[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.10.2006

KOM(2006) 626 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 rakendamise kohta

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 rakendamise kohta

SISUKORD

1. Sissejuhatus 5

2. Geneetiliselt muundatud toidu ja sööda turuleviimine alates määruse kohaldamise kuupäevast 6

2.1. Määruse kohane loa andmise menetlus 6

2.1.1. Loa andmise menetluse tutvustus 6

2.1.2. Ühenduse tugilabor, Euroopa GMO laborite võrk ja tuvastusmeetoditevalideerimine 8

2.1.3. Üldsuse märkused 8

2.1.4. Üldsuse juurdepääs 9

2.1.5. Loa andmise menetluse praktiline kogemus 9

2.1.6. Loa andmise menetluse praktiline täiendamine 11

2.2. Toidule ja söödale loa andmine kooskõlas määruse artiklis 46 sätestatud üleminekumeetmetega 12

2.3. Enne määruse kohaldamise kuupäeva seaduslikult turule viidud toodetestteavitamine 12

3. Geneetiliselt muundatud toidu ja sööda märgistamine 13

3.1. Geneetiliselt muundatud toiduna märgistatud toodete esinemine turul 13

3.2. Geneetiliselt muundatud söödana märgistatud toodete esinemine turul 14

4. Loata tooted 14

4.1. Loata geneetiliselt muundatud papaia 14

4.2. Ameerika Ühendriikidest imporditud geneetiliselt muundatud maisisaastumine loata geneetiliselt muundatud maisiga Bt10 15

4.3. Ameerika Ühendriikidest imporditud riisi saastumine loata geneetiliseltmuundatud riisiga LL601 16

4.4. Järeldused 16

5. Veterinaar- ja Toiduamet: kolmeteistkümne liikmesriigi vaatluste tulemused 17

6. Toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee tegevus 19

7. Rakenduseeskirjade ja suuniste vastuvõtmine 19

8. Direktiivi 2001/18/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 koosmõju olemasolevate toodete ja GMOdest toodetud sööda suhtes 21

9. Meetmed ühenduse õigusaktidega lubamata geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu leidumise korral 22

10. Lõpptootes mitteleiduvaid geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda staatus 23

10.1. Taust 23

10.2. Lõpptootes mitteleiduvaid geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda staatuse täpsustus 24

10.3. Toiduainete ja abiainetega seotud täpsustuste kohaldamine 24

10.4. Söödatoodete ja abiainetega seotud täpsustuste kohaldamine 24

10.5. Geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetudtoidu ja sööda ohutushindamise suunised 25

10.6. Järeldused 26

11. Määruse märgistussätetega seotud teatavate aspektide täpsustused 26

12. Järeldused 28

LISA 30

Lühendid

DNA: desoksüribonukleiinhape

GM: geneetiliselt muundatud

GMM: geneetiliselt muundatud mikroorganism

GMO: geneetiliselt muundatud organism

ISO: Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon

1. SISSEJUHATUS

Määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta[1] (edaspidi „määrus”) kohaldatakse alates 18. aprillist 2004. See hõlmab toidu või söödana kasutatavaid geneetiliselt muundatud organisme (GMO), GMOdest koosnevat ja neid sisaldavat toitu ja sööta ning GMOdest toodetud toitu ja sööta. Kõnealuse määruse kohaldamisala on lai, kuna toiduks ja söödaks kasutatavate GMOdena käsitatakse kõiki GMOsid, mida võidakse kasutada toidu või söödana või toidu või sööda tootmise lähtematerjalina. Määrusega kehtestati Euroopa Komisjoni keskne loa andmise menetlus Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi ka „toiduohutusamet”) sõltumatu riskianalüüsi alusel, märgistuseeskirjad ning geneetiliselt muundatud materjali juhusliku ja tehniliselt vältimatu sisalduse piirmäärad. Määruses sätestatud riskihindamine hõlmab eelkõige geneetiliselt muundatud toidu ja/või sööda ohutuse hindamist ning vastavalt konkreetsele juhtumile keskkonnaohu hindamist. Määruse reguleerimisalasse kuuluvate GMOde kasvatamise puhul peab toiduohutusamet paluma direktiivi 2001/18/EÜ kohasel siseriiklikul pädeval asutusel hinnata keskkonnaohtu. Alati, kui tuleb hinnata keskkonnaohtu, peab toiduohutusamet konsulteerima iga liikmesriigi direktiivi 2001/18/EÜ kohase pädeva asutusega.

Komisjon pidi vastu võtma vajalikud rakenduseeskirjad ja suunised ning seadma sisse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri (mis on ühenduse veebilehelavalikult kättesaadav)[2].

Samuti peab komisjon kontrollima määruse kohaldamist ning selle mõju inimeste ja loomade tervisele, tarbijakaitsele, tarbija teavitamisele ja siseturu toimimisele.

Vastavalt määruse artiklile 48 peab komisjon saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse ja eriti selle artikli 47[3] rakendamise kohta. Artiklis 48 on sätestatud, et vajaduse korral tuleb aruandele lisada asjakohased ettepanekud.

Määruse rakendamisest parema ülevaate saamiseks koostas komisjon küsimustiku, mis sisaldab määruse erinevaid sätteid käsitlevaid küsimusi. Küsimustik saadeti kõigile määruse kohastele pädevatele asutustele ning kõikide hõlmatud valdkondade asjaomastele sidusrühmadele. Vastuseid ning muud teavet, mis on komisjonile saadetud ja mida komisjon on kogunud alates kohaldamiskuupäevast kuni praeguseni, on hoolikalt analüüsitud.

Käesoleva aruande aluseks on kirjeldatud konsulteerimise ning toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning nõukogus aset leidnud arutelude tulemused. Aruandes keskendutakse liikmesriikide ja sidusrühmade tõstatatud peamistele küsimustele ega kajastata individuaalseid seisukohti. Aruanne koosneb esimesest osast, mis käsitleb määruse praktilise rakendamise käigus saadud kogemusi, ning teisest osast, milles esitatakse üksikasjalikult täiendavad rakendusmeetmed ja spetsiifilised täpsustused, mille komisjon on välja töötanud, et muuta selgemaks ja täiendada määruse teatavaid punkte.

Koos määrusega (EÜ) nr 1829/2003 töötati välja ja võeti samuti 22. septembril 2003. aastal vastu määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ[4]. Kaks määrust on kavandatud toimima tandemina ja toetuvad teatavate nõuete puhul teineteisele.

Ka määrus (EÜ) nr 1830/2003 sisaldab nõuet (artikkel 12), mille kohaselt komisjon peab koostama aruande määruse kohaldamisel saadud kogemuste kohta. See aruanne võeti vastu 10. mail 2006.[5] Komisjon on võtnud arvesse määruste eespool kirjeldatud koosmõju ning püüdnud vältida aruannete dubleerimist.

Sidusrühmad tunnustavad geneetiliselt muundatud tooteid käsitlevat õiguslikku raamistikku üldiselt tervikuna. Selle rakendamise lihtsustamiseks pakub tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat komisjoni veebilehel küsimuste ja vastuste vormis abiteavet käitlejatele ja üldsusele.[6] Sarnaselt pakkus rida liikmesriike ja sidusrühmade ühendusi abidokumente, mille eesmärk oli õigusaktide sätteid täiendavalt selgitada.

1. osa: Määruse (EÜ) nr 1829/2003 rakendamine

2. GENEETILISELT MUUNDATUD TOIDU JA SÖÖDA TURULEVIIMINE ALATES MÄÄRUSE KOHALDAMISE KUUPÄEVAST

2.1. Määruse kohane loa andmise menetlus

2.1.1. Loa andmise menetluse tutvustus

Loa andmise menetlus koosneb kolmest põhietapist.

Esimene etapp on geneetiliselt muundatud toidu või sööda turuleviimise loa taotluse esitamine.

Taotlus tuleb saata määruse kohasele ühe liikmesriigi riiklikule pädevale asutusele, kes peab kinnitama, et on taotluse kätte saanud, teatama sellest viivitamatult Euroopa Toiduohutusametile ning tegema taotluses esitatud teabe toiduohutusametile kättesaadavaks.

Teise etapina koostab ja esitab toiduohutusamet arvamuse. Toiduohutusamet avaldab taotluste kokkuvõtted oma veebilehel ning pärast andmete täielikkuse kontrolli tehakse nõuetekohased taotlused kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikidele, kellega konsulteeritakse kolme kuu jooksul. Geneetiliselt muundatud organismide puhul, mida kasutatakse seemnetena või muu taimede paljundusmaterjalina, palub toiduohutusamet vastavalt määruse nõudele direktiivi 2001/18/EÜ kohasel pädeval asutusel hinnata keskkonnaohtu.

Vastavalt määrusele püüab toiduohutusamet arvamuse esitamisel kinni pidada kuuekuulisest tähtajast. Menetlus peatatakse, kui toiduohutusamet (või ühenduse tugilabor toiduohutusameti kaudu) küsib taotlejalt lisateavet.

Toiduohutusametile saadetud taotluste ülevaade tehakse üldsusele kättesaadavaks toiduohutusameti veebilehel.[7] 1. juuliks 2006 oli esitatud 34 taotlust.

Toiduohutusameti, liikmesriikide ja komisjoni vahelise laiaulatusliku teabevahetuse lihtsustamiseks on toiduohutusamet seadnud sisse turvalist andmesidet võimaldava elektroonilise süsteemi (nimetusega „GMO EFSAnet”). Kõik osapooled on tunnustanud kõnealust süsteemi kui lubade andmise menetluse sujuva toimimise tuge. Toiduohutusamet jätkab tööd süsteemi täiustamise, eelkõige osapoolte jaoks teabele tõhusama juurdepääsu pakkumise nimel.

