elatusrahade sissenõudmisel liikmesr iikide vahel olulis ed erinevused. 
Käesolev ettepanek sisaldab seoses piir iülese toimega meetmeid, millel eesmärk on 
hõlbustada otsuse saamist ja selle täitmist  olukordades, mille on rahvusvaheline ulatus. 
Kohtualluvuse eeskirjad ja kollisiooninormid hõlmavad rahvus vahelise ulatusega olukordi, 
mis sisaldavad õiguslikke elemen te erinevatest riikid est. Kohtuotsuste tunnustamist ja nende 
täitmisele pööratavust käsitlevate sätete eesmä rk on võimaldada ühes liikmesriigis tehtud 
kohtuotsuse täitmisele pööramist ilma lisameetme teta ükskõik millises teises liikmesriigis. 
Teatavate riigisiseste menetluseeskirjade minimaalsed ühtlustamismeetmed täiendavad 
nimetatud sätteid. Ettepanekus kavandatud täitemeetmetega soovitakse hõlbustada ühes 
liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist teises liikmesriigis. Koostöö ja teabevahetust 
käsitlevad sätted on seotud ainult kahe  liikmesriigi vaheliste suhetega. 
Käesolev määrus võetakse vastu asutamislepingu artikli 67 lõikes 2 sätestatud korras, mille 
kohaselt nõukogu võtab otsuse vastu ühehääl selt pärast konsulteerimist Euroopa 
Parlamendiga. Komisjon on arvamusel, et k äesolev ettepanek on seotud perekonnaõigusega 
artikli 67 lõike 5 teise taande tähenduses. 
Arvestades ülalpidamiskohustuse väga tihedat  seost perekonnaõigusega, on selline tõlgendus 
juriidiliselt möödapääsmatu, kuid tuleb siiski tõdeda, et sellisel liigitusel on omad puudused. 
Selles ei võeta piisavalt arvesse ülalpidamis kohustuse segalaadi – see tuleneb perekondlikest 
suhetest, kuid selle täitmine on seotud rahaga nagu ükskõik millise nõude puhul.  
Muu hulgas on ühenduse seadusandj a olnud siiani arvamusel, et  ülalpidamiskohustust võib 
reguleerida tsiviilasjades te htava õigusalase koostöö tavaõi gusnormidega ning see ei kuulu 
perekonnaõiguse alla. 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni ülesehitust järgiv 
Brüsseli I määrus hõlmab ülalpidamiskohustust , kuid mitte perekonnaõigust. Seevastu hõlmab 
nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust 
ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades mis on seotud abieluasjade ja 
 
ET 8   ET vanemliku vastutusega (edasp idi „Brüsseli II määrus“)11, olulist osa perekonnaõigusest 
(lahutus, vanemlik vastustus), kuid ei reguleer i ülalpidamiskohustust. Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/200412, millega luuakse Euroopa 
täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (e daspidi „Euroopa täitekorralduse määrus“), 
hõlmab elatise nõudeid ning see määrus võeti vastu kaasotsustusmenetlusega. 
Käesoleva ettepaneku kontekst ei ole loom ulikult samasugune, sest see hõlmab ainult 
ülalpidamiskohustust, mis moodustas teistes ni metatud õigusaktide reguleerimisalast vaid 
kõrvalise osa. Sel põhjusel peab komisjon vastav alt asutamislepingus sätestatule ning tõdema, 
et kuna käesolev ettepanek on seotud perekonna õigusega, ei ole selle suhtes võimalik 
kohaldada kaasotsustamismenetlust. 
Eespool nimetatud puudused saaks kõrvald ada, kui nõukogu võtaks vastu otsuse tuua 
ülalpidamiskohustustega seotud küsimused ta gasi tavaõigusnormide alla. Vastavalt 
asutamislepingu artikli 67 lõike 2 teisele taandele võib nõukogu pärast konsulteerimist 
Euroopa Parlamendiga ühehäälselt teha otsu se artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamise 
kohta iga või mõne asutamislepingu kolmanda os a IV jaotisega hõlmatud valdkonna suhtes. 
Seega on ülalpidamiskohustuse puhul võimalik  minna ühehäälselt otsustamiselt üle 
kaasotsustamismenetlusele.  
Komisjon kutsub nõukogu üles tegema sellesisulis t otsust. Selline otsus oleks kooskõlas nii 
ülalpidamiskohustuste omapäraga kui ka õigu sliku keskkonnaga, millest ühendus on seni 
selles valdkonnas lähtunud. 
3.2. Proportsionaalsus ja subsidiaarsus 
Liikmesriigid ei suuda ise käesoleva ette paneku eesmärke saavutada. Rahvusvahelise 
kohtualluvuse eeskirjad ja ko llisiooninormid, samuti kohtuotsust e tunnustamist ja täitmist 
käsitlevad eeskirjad peavad olema ühtsed, et hõlbustada siseturu toimimist. Ainult ühenduse 
tasandil võetud meetmega suudetakse taga da kohaldatavate eeskirjade omavaheline 
kokkusobivus, nagu seda on tehtud juba varem näiteks Brüsseli I määruse puhul. Sama kehtib 
koostööd käsitlevate eeskirjade kohta, sest liikmesriikide m ääratud keskasutuste tegevuse 
suhtes peab liidusiseselt kehtima ühes ugune vastastikuse abistamise kohustus. 
Ettepanek on täielikult kooskõlas proportsiona alsuse põhimõttega, kuna see piirdub ainult 
meetmetega, mis on eesmärgi saavutamis eks rangelt võttes vajalikud. Eelkõige 
kollisiooninormide abil on võimalik hoida ära materiaalõiguse ühtlustamist. Kohtualluvuse ning kohtuotsuse tunnustamist ja täitmist kä sitlevad eeskirjad mõjutavad riigisiseseid 
menetlusnorme vaid vähesel määral. 
Valik on langenud määruse kasuks mitmel põhjus el. Liikmesriikidele ei saa jätta mänguruumi 
selliste rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjad e kindlaksmääramisel, mille eesmärk on tagada 
kodanikele ja ettevõtjatele õiguskindlus, ega tu nnustamis- ja täitemen etluste puhul, sest need 
peavad olema selged ja ühtsed kõikides liik mesriikides. Sama kehtib kollisiooninormide 
puhul. Selles valdkonnas on ettepanekus sätestat ud kohaldatava õiguse kohta ühtsed eeskirjad, 
mis on täpsed ja kohustuslikud, ning nende ülevõtmiseks liikmesriigi õigusse ei ole vaja võtta ühtegi meedet. Kui aga liikmesr iikidel oleks mänguruumi nimeta tud eeskirjade ülevõtmiseks, 
tekiks jällegi õiguskindlusetus, mille vast u ettepaneku abil tahetakse just võidelda. 
                                                
 
11 ELT L 338, 23.12.2003, lk 1–29. 
12 ELT L 143, 30.4.2 004, lk 15–39. 
 
ET 9   ET Läbipaistvus on selles valdkonnas üldiselt kesk sel kohal ning Euroopa Ühenduses kohaldatav 
õigus peab olema lihtsasti ja ühtemoodi mõ istetav, ilma et selleks oleks vaja otsida 
liikmesriigi sätteid, millega ühenduse õigus on üle võetud, pidades silmas, et nimetatud liikmesriigi õigus on asjaomase isiku jaoks sage li välisriigi õigus. Tänu määrusele on Euroopa 
Kohtul võimalik tagada selle sätete ühtne kohaldamine kõigis liikmesriikides. 
3.3. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukoht 
Käesoleva määruse ettepaneku valdkonda hõlma va Euroopa Ühenduse asutamiselepingu IV 
jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirim aa suhtes, välja arvatud juhul, kui nimetatud 
riigid otsustavad selle algatusega ühineda asutamislepingule lisatud protokollis kehtestatud 
tingimustel.  
Samuti ei kohaldata asutamislepingu IV jaot ist Taani suhtes vastavalt tema seisukohta 
käsitlevale protokollile.
 
ET 10   ET 2005/0259 (CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsus te tunnustamise ja tä itmise ning koostöö 
kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67 
lõiget 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,13 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,14 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust15 
ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada Euroopa Liidus vabadusel, 
turvalisusel ja õigusel rajane vat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Selle ala 
järkjärguliseks loomiseks peab ühendus eelkõige võtma tsiviilasjades tehtava 
õigusalase koostöö raames piiriülese toim ega meetmeid, mis on vajalikud siseturu 
häireteta toimimiseks. 
(2) Selleks on ühendus muude meetmete hulgas võtnud juba vastu nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa 
Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta,
16 nõukogu 22. detsembri 2000. aasta 
määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja k ohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja 
kaubandusasjades,17 nõukogu 28. mai 2001. aasta otsuse 2001/470/EÜ, millega 
luuakse tsiviil- ja kaubandusasju  käsitlev Euroopa kohtute võrk,18 nõukogu 28. mai 
2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 liikme sriikide kohtute va helise koostöö kohta 
tõendite kogumisel tsivii l- ja kaubandusasjades,19 nõukogu 27. novembri 2003. aasta 
määruse (EÜ) 2201/2003, mis käsitleb kohtuallu vust ning kohtuotsuste tunnustamist ja 
täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluas jade ja vanemliku vastutusega, ning 
millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000,20 ning Euroopa 
                                                 
13 ELT C […], […], lk […]. 
14 ELT C […], […], lk […]. 
15 ELT C […], […], lk […]. 
16 EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37. 
17 EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. 
18 EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25. 
19 EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1. 
20 ELT L 338, 23.12.2003, lk 1. 
 
