[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.12.2008

KOM(2008) 812 lõplik

2008/0229 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta

{SEK(2008) 2937} {SEK(2008) 2938}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

1.1. Üldine taust

Käesolev õigusakti ettepanek käsitleb sõiduautode tankimise ajal teenindusjaamades atmosfääri eralduvate bensiiniaurude regenereerimist (nn „bensiiniaurude regenereerimise II etapp”). Bensiinis sisalduvate lenduvate orgaaniliste ühendite (benseen ja osoon) heited halvendavad kohaliku ja piirkondliku õhu kvaliteeti, mistõttu on kehtestatud ühenduse õhukvaliteedinõuded ja seatud vastavad eesmärgid. Troposfääriosoon on riigipiire ületav saasteaine, mis on tähtsuselt kolmas kasvuhoonegaas. Benseen on teadaolevalt inimesele ohtlik kantserogeen.

Käesoleva ettepaneku koostamisel on järgitud komisjoni võetud kohustusi seoses järgmisega:

- õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia[1];

- komisjoni ettepanek muuta bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitlevat direktiivi 98/70/EÜ,[2] mille eesmärk on bensiini aururõhu nõuete lõdvendamise abil hõlbustada biokütuse, eriti bioetanooli kasutamist. Komisjon tunnistas, et see suurendaks lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid ning märkis, et suuremate heitkoguste neutraliseerimiseks tehakse ettepanek bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta;

- välisõhu kvaliteeti käsitleva uue direktiiviga[3] kaasasolev avaldus, milles komisjon tunnistas, et õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks tuleb õhusaastet vähendada tekkekohas ja milles tehti ettepanek ühenduse mitme uue tekkepõhise meetme kohta, sh bensiiniaurude regenereerimise II etapp.

1.2. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Direktiivis 94/63/EÜ käsitletakse bensiini hoidmise ja terminalidest teenindusjaamadesse jaotamise käigus atmosfääri eralduvate bensiiniaurude regenereerimist (nn „bensiiniaurude regenereerimise I etapp”). Teenindusjaama tarnitud uue bensiinikoguse laadimisel tekkivad bensiiniaurud juhitakse tagasi paakautosse või teisaldatavasse mahutisse ja viiakse tagasi terminali, kus selle saab ümber jaotada.

1.3. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanek on kooskõlas ühenduse õhukvaliteedialase poliitikaga ja eesmärgiga saavutada selline õhukvaliteet, mis ei ohusta tervist ega keskkonda, nagu on sätestatud ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis. Ettepanek on kooskõlas ka Lissaboni strateegia kolme sambaga, kuna sellega soodustatakse suuremat nõudlust bensiiniaurude II etapi regenereerimistehnoloogia järele ja sellise tehnoloogia arendamist.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega

2.1.1. Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Peamiste sidusrühmadega konsulteerimiseks võeti nendega otse ühendust. Konsulteeriti näiteks naftatööstuse ühendustega, bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete tootjatega, keskkonna- ja transpordivaldkonna valitsusväliste organisatsioonidega ning sõltumatute teenindusjaamakäitajatega ja motoklubidega. Lisaks esitati Internetis üldsusele küsimusi.

2.1.2. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Vastata tuli küsimustele, mis hõlmasid bensiiniaurude mõju tervisele, II etapi seadmete tõhusust, automaatsete jälgimisseadmete eeliseid ning bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete eri paigaldamisviiside kulutasuvust. Kõnealuseid vastuseid võeti lisatud ettepaneku põhielementide kavandamisel vahetult arvesse, eriti seoses sätetega, mis hõlmavad teenindusjaamu, mille kohal on eluruumid, madalama piirmäära kehtestamist asjaomaste teenindusjaamade suhtes ja kasutusel olevate seadmete tööomaduste automaatset jälgimist.

Küsimuste ja vastuste kokkuvõte on avaldatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm

2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

2.2.1. Asjaomased teadus- / erialavaldkonnad

Eksperdiarvamusi esitasid naftatööstuse esindajad, bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete tootjad ja konsultandid, kes analüüsisid bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmeid hõlmavate valikute hinnangulisi kulusid ja tulusid.

2.2.2. Kasutatud metoodika

Bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete järkjärgulise kohaldamise kogumaksumuse kindlakstegemisel ja bensiiniaurude koguse vähenemise hindamisel tugineti teenindusjaamade arvu ja suurusust hõlmavatele statistilistele andmetele ning II etapi seadmete hinnangulisele maksumusele. Eralduvate bensiiniaurude põhjustatud kahju rahalise maksumuse arvutamiseks kasutati kahju keskmise maksumuse lihtsat valemit, mis põhineb troposfääriosooniga seotud mõjudel. Benseeniga seotud mõju ei hinnatud kvantitatiivselt.