Toiduohutusameti GMO-komisjoni vastu võetud teaduslikud arvamused avaldatakse toiduohutusameti veebilehel.[8] Toiduohutusameti positiivse arvamuse korral lisatakse GMO-komisjoni arvamusele muu teave (sealhulgas ettepanek märgistamise kohta, asjakohased turuleviimise tingimused või kitsendused, ühenduse tugilabori kinnitatud tuvastusmeetod, märge selle kohta, kust on võimalik saada etalonmaterjali, keskkonnaseirekava juhtudel, kui kohaldamisala hõlmab geneetiliselt muundatud organismi turuleviimist ja Cartagena protokolliga seotud teave), mille alusel koostatakse määruses nõutud toiduohutusameti üldarvamus. Seetõttu on oluline eristada selgelt GMO-komisjoni teaduslikke arvamusi määruses nõutud toiduohutusameti üldarvamusest.

Kolmas etapp on taotlust käsitleva otsuse koostamine ja vastuvõtmine.

30 päeva jooksul pärast toiduohutusameti üldarvamuse avalikustamist võib üldsus esitada komisjonile märkusi. Käesoleva aruande punkt 2.1.3 on pühendatud kõnealuse perioodi korraldamisele ja saadud märkuste käsitlemisele.

Komisjon esitab kolme kuu jooksul alates toiduohutusameti üldarvamuse kättesaamisest otsuse eelnõu toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. Otsus võetakse vastu komiteemenetluse korras.[9]

2.1.2. Ühenduse tugilabor, Euroopa GMO laborite võrk ja tuvastusmeetodite valideerimine

Ühenduse tugilaboriks määrati komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, mille ülesanne on keskse loa andmise menetluse osana geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kvantitatiivsete avastamis- ja identifitseerimismeetodite tehniline hindamine ja valideerimine. Euroopa GMO laborite võrgu leping sõlmiti 2002. aastal ja võrku kuulub enam kui 70 riiklikku tugilaborit.

18. aprillil 2004. aastal avaldas ühenduse tugilabor selgitavad märkused taotlejatele, et anda neile määruses (EÜ) 1829/2003 ja määruses (EÜ) 641/2004[10] kirjeldatud ühenduse tugilabori meetodite valideerimise ülesande kohta praktilisi juhiseid (vaata käesoleva aruande punkti 7). Neile märkustele lisati täiendavad dokumendid, mis olid seotud eelkõige ühenduse tugilabori valideerimisprotsessi kirjelduse ning GMOde analüütilise katsetamise meetodite tõhususe miinimumnõuete kindlaksmääramisega. Need dokumendid on kättesaadavad ühenduse tugilabori veebilehel.[11]

1. juuli 2006. aasta seisuga oli ühenduse tugilabor valideerinud 16 meetodit. Nende valideerimiste aruanded on avaldatud tugilabori veebilehel[12] ning moodustavad osa toiduohutusameti üldarvamustest.

2.1.3. Üldsuse märkused

Määruse artikli 6 lõikes 7 ja artikli 18 lõikes 7 on sätestatud, et 30 päeva jooksul pärast toiduohutusameti arvamuse avaldamist võib üldsus esitada selle kohta märkusi. Märkused tuleb saata komisjonile. Nende märkuste esitamise lihtsustamiseks on komisjon loonud spetsiaalse märkuste lehe,[13] mis on määrust käsitleva veebilehe osa. Seal on selgelt näidatud, millal võib esitada taotluse suhtes märkusi, ning lehel on vorm märkuste struktureerimiseks. Samuti on seal viit toiduohutusameti asjaomasele üldarvamusele.

GMO kohta märkuste saatmise võimalust reklaamitakse kogu märkuste esitamise perioodi jooksul ka veebilehe „Toiduohutus – talust taldrikule”[14] avalehel. Lisaks sellele kuulutatakse märkuste esitamise perioodi algus välja tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi e-uudiskirjas ning toiduohutusameti veebilehele, kus avaldatakse toiduohutusameti üldarvamusi, lisatakse viit peadirektoraadi veebilehele.

Pärast märkuste esitamise perioodi edastatakse saadud märkused viivitamatult liikmesriikide pädevatele asutustele. Selle tulemusena saavad nii komisjon kui ka liikmesriikide pädevad asutused võtta kõnealuseid märkusi arvesse loa andmise menetluse viimases etapis.

Ühtlasi avalikustatakse saadud märkused samal veebilehel. See sõltub märkuste esitajate nõusolekust.

Alates määruse kohaldamisest on määruse sätete kohaselt vastu võetud kuus toiduohutusameti üldarvamust. Seega piirdub kogemus, mis on seotud üldsusele antud kirjeldatud võimalusega ja selle edasise asutustepoolse käsitlemisega määruse raames, nende juhtumitega.

2.1.4. Üldsuse juurdepääs

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 29 lõikele 2 kohaldab toiduohutusamet tema valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu taotluse käsitlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele)[15] põhimõtteid. Sellest tulenevalt on toiduohutusamet rakendanud dokumentidele juurdepääsu taotluste määrusejärgseks käsitlemiseks vajalikke vahendeid ja menetlusi. 2006. aasta maiks oli toiduohutusamet saanud üldsuselt 26 taotlust juurdepääsuks kokku 73le dokumendile või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt toiduohutusametile esitatud taotlusele. 26st taotlusest 18 on saadud viielt erinevalt valitsusväliselt organisatsioonilt, peamiselt valitsusvälistelt keskkonnaorganisatsioonidelt, kellest kaks on esitanud enamiku taotlustest. Lisaks sellele on riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi saadikud esitanud kolm, riiklikud asutused kaks ning muud sidusrühmad kolm taotlust.

Peale selle on komisjon saanud kolm taotlust juurdepääsuks dokumentidele või määruse alusel esitatud taotlustele. Nendest kaks saadi valitsusvälistelt organisatsioonidelt ja üks Euroopa Parlamendi liikmelt.

2.1.5. Loa andmise menetluse praktiline kogemus

Seni on seda menetlust järgides antud üks luba (liini 1507 maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidukaupade turuleviimiseks)[16]. Teistele toodetele on luba antud vastavalt määruses sätestatud üleminekumeetmetele (vaata käesoleva aruande punkti 2.2). Pärast loa andmist kantakse tooted komisjoni koostatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.[17]

Taotlejad on esitanud mõned märkused aja kohta, mida toiduohutusamet vajab taotluse nõuetekohaseks tunnistamiseks. See võib olla tingitud esitatud andmetes sisalduva teabe puudulikkusest. Seetõttu küsib toiduohutusamet lisateavet ja ootab selle ära, enne kui loeb taotluse nõuetekohaseks. Komisjoni arvates peaks aeg taotluse nõuetekohaseks kuulutamiseni olema võimalikult lühike, tingimusel et kogu nõutud teave on esitatud. Komisjon soovib rõhutada, et taotlejad peavad esitama määruse ja toiduohutusameti suuniste nõuetele vastavad taotlused. Toiduohutusametil ei tohiks üldjuhul tekkida vajadust lisateabe järele, et lugeda taotlus nõuetekohaseks.

Vastavalt määruse sätetele peab toiduohutusamet püüdma üldarvamuse vastu võtta kuue kuu jooksul. Kui aga teadusliku hindamise või tuvastusmeetodi valideerimise käigus küsitakse lisateavet, võib seda kuuekuulist tähtaega pikendada. Enamikul juhtudel tuleb enne GMO-komisjoni või liikmesriikide tõstatatud spetsiifiliste küsimuste käsitlemist ja GMO-komisjoni riskihindamise lõpetamist küsida taotlejalt täiendavat teavet või täpsustusi. Juhul kui GMO-komisjoni teaduslik arvamus või valideerimismeetod võetakse vastu enne, kui toiduohutusameti üldarvamuse vastuvõtmiseks vajalikud muud andmed on kättesaadavad, avaldab toiduohutusamet teadusliku arvamuse ja valideerimismeetodi läbipaistvuse huvides oma kodulehel. Valideerimismeetodid avaldatakse kohe pärast vastuvõtmist ka Teadusuuringute Ühiskeskuse veebilehel. Sel juhul avaldatakse üldarvamus koos kõigi üksikasjadega hiljem. See on tekitanud teatavat segadust loa andmise menetluse etappide suhtes. Võetud on asjakohased meetmed, et GMO-komisjoni teadusliku arvamuse esitamisel selgitada, et lisaks kõnealusele teaduslikule arvamusele on toiduohutusameti üldarvamuse vastuvõtmiseks vajalikud ka muud üksikasjad.

Keskkonnaohutuse hindamise raames peab toiduohutusamet keskkonnaohutuse nõuetega seotud taotluse saamisel konsulteerima iga liikmesriigi direktiivi 2001/18/EÜ kohase pädeva asutusega. Toiduohutusamet algatas kõnealuse konsulteerimise laiendamise kõigile GMO EFSAneti liikmetele, olenemata kohaldamise ulatusest (direktiivi 2001/18/EÜ kohased pädevad asutused, määruse kohased pädevad asutused ja liikmesriikide nimetatud teadusasutused). Selline konsulteerimisprotsess võimaldab toiduohutusametil enne GMO-komisjoni teadusliku arvamuse koostamist võtta arvesse kõiki liikmesriikide teaduslikke märkusi.

Vastavalt määruse artikli 6 lõike 3 punktile c ja artikli 18 lõike 3 punktile c peab toiduohutusamet taotlema direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt pädevalt asutuselt keskkonnaohu hindamist, kui taotlus on esitatud toidu ja/või söödana kasutatavate geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimede geneetiliselt muundatud paljundusmaterjali kohta. Sel eesmärgil esitab toiduohutusamet liikmesriikidele osalemiskutse, et valida keskkonnaohu hindamiseks direktiivi 2001/18/EÜ kohane pädev asutus, võttes arvesse konkreetset põllukultuuri ja tunnuseid ning pädevate asutuste kättesaadavust ja GMOdega seotud riskide hindamise kogemusi. Toiduohutusamet on kogenud raskusi selliste taotluste esialgsest riskihindamisest huvitatud pädevate asutuste leidmisel.