ET 11   ET Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004,21 millega 
luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta. 
(3) 15. ja 16 oktoobril 1999 Tampere ist ungjärgul kutsus Euroopa Ülemkogu üles 
kehtestama ühised erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja kiirendada piiriüleste vaidluste lahendamist, eelkõige ülalpidamiskohustuste puhul. Samuti soovitas Euroopa Ülemkogu kaotada vahemeetmed, mis on va jalikud teises liik mesriigis tehtud 
kohtuotsuse tunnustamiseks ja täit miseks taotluse saanud riigis. 
(4) 30. novembril 2000 võtsid komisjon ja nõukogu vastu ühise meetmeprogrammi 
kohtuotsuste vastastikuse tunnustami se rakendamise kohta tsiviil- ja 
kaubandusasjades.
22  
(5) Euroopa Ülemkogu võttis 4. ja 5. novemb ril 2004 Brüsselis toimunud istungjärgul 
vastu uue programmi ehk Haagi programmi p ealkirjaga: „Vabaduse, turvalisuse ja 
õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“.  
(6) Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juun il 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on 
esitatud konkreetsed meetmed Haagi prog rammi rakendamiseks ning nimetatakse 
vajadust võtta vastu ülalpidamis kohustust käsitlevad ettepanekud. 
(7) Ülalpidamist saama õigustatud isikul peab olema võimalik saada liikmesriigis 
hõlpsasti kohtuotsus, mis oleks täitmise le pööratav ilma vahemeetmeteta ükskõik 
millises teises liikmesriigis ning mille täitmine oleks lihtsustatud ja kiirem. 
(8) Selleks et saavutada kõnealune eesmärk  ja tagada kodanikele parem juurdepääs 
kohaldatavatele õigusnormidele, on as jakohane koondada ühte õigusakti kõik 
meetmed, mis on vajalikud ühendusesiseselt ülalpidamiskohustuse sissenõudmiseks. 
Käesolev määrus peab seega hõlma ma kohtualluvuse konfliktide eeskirju, 
kollisiooninorme, teises riigis tehtud kohtuotsuse täitmisele pööratavust ja täitmist ning koostööd. 
(9) Määruse reguleerimisala peab hõlmama kõiki ülalpidamiskohus tusi, mis tekivad 
peresuhetest või suhetest, mis toovad kaas a sarnased tagajärje d, et tagada võrdne 
kohtlemine kõigi ülalpidamist s aama õigustatud isikute vahel. 
(10) Rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjad erinevad pisut praegu kohaldatavatest 
eeskirjadest, mis tulenevad määrusest (E Ü) nr 44/2001. Et tagada paremini 
ülalpidamist saama õigustatud isiku huvide kaitse ja edendada tõrgeteta 
õigusemõistmist Euroopa Liidus, tuleb neid eeskirju täpsustada ja kaasata edaspidi 
nendesse kõik olukorrad, kus on olemas piisav  seos poolte ja liikmesriigi vahel. Enam 
ei saa jätta ühenduse õigusakte kohaldamata või kohaldada riigi õigus t ettekäändel, et 
kostja elab alaliselt väljaspool Euroopa Liitu. 
(11) Pooltel peab olema võimalus valida ühisel kokkuleppel pädev kohus, välja arvatud 
juhul, kui tegemist on alaealis e ülalpidamise kohustusega , et tagada nõrgema poole 
kaitse. 
                                                
 
21 ELT L 143, 30.4.2004, lk 15. 
22 EÜT L 12, 15.1.2001. 
 
ET 12   ET (12) Oluline on säilitada kohtualluvuse ja se otud menetluste lahendamiseks selge ja tõhus 
mehhanism. 
(13) Kollisiooninorme võib kohaldada ainult ülal pidamiskohustuste suhtes ning nende järgi 
ei saa määrata kindlaks seda  õigust, mida kohaldatakse ülalpidamiskohustuse aluseks 
olevale perekondliule suhtele.  
(14) Sarnaselt kehtivate rahvus vaheliste õigusaktidega tuleb ka edaspidi esmajärjekorras 
kohaldada ülalpidamist saama õigustatud isik u alalise elukohariig i õigust, kuid selle 
järel peab samuti olema võimalik kohaldada kohtu asukohariigi õigust, mis võimaldab 
lahendada selles konkreetses valdkonnas vaidlu si sageli lihtsamin i, kiiremini ja 
odavamalt. 
(15) Kui aga õigustatud isikul ei ole võim alik kummagi eespool nimetatud õiguse abil 
saada kohustatud isikult ela tist, peab jääma võimalus kohaldata muu riigi õigust, 
millega ülalpidamiskohustus on tugevalt se otud. Tegemist võib olla eelkõige, kuid 
mitte ainult, riigiga, mille kodakondsus on mõlemal poolel. 
(16) Pooltel peab olema teatavatel tingimustel  võimalus valida kohaldatav õigus ise. Neil 
peab näiteks olema võimalus valida menetluseks kohtu asukohariigi õigus. Lisaks peab neil olema võimalus kohaldatava õiguse suhtes leppida kokku enne vaidlust, kuid ainult juhul, kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega  kui see, mis on seotud 
lapsega või sotsiaalselt kaitsetu täisealisega;  lisaks peab neil olema vaid piiratud hulk 
valikuvõimalusi. 
(17) Kohustatud isik peab olema kindlaksm ääratud õiguse kohaldamise suhtes kaitstud 
juhtudel, kui elatise saamise aluseks olevat peresuhet ei loeta üksmeelselt 
eelisnõudeks. See võib olla nii eelkõige külgs ugulaste või hõimlaste vaheliste suhete 
puhul, alanejate sugulaste ülalpidamiskohustu sega oma ülenejate sugulaste suhtes, 
abistamise kohutuse säilimise puhul pärast abielu lõpetamist.  
(18) Teises liikmesriigis tehtud ülalpidami skohustust käsitlevaid kohtuotsuseid tuleb 
tunnustada ja need peavad olema täitmisele pööratavad kõikides liikmesriikides, ilma et selleks oleks vaja algatada eraldi mene tlust. Selleks et kaotada kõik vahemeetmed, 
tuleb määruses menetluseeskirju minimaalselt ühtlustada. See peaks tagama õiglase menetluseeskirjade järgimise vastavalt ühistele normidele kõikides liikmesriikides. 
(19) Ühes liikmesriigis tehtud ülalpidamis kohustust käsitlevat kohtuotsust peab olema 
võimalik täita kiiresti ja tõhusalt ükskõik millises teises liikmesriigis. Ülalpidamist 
saama õigustatud isikul peab olema võimalu s eelkõige lasta kohustatud isiku palgast 
või tema pangakontolt summasid kinni pidada. 
(20) Ametlikud juriidilised dokumendid ja pooltevahelised kok kulepped, mis kuuluvad 
teises liikmesriigis täitmisele, tule b lugeda nende kohtuotsustega võrdseks. 
(21) Üldiseks ja konkreetseks koostööks tule b liikmesriikides luua  keskasutused, et 
hõlbustada ülalpidamiskohustuste sissenõudmis t. Need asutused peavad tegelema 
teabevahetusega, et määrata kindlaks kohustatu d isiku asukoht ja hi nnata tema vara ja 
sissetulekut, pidades täielik ult kinni nõuetest, mis on keht estatud üksikisikute kaitse 
kohta isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. 
 