2.2.3. Peamised organisatsioonid, kellega on konsulteeritud

Konsulteeriti näiteks naftatööstuse ühendustega, bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete tootjatega Euroopas, keskkonna- ja transpordivaldkonna valitsusväliste organisatsioonidega ning sõltumatute teenindusjaamakäitajatega ja motoklubidega.

2.2.4. Kokkuvõte saadud ja arvessevõetud arvamustest

Kahel eri konsultandil paluti anda komisjonile nõu bensiiniaurude regenereerimise II etapi erinevate valikute kulude ja kulutasuvuse kohta. Sellekohane teave on kokkuvõtlikult esitatud kahes eri aruandes, mis avaldati vastavalt 2005. ja 2008. aastal. Viimati nimetatud aruanne tugines ka hiljutisele teabele seoses bensiiniaurude regenereerimise II etapi rakendamisega liikmesriikides.

2.2.5. Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid

Mõlemad aruanded on avaldatud komisjoni järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm

2.3. Mõju hindamine

Mõjuhinnangus kaaluti järgmiste valikute kulusid ja nendest saadavat kasu.

1. Jätkata muudatusteta.

2. Paigaldada sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele pardaseaded aurude regenereerimiseks tankimise ajal.

3. Paigaldada bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmed:

4. kõigisse uutesse ja märkimisväärselt renoveeritud teenindusjaamadesse, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m3 aastas;

5. kõigisse uutesse ja märkimisväärselt renoveeritud teenindusjaamadesse, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m3 aastas, ja suurematesse olemasolevatesse teenindusjaamadesse (st bensiini läbilaske võime on suurem kui 3000 m3 aastas);

6. valiku b kohastesse teenindusjaamadesse ja sellistesse teenindusjaamadesse, milles asuvad eluruumid või mille peal on eluruumid;

7. valiku c kohastesse teenindusjaamadesse koos bensiiniaurude regenereerimise II etapi kõigi seadmete automaatse jälgimissüsteemiga, mis piiraks bensiini müüki seadmete mittenõuetekohase töötamise korral.

Käesoleva ettepanekuga kaasasolevas mõjuhinnangus on avaldatud valikute üksikasjalik hinnang. Mõjuhinnang on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanekuga tehakse kohustuslikuks bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete paigaldamine i) uutesse ja renoveeritud teenindusjaamadesse, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m3 aastas; ii) nõutakse olemasolevate selliste teenindusjaamade ümberehitamist aastaks 2020, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 3000 m3; ja iii) nõutakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete paigaldamist kõigisse uutesse ja oluliselt renoveeritud teenindusjaamadesse, mille kohal asuvad eluruumid, olenemata teenindusjaama suurusest; iv) ei tehta kohustuslikuks bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete automaatse jälgimissüsteemi paigaldamist, vaid lubatakse kontrollidevahelist aega pikendada, kui selline süsteem paigaldatakse.

On selge, et kui suurematele olemasolevatele teenindusjaamadele tehakse kohustuseks paigaldada bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmed enne aastat 2020, kaasnevad sellega lisakulud, samas aitab see heitkoguseid oluliselt vähendada, kuid on veidi vähem kulutasuv. Kulud on mõlema valiku korral siiski üsna tagasihoidlikud (20–30 miljonit eurot aastas 2020. aastal).

Kuigi ei ole võimalik vahetult arvutada kulusid, mis kaasnevad bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmete paigaldamisega kõigisse sellistesse teenindusjaamadesse, mille kohal on eluruumid, osutab näitlik arvutus, et väikese teenindusjaama kavandatud ümberehitamise kulud on samasugused nagu teiste valikute keskmised kulud. Samas on erakorralise renoveerimise kulud oluliselt suuremad ega õigusta tähtaja kehtestamist. Siiski eeldatakse, et kui bensiiniaurude regenereerimise II etappi käsitleva mis tahes uue direktiivi vastuvõtmisest on möödunud kümme aastat, on rohkem kui kaks kolmandikku kõnealustest teenindusjaamadest kavakohaselt renoveeritud. Ettepanekus kasutataks ka maksimaalselt ära asjaolu, et juba praegu tuleb paigaldada bensiiniaurude regenereerimise I etapi seadmed teenindusjaamadesse, mille kohal asuvad eluruumid, sõltumata selliste teenindusjaamade suurusest.

Kuigi automaatsed jälgimissüsteemid tagaksid kindlasti eeldatava kasu, ei teata selliste süsteemide maksumust ega ka seda, kas on olemas lihtsamaid ja odavamaid süsteeme, mis annaksid samasuguse tulemuse. Seda järeldust toetasid ka ENTECi koostatud aruande tulemused, mis näitasid, et automaatse jälgimise kohustuslikuks tegemine vähendab kulutasuvust 50 % võrra[4]. Samas vähendaks see vajadust korrapäraste kontrollide järele ja aitaks automaatsete jälgimissüsteemide paigaldajatel kulusid kokku hoida.