2.1.6. Loa andmise menetluse praktiline täiendamine

Pidades silmas hiljutisi GMOde turuleviimisest saadud kogemusi ning liikmesriikide soovi otsustusprotsesse ühtlustada, järeldas komisjon aprillis 2006, et süsteemi praktilist külge saaks parandada direktiivi 2001/18/EÜ ja määruse kohaselt GMOde suhtes tehtud otsuste teadusliku järjepidevuse ja läbipaistvuse ning kõigi huvitatud poolte vahel konsensusele jõudmise osas. Need täiendused tehakse kooskõlas EÜ õigusaktidega olemasoleva õigusliku raamistiku piires, võttes asjakohaselt arvesse tõhusa otsustusprotsessi säilitamise vajadust. Eelkõige tuleb vältida mittevajalikke viivitusi lõpliku otsuse vastuvõtmisel.

Konsensuse saavutamise ja läbipaistvuse parandamise eesmärgil ning toiduohutusameti teadusliku usaldusväärsuse, tipp-pädevuse ja sõltumatuse säilitamise tähtsust tunnistades tegi komisjon ettepaneku rakendada järgmisi tavasid.

Teadusliku hindamise etapis:

( tuleb kutsuda toiduohutusametit üles tegema senisest enam koostööd riiklike teadusasutustega, et lahendada võimalikke teaduslikke eriarvamusi liikmesriikidega;

( tuleb kutsuda toiduohutusametit üles põhjendama üksikasjalikumalt oma arvamusi, milles ei aktsepteerita riiklike pädevate asutuste esitatud teaduslikke vastuväiteid üksikute taotluste kohta;

( peab komisjon rakendama täielikult talle põhiliste õigusaktidega antud regulatiivset pädevust, et täpsustada toiduohutusameti hindamise õiguslikku raamistikku;

( tuleb kutsuda toiduohutusametit üles täpsustama, milliseid spetsiifilisi uuringuplaane peaksid taotlejad toote ohutust tõestavate teadusuuringute (näiteks toksikoloogiliste uuringute) tegemisel kasutama;

( palutakse taotlejatel ja toiduohutusametil käsitleda GMOde turuleviimise riskide hindamisel selgemalt võimalikke pikaajalisi mõjusid ja bioloogilise mitmekesisusega seotud probleeme;

Otsuse tegemise etapis:

( peab ka komisjon käsitlema konkreetseid riskihindamisel tuvastatud või liikmesriikide tõendatud riske, kehtestades geneetiliselt muundatud toodete turuleviimise otsuste eelnõudes iga juhtumi jaoks vastavalt vajadusele asjakohaseid täiendavaid riskijuhtimismeetmeid;

( võib komisjon juhul, kui liikmesriigi tähelepanekutest tõusetuvad komisjoni arvates uued tähtsad teaduslikud küsimused, mida ei ole toiduohutusameti arvamuses korralikult või täielikult käsitletud, menetluse peatada ja küsimust lähemalt uurida.

Juunis 2006 kavandas toiduohutusamet edasise strateegia, millest lähtuda GMOde hindamisel, ning algatused tihedamaks koostööks liikmesriikidega.[18]

2.2. Toidule ja söödale loa andmine kooskõlas määruse artiklis 46 sätestatud üleminekumeetmetega

Enne määruse jõustumist anti geneetiliselt muundatud toidule ja söödale luba vastavalt määrusele (EÜ) nr 258/97 ja direktiivile 2001/18/EÜ. Selleks et tagada sujuv üleminek loa andmise uuele korrale, on määruse artiklis 46 sätestatud üleminekumeetmed, mis võimaldavad menetluse hilisemas etapis olnud taotluste käsitlemise ja loa andmise vastavalt asjaomastele õigusaktidele.

1. juuliks 2006 oli määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt vastu võetud neli otsust geneetiliselt muundatud toidu turuleviimise lubamise kohta ning direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt neli otsust GMOsid sisaldava või neist koosneva sööda turuleviimise lubamise kohta.

Kõnealused loa andmise otsused – kuigi need võeti vastu eelmise geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva õigusliku raamistiku alusel – võtavad arvesse määruse sätteid sama GMOga seotud toidu ja sööda lubamise koordineerimise, valideeritud tuvastusmeetodi olemasolu ja etalonmaterjali kohta.

Lisas on esitatud ülevaade toodetest, millele on antud luba nimetatud üleminekumeetmete raames.

2.3. Enne määruse kohaldamise kuupäeva seaduslikult turule viidud toodetest teavitamine

Teatavaid geneetiliselt muundatud toidu- ja söödatooteid on ELis seaduslikult müüdud juba alates 1997. aastast, kuna need olid heaks kiidetud muude õigusaktide kohaselt või ei olnud nende puhul spetsiifilist kinnitusmenetlust vaja. Kõnealuste toodete kohta on määruse artiklites 8 ja 20 sätestatud, et käitleja, kes soovib jätkata „olemasoleva toote” turuleviimist, peab enne 2004. aasta 18. oktoobrit sellest komisjonile teatama ja saatma üksikasjaliku teabe asjaomaste toodete kohta.

Määrusega (EÜ) nr 641/2004 on kehtestatud olemasolevatest toodetest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Komisjon on kontrollinud nende teadete nõuetekohasust ja nõustunud lisama geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri erijakku 26 GMOd. Kui selline „olemasolev toode” on kantud nimetatud registrisse, võib see kindlaksmääratud kolme- kuni üheksa-aastaseks perioodiks turule jääda, seejärel peab käitleja esitama taas loa uuendamise taotluse. Varem kehtinud õigusaktide alusel turule lubatud GMOde menetlusega seotud eriomased aspektid on esitatud käesoleva aruande punktis 8.

Eespool kirjeldatuga seoses soovib komisjon kasutada võimalust selgitada siinkohal veelgi, et teavitamise võimalusega kavatseti hõlmata ka varasemate õigusaktide alusel lubatud toidu ja söödana kasutatavaid geneetiliselt muundatud seemneid. Artikleid 8 ja 20 kohaldatakse eranditena määruse artikli 4 lõikest 2 ja artikli 16 lõikest 2, mis hõlmavad seemnetena või muu taimede paljundusmaterjalina kasutatavaid GMOsid. Seega hõlmavad artiklid 8 ja 20 ka geneetiliselt muundatud seemneid. Kuigi komisjoni talituste koostatud teatamisvorm tekitas teatajate seas mõningast segadust, kuna teavitatavate toodete loetelus seemneid selgesõnaliselt ei nimetatud, järeldas komisjon äriühingute tehtud märgete ja teavitamiste tegeliku sisu analüüsi alusel, et seemnetest teavitati korrakohaselt. Ühenduse registris kajastub see 11. juulil lisatud spetsiaalses joonealuses märkuses.

Olemasolevatest toodetest teavitamine kujutas endast määrusega kehtestatud õigusliku raamistiku rakendamise olulist osa, kuna võimaldas ühenduse turul olevate GMOdest toodetud toidu- ja söödatoodete olukorda selgitada.

3. GENEETILISELT MUUNDATUD TOIDU JA SÖÖDA MÄRGISTAMINE

Määruse artikli 13 kohaselt peab toit kindlaksmääratud asjaoludel kandma GMO sisaldusele viitavat märgistust. Artiklis 12 sätestatakse siiski, et neid märgistusnõudeid ei kohaldata toitude suhtes, mis sisaldavad GMOdest koosnevat, neid sisaldavat või neist toodetud materjali alla 0,9% toidu üksikutes koostisosades või ühest komponendist koosnevas toidus, kui GMOde sisaldus toitudes on juhuslik või tehniliselt vältimatu. Artiklites 24 ja 25 on sätestatud sarnased eeskirjad sööda kohta.

Kohustusliku GM-märgistusega toodete ring töötati välja määruse vastuvõtmiseni viinud menetluse jooksul toimunud ulatusliku arvamustevahetuse käigus. Kuigi enamik vastanutest seda kohustusliku märgistusega toodete ringi ei vaidlusta, on see mõne sidusrühma arvates siiski kas liiga lai (näiteks avaldati arvamust, et tooteid, mis ei sisalda DNAd ega valke, ei peaks GMOdena märgistama) või liiga kitsas (arvamus, et geneetiliselt muundatud söödaga toidetud loomadelt pärit tooted nagu liha, piim või munad tuleks geneetiliselt muundatud toodetena märgistada).

3.1. Geneetiliselt muundatud toiduna märgistatud toodete esinemine turul

Erinevate teadete kohaselt on ühenduse turul praegu vähe geneetiliselt muundatud toiduna märgistatud toiduaineid. Olukord ei ole aga kogu ELis samasugune, kuna osades liikmesriikides on geneetiliselt muundatud toodete osa ebaoluline, kuid teistes liikmesriikides jälle märkimisväärsem.

Määrus iseenesest geneetiliselt muundatud toiduna märgistatud toiduainete müügile mõju ei avaldanud. Seda tüüpi toodete müüki mõjutavad peamiselt muud, õigusliku raamistikuga mitteseotud tegurid nagu tarbijanõudlus ja toiduainetootjate ja jaemüüjate strateegia.

Liikmesriikide teatatud proovivõttude tulemuste järgi oli määruses sätestatud toidu märgistamisnõuete rikkumiste sagedus hinnanguliselt väiksem kui 2% (113 näidist 7129-st analüüsitud proovist). Tuleb aga rõhutada, et nimetatud näitaja on seotud kontrollidega, mis on tihti suunatud toodetele, mis tõenäoliselt sisaldavad GMOsid või neist saadud materjale, ning et teatatud kontrollide arv ja samuti rikkumiste sagedus erinesid liikmesriigiti oluliselt.

3.2. Geneetiliselt muundatud söödana märgistatud toodete esinemine turul

Vastandina toiduainetele on geneetiliselt muundatud tootena märgistatud segasööta ühenduse turul palju rohkem ning kõnealune sööt on aruannete kohaselt ELi tasandil lausa enimlevinud. Suures osas tuleneb see geneetiliselt muundatud soja valitsevast osakaalust maailma sojatootmises ning geneetiliselt muundamata ja muundatud soja hinna erinevusest.