ET 13   ET aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isik uandmete töötlemisel ja 
selliste andmete vaba liikumise kohta.23 
(22) Käesolevas määruses järg itakse põhiõigusi ja peetakse iseäranis kinni Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Selles püütakse eelkõige tagada era- ja 
perekonnaelu austamine, isikuandmete ja lapse õiguste kaitse ning õigus tõhusale 
õiguskaitsevahendile ning sõltumatule ja õiglasele kohtulikule ar utamisele vastavalt 
harta artiklitele 7, 8, 24 ja 47. 
(23) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta ot suse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse 
komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)24 artiklile 2 tuleb käesoleva 
määruse rakendamiseks vajalikud meetmed kehtestada vastavalt nimetatud otsuse 
artiklis 3 ettenähtud nõuandemenetlusele. 
(24) Käesolev määrus peab asendama ühendus e õigusaktid, mis on võetud vastu varem ja 
hõlmavad sama valdkonda. Lisaks peab see olema ülimuslik teiste rahvusvaheliste õigusaktide suhtes, mida kohaldatakse liikmesr iikide vahelistes su hetes, et ühtlustada 
ja lihtsustada kehtivaid õigusnorme.  
(25) Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral teostada kavandatava määruse eesmärke, 
mis seisnevad meetmete võtmises, et taga da ülalpidamiskohustuste tegelik täitmine 
Euroopa Liidus, ning neid eesmärke on seetõttu parem teostada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastavalt asutamislepi ngu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse 
põhimõttele meetmeid. Kõnealuses artiklis  sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte 
kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.  
(26) [Euroopa Liidu lepingule ja Eur oopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsi tleva protokolli artikli 3 kohaselt on 
Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse 
vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] 
(27) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani 
seisukohta käsitleva protokolli  artiklite 1 ja 2 kohaselt ei  osale Taani käesoleva 
määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see m äärus Taani suhtes si duv ja Taanis seda 
ei kohaldata. 
                                                
 
23 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31–50. 
24 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
 
ET 14   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
I peatükk 
Reguleerimisala ja mõisted 
Artikkel 1 
Reguleerimisala 
1. Käesolevat määrust kohaldatakse ülal pidamiskohustuste suhtes, mis tulenevad 
perekonnasuhetest või suhetest, mis vast avalt nende suhtes kohaldavale õigusele 
toovad kaasa sarnased tagajärjed. 
2. Käesoleva lepingu tähenduses on liikmesriig id kõik liikmesriigid, välja arvatud 
Taani[, Ühendkuningriik ja Iirimaa]. 
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
(1) kohus  – asutus, mis on liikmesriigis pädev ülalpidamiskohustuste küsimustes; 
(2) kohtunik  – kohtunik või ametnik, kellel on  ülalpidamiskohustuste küsimustes 
kohtunikuga samaväärsed volitused; 
(3) kohtuotsus  – liikmesriigi kohtu igasugune lahe nd ülalpidamiskohustuste küsimuses, 
kuidas tahes seda nimetatakse, sealhulgas m äärus, otsus, korraldus või täitemäärus, 
samuti kohtuametniku otsus kohtukulude kohta 
(4) ametlik juriidiline dokument : 
a) dokument, mis on koostatud või re gistreeritud ametliku juriidilise 
dokumendina ning mille autentsus: 
i) lähtub tema allkirja st ja sisust ning 
ii) on kinnitatud otsuse teinud liikme sriigi avaliku võimu kandja või muu 
vastava võimu poolt või 
b) haldusasutustega sõlmitud või  nende poolt tões tatud kokkulepped 
ülalpidamiskohustuse kohta. 
(5) otsuse teinud liikmesriik  – liikmesriik, kus on tehtud kohtuotsus, mis tuleb täitmisele 
pöörata; 
 
ET 15   ET (6) kohtuotsuse täitmise liikmesriik  – liikmesriik, kus taotle takse kohtuotsuse täitmist; 
(7) otsuse teinud kohus  – kohus, kes on teinud täitmisele kuuluva otsuse; 
(8) õigustatud isik  – füüsiline isik, kellel on või väid etavalt on õigus saada ülalpidamist; 
(9) kohustatud isik  – füüsiline isik, kes on kohustatud maksma ülalpidamist või kellelt 
nõutakse selle maksmist. 
II peatükk 
Kohtualluvus 
Artikkel 3 
Üldine kohtualluvus 
Liikmesriikides on ülalpidamiskohustuste küsimustes pädevad otsustama: 
a) selle liikmesriigi kohtud, kus  on kostja alaline elukoht, või 
a) selle liikmesriigi kohtud, kus on õi gustatud isiku alaline elukoht, või 
c) kohus, kes on pädev menetlema perekonna seisuga seotud hagi, kui selle juurde 
kuulub ülalpidamiskohustust kä sitlev hagi, välja arvat ud juhul, kui see pädevus 
põhineb vaid ühe poole kodakondsusel, või 
d) kohus, kes on pädev menetlema vanem liku vastutusega seotud hagi määruse 
(EÜ) nr 2201/2003 tähenduses, kui ülalpida miskohustust käsitlev hagi kuulub 
selle juurde. 
Artikkel 4 
Kokkulepe kohtualluvuse kohta 
1. Kui pooled, kellest vähemalt ühe alaline elukoht on liikmesriigi territooriumil, on 
otsustanud valida ühe liikmesriigi kohtu või kohtud, et lahendada ülalpidamiskohustuse küsimuses tekki nud või tekkivad vaidlused, on selle 
liikmesriigi kohus või kohtud pädevad. Kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, on kohtul või kohtutel ainupädevus.  
2. Kohtualluvuse kindlaksmääramiseks sõlm itakse kirjalik kokkulepe. Elektroonilisel 
teel edastatud teave võrdsustatakse ki rjaliku kokkuleppega, kui seda on võimalik 
alaliselt säilitada. 
 
ET 16   ET 3. Kui selline kokkulepe on sõlmitud poolte va hel, kellest kummagi  alaline elukoht ei 
ole liikmesriigi territooriumil, ei saa liikmesriikide kohtud vaidlust menetleda seni, kuni määratud kohus või kohtud ei ole loobunud oma pädevusest. 
4. Käesolevat artiklit ei kohaldata vaidluste suhtes, mis käsitlevad alla 18aastaste laste 
ülalpidamiskohustust. 
Artikkel 5 
Kohtualluvus kostja kohtusse ilmumise alusel 
Lisaks kohtutele, kelle pädevus on sätestatud artiklites 3 ja 4, on pädev ka selle liikmesriigi 
kohus, kelle juurde ilmub kostja. Seda reegl it ei kohaldata, kui ilmumise eesmärk on 
vaidlustada kohtualluvus või kui teine kohus on artikli 4 alusel ainupädev. 
Artikkel 6 
Kohtualluvus muudel juhtudel 
Kui ühegi liikmesriigi kohus ei ole artiklite  3–5 kohaselt pädev, on pädevad järgmised 
kohtud: 
a) selle liikmesriigi kohtud, kelle kodakondsus on nii õigustatud kui ka 
kohustatud isikul; või 
b) kui tegemist on abikaasade või  endiste abikaasade vahelise 
ülalpidamiskohustusega, selle liikme sriigi kohtud, kelle territooriumil oli 
abikaasade viimane ühine alaline elukoht , kui nad elasid seal vähemalt üks 
aasta enne kohtuasja algatamist. 
Artikkel 7 
Kohtualluvus 
1. Kui erinevate liikmesriikide kohtutesse on esitatud hagi ühe ja sama 
ülalpidamiskohustuse suhtes, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, 
menetluse omal algatusel seni, kuni on ki ndlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele 
hagi on esitatud esimesena.
 
2. Kui on kindlaks tehtud selle kohtu päde vus, kellele hagi on esitatud esimesena, 
loobub kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, pädevusest esimese kohtu kasuks.  
 
ET 17   ET Artikkel 8 
Seotud menetlused 
1. Kui eri liikmesriikide koht utes on lahendamisel se otud menetlused, võivad kõik 
kohtud peale esimesena taotluse s aanud kohtu oma menetlused peatada. 
2. Kui nimetatud menetlused on pooleli esimese astme kohtus, võivad kõik kohtud 
peale esimesena taotluse saanud kohtu ühe  poole taotlusel pädevusest loobuda, kui 
esimesena taotluse saanud kohus on kõnealuste s menetlustes pädev ja kui asjaomase 
riigi õigusaktid võimaldavad neid menetlusi liita. 
3. Menetlused loetakse seotuks käesolev a artikli tähenduses, kui nad on sedavõrd 
tihedalt seotud, et eri menetlustest tuleneva te vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks 
oleks soovitav neid menetleda ni ng nende üle otsustada üheaegselt.  
Artikkel 9 
Kohtusse pöördumine 
Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse menetlus alustatuks: 
a) ajal, mil kohtule esitatakse menetluse  algatamist käsitlev või võrdväärne 
dokument, tingimusel et hageja ast ub pärast seda vajalikud sammud, et 
dokumendid kostjale kätte toimetada, või 
b) kui dokument tuleb kätte toimetada enne kohtule es itamist, siis ajal, mil 
kättetoimetamise eest vastutav asutus se lle kätte saab, tingimusel et hageja 
astub pärast seda vajalikud sa mmud, et dokument kohtule esitada.  
Artikkel 10 
Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed 
Liikmesriigi kohtute kaudu võib taotleda sellisei d ajutisi meetmeid võ i kaitsemeetmeid, mis 
on selle riigi õigusega e tte nähtud, isegi juhul, kui teis e liikmesriigi kohtud on käesoleva 
määruse kohaselt asja sisuliseks arutamiseks pädevad. 
Artikkel 11 
Kohtualluvuse kontrollimine 
Kui liikmesriigi kohtule esitatud hagi käsitleb  asja, mis käesoleva määruse kohaselt ei ole 
tema pädevuses, teatab ta sellest omal algatusel.  
 