3.2. Õiguslik alus

Asutamislepingu artikkel 175 on sobiv õiguslik alus, arvestades et ettepanek kuulub selgelt keskkonnavaldkonda.

3.3. Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.

- Troposfääriosoon on riigipiire ületav õhusaasteaine, mida tekitavad atmosfääris osooni eellased – lenduvad orgaanilised ühendid (nt bensiiniaurud) ja lämmastikoksiidid. Ühes riigis eralduvad bensiiniaurud võivad halvendada naaberriikide õhukvaliteeti. Seepärast on troposfääriosooniga seotud probleemide lahendamiseks vaja kõikide liikmesriikide kooskõlastatud tegevust.

- ELis müüdava bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitleva direktiivi õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95 ja seda kohaldatakse ühetaoliselt kogu ELis. Komisjon on teinud ettepaneku lõdvendada bensiiniaururõhu nõudeid, et soodustada bioetanooli kasutamist. See võib aga suurendada lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid isegi nendes riikides, kus juba kasutatakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmeid. Seega on vaja võtta meetmeid ühenduse tasemel, et piirata lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste võimalikku suurenemist.

3.4. Proportsionaalsuse põhimõte

Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada eesmärk vähendada bensiiniaurude eraldumist tankimisel. Täpsustatakse üksnes minimaalseid tehnilisi parameetreid ning liikmesriigid saavad valida kasutatava tehnoloogia ja vahendid.

3.5. Vahendi valik

Sobiv vahend on ettepanek direktiivi kohta. On mitu tehnilist võimalust, kuidas bensiiniaurude regenereerimise II etappi saab ellu viia. Lisaks juba kehtivad mitmes liikmesriigis siseriiklikud õigusaktid, mis hõlmavad bensiiniaurude regenereerimise II etappi. Kõnealustes liikmesriikides kasutatavat lähenemisviisi ei ole vaja muuta, kuigi võib-olla on vaja vaadata läbi ühe või mitme tehnilise parameetri arvväärtused. Seega jätaks direktiiv liikmesriikidele kõige suurema valikuvabaduse ettepaneku rakendamisel ja samas oleks liikmesriikidel võimalik kehtestada rangemaid kontrolle, kui õhukvaliteedi probleemide lahendamine seda nõuab.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

2008/0229 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[5],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm,[9] on sätestatud vajadus vähendada õhusaastet nii, et saastetase ei kahjustaks inimeste tervist ega keskkonda.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivis 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta[10] on sätestatud õhukvaliteedi eesmärgid seoses troposfääriosooni ja benseeniga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/81/EÜ[11] on sätestatud troposfääriosooni tekitavate lenduvate orgaaniliste ühendite siseriiklikud ülemmäärad. Lenduvate orgaaniliste ühendite (sh bensiiniaurude) heited ühes liikmesriigis tekkivad mõjuvad halvasti teiste liikmesriikide õhukvaliteedile.

(3) 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/63/EÜ bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta[12] (bensiiniaurude regenereerimise I etapp) käsitleb bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimist.

(4) Bensiiniaurud eralduvad ka sõiduautode tankimisel teenindusjaamades ja neid tuleks regenereerida viisil, mis on kooskõlas direktiiviga 94/63/EÜ.

(5) Olemasolevatel teenindusjaamadel tuleb võib-olla kohandada oma infrastruktuuri ja ulatusliku renoveerimise korral on kulude vähendamiseks soovitatav paigaldada aurude regenereerimise seadmed, samas on suuremad olemasolevad teenindusjaamad kohanemisvõimelisemad ja nad peaksid paigaldama bensiiniaurude regenereerimise seadmed varem, arvestades et nad tekitavad rohkem heiteid. Uute teenindusjaamade puhul on võimalik integreerida bensiiniaurude regenereerimise seadmed projekteerimise ja ehitamise etapis ja seega on võimalik bensiiniaurude regenereerimise seadmed kohe paigaldada.

(6) Selleks et suurendada keskkonnakasu ja hõlbustada bensiiniaurude regenereerimise seadmete müüki, on asjakohane kehtestada bensiiniaurude regenereerimise miinimumtase.

(7) Kõiki paigaldatud bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmeid tuleks korrapäraselt kontrollida selle tagamiseks, et bensiiniaurude regenereerimise seadmed aitaksid heitkoguseid tõhusalt vähendada.