Teatatud on tavadest märgistada tooteid süstemaatiliselt kirjadega laadis „võib sisaldada GMOsid”. Need tavad ei ole kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1830/2003, mis näevad ette GMOsid sisaldava toidu ja sööda selgesõnalise märgistamise. Nõutav sõnastus ei võimalda ebaselgeid teateid nagu „võib sisaldada GMOsid”. Lisaks on mitu liikmesriiki teatanud tavadest märgistada söötasid süstemaatiliselt kui geneetiliselt muundatud tooteid, olenemata toodete päritolu kohta antavast teabest. Määruse (EÜ) nr 1830/2003 alusel tuleb käitlejaid süstemaatiliselt teavitada sellest, et nende ostetav söödatooraine on geneetiliselt muundatud. Samuti sätestatakse määruses (EÜ) nr 1830/2003, et käitlejad peavad võtma geneetiliselt muundatud toodete juhusliku või tehniliselt vältimatu leidumise puhul asjakohaseid meetmeid geneetiliselt muundatud sööda leidumise vältimiseks, kui nad soovivad vältida oma toodete märgistamist geneetiliselt muundatud toodetena. Komisjoni arvates ei tähenda see säte aga, et käitlejatel on õigus tooteid piisava põhjuseta geneetiliselt muundatud toodetena märgistada.

Liikmesriikide teatatud proovivõttude tulemuste kohaselt on määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud sööda märgistamisnõuete rikkumiste sagedus hinnanguliselt umbes 6% (153 näidist 2478st analüüsitud proovist). Tuleb aga rõhutada, et see näitaja on seotud kontrollidega, mis on tihti suunatud toodetele, mis tõenäoliselt sisaldavad GMOsid või neist saadud materjale, ning et teatatud kontrollide arv ja samuti rikkumiste sagedus erinesid liikmesriigiti oluliselt.

4. LOATA TOOTED

Eraldi uurimist väärivad kolm loata geneetiliselt muundatud toote ELi sisenemise juhtumid.

4.1. Loata geneetiliselt muundatud papaia

Ühe liikmesriigi asutused avastasid USAst (Hawaiilt) pärit loata geneetiliselt muundatud papaia olemasolu seitsmel korral, nendest kolm pärast määruse kohaldamise kuupäeva.

Kõnealustest juhtumitest teatati toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teistele liikmesriikidele ning Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu tehti kättesaadavaks spetsiaalne tuvastusmeetod.

Tõhusaks osutusid tolli võetud meetmed Hawaiilt imporditud papaia geneetilise muundamise kontrolli tagamiseks piiril eesmärgiga teatada positiivsetest tulemustest teistele liikmesriikidele ning asjaomast importi mitte lubada. Alates 2005. aasta juulist ei ole toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu enam loata papaia avastamisest teatatud.

4.2. Ameerika Ühendriikidest imporditud geneetiliselt muundatud maisi saastumine loata geneetiliselt muundatud maisiga Bt10

22. märtsil 2005 teavitas USA esindus Euroopa Liidu juures komisjoni loata liini Bt10 maisi juhuslikult turulepääsust USAs; nimetatud toodet oli ekslikult müüdud heakskiidetud liini Bt11 maisina.[19] See leidis aset kolm kuud pärast seda, kui toote turuleviimise eest vastutav äriühing oli teavitanud selle juhuslikust turulepääsust USA valitsusasutusi. USA ametiasutuste teate kohaselt oli maisi Bt10 tõenäoliselt Euroopa Liitu eksporditud 2001. aastast alates ja selle eksport ilmselt jätkus.

Pärast teadet juhusliku turulepääsu kohta võttis komisjon rea meetmeid loata toote ühenduse turule sisenemise vältimiseks.

Täpsemalt võttis komisjon liikmesriikide toetusel 18. aprillil 2005. aastal vastu otsuse 2005/317/EÜ.[20] Selles sätestati, et ühenduse turule viimiseks peab Bt10ga tõenäoliselt saastunud toodete, s.o geneetiliselt muundatud maisigluteensööda ja loomasöödaks ettenähtud õlleraba iga USAst pärit partiiga kaasas olema analüüsiaruanne, mis näitab loata geneetiliselt muundatud maisi puudumist. Lisaks on otsuses sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma vajalikud kontrollmeetmed ka nende toodete suhtes, mis on juba ühenduse turul.

Aruannete kohaselt on USAs tehtud ajavahemikul 2005. aasta aprillist kuni septembrini 1600 ELi eksportimiseks mõeldud maisigluteensööda analüüsi. Samal ajal on liikmesriigid 1400 korral kontrollinud impordi etapis või juba turul olevaid tooteid. Positiivseid tulemusi registreeritud ei ole.

Puuduvad tõendid selle kohta, et erakorralised meetmed oleksid mõjutanud negatiivselt USA maisitoodete eksporti Euroopa Liitu. Üldises plaanis toetasid liikmesriigid ja üldsus komisjoni lähenemist kui tõhusat ja vajadusele vastavat. Liikmesriigid ei ole teatanud otsuse rakendamisega seotud raskustest.

Otsuses sätestatud meetmete asjakohasus vaadatakse korrapäraselt läbi.

4.3. Ameerika Ühendriikidest imporditud riisi saastumine loata geneetiliselt muundatud riisiga LL601

USA ametiasutused teavitasid 18. augustil 2006 komisjoni loata geneetiliselt muundatud riisi LL601[21] juhuslikult turulepääsust USAs. See leidis aset kolm nädalat pärast seda, kui toote turuleviimise eest vastutav äriühing oli teavitanud USA valitsusasutusi kõnealuse toote juhuslikust turulepääsust. USA ametiasutuste teate kohaselt polnud tolleks ajaks veel kindlaks tehtud, millisel määral on turustusahel saastunud, ning seega ei saanud edastada teavet ühendusse eksporditud toodete võimaliku saastumise kohta.Pärast teadet juhusliku turulepääsu kohta võttis komisjon rea meetmeid, et takistada loata toote pääsemist ühenduse turule.

Veelgi enam, komisjoni võttis 23. augustil 2006 vastu otsuse 2006/578/EÜ erakorraliste meetmete kohta, mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi "LL RICE 601" riisitoodetes,[22] et takistada saastunud toodete turuleviimist. Selles otsuses sätestatakse, et ühenduse turule viimiseks peab LL601 riisiga tõenäoliselt saastunud toodete (s.o USAst pärit pikateralise riisi) iga USAst saabunud partiiga olema kaasas analüüsiaruanne, mis näitab loata geneetiliselt muundatud riisi puudumist. Lisaks on otsuses sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma vajalikud kontrollmeetmed ka nende toodete suhtes, mis on juba ühenduse turul. Need meetmed kinnitati veelkord otsusega 2006/601/EÜ.[23] Lisaks palus komisjon Euroopa Toiduohutusametit, et kõnealuses küsimuses antaks teadulik hinnang. Euroopa Toiduohutusamet esitas 14. septembril arvamuse, milles selgitati, et kättesaadavat teavet on liiga vähe, et selle alusel läbi viia täielikku riskihindamist, ja et teadaolevate asjaolude põhjal võib järeldada, et ühendusse imporditud LLRICE601 sisaldava pikateralise riisi tarbimine ei ole tõenäoliselt inimeste ega loomade tervisele otseselt ohtlik.

Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teavitati LLRICE601ga saastunud toodete leiust ka teisi liikmesriike, mille tagajärjel eemaldati mitme liikmesriigi turult sinna saabunud partiid.

Liikmesriigid jälgivad võetud meetmete tõhusust, nagu otsus ette näeb. Meetmed vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 28. veebruariks 2007.

4.4. Järeldused

Geneetiliselt muundatud papaia, maisi Bt10 ja riisi LL601 kogemustest võib teha teatavaid järeldusi.

Kõnealused kolm juhtumit näitavad, et loata geneetiliselt muundatud toodete ELi saabumise võimalust ei saa välistada.

Komisjoni reaktsioon nende juhtumite puhul oli ja on ka edaspidi suunatud sellele, et tagada ELi õigusaktide täielik järgimine eelkõige seoses inimeste ja loomade tervise ning keskkonnakaitsega. Iga juhtumit tuleb eraldi ja kiirelt analüüsida, samuti peab olema tagatud komisjoni tihe koostöö liikmesriikidega, kes vastutavad ametlike kontrollide rakendamise eest. Siinkohal oli tõhusaks teavitamisvahendiks toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem, mis võimaldas juhtumitele kiiresti reageerida.

Maisi Bt10 ja riisi LL601 juhtumite puhul on tähtis tunnustada nii Euroopa Toiduohutusameti rolli toiduohutuse aspektide teadusliku hindajana kui ka ühenduse GMO tugilabori osa seoses nõutavate tuvastusmeetodite valideerimisega. Siiski on vähetõenäoline, et sarnastes olukordades, kus geneetilised muundatud tooted pole ette nähtud turustamiseks, saaks kättesaadava teabe alusel läbi viia ELi standarditele vastava täieliku ohutushindamise. Samuti on vähetõenäoline, et alati on kohe kättesaadav usaldusväärne konkreetne tuvastusmeetod. Kui aga selline meetod on kättesaadav, on saastatud toodete avastamist silmas pidades strateegiliselt oluline, et tugilabor suudaks tuvastusmeetodid kiiresti valideerida. Igal juhul on olukorrale tõhusalt ja proportsionaalselt reageerimiseks ülitähtis, et asjakohase teabe, andmete ja materjalide jagamine toimuks läbipaistvalt ja tõhusalt.

Sama tähtis on geneetiliselt muundatud toiduainete tootja- ja eksportijariikide ametivõimude valmidus võimalikest probleemidest kiiresti teavitada ning teha ELi ametiasutustega koostööd tõhusate lahenduste leidmiseks.