ET 18   ET III peatükk 
Kohaldatav õigus 
Artikkel 12 
Mõju puudumine perekondlikele suhetele 
Käesoleva peatüki alusel määratakse kindlaks vaid ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav 
õigus ning see ei piira ühelegi artiklis  1 osutatud suhtele kohaldatavat õigust. 
Artikkel 13 
Üldeeskirjad 
1. Ülalpidamiskohustustele kohaldatakse selle riigi õigust, kus on ülalpidamist saama 
õigustatud isiku alaline elukoht.  
2. Kohtu asukohariigi õigust kohaldatakse: 
a) kui lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud õiguse alusel ei ol e õigustatud isikul 
võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada, või 
b) kui õigustatud isik esitab sellesisulise taotluse ning kui tegemist on riigiga, kus 
on kohustatud isiku alaline elukoht. 
3. Kui õigustatud isikul ei  ole ühegi eespool nimetatu d lõike kohaselt kindlaks 
määratud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada ning kui 
kõikidest juhtumiga seotud asjaoludest jä reldub, et ülalpidamiskohustus on tugevalt 
seotud muu riigiga, eelkõige selle riig iga, mille kodanikud on nii õigustatud ja 
kohustatud isik, kohaldatakse selle riigi õigust, millega ülalpidamiskohustus on 
tugevalt seotud. 
Artikkel 14 
Õiguse valik 
Artiklist 13 olenemata võivad õigustatud ja kohustatud isik: 
a) määrata selgesõnaliselt või muul üheselt mõistetaval viisil asja algatamise ajal 
menetlemiseks kohtu asukohariigi õiguse; 
b) leppida igal ajal kirjalikult kokku kohaldatava õiguse suhtes, välja arvatud 
juhul, kui tegemist on alla 18aastase  lapse või sellise täisealise isiku 
ülalpidamiskohustusega, kes ei ole om a võimete kahanemise või puudulikkuse 
 
ET 19   ET tõttu suuteline oma huvisid kaitsma (edasp idi „sotsiaalselt ka itsetu täisealine“), 
ning tingimusel, et määratakse üks järgmistest õigustest: 
(i) selle riigi õigus, mille kodanikud nad mõlemad on kindlaksmääramise 
ajal; 
ii) selle riigi õigus, kus on nende mõlema alaline elukoht või kus on 
õigustatud või kohustatud isiku alaline elukoht kindlaksmääramise ajal; 
iii) õigus, mida kohaldatakse kindlaksmääramise ajal nende varaliste 
suhetele, kui tegemist on ülalpidami skohustusega kahe isiku vahel, kes 
olid või on abielus või suhtes, mis nendele kohaldatava õiguse kohaselt 
toob kaasa sarnased tagajärjed. 
Artikkel 15 
Kindlaksmääratud õiguse kohaldamata jä tmine kohustatud isiku taotlusel 
1. Kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega  kui laste ja sotsia alselt kaitsetute 
täisealiste ja abikaasadevahelise või endiste abikaasade vahelise 
ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik  vaidlustada talle esitatud õigustatud 
isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, mille kodanikud nad mõlemad 
on, või selle puudumisel selle riigi õiguse alusel, kus on tema alaline elukoht. 
2. Kui tegemist on abikaasadevahelis e või endiste abikaasade vahelise 
ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik  vaidlustada talle esitatud õigustatud 
isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, millega abielu on kõige tugevamalt seotud. 
Artikkel 16 
Avalik-õiguslikud asutused 
Avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda õigustatud isikult makst ud ülalpidamise hüvitamist on 
reguleeritud avalik-õigusliku asut use suhtes kohaldatava õigusega. 
Artikkel 17 
Kohaldatava õiguse reguleerimisala 
1. Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õigusega määratakse eelkõige kindlaks: 
(a) kas, millises ulatuses ja kellelt võib  õigustatud isik ülalpidamist nõuda; 
(b) mil määral võib õigustatud isik ta otleda elatist tagasiulatuvalt; 
(c) ülalpidamiskohustuse arvutamise ja indekseerimise viis; 
 
ET 20   ET (d) aegumine ja menetluse algatamise tähtajad; 
(e) õigustatud isikule ülalpidamist maks nud avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda 
selle hüvitamist ning kohustat ud isiku kohustuse ulatus. 
2. Sõltumata kohaldatavast õigusest tuleb elatise suuruse kindlaksmääramisel võtta 
arvesse õigustatud isiku vajadusi ja kohustatud isiku võimalusi. 
Artikkel 18 
Kolmanda riigi õiguse kohaldamine 
Iga käesoleva määruse alusel kindlaksmääratud õigust kohaldatakse sellest olenemata, kas 
tegemist on liikmesriigi õigusega. 
Artikkel 19 
Tagasisaade ja edasiviide 
1. Kui käesolevas määruses on ette näht ud mõne riigi õiguse kohaldamine, tähendab 
see selles riigis kehtivaid õigusnorme,  välja arvatud rahvusvaheline eraõigus, 
piiramata lõike 2 kohaldamist. 
2. Kui käesoleva määruse alusel on ette nä htud kolmanda riigi õiguse kohaldamine ning 
nimetatud riigi rahvusvahelise eraõiguse alusel on ette näht ud muu riigi õiguse 
kohaldamine, määrab hagi saanud kohus kohaldatavaks nimetatud kolmanda riigi õiguse. 
Artikkel 20 
Avalik kord 
Käesoleva määrusega kindlaksmääratud õiguse või b jätta kohaldamata üksnes siis, kui see on 
selgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga. Siiski ei ole lubatud sellisel ettekäändel 
jätta kohaldamata käesoleva määrusega kindlaksmääratud liikmesriigi õigust. 
Artikkel 21 
Mitme õiguskorraga riigid 
Kui riik koosneb mitmest territoriaalüksusest, millest igaühes kehtivad ülalpidamiskohustuste 
suhtes oma õigusnormid, loetakse iga territori aalüksust käesoleva määruse alusel kohaldatava 
õiguse kindlakstegemisel omaette riigiks. 
 
ET 21   ET IV peatükk 
Ühised menetluseeskirjad 
Artikkel 22 
Kättetoimetamine 
1. Menetluse algatamisel liikmesriigi kohtus  toimetatakse menetluse algatusdokument 
või sellega samaväärne dokument kostjale  kätte ühel järgmistest viisidest: 
a) isiklik kättetoimetamine tõendatu d kättesaamistõendiga, mida tõendab 
adressaadi allkiri kuupäeva kandval kättesaamistõendil; 
b) isiklik kättetoimetamine, mida tõe ndab kätte toimetanud volitatud isiku 
allkirjaga teatis, et adressaat on do kumendi kätte saanud või keeldunud seda 
vastu võtmast, ilma et tal oleks sell eks mis tahes õiguslikku alust, ning 
dokumendi kättetoimetamise kuupäev; 
c) posti teel kättetoimetamine, mida tõendab kviitung, millele on alla kirjutanud 
ning mille on tagastanud adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev; 
d) elektrooniliste vahendite, nagu faksi või  elektronposti teel kättetoimetamine, 
mida tõendab kviitung, millele on alla  kirjutanud ning m ille on tagastanud 
adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev. 
2. Kostjal on oma kaitse ettevalmistamiseks aega vähemalt 30 päeva alates lõike 1 
kohaselt kättetoimetatud dokumendi kättesaamisest. 
3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue  kuu jooksul alates käesoleva määruse 
jõustumisest oma riigis kasutatavatest kättetoimetamise viisidest. Nad edastavad komisjonile kõik muudatu sed selles teabes. 
 Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks. 
Artikkel 23 
Nõuete täitmise kontrollimine 
1. Kui kostja, kelle alaline elukoht ei ole liikmesriigis, kus hagi on esitatud, ei ilmu 
kohtusse, peatab pädev kohus otsuse tege mise nii kauaks, kuni on tõestatud, et 
kostjal on olnud võimalus menetluse algatami st käsitlev või samaväärne dokument 
kätte saada vastavalt artikl ile 22 või et selleks on võetud kõik vajalikud meetmed. 
2. Kui kostja, kelle alaline elukoht  on riigis, mis ei ole li ikmesriik, ei ilmu kohtusse, 
peatab pädev kohus otsuse tegemise nii ka uaks, kuni on tõestatud, et kostjal on olnud 
 
ET 22   ET võimalus menetluse algatamist käsitlev või  samaväärne dokumen t kätte saada küllalt 
aegsasti, et end kaitsta, või on tõesta tud, et selleks on võetud kõik vajalikud 
meetmed. 
3. Kui menetluse algatamist käsitlev või sama väärne dokument tuli to imetada tsiviil- ja 
kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kätteandmist 
käsitleva 15. novembri 1965. aasta Haag i konventsiooni kohaselt välismaale, 
kohaldatakse nimetatud konve ntsiooni artiklit 15.  
Artikkel 24 
Kohtuotsus ja teistmine 
1. Kui kostja jätab kohtusse ilmumata ja 
a) ei ole kinnitatud, et ta on saanud kä tte menetluse algatusdokumendi või sellega 
samaväärse dokumendi või 
b) kui kostjal ei olnud võimalik ülalpidamiskohustust vaidlustada force majeure’i  
või erakorraliste asjaolude tõttu, ilm a et see oleks toimunud tema süül, 
võib otsuse teha, kuid kostjal on õigus taotleda otsuse te inud kohtult selle teistmist. 
2. Tähtaega, mille jooksul on võimalik esitad a teistmisvaldust, arvestatakse alates 
kuupäevast, mil on tuvastatud, et kostja on kohtuotsusest teadlik ja tal on olnud 
võimalus selle suhtes midagi ette võtta, ning hiljemalt alates kuupäevast, mil jõustava 
liikmesriigi pädev asutus on kostjale nime tatud kohtuotsuse teatavaks teinud. See 
peab olema vähemalt 20 päeva. 
3. Teistmisavalduse esitamisel peatatakse kõik meetmed, mida on võetud liikmesriigis 
kohtuotsuse jõustamiseks. 
V peatükk 
Kohtuotsuste täit misele pööratavus 
Artikkel 25 
Täitmisele pööratavus 
Kui kohus on teinud otsuse ühes liikmesriigis ni ng see kuulub selles liik mesriigis täitmisele, 
tunnustatakse seda otsust ning se l peab olema teises liikmesr iigis sama jõud, ilma et selle 
täitmist tuleks eraldi tunnustada ja ilm a, et seda oleks võimalik vaidlustada. 
 