(8) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(9) Kuna õhusaaste on oma olemuselt piiriülene probleem, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada meetme eesmärki vähendada atmosfääri eralduvate bensiiniaurude heitkoguseid, vaid seda eesmärki saab paremini saavutada ühenduse tasandil. Seega võib ühendus võtta vastu meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse meetmed, millega vähendatakse mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades atmosfääri eralduvate bensiiniaurude heitkoguseid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „bensiin” – bensiin, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ artikli 2 punktis 1[13];

2) „bensiiniaurud” – bensiinist auruvad gaasilised ühendid;

3) „teenindusjaam” – teenindusjaam, nagu on määratletud direktiivi 94/63/EÜ artikli 2 punktis f;

4) „olemasolev teenindusjaam” – teenindusjaam, mis on ehitatud enne artikli 7 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäeva või millele on antud eraldi projekteerimis-, ehitus- või tegevusluba enne kõnealust kuupäeva;

5) „uus teenindusjaam” – teenindusjaam, mis on ehitatud pärast artikli 7 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäeva või millele on antud eraldi projekteerimis-, ehitus- või tegevusluba pärast kõnealust kuupäeva;

6) „bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem” – seadmed, mis on ette nähtud tankimise ajal teenindusjaamades mootorsõiduki bensiinipaagist eralduvate bensiiniaurude regenereerimiseks ja mis võimaldavad juhtida bensiiniarud teenindusjaamas asuvasse maa-alusesse kogumismahutisse või tagasi tankurisse, kust need edasi müüakse;

7) „süsivesinike kogumise tõhusus” – bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi abil kogutud bensiiniaurude kogus väljendatuna protsendina bensiiniaurude kogusest, mis oleks sellise süsteemi puudumisel eraldunud atmosfääri;

8) „auru/bensiini suhe” – bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi läbivate bensiiniaurude maht atmosfäärirõhul mõõdetuna võrreldes väljastatava bensiini mahuga;

9) „läbilaskevõime” – bensiini suurim aastane üldkogus, mis on teisaldatavatest mahutitest laaditud teenindusjaama.

Artikkel 3

Teenindusjaamad

1. Liikmesriigid tagavad, et igasse uude teenindusjaama paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem, kui teenindusjaama tegelik või kavandatav läbilaskevõime on üle 500 m3 aastas. Samas paigaldatakse kõigisse sellistesse uutesse teenindusjaamadesse, mille kohal asuvad alalised elu- või tööruumid, bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem, olenemata nende teenindusjaamade tegelikust või kavandatavast läbilaskevõimest.

2. Liikmesriigid tagavad, et kõigisse olemasolevatesse teenindusjaamadesse, mille läbilaskevõime on üle 500 m3 aastas ja mida renoveeritakse märkimisväärselt, paigaldatakse renoveerimise ajal bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem.

3. Liikmesriigid tagavad, et üle 3000 m3 aastase läbilaskevõimega olemasolevatesse teenindusjaamadesse paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem hiljemalt 31. detsembriks 2020.

Artikkel 4

Bensiiniaurude regenereerimise lubatav miinimumtase

1. Liikmesriigid tagavad, et bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi puhul on süsivesinike kogumise tõhusus vähemalt 85 %.

2. Kui kasutatakse selliseid bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteeme, mille puhul bensiiniaurud juhitakse teenindusjaamas asuvasse maa-alusesse kogumismahutisse, on auru/bensiini suhe vähemalt 0,95, kuid mitte rohkem kui 1,05.

Artikkel 5

Korrapärane kontroll ning nõuete täitmine

1. Liikmesriigid tagavad, et süsivesinike kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord aastas.

2. Kui on paigaldatud automaatne jälgimissüsteem, tagavad liikmesriigid, et süsivesinike kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord iga kolme aasta tagant. Automaatne jälgimissüsteem tuvastab automaatselt kõrvalekalded bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi nõuetekohasest toimimisest ja automaatse jälgimissüsteemi enda toimimisest, annab kõrvalekalletest teada teenindusjaamakäitajale ning katkestab automaatselt bensiini voolamise rikkis tankurist, kui riket ei kõrvaldata seitsme päeva jooksul.

Artikkel 6

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste karistuste rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest hiljemalt artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ning teatavad viivitamatult nende kõigist järgnevatest muudatustest.

Artikkel 7

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [30. juuniks 2012]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [1. juulist 2012].

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja […] […]

[1] KOM(2005) 446, 21.9.2005, punkt 4.2.1.2, lk 9.

[2] KOM(2007) 18, 31.1.2007, punkti 3 alapunkt 4, lk 7–8.

[3] Direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta, ELT L 152, 11.6.2008, lk 1–43.

[4] Aruanne, mille ENTEC koostas komisjoni jaoks (mai 2005), tabel 6.24, lk 55.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] ELT C […], […], lk […].

[8] ELT C […], […], lk […].

[9] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

[10] ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

[11] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.

[12] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24.

[13] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.