Kokkuvõttes võib öelda, et loata geneetiliselt muundatud toodete ELi importimise takistamiseks peavad ettevõtted ja liikmeriigid näitama üles väga suurt valvsust, et oleks võimalik tuvastada varases etapis kõik loata ühenduse turule viidud tooted. Kiiret reageerimist ja teabevahetust oodatakse ka geneetiliselt muundatud toote turuleviimise eest vastutavalt äriühingult ning eksportijariigilt, kus saaste esmakordselt tuvastati. Üldiselt tuleb rahvusvahelist koostööd selles vallas kiiresti parandada.

Tuginedes kirjeldatud kolmest juhtumist saadud kogemustele, otsustab komisjon, kas tuleb vastu võtta konkreetsed meetmed.

5. VETERINAAR- JA TOIDUAMET: KOLMETEISTKÜMNE LIIKMESRIIGI VAATLUSTE TULEMUSED

Määruste (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1830/2003 jõustumisel kavandas tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi Veterinaar- ja Toiduamet terve hulga kontrolle liikmesriikidesse eesmärgiga hinnata eespool nimetatud määruste rakendamise kontrollsüsteeme kohapeal. Selleks hindasid kontrollirühmad keskvõimu ja piirkondade tasandil tehtud kontrolle, mis olid seotud geneetiliselt muundatud organismidest koosnevate või toodetud toodete, sealhulgas toidu, sööda ja seemnete impordi, töötlemise ja jaemüügiga.

Seni on liikmesriikides tehtud 13 kontrolli, mille esialgsed järeldused on järgmised:

( Kõik riigid on määranud GMOde kontrolli eest vastutajad nii toidu kui sööda puhul. Toidu ja sööda eest vastutavad üldjuhul erinevad asutused.

( Kõik liikmesriigid on rakendanud piisavaid kontrolle seoses komisjoni otsusega 2005/317/EÜ maisi BT10 kohta.

( Enamik liikmesriikide avastatud rikkumisi oli seotud toidu- ja söödatoodete vale märgistamisega.

( Nagu ka teiste Toidu- ja Veterinaarameti kontrollide puhul näitasid tulemused, et liikmesriikides, mille territooriumil oli suure autonoomiaga piirkondi, oli keskvõimu ja piirkondade vaheline koordinatsioon nõrgem, millest andis tunnistust üldiste kontrollitulemuste puudumine.

( Liikmesriikide teatatud proovide võtmise sagedus oli toidu, sööda ja seemnete puhul märkimisväärselt erinev. Täpsemalt ei võtnud kuus liikmesriiki proove toidu ja sööda riiki sisenemisel. Aastate 2004–2005 kohta esitatud andmete põhjal ei võtnud kolm liikmesriiki proove GMOde juhusliku leidumise kontrolliks seemnepartiides.

( Külastatud liikmesriikides ei järgitud korrapäraselt komisjoni soovitust 2004/787/EÜ, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003. Mitmel juhul kasutasid liikmesriigid muid proovivõtumeetodeid nagu rahvusvaheline standard ISO 2859 või ühenduse õigusakte (direktiiv 76/371/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid söötade ametlikuks kontrollimiseks või direktiiv 98/53/EÜ millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid teatavate saasteainete sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes). Pädevad asutused andsid mõista, et soovituse proovivõttu käsitlevate sätete kohaldamine on keerukas eriti suurte toidu- ja söödapartiide puhul.

( Tavaliselt olid GMOde analüüsiga tegelevad ametlikud kontrollilaborid akrediteeritud vastavalt ISO standarditele (kas ISO 17025 või ISO 45000), kuigi mõnel laboril vajalik akrediteering siiski veel puudus. Enamik laboreid suutis kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt analüüsida GMOsid, mille jaoks oli olemas sertifitseeritud etalonmaterjal, kuigi analüüsitud proovide arv oli liikmesriigiti erinev.

( Nelja liikmesriigi suutlikkus toidus ja söödas sisalduvate GMOde kvantitatiivseks analüüsiks oli siiski piiratud või puudus. See tähendab, et nad ei suutnud GMOde leidumise suhtes positiivse tulemuse andnud toidu- ja söödaproovide puhul kindlaks teha, kas sisaldus ületas lubatud 0,9%-se piirmäära ega olnud seetõttu võimelised täitma määruse artiklis 12 sätestatud märgistamisnõudeid.

( Kuus liikmesriiki ei võtnud meetmeid kõikide positiivsete tulemustega (GMO jälgi sisaldavate) seemnepartiide puhul.

2. osa: Rakendusmeetmete väljatöötamine ja eritäpsustused

6. TOIDUAHELA JA LOOMATERVISHOIU ALALISE KOMITEE TEGEVUS

Alates määruse jõustumisest 7. novembril 2004. aastal on toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ja keskkonnariski osakond pidanud kaheksa koosolekut. Nende koosolekute päevakorrad ja protokollid on avaldatud komisjoni veebilehe toidu- ja söödaohutuse osas.[24]

Lisaks määrusele (EÜ) nr 641/2004 (vaata käesoleva aruande punkti 7) andis komitee positiivse hinnangu komisjoni otsuse eelnõule erakorraliste meetmete kohta (mis käsitlevad turuleviimisloata geneetiliselt muundatud organismi Bt10 maisitoodetes), mis võeti vastu komisjoni otsusena 2005/317/EÜ[25] (üksikasjalikum teave käesoleva aruande punktis 4.2). Vastandina sellele ei esitanud komitee aga arvamust seoses otsuse eelnõuga, mis käsitleb liini 1507 maisi sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu lubamist.

Komitee koosolekute käigus vahetati arvamusi määruse mõnede täpsustamist vajavate aspektide kohta. Käesoleva aruande järgmistes osades täpsustab komisjon mõningaid kõnealuseid aspekte.

7. RAKENDUSEESKIRJADE JA SUUNISTE VASTUVÕTMINE

6. aprillil 2004. aastal võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 641/2004, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes.[26]

Üksikasjalikud nõuded vastavalt määruse artiklitele 5 ja 17 esitatud taotluste kohta on sätestatud määruse (EÜ) nr 641/2004 I peatükis. Neid täiendatakse Euroopa Toiduohutusameti suunistega (vaata allpool). Määruse (EÜ) nr 641/2004 II peatükis sätestatakse nõuded olemasolevatest toodetest teatamise kohta. Lisaks teavitamise tehnilistes toimikutes kohustuslikult esitatava teabe loetlemisele selgitatakse selles peatükis ka vastastikust mõju määruse ja ühenduse varasemate õigusaktide vahel, mille alusel oli juba võimalik geneetiliselt muundatud toodetele lubasid anda, ning sätestatakse eeskirjad toote esmakordse turuleviimise kuupäeva määramiseks.

Määruse (EÜ) nr 641/2004 III peatükk sisaldab määruse artikli 47, milles sätestatakse üleminekumeetmed ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu leidumise korral, rakenduseeskirju. Need meetmed on kohaldatavad kuni 18. aprillini 2007. Vastavalt sellele peatükile avaldas komisjon loetelu, milles eristatakse artikli 47 kõigile nõuetele vastavaid materjale ning materjale, mille jaoks ei ole tuvastusmeetod veel avalikult kättesaadav. Komisjon ajakohastab seda nimekirja kuni 18. aprillini 2007.

Määruse (EÜ) nr 641/2004 I ja II lisas määratletakse tuvastusmeetodi valideerimise ja etalonmaterjaliga seotud tehnilised nõuded.

Lisaks sellele võeti 14. jaanuaril 2004. aastal vastu komisjoni määrus (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks,[27] ning 4. oktoobril 2004. aastal komisjoni soovitus 2004/787/EÜ, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003.[28]

Nende õigusaktidega täiendatakse määrust seoses GMOde tähistamisega kordumatu tunnuse abil ning GMOde ja geneetiliselt muundatud toodete katsetamisega ametlike kontrollide kontekstis. Nende rakendamist on edasi arendatud aruandes määruse (EÜ) nr 1830/2003 rakendamise kohta.

Vastavalt määruse artikli 5 lõikele 8 ja artikli 17 lõikele 8 palus Euroopa Komisjon Euroopa Toiduohutusametil avaldada üksikasjalikud juhised, et taotlejat geneetiliselt muundatud toidule ja/või söödale loa andmise taotluse ettevalmistamisel ja esitamisel abistada.

8. novembril 2004. aastal jõudis geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjon (GMO-komisjon) ulatusliku konsulteerimise järel lõpule esimese geneetiliselt muundatud taimede ning neist saadud toidu ja sööda riskihindamise suunisdokumendi koostamisega, et aidata taotlejal taotlusi ette valmistada ja esitada.[29] Kõnealust suunisdokumenti ajakohastati 2005. aasta detsembris, kui lisati jagu, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud taimede ettenägematute mõjude üldist järelevalvet kui turustusjärgsete keskkonnamõjude seire osa.[30]

Teise suunisdokumendi geneetiliselt muundatud mikroorganismide ning neist saadud toiduna ja söödana kasutamiseks mõeldud toodete riskihindamise kohta võttis GMO-komisjon vastu 17. mail 2006. aastal.[31]

8. DIREKTIIVI 2001/18/EÜ JA MÄÄRUSE (EÜ) NR 1829/2003 KOOSMÕJU OLEMASOLEVATE TOODETE JA GMODEST TOODETUD SÖÖDA SUHTES

Määrusega kehtestati mitmed üleminekumeetmed geneetiliselt muundatud toidu ja sööda, näiteks nn „olemasolevate toodete” turuleviimiseks.

Olemasolevad tooted on tooted, mis viidi enne 2004. aasta 18. aprilli seaduslikult turule kas direktiivi 90/220/EMÜ, direktiivi 2001/18/EÜ, määruse (EÜ) nr 258/97, direktiivi 70/524/EMÜ või direktiivi 82/471/EMÜ alusel vastu võetud otsuse põhjal või selle põhjal, et tooted ei vajanud eriluba. Neid tooteid võib edasi kasutada tingimusel, et neist teatati vastavalt määrusele kui „olemasolevatest toodetest” kuue kuu jooksul määruse kohaldamise kuupäevast (s.o oktoober 2004).