ET 23   ET Artikkel 26 
Esialgne täitmine 
Mis tahes liikmesriigis tehtud kohtuotsus on täielikult täitmisele pööratav, olenemata 
riigisiseses õiguses e ttenähtud edasikaebamise võimalustest.  Tagatise seadmist ei saa nõuda. 
VI peatükk 
Täitmine 
Artikkel 27 
Täitemenetlus 
Teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse tä itmine on reguleeritud kohtuotsuste täitmise 
liikmesriigi õigusega, kui käesolevas m ääruses ei ole sätestatud teisiti. 
Artikkel 28 
Dokumendid 
Teises liikmesriigis tehtud kohtuo tsuse täitmist taotlev pool esitab kohtuotsuse st tõestatud 
ärakirja, mis vastab autentsuse tõestamiseks vajalikele tingimustele, ning pädeva asutuse 
väljavõtte, mis on koostatud kasutades käesolev a määruse I lisas esitatud näidisvormi. 
Kohtuotsuse täitmise liikmeriigi pädeval asutusel ei ole õigust tõlget nõuda. 
Artikkel 29 
Tasuta õigusabi 
Taotlejal, kes on saanud otsuse teinud liikmesriig ilt täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või 
kes on vabastatud kulude kandmisest, on täitem enetluse raames õigus saada talle kõige 
soodsamat õigusabi või kõige ulatuslikumat va bastust kuludest vastavalt otsuse täitmise 
liikmesriigi õigusele. 
 
ET 24   ET Artikkel 30 
Kautsjon ja deposiit 
Asjaosaliselt, kes taotleb teises liikmesriigis  tehtud kohtuotsuse täitmis t, ei tohi nõuda mis 
tahes kujul kautsjonit ega deposii ti sel põhjusel, et ta on välisr iigi kodanik või et tema alaline 
või peamine elukoht ei ole selles liikme sriigis, kus täitmist taotletakse. 
Artikkel 31 
Legaliseerimine või muu sarnane formaalsus 
Artiklis 28 osutatud dokumentide puhul ei nõuta legaliseerimist ega muu samalaadse 
formaalsuse täitmist. 
Artikkel 32 
Asja sisulise teistmise võimaluse puudumine 
1. Mingil juhul ei tohi ühes liikmesriigis te htud otsuse sisu teises liikmesriigis 
täitemenetluse käigus teista.  
2. Otsuse täitmise liikmesriigi pädev asutus võib siiski omal algatusel otsustada täita 
ülalpidamiskohustuse küsimuses otsuse teinud kohtu otsuse vaid osaliselt, kui otsuse 
täielik täitmine hõlmaks sellist osa kohustat ud isiku varadest, mida vastavalt otsuse 
täitmise liikmesriigi õigusele ei ole võimalik arestida. 
Artikkel 33 
Täitmisest keeldumine või selle peatamine 
Otsuse teinud kohtu otsuse täitmisest keeldum ise või selle täieliku või osalise peatamise 
otsuse saab kostja taotlusel te ha vaid järgmistel juhtudel: 
a) kohustatud isik esitab uued asjaolud  või asjaolud, mis ei  olnud otsuse teinud 
kohtule otsustamise ajal teada;  
b) kohustatud isik on taotlenud otsuse te inud kohtu otsuse teistmist vastavalt 
artiklile 24 ning uut otsust  ei ole veel tehtud; 
c) kohustatud isik on oma kohustuse juba täitnud; 
d) õigus nõuda otsuse teinud kohtu otsuse  täitmist on täielikult või osaliselt 
aegunud; 
 
ET 25   ET e) otsuse teinud kohtu otsus ei ole kooskõlas otsuse täitmise liikmesriigis tehtud 
otsusega või sellise otsusega, mis va stab otsuse täitmise liikmesriigis 
tunnustamiseks vajalikele tingimustele. 
Artikkel 34 
Korraldus elatise igakui seks kinnipidamiseks  
1. Õigustatud isik võib otsuse teinud kohtult taotleda korralduse väljastamist elatise 
igakuiseks kinnipidamiseks ning see edas tatakse teise liikmesriigi kohustatud isiku 
tööandjale või pangale, kus kohustatud isikul  on avatud konto. Korraldust elatise 
igakuise kinnipidamise kohta saab teises liikmesriigis pöörata samamoodi täitmisele 
kui artiklite 25 ja 26 kohast kohtuotsust. 
2. Korraldust elatise igakuise kinnipidamise kohta saab väljastada vaid pärast seda, kui 
kohtuotsus on kohustatud isikule kätte toim etatud ühel artiklis 22 osutatud viisil. 
3. Kinnipidamistaotlus ja ko rraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks esitatakse 
vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisvormile.  
4. Otsuse teinud kohus toimetab korralduse el atise igakuise kinnip idamise kohta tähitud 
kirja teel kättesaamistõendi vastu kätte: 
a) kohustatud isiku tööandjale või pangal e, kus kohustatud isikul on avatud konto, 
ja 
b) hiljemalt viie päeva jooksul kohustatud isikule koos otsuse  teinud kohtu otsuse 
ja käesoleva määruse lisas IIIa esitatud näidisvormile vastava teatisega. 
5. Niipea, kui adressaat saab kätte korralduse elatise igakuise kinnipidamise kohta, peab 
ta pidama kinni esimese makse. Kui tal on täiesti võimatu seda teha, teatab pank 
sellest otsuse teinud kohtule hiljemalt 30 päeva jooksul pärast teate kättesaamist või viimase makse tegemist.  
6. Kui kohustatud isiku vastu on tehtud ela tise kinnipidamiskorraldus, peab ta 
õigustatud isikut ja otsuse teinud kohut  teavitama iga kord, kui muutub tema 
tööandja või pangakonto. 
Artikkel 35 
Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks 
1. Õigustatud isik võib otsuse teinud koht ult taotleda korralduse väljastamist 
pangakonto ajutiseks arestimiseks ning see edastatakse teises liikmesriigis pangale, kus kohustatud isikul on avatud konto. K õnealune taotlus ja korraldus pangakonto 
ajutiseks arestimiseks esitatakse vastava lt käesoleva määruse IV lisas esitatud 
näidisvormile. 
 
ET 26   ET 2. Kohus võtab õigustatud isiku taotluse s uhtes vastu otsuse ka heksa päeva jooksul, 
ilma et ta teataks kohustatud isikule sellise taotluse s aamisest ning annaks talle 
võimaluse ärakuulamiseks. Kohus a nnab korralduse panga konto ajutiseks 
arestimiseks, kui ta leiab, et õigustatud isiku taotlus on selgelt põhjendatud ning 
valitseb tõsine oht, et kohustatud isik jätab oma kohustuse täitmata. 
3. Korralduse ajutise arestimise kohta: 
a) toimetab kohus tähitud kirja teel kä tte pangale, kus koh ustatud isikul on 
jooksevarve, ning seda tuleb tõ endada kättesaamisteatega; 
b) tähendab seda, et alates selle kättesaamisest on pangakontolt keelatud 
igasuguste väljamaksete tegemine, mille tagajärjel ei oleks pangakonto omanikul võimalik maksta ajutiseks arestimiseks antud korralduses kindlaksmääratud summat. 
4. Kohus teatab õigustatud ja kohustatud is ikule ajutise arestimise korraldusest 
väljastusteatega tähit ud kirja teel pärast seda, kui korraldusega on saavutatud lõike 3 
punktis b kirjeldatud tagajärg. 
5. Kohustatud isik võib korralduse andnud kohtu lt taotleda konto ar esti alt vabastamist 
ning kohus peab tegema selle kohta otsuse kaheksa päeva jooksul. Kohus võib selle 
taotluse rahuldada, nõudes vajaduse korra l kohustatud isikult ta gatise seadmist.  
6. Ajutise arestimise korraldus muutub keht etuks niipea, kui kohus  annab korralduse 
aresti alt vabastamiseks või kui ta ei ole teinud otsust  kaheksa päeva jooksul ning 
igal juhul hiljemalt siis, kui asja koht a on võetud vastu sisuline otsus. Korralduse 
ajutise arestimise kohta võib asendada  korraldusega elatise igakuiseks 
kinnipidamiseks kohe, kui asja suhtes on va stu võetud otsus, kui õigustatud isik on 
teinud sellesisulise taotlu se vastavalt artiklile 34. 
Otsuse teinud kohus toimetab arestimise alt vabastamise otsuse pangale kätte tähitud 
kirjaga kättesaamistõendi vastu. 
Artikkel 36 
Ülalpidamiskohustuste järjestamine 
Elatise nõuded rahuldatakse enne  teisi kohustatud isiku võlgnevus i, kaasa arvatud kohtuotsuse 
täitmisega seotud võlad. 
 