Vastavalt määruse artikli 8 lõikele 4 ja artikli 20 lõikele 4 on olemasolevate toodete turuleviimise tingimuseks loa uuendamise menetlus, mida kohaldatakse mutatis mutandis .

( Taotlejad, kes soovivad taotleda määruse artikli 8 lõike 1 punktiga a või artikli 20 lõike 1 punktiga a hõlmatud olemasolevate toodete (täpsemalt toodete, mille turuleviimiseks oli luba antud juba enne määruse kohaldamist, sh GMOde, millele oli luba antud direktiivi 90/220/EÜ või direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt) loa uuendamist, ei peaks esitama oma taotlusi enne 18. aprilli 2007, mis on kolm aastat pärast määruse kohaldamist ehk varaseim võimalik kuupäev.

- Toodete kohta, mille puhul üheksa aastat turuleviimisest möödub enne nimetatud kuupäeva, tuleb avaldused esitada 18. aprillil 2007.

- Muude toodete puhul võib taotluse esitada hiljem tingimusel, et seda tehakse üheksa aasta jooksul esmakordsest turuleviimisest.

( Taotlejad, kes soovivad taotleda määruse artikli 8 lõike 1 punktiga b või artikli 20 lõike 1 punktiga b hõlmatud olemasolevate toodete (toodete, mille jaoks enne määruse kohaldamist luba ei nõutud) loa uuendamist, peaksid esitama taotlused enne 18. aprilli 2007.

Geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris on selge märge selle kohta, kas kõnealusest tootest on vastavalt artikli 8 lõike 1 punktile a või b või artikli 20 lõike 1 punktile a või b teatatud.

Kui neid reegleid järgitakse, võivad kõnealused tooted jääda õiguspäraselt turule kuni määruse alusel tehtud otsuse vastuvõtmiseni (vaata artikli 11 lõiget 4 ja artikli 23 lõiget 4), olenemata muude õigusaktide kohaselt antud lubade aegumistähtaegadest.

Näib asjakohane täpsustada ka mitme GMO (näiteks NK603, GT73, 1507 ja MON 863) olukorda, mis on saanud hiljuti loa direktiivi 2001/18/EÜ kohase heakskiitmise osana inimeste tervise ja keskkonna ohutusele antud soodsa hinnangu alusel, sealhulgas söödana kasutamist vastavalt määruse kohastele üleminekumeetmetele. Kuna GMOdest toodetud sööda turuleviimise luba on ühenduse õigusesse määrusega sisse viidud uus nõue (vaata määruse põhjendust 7, milles seda olukorda kirjeldatakse), on vastavalt määrusele vaja nendest GMOdest toodetud söötade jaoks uut luba.

Kõigist eespool nimetatud GMOdest toodetud söötadest on teatatud kui olemasolevatest toodetest, mis tähendab, et teatajad on olukorrast teadlikud. Teated hõlmavad GMOdest toodetud toidu- ja söödalisandeid ning söödamaterjale. Seega võivad need tooted jääda olemasolevate toodetena turule ning nende jaoks tuleb lubade kehtivust pikendada määruse artikli 20 lõikes 4 osutatud tähtaja jooksul.

9. MEETMED ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDEGA LUBAMATA GENEETILISELT MUUNDATUD MATERJALI JUHUSLIKU VÕI TEHNILISELT VÄLTIMATU LEIDUMISE KORRAL

Määruse artiklis 47 on sätestatud, et GMOdest koosneva, GMOsid sisaldava või neist toodetud materjali vähem kui 0,5-protsendilist sisaldust toidus või söödas ei loeta artikli 4 lõike 2 ega artikli 16 lõike 2 sätete, millega nõutakse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda turuleviimiseks eelnevat luba, rikkumiseks. See piirmäär kehtib ainult ühenduse teaduskomiteelt või Euroopa Toiduohutusametilt enne 18. aprilli 2004 soodsa arvamuse saanud toodete juhusliku ja tehniliselt vältimatu leidumise puhul ning tingimusel, et taotlust selle materjali lubamiseks ei ole vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele tagasi lükatud ja et selle tuvastusmeetod on üldsusele kättesaadav. Piirmäärasid, eelkõige otse lõpptarbijale müüdavate GMOde puhul, võib vähendada kooskõlas artikli 35 lõikes 2 sätestatud komiteemenetlusega. Viimatinimetatud võimalust ei ole seni kasutatud.

Komisjon on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 641/2004, mis sisaldab artikli 47 üksikasjalikke rakenduseeskirju. Selle alusel avaldas komisjon 18. aprillil 2004. aastal loetelu, mis sisaldab neli geneetiliselt muundatud toitu ja üheksa geneetiliselt muundatud söödatoodet, mis vastavad kõigile eespool kirjeldatud nõuetele, ning kolm geneetiliselt muundatud söödatoodet, mille tuvastusmeetodid ei olnud üldsusele kättesaadavad. Ajakohastatud loetelu on kättesaadav komisjoni veebilehel.[32]

Alates nimetatud loetelu avaldamisest on vastu võetud neli geneetiliselt muundatud toidu turuleviimist lubavat otsust (vaata ka lisa). Selle tagajärjel hõlmab artikkel 47 praegu ainult ühte toidutoodet: geneetiliselt muundatud maisi GA21 sisaldavat või sellest koosnevat toitu. Pärast kahe söödatoote turuleviimise lubamist on muudetud ka geneetiliselt muundatud sööda loetelu.

Artiklit 47 kohaldatakse kuni kolme aasta möödumiseni määruse jõustumisest, s.o 18. aprillini 2007.

Tuleks kaaluda võimalust kohaldada sarnast lähenemisviisi teistele toodetele, mille puhul on riskid samamoodi hinnatud. Geneetiliselt muundatud toodete turuleviimise load antakse 10 aastaks ja neid ei saa pikendada. Loaperioodi lõpul võib neid õiguspäraselt turule viidud tooteid leiduda toidu- ja söödaahela erinevatel tasanditel. Seega tuleks tagada, et kõnealuste toodete eemaldamine turult ei põhjustaks selliste toodete, mis võivad neid tooteid või nende jälgi vältimatult sisaldada, tootmise ja kasutuse käsitamist ebaseaduslikuna.

Veel üks liik tooteid, mille puhul tuleks kaaluda loa andmist, on seotud toodetega, millele on pärast ohutushindamist, mis on samaväärne ELis loa andmiseks nõutava ohutushindamisega, antud luba kolmandates riikides. Kõnealusel viisil loa andmise võimaluse kehtestamine nõuaks kindlasti erimenetlust ja ulatuslikku teabevahetust ELi ja kolmandate riikide vahel. Esialgsed rahvusvahelised arutelud sel teemal peeti biotehnoloogia abil saadud toidu alase valitsustevahelise töörühma (Codex Ad Hoc Intergovernmental Task Force on Foods Derived from Biotechnology) viiendal koosolekul, mis toimus 2005. aasta jaanuaris.[33]

Neid meetmeid kohaldataks – nagu praegugi – vaid eritingimustel, mis tagavad, et kõnealune juhuslik sisaldus on kooskõlas inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonnakaitse kõrge tasemega ning et meetmete jõustamiseks on olemas vajalikud korraldusmeetmed.

10. LÕPPTOOTES MITTELEIDUVAID GENEETILISELT MUUNDATUD MIKROORGANISME KASUTADES KÄÄRITAMISE TEEL TOODETUD TOIDU JA SÖÖDA STAATUS

10.1. Taust

Ühise seisukoha vastuvõtmisel geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva määruse ettepaneku kohta, võeti vastu ka järgmine deklaratsioon: „ Nõukogu ja komisjon nõustuvad, et lõpptootes mitteleiduvaid geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda staatust tuleb täpsustada hiljemalt määruse artiklis [48] ettenähtud komisjoni esitatavas aruandes.”

Liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud vastustest võib järeldada, et üldiselt ollakse arvamusel, et seda tüüpi toodete puhul peaks olema kohustuslik turuleviimisele eelnev ohutushindamine. Mainiti ka, et suur osa sellistest toodetest (näiteks toidu- ja söödalisandid) on juba läbinud ohutushinnangut hõlmava loa saamise menetluse. Kõik sidusrühmad olid nende toodete geneetiliselt muundatud toodetena märgistamise vastu. Mõned liikmesriigid olid sellise märgistamise poolt, kuid ülejäänud selgelt vastu.

10.2. Lõpptootes mitteleiduvaid geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda staatuse täpsustus

Pidades silmas määruse põhjendust 16 tuleb täpsustada geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda staatust. Kui geneetiliselt muundatud mikroorganismi kasutatakse töötlemise abiainena, ei käsitata selle menetluse teel saadud toitu või sööta määruse reguleerimisalasse kuuluvana.

10.3. Toiduainete ja abiainetega seotud täpsustuste kohaldamine

Direktiivi 89/107/EÜ[34] artiklis 1 määratletakse toidutöötlemise abiaine järgmiselt: „iseseisvalt toidu koostisainena mittetarbitav aine, mida kasutatakse toorainete, toiduainete või nende koostisainete töötlemisel teatava tehnoloogilise käitlemis- või töötlemiseesmärgi saavutamiseks tahtlikult ja mis ise või mille derivaatide jäägid võivad tahtmatult, kuid tehniliselt vältimatult olla lõpptootes tingimusel, et need jäägid ei tekita ohtu tervisele ega avalda mingit tehnoloogilist mõju lõpptootele”.

Sellega võib olla tegemist juhul, kui mikroorganismid eemaldatakse pärast kääritamist ja toodetud toitu puhastatakse tootmisprotsessi käigus edasi, või kui mikroorganismid on kinnitatud või fikseeritud alusele või vormile nii, et seda kasutatakse toidu käitlemisel või töötlemisel, kuid ei kanta ei samal ega muudetud kujul edasi lõpptootesse.

Kui geneetiliselt muundatud mikroorganisme tootmisprotsessi käigus ei eemaldata, ei kasutata neid abiainetena. Neil juhtudel kuuluvad toodetud toidud ja toidu koostisosad määruse reguleerimisalasse ning vastavalt sellele tuleb taotleda load ning tooted märgistada.

Tuleb rõhutada, et juba praegu kohaldatakse laiendatud ringi toitude suhtes, mille tootmisel on abiainetena kasutatud geneetiliselt muundatud mikroorganisme, ohutushindamist ja turustamiseelset heakskiitmist sisaldavaid nõudeid või kehtestatakse sellised nõuded uute kavandatavate õigusaktidega lähemas tulevikus. Nii on see toidulisandite (muudetud direktiivi 89/107/EÜ nõuded), lõhna- ja maitseainete (direktiivi 88/388/EÜ[35] nõuded) ning toiduensüümide puhul. Nende kolme ainete liigi jaoks on komisjonil valmimas ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades toodetud toidu või toidu koostisosade turuleviimisega võib tegu olla ka siis, kui need kuuluvad määruse (EÜ) nr 258/97[36], eriti selle artikli 1 lõike 2 punkti f reguleerimisalasse: „toit ja toidu koostisosad, mille tootmisel on kasutatud protsessi, mida üldiselt ei kasutata ja mis põhjustab kõnealuse toidu või toidu koostisosade koostise või struktuuri olulisi muutusi, mis mõjutavad nende toiteväärtust või ebasoovitavate ainete sisaldust või inimese ainevahetust” .

10.4. Söödatoodete ja abiainetega seotud täpsustuste kohaldamine

Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta artikli 2 lõike 2 punktis h määratletakse söödatootmise abiaine järgmiselt: „mis tahes söödana mittetarbitav aine, mida kavatsetult kasutatakse sööda või söödatooraine töötlemisel tehnoloogilise eesmärgi saavutamiseks käitlemise või töötlemise ajal ja mis ise või mille derivaatide jäägid võivad tahtmatult, kuid tehnoloogiliselt vältimatult olla lõpptootes tingimusel, et need jäägid ei oma kahjulikke mõjusid looma või inimese tervisele või keskkonnale ning neil ei ole mingit tehnoloogilist mõju lõppsöödale”.

Sama määruse artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatakse, et söödalisandid on „ained, mikroorganismid või valmistised, välja arvatud söödatoorained ja eelsegud, mida lisatakse tahtlikult söödale või veele, et täita eelkõige üht või mitut [määruse (EÜ) nr 1831/2003] artikli 5 lõikes 3 nimetatud ülesannet”.

Kui geneetiliselt muundatud mikroorganisme leidub söödas või neid ei eemaldata tootmisprotsessi käigus, ei kasutata neid abiainetena. Neil juhtudel kuuluvad toodetud söödad määruse reguleerimisalasse ning vastavalt sellele tuleb taotleda load ning tooted märgistada. Kui geneetiliselt muundatud mikroorganismid ise sisalduvad tootes, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohase söödalisandi määratlusega, peab toode saama enne turuleviimist ja kasutamist ka selle määruse kohase heakskiidu.

Teatud söödamaterjalide kategooriate puhul, mis on toodetud kääritamise teel, kasutades valguallikana baktereid, vetikaid, pärme või alamaid seeni, nõutakse enne turuleviimist ja kasutamist turustamiseelset hindamist ja heakskiitmist. Selliste toodete lubamise tingimused on kehtestatud nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiiviga 82/471/EMÜ teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta.[37]

Sellest tulenevalt kohaldatakse juba praegu laiendatud ringi söötade, mille tootmisel on abiainetena kasutatud geneetiliselt muundatud mikroorganisme, õiguspäraseks turuleviimiseks määrusega (EÜ) nr 1831/2003 või direktiiviga 82/471/EMÜ kehtestatud spetsiifilisi ohutusega seotud õiguslikke nõudeid asjaolu tõttu, et toodetavaid söötasid kasutatakse lisandite või valguallikatena ja valmistatakse teatavate tehniliste menetluste abil.

10.5. Geneetiliselt muundatud mikroorganisme kasutades kääritamise teel toodetud toidu ja sööda ohutushindamise suunised

Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon võttis 17. mail 2006. aastal vastu toiduks ja söödaks kasutatavate geneetiliselt muundatud mikroorganismide ja neist saadud toodete riskihindamise suunisdokumendi.[38] Suunisdokumendi avalik arutelu toimus 15. juulist 30. septembrini 2005. Praegune tekst käsitleb kõiki toiduks ja söödaks mõeldud geneetiliselt muundatud mikroorganismide ja neist saadud toodete kasutusviise olenemata sellest, kas neid kasutatakse abiainetena või mitte. Selle töö tulemused on asjakohased kõigi toiduks ja söödaks kasutatavate geneetiliselt muundatud mikroorganismide ja neist saadud toodete kasutusviiside ohutushinnangute jaoks olenemata sellest, kas need kuuluvad määruse või mõne muu eespool nimetatud õigusliku raamistiku reguleerimisalasse.

10.6. Järeldused

Toit ja sööt, mis on toodetud, kasutades abiainetena geneetiliselt muundatud mikroorganisme, ei kuulu määruse reguleerimisalasse. Siiski kohaldatakse juba praegu selliste toodete laiendatud ringi suhtes samaväärsete ühenduse õigusaktidega kehtestatud lubade andmise menetlust ning seega kehtivad neile samaväärsed toidu- ja söödaohutuse nõuded.

Seega leiab komisjon, et praegu ei ole erilist vajadust määruse läbivaatamiseks selliste toodete osas. Olukord tuleb siiski uuesti kaalumisele, kui määrus suurema kogemuse põhjal süvendatult läbi vaadatakse. Seoses sellega tuleb pöörata erilist tähelepanu ka seda tüüpi toodete jaoks märgistamise erieeskirjade väljatöötamise asjakohasusele.

11. MÄÄRUSE MÄRGISTUSSÄTETEGA SEOTUD TEATAVATE ASPEKTIDE TÄPSUSTUSED

Märgistamise piirmäära toimimine

Määruse artiklites 12 ja 24 on kehtestatud tingimused, mille korral nõutakse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda märgistamist. Artikli 12 lõikes 2 ja artikli 24 lõikes 2 on sätestatud erandid geneetiliselt muundatud toidu ja sööda alla 0,9%-lise juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse puhuks.

Kui toidu- või söödatoode koosneb ühest toidust või söödast (näiteks söödamaterjal või toidu koostisosa), arvestatakse piirmäära selle toidu või sööda alusel. Kui geneetiliselt muundatud organismidest koosnevat, neid sisaldavat või neist toodetud materjali (edaspidi „geneetiliselt muundatud materjal”) avastatakse segasöödas või mitmest koostisosast koosnevas toidus, tuleb selle sisalduse päritolu kindlakstegemiseks uurida erinevaid toidu või sööda koostisosi. Kui 0,9% piirmäär on ühe koostisosa puhul ületatud, tuleb see koostisosa ja geneetiliselt muundatud materjali leidumine toiduaine või segasööda etiketil ära märkida.

Alkohoolsete jookide märgistamine

Vastavalt üldise märgistust käsitleva direktiivi 2001/13/EÜ artikli 6 lõikele 3 peab nõukogu võtma vastu erieeskirjad üle 1,2 mahuprotsendi alkoholi sisaldavate jookide koostisosade märgistamise kohta. Kuna nõukogu ei ole selliseid erieeskirju vastu võtnud, tõlgendatakse seda praegu nii, et alkohoolsete jookide märgistamine ei ole kohustuslik.

Nõukogu ja parlament on siiski määrusega kehtestanud geneetiliselt muundatud toidu märgistamise erieeskirjad. Seega tuleb alkohoolsete jookide geneetiliselt muundatud koostisosad märgistada vastavalt määruse märgistamisnõuetele.

Kandeainete märgistamine

Toidulisandite kandeained, mille suhtes ei kohaldata märgistamisnõudeid, peaksid olema märgistamisest vabastatud ka juhul, kui need on toodetud GMOdest: põhjusel, et vastavalt määruse artikli 13 lõikele 1 kohaldatakse määruse märgistamisnõudeid koostisosade suhtes üldist märgistamist käsitleva direktiivi 2000/13/EÜ artikli 6 lõike 4 määratluse kohaselt. Kui selle direktiivi artikli 6 lõike 4 punkti c alapunkti iii tingimused on täidetud, ei käsitata kandeainet koostisosana ja seega ei ole kandeaine märgistamine kohustuslik isegi juhul, kui see on toodetud GMOst.

Söödalisandite eelsegudes kasutatavaid kandeaineid käsitatakse siiski söödamaterjalidena ja juhul, kui selline aine on toodetud GMOst, tuleb see vastavalt märgistada.

Märgistamisnõuded toitlustusettevõtetele

Määruse märgistamisnõudeid ei kohaldata toitlustusettevõtete poolt klientidele pakutava toidu suhtes, kui see toit on toitlustusettevõttes valmistatud või töödeldud. Nõudeid kohaldatakse aga toidu suhtes, mis tarnitakse toitlustusettevõttele ning pakutakse samal kujul lõpptarbijale. See tõlgendus on kooskõlas tavapäraselt direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõikele 1 omistatava tõlgendusega, mis on kirjutatud sarnasel viisil.[39]

Toodete märgistamine GMO-vabana

Seoses mõningate tavadega märgistada toidu- või söödatooteid märkega „GMO-vaba” tuleb täpsustada järgmiseid aspekte.

Määrus sätestab märgistamiseeskirjad GMO sisalduse näitamiseks. Samas ei keelata määrusega siiski täiendavaid märgistamistavasid, mille eesmärk on teavitada tarbijat sellest, et lisaks ELi õigusaktides sätestatule on võetud erimeetmed mõnes toidu- või söödatootes GMOde sisalduse või kasutuse rangeks välistamiseks.