ET 27   ET VII peatükk 
Ametlikud juriidilised do kumendid ja kokkulepped 
Artikkel 37 
Ametlike juriidiliste dokumentide ja kokkulepete täitmisele pööratavus 
Liikmesriigid tunnustavad vastuvõetud ja seal täitmisele kuuluvaid juriidilisi dokumente ning 
asjaosaliste vahelisi kokkuleppe id ja neil on sama jõud kui koht uotsustel vastavalt artiklile 25. 
Artikkel 38 
Ametlike juriidiliste dokumen tide ja kokkulepete täitmine 
1. IV peatükki kohaldatakse vajaduse korral ametlike juriidiliste dokumentide ning 
asjaosaliste vaheliste täitmisele kuuluvate  kokkulepete täitmiseks. Selle liikmesriigi 
pädev asutus, kus ametlik dokument või  asjaosaliste vaheline kokkulepe on 
täitmisele pööratav, väljastab huvitat ud isiku soovil väljavõtte dokumendist, 
kasutades käesoleva määruse II  lisas esitatud näidisvormi. 
2. Kui õigustatud isik soovib artiklite 34 ja 35 kohaldamist, võib ta pöörduda oma 
alalise elukohajärgse kohtu poole. 
VIII peatükk 
Koostöö 
Artikkel 39 
Keskasutused 
1. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu ke skasutust, mis aitavad kaasa käesoleva 
määruse kohaldamisele, ja täpsustab iga asutuse geograafilise või funktsionaalse pädevuse. 
2. Kui liikmesriik on nimetanud mitu keskasutust, võib teateid tavaliselt saata otse 
pädevale keskasutusele. Kui teade saadet akse keskasutusele, kes ei ole pädev, 
vastutab viimane selle edastamise eest pädevale keskasutusele ja sellest teatamise eest saatjale. 
 
ET 28   ET 3. Liikmesriigid esitavad kuue kuu jooksul al ates käesoleva määruse jõustumisest 
komisjonile: 
a) vastavalt käesolevale artiklile määr atud keskasutuste nimed, aadressid ja 
sidevahendid; 
b) keskasutustega suhtlemiseks sobivad keeled. Liikmesriigid edastavad komisjonile  kõik muudatused selles teabes.  
Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks. 
Artikkel 40 
Üldised ülesanded 
Keskasutused edastavad teavet ülalpidamiskohustu st käsitleva riigisisese õiguse ja menetluste 
kohta ning võtavad meetmeid, et parandada käesoleva määruse kohaldamist ja tugevdada omavahelist koostööd. Sel eesmärgil kasutatakse otsusega nr 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja 
kaubandusasju käsitlevat Euroopa kohtute võrku. 
Artikkel 41 
Koostöö konkreetsetes küsimustes 
1. Keskasutused teevad koostööd kindlak smääratud küsimustes, et saavutada 
käesolevas määruses püstitatud eesmär gid. Sel eesmärgil võtavad nad ise või 
ametivõimude või muude organite kaudu tegutsedes kõik asjakohased meetmed, et: 
a) koguda ja vahetada teavet: 
i) õigustatud ja kohustatud isiku oluk orra kohta, eelkõige artiklite 44–47 
alusel, 
ii) kõigi käimasolevate menetluste kohta; või iii) kõigi tehtud kohtuotsuste kohta; 
b) anda teavet ja abi õigustatud isik ule, kes on menetlusosaline nende riigi 
territooriumil; 
c) hõlbustada õigustatud ja kohustatud isiku vaheliste kokkulepete sõlmimist 
vahendusmenetluse teel või muul viisil ning hõlbustada sel eesmärgil piiriülest 
koostööd. 
2. Kui ühes liikmesriigis alaliselt elav õigusta tud isik esitab sellesisulise taotluse, siis 
esindab teda: 
 
ET 29   ET a) selle liikmesriigi keskasutus, mille territooriumil asub kohus, kelle poole 
pöörduti ülalpidamiskohustuste küsimustes, või 
b) otsuse täitmise liikmesriigi keskasutus. Käesoleva lõike tähenduses hõlmab esi ndamine kõiki toimi nguid, mis on seotud 
otsuse saamisega ning elatise nõude sissenõudmisega. 
Artikkel 42 
Töömeetod 
1. Menetlust algatav õigustatud isik võib esitada liikmesriigi pädevale keskasutusele 
abitaotluse vastavalt artiklil e 41 kas otse või selle l iikmesriigi kesk asutuse kaudu, 
kus on tema alaline elukoht.  
Õigustatud isik võib esitada  taotluse oma alalise el ukohajärgsesse kohtusse, kes 
võtab vajalikud meetmed, et tagada selle ed astamine ja täitmine koostöös asjaomase 
liikmesriigi pädeva keskasutusega. 
2. Taotlus peab sisaldama kogu kasutada ol evat teavet, mis on selle täitmisele 
pööramiseks asjakohane.  
3. Keskasutuste, ametivõimude ja muude asut uste vastavalt artikl ile 41 osutatud abi 
ning nimetatud asutuste määratud isikute os utatud abi on tasuta, ilma et see piiraks 
lõike 4 kohaldamist.  
4. Õigustatud isikult võidakse nõuda artikli 41 lõike 2 kohaste esinduskulude osalist 
katmist. Siiski ei ole osalist kulude katmist lubatud nõuda selliselt õigustatud isikult, kes vastab oma alalise elukohajärgses liikmesriigis tasuta õigusabi saamise 
tingimustele. 
5. Iga keskasutus kannab oma kulud ise. 
Artikkel 43 
Koosolekud 
1. Käesoleva määruse kohaldamise hõlbustamiseks kohtuvad keskasutused 
korrapäraselt. 
2. Koosolekud kutsutakse kokku vastavalt otsu sele nr 2001/470/EÜ, millega luuakse 
tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk. 
 
ET 30   ET Artikkel 44 
Juurdepääs teabele 
1. Keskasutused võimaldavad juurdepääsu teabele, mis hõlbustab elatise nõuete 
rahuldamist, käesolevas peatükis ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave edastatakse 
selleks, et: 
a) teha kindlaks kohustatud isiku asukoht; b) hinnata kohustatud isiku varasid, eelkõi ge tema sissetuleku suurust ja laadi; 
c) määrata kindlaks kohustatud isiku tööandja; d) teha kindlaks kohustatud isiku pangakontod. 
2. Lõikes 1 osutatud teave hõlmab vähemalt liikmesriikide ametiasutuste ja pädevate 
asutuste käsutuses olevat teav et järgmistes valdkondades:  
a) maksud, b) sotsiaalkindlustus, kaas a arvatud tööandja makstavad 
sotsiaalkindlustusmaksud, 
c) rahvastikuregister, d) kinnistusregistrid, e) autoregistrikeskus, f) keskpangad. 
3. Käesolevas artiklis nimetatud juurdepääsu teabele ei tohi mingil juhul kasutada uute 
toimikute koostamiseks liikmesriigis. 
Artikkel 45 
Teabeedastus 
1. Õigustatud isik võib pöörduda oma alalise el ukohajärgse liikmesriig i taotlust esitava 
keskasutuse poole oma alalise elukohajärg se kohtu kaudu, kes edastab õigustatud 
isiku taotluse, kui ta leiab, et see on koos kõlas käesolevas peatükis ettenähtud 
tingimustega. 
2. Keskasutus esitab teisele keskasutusele ta otluse teabeedastusek s, kasutades selleks 
käesoleva määruse V lisas esitatud näidisvormi. 
3. Artikli 44 lõike 1 punktis a osutatud teabet aotlust võib esitada ig al ajal. Artikli 44 
lõigetes b, c ja d osutatud teavet võib taotleda, kui õigustatud isik esitab artikli 28 
 