Eristada saab kahte tüüpi tooteid:

(1) Toidukategooriad, mida ei ole seni geneetiliselt muundatud: sellise toote märgistamine GMO-vabana annab mõista, et toidul on eriomadus, kuigi selline omadus on tegelikult kõigil samalaadsetel toitudel, ning on seega eksitav direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iii tähenduses.

(2) Toiduained, mis võivad olla geneetiliselt muundatud või mitte: sellist toodet võib viia turule ilma GMO-märgistuseta tingimusel, et toode sisaldab geneetiliselt muundatud materjale alla 0,9% ja et see sisaldus on tahtmatu ja tehniliselt vältimatu. Nende toitude puhul ei saa GMO-vabana märgistamist a priori välistada.

Mõned liikmesriigid on töötanud sellise märgistamise jaoks välja siseriiklikud eeskirjad ja komisjon märgib, et enamikus nendest liikmesriikidest on niisugustes eeskirjades sätestatud, et geneetiliselt muundatud materjali juhusliku ja tehniliselt vältimatu sisalduse piirmäär GMO-vabades toodetes peaks olema allpool taset, mida on võimalik avastada olemasolevate analüütiliste meetodite abil.

12. JÄRELDUSED

Määrus on olnud jõus vaid lühikest aega ja rakendamise kogemus on sellest tulenevalt väga piiratud. Seetõttu saab käesolevat aruannet vaadelda vaid esialgsena ning määruse rakendamisest täieliku ülevaate saamiseks on vaja täiendavat kogemust ja aruannet. Ettepanekute tegemine määruse muutmiseks oleks seega enneaegne.

Määruses kehtestatud taotluste käsitlemise menetlused on kavandatud ühtlustama loa andmise menetlust. Euroopa Toiduohutusametil on selles keskne roll, kuna ta peab pärast liikmesriikide hindamisasutustega konsulteerimist esitama oma arvamused, mis on lubade andmise aluseks. Kuigi esimese loa puhul see nii toimuski, leppis komisjon 2006. aasta aprillis kokku praktilistes muudatustes, mille eesmärk on parandada konsensuse saavutamist ja läbipaistvust seoses geneetiliselt muundatud toodete turuleviimise lubamisega vastavalt määrusele või direktiivile 2001/18/EÜ ning toiduohutusamet võttis kohustuse tugevdada GMOdega seotud riskihindamise alast koostööd liikmesriikidega. Taotluste suur arv (üle kolmekümne) näitab otseselt uute geneetiliselt muundatud toodete jätkuvat väljatöötamist ning nende tootjate valmisolekut läbida ettenähtud põhjalik ohutushindamine, mis on toodete Euroopa turule viimise eeldus.

Võrreldes varasemate õigusaktidega laiendati geneetiliselt muundatud või GMOdest valmistatud toodetena märgistatavate toodete ringi kõigile GMOdest toodetud toitudele ja söötadele. Seda peetakse oluliseks arenguks vastutulekul Euroopa tarbijatele, kes soovisid võimalust teha geneetiliselt muundatud ja muundamata toodete vahel tulemuslikku ja teadlikku valikut. Toidu- ja söödatoodete turuosad ELis näivad olevat omavahel vastuolus. Geneetiliselt muundatud toodetena märgistatud söötasid on turul palju rohkem kui geneetiliselt muundatud toite. See tuleneb peamiselt õigusliku raamistiku kui sellisega mitteseotud teguritest, sh tarbijanõudlus, erinevate toorainete suhteline kättesaadavus ja hinnad maailmaturul ning toiduainetootjate ja jaemüüjate strateegiad.

Komisjon jätkab koostöös liikmesriikide pädevate asutuste ja Euroopa Toiduohutusametiga tööd määruse asjakohase rakendamise nimel. Selle nimel jätkab tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi Toidu- ja Veterinaaramet lähetusi liikmesriikidesse eesmärgiga hinnata geneetiliselt muundatud toidu ja sööda turuleviimist reguleerivate õigusaktide rakendamise ametlikke kontrollisüsteeme kohapeal. Teabe saamisel loata geneetiliselt muundatud toodete turuleviimise kohta otsustatakse asjakohaste meetmete võtmine jätkuvalt iga juhtumi puhul eraldi.

Teine aruanne määruse rakendamise kohta tuleks koostada pärast piisava aja möödumist, mis võimaldaks vaadelda rakendamise eri aspekte süvendatult.

LISA

DIREKTIIVI 2001/18/EÜ VÕI MÄÄRUSE (EÜ) NR 258/97 KOHASELT ANTUD LOAD KOOSKÕLAS ARTIKLIS 46 SÄTESTATUD ÜLEMINEKUMEETMETEGA.

KOMISJONI 19. mai 2004. aasta OTSUS 2004/657/EÜ, mis annab loa geneetiliselt muundatud maisi liini Bt11 kuuluva suhkrumaisi turuleviimiseks uuendtoidu või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 [ELT L 300, 25.9.2004, lk 48].

KOMISJONI 19. juuli 2004. aasta OTSUS 2004/643/EÜ, mis käsitleb geneetiliselt muundatud glüfosaaditaluvusega maisitoodete turuleviimist (Zea mays L., liin NK603) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ [ELT L 295, 18.9.2004, lk 35].

KOMISJONI 3. märtsi 2005. aasta OTSUS 2005/448/EÜ, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisiliinist NK 603 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 [ELT L 158, 21.6.2005, lk 20].

KOMISJONI 8. augusti 2005. aasta OTSUS 2005/608/EÜ, mis käsitleb juureussi suhtes geneetiliselt resistentseks muundatud maisitoote (Zea mays L., liin MON 863) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ [ELT L 207, 10.8.2005, lk 17].

KOMISJONI 31. augusti 2005. aasta OTSUS 2005/635/EÜ, mis käsitleb herbitsiid glüfosaadi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoote (Brassica napus L., GT73 liin) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ [ELT L 228, 3.9.2005, lk 11].

KOMISJONI 3. novembri 2005. aasta OTSUS 2005/772/EÜ teatavate liblikalistest kahjurite suhtes resistentse ja herbitsiidi glufosinaatammoonium taluva geneetiliselt muundatud maisitoote (Zea mays L., liin 1507) turuleviimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ [ELT L 291, 5.11.2005, lk 42].

KOMISJONI 13. jaanuari 2006. aasta OTSUS 2006/68/EÜ, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisiliinist MON 863 saadud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 [ELT, L 34, 7.2.2006, lk 26].

KOMISJONI 13. jaanuari 2006. aasta OTSUS 2006/69/EÜ, millega lubatakse geneetiliselt muundatud Roundup Ready-maisiliinist GA21 valmistatud toidu ja toidu koostisosade turuleviimist uuendtoitudena või toidu uuendkoostisosadena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 [ELT L 34, 7.2.2006, lk 29].

[1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

[2] http://europa.eu.int/comm/food/dyna/gm_register/index_en.cfm

[3] Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikliga 47 nähakse teatavatel tingimustel ette üleminekumeetmed ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu leidumise korral.

[4] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

[5] KOM(2006) 197 lõplik(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0197en01.pdf)

[6] http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/gmfood/index_en.htm ja; http://europa.eu.int/comm/food/food/biotechnology/gmfood/qanda_en.pdf. Tuleb mõista, et EÜ õigusakte võivad autoriteetselt tõlgendada ainult ühenduse kohtud.

[7] http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gm_ff_applications/catindex_en.html

[8] http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gmo_opinions/catindex_en.html

[9] Üksikasjalikumat teavet selle menetluse kohta vaata määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklist 35 ja otsusest 1999/468/EÜ.

[10] ELT L 102, 7.4.2004, lk 14.

[11] http://gmo-crl.jrc.it/guidancedocs.htm

[12] http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

[13] http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/authorisation/public_comments_en.htm

[14] http://ec.europa.eu/food/index_en.htm

[15] ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[16] ELT L 70, 9.3.2006, lk 82.

[17] http://europa.eu.int/comm/food/dyna/gm_register/index_en.cfm

[18] Üksikasjalikum teave: http://www.efsa.europa.eu/science/gmo/109/gmo_actionplan1.pdf

[19] Bt10 on varreleediku suhtes resistentne geneetiliselt muundatud mais, mille aretas 90ndatel äriühing Syngenta ühes Bt11 liini maisiga. Bt10 aretamine peatati enne regulatiivset heakskiitmist. Juhuslik turulepääs leidis aset seetõttu, et mõned Bt10 partiid olid ekslikult märgistatud Bt11 sildiga.

[20] ELT L 101, 21.4.2005, lk 14.

[21] LLRICE601 on geneetiliselt muundatud riis, mille taluvust herbitsiidi Liberty® suhtes on parandatud. See sarnaneb geneetiliselt muundatud riisile LLRICE62, mille taotlust praegu menetletakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel. LL601 edasine aretamine peatati 2001. aastal enne regulatiivset heakskiitmist.

[22] ELT L 230, 24.8.2006, lk 8.

[23] ELT L 244, 7.9.2006, lk 27.

[24] http://ec.europa.eu/food/committees/regulatory/scfcah/modif_genet/index_en.htm

[25] ELT L 101, 21.4.2005, lk 14.

[26] ELT L 102, 7.4.2004, lk 14.

[27] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

[28] ELT L 348, 24.11.2004, lk 18.

[29] http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gmo_guidance/660_en.html

[30] http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gmo_guidance/1275_en.html

[31] Avaldatakse Euroopa Toiduohutusameti veebilehel.

[32] http://europa.eu.int/comm/food/food/biotechnology/gmfood/events_en.pdf

[33] Selle istungjärgu aruanne on kättesaadav aadressil: http://www.codexalimentarius.net/web/archives.jsp?lang=EN

[34] ELT L 40, 11.2.1989, lk 27.

[35] ELT L 184, 15.7.1988, lk 61.

[36] ELT L 43, 14.2.1997, lk 1.

[37] ELT L 213, 21.7.1982, lk 8.

[38] Avaldatakse Euroopa Toiduohutusameti veebilehel.

[39] See selgitus on vastus Euroopa Parlamendi liikme kirjalikule küsimusele nr 4049/03.