ET 31   ET kohase väljavõtte kohtuotsusest või 38 lõike 1 kohase väljavõtte ametlikust 
dokumendist. 
4. Lisaks lõikes 1 osutatud vormile võib taotluse saanud keskas utus nõuda artikli 44 
lõikes 1 osutatud eesmärgi täitmiseks taot luse esitanud keskasutuselt täiendavaid 
dokumente. 
5. Lisadokumendid tõlgitakse, välja arvatud juhu l, kui taotluse saa nud liikmesriik seda 
ei nõua. Liikmesriigid teavitavad komisj oni kuue kuu jooksul pärast käesoleva 
määruse jõustumist, kas nad nõuavad tõlkei d vastavalt käesolevale määrusele.  
Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks. Kui teabeedastustaotluse esitab õigustatud isik, kellele antakse täielikult või osaliselt 
tasuta õigusabi, teeb tõlke taotluse esitanud am etiasutus, ilma et see tooks kaasa 
kulusid õigustatud isiku jaoks. 
6. Taotluse saanud ametiasutus edastab t eabe taotluse esitanud ametiasutusele. Kui 
taotluse saanud ametiasutusel ei ole võimalik  taotletud teavet edastada, teavitab ta 
sellest viivitamata taotluse esit anud ametiasutust, põhjendades seda. 
Artikkel 46 
Teabe kasutamine 
1. Kui taotluse esitanud keskasutus saab teabe,  edastab ta selle viivitamata kohtule, kes 
on talle esitanud vastavalt artikli 45 lõik e 1 kohase taotluse. Taotluse esitanud 
keskasutus hävitab teabe pära st selle kohtule edastamist. 
2. Vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet võib kasutada ainult kohus selleks, 
et hõlbustada elatise nõuete sissenõudmist. Siiski võib koh us edastada selle teabe, 
ilma õigustatud isikut sellest teavitamata, pädevatele asutustele, et toimetada kätte kohtu- või kohtuväline dokument, ning päde vatele asutustele, et pöörata kohtuotsus 
täitmisele. Kõnealused asutused hävitavad selle teabe niipea, kui  nad seda enam ei 
kasuta. 
3. Kohus võib vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet säil itada vaid niikaua, 
kui tal on seda vaja elatise nõuete sissenõudmise hõlbustamiseks. Säilitamise aeg ei tohi ületada ühte aastat. 
Artikkel 47 
Kohustatud isiku teavitamine 
Taotluse saanud keskasutus teatab kohustatud isikule: 
a) edastatud teabest ja sellest, millisel viisil see saadi; b) kellele nimetatud andmed edastati; 
 
ET 32   ET c) tingimustest, kuidas neid andmeid võib kasutada vastavalt käesolevale 
määrusele; 
d) õigustest ja vahenditest, mis on kohus tatud isikul vastavalt riigisisesele 
õigusele, mis on võetud vastu direktiivi 95/46/EÜ alusel; 
e) vastavalt direktiivile 95/46/EÜ loodud kontrolliasutuse  andmetest nii taotluse 
esitanud keskasutuse liikmesriigis kui taotluse saanud keskasutuse liikmesriigis, 
välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud kesk asutus on märkinud oma taotluses, mis ta on 
esitatud vastavalt artikli 45 lõikele 2, et sellise kohustatud isiku teavitamine võib kahjustada 
elatise nõude sissenõudmist. Sellisel juhul lükkab taotluse saanud keskasutus kohustatud isiku 
teavitamise edasi, kuid mitte üle 60 päeva võrra. 
IX peatükk 
Üld- ja lõppsätted 
Artikkel 48 
Seos teiste ühenduse õigusaktidega 
1. Käesolev määrus asendab määrust (EÜ)  nr 44/2001 ja määr ust (EÜ) nr 805/2004 
ülalpidamiskohustuste küsimustes. 
2. Määruse (EÜ) nr 1348/2000 artiklit 19 ei kohaldata ülalpidamiskohustustega seotud 
küsimustes. 
3. Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1348/2000 ja määruse (EÜ) nr 
1206/2001 kohaldamist, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti. 
Artikkel 49 
Seos muude õigusaktidega 
Käesolev määrus on liikmesriikidevahelistes suhetes ülimuslik nende konventsioonide ja 
lepingute suhtes, mis hõlmavad käesoleva m äärusega reguleeritud küsimusi ning millega 
liikmesriigid on ühinenud. 
 
ET 33   ET Artikkel 50 
Lisade muutmine 
Käesoleva määruse lisasid muudetakse vast avalt artikli 51 lõ ikes 2 osutatud 
nõuandemenetlusele. 
Artikkel 51 
Komitee 
1. Komisjoni abistab komitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja 
on komisjoni esindaja. 
2. Käesolevale lõikele osutamisel koha ldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3 
ettenähtud nõuandemenetlust, järgides nime tatud otsuse artikli 7 lõike 3 sätteid. 
Artikkel 52 
Üleminekusäte 
1. Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pärast käesoleva määruse kohaldatavaks 
muutumist algatatud menetluste, saadud ametlike juriidiliste dokumentide ja 
sõlmitud kokkulepete suhtes. 
2. Siiski: 
a) kohaldatakse kohaldatavat õigust kä sitlevaid artikleid 12–21 käimasoleva 
menetluse suhtes alates käesoleva m ääruse jõustumise kuupäevast, kui kõik 
asjaosalised nõustuvad sellega selgesõnali selt või muul üheselt mõistetavalt 
viisil; 
b) kohaldatakse täitmist käsitlevaid ar tikleid 27–36 kohtuotsuste ja ametlike 
dokumentide suhtes, mis on  kuulutatud täitmisele pööratavateks vastavalt 
määrusele (EÜ) nr 44/2001 või mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena 
vastavalt määrusele (EÜ) nr 805/2004 käesoleva määruse kohaldatavaks muutumise kuupäevaks. 
c) kohaldatakse koostööd käsitlevaid artik leid 39–47 kõigi menetluste suhtes, mis 
on pooleli käesoleva määruse koha ldatavaks muutumise kuupäeval. 
Artikkel 53 
Jõustumine 
1. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008. 
 
ET 34   ET 2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009, välja arvatud artikli 22 
lõige 3, artikkel 39 ja arti kli 45 lõige 5, mida kohaldatakse alates jõustumise 
kuupäevast. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 35   ET LISA  
I LISA 
ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSI TLEVA KOHTUOTSUSE VÄLJAVÕTE 
(Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpida miskohustuste küsimustes) artikkel 28)25 
1. Liikmesriik 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
2. Kohus 
2.1. Nimetus: 
2.2. Tänav ja maja number / postkast: 
2.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
 
3. Hageja: 
3.1. Nimi: 
3.2. Tänav ja maja number / postkast: 
3.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
3.4. Riik: 
3.5. Telefon(*): 
3.6. E-post(*): 
 4. Kostja 
4.1. Nimi: 
4.2. Tänav ja maja number / postkast: 
4.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
4.4. Riik: 
                                                 
25 ELT L, … 
 
ET 36   ET 4.5. Telefon(*): 
4.6. E-post(*): 
(*) Vabatahtlik 
5. Kohtuotsus 
5.1. Elatise suurus 
Vääring:  □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon 
□ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt 
□ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar 
□ Poola zlott □ Muu (täpsustage): ……………………………. 
5.2. Makseperiood 
5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma……………………………….  
5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa …………………………….  
Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus: 
5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage su mma, kui see ei ole sama kui punktis 5.1 
osutatud elatise nõue): 
Üks kord nädalas….…………………………………………………….  
Üks kord kuus….…………………………………………………….  
Muu (täpsustage)………………………………………………………..  
5.3. Indekseerimine  
Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on inde kseeritud, täpsustage selle määr: 
Indekseerimist kohaldatakse alates: 
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: 
 
ET 37   ET II LISA 
ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSITLEVA DOKUMENDI VÄLJAVÕTE 
(Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpida miskohustuste küsimustes) artikkel 38)26 
 
1. Liikmesriik 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Dokumendi liik 
2.1. Ametlik juriidilise dokument …………………. □ 
koostanud (asutuse nimetus ja asukoht): 
(kuupäev): 
2.2. Pooltevaheline kokkulepe ………….. □ 
sõlmitud (koht): 
(kuupäev): 
 
3. Õigustatud isik 
3.1. Nimi: 
3.2. Tänav ja maja number / postkast: 
3.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
3.4. Riik: 
3.5. Telefon(*): 
3.6. E-post(*): 
 
                                                 
26 ELT L,… 
 
ET 38   ET 4. Kohustatud isik 
4.1. Nimi: 
4.2. Tänav ja maja number / postkast: 
4.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
4.4. Riik: 
4.5. Telefon(*): 
4.6. E-post(*): 
(*) Vabatahtlik 
5. Dokumendi sisu 
5.1. Elatise suurus 
Vääring:  □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon 
□ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt 
□ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar 
□ Poola zlott □ Muu (täpsustage): 
5.2. Makseperiood 
5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma……………………………….  
5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa…………………………….  
Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus: 
5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage su mma, kui see ei ole sama kui punktis 5.1 
osutatud elatise nõue): 
Üks kord nädalas….…………………………………………………….  
Üks kord kuus ….…………………………………………………...….  
Muu (täpsustage)………………………………………………………..  
5.3. Indekseerimine  
Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on indeks eeritud, täpsustage selle määr:  
Indekseerimist kohaldatakse alates:  
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: 
 
ET 39   ET III LISA 
KORRALDUS ELATISE IGAKUISE KINNIPIDAMISE KOHTA 
(Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpida miskohustuste küsimustes) artikkel 34)27 
 
1. Liikmesriik 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Kohus 
2.1. Nimetus: 
2.2. Tänav ja maja number / postkast: 
2.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
 
3. Taotleja: 
3.1. Nimi 
3.2. Tänav ja maja number / postkast: 
3.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
3.4. Riik: 
3.5. Telefon(*): 
3.6. E-post(*): 
3.7. Pangaandmed: 
Rahvusvaheline kontonumber (IBAN): 
Panga tunnuskood (BIC): 
 
                                                 
27 ELT L, … 
 
ET 40   ET 4. Kohustatud isik 
4.1. Nimi: 
4.2. Tänav ja maja number / postkast: 
4.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
4.4. Riik: 
4.5. Telefon(*): 
4.6. E-post(*): 
(*) Vabatahtlik 
5. Taotlus elatise kinnipidamiseks 
5.1. Kuupäev, millal tehti elatise suur use kindlaksmääranud kohtuotsus: 
5.2. Iga kuu kinnipeetav summa: 
Vääring:  □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon 
□ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt 
□ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar 
□ Poola zlott □ Muu (täpsustage): ……………………………. 
5.3. Indekseerimine  
Kui punktis 5.2 osutatud summa on indeks eeritud, täpsustage selle määr:  
Indekseerimist kohaldatakse alates:  
5.4. Adressaat 
5.4.1 Kohustatud isiku pank: 
Rahvusvaheline kontonumber (IBAN): 
Panga tunnuskood (BIC): 
5.4.1 Kohustatud isiku tööandja: 
 
 
ET 41   ET 6. - Kinnipidamiskorraldus 
 Taotlus elatise kinnipidami seks on tagasi lükatud.  
 Adressaadile on antud korraldus:  
(punktis 5.4 nimetatud adressaat) 
pidada kinni iga k uu järgmise isiku  palgast  pangakontolt: 
(punktis 4 nimetatud kohustatud isik) 
summa: 
(punktis 5.2 kindlaksmääratud summa) 
järgmise isiku kasuks: 
(punktis 3 nimetatud taotleja)  
Kui Teil ei ole võimalik nime tatud summat kinni pidada, peate sellest teavitama punktis 
2 nimetatud kohut 30 päeva jooksul alates  käesoleva dokumendi kättesaamisest või 
alates viimasest summa kinnipidamisest  (Nõukogu määruse … (kohtu alluvuse, kohaldatava 
õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täit mise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste 
küsimustes) artikli 33 lõige 5) 
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: 
 
ET 42   ET LISA IIIa 
KOHUSTATUD ISIKULE, KELLE SUHTES  ON ANTUD KORRALDUS ELATISE 
IGAKUISEKS KINNIPIDAMISEKS  
(Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustu ste küsimustes) artikli 34 lõike 4 punkt b)28 
1. Teistmine 
Teie suhtes on antud välja korraldus elatise ig akuiseks kinnipidamiseks. Nimetatud korraldus 
ja otsus on toimetatud Teile kätte käesoleva teatega. 
Teil on õigus taotleda otsuse te inud kohtu otsuse teistmist ainult juhul, kui Te ei ilmunud selle 
kohtu ette ja juhul, kui: 
a) Te ei ole saanud menetluse algatusdokum enti või sellega samaväärset dokumenti, või 
b) Teil ei olnud võimalik  elatist vaidlustada force majeure’i  või erakorraliste asjaolude 
tõttu, ilma et see oleks toimunud Teie oma süül. 
Teistmisõigust võib kasutada … päeva jooks ul alates käesoleva teate kättesaamise 
kuupäevast. 
2. Täitmine. 
Kui käesoleva teate punkt 1 ei anna Teile õigust taotleda otsuse teinud kohtu otsuse teistmist 
või kui Te ei soovi seda teha , kuid ei ole selle täitmisega nõus, võite pöörduda selle riigi 
pädevate ametiasutuste poole, kus otsus täide viiakse vastavalt määruse (…) (kohtualluvuse, 
kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnusta mise ja täitmise ning koostöö kohta 
ülalpidamiskohustuste küsimustes) artiklile 33. 
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: 
 
                                                 
28 ELT L, … 
 
ET 43   ET IV LISA 
KORRALDUS PANGAKONTO AJ UTISEKS ARESTIMISEKS 
(Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpidamis kohustuste küsimustes) artikli 35 lõige 1)29 
 
1. Liikmesriik 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Kohus 
2.1. Nimetus: 
2.2. Tänav ja maja number / postkast: 
2.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
 
3. Taotleja: 
3.1. Nimi: 
3.2. Tänav ja maja number / postkast: 
3.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
3.4. Riik: 
3.5. Telefon(*): 
3.6. E-post(*): 
 4. Kohustatud isik 
4.1. Nimi: 
4.2. Tänav ja maja number / postkast: 
4.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
                                                 
29 ELT L, … 
 
ET 44   ET 4.4. Riik: 
4.5. Telefon(*): 
4.6. E-post(*): 
(*) Vabatahtlik 
5. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks 
5.1. Taotluse põhjus (selgitage, miks on tõsi ne oht, et kohustatud isik jätab kohustuse 
täitmata): 
5.2. Arestitav summa: 
Vääring:  □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon 
□ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt 
□ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar 
□ Poola zlott □ Muu (täpsustage): …………………………….  
5.3. Adressaat (kohustatud isiku pank) 
5.3.1. Nimetus: 
5.3.2. Kohustatud isiku rahvusva heline kontonumber (IBAN): 
 
6. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks 
 Taotlus pangakonto ajutiseks a restimiseks on tagasi lükatud. 
 Adressaadile on antud korraldus:  
(punktis 5.3 nimetatud adressaat) 
keelata järgmise is iku pangakontol: 
(punktis 4 nimetatud kohustatud isik) 
igasugune toiming, mis viiks konto k reeditsaldo alla järgmise summa: 
(punktis 5.2 kindlaksmääratud summa) 
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: 
 
ET 45   ET V LISA  
TAOTLUS TEABE EDASTAMISEKS 
(Nõukogu määruse … (kohtuualluvu se, kohaldatava õiguse, koht uotsuste tunnustamise ja 
täitmise ning koostöö kohta ülalpida miskohustuste küsimustes) artikkel 45)30 
 
1. Liikmesriik. 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Taotleja 
2.1. Taotlust esitav keskasutus 
2.1.1. Nimetus: 
2.1.2. Tänav ja maja number / postkast: 
2.1.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
2.1.4. Telefon: 
2.1.5. E-post: 
2.2. Tegutsedes järgmise kohtu nõudel: 
2.2.1. Nimetus: 
2.2.2. Tänav ja maja number / postkast: 
2.2.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
2.2.4. Telefon: 
2.2.5. E-post: 
 
3. Adressaat – Taotluse saav keskasutus 
3.1. Nimetus: 
3.2. Tänav ja maja number / postkast: 
                                                 
30 ELT L, … 
 
ET 46   ET 3.3. Linn või asula ja sihtnumber: 
3.4. Riik: 
3.5. Telefon: 
3.6. E-post: 
 
4. Taotletav teave 
4.1. Asjaomane kohustatud isik 
4.1.1. Nimi: 
4.1.2. Viimane teadaolev aadress: 
4.1.3. Muu teave, mis võib olla  kasulik (kirjeldus, vara sema tööandja nimetus, 
perekonnaliikmete aadressid, andmed kohustat ud isiku võimaliku mootorsõiduki kohta, 
andmed kohustatud isiku või maliku kinnisvara kohta): 
Lisatud foto………………………………………………………..  
4.2. Taotletavad andmed 
4.2.1. Kohustatud isiku aadress………………………….……………..  
4.2.2. Kohustatud isiku tööandja ……….…………..…………....  
4.2.3. Kohustatud isiku pangaandmed….…………..…………....  
4.2.4. Kohustatud isiku vara hindamine………….……………..  
4.2.5. Kohustatud isiku sissetuleku suurus………….……………..  
 
5. Punktides 4.2.2–4.2.5 nimetatud andmete jaok s vajalikud dokumendid (lisada koopia) 
5.1. Kohtuotsus……………………………………………………..  
5.2. Ametlik juriidiline dokument……………………………………………..  
5.3. Pooltevaheline kokkulepe……………………………………..  
 
 
ET 47   ET TÄHELEPANU!  (Nõukogu määruse … (kohtualluvuse,  kohaldatava õiguse, kohtuotsuste 
tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülal pidamiskohustuste küsimustes) artikkel 47):   
Kohustatud isikut ei tohi andmete edastamise st teavitada enne, kui taotluse esitanud 
keskasutus annab taotluse s aanud keskasutusele selleks loa:   
Kohustatud isikut võib teavita da andmete edastamisest  
 
Kuupäev: 
Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